Yttrande om "På väg mot informationssamhället - Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en Metodologi för förverkligandet av tillämpningar för informationssamhället - Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät"

(96/C 39/02)

Den 14 september 1995 beslutade rådet att, enligt artikel 129d 1 i Romfördraget, rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om följande tema: "På väg mot informationssamhället - Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en metodologi för förverkligandet av tillämpningar för informationssamhället - Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät."

Sektionen för transport och kommunikation som berett ärendet antog yttrandet den 8 november 1995. Föredragande var Alexander-Michael von Schwerin.

Vid sin 330:e plenarsession (sammanträdet den 22 november 1995) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Bakgrunden till förslaget om riktlinjer för transeuropeiska telenät finns i Romfördragets artiklar 129b och c, där det anges som mål för gemenskapen att bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska telenät.

1.2. Hittills har Europeiska unionen aktivt stött utvecklingen av ett transeuropeiskt telenät genom ett flertal förslag, t ex ISDN och TEN-IBC.

1.3. Kommissionens vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning" kräver uttryckligen att transeuropeiska nät ska byggas upp också inom telekommunikationerna och nämner projekt som ska möjliggöra en kombination av högt utvecklade kommunikationsnät, bastjänster och telematiktillämpningar. Med telematik avses i Europa ett vanligen transnationellt, digitalt utbyte och bearbetning av data mellan olika utspridda interoperativa datornät. Exempel på det är E-post, dokumentleveranser, videokonferenser och distansundervisning.

1.4. En grupp framstående industrimän, bildad på initiativ av Martin Bangemann, lade inför rådsmötet på Korfu den 24-25 juni 1994 fram rapporten "Europa och det globala informationssamhället" där de kräver en snabbare avreglering av infrastrukturen. De nämner särskilt 10 olika tillämpningsområden där de första stegen mot informationssamhället kan tas:

I) Distansarbete - Fler och nya arbetstillfällen för ett rörligt samhälle

II) Distansundervisning - Livslång grund- och vidareutbildning för ett samhälle i omvandling

III) Ett nätverk för högskolor och forskningscentra - Sammankoppling av Europas vetande

IV) Telematiktjänster för små och medelstora företag - Nytändning för den viktigaste drivkraften för tillväxt och sysselsättning i Europa

V) Ledning av vägtrafik - Högre livskvalitet tack vare vägar med elektronisk infrastruktur

VI) Flygsäkerhet - Elektroniska trafikleder för Europa

VII) Nät för sjukvården - en billigare och effektivare sjukvård för Europas medborgare

VIII) Elektroniskt anbudsförfarande - Effektivare offentlig förvaltning

IX) Transeuropeiskt nät för de offentliga förvaltningarna - Högre kapacitet, lägre kostnader

X) Informationsmotorväger för städer - Att göra hushållen delaktiga i informationssamhället

1.5. Kommissionens meddelande "Mot informationssamhället i Europa: en åtgärdsplan" innnehåller en detaljerad åtgärdsplan med riktlinjer som unionen kan följa för att skapa informationssamhället.

1.6. Den 25 oktober 1994 lades den första delen fram av en grönbok om avreglering av telekommunikationernas infrastruktur och av kabeltv, som i huvudsak ansluter sig till Bangemann-rapportens krav. I sitt beslut den 22 december 1994 föreskrev rådet att de offentliga telenäten skall vara avreglerade senast den första januari 1998, med ytterligare övergångstid för Spanien, Portugal, Grekland, Luxemburg och Irland till år 2003. Kommittén är dock medveten om att några länder inte vill utnyttja övergångstiden.

1.7. I den andra delen av grönboken om avreglering av telenätens infrastruktur och av kabeltv framlägger kommissionen förslag till ett regelverk som förutsätter konkurrens.

2. Kommissionens meddelande om en metodologi för förverkligandet av tillämpningar för informationssamhället

2.1. Allmänna kommentarer

Gemenskapen och medlemsstaterna har en viktig uppgift i att stimulera och utveckla infrastrukturerna för kommunikationer. När det gäller att stödja projektinitiativ är unionens uppgift att:

- informera och upplysa;

- förmedla intresserade partner;

- ge råd om finansieringskällor.

Kommissionens meddelande om en metodik för att förverkliga informationssamhällets tillämpningar tar i princip hänsyn till dessa punkter och välkomnas av kommittén.

2.2. Speciella kommentarer

2.2.1. EU:s politik för att förverkliga informationssamhällets tillämpningar kan ha en positiv inverkan på Europas socioekonomiska utveckling, på sysselsättningen och tillväxten. Och detta särskilt när kommissionen ger impulser för att främja efterfrågan. Beträffande denna målsättning har kommittén följande åsikt:

- För att förverkliga informationssamhällets tillämpningar måste också projekt stödjas som stimulerar efterfrågan. Det måste särskilt beaktas i fråga om projekt av offentligt intresse som i början inte är lönsamma. EU måste då kombinera finansieringsinstrumenten, låta dem komplettera varandra för att uppnå synergieffekter. I de detaljerade förslag som väntas från kommissionen beträffande finansieringsmöjligheterna kräver kommittén en exakt formulering av texterna som inte kan missförstås.

- Beslut om stöd till projekten måste fattas obyråkratiskt, snabbt och med full insyn. Eftersom nya, innovativa arbetstillfällen framförallt skapas i de små och medelstora företagen måste dessa få råd och stöd. Kommittén stöder kommissionens avsikt att prioritera små och medelstora företag och att ange en minimiandel för dem i blivande konsortier.

- Det Information Society Project Office (ISPO) som har inrättats, har en viktig funktion som global samlingspunkt. I avbyråkratiseringens intresse bör man undersöka om byrån i framtiden bör få beslutsrätt för vissa problemlösningar. Den skulle t ex kunna bidra till att i tiden samordna insatser från olika finansieringskällor.

- Dessutom finns det problem i samordningen mellan rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens bidrag till transeuropeiska nät () och de olika finansieringskällornas specifika regler. De gemensamma kriterierna för val av projekt och de specifika kraven måste få en kompatibel utformning. Kommissionen måste ta hänsyn till detta när de detaljerade finansieringsmöjligheterna formuleras.

3. Förslag till riktlinjer för transeuropeiska telenät

3.1. Allmänna kommentarer

3.1.1. Kommittén anser att transeuropeiska nät kan påskynda integrationen inom EU på det sociala och ekonomiska planet. Kommittén stöder därför kommissionens utgångspunkt att effektiva medel för informationsutbyte är en viktig förutsättning för att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och därmed för att bevara resp. skapa nya arbetstillfällen.

3.1.2. Kommittén välkomnar kommissionens prioritering att inom ramen för gemenskapens målsättningar stimulera utvecklingen av tillämpningar som ger varje användare tillgång till nödvändig information.

3.1.3. Utskottet håller med om kommissionens åsikt att basnät skall prioriteras eftersom det är de som ger en kostnadseffektiv informationstransport, gör det möjligt att snabbt införa nya tillämpningar och bastjänster och genast erbjuder de nyaste, optimala transportteknologierna.

3.1.4. Kommittén anser att kommissionens avsikt att skapa spelregler som bygger på konkurrens och dess prioritering av den privata sektorn med nödvändighet leder till en koncentration på sådana tjänster och projekt som är kommersiellt gångbara och lönsamma. Kommittén anser att det är kommissionens uppgift att se till att det skapas ett heltäckande informationssamhälle. En förutsättning för det är att det skapas ett så mångfaldigt, vida spritt och allmänt tillgängligt utbud som möjligt som är billigt att utnyttja.

3.1.5. Kommittén hänvisar i övrigt till sitt yttrande om kommissionens meddelande "Mot informationssamhället i Europa: en åtgärdsplan" ().

3.2. Särskilda kommentarer

3.2.1.

Mål för riktlinjerna

3.2.1.1. Kommittén välkomnar uttryckligen att hänsyn tagits till socioekonomiska aspekter när målen satts för riktlinjerna. Kommittén anser att transeuropeiska nät, i synnerhet integrerad bredbandskommunikation (IBC),

- bidrar till det sociala informationssamhället och till att förbättra livskvaliteten;

- förstärker den ekonomiska och sociala sammanhållningen i hela unionen;

- kan främja konkurrenskraften och särskilt sysselsättningen i ett globalt sammanhang;

- kan skapa ett industripolitiskt utgångsläge för verksamhetsområden med hög tillväxt.

3.2.1.2. Kommittén understryker nödvändigheten av stora investeringar för att förverkliga målen. Investeringar i infrastruktur för informationsteknik stimulerar gemenskapens socioekonomiska utveckling och har en positiv inverkan på tillväxt och sysselsättning. Kommittén har dock betänkligheter när det gäller förverkligandet av målen. En rättvis hantering av konkurrensprincipen måste prioriteras.

3.2.1.3. Styråtgärder under övergångsfasen från monopol till konkurrens måste ta hänsyn till detta. Kommittén hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande över "Grönbok om avregleringen av telekommunikationernas infrastruktur och av kabelnäten - del II" och särskilt till den aspekten att avreglerade marknader måste regleras så mycket i socialt, ekonomiskt och tekniskt hänseende att felaktiga utvecklingar förebyggs. Dit hör omfattande universella tjänster som tar hänsyn till den samhälleliga utvecklingen i Europa och vilkas finansiering måste säkerställas. Därvid ska de tekniska möjligheterna steg för steg göras tillgängliga för alla människor.

3.2.1.4. Eftersom de transeuropeiska näten socialt, ekonomiskt och även i övrigt är en för EU nödvändig framtida infrastruktur för telekommunikationer får frågan om deras lönsamhet på kort sikt inte komma i första hand innan de byggs upp, även om denna aspekt inte helt får förbises. Detta gäller än mer vartefter informationen får allt större betydelse i samhället. Desto viktigare är det för alla invånare i Europa att ha tillgång till informationer för att eftersträva och förverkliga social jämlikhet och integration. I detta sammanhang hänvisar kommittén särskilt till den möjliga, positiva inverkan på sysselsättningspolitiken inom EU.

3.2.1.5. Beträffande målsättningarna i artikel 3 ger kommittén rådet till kommissionen att ändra rangordningen i prioriteringarna så att prio två (tillämpningar som bidrar till den ekonomiska och sociala sammanhållningen) blir prio ett, för att öka acceptansen i gemenskapen. Kommittén anser att prio fem (att definiera, bekräfta, bedöma och utnyttja transeuropeiska bastjänster, särskilt i landsbygdsområden och perifera områden) bör läggas ihop med prio tre (stimulera interregionala initiativ) för att framhäva betydelsen av en problemfri tillgång till och utnyttjande av transeuropeiska bastjänster i områden inom EU med en svagt utvecklad infrastruktur. I målkatalogen ska också tas hänsyn till att de transeuropeiska näten - i form av en aktiv industripolitik - skapar den inre marknaden och driver på den europeiska integrationen.

3.2.2.

Förverkligande av målen

3.2.2.1. Kommittén tillstyrker att integrerad bredbandskommunikation (IBC) införs och prioriteras. Kommittén erkänner de därmed sammanhängande fördelarna och utgår ifrån att IBC-konceptet ökar kapaciteten jämfört med ISDN-standarden, varvid möjligheterna till integration bör beaktas.

3.2.2.2. Kommittén anser att det är viktigt att se till att tillgången till och utnyttjandet av transeuropeiska nät och tjänster blir möjliga i hela Europa till överkomliga priser. Därvid handlar det också om att hitta sådana mekanismer att målen inte koncentreras uteslutande på lönsamma kommersiella tillämpningsområden. Dessutom måste hänsyn tas till att konsumenternas behov förändras. Kommissionen uppmanas se till att konsumentorganisationernas synpunkter inhämtas via konsultationer och hearings.

3.2.2.3. Kommittén anser att kommissionens syn på regelverket står i motsats mot förverkligandet av riktlinjerna. Å ena sidan ska infrastrukturkonkurrens möjliggöras enligt regleringsmodellen, å andra sidan ska i hela Europa kostnadsintensiva bredbandsnät få stöd. Kommissionen bör undanröja denna motsättning.

3.2.3.

Åtgärder för att förverkliga målen

3.2.3.1. Åtgärdskatalogen måste kompletteras så att hänsyn tas till de fattigare staternas teknologiska behov och framförallt möjligheter i infrastrukturen.

3.2.3.2. Även mindre gynnade regioner måste få tillgång till modern teknik.

3.2.4.

Projektområden av gemensamt intresse

3.2.4.1. De nuvarande telenäten (telefon-, satellit- och kabeltvnät) är inte lämpade för framtida tillämpningar. Kommittén förordar treskiktsmodellen som ett lämpligt koncept för transeuropeiska nät, eftersom den utgör en sammanhängande struktur. Den består av:

- Tillämpningar, genom vilka användarna interagerar med bastjänster och basnät för att fylla yrkes- och utbildningsbehov samt sociala behov. Tillämpningarna måste vara interoperabla och måste vara av största möjliga nytta för användare i hela gemenskapen.

- Bastjänster, dvs bastjänster och förvaltningen av dem. De understöder de gemensamma kraven på tillämpningarna och kompletterar dem därmed, samtidigt som de medverkar till att de är interoperabla.

- Basnät, som tillhandahåller den fysiska åtkomsten till näten och deras transport- och förmedlingsfunktioner, samt förvaltning och signalering. Genom dessa funktioner säkerställs förbindelserna mellan de transeuropeiska näten.

3.2.4.2. Kommittén välkomnar mängden av projekt för tillämpningar, bastjänster och basnät. Beträffande dessa projekt har kommittén följande åsikt: Om introduktionen av de transeuropeiska näten ska lyckas, beror på samspelet mellan organisationsenheterna och människorna i dem. Det får alltså inte bara handla om de tekniska aspekterna av transeuropeiska nät, utan om hur näten vävs in i komplexa sociotekniska system, där framförallt sociala frågor måste beaktas vid sidan av de tekniska, ekonomiska och organisatoriska. Eftersom sociotekniska system ständigt förändras, måste projekten och projektområdena utvecklas i samma takt.

Dessutom bör en utveckling av intelligenta infrastrukturer prioriteras, som integrerar bred- och smalbandiga kommunikationsformer.

3.2.4.3. Vidare hänvisar kommittén till resultaten av ministerkonferensen för G7-länderna, den 27 februari 1995, om informationssamhället. Ministerkonferensen fastställde elva pilotprojekt som ska visa vilket bidrag informationssamhället kan ge för att lösa viktiga frågor på vägen mot informationssamhället för att främja tillväxten, och främst skapandet av arbetstillfällen, varvid aktörer på alla nivåer och från alla länder ska involveras för att aktivt följa processen.

4. Slutsatser

4.1. Kommittén ansluter sig i huvudsak till kommissionens förslag till beslut för Europaparlamentet och rådet om riktlinjer för transeuropeiska telenät. Den skulle emellertid välkomna om kommissionen tog hänsyn till de påpekanden som görs i detta yttrande.

4.2. Enligt kommitténs åsikt borde i de framlagda projekten särskild vikt läggas vid sociala och kulturella samt utbildnings- och miljöfrågor när transeuropeiska nät införs. Särskilt på dessa områden är ett heltäckande nät viktigt som når så många invånare som möjligt i Europa. Det vore enligt kommitténs åsikt rätt steg mot framtiden. Och tyngdpunkten ska då läggas vid att skapa intelligenta infrastrukturer, men också vid att på ett absolut tillförlitligt sätt säkra de data som överförs.

4.3. Med hänsyn framförallt till avregleringen av telekommunikationssektorn och därmed kommersialiseringen även av berörda forsknings- och utvecklingsprogram anser kommittén att kommissionen kontinuerligt bör utvärdera projekten för att se om ekonomiska aspekter gemensamma för alla medlemsstater är användbara inom ramen för en modern, aktiv, framtidsinriktad industripolitik. En årlig rapport är absolut önskvärd, enligt kommittén.

4.4. Transeuropeiska nät är ett ytterligare steg i riktning mot en social och ekonomisk modernisering av Europa. De har särskild betydelse för den fortsatta utvecklingen av arbets- och livsvillkoren, för att tillfredsställa konsumentintressen, för den framtida utvecklingen av produktion och arbetstillfällen samt för att i fortsättningen säkra och stärka de europeiska företagens innovationsförmåga. Kommittén anser att de nödvändiga summorna för investeringar bara kan skaffas fram:

- av starka europeiska företagsallianser som kan uppträda på världsmarknaden som "global player" och

- om principen om ömsesidighet förverkligas i världshandeln.

Bryssel den 22 november 1995.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr L 228, 18. 9. 1995.

() EGT nr C 110, 2. 5. 1995, s. 37.