30.3.2004 SV C 80/39 Europeiska unionens officiella tidning
Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissio-
nen till rådet och Europaparlamentet: Integrerad produktpolitik – Miljöpåverkan ur livscykelpers-
pektiv”
(KOM(2003) 302 slutlig)
(2004/C 80/11)
Den 18 juni 2003 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.
Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som förberett ärendet, antog sitt yttrande
den 13 november 2003. Föredragande var Richard Adams.
Vid sin 404:e plenarsession den 10 och 11 december 2003 (sammanträdet den 10 december) antog
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 81 röster för, 1 röst emot och 3nedlagda röster.
1. Inledning
1.1. Meddelandet om integrerad produktpolitik (IPP) är
ett av kommissionens samordnade initiativ för att hantera
hållbarhet vad gäller produktion och konsumtion. I detta
fall handlar det framför allt om att planera produkternasvaraktighet och att minimera avfall och negativ miljöpåverkan.
Det ingår som en del i en övergripande strategi där unionen
arbetar från utgångspunkten att en icke hållbar produktion ochkonsumtion leder till miljöförstöring och globala orättvisor.
1.2. Europeiska unionen är starkt engagerad i frågan om
hållbar utveckling. Detta har blivit allt tydligare i ett flertal
strategier och uttalanden inför och till stöd för den deklaration
från Johannesburg som världstoppmötet om hållbar utveckling2002 utmynnade i. I denna deklaration åtog sig parterna ettkollektivt ansvar för att uppfylla målsättningarna att utrota
fattigdomen, ändra konsumtions- och produktionsmönstren
och skydda och hantera naturresurserna på ett sätt sommöjliggör ekonomisk och social utveckling. Kommissionen
har också antagit en rapport om ”Miljöteknik för hållbar
utveckling” (
1) (i mars 2002) och ett meddelande om ”Utarbe-
tande av en handlingsplan för miljöteknik” (2) samt meddelan-
det ”Mot en temainriktad strategi för hållbar användning av
naturresurser” (3).
1.3. Kommissionens meddelande om integrerad produkt-
politik (IPP) är ett resultat av dess engagemang i frågan om
hållbar utveckling och ett erkännande av att IPP är en viktigfaktor i de framtida strategierna för hållbart utnyttjande
(1) KOM(2002) 122 slutlig.
(2) KOM(2003) 131 slutlig.
(3) KOM(2003) 572 slutlig.av naturresurserna samt minskning av avfallsmängden och
återvinning av avfall. IPP kan bidra till hållbar utveckling både
när det gäller att fullfölja målsättningarna om miljöskydd ochnär det gäller att medverka till att utrota fattigdomen i världen.
1.4. I meddelandet konstaterar man att det krävs en miljö-
mässig dimension vad gäller produktpolitik eftersom större
disponibel inkomst i Europa leder till att antalet produkterökar totalt sett inom EU. Samtidigt måste man även tänka påfattigdomens globala dimension, eftersom IPP utgör ett viktigt
instrument som kan hjälpa EU att uppfylla de mål som satts
upp för en hållbar utveckling globalt sett. De fattigaste40 procenten av världens befolkning står för endast 11 procent
av världskonsumtionen, medan de rikaste 15 procenten står
för 56 procent av denna konsumtion. En ökad import avnaturresurser hjälper också till att skjuta över miljöproblemen
från de konsumerande till de exporterande länderna. För
närvarande täcks nästan 40 % av EU:s totala råvarubehov avimporten, en utveckling som tog fart särskilt under 1990-
talet (
4).
1.4.1. Fattigdom och miljöförstöring – och den hopplöshet
som detta skapar – är inte bara etiskt oacceptabelt, utan gerdessutom grogrund för en destabilisering i länderna och i hela
regioner. Många av de olika orsakerna till och konsekvenserna
av fattigdom, ohållbar produktion och konsumtion hängernära samman med de frågor och problem som man försöker
lösa med hjälp av EU:s strategi för hållbar utveckling.
1.5. EU har tryckt på för att frågan om hållbar konsumtion
och produktion skall behandlas i ett tidigare skede i Johannes-
burgstrategins genomförandeplan, och beslutet om att denna
fråga skall diskuteras först år 2010/2011 utgör ett allvarligt
(4) ”Europe’s Environment: Third Environmental Assessment”,
maj 2003.
C 80/40 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
problem. Länder med ekonomier stadda i utveckling har fört
fram invändningen att en hållbar utveckling kan innebära att
den ekonomiska tillväxten begränsas, medan det i många
utvecklade ekonomier finns produktions- och konsumtions-mönster som kräver betydande anpassningar för att bli hållba-ra. För att målet hållbar tillväxt skall kunna uppnås på ett sätt
som tillvaratar behoven i såväl den utvecklade världen som
utvecklingsländerna måste man i högre grad beakta de kriterieroch indikatorer som kännetecknar en hållbar utveckling. Detta
kan innebära att man mer medvetet måste stimulera en
ekonomisk utveckling i riktning mot en positiv människosynsom kan omfatta personlig utveckling och livskvalitet, sam-
hällsdelaktighet, demokrati och rättvisa, samt övervaka de
ekonomiska resultaten utifrån dessa mål, samtidigt som manförsöker undvika onödiga kostnader som kan hämma den
ekonomiska utvecklingen och välståndet.
1.6. EESK har i sina yttranden konsekvent och ihärdigt
försökt att så ofta som möjligt tillämpa principer som leder tillhållbar utveckling. EESK har exempelvis uttryckt sitt stödför målen för en hållbar utveckling i sina yttranden om
kommissionens förslag om förpackningsavall (
1), direktivet om
avfall från elektrisk och elektronisk utrustning (Waste fromElectrical and Electronic Equipment, WEEE) (
2), kommissionens
meddelande om omstruktureringen av EU:s fiskeindustri (3),
kommissionens meddelande om en strategi för hållbar utveck-ling av det europeiska vattenbruket (
3) samt i ett yttrande på
eget initiativ om EU:s Lissabonstrategi och hållbar utveck-
ling (4).
1.7. Huvudbudskapet i kommissionens meddelande om
integrerad produktpolitik (IPP) är att de negativa miljöeffekter-
na av varor och tjänster under hela deras livscykel måsteminskas, eftersom jorden inte kan klara hur mycket förorening-ar som helst och inte har outtömliga resurser. Produkternas
och tjänsternas hela livscykel måste beaktas, så att man
undviker att de negativa miljöeffekterna bara förflyttas mellanlivscykelns olika faser. Ett sådant angreppssätt förutsätter en
förändrad inställning inom näringslivet och ett förändrat
beteende bland konsumenterna i Europa och i samtligautvecklade ekonomier.
1.7.1. Den främsta utmaningen består i att garantera miljö-
skydd på samma gång som ekonomisk och social utveckling,två företeelser som båda påverkas av produktionen och
konsumtionen av produkter. Genom att kombinera traditionell
styrning och kontroll med marknadsbaserade instrumentger den integrerade produktpolitiken nya lösningar för ochmöjligheter till hållbar utveckling.
(1) EGT C 221, 17.9.2002, s. 31–36.
(2) EGT C 367, 20.12.2000, s. 33.
(3) EUT C 208, 3.9.2003.
(4) EUT C 95, 23.4.2003, s. 54.1.8. Erfarenheterna visar att det inom EU gjorts vissa
framsteg mot en effektiv användning av naturresurserna, något
som har bidragit till att den totala mängden råmaterial som
används i förhållande till den ekonomiska tillväxten harstabiliserats. Det är dock inte fråga om någon minskning iabsoluta tal (
5). Detta tyder på att miljöbelastningen i förhål-
lande till resursanvändningen fortfarande är konstant hög, och
minskningen i absoluta termer i vissa länder visar att en status-quo-inställning inte leder till en minskad resursanvändning. En
utvidgning av EU med tio nya medlemsstater kommer dess-
utom troligtvis att innebära en tendens att öka resursflödet itakt med att dessa länder försöker nå samma materiella
standard och produktstandard (
6).
1.9. Trots förbättringar för att minimera miljöeffekterna
och ansträngningar för att minska välståndsskillnaderna mel-
lan rika och fattiga länder bidrar nettoeffekterna av nuvarandeproduktions- och konsumtionsmönster i den utvecklade värl-
den till en ökning av miljöeffekterna globalt sett och utgör en
faktor som hämmar de fattigare ländernas kapacitet att iekonomiskt hänseende komma i kapp i utvecklingen. För att
de industrialiserade länderna markant skall kunna minska sin
miljöpåverkan, bidra till en hållbar utveckling och dra sitt stråtill stacken för att utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklarationskall kunna nås, behövs det en strategi för hållbar utveckling
som kan tillämpas konsekvent på samtliga ekonomiska verk-
samhetsområden och som stöds av ländernas regeringar ochandra institutionella aktörer.
1.10. Detta är något som framhålls i IPP-meddelandet där
det till exempel heter: ”Utmaningen består i att både förbättra
livskvaliteten – som ofta direkt påverkas av produkter – ochmiljöskyddet”. IPP utgör således en viktig del av hållbarhetsstra-
tegin. Man håller även på att utarbeta en strategi för hållbar
användning av naturtillgångarna, en tematisk avfallsstrategimed ökad betoning på avfallsförebyggande åtgärder (
7), genom
att främja grön upphandling och arbeta fram miljövänligare
teknik (8). En fråga som kvarstår att behandla inom ramen för
kommissionens paket med strategiska initiativ för en hållbar
utveckling är också den mest komplicerade, dvs. hur vi kan
ändra vårt beteende så att vi kan etablera hållbara produktions-och konsumtionsmönster.
(5) Resource use in European Countries – an estimate of materials
and waste streams in the Community, including imports andexports using the instrument of material flow analysis, mars 2003– ETCWMF och Europeiska miljöbyrån.
(
6) Europeiska miljöbyråns tredje miljörapport (se fotnot 4 ovan)
visar att det kommer att bli svårt för de nya EU-staterna attundvika en utveckling med ohållbart hög direkt materialintensitet.
(
7) KOM(2003) 301 slutlig.
(8) KOM(2003) 131 slutlig.
30.3.2004 SV C 80/41 Europeiska unionens officiella tidning
1.11. Samtidigt som detta yttrande direkt behandlar kom-
missionens IPP-meddelande föreslår kommittén därför att man
även måste utveckla vissa kompletterande förutsättningar, utan
vilka strategin inte kan bli effektiv. Detta innefattar ett aktivtsamarbete mellan de olika aktörerna: industrin, handeln,tjänstesektorn, icke-statliga miljöorganisationer, konsumenter-
na och regeringarna. I egenskap av representantorgan för det
civila samhället menar EESK att man även måste identifieranyckelfaktorerna för att en positiv inställning till hållbar
utveckling skall kunna växa fram.
1.12. Medverkan av företagen och de övriga viktiga aktörer
som nämnts förutsätter dels en konsekvent informationspoli-
tik, särskilt när det gäller instrumenten för att främja störremiljövänlighet i hela produktionskedjan och under produkter-
nas hela livscykel, dels en strategi för att införa innovation och
fördelaktiga alternativ (win-win options), anta bättre metoderoch skräddarsydda lösningar och utnyttja de möjligheter som
dessa ger.
2. Sammanfattning av förslaget
2.1. Syftet med den integrerade produktpolitiken är att
främja hållbar utveckling genom att minska produkters negati-
va påverkan på miljön under hela deras livscykel ”från vaggan
till graven”. En produkts livscykel är ofta lång och komplicerad.Den omfattar alla områden från utvinning av naturtillgångar,
via konstruktion, tillverkning, sammansättning, marknadsfö-
ring, distribution, försäljning och användning, till bortskaffan-det av produkterna som avfall. Under tiden är många aktörerinblandade: konstruktörer, tillverkningsindustrin, grossister,
importörer, återförsäljare, servicesektorn, marknadsförare och
konsumenter. Den integrerade produktpolitiken syftar ocksåtill att stimulera till förbättrade miljöprestanda i vart och ett av
dessa led.
2.2. Med tanke på mängden produkter och aktörer kan det
inte finnas en enkel politisk åtgärd för hela fältet. Man föreslåri stället en hel uppsättning av olika verktyg – både frivilliga
och obligatoriska – för att nå detta mål. Det är t.ex. ekonomiska
instrument, förbud mot olika ämnen, frivilliga avtal, miljö-märkning och riktlinjer för produkternas utforming.
2.3. Kommissionen koncentrerar sig på två insatser för att
stimulera kontinuerliga förbättringar i produkternas miljöpres-
tanda:
— Att skapa ramvillkoren för en ständig miljöförbättring av
alla produkter under hela deras livscykel (tillverkning,användning och bortskaffande).— Se till att tonvikten läggs på de produkter som har störst
miljöförbättringspotential.
2.4. Dessa insatser skall genomföras i enlighet med IPP-
principerna, t.ex. livscykeltänkande, aktörssamverkan ochständiga förbättringar.
3. Allmänna kommentarer
3.1. Meddelandet följer på den grönbok som kommissionen
lade fram i februari 2001, varigenom ett brett samråd med
berörda parter inleddes i denna fråga. EESK antog sitt yttrande
om grönboken i juli 2001 (
1).
3.2. I yttrandet om grönboken välkomnade kommittén
syftet med den integrerade produktpolicyn men framförde ettantal reservationer beträffande den föreslagna metoden. Dettagällde följande:
a) Beroendet av allmänna beskattningsinstrument som i
miljösammanhang alltid har visat sig omstridda och
ineffektiva när det gäller att på ett verkningsfullt sätt
minska miljöpåverkan inom produktionen.
b) Den alltför stora tilliten till olika former av miljömärkning
för att skapa acceptans bland konsumenter och företag (
2).
c) Bristande förståelse för konsumentupplysningskam-
panjer.
d) Underskattning av de stora ekonomiska, administrativa
och lagstiftande insatser som krävs för att genomföra
sådana ytterst viktiga instrument som livscykelanalys och
ekoformgivning.
e) Behovet av större satsningar på en politik till stöd för
forskning och innovation riktad till små och medelstoraföretag som syftar till informationsspridning och utarbe-
tande av innovativa processer för utveckling av mer
miljövänliga produkter.
3.3. Det är positivt att man i meddelandet, som bygger på
grönboken, nu avdelar resurser till en metodik för produkturvaloch pilotprojekt för produkter. Man föreslår att det skall
inrättas arbetsgrupper ledda av kommissionen samt vissa
styrmekanismer. Dessutom föreslås:
a) att man skall utveckla indikatorer för den integrerade
produktpolitiken för att bedöma förbättringar i miljöhän-
seende,
(1) EGT C 260, 17.9.2001, s. 35–38.
(2) Punkt 3.2.4, CES 776/97, EGT C 296, 29.9.1997, s. 77.
C 80/42 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
b) att man skapar ramar för en kontinuerlig miljöförbättring,
vilket bl.a. skulle innebära att undersöka effektiviteten
hos existerande politiska instrument,
c) att tillämpningen av livscykeltänkande stöds genom att
man uppmuntrar frivilliga pilotprojekt på EU-nivå förenskilda produkter i syfte att visa och få erfarenhet av hur
IPP kan fungera samt annan forskning och utveckling,
d) att det skall ställas krav på medlemsstaterna att rapportera
om genomförandet av IPP,
e) att betydelsen av information till konsumenterna genom
t.ex. märkning skall betonas, varvid det skall beaktas att
dessa har blivit mer vana vid information om tillverkning-
en som ett stöd för att kunna göra mer informerade valvid inköp av produkter,
f) att man skall arbeta med de positiva aspekterna av
marknaden genom stimulansåtgärder för produktion ochinnovation,
g) att medlemsstaterna skall uppmanas att utarbeta hand-
lingsplaner för grön offentlig upphandling samt ange hur
offentliga myndigheter skall tillämpa hållbarhetskriterier,särskilt när de också själva tillhandahåller tjänster.
3.4. Meddelandet om IPP beskriver en utdragen process
som kommer att äga rum i anslutning till ett antal andra
initiativ vilka syftar till att uppnå en hållbar utveckling i
allmänhet och ett minskat resursutnyttjande och en minskadmiljöpåverkan från avfall i synnerhet. Man borde dock i störreutsträckning inse behovet av ett tydligare kunskapsbaserat
samförstånd i samhället och ”draghjälp” från marknaden – från
både konsumenter och producenter – samt, ytterst, av ettsamordnat politiskt ledarskap som effektivt utnyttjar de positi-
va åtgärderna i punkt 3.3 ovan i en mångsidig politik.
4. Särskilda kommentarer
4.1. EESK välkomnar förslaget att skapa pilotprojekt för att
testa IPP i praktiken med syfte att skapa en bas för ytterligare
förslag om åtgärder för hållbar utveckling, men kommitténkonstaterar också att eftersom projekten är frivilliga kommer
man inte att täcka alla områden som är viktiga för att IPP
skall bli en framgång. Kommande framsteg i det praktiskagenomförandet av olika aspekter av IPP skall inte bara varaberoende av resultaten av frivilliga pilotprojekt.4.1.1. Samtidigt måste sociala kostnads-nyttoanalyser och
miljökonsekvensbedömningar av alternativa policyval säker-
ställa att man beslutar om och tillämpar den mest effektiva
politiken. Sådana analyser måste också innefatta bedömningarav följderna för varors fria rörlighet på inre marknaden.
4.2. EESK är införstådd med att kommissionens meddelan-
de inte kan skrivas om eller justeras, men uppmanar kommis-
sionen att överväga följande i samband med eventuella senare
politiska strategier eller åtgärder i syfte att utveckla denintegrerade produktpolitiken:
a) En fylligare inledning om den integrerade produktpoli-
cyns roll med avseende på att klara de specifika åtagande-
na i det sjätte miljöhandlingsprogrammet och andraangränsande policyprogram. Särskilt bör man uppmärk-
samma existerande gemenskapsmål i miljö- och hälsofrå-
gor utifrån befintliga policyramar.
b) En klar redovisning av riktning och omfattning för
nödvändiga framtida innovationer.
c) Ett åtagande att utveckla det lämpligaste och verksammas-
te policyalternativet med utgångspunkt i den blandform
av policyinstrument som tas upp i EU:s sjätte miljöhand-
lingsprogram. Det gäller bland annat följande:
i. Att fastställa tydliga miljömål och miljöambitioner
på basis av dagens policy och strategier som Kyoto,
gemenskapens ramdirektiv om luftkvalitet, kom-mande strategier för avfallsförebyggande, återvin-
ning och resursutnyttjande samt förteckningar över
restriktioner avseende kemiska substanser (exempel-vis OSPAR eller konventionen om långlivade orga-
niska föroreningar).
ii. Att fastställa en tidsram, omfattning (produkt- eller
funktionsområden), indikatorer, utvärdering och
rapportering.
iii. Att inrätta en styrkommitté för integrerad produkt-
politik och – därefter – arbetsgrupper för specifika
IPP-instrument.
iv. Att fastställa regler och former för att berörda
parter skall kunna medverka i rimlig omfattning på
styrkommitténivå, i arbetsgrupper och i anslutningtill produktspecifika initiativ.
30.3.2004 SV C 80/43 Europeiska unionens officiella tidning
v. Att integrera IPP-målen och målsättningarna i förfa-
randen för offentlig upphandling av varor och
tjänster.
vi. Att utgå från befintlig vetenskaplig kunskap om
skadliga ämnen och åtaganden om produktpriorite-ring vid beslut om specifik produktlagstiftning med
minimikrav på produkter med störst miljöeffekt,
och ta itu med angränsande analys- och definitions-frågor.
vii. Att integrera livscykeltänkande och miljödesign över
hela linjen, för alla producenter via kontinuerliga
förbättringar, i jämförelse med externa och oberoen-
de mål och benchmarkvärden.
viii. Att ställa nödvändiga resurser till förfogande så att
producenter och policyskapande och normerande
organ kan få viktig och oberoende teknisk informa-tion, såsom data om produkters livscykel och bench-
markuppgifter (bästa tillgängliga teknik, osv.).
ix. Att bevaka eventuella framtida ”dotter”-initiativ,
såsom ramdirektivet om ekodesign för energiförbru-
kande produkter (
1), för att inte metodiken skall
variera kraftigt.
x. Att satsa på att göra heltäckande uppgifter om
prioriterade produkters livscykel mer tillgängliga
och verka för standardisering av uppgiftsformaten.
xi. Konkret stöd till ekonomiska instrument.
xii. Oavsett behovet av balans mellan den ekonomiska
konsekvensanalysen och miljöskyddet, liksom mel-lan producenternas och konsumenternas ansvar,
behövs det en klar och tydlig vägbeskrivning för att
producenter och konsumenter skall uppmuntras attstödja en produktprocess som är mer hållbar överhela livscykeln, från vaggan till graven.
(1) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättan-
det av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energiförbru-kande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG,
KOM(2003) 453 slutlig.xiii. Det gäller att erkänna behovet av nya, verksamma
och skräddarsydda resurser, såsom ett institut för
IPP eller benchmarking, och att etablera viktiga
”konsumentinformationsverktyg” som EU:s miljö-testnätverk.
xiv. Ett verksamt utnyttjande av IPP för att minska
miljöpåverkan och resursutnyttjandet till ett mini-mum kommer att kräva en tydligare ram som kan
koppla samman alla befintliga initiativ, och resurser
att införa nya generella policyteman såsom attstimulera konsumenternas medvetenhet och bygga
upp ett aktivt samförstånd i samhället till förmån
för den hållbara utvecklingen.
xv. Det gäller att erkänna att det kan behövas ytterligare
insatser på lång sikt för att successivt anpassa denekonomiska aktiviteten till överenskomna hållbar-hetssträvanden.
xvi. De små och medelstora företagen ställs inför speciel-
la problem i fråga om forskning och kostnaderna
för att genomföra IPP-initiativ, och man behöver
erbjuda praktiskt stöd till mindre bolag inom till-verknings- och tjänstebranscherna som satsar på
hållbara metoder.
xvii. Man bör främja tvärvetenskaplig forskning för att
kartlägga de utmaningar och möjligheter som håll-
bar produktion och konsumtion innebär.
xviii. Forskningen bör få en större roll när det gäller
att omsätta fackkunskaperna om olika produkters
miljöpåverkan i praktiken och ge en solid grund förutvecklingen av miljövänliga produkter, tjänster och
teknik.
5. Sammanfattning
5.1. Det är EESK:s uppfattning att det civila samhället
erkänner behovet av en aktiv miljöpolitik och en välavvägd
policy i riktning mot hållbarare produktion och konsumtion.
Kommittén betraktar det här meddelandet som en startpunkt.Den integrerade produktpolitiken kan ge ett betydelsefulltbidrag till den hållbara utvecklingen, även genom att realisera
EU:s prioriteringar i fråga om miljöskydd, men den skulle
kunna förstärkas genom den tydligare och mer detaljeradepolicymetod som beskrivits ovan.
C 80/44 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
5.2. Det är EESK:s uppfattning att det gradvis börjar
framträda ett behov av ett paradigmskifte mot verkligt hållbarproduktion och konsumtion i det civila samhället, även omdet inte finns en lika stor acceptans för att ändra beteende ochlivsstil i privatlivet. Att stödja denna medvetenhet förutsätteratt man rekommenderar nya prioriteringar på marknaden– ett partnerskap mellan konsumenter och producenter.Konsumenterna efterfrågar ledning från näringslivet och rege-ringen, näringslivet behöver ett betryggande stöd från konsu-menterna och riktade stimulansåtgärder på marknaden, ochregeringarna vänder sig till det civila samhället för att få
Bryssel den 10 december 2003.
Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs
ordförande
Roger BRIESCHmandat att ta nya hållbarhetsinitiativ. EESK uppmanar kom-
missionen att öka ansträngningarna att åstadkomma en håll-
barhetsstrategi i en värld där ohållbar produktion och konsum-
tion kan visa sig utgöra två av de skadligaste elementen imiljön (
1)(2).
(1) Slutsatsen i ”Green Choice: what choice?”, ett forskningsprogram
genomfört av Storbritanniens nationella konsumentråd, publicerati juli 2003.
(
2) Policies for Sustainable Consumption, september 2003, UK
Sustainable Development Commission.