Meddelande från kommissionen - Enkät om Erasmus-studenternas socioekonomiska bakgrund /* KOM/2000/0004 slutlig */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA BAKGRUND INNEHÅLLSFÖRTECKNING Sammanfattning av resultat och rekommendationer I - Inledning II - Svarsfrekvens III - Tolkning av statistiska tabeller - 1. Allmänna frågor och frågor rörande högskolestudier - 2. Erasmus-studenternas och deras föräldrars sociala ställning - 3. Ekonomiska och finansiella frågor Bilagor22 - Bilaga 1 - Statistiska tabeller (Tabell 1- 28) - Bilaga 2 - Metod för genomförande av enkäten - Bilaga 3 -Kriterier för representativa urval från olika länder - Bilaga 4 - Ledningsgruppens sammansättning - Bilaga 5 - Frågeformulär SAMMANFATTNING av RESULTat och REKOMMENDATIONER Enkäten om Erasmus-studenter 1. Den socioekonomiska enkäten genomfördes i slutet av 1998. Över 20 000 studenter, dvs. nästan en fjärdedel av dem som deltog i studentutbytet inom Erasmus under läsåret 1997/98 ombads att delta i enkäten, som omfattade 300 högskolor i 15 länder [1]. Det kom svar från nästan 9 500 studenter, vilket utgjorde en total svarsfrekvens på 46%. Detta var tillräckligt för att enkäten skulle ge tillförlitlig information om Erasmus-delen i Sokrates-programmet. [1] Av praktiska skäl omfattade inte enkäten de tre minsta länderna som deltar i studentutbytet inom Erasmus, nämligen Island, Liechtenstein och Luxemburg. 2. Studentutbytet inom Erasmus, som har vuxit från ungefär 3 000 studenter sedan starten läsåret 1987/88 till över 100 000 idag, är uppskattat i hela Europa inom akademiska kretsar och omfattar nu även flera länder i Central- och Östeuropa. De erfarenheter som erbjuds utbytesstudenterna är många och skiftande och rör mer än bara utbildning. 3. Många uppgifter som framkom i enkäten ger belägg för den utbredda åsikten om fördelar med studievistelser utomlands inom ramen för Erasmus, och om den inverkan som programmet för studentutbyte i Europa har. Detta bekräftar att gemenskapens program inom allmän och yrkesinriktad utbildning samt på ungdomsområdet spelar en viktig roll. 4. De viktigaste uppgifterna som framkom i enkäten och som omnämns nedan finns i utförligare form i Del III i denna rapport. De statistiska tabellerna med uppgifter för alla deltagande länder finns i bilaga I. A. Allmänna frågor 5. Vid arbetet med studentenkäten framkom att man saknar harmoniserad och jämförbar europeisk statistik om studenters socioekonomiska situation. Det finns också tydliga tecken på att sådana uppgifter på nationell nivå i ett antal länder inte är fullständiga. För att kunna övervaka studentpopulationen ur social och ekonomisk synpunkt och utforma lämpliga politiska åtgärder på detta område skulle det behövas bättre statistik. Kommissionen hoppas att det initiativ som nyligen tagits av det tyska utbildnings- och forskningsministeriet för att samarbeta kring en omfattande enkät om den socioekonomiska situationen för studentpopulationen i medlemsstaterna kommer att genomföras. Initiativet har fått positivt bemötande hos många generaldirektörer inom högskoleutbildning i EU. Kommissionen kommer att bidra till denna verksamhet precis som den gjorde för dess föregångare 1997, Euro Student Report [2]. [2] Euro Student Report. Social och Economic Conditions of Student Life, Synopsis of indicators for Austria, France, Germany och Italy, Deutsches Studentenwerk, Bonn, 1997. 6. Vad gäller Sokrates-programmet allmänt sett är det utomordentligt uppmuntrande att Erasmus-studenterna uttrycker en mycket stor tillfredsställelse med resultaten av studievistelsen utomlands, vad gäller såväl den akademiska som den sociala och kulturella aspekten. Det är inte överraskande att nästan alla (98 %) av de studenter som besvarade den socioekonomiska enkäten ansåg att deras Erasmus-erfarenhet var positiv eller mycket positiv ur social och kulturell synpunkt (tabell 4) - och nästan lika många (91 %) - tyckte att den var positiv ur akademisk synpunkt (tabell 5). De problem som rör högskolestudier och som tas upp av 9% av studenterna bör emellertid uppmärksammas av de nationella myndigheterna, särskilt i de länder som i högre grad än genomsnittet bedöms negativt, eftersom det kan finnas olika skäl till de svårigheter som studenterna ibland möter: skillnaderna i utbildningssystemen i medlemsstaterna vad gäller finansiering av högskolorna (vilket i sin tur inverkar på materiella förhållanden, grad av kontakt med lärare, tillgång till datorer, bibliotek och andra resurser) kan vara en sådan faktor, men det kan även vara problem av språklig eller kulturell art som utan tvivel spelar en viss roll, särskilt i utbyten mellan Nord- och Sydeuropa. Ett annat välkänt problem är om hemmahögskolan erkänner studierna utomlands. Införandet av Europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS) i en allt större skala har redan bidragit till att lösa detta, men fler insatser är ännu nödvändiga för att det skall genomföras i större skala. 7. Fastän nästan 181 000 studentplatser fanns tillgängliga under 1997/98 inom ramen för högskoleavtalen inom Erasmus i de 18 länder som deltog i Erasmus-studentutbytet, utnyttjades under det året bara 86 000 (vilket motsvarar en sammanlagd utnyttjandegrad (dvs. det faktiska tillvaratagandet av platser) bara till cirka 50% (tabell 1-3)). Skillnaden mellan antalet platser som erbjuds och platser som faktiskt utnyttjas kan kopplas till ett antal faktorer som väger olika i olika länder. Det kan röra sig om att universiteten i fråga gjort en alltför hög uppskattning av antalet studenter vid tidpunkten för ansökningen, men andra faktorer är också av vikt, av vilka två bör nämnas: (i) Länder vars språk används och lärs ut i mindre utsträckning är i allmänhet mer berörda av att inkommande studenter utnyttjar platserna i mindre skala. Det finns fler åtgärder som kan vidtas för att förbättra läget, och de beror på lokala förhållanden: språklig förberedelse, publicitet och information, kompletterande finansiella medel osv. (ii) Dessutom kan policyn att bevilja höga stipendier (dvs. när relativt höga Erasmus-stipendier ges till ett lågt antal studenter, snarare än att låga stipendier ges till många studenter) som man särskilt ser i länder där levnadskostnaderna är som lägst och där nationella system för direkt stöd är begränsade, vara en anledning till att man inte tar tillvara alla platser för utresande studenter. Att eventuellt skicka ut Erasmus-studenter utan Erasmus-stipendium (men med alla övriga förmåner kopplade till ställningen som Erasmus-student) kan vara ett sätt att behålla policyn att ge höga stipendier till utvalda studenter och samtidigt främja en ökning i studentutbytet i allmänhet. Detta bör dock avvägas i förhållande till den enskilde studentens ekonomiska situation. B. Studenternas sociala och ekonomiska bakgrund 8. Sambandet mellan studenternas socioekonomiska bakgrund och deras deltagande i studentutbytet inom Erasmus var en av de viktigaste frågorna som gav upphov till denna enkät. Tyvärr har man kunnat göra en tillförlitlig jämförelse på europeisk nivå endast om vissa aspekter av denna fråga, med ledning av uppgifterna från enkäten bland Erasmus-studenter och uppgifter om studentpopulationen vid högskolor eller populationen i allmänhet, på grund av den brist på jämförbara uppgifter som nämns ovan. Socioekonomisk bakgrund innebär flera saker som måste betraktas var för sig. Nedan diskuteras först föräldrarnas inkomstnivå, samt deras utbildnings- och yrkesbakgrund. En eller flera av dessa faktorer används vanligtvis för att definiera en persons socioekonomiska ställning. Därefter kommer andra sociala aspekter att tas upp. 9. Av siffrorna i Euro Student Report (1997) framkommer det [3] att andelen utlandsstuderande är avsevärt högre för studenter från familjer med hög inkomst än för studenter från familjer med låg inkomst, och man skulle förvänta sig att detta läge återspeglas i Erasmus-enkäten. Det verkar emellertid inte som om enkäten ger belägg för påståendet att Erasmus-studenter allmänt sett är mer privilegierade i ekonomiskt hänseende än andra högskolestuderande. I själva verket anger 53% av de tillfrågade studenterna att deras föräldrars inkomst är genomsnittlig eller lägre än genomsnittlig (tabell 19). Det finns få direkta jämförelser med högskolestuderande i allmänhet, men en av indikatorerna i Euro Student Report (Inkomst för studenternas föräldrar) antyder att Erasmus-studenterna inte skiljer sig mycket åt i detta hänseende. Familjens ekonomiska bakgrund - dvs. föräldrarnas inkomstnivå - verkar allmänt sett inte vara en faktor vad gäller urvalet av Erasmus-studenter. Det finns emellertid tecken på att föräldrarnas låga inkomst har en inverkan i länder där studenterna brukar bo hemma hos föräldrarna och där det finns begränsad tillgång på direkt nationellt stöd till studenter. [3] Figur 4: 'Study-related sojourn abroad by parental inkomst'. 10. Av resultaten av vår enkät framkommer också att familjens ekonomiska bakgrund inte har någon betydande inverkan på Erasmus-studenternas personliga inkomst: i genomsnitt är inkomstskillnaderna mellan studenter från den högsta respektive den lägsta familjeinkomstnivån bara EUR70 per månad, vilket är en siffra som klart kan anses låg (tabell 20). Inkomsten för Erasmus-studenter som bor hemma är inte högre än för andra studenter som bor hemma i de länder för vilka det finns jämförbara siffror. Dessutom verkar resultaten peka på att studenternas ekonomiska bakgrund tas i beaktande antingen av de nationella (direkta eller indirekta) systemen för stöd, eller vid beviljandet av Erasmus-stipendier, eller båda. Det verkar vara rimligt med slutsatsen att om Erasmus-studenterna tenderar mot högre inkomstnivåer återspeglar det i hög grad situationen bland högskolestudenter i medlemsstaterna i allmänhet. Trots alla insatser som gjorts för att ge möjligheter åt alla socialgrupper är det alltjämt grupperna med högre inkomst som överväger något vad gäller tillträde till högskoleutbildningen. 11. Något liknande framkommer när man ser på föräldrarnas yrken. Två tredjedelar av föräldrarna till Erasmus-studenter har yrken inom ledning eller är specialister eller tekniker (tabell 14), jämfört med knappt två femtedelar yrkesverksamma i allmänhet i åldern 45 år och uppåt (tabell 15). De tillgängliga siffrorna för studentpopulationen i allmänhet (beträffande yrken för familjeöverhuvuden i familjer med studenter) som finns i Europeiska arbetskraftsundersökningen (1997) verkar inte uppvisa betydande skillnader jämfört med Erasmus-studenter. Trots att siffrorna i arbetskraftsundersökningen bör betraktas försiktigt verkar det rimligt att hävda att föräldrarnas yrkesställning inte verkar vara en betydande faktor i urvalet av Erasmus-studenter. 12. När det emellertid gäller familjens utbildningsbakgrund uppvisar resultaten en viss övervikt mot föräldrar med högskoleutbildning. De flesta Erasmus-studenter (59%) har en eller båda föräldrarna med högskoleexamen, såväl "korta studier" (mindre än 3 år) som "långa studier" (3 år eller mer) (tabell 17). Som jämförelse framgår det av tillgängliga uppgifter [4] för högskolestuderande i allmänhet att ungefär 30% familjeöverhuvuden för hushåll med studenter har högskoleexamen. Trots att uppgifterna måste betraktas med viss försiktighet, särskilt vad gäller nordiska länder och andra länder där studenter vanligtvis inte bor hemma hos föräldrarna, finns det vissa belägg som tyder på att föräldrarna till Erasmus-studenter i genomsnitt har klart högre utbildningsnivå än föräldrarna till andra högskolestuderande i Europa och att detta verkligen är en betydande faktor i urvalet av Erasmus-studenter. [4] Från 1997 års Europeiska arbetskraftsundersökning: analyser av studenter som bor hemma hos föräldrarna. I moderna samhällen där utbildningssystemen är öppna för alla klasser har man faktiskt observerat att familjens utbildningsbakgrund är på väg att bli den mest relevanta faktorn för att förklara barnens utbildningsresultat, och viktigare än ekonomiska faktorer. Denna allmänna trend verkar ännu tydligare vad gäller Erasmus-studenter. Man kan anta att föräldrar med den högsta utbildningsnivån är mer medvetna om behovet av kunskaper i främmande språk och om andra kulturer för att ge barnen möjligheter att utveckla initiativ och oberoende - kort sagt, genom just den typen av erfarenhet som en Erasmus-vistelse erbjuder. Det kan även vara så att man i dessa familjer i större grad känner till utbytesprogrammet. Följaktligen är det mera sannolikt att barn från dessa grupper med högre social och kulturell ställning (men inte nödvändigtvis med hög ekonomisk ställning) kommer att delta i Sokrates/Erasmus-programmet. 13. Frågan hur man kan minska dominansen av studenter från gynnade socio-kulturella grupper är mycket problematisk, just därför att denna tendens inte är orsakad av ekonomiska utan av kulturella faktorer. Program som Erasmus kan lyckas främja ekonomisk jämlikhet, men kulturell ojämlikhet kan endast lösas på lång sikt genom insatser från hela samhället. Det finns behov av en öppen diskussion om hur man kan säkerställa att Erasmus-programmet blir tillgängligt för ungdomar från en större skala av kulturella bakgrunder än det verkar vara för närvarande. Studentorganisationer som är verksamma på europeisk nivå skulle kunna uppmuntras att engagera sig mer aktivt i kartläggandet och genomförandet av informationskampanjer som är riktade mot dessa grupper. 14. Vad beträffar jämställdhet mellan könen återspeglar siffrorna för Erasmus den utveckling som på senare år iakttagits inom högskoleutbildning i Europa. Både Erasmus och studentpopulationen allmänt sett uppvisar att kvinnor överväger (59 % av Erasmus-studenterna är kvinnor) (tabell 9). Alltså påverkas inte deltagandet i Erasmus av kön. Vad gäller kön är det problematiska inom studentutbytet snarare det faktum att män överväger inom vissa ämnesområden och att dessa ämnesområden är underrepresenterade inom studentutbyte, vilket återspeglar situationen på nationell nivå i allmänhet. 15. Beträffande andra frågor i samband med lika möjligheter, som studenter med fysiska funktionshinder eller vissa grupper i samhället som invandrare och andra minoriteter, så var de inte föremål för Erasmus-enkäten. Vissa åtgärder har vidtagits inom ramen för Erasmus för att ge medel till studenter med grav funktionsnedsättning, men detta är ett område som till stor del ännu är outforskat och där man kan göra insatser i framtiden. 16. Till slut kan det med intresse noteras att cirka 80 % av de studenter som deltog i enkäten är de första i familjen som studerar utomlands (tabell 13). Detta resultat bekräftar att europeiska program verkligen tillför ett mervärde till utbildningssystemet, såväl för enskilda studenter som för deras familjer. Andra intressanta fakta som bör noteras beträffande studenternas familjesituation är att Erasmus-studenter i Sydeuropa vanligtvis bor hemma hos föräldrarna, medan det i norra Europa är vanligast att bo i hyrda rum eller studentbostad eller att dela bostad med andra studenter (tabell 12). C. Ekonomiska och finansiella frågor 17. Av analysen framgår tydligt de extra kostnaderna för studievistelsen utomlands. 57 % studenter svarade att de hade ekonomiska svårigheter utomlands (tabell 24). Studenter som i hemlandet bor hemma hos föräldrarna- ungefär en tredjedel av Erasmus-studenterna - och studenter som kommer från länder där det direkta stödet till studenter ur offentliga medel är lågt och som därför i hög grad är beroende av bidrag från föräldrarna, känner särskilt av ekonomiska problem. 18. Skillnaderna i boendeform och i de nationella systemen för stöd till studerande verkar vara de viktigaste faktorerna i förklaringen till Erasmus-studenternas ekonomiska svårigheter. Studenter som i hemlandet bor hemma hos föräldrarna gav ut i genomsnitt ytterligare EUR310 i månaden under studievistelsen utomlands - mer än två gånger så mycket som hemma. Naturligtvis utgjorde boendekostnaderna två tredjedelar av denna extra summa. För studenter som i hemlandet inte bor med föräldrarna utgjorde de extra kostaderna för studievistelsen utomlands en genomsnittlig ökning med 25% eller EUR130 utöver deras vanliga månatliga utgifter. Även för dessa studenter var det extra boendet en viktig utgiftspost (ungefär en tredjedel) av de extra kostnaderna utomlands (tabell 27). 19. Allmänt sett bekräftar enkäten att Erasmus-stipendiet är ett nödvändigt ekonomiskt tillskott för studentutbytet och att det i viss mån täcker de extra kostnaderna som studier utomlands medför. I somliga länder kan man se att Erasmus-stipendiet kompenserar bristen på allmänna medel för studier utomlands. Det är också värt att notera att det är de studenter som får de högsta Erasmus-stipendierna som säger att de har de största ekonomiska svårigheterna. Detta kan ha samband med följande: Erasmus-studenter skiljer inte alltid på Erasmus-stipendiet och andra offentliga medel som de får när de deltar i Erasmus-utbytet, och deras ekonomiska svårigheter uppfattas som resultatet av låga Erasmus-stipendier. Studenternas förväntningar är ofta inte realistiska och därför finns det behov av mer information både vad gäller syftet med stipendiet (bidrag till de extra utgifterna i samband med studier utomlands) och om vilka faktiska kostnader de kan förvänta sig i värdlandet. 20. Av resultaten framgår det att trots att studenterna gärna skulle se en ökning av gemenskapens bidrag till Erasmus-stipendierna, skulle detta inte lösa alla problem, såtillvida att problemen är strukturella och kopplade till nationella förfarandesätt. Andra möjligheter att öka medlen för studentutbyte bör också undersökas, till exempel - att införa någon typ av "behovsprövning" med ledning av erfarenheter i de länder som redan har sådana system, - att tillhandahålla andra källor för direkt eller indirekt stöd, till exempel: färdbiljetter till nedsatta priser, mobilisering av medel från näringslivet, företag och lokala myndigheter, osv., - att inrätta ett system för studielån på nationell och/eller europeisk nivå för att täcka de extra kostnader som studievistelsen utomlands medför. D. Framtida åtgärder 21. De länder som deltar i Sokrates/Erasmus-programmet uppmanas att diskutera resultaten av denna enkät, så att programmet ständigt kan förbättras och göras tillgängligt i så stor utsträckning som möjligt för studenter av alla kategorier. Ledamöterna i Sokrates-kommittén för högskoleutbildning kommer att uppmanas att i samarbete med programkontoren för Sokrates/Erasmus samordna nationella åtgärder för uppföljande, däribland en mer ingående analys av uppgifterna i enkäten beträffande varje land. 22. Kommissionen kommer att granska resultaten av uppföljningen och diskutera med berörda kommittéer alla ytterligare åtgärder som bör vidtas på gemenskapsnivå, särskilt hur man på bästa sätt kan genomföra bestämmelserna i beslutet om andra etappen av Sokrates angående beaktandet av socioekonomiska faktorer i tilldelningen av Erasmus-stipendier. I - INLEDNING Bakgrund I förhandlingarna om en översyn av budgeten för den första etappen i Sokrates-programmet begärde Europaparlamentet att Europeiska kommissionen skulle lägga fram en rapport om den sociala och ekonomiska bakgrunden hos de högskolestuderande som deltar i Erasmus-delen i Sokrates-programmet. Följaktligen införde kommissionen i samarbete med de nationella programkontoren för Erasmus ett system för att samla in uppgifter med hjälp av en enkät hos ett representativt urval av Erasmus-studenter som under läsåret 1997/98 deltog i programmet. Undersökningen genomfördes mellan maj 1998 och mars 1999. Denna enkät utgör en bra grund för jämförelse med nationellt praxis för beviljande av stipendier. Kommissionen bistods i sitt arbete av en ledningsgrupp (se bilaga 4). Metoden Metoden för denna undersökning bestod av följande etapper: Utarbetande - Framtagande av ett harmoniserat frågeformulär (på 11 språk) - Fastställande av en metod för att räkna ut det representativa urvalet (se bilaga 3). Insamling av uppgifter och analys - Med hjälp av det nationella programkontoret och vissa utvalda högskolor (se urvalskriterier i bilaga 3). - Bearbetande av uppgifter och tolkning av statistiken. Rapportering I denna rapport ingår enkäten, tolkningen av uppgifter som framkommit i enkäten, slutsatser och rekommendationer. I bilaga 1 återfinns de statistiska tabellerna. Ytterligare analys planeras, särskilt på nationell nivå, med ledning av mer detaljerade resultat från själva enkäten och jämförbara beskrivningar för varje land. II - SVARSFREKVENSER (ENLIGT HEMLAND) På grundval av de kriterier som kommissionen föreslog de nationella programkontoren för att välja ut de högskolor som skulle utgöra landets representativa urval (se bilaga 3), erhölls följande slutliga resultat: Svarsfrekvenser (övergripande resultat) >Plats för tabell> Denna övergripande svarsfrekvens på 46 % är tillfredsställande jämfört med andra undersökningar, trots att frågeformulären skickades ut under jullovet. Detta lov är av olika längd beroende på landet (i Norge t.ex. börjar jullovet redan i november och varar till slutet av januari. Detta kan förklara den låga svarsfrekvensen). Bara tre länder har en svarsfrekvens under 30 %: NO (27 %) , Förenade kungariket (26 %) och NL (20 %). Å andra sidan uppnådde IT, BE, SW och AT en mycket hög svarsfrekvens. Att undersökningen varit framgångsrik var huvudsakligen tack vare samarbetet med de nationella programkontoren och de utvalda högskolorna. Dessutom genomförde European Student Information Bureau (ESIB) en informationskampanj bland studenterna i åtta av sina medlemsländer. III - TOLKNING AV STATISTIKEN Kommentarer till tolkningen av uppgifterna som framkom av frågeformulären Vissa grundläggande uppgifter som efterfrågades i frågeformuläret (t.ex. land där det mottagande universitetet är beläget, studieområde, ålder, studieår, vistelsens längd) kunde jämföras med de uppgifter från programkontoren som ingår i deras gängse årsrapportering till kommissionen. Detta gjorde det möjligt att bedöma hur långt sammansättningen i stickprovet var representativ för Erasmus-studenter i allmänhet. Man samlade in ytterligare biografiska uppgifter som kön, föräldrarnas utbildningsbakgrund och familjens inkomstnivå. Man fastställde ett antal områden för att göra det möjligt att jämföra uppgifterna från enkäten. Dessa områden var - Allmänna frågor och frågor rörande studierna - Erasmus-studenternas och deras föräldrars sociala ställning - Ekonomiska och finansiella frågor I de fall där det inte fanns jämförbara uppgifter för Europa eller för landet, gjordes jämförelser mellan Erasmus-studenterna i enkäten i de olika länderna. 1 - Allmänna frågor och frågor rörande studierna 1.1 - Erasmus: studentutbytet 1997/98 (Tabell 1-3) Läsåret 1997/98 fanns det 180 985 platser för studerande inom ramen för högskoleavtalen under Erasmus i de 18 länder som deltog i Erasmus-studentutbytet det året. Det sammanlagda antalet Erasmus-studenter var 86 000 vilket motsvarar en övergripande andel utnyttjade platser på 48 % (tabell 1-3), eller cirka 1 % av alla högskolestuderande. Andelen utnyttjade platser kan påverkas av många faktorer, t.ex. studenternas prioriteringar, språket i värdlandet, tillgången på språklig förberedelse, särdragen i högskolesystemet i ett visst värdland och hur attraktivt det är, tillgången på bidrag och lån för studentutbyte och längden på studieprogrammen. De högsta andelarna utnyttjade platser (enligt hemland) registrerades i Österrike (65 %), därefter Belgien och Italien ( 56 % för båda) och Spanien (54 %). För de lägsta andelarna utnyttjade platser stod Förenade kungariket (39 %) och Grekland (35 %). Vad gäller inkommande studerande var andelen utnyttjade platser högst i Förenade kungariket (65 %) och Irland (61 %), tätt därefter Spanien (54 %), medan Grekland (23 %), Portugal (29 %), Finland (32 %), Island (32 %) och Norge (33 %) hade den lägsta andelen utnyttjade platser (Tabell 3). Nästan fyra av fem högskolestuderande i de 18 länder som deltog i Erasmus-utbytet 1997/98 är inskriva i de fem största EU-medlemsstaterna (Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket, Italien och Spanien). Därför kunde man förvänta sig att dessa fem länder både skickar ut och tar emot en stor andel av alla Erasmus-studenter. Och under läsåret 1997/98 var faktiskt 71 % av alla Erasmus-studenter från dessa fem länder - vilket var lite mindre än deras teoretiska kapacitet att skicka ut studenter - medan dessa länder tog emot 74 % av alla Erasmus-studenter det året- lite mindre än deras teoretiska kapacitet att ta emot studenter (tabell 2). Däremot står de fyra nordiska länderna (Danmark, Finland, Sverige och Norge) för ungefär 6 % av alla högskolestuderande, men tog emot drygt 8 % av alla Erasmus-studenter - vilket översteg vad man förväntat. Fyra EU-medlemsstater (Förenade kungariket, Irland, Nederländerna och Frankrike) tar emot fler Erasmus-studenter än de skickar ut. Portugal, Grekland och Norge är de värdländer som väljs mest sällan (tillsammans tog de emot knappt 4 % av alla Erasmus-studenter) (Tabell 2). Detta beror delvis på att de är små länder, men också på att de är föga populära bland Erasmus-studenterna. Italien och Tyskland tar också emot avsevärt färre Erasmus-studenter än man skulle tro med tanke på deras storlek. Förenade kungariket leder som värdland med 20 770 studenter (24 %), därefter kommer Frankrike med 15 197 studenter (18 %), Spanien med 11 392 studenter (13 %) och Tyskland med 10 969 studenter (13 %). Italien, som tog emot 5 667 studenter (7 %) låg avsevärt under Spanien och bara något bättre än Nederländerna (4 922 studenter, vilket utgör 6 %), trots Italiens stora befolkningstal. Mönstret för studentutbytet kan tillskrivas ett antal olika faktorer som språkhinder, det rykte som vissa högskolor eller program åtnjuter, hur flexibla programmen är vad gäller studenternas möjlighet att tillgodoräkna sig studietiden utomlands för högskoleexamen, samt begränsningarna i den högskoleutbildning som tillhandahålls i hemlandet. Dessa mönster kan även återspegla geografiska och historiska band, kulturella strävanden och åtgärder på regerings- och högskolenivå för att underlätta överförandet av studiemeriter mellan den egna högskolan och värdhögskolan. De historiska, kulturella och språkliga banden mellan länderna återspeglas i Erasmus-studenternas utbytesmönster till en något lägre grad än man skulle förvänta sig. Till exempel utgör de nordiska länderna en homogen grupp ur olika synvinklar (historia, språk, politiska och ekonomiska institutioner, arbetsmarknad och levnadskostnad). Dock är det bara 4 % Erasmus-studenter från dessa länder som reser till ett annat nordiskt land - 96 % väljer att studera utanför regionen (tabell 2). På liknande sätt beger sig bara 1 % Erasmus-studenter från engelskspråkiga länder och 2 % studenter från tyskspråkiga länder till länder inom sin egen språkgrupp (det bör dock noteras att många icke-engelskspråkiga värdländer erbjuder studieprogram på engelska). Å andra sidan kan de gemensamma språken mellan fransktalande Belgien och Frankrike samt nederländsktalande Belgien och Nederländerna spela en viktig roll i valet för belgiska och nederländska studenter. Sammanlagt reser 17 % av Erasmus-studenterna från Belgien till Frankrike och 12 % till Nederländerna, fastän de som kommer från franskspråkiga Belgien hellre väljer Nederländerna än Frankrike medan de som kommer från Flandern hellre väljer Frankrike än Nederländerna. Ungefär 6 % av de nederländska Erasmus-studenterna åker till Belgien. 1.2 - Bedömningen av Erasmus-vistelsen utomlands (Tabell 4-6) Den stora merparten (91 %) av de tillfrågade studenterna ansåg att deras Erasmus-vistelse utomlands hade varit "positiv" eller "mycket positiv" ur akademisk synvinkel. (54 % bedömde sin erfarenhet som "positiv" och 37 % som "mycket positiv"). De mest nöjda studenterna var från Grekland (97 %), Portugal (97 %) och Österrike (96 %). Den högsta andelen studenter som ansåg att deras erfarenhet var "negativ" eller "mycket negativ" fanns bland de norska (15 %), brittiska (14 %) och danska (14 %) studenterna (tabell 5). Om man däremot tittar på värdlandet ökar andelen studenter som ansåg sin studieerfarenhet vara "negativ" eller "mycket negativ" avsevärt vad gäller studenter som reste till Italien (17 %); Grekland (16 %), Portugal (14 %), Spanien (11 %) och Frankrike (11 %) (tabell 6). Analysen av uppgifterna visar inget samband mellan denna bedömning och studieår, inte heller med hur lång vistelsen var, och inte heller med typ av mottagande högskola. Det mest betydande sambandet var därför värdlandet. Erasmus-studenter som begav sig till länder i Sydeuropa var tydligt mer missnöjda ur akademisk synvinkel än de studenter som studerade utomlands i andra länder. Denna "negativa" bedömning kan förklaras med hjälp av ett antal faktorer: språkproblem och otillräcklig språkförberedelse före vistelsen utomlands, särskilt i värdländer vars språk används och lärs ut i mindre utsträckning, pedagogiska skillnader mellan högskolesystemen, olika akademiska och organisatoriska aspekter i studieprogrammen, ämnen som det inte undervisas i på hemmahögskolan eller mer krävande kurser på den mottagande högskolan. Olika traditioner kan också ha påverkat studenternas bedömning: universiteten i Förenade kungariket lägger stor vikt vid kommunikation utanför undervisningen mellan lärare och studenter, medan man vid tyska högskolor betonar tydligt studenternas självständiga arbete, och fäster mindre vikt vid närvaro i undervisningen. Situationen är den motsatta i Frankrike och Portugal, där man lägger tonvikten på regelbunden närvaro i undervisningen och på att lärarna är den viktigaste informationskällan. Ur social och kulturell synvinkel (tabell 4) ansåg emellertid 98 % av alla studenter att vistelsen i värdlandet var antingen "mycket positiv" (79 %) eller "positiv" (19 %). Det är intressant att notera att i de länder där den akademiska erfarenheten bedömdes mindre positivt (länderna i Sydeuropa) tenderade åsikterna om sociala kontakter och kulturliv att vara mycket mer positiva. Sammanlagt ansåg endast 2 % av studenterna att Erasmus-erfarenheten (ur social och kulturell synvinkel) varit "negativ" eller "mycket negativ", särskilt bland britterna (4 %) och danskarna (3 %). 1.3 - Erasmus-studenternas ålder och studieår (Tabell 7 och 8) Åldersprofilerna på högskolestuderande skiljer sig mycket länderna emellan. Enligt 1997 års upplaga av OECD:s publikation Education at a Glance är 75 % av de utexaminerade i Österrike, Danmark, Finland och Italien 25 år gamla eller äldre. Den typiska åldern för avläggande av högskoleexamen (dvs. om man förutsätter oavbrutna studier på heltid) ligger på mellan cirka 21 år i Irland, Portugal, Spanien och Förenade kungariket (korta universitetsstudier) och cirka 26 år eller mer i Danmark, Finland, Norge och Tyskland (långa universitetsstudier). Åldern hos de utexaminerade återspeglar delvis längden på grundutbildningen som kan skilja sig mycket åt i olika länder. Men även åldern vid vilken man börjar läsa vid högskolan varierar avsevärt. I vissa länder dominerar fortfarande den traditionella tanken att man påbörjar högskolestudierna direkt efter gymnasiet. Till exempel har Frankrike och Irland över 80 % nyinskrivna vid högskolan som är under 20 år. I Grekland finns en liknande profil. Det motsatta förhållandet råder i Danmark, Norge och Sverige där 80 % av de nyinskrivna är 20 år gamla eller äldre. Det mönster som framkommer av enkäten motsvarar den övergripande bilden, inte bara för alla Erasmus-studenter, men också för alla studerande. Enligt de siffror som de nationella programkontoren lämnat var 1997/98 genomsnittsåldern på alla Erasmus-studenter 23,9 år. Detta mönster har inte förändrats mycket sedan 1988/89 när genomsnittsåldern var 23,4 år. Genomsnittsåldern på studenterna som deltog i enkäten var 23,7 år (tabell 7). De manliga studenterna är i genomsnitt något äldre än de kvinnliga - vilket kan återspegla att det ännu finns obligatorisk militärtjänst i vissa länder (värnplikten gäller ofta bara män och fullgörs vanligtvis när man avslutat gymnasiet och innan man påbörjar högskolestudierna). Den högsta genomsnittliga åldern hos de studenter som deltog i enkäten påträffades i Danmark (25,6 år), Sverige (25,1) och Norge (25,0). De irländska studenterna var i genomsnitt yngst (21,4 år). Vad beträffar studieår bör det noteras att vissa studenter som deltog i enkäten kan ha feltolkat frågan eftersom de ofta angav kalenderåret. Dessutom angav 3 % av alla studenter som deltog i enkäten att de var inskrivna i första studieåret och menade förmodligen första året i det andra eller senare studieavsnittet, eftersom förstaårsstudenter inte kan delta i Erasmus. Det framgick dock av enkäten att när de vistades utomlands under Erasmus hade studenterna i genomsnitt läst 3,5 år vid högskolan. Detta varierar beroende på hemland, från ett genomsnitt på 2,7 år i Förenade kungariket till 4,4 år i Österrike. Skillnaderna beror förmodligen på olika längd på de huvudsakliga studieprogrammen i olika länder: i länder med korta studieprogram tenderar man att studera utomlands tidigare. 1.4 - Erasmus-studenternas kön (Tabell 9) Enligt OECD (Education at a Glance, 1997), har man under det senaste decenniet sett en tydlig uppåtgående trend vad gäller kvinnor i högskolestudier. Aktuella siffror för nyinskrivningar pekar på att denna trend fortsätter. I genomsnitt är ungefär hälften av alla högskolestuderande mellan 17 och 34 år kvinnor, med 57 % i Portugal och 55 % i Frankrike, Norge och Sverige. Kvinnor överväger tydligt både bland nyinskrivna och utexaminerade. Ett antal faktorer kan bidra till denna skillnad. Det är vanligare att män läser längre studieprogram eller tar mera tid på sig att avsluta högskolestudierna. Ett liknande mönster noterades i denna undersökning: 59 % av de som svarade var kvinnor. Den största andelen kvinnliga Erasmus-studenter fanns i Grekland (70 %), Finland (69 %) och Irland (67 %). 1.5 - Ämnesområden (Tabell 9 och 12) Trots att kvinnor har gjort avsevärda framsteg för att överbrygga klyftan mellan kvinnor och män vad gäller uppnådd utbildningsnivå, återstår betydande skillnader vad gäller kvinnornas deltagande i olika ämnesområden. De utbildningar i vilka kvinnor mest sällan deltar är naturvetenskap, och industriinriktade studier samt ingenjörsstudier; å andra sidan ser man fler kvinnor inom ämnen som rör hälso- och sjukvård, pedagogik samt samhälls- och beteendevetenskap. Inom matematik, datakunskap, ingenjörskonst och arkitektur avlägger kvinnor betydligt färre högskolesexamina än män. Andelen högskoleexamina inom ingenjörskonst och arkitektur som kvinnor avlägger går från 6 % i Tyskland och 7 % i Spanien till 25 % i Danmark och Portugal samt 38 % i Österrike. Emellertid framkommer det av analysen i 1997 års upplaga av OECD:s Education at a Glance att kvinnor har gjort framsteg inom vissa områden som är viktiga för inhemsk och internationell konkurrens, och detta är huvudsakligen tack vare uppmuntran från föräldrar, bättre förberedelse av lärare i matematik och naturvetenskap, samverkan mellan lärare och studerande, kursinnehåll, praktisk erfarenhet från laboratorier, självuppfattning, ändringar i inställningen till matematik och resurser i hemmet. När nu teknologiskt nyskapande blir allt viktigare i det europeiska näringslivets förmåga att konkurrera på den globala marknaden och när sysselsättningen tilltar inom sektorer som bygger på högteknologi och vetenskap, kan det vara ett viktigt politiskt mål att sluta könsklyftan för att få adekvat tillgång på de färdigheter och den kunskap som krävs. Även bland Erasmus-studenterna finns det inom olika studieområden ganska stora skillnader vad gäller kön. Kvinnliga Erasmus-studenter läser språk i mycket större utsträckning än män (84 % kvinnor) och även pedagogik (81 % kvinnor), medan män överväger bland Erasmus-studenter inom ingenjörskonst (77 %) och matematik (65 %) (tabell 9). Dessa variationer återfinns emellertid bland högskolestuderande i allmänhet och utgör därför inte någon allvarlig könspreferens i urvalet av Erasmus-studenter. Överhuvudtaget är ekonomi (24 % av alla Erasmus-studenter) och språk (19 %) mycket mer populära bland Erasmus-studenter än bland högskolestudenter allmänt sett. Med undantag för samhällsvetenskap (10 %), ingenjörskonst (9 %) och juridik (8 %), är de flesta andra ämnesområden något underrepresenterade bland Erasmus-studenter. Vad gäller hemland, var den största andelen studerande inom ekonomi inskrivna i Sverige (91 % av alla svenska Erasmus-studenter), Irland (34 %) och Frankrike (28 %). Inom språk fanns den största andelen i Förenade kungariket (31 % av alla brittiska studenter) och Irland (22 %) (tabell11). 1.6 - Längd på studierna utomlands (Tabell 10) Den genomsnittliga längden på studierna utomlands för Erasmus-studenter är nästan 7 månader. Allmänt sett tillbringade 42 % av de studenter som deltog i enkäten mellan 4 och 6 månader utomlands: 25 % tillbringade 7-9 månader, och 21 % tillbringade 10-12 månader (dvs. ett helt läsår). Bara 12 % tillbringade 3 månader utomlands, vilket är den kortaste tid man kan få bidrag till från Erasmus (Tabell 10). Längden på studietiden utomlands beror delvis på studenternas ämnesområde. Den längsta genomsnittliga vistelsen utomlands är för studenter inom ämnen som företagsekonomi, språk, samhällsvetenskap och ingenjörskonst. Den genomsnittliga vistelsen utomlands är för det mesta kortare inom ämnesområden som vanligtvis är underrepresenterade i Erasmus. Det är möjligt att andra faktorer, till exempel verksamheten under tiden utomlands, påverkar längden på vistelsen: praktik, arbete med avhandling och laboratoriearbete. 2 - Erasmus-studenternas och deras föräldrars sociala ställning 2.1 - Familjebakgrund (Tabell 12 och 13) En tredjedel av de studenter som deltog i undersökningen angav att i de vanliga fall bor tillsammans med föräldrarna i hemlandet. Denna typ av boende är särskild vanlig i Sydeuropa. De högsta andelarna fanns i Spanien (75 %), Italien (66 %), Grekland (56 %) och Portugal (55 %). Ytterligare en tredjedel av Erasmus-studenterna bor i hyrda rum eller studentbostäder, vilket är vanligast i norra Europa, medan en fjärdedel delar bostad med andra studenter (tabell 12). 84 % Erasmus-studenter har syskon, fastän nästan hälften svarade att de bara hade ett syskon. Denna andel är ganska lika för alla länder utom för Irland där bara 10 % Erasmus-studenter har ett syskon medan 68 % har två eller fler syskon (tabell13). Tre fjärdedelar av studenterna svarade att ett eller flera syskon läste eller hade läst vid högskolan. Den största andelen var i Italien (93 %), Irland (85 %) och Belgien (85 %) (tabell13). När dessa siffror jämförs med den högsta utbildningsnivån för studenternas föräldrar, är de särskilt intressanta vad gäller Italien där bara 18 % Erasmus-studenter sade att båda föräldrarna hade högskoleexamen (tabell 17). I genomsnitt var det dock bara 20 % av studenterna som svarade att deras syskon hade studerat utomlands, trots att en tredjedel svenska studenter och en fjärdedel studenter från Spanien och Irland svarade att minst ett syskon hade läst utomlands. Dessutom svarade 82 % av studenterna att de var den första familjemedlemmen som läste utomlands (tabell 13). 86 % av de Erasmus-studenter som deltog i enkäten angav att deras föräldrar under studenternas vistelse utomlands hade ett eller flera hemmavarande barn som de försörjde. Den högsta andelen fanns i Grekland (97 %), Spanien (95 %), Belgien (94 %), Irland (94 %) och Italien (93 %). Sammanlagt var det nästan en av fem Erasmus-studenter som angav att föräldrarna hade fler än två hemmavarande barn som de försörjde under studenternas vistelse utomlands. I Irland var denna andel mycket hög (47 %) (tabell 13). 2.2 - Föräldrarnas yrken (Tabell 14-16) Studenterna ombads ange föräldrarnas huvudsakliga yrken. I frågeformuläret fanns en omfattande förteckning över ISCO-koderna (International Standard Classification of Occupations) som används av Eurostat och OECD. För att förenkla tolkningen och läsningen av uppgifterna samlades emellertid yrkena i sex stora kategorier: ledningspersonal och vetenskaplig personal, specialister och tekniker, kontors-, service- och försäljningspersonal, hantverk och handel, icke yrkesverksamma eller arbetslösa, och övriga yrken. Nästan en tredjedel av de studenter som deltog i enkäten angav att båda föräldrarna tillhörde ledningspersonal eller var specialister eller tekniker, nästan samma andel (30 %) angav att endast fadern hade ett sådant arbete och ytterligare 6 % angav endast modern (tabell 16). Den högsta andelen studenter med båda föräldrarna som arbetade inom ledning eller var specialister eller tekniker fanns i Sverige (54 %), Norge (46 %) och Portugal (42 %). I Spanien, Italien, Österrike och Irland däremot angav drygt två femtedelar av Erasmus-studenterna att ingendera förälder hade ett sådant yrke. Sammanlagt hade två tredjedelar av Erasmus-studenterna föräldrar som var ledningspersonal, specialister eller tekniker (tabell14). Denna andel är rätt större än för befolkningen i allmänhet. Till exempel har färre än 40 % sysselsatta i åldern 45 år och därutöver sådana yrken (tabell 15). Likaledes var det i andra ändan färre än 10 % Erasmus-studenter som svarade att föräldrarna arbetade inom hantverk eller handel eller hade andra enkla yrken (tabell 14), medan nästan en tredjedel yrkesverksamma i åldern 45 år och därutöver har sådana yrken 45 (tabell 15). Bara 2 % av de studenter som deltog i enkäten svarade att deras föräldrar antingen var arbetslösa eller inte yrkesverksamma. 2.3 - Föräldrarnas utbildningsnivå (Tabell 17 och 18) 36 % av de studenter som deltog i enkäten svarade att båda föräldrarna hade en högskoleexamen eller annan högskolemerit. Ytterligare 16 % svarade att endast fadern hade sådan utbildning och 8 % angav att modern hade en sådan merit (tabell 17). Den högsta andelen Erasmus-studenter med båda föräldrarna som har en högskoleexamen fanns bland skandinaverna (Sverige 57 %, Danmark 55 % och Norge 53 %) samt tyskarna (51 %). Den lägsta andelen fanns i Italien (18 %) (tabell17). I den europeiska arbetskraftsundersökningen (1995) framgick att endast 19 % personer i Europeiska Unionen i åldern 25-59 år har en högskoleexamen och att denna andel är ännu lägre bland personer som är 45 år och därutöver (vilket är ungefär åldersgruppen för föräldrarna till Erasmus-studenter) (Tabell 18). 3 - Ekonomiska och finansiella frågor [5] [5] Kommentar: För att kunna fastställa en gemensam studentpopulation för tolkningen av frågorna och svaren som gäller ekonomiska och finansiella frågor antogs följande regler: 3.1 - Föräldrarnas inkomst (Tabell 19) Studenterna ombads uppskatta föräldrarnas inkomstnivå i förhållande till det genomsnittliga inkomstläget i hemlandet. 53 % bedömde föräldrarnas inkomst som genomsnittlig eller under genomsnittet. De högsta andelarna registrerades bland finska och österrikiska studenter (båda 61 %). Bara 6 % av studenter som deltog i enkäten bedömde föräldrarnas inkomst som betydligt över genomsnittet. Denna andel varierade mellan 2 % i Spanien och 18 % i Nederländerna. 3.2 - Studenternas inkomst i hemlandet (Tabell20) Erasmus-studenter som i vanliga fall inte bor hemma hos föräldrarna beräknade att deras genomsnittliga månadsinkomst under studietiden i hemlandet motsvarade EUR530, av vilket 27 % kom från ett offentligt bidrag eller lån och 51 % var bidrag från familjen. Vad gäller kontanter skiljer sig den genomsnittliga månadsinkomsten ganska mycket länderna emellan, från EUR330 i Portugal till EUR820 i Norge (tabell 20). Dock beror dessa siffror mycket på levnadskostnaderna i varje land. Om man tar hänsyn till den lokala köpkraften blir skillnaderna mellan studenternas inkomster i de olika länderna mindre. Studenternas genomsnittliga inkomster skilde sig något åt beroende på föräldrarnas inkomstnivå, från i genomsnitt nästan EUR560 per månad för studenter i familjer med den högsta inkomsten till EUR490 för studenter från familjer med lägre inkomst. Emellertid är skillnaderna betydande vad gäller inkomstkälla. Studenter från låginkomstfamiljer fick nästan hälften (49 %) av inkomsten från offentliga bidrag eller lån och mindre än en fjärdedel (24 %) från familjen, medan studenter från familjer med den högsta inkomsten fick större delen av sin inkomst (62 %) från familjen och mindre än en femtedel (19 %) från offentliga bidrag eller lån. Av enkäten framkommer även avsevärda skillnader mellan länder vad gäller omfattningen på offentliga respektive privata bidrag (de senare huvudsakligen från familjen). I Grekland utgör familjens bidrag i genomsnitt 85 % av Erasmus-studenternas inkomst medan offentliga bidrag och lån i Sverige och Norge utgör tre fjärdedelar eller mer av studenternas inkomst. 3.3 - Erasmus-stipendier (Tabell 21-24) De genomsnittliga stipendierna som Erasmus-studenterna fick för en studievistelse utomlands under läsåret 1997/98 var på EUR830 per student eller EUR120 per månad (tabell 21). Studenter från Grekland och Portugal fick de högsta stipendierna (i genomsnitt ungefär EUR1 600 per student). Däremot fick de finska och de svenska studenterna de lägsta Erasmus-stipendierna (cirka EUR500 per student eller EUR80 per månad). Dessa skillnader återspeglar nationella riktlinjer för utdelande av Erasmus-stipendier samt skillnader i levnadskostnaderna i värdlandet eller tillgången på andra former av ekonomiskt stöd. Varje år åker ett antal Erasmus-studenter utomlands utan Erasmus-stipendium (tabell 22). Läsåret 1997/98 hade nästan 9 % Erasmus-studenter inget Erasmus-stipendium, men skillnaderna var stora mellan länderna. I många länder hade över 95 % av utbytesstudenterna ett Erasmus-stipendium, men i några länder (Norge, Österrike, Belgien och Frankrike) låg det talet under 80 %. I dessa länder finns det nationella eller regionala offentliga system för studiebidrag som kompletterar Erasmus. Det bör noteras att 13 % Erasmus-studenter i Portugal (som är ett land där det inte finns mycket offentliga medel för studenter) inte fick något Erasmus-stipendium. Trots detta svarade nästan hälften (47 %) av de studenter som deltog i enkäten och som inte fick något Erasmus-stipendium att de "inte hade några ekonomiska problem" under sin Erasmus-vistelse utomlands (tabell 23) - vilket är bara marginellt mer än de studenter som deltog i enkäten och som hade ett Erasmus-stipendium (43 %) (tabell 24). Det finns emellertid tydliga skillnader vad gäller typ av och nivå på de system för offentligt stöd som finns i deras hemländer. I länder med en hög nivå av offentligt stöd (Danmark, Finland, Nederländerna, Norge och Sverige) hade 60-65 % Erasmus-studenter inga ekonomiska problem utomlands, medan motsatsen gällde för Grekland, Italien och Portugal (länder med lågt ekonomiskt stöd), där mellan två tredjedelar och tre fjärdedelar studenter sade att de hade vissa ekonomiska svårigheter (tabell 23-24). En avsevärd andel studenter svarade att deras Erasmus-stipendium var otillräckligt, särskilt studenter från länder där det finns lite eller inget annat offentligt stöd till studier utomlands. Studenter med Erasmus-stipendium nämnde oftare detta än studenter utan Erasmus-stipendium (34 % respektive 25 %). Ett annat stort problem för studenter såväl med som utan Erasmus-stipendium under studievistelsen utomlands var att de var tvungna att lämna sin bostad i hemlandet, förutom vad gällde studenter från länder där det är vanligast att bo hemma hos föräldrarna. Allmänt sett verkar det som om studenter som inte fick något Erasmus-stipendium hade färre ekonomiska problem än andra Erasmus-studenter, särskilt studenter från länder där ytterligare stöd för studenter ligger på mellanhög till hög nivå. 3.4 - Studenternas inkomst under Erasmus-vistelsen utomlands (Tabell 25-26) Familjens bidrag utgjorde nästan hälften (47 %) av inkomsten utomlands för studenter som inte hade något Erasmus-stipendium. Familjens bidrag är särskilt omfattande för studenter från Belgien (85 %), Portugal (84 %), Grekland (81 %) och Italien (77 %) (tabell 25). Allmänt sett låg den genomsnittliga inkomsten för studenterna som deltog i enkäten under deras Erasmus-vistelse utomlands på nästan EUR600 (tabell 26). Familjens bidrag på 44 % var den huvudsakliga inkomstkällan, därefter offentliga bidrag och lån (21 %) och Erasmus-stipendiet (20 %). Föräldrarnas inkomstnivå verkar ha haft lite inflytande på studenternas inkomst utomlands. Studenter från låginkomstfamiljer hade en genomsnittlig månadsinkomst på EUR570 jämfört med EUR630 för studenter från höginkomstfamiljer, trots att bidrag från familjen utgjorde en större andel av inkomsten för studenter från mer bemedlade familjer, medan offentliga bidrag och lån (däribland Erasmus-stipendium) utgjorde en lägre andel (tabell 26). Hur betydelsefullt Erasmus-stipendiet är som inkomstkälla beror på de olika synsätten på fördelningen i enskilda länder. Varje Erasmus-kontor har uppgiften att fastställa riktlinjerna för fördelningen av Erasmus-stipendier. Kontoren har möjligheten att bestämma om de skall ge höga stipendier till ett litet antal studenter eller relativt låga stipendier till ett större antal studenter. Syftet med denna flexibilitet är att gemenskapens medel skall kunna komplettera nationella medel eller andra medel för studentutbyte. Denna flexibilitet påverkar emellertid inte bara i hur stor utsträckning platser tas tillvara i varje land, men även valet av det land man reser till och hur länge man stannar utomlands, särskilt vad gäller studenter från länder där det inte finns nationella bidrag till studier utomlands. Erasmus-stipendiet utgjorde ungefär två femtedelar av månadsinkomsten för studenterna från Österrike, Portugal och Grekland. Allmänt utgjorde offentliga bidrag och lån (däribland Erasmus-stipendiet) minst två tredjedelar av inkomsten för studenter från de nordiska länderna. Endast i Sverige utgjorde Erasmus-stipendiet mindre än 10 % av Erasmus-studenternas totala inkomst (tabell 26). 3.5 - Extra kostnader p.g.a. utlandsstudier (Tabell 27-28) Studenter som i hemlandet bodde hemma hos föräldrarna svarade att deras genomsnittliga månadsutgifter låg på cirka EUR280 jämfört med en genomsnittlig inkomst på EUR270, av vilket mindre än 5 % var bostadskostnader (tabell 27-28). Under studievistelsen utomlands blev deras månadsutgifter mer än det dubbla och uppnådde i genomsnitt nästan EUR590 - den huvudsakliga ökningen var naturligtvis på grund av bostadskostnader, fastän även "övriga kostnader" steg avsevärt. Den ytterligare månatliga kostnaden för studier utomlands var i genomsnitt EUR310 för studenter som i vanliga fall bodde hemma hos föräldrarna. De högsta extra kostnaderna för studier utomlands för studenter som i vanliga fall bor hemma hos föräldrarna rapporterades av norska (EUR420) och svenska (EUR390) studenter. De lägsta kostnaderna rapporterades av brittiska studenter (EUR210). Studenter som i vanliga fall inte bor hemma hos föräldrarna hade utgifter på i genomsnitt EUR530 i månaden i hemlandet (däribland nästan EUR200 för bostad). Under studietiden utomlands låg deras utgifter på i genomsnitt EUR660 per månad, inklusive EUR240 för bostad. Allmänt sett ökade de genomsnittliga månadsutgifterna för dessa studenter med 25 % under studietiden utomlands, fastän bostadskostnaderna i genomsnitt endast var 20 % högre. Det största ökningen i de sammanlagda månatliga kostnader anmäldes av studenter från Portugal (EUR260) och Grekland (EUR250) . Den lägsta ökningen rapporterades av brittiska studenter (EUR30). För studenter som i hemlandet bor hemma hos föräldrarna täckte Erasmus-stipendiet nästan 40 %av de extra utgifterna. Dock täckte det nästan 80 % av de ytterligare utgifterna för de studenter som inte bor hemma hos föräldrarna (två tredjedelar av alla studenter som deltog i enkäten). Bilaga 1 statistiska tabeller >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> Tabell 4 Bedömning av Erasmus-vistelsen utomlands ur social och kulturell synpunkt (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Mycket positiv 75 59 78 88 81 84 81 81 76 85 88 65 75 75 78 79 Positiv 23 38 20 12 19 16 18 18 22 14 11 34 24 22 21 19 Negativ 2 3 2 0 0 0 1 1 2 1 1 1 1 4 1 1 Mycket negativ 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (415) (169) (1544) (1230) (1569) (178) (1007) (173) (416) (296) (186) (291) (365) (869) (89) (8796) Fråga: Anser ni att Er erfarenhet av Erasmus var ur social och kulturell synpunkt *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 5 Bedömning av Erasmus-vistelsen utomlands ur akademisk synpunkt (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Mycket positiv 37 24 32 47 39 43 45 31 28 41 57 26 29 31 28 37 Positiv 55 62 56 46 55 53 49 59 61 55 39 64 61 55 57 54 Negativ 6 12 11 6 6 3 5 10 11 4 2 10 10 13 14 8 Mycket negativ 1 2 1 1 1 0 1 0 0 0 1 1 1 1 1 1 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (440) (182) (1544) (1246) (1573) (178) (1005) (174) (416) (299) (189) (301) (367) (943) (94) (8951) Fråga: Anser ni att Er erfarenhet av Erasmus var ur akademisk synpunkt *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 6 Bedömning av Erasmus-vistelsen utomlands ur akademisk synpunkt enligt värdland (procent*) värdland Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Annat Mycket positiv 38 48 39 28 34 22 34 33 44 32 33 42 44 42 45 51 37 Positiv 54 49 54 61 55 62 49 58 53 62 53 49 52 51 49 49 54 Negativ 8 4 6 10 10 14 16 9 4 5 14 8 4 6 4 0 8 Mycket negativ 0 0 1 1 1 2 1 0 0 0 0 0 1 1 2 0 1 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (289) (211) (1035) (1136) (1548) (156) (581) (348) (472) (169) (162) (233) (362) (2044) (116) (18) (8881) Fråga: Anser ni att Er erfarenhet av Erasmus var ur akademisk synpunkt *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Tabell 7 Ålder vid tiden för Erasmus-vistelsen utomlands enligt hemland (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Högst 20 år 26 1 2 13 24 17 2 66 15 7 13 7 2 49 7 17 21 år 27 6 10 19 30 24 12 21 26 15 24 16 11 26 14 20 22 år 25 15 23 23 23 28 26 8 27 20 24 22 18 9 13 21 23 år 13 21 20 16 13 17 25 2 18 20 20 19 21 4 17 16 24 år 5 17 16 14 6 7 17 1 8 13 7 15 21 3 20 11 25 år 1 15 10 8 2 3 8 1 2 11 4 7 10 2 12 6 26 år 1 9 7 3 1 2 5 0 2 6 2 4 6 1 5 3 27 år och äldre 2 15 11 5 1 3 6 1 3 8 5 9 10 7 13 6 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (457) (187) (1548) (1316) (1576) (178) (1006) (177) (416) (300) (188) (352) (369) (1054) (95) (9219) Genomsnittsålder 23,1 25,6 24,7 23,6 22,9 23,0 24,2 21,4 23,1 24,2 23,6 24,5 25,1 22,7 25,0 23,7 Fråga: Ålder *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 8 Studieår vid tiden för Erasmus-vistelsen utomlands enligt hemland (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Första studieåret 7 8 0 2 2 4 2 6 0 1 2 12 4 4 7 3 Andra studieåret 9 30 12 15 12 6 5 19 8 13 13 21 18 26 20 14 Tredje studieåret 37 30 40 27 34 44 33 69 32 15 26 29 37 67 21 38 Fjärde studieåret 35 14 27 38 45 28 32 5 36 27 54 21 26 3 26 29 Femte studieåret 7 10 13 11 4 14 17 1 19 22 5 12 11 0 17 10 Sjätte studieåret 3 4 4 3 1 2 8 0 5 12 0 4 3 1 6 4 Sjunde studieåret eller senare 2 3 3 4 1 2 4 0 1 10 1 2 2 0 4 2 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (300) (178) (1496) (792) (1132) (133) (945) (158) (348) (290) (122) (309) (358) (941) (83) (7583) Studieår i genomsnitt 3,4 3,1 3,6 3,7 3,4 3,6 4,0 2,8 3,8 4,4 3,5 3,2 3,4 2,7 3,6 3,5 Fråga: Vilket studieår i ordningen *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 9 Erasmus-studenternas kön, enligt ämnesområde (procent*) Ämnesområde Totalt Jordbr Arkit Konst Föret Underv Ing Geo Hum Spr Jur Mat Med Nat Samh Kom Andra Kvinnor 42 46 65 52 81 23 63 63 84 58 35 66 51 62 67 63 59 Män 58 54 35 48 19 77 37 37 16 42 65 34 49 38 33 37 41 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (235) (256) (342) (1626) (355) (861) (126) (417) (1520) (896) (259) (480) (460) (790) (206) (114) (8943) Fråga: Kön *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 10 Längd på Erasmus-vistelsen utomlands, enligt hemland (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO 3 månader 27 21 6 10 9 22 7 16 10 9 14 23 10 20 25 12 4 - 6 månader 42 65 53 27 34 62 50 16 77 45 44 44 51 23 48 42 7 - 9 månader 16 6 21 39 30 11 26 35 6 22 21 16 15 29 9 25 10 - 12 månader 14 9 20 24 28 5 16 33 7 24 21 17 24 28 18 21 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187) (1544) (1308) (1579) (178) (1005) (175) (416) (300) (189) (352) (367) (1006) (95) (9162) Genomsnittlig längd 5,7 5,2 6,8 7,6 7,5 5,1 6,9 7,8 5,4 6,9 6,7 6,0 6,5 7,1 5,8 6,9 Fråga: Hur länge varade er Erasmus-period- *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell >Plats för tabell> Tabell 12 Erasmus-studenternas vanliga boende, enligt hemland (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Hos föräldrarna 37 4 12 75 30 56 66 44 16 27 55 3 12 12 10 34 Studentbostad 52 36 33 3 46 18 5 9 68 21 14 74 70 34 33 32 Delad lägenhet med andra studenter 9 25 43 19 17 17 26 43 13 35 23 7 10 48 37 26 Annat 2 35 12 4 7 9 4 4 4 17 8 15 8 7 20 8 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (455) (181) (1544) (1282) (1576) (178) (1006) (175) (416) (298) (190) (334) (365) (929) (94) (9022) Fråga: Som studerande bor Ni i vanliga fall (i Ert hemland) *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 13 Familjebakgrund, enligt hemland (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Antal syskon Inget 13 16 15 20 16 5 17 22 7 19 15 18 12 17 16 16 Ett 48 53 54 43 48 62 53 10 51 44 54 48 52 48 43 49 Två 33 31 21 30 33 24 21 29 29 29 20 30 32 31 35 28 Fler 6 0 10 8 4 8 10 39 13 8 11 4 5 5 6 8 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (428) (167) (1548) (1250) (1437) (179) (1004) (175) (415) (285) (187) (324) (344) (984) (91) (8817) Syskonens högskoleutbildning Ja 85 64 62 75 73 74 93 85 76 57 70 49 70 72 73 73 Ingen 15 36 38 25 27 26 7 15 24 43 29 51 30 28 27 27 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (374) (146) (1304) (1014) (1229) (165) (834) (138) (385) (230) (160) (269) (304) (838) (77) (7466) Syskonens studier utomlands Ja 22 23 17 26 13 23 19 27 17 14 15 20 33 22 23 20 Inga 78 77 83 74 87 77 81 73 83 86 85 80 67 78 77 80 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (372) (145) (1268) (994) (1222) (159) (821) (135) (386) (223) (154) (264) (302) (826) (77) (7347) (Tabell 13 - fortsättning) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Antal barn som föräldrarna försörjer under vistelsen utomlands Inget 6 60 9 5 11 3 7 6 16 17 9 34 60 17 56 14 1 barn 30 27 37 21 32 22 31 17 31 33 30 34 25 25 25 29 2 barn 41 10 41 44 38 60 48 31 40 35 44 22 12 39 15 39 Fler än 2 barn 23 3 13 29 19 15 14 47 13 15 16 10 3 18 4 18 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (446) (171) (1474) (1288) (1549) (176) (958) (177) (403) (282) (184) (330) (361) (1025) (90) (8914) Första familjemedlemmen som studerar utomlands Ja 80 79 83 79 87 80 84 81 83 86 86 80 70 83 73 82 Nej 20 21 17 21 13 20 16 19 17 14 14 20 30 17 27 18 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (431) (173) (1526) (1246) (1535) (177) (991) (173) (415) (290) (189) (338) (361) (989) (92) (8926) Fråga: Antal syskon- Fråga: Studerar de eller har de studerat vid en högskola- Fråga: Studerar de eller har de studerat utomlands- Fråga: Hur många barn hade Dina föräldrar försörjningsplikt för under Din Erasmus-period- Fråga: Är Ni den första familjemedlemmen som studerar utomlands- *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 14 Erasmus-studenternas föräldrars yrken, enligt hemland (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Ledningspersonal och vetenskaplig personal 69 60 63 45 52 56 46 53 76 46 58 56 72 66 70 57 Specialister och tekniker 6 8 11 9 12 9 10 7 4 12 7 7 9 11 6 10 Kontors-, service- och försäljningspersonal 16 24 16 26 23 17 29 26 12 28 22 29 13 16 19 21 Hantverk och handel, enkla yrken 7 7 6 15 11 13 11 12 5 12 11 6 5 4 5 9 Arbetslös eller icke yrkesverksam 2 1 3 3 2 1 2 2 2 1 1 2 1 2 0 2 Övriga 0 0 1 2 0 3 1 1 1 0 2 0 0 0 0 1 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187) (1548) (1312) (1566) (178) (1000) (178) (413) (298) (190) (353) (370) (1046) (94) (9194) Fråga: Vilket huvudsakligt yrke har Era föräldrar- *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell >Plats för tabell> Tabell 16 Föräldrarnas yrke: andel Erasmus-studenter vars föräldrar är ledningspersonal, specialister eller tekniker, enligt hemland (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Båda 35 36 34 23 33 35 26 24 35 17 42 30 54 39 46 32 Bara fadern 34 26 37 29 27 27 24 32 43 37 16 25 22 33 24 30 Bara modern 7 6 5 4 6 4 8 5 4 5 7 10 6 7 8 6 Ingen 24 31 24 44 35 34 42 40 18 41 35 35 18 22 22 32 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (436) (180) (1492) (1240) (1477) (174) (940) (168) (385) (285) (182) (341) (361) (1018) (91) (8770) Fråga: Vilket huvudsakligt yrke har Era föräldrar- *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 17 Föräldrarnas utbildningsnivå: andel Erasmus-studenter vars föräldrar har högskoleexamen, enligt hemland (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Båda 49 55 51 28 29 41 18 25 37 27 33 34 57 37 53 36 Endast fadern 15 12 17 17 13 21 13 17 27 20 11 12 13 15 15 16 Endast modern 11 9 3 6 8 5 7 13 5 7 9 12 10 12 10 8 Ingen 25 23 28 48 50 33 62 46 31 46 46 42 21 35 23 41 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (450) (174) (1510) (1272) (1469) (175) (945) (170) (398) (291) (178) (328) (311) (989) (90) (8751) Fråga: Vilken är den högsta utbildningsnivån som någon av Dina föräldrar har- *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell >Plats för tabell> Tabell 19 Bedömning av inkomstnivån hos Erasmus-studenternas föräldrar, enligt hemland (procent*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Betydligt över genomsnittet 7 7 6 2 5 4 5 10 18 6 9 5 9 9 4 6 Över genomsnittet 42 38 46 39 41 41 39 36 48 33 47 34 50 41 45 42 Genomsnittlig 41 43 35 43 40 46 40 40 24 42 31 46 32 35 44 39 Under genomsnittet 8 9 8 12 12 8 12 11 8 14 9 13 7 11 5 11 Betydligt under genomsnittet 2 2 4 3 2 2 4 2 2 5 4 2 2 3 1 3 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (448) (182) (1524) (1292) (1554) (174) (984) (172) (398) (295) (178) (345) (367) (1001) (91) (9003) Fråga: Uppskatta Era föräldrars inkomstnivå jämfört med den genomsnittliga inkomstnivån i Ert hemland. *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 20 Månadsinkomst och huvudsakliga inkomstkällor under studierna i hemlandet (genomsnitt för studenter som inte bor hos föräldrarna) Föräldrarnas inkomstnivå Totalt Mer än Genomsnittlig Mindre än genomsnittlig genomsnittlig BE genomsnittlig inkomst (euro) 444 371 415 412 offentligt bidrag/lån (%) 2 8 34 8 bidrag från familjen (%) 86 76 46 78 DK genomsnittlig inkomst (euro) 680 657 658 668 offentligt bidrag/lån (%) 55 58 51 56 bidrag från familjen (%) 4 3 0 3 DE genomsnittlig inkomst (euro) 581 531 519 557 offentligt bidrag/lån (%) 4 13 49 12 bidrag från familjen (%) 77 60 20 65 ES genomsnittlig inkomst (euro) 383 370 309 361 offentligt bidrag/lån (%) 1 20 33 17 bidrag från familjen (%) 88 63 43 66 FR genomsnittlig inkomst (euro) 489 481 442 477 offentligt bidrag/lån (%) 5 17 47 17 bidrag från familjen (%) 77 62 25 62 GR genomsnittlig inkomst (euro) 475 385 437 428 offentligt bidrag/lån (%) 1 2 0 1 bidrag från familjen (%) 88 88 71 85 IT genomsnittlig inkomst (euro) 490 451 388 454 offentligt bidrag/lån (%) 2 11 12 7 bidrag från familjen (%) 86 73 63 76 IE genomsnittlig inkomst (euro) 533 381 393 446 offentligt bidrag/lån (%) 5 34 47 25 bidrag från familjen (%) 70 42 23 50 NL genomsnittlig inkomst (euro) 520 524 500 519 offentligt bidrag/lån (%) 39 55 64 45 bidrag från familjen (%) 38 20 10 32 Tabell 20 (fortsättning) Månadsinkomst och huvudsakliga inkomstkällor under studierna i hemlandet (genomsnitt för studenter som inte bor hos föräldrarna) Föräldrarnas inkomstnivå Totalt Mer än Genomsnittlig Mindre än genomsnittlig genomsnittlig AT genomsnittlig inkomst (euro) 535 515 518 523 offentligt bidrag/lån (%) 7 31 62 29 bidrag från familjen (%) 71 44 12 48 PT genomsnittlig inkomst (euro) 358 307 273 331 offentligt bidrag/lån (%) 0 4 37 6 bidrag från familjen (%) 87 86 49 82 FI genomsnittlig inkomst (euro) 522 473 478 493 offentligt bidrag/lån (%) 59 60 61 60 bidrag från familjen (%) 11 9 11 10 SW genomsnittlig inkomst (euro) 797 787 825 797 offentligt bidrag/lån (%) 78 86 88 81 bidrag från familjen (%) 10 4 2 7 UK genomsnittlig inkomst (euro) 608 524 572 573 offentligt bidrag/lån (%) 20 41 65 34 bidrag från familjen (%) 62 33 12 44 NO genomsnittlig inkomst (euro) 819 805 932 819 offentligt bidrag/lån (%) 74 78 75 75 bidrag från familjen (%) 6 3 0 5 Totalt genomsnittlig inkomst (euro) 559 507 489 530 offentligt bidrag/lån (%) 19 30 49 27 bidrag från familjen (%) 62 48 24 51 Vägd tabell >Plats för tabell> >Plats för tabell> Tabell 23 Ekonomiska problem för studenter utan Erasmus-stipendium under vistelsen utomlands enligt typ av offentligt stöd till studenter (procent*) Offentligt system i hemlandet Totalt Lågt stöd Medelhögt stöd Högt stöd (GR, IT, PT) (AT, BE, DE, (DK, FI, NL, ES, FR, IE, UK) NO, SW) Inga ekonomiska problem 33 44 65 47 Omöjligt överföra nationellt bidrag eller lån 1 4 1 3 Föräldrars bidrag var otillräckligt 9 8 8 8 Måste avstå från boendet i hemlandet 6 34 21 29 Måste avbryta förvärvsarbete 9 12 5 10 Erasmus-stipendiet var otillräckligt 64 23 15 25 Annan orsak 11 8 8 9 Totalt 133 133 122 131 (n) (61) (593) (162) (817) Fråga: Hade Ni ekonomiska problem under Er Erasmus-studieperiod- *Endast studenter som inte fick Erasmus-stipendium Tabell 24 Ekonomiska problem hos studenter som hade Erasmus-stipendium under vistelsen utomlands enligt typ av offentligt stöd till studenter (procent*) Offentligt system i hemlandet Totalt Lågt stöd Medelhögt stöd Högt stöd (GR, IT, PT) (AT, BE, DE, (DK, FI, NL, ES, FR, IE, UK) NO, SW) Inga ekonomiska problem 25 44 59 43 Omöjligt överföra nationellt bidrag eller lån 2 3 1 2 Föräldrars bidrag var otillräckligt 6 7 8 7 Måste avstå från boendet i hemlandet 6 31 20 26 Måste avbryta förvärvsarbete 5 13 9 11 Erasmus-stipendiet var otillräckligt 72 28 22 34 Annan orsak 4 8 10 7 Totalt 120 134 129 131 (n) (1258) (5623) (1216) (8097) Fråga: hade Ni ekonomiska problem under Er Erasmus-studieperiod- *Endast studenter som fick Erasmus-stipendium Tabell 25 Inkomstkällor för studenter utan Erasmus-stipendium under vistelsen utomlands (genomsnittlig procentandel*) Land där hemmahögskolan ligger Totalt BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Offentligt bidrag 2 48 12 19 26 18 6 13 52 72 8 58 35 18 37 25 Offentligt lån 0 15 8 0 1 0 2 2 7 0 0 7 51 10 47 9 Privat bidrag 2 6 4 1 0 0 0 0 0 2 1 3 1 1 0 1 Privat lån 0 2 2 0 2 0 0 3 2 1 0 3 1 4 0 2 Bidrag från familjen 85 4 56 61 56 81 77 49 23 17 84 11 6 42 6 47 Eget bidrag 10 9 18 20 15 2 14 32 16 7 7 15 6 20 10 15 Andra former av stöd 2 17 0 0 1 0 1 1 0 1 0 3 0 5 1 2 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (57) (16) (76) (42) (163) (6) (28) (20) (18) (13) (4) (38) (54) (48) (13) (594) Fråga: Av de totala beloppen ovan, v.g. uppskatta hur mycket Ni erhöll från *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell Tabell 26 Månadsinkomst och huvudsakliga inkomstkällor under Erasmus-vistelsen utomlands och föräldrarnas ekonomiska ställning, enligt hemland (genomsnitt för alla Erasmus- studenter som besvarade frågorna om ekonomi) Föräldrarnas inkomstnivå Totalt Mer än Genomsnittlig Lägre än genomsnittlig genomsnittlig BE genomsnittlig inkomst (euro) 584 529 555 559 Erasmus-stipendium (%) 17 27 33 23 offentligt bidrag/lån (%) 2 4 16 4 bidrag från familjen (%) 72 55 33 61 DK genomsnittlig inkomst (euro) 670 698 670 681 Erasmus-stipendium (%) 14 15 16 15 offentligt bidrag/lån (%) 51 53 49 52 bidrag från familjen (%) 6 3 2 4 DE genomsnittlig inkomst (euro) 649 581 550 613 Erasmus-stipendium (%) 15 17 17 16 offentligt bidrag/lån (%) 4 12 42 12 bidrag från familjen (%) 70 53 25 58 ES genomsnittlig inkomst (euro) 533 474 520 505 Erasmus-stipendium (%) 28 29 27 28 offentligt bidrag/lån (%) 2 9 13 6 bidrag från familjen (%) 64 51 39 55 FR genomsnittlig inkomst (euro) 603 571 559 584 Erasmus-stipendium (%) 18 21 22 20 offentligt bidrag/lån (%) 10 18 30 16 bidrag från familjen (%) 58 46 23 48 GR genomsnittlig inkomst (euro) 687 602 648 645 Erasmus-stipendium (%) 35 38 45 37 offentligt bidrag/lån (%) 1 2 1 2 bidrag från familjen (%) 59 54 40 55 IT genomsnittlig inkomst (euro) 588 552 517 562 Erasmus-stipendium (%) 25 28 28 27 offentligt bidrag/lån (%) 8 10 15 10 bidrag från familjen (%) 62 53 44 56 IE genomsnittlig inkomst (euro) 606 490 484 542 Erasmus-stipendium (%) 10 16 17 13 offentligt bidrag/lån (%) 2 17 29 12 bidrag från familjen (%) 59 35 22 44 (Tabell 26 - fortsättning) Föräldrarnas inkomstnivå Totalt Mer än Genomsnittlig Lägre än genomsnittlig genomsnittlig NL genomsnittlig inkomst (euro) 608 539 528 584 Erasmus-stipendium (%) 18 20 19 19 offentligt bidrag/lån (%) 34 49 59 40 bidrag från familjen (%) 35 18 13 29 AT genomsnittlig inkomst (euro) 638 632 675 642 Erasmus-stipendium (%) 43 45 44 44 offentligt bidrag/lån (%) 8 21 37 19 bidrag från familjen (%) 41 25 9 28 PT genomsnittlig inkomst (euro) 664 576 586 631 Erasmus-stipendium (%) 39 43 42 40 offentligt bidrag/lån (%) 1 2 11 2 bidrag från familjen (%) 56 49 39 52 FI genomsnittlig inkomst (euro) 624 588 591 603 Erasmus-stipendium (%) 18 18 16 18 offentligt bidrag/lån (%) 49 53 52 51 bidrag från familjen (%) 11 9 9 10 SW genomsnittlig inkomst (euro) 831 814 861 828 Erasmus-stipendium (%) 7 8 7 7 offentligt bidrag/lån (%) 73 81 83 77 bidrag från familjen (%) 10 4 2 7 UK genomsnittlig inkomst (euro) 634 580 610 611 Erasmus-stipendium (%) 19 23 25 21 offentligt bidrag/lån (%) 17 38 52 30 bidrag från familjen (%) 48 25 11 34 NO genomsnittlig inkomst (euro) 876 842 911 862 Erasmus-stipendium (%) 18 20 22 19 offentligt bidrag/lån (%) 67 68 65 68 bidrag från familjen (%) 7 3 1 5 Totalt genomsnittlig inkomst (euro) 628 573 571 599 Erasmus-stipendium (%) 20 24 24 22 offentligt bidrag/lån (%) 16 23 34 21 bidrag från familjen (%) 53 40 25 44 Vägd tabell Tabell 27 Månatliga utgifter under studietiden hemma; extra utgifter p.g.a. studier utomlands, enligt studenternas boendesätt och enligt hemland (genomsnitt i euro*) Under studier hemma Under studier utomlands Extra kostnader Boende med Boende på Boende med Boende på Boende med Boende föräldrar egen hand föräldrar egen hand föräldrar på egen hand BE Kostnader totalt 278 428 574 589 296 161 Bostad 16 159 213 219 197 60 Resor 27 26 66 68 39 42 Avgifter 31 26 - - -31 -26 Övriga utgifter 203 217 296 302 93 85 DK Kostnader totalt 291 590 643 743 352 153 Bostad 34 229 232 278 198 49 Resor 56 32 87 103 31 71 Avgifter 5 2 - - -5 -2 Övriga utgifter 195 327 325 362 130 35 DE Kostnader totalt 311 535 624 678 313 143 Bostad 13 204 244 258 231 54 Resor 56 35 69 65 13 30 Avgifter 8 11 - - -8 -11 Övriga utgifter 233 285 310 354 77 69 ES Kostnader totalt 236 369 569 572 333 203 Bostad 8 131 216 216 208 87 Resor 23 25 71 77 48 52 Avgifter 43 41 - - -43 -41 Övriga utgifter 162 172 281 279 119 107 FR Kostnader totalt 296 497 596 621 300 124 Bostad 25 180 234 247 209 67 Resor 35 40 70 88 35 48 Avgifter 42 55 - - -42 -55 Övriga utgifter 195 222 292 286 97 64 GR Kostnader totalt 270 417 627 669 357 252 Bostad 6 125 198 214 192 89 Resor 33 31 102 101 69 70 Avgifter 3 1 - - -3 -1 Övriga utgifter 228 260 327 354 99 94 IT Kostnader totalt 281 440 561 611 280 171 Bostad 6 143 190 212 184 69 Resor 30 38 73 92 43 54 Avgifter 49 45 - - -49 -45 Övriga utgifter 196 214 297 307 101 93 (Tabell 27 - fortsättning) Under studier hemma Under studier utomlands Extra kostnader Boende med Boende på Boende med Boende på Boende med Boende föräldrar egen hand föräldrar egen hand föräldrar på egen hand IE Kostnader totalt 251 470 554 585 303 115 Bostad 4 187 185 194 181 7 Resor 47 32 66 85 19 53 Avgifter 10 11 - - -10 -11 Övriga utgifter 190 239 302 306 112 67 NL Kostnader totalt 236 513 524 706 288 193 Bostad 2 174 187 249 185 75 Resor 9 20 48 75 39 55 Avgifter 53 58 - - -53 -58 Övriga utgifter 173 262 289 382 116 120 AT Kostnader totalt 292 530 639 700 347 170 Bostad 9 197 215 250 206 53 Resor 37 42 46 74 9 32 Avgifter 1 1 - - -1 -1 Övriga utgifter 244 289 377 376 133 87 PT Kostnader totalt 332 338 668 598 336 260 Bostad 8 89 210 190 202 101 Resor 48 40 73 90 25 50 Avgifter 86 34 - - -86 -34 Övriga utgifter 190 176 386 318 196 142 FI Kostnader totalt 354 492 655 656 301 164 Bostad 6 194 224 224 218 130 Resor 46 41 87 109 41 68 Avgifter 1 3 - - -1 -3 Övriga utgifter 301 254 344 324 43 70 SW Kostnader totalt 375 751 767 812 392 61 Bostad 29 253 244 249 215 -4 Resor 67 54 86 105 19 51 Avgifter 8 9 - - -8 -9 Övriga utgifter 271 436 437 457 166 21 UK Kostnader totalt 376 594 585 627 209 33 Bostad 31 260 176 207 145 -53 Resor 113 41 69 96 -44 55 Avgifter 10 6 - - -10 -6 Övriga utgifter 222 287 339 324 117 37 (Tabell 27 - fortsättning) Under studier hemma Under studier utomlands Extra kostnader Boende med Boende på Boende med Boende på Boende med Boende föräldrar egen hand föräldrar egen hand föräldrar på egen hand NO Kostnader totalt 402 739 826 838 424 99 Bostad 43 239 200 241 157 2 Resor 69 54 169 148 100 94 Avgifter 26 12 - - -26 -12 Övriga utgifter 265 434 457 449 192 15 Totalt Kostnader totalt 277 526 586 659 309 133 Bostad 12 197 212 238 200 41 Resor 35 37 71 85 36 48 Avgifter 37 25 - - -37 -25 Övriga utgifter 193 268 303 337 110 69 *Genomsnitt för alla Erasmus-studenter som besvarade frågorna om ekonomi Vägd tabell Tabell 28 Extra kostnader under Erasmus-vistelsen utomlands enligt boendesätt under studietiden hemma (genomsnitt i euro*) Boende hos föräldrarna under studietiden hemma Totalt Ja Nej Inkomst hemma 270 530 454 Inkomst utomlands 544 622 599 Ytterligare inkomst utomlands 274 91 145 Utgifter i hemlandet 277 526 453 Utgifter utomlands 586 659 638 Ytterligare kostnader utomlands 309 133 185 Erasmus-stipendium 121 105 110 Procentandel av extrakostnader som täcks av Erasmus-stipendiet 39% 79% 59% (n) (1882) (4521) (6403) Fråga: Av de totala beloppen ovan, v.g. uppskatta hur mycket Ni erhöll från * Endast studenter som fick Erasmus-stipendium Bilaga 2 mETODEN FÖR GENOMFÖRANDE AV ENKÄTEN Metoden för att genomföra denna uppgift bestod av följande etapper: Utarbetande Ø Framtagande av ett harmoniserat frågeformulär (på 11 språk) Ø Fastställande av en metod för att räkna ut det representativa urvalet. Insamling av uppgiftet och analys Ø Med hjälp av de nationella programkontoren och vissa utvalda högskolor (se urvalskriterier i bilaga 3). Ø Bearbetande av uppgifter och tolkning av statistiken. Rapportering I denna rapport ingår själva enkäten, tolkningen av uppgifterna som framkommit i enkäten och slutsatser. I bilaga 1 återfinns de statistiska tabellerna. Utarbetande Ett frågeformulär med en gemensam struktur togs fram och skickades ut till programkontoren på deras eget språk (se versionen i bilaga 5). Frågeformuläret omfattade - studentens personliga bakgrund - studenternas inkomstkällor (inklusive Erasmus-stipendier) och mönstren för utgifter hemma och utomlands - studentens boende - inkomst och yrke för studentens föräldrar - utbildningsnivå för studentens föräldrar Anm.: Studenterna behövde inte lämna personuppgifter på frågeformuläret. Frågeformuläret för varje medlemsstat anpassades till omständigheterna i landet. Alla programkontor medverkade i detta arbete och fungerade som kontaktpunkter för samråd med andra berörda organisationer i landet (nationella myndigheter, akademiska experter, statistikbyråer osv.). Det var väsentligt att man på utformningsstadiet tog hänsyn till huruvida de nationella systemen var jämförbara. Därför samrådde man med akademiska experter och nationella myndigheter i de deltagande länderna om texten i frågeformuläret och om versionerna för olika länder och språk innan frågeformuläret fick sin slutliga utformning och gick till tryckning. Det utprövades också bland en liten grupp studenter vid olika högskolor i Europa. De 86 000 studenter som läste utomlands inom Erasmus under 1997/98 utgjorde ramen för det representativa urvalet för denna enkät. På grund av begränsningar i tid och resurser ansåg man att man endast kunde få fram en ögonblicksbild av Erasmus-studenternas socioekonomiska bakgrund för läsåret 1997/98. För en longitudinell enkät skulle man behövt ta med Erasmus-studenter från tidigare år och detta skulle ha gjort denna uppgift avsevärt mer omfattande och invecklad. Utskick av frågeformuläret Frågeformulären skickades med post till programkontoren så att de kunde vidarebefordra dem till de högskolor som de valt ut. Studenterna skickade tillbaka de ifyllda frågeformulären till sina programkontor i ett vanligt kuvert för vilket porto hade betalts i förväg. Man ansåg att det var bättre att frågeformulären skickades tillbaka till programkontoret så att de enskilda studenterna inte skulle behöva oroa sig att högskolan kunde identifiera dem. Alla frågeformulär hade exakt samma disposition eftersom överföringen av information från det enskilda frågeformuläret till databasen skedde genom optisk avläsning. Frågeformulären framställdes på 11 språkversioner och 16 landsversioner (alla EU- och EES-länder utom Luxemburg, Island och Liechtenstein). Programkontoret registrerade serienumren på de frågeformulär som skickades till varje högskola för att kontrollera svarsfrekvensen. Om svarsfrekvensen var särskilt låg på vissa högskolor uppmanade programkontoret dem att skicka ut påminnelser. Bilaga 3 URVALSKRITERIER FÖR STICKPROV FRÅN VARJE LAND Med tanke på tid, resurser och uppgiftens komplexitet kunde man av praktiska skäl inte skicka ut frågeformulär till 86 000 studenter. Därför gjordes detta arbete på basis av ett representativt urval, vilket är den gängse metoden för denna typ av socioekonomisk undersökning. Stickprovet (20 000 studenter) ansågs vara representativt för hela populationen Erasmus-studenter. Island, Luxemburg och Liechtenstein deltog inte i enkäten. För att ställa samman stickprovet ombads varje programkontor att utse ett representativt urval av högskolor i landet med ledning av kriterier som styrgruppen föreslog, och samtidigt se till att högskolorna var representativa för deltagandemönstret för de Erasmus-studenter som lämnade landet. I synnerhet ombads programkontoren att se till att urvalet av högskolor var representativt vad gällde - typ av högskola (universitet eller inte) - högskolans storlek - ämnesområden vid högskolan (däribland en lämplig jämvikt mellan högskolor för ett respektive flera studieområden) - resmål (för utresande Erasmus-studenter) - plats (stad eller landsbygd) - hur högskolan finansieras (offentliga eller privata medel) - högskolans engagemang i Erasmus (aktivt eller mer passivt) De utvalda högskolorna ombads sedan att delta ut de socioekonomiska frågeformulären till alla studenter som deltog i utbytet inom Sokrates/Erasmus under läsåret 1997/98. Bilaga 4 StYrGruppEN 1 - I styrgruppen ingick - Michel BOSQUET, Service des Relations Extérieurs, Facultés Universitaires Notre-Dame de la Paix, Namur, Belgien - Prof. Dr. Patrick CLANCY, Associate Professor of Sociology, University College, Dublin, Irland - Arlette DELHAXHE, Eurydice Central Unit, Bryssel, Belgien - Maria Emilia GALVÃO, Vice direktör, Gabinete de Assuntos Europeus e Relações Internacionais, Ministério da Educação, Lissabon, Portugal - Michel JOUVE , Direktör för franska Sokrates-kontoret, Bordeaux, Frankrike - Prof. Dr. Socrates KAPLANIS, President of the Technological och Educational Institute of Patras, Grekland - Prof. Dr. José-Ginés MORA, Department of Applied Economics, University of Valencia, Spanien - Antti PENTIKÄINEN, National Unions of Students in Europe (ESIB), National Union of Finnish Studenter, Helsingfors, Finland - John REILLY, Direktör för Sokrates/Erasmus-kontoret i Förenade kungariket, University of Kent, Canterbury, Förenade kungariket - Dieter SCHÄFERBARTHOLD, European Council for Student Affairs, General Secretary of the Deutsches Studentenwerk, Bonn, Tyskland 2 - Pedro de SOUSA, Akademisk samordnare för projektet. 3 - Friedhelm MAIWORM, Statistiker. Bilaga 5 frågeformulär Bifogat finns ett frågeformulär på samma språk som denna rapport. >Hänvisning till > // EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION Sverige ANVISNINGAR FÖR HUR FRÅGEFORMULÄRET SKALL FYLLAS I >Plats för tabell> Ge endast ett svar om inte annat anges ("möjligt att ge flera svar"). Var vänlig återsänd ORIGINALET (inte en fotostatkopia) av detta frågeformulär utan att vika eller fästa ihop det. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> Tack för Ert samarbete. VÄNLIGEN GLÖM inte att återsända det ifyllda frågeformuläret senast 16.12.1998 under följande adress: >Hänvisning till > // EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION Finland ANVISNINGAR FÖR HUR FRÅGEFORMULÄRET SKALL FYLLAS I >Plats för tabell> Ge endast ett svar om inte annat anges ("möjligt att ge flera svar"). Var vänlig återsänd ORIGINALET (inte en fotostatkopia) av detta frågeformulär utan att vika eller fästa ihop det. >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> >Plats för tabell> Tack för Ert samarbete. VÄNLIGEN GLÖM inte att återsända det ifyllda frågeformuläret senast 16.12.1998 under följande adress: