EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04.04.1995 
KOM(95) 123 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om anvisande av fonder och genomförande av gemenskapsinitiativ 
i Finland. Sverige och Österrike 

Meddelande från kommissionen 
om anvisande av fonder och genomförande av gemenskapsinitiativ 
i Finland. Sverige och Österrike 
I. Anvisande av fonder 
1. Anslutningsakten för Finland, Sverige och Österrike fastställer storleken på de 
strukturfonder som upprättas för varje ny medlemsstat. I enlighet med den lagstiftning 
som gäller för strukturfonderna bör nio procent (9%) av den sammanlagda summan 
reserveras för gemenskapsinitiativ i varje medlemsstat (se tabell 1 i bilagan). 
2. För de nya medlemsstaterna kommer kommissionen att tillämpa samma metod för att 
anvisa finansiella resurser som överenskoms för de tolv dåvarande medlemsstaterna 
1994. Detaljerna i tillämpningen av metoden kommer dock att anpassas med hänsyn till 
de särskilda förhållandena i de nya medlemsstaterna. 
3. Tillvägagångssättet är som följer. För att bestämma varje initiativs relativa andel görs 
först en beräkning av vilken summa varje ny medlemsstat skulle ha fatt, om den hade 
varit medlem av unionen när tilldelningen ägde rum för de andra medlemsstaternas del 
förra året. De andelar som beräknas på detta sätt utgör större delen av de tillgängliga 
resurserna. En liten oanvänd del återstår dock för varje medlemsstat, eftersom inte alla 
initiativ kan tillämpas i praktiken i den nya medlemsstaten. 
4. Steg två innebär att den oanvända delen också ställs till förfogande för att rätta till den 
ursprungliga balansen och bättre återspegla de särskilda förhållandena i den nya 
medlemsstaten. 
Alla tre nya medlemsstater har mycket långa yttre gränser med tredje land. Att bidra till 
ekonomisk och social stabilitet i Östersjöområdet och i norra och centrala Europa är 
något som både unionen och de nya medlemsstaterna prioriterar. I strategin inför de 
centraleuropeiska grannstaternas anslutning ingår också gemensamma program inom 
initiativen INTERREG (gemenskapsinitiativet för gränsområden) och PHARE 
(handlingsplanen för bistånd till Östeuropa). 
Av dessa skäl föreslås det att den oanvända andelen för Sveriges del i sin helhet går till 
INTERREG. 
För Finland föreslås att merparten av den oanvända delen går till INTERREG och en 
liten summa till SME (initiativet för små och medelstora företag) och PESCA, detta 
med tanke på vikten av att bekämpa arbetslösheten genom att utveckla internationellt 
konkurrenskraftiga små och medelstora företag och omstrukturera fiskeindustrin där. 
Av samma orsaker föreslås det också att för Finlands del andelen till URBAN minskas 
något till förmån för initiativet för små och medelstora företag. 
För Österrikes del innebär förslaget också att merparten av den oanvända andelen 
tilldelas INTERREG och återstoden ADAPT (initiativet för anpassning av 
arbetsstyrkan till industriella förändringar). Samtidigt föreslås en omläggning från 
initiativ för industriomställningar till förmån för URBAN, något som återspeglar vikten 
av detta initiativ för Österrike. z 
Den procentuella uppdelning som följer härav tillämpas sedan på de sammanlagda 
medel för gemenskapsinitiativ som finns tillgängliga för anvisande (dvs efter avdrag för 
reserven om 12%), vilket ger en ungefärlig summa för varje gemenskapsinitiativ i varjç 
medlemsstat (tabell 2 i bilagan). 
II. Tolkning av riktlinjerna för gemenskapsinitiativen 
5. Kommissionen anser att riktlinjerna för gemenskapsinitiativen i allmänhet bot tillämpas 
på exakt samma sätt i de tre nya medlemsstaterna som i de tolv gamla. 
6. Det kommer att bli nödvändigt att i Europeiska gemenskapernas tidning offentliggöra 
vilka områden Som enligt riktlinjernas kriterier kan ansöka om stöd enligt INTERREG, 
RËCHAR (initiativet för omställning i kolgruveområden), RESIDER (initiativet för 
omställning i järnindustriområdena) och KONVER /(initiativet för områden som 
drabbats äv nedskärningar inom försvarsindustrin). 
Vad gäller havsgränsområdena i Östersjöområdet kan kommissionen godta tre sådana 
gränser mellan medlemsstater, där det finns en fast tradition av effektivt samarbete 
mom Kordiska rådets ramar, nämligen en mellan Sverige och Danmark (Öresund) och 
två mellan Sverige och Finland (Kvarkenområdet och Stockholms 
sl^gård/Atend/Sydvästra Finland). Pä grund av historiska och kulturella band kan 
också en sjögräns mellan Finland och Estland accepteras (gemensamt INTERREG-
PHARÊ^progrâm). De stödberättigade områdena anges i tabell 3 i bilagan. 
I de baltiska länderna (Estland, Lettland och Litauen) kommer ett multilateralt 
samarbetsprogram att äga rum, som får stöd från PHARE och utgör ett komplement till 
nationellt finansierade insatser från enskilda unionsmedlemmars sida. Just nu övervägs 
deltagande från INTERREG bara för Bornholm i Danmark och mellan Finland och 
Estland. Frågan om att utvidga finansieringen från INTERREG både för Bornholms del 
och för andra sjögränsområden kommer dock hela tiden att prövas på nytt. Finansiering 
från regionalfonden kan också komma i fråga enligt den ordning Söm fastslås för 
beviljande av sådant stöd i artikel 10 i förordningen härom. 
7. I punkt 19 i riktlinjerna för INTERREG stipuleras att 75% av samtliga resurser skall gä 
till mål 1-områden (och mål 6-områden). Denna fördelning, som i synnerhet inte tar 
hänsyn till situationen i Österrike, stämmer inte överens med den målfördelning av 
resurserna som fastslås i anslutningsakten för de tre nya medlemsstaterna. Eftersom 
riktlinjer antagna av kommissionen inte kan gälla över primärrättens stadganden, är det 
uppenbart ätt punkt 19 inte är tillämplig i deta fall Det viktiga är att se till att 
målområdena 1 och 6 totalt sett åtminstone får de 9% söm är reserverade för 
gemenskapsinitiativ. 
Det föreslås att mm med tanke på Wiens läge betraktar staden som ett 
område, i den bêtise som anges i punkt 9 i INTERREG:s riktlinjer, till tm yttre 
gränser - mot Tjeckien, Slovakien och Ungern.Detta gör det möjligt att placera upp till 
20% av satsningarna i dessa tre gränsområden i Wien, vilket skulle återspegla stadens 
betydelse som kunskapscentrum. 
Liksom för de tolv gamla medlemsstaterna bör omkring 2,5% av anslagen för 
gemenskapsinitiativen LEADER (samordning av insatser för landsbygdsekonomins 
utveckling), SME (små och medelstora företag) och PESCA (fiskeriindustrins 
omvandling) vikas framför allt för finansiering av nätverk inom gemenskapen och inom 
landet för utbyte av information och erfarenheter. 
III. Deltagande i EMPLOYMENT och ADAPT 
9. Kommissionen har nått enighet med medlemsstaterna om en gemensam ram för 
genomförandet av EMPLOYMENT (gemenskapsinitiativet för sysselsättning och 
utveckling av mänskliga resurser), vilket säkrar den transnationella prägeln hos 
initiativet som helhet.Alla projekt som finansieras enligt detta initiativ kommer att 
grundas på transnationellt samarbete, vilket garanterar att initiativet som helhet behåller 
sin gemenskapsprägel. En liknande ordning förhandlas nu för ADAPT. Den första 
beslutsrundan för projekt inom de tolv gamla medlemsländerna kommer att äga rum 
omkring juli 1995 för EMPLOYMENT och omkring oktober för ADAPT. 
10. Kommissionen, de tolv gamla medlemsstaterna och de tre nya är mycket angelägna om 
att säkra de nya medlemsstaternas fulla deltagande i båda initiativen från och med 1995, 
i synnerhet med tanke på den avsevärda potential de nya länderna har för 
förverkligandet av initiativens mål.För den skull bör de nya medlemsstaterna lägga fram 
utkast till åtgärdsprogram så snart som möjligt. Intill dess att den finansiella ramen för 
deras förberedelser har fastlagts, har kommissionen gått med på att stödja deras arbete 
med att förbereda utkast till åtgärdsprogram med tekniskt bistånd. De nya 
medlemsstaterna har också upmuntrats att börja vidta åtgärder för att informera 
tänkbara initiativtagare, så att de kan börja förbereda projektansökningar. Sådana kan 
dock inte beslutas slutgiltigt förrän efter det att åtgärdsprogrammen har godkänts. 
IV. Reserven 
11. I linje med storleken på den reserv som bestämdes för de tolv gamla medlemsländerna 
1994 (ungefär 12 %) har samma andel av den sammanlagda budgeten för initiativen i de 
nya medlemsstaterna avsatts som reserv.Det kommer att göra det möjligt för 
nykomlingarna att delta i nya initiativ som kan inledas och att finansiera framtida 
utvidgningar av de nuvarande. 
H 
[Tabell 1 / Tabel 1: Anslag för gemenskapsinitiativ i de tre nya medlemsstaterna 
KVI/B.4 
^\ Anslag målområde 1 och 6 
varav gemenskaps- initiativ 
Anslag målområde 2-5b 
varav gemenskaps-initiative 
varav 12 % reserv] 
Tillgängligt belopp) Österrike 
184,00 
16,56 
1439,00 
129,51 
17,53 
128,54 Finland 
511,00 
45,99 
1177,19 
91,56. Sverige 
280,00 
25,20 
1140,00 
102,60 
18,40 
134,96 15,34 
112,46 Sammanlagt 
miljoner ecu 
975,00 
87,75 
3772,00 
339,48 
375,961 
0,12 
"^ TABELL 2 : FÖRESLAGEN FÖRDELNING AV GEMENSKAPSINITIATIV 1 DE NYA MEDLEMSÄNDERNA 
XVI/B/4 
9/03/95 
ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE TOTALT 
MECUs MECUs MECUs MECUs 
Gl BIDRAG TOTALT 146,07 153,36 127,80 427,23 
AVGÅR RESERV 12% 17,53 18,40 15,34 51,27 
= BELOPP ATT FÖRDELA 128,54 134,96 112,46 375,96 
INITIATIV 
INTERREG 
LEADER 
EMPLOYMENT 
ADAPT 
STRUKTUR FÖRÄNDRINGAR 
varav 
RECHAR 
RESIDER 
KONVER 
RETEX 
SMF 
URBAN 
PESCA 
[TOTALT FÖRDELNING AV TILLGÄNGLIGT BELOPP 
(dvs. totala bidrag minus reserv 12 %) 
ÖSTERRIKE 
MECU % 
42,68 33,2 
23,27 18,1 
23,01 17,9 
11,57 9,0 
18,25 14,2 
1,80 1,4 
5,14 4,0 
0,00 0,0 
2,57 2,0 
8,74 6,8 
9,77 7,6 
0,00 0,0 
128,54 100 FINLAND 
MECU % 
43,73 32,4 
24,70 18,3 
29,15 21,6 
19,70 14,6 
10,80 8,0 
0,00 0,0 
0,00 0,0 
0,00 0,0 
0,00 0,0 
10,80 8,0 
3,89 2,9 
3,00 2,2 
134,96 100 SVERIGE 
MECU 
39,47 35,1 
14,17 12,6 
20,69 18,4 
11,25 10,0 
20,02 17,8 
0,00 0,0 
0,00 0,0 
3,26 2,9 
0,00 0,0 
16,76 14,9 
3,37 3,0 
3,49 3,1 
112,46 100 TOTALT 
MECU % 
125,88 33,5 
62,13 16,5 
72,85 19,4 
42,52 11,3 
49,07 13,1 
1,80 0,5 
5,14 1,4 
3,26 0,9 
2,57 0,7 
36,29 9,7 
17,03 4,5 
6,48 1,7 
375,96 100,0 
Tabell 3 
Områden i Österrike. Finland och Sverige som är bidragsberättigade för INTERREG 
-M Österrike 
Rhcndal-Bodensjöområdet 
Bludenz-Bergenzer Wald 
Aösserfern 
Tiroler Oberland 
Tiroler Unteriand 
Östtyrolen 
Salzburg med omgivning 
Pinzgau-Pongau 
Innviertel 
Muhlviertel 
Waldviertel 
Weinviertel 
Wien med omgivningar, norra delen 
Wien med omgivningar, södra delen 
Oberkärnten 
Klagenfurt-Villach 
Unterkämten 
West- och Sudsteuermark 
Oststeiermark 
Sudburgenland 
Mittelburgenland 
Nordburgenland Finland 
Lappland 
Norra Österbotten 
Kajanaland 
Nordkarelen 
Sydkarelen 
Vasas kustregion 
Nyland 
Kymmenedalen 
Mellersta Österbotten 
Egentliga Finland 
Åland 
Sydsavolaks Sverige 
Göteborgs och Bohus län 
Malmöhus län 
Älvsborgs län 
Värmlands län 
Kopparbergs län 
Jämtlands län 
Västerbottens län 
Norrbottens län 
Stockholms län (skärgård) 

ISSN 1024-4506 
KOM(95) 123 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 09 
Katalognummer : CB-C0-95-148-SV-C 
ISBN 92-77-87742-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg