66. Europaparlamentet vill också att sektorns intressen och de mål i fråga om hållbar turism som for-
muleras i kommissionens meddelanden beaktas i samband med samråd mellan kommissionens avdelningar.
67. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att skapa ett nätverk av
turistsamordnare vid alla generaldirektorat med behörighet på områden som påverkar turistnäringen(Näringsliv, Regionalpolitik, Miljö, Jordbruk och landsbygdsutveckling, Energi och transport, Inre marknadenoch tjänster, och så vidare). Nätverket skulle kunna samordnas av den enhet vid GD Näringsliv som ansvararför turism.
Turismen i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa
68. Europaparlamentet välkomnar att ett särskilt avsnitt om turism (avsnitt 4, artikel III-281) förts in
fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. Parlamentet anser att denna rättsliga grund kom-mer att möjliggöra mer konsekventa stödåtgärder för turismen, vars betydelse kommer att öka i och medEuropaparlamentets fullständiga deltagande i lagstiftningsprocessen.
69. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med sina huvudsakliga institutionella
partner och de organisationer som företräder sektorn undersöka olika sätt att skapa en omgivning som ihögre grad främjar företagens konkurrenskraft och samordningen mellan medlemsstaterna. Kommissionenuppmanas också att föreslå en flerårig handlingsplan ( ”turistpaketet ”) som kan börja genomföras 2007 och
som möjliggör mer konsekventa EU-insatser på turistområdet genom medverkan av medlemsstaterna och
deras regionala och lokala myndigheter, med iakttagande av principerna för ett gott styre.
70. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för främjandet av den europeiska
grannskapspolitiken, till exempel partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet, införliva turismen iriktlinjerna och prioriteringarna för samarbete med partnerländer.
*
**
71. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommis-
sionen.
P6_TA(2005)0336
Europaskolor
Europaparlamentets resolution om utvecklingsalternativ för systemet med Europaskolor (2004/2237
(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om utvecklings-
alternativ för systemet med Europaskolor (KOM(2004)0519),
— med beaktande av konventionen med stadga för Europaskolorna (1),
— med beaktande av sin resolution av den 17 december 2002 om finansieringen av Europaskolorna (2),
— med beaktande av den årliga rapporten från Europaskolornas generalsekreterare till styrelsens samman-
träde i Bryssel den 1 –2 februari 2005 (3),
— med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,
— med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från budgetut-
skottet (A6-0200/2005), och av följande skäl:
(1) EGT L 212, 17.8.1994, s. 3.
(2) EUT C 31 E, 5.2.2004, s. 91.
(3) Dokument 1612-D-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEN/IndexEn_home.html.17.8.2006 SV C 193 E/333 Europeiska unionens officiella tidning33
Torsdag 8 september 2005
A. Europaskolornas syfte är att gemensamt undervisa barnen till personalen vid Europeiska gemenskapen,
men även andra barn än de som omfattas av de avtal som föreskrivs i artikel 28 och 29 i Europa-skolornas stadgar kan beviljas tillträde till skolorna inom ramen för de gränser som fastställts avskolornas styrelse. För att EU:s institutioner skall fungera smidigt måste de kunna rekrytera och behållatjänstemän med lämpliga kvalifikationer, och undervisning av tjänstemännens barn på deras modersmål,erkännandet av genomgångna skolår i medlemsstaterna och i Europaskolorna samt den europeiskastudentexamen bidrar till detta.
B. Europaskolorna inrättades mot denna bakgrund.C. Det europeiska skolsystemet främjar tanken om EU-medborgarskap. Insatser för att bibehålla de nu-
varande skolorna liksom för att inrätta nya Europaskolor och på andra sätt utvidga skolsystemet kandärför bidra till att främja den europeiska integrationen.
D. Det finns nu 13 Europaskolor, med över 19 000 inskrivna elever, och ytterligare en skola kommer att
inrättas senast 2010.
E. Elevantalet i vissa Europaskolor, särskilt i Bryssel, har ökat till en oacceptabel nivå, vilket påverkar
utbildningens kvalitet negativt.
F. De genomsnittliga kostnaderna per elev vid Europaskolorna är inte högre än kostnaderna vid andra
skolor för barn till tjänstemän vid likartade organ. Kostnaderna per elev varierar dock betydligt mellanolika skolor och det finns ett tydligt samband med skolans storlek.
G. Samtidigt som Europeiska gemenskapen bidrar med betydligt mer än hälften av driftskostnaderna för
Europaskolorna är kommissionen den enda EU-institution som är representerad i styrelsen för Europa-skolorna. Kommissionen är den enda företrädaren i styrelsen med full rösträtt både i styrelsen och i denadministrativa styrelsen för varje skola.
H. I ledningssystemet för Europaskolorna bör förmåga till strategisk planering och överblick förenas med
en rimlig grad av självstyre för de enskilda skolorna.
I. Förvaltningen av Europaskolorna, inklusive beslut om antagande av elever och avgiftsfrihet, bör vara så
tydlig, konsekvent och öppen för insyn som möjligt i hela skolsystemet.
J. Den läroplan som leder till europeisk studentexamen är teoretiskt krävande och kanske inte så lämplig
för elever med mindre fallenhet för teoretiska studier, men skolorna erbjuder för närvarande inte någotannat avgångsbevis.
K. Den utbildning som erbjuds elever med bevisade särskilda undervisningsbehov varierar för närvarande
från en skola till en annan.
L. Högsta tillåtna klasstorlek (32 elever) är större än vad som tillåts enligt gällande lagstiftning i ett antal
medlemsstater. I många klasser finns det dessutom elever med annat modersmål än det som gäller i denspråksektion till vilken de har blivit antagna, samt elever med inlärningssvårigheter och särskilda under-visningsbehov.
M. Europaskolorna i Bryssel och Luxemburg är överfulla, med undantag av Europaskolan Bryssel I, och
även om beslut fattats om inrättande av ytterligare två skolor är skolbyggnaderna inflyttningsklara
först 2010, vilket får allvarliga följder för undervisningen i dessa skolor.
N. Europaskolornas utbildningsfilosofi och läroplanen som leder till den europeiska studentexamen fun-
gerar som modeller för flerspråkig och multikulturell utbildning som medlemsstaterna kan ta till före-bild.
O. De europeiska folken har genom Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (artikel 149)
kommit överens om att målen för gemenskapens insatser skall vara att utveckla den europeiska dimen-sionen inom utbildningen, särskilt genom undervisning i och spridning av medlemsstaternas språk.C 193 E/334 SV 17.8.2006 Europeiska unionens officiella tidning33
Torsdag 8 september 2005
Konventionen med stadga för Europaskolorna och kommissionens meddelande
1. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen genom sitt ovannämnda meddelande har tagit
initiativ till ett samråd om Europaskolornas framtida utveckling, mot bakgrund av utvidgningen av Europe-iska unionen, de nya medlemsstaternas intressen och inrättandet av ytterligare EU-organ utanför Bryssel ochLuxemburg, liksom det brådskande behovet att se över och revidera och, om nödvändigt, reformera ettsystem som skapades för 50 år sedan och som till en början bara erbjöd fyra språk.
2. Europaparlamentet erinrar om att det i konventionen med stadga för Europaskolorna anges att
Europaskolornas roll är att tillhandahålla gemensam utbildning för barnen till personalen vid Europeiskagemenskapen för att säkerställa väl fungerande europeiska institutioner. Parlamentet konstaterar att det ikonventionen även anges att andra barn kan beviljas tillträde till Europaskolorna inom ramen för de
begränsningar som fastställts av skolans styrelse.
De decentraliserade organen och de nya medlemsstaterna
3. Europaparlamentet anser att det är mycket angeläget att man omedelbart finner en lösning för alla
arbetsplatser vid de decentraliserade organen. Parlamentet beklagar att detta inte löstes i samband med attbeslut fattades om arbetsplatserna vid dessa organ, med undantag för Europeiska myndigheten för livs-medelssäkerhet (EFSA) i Parma.
4. Europaparlamentet anser att de medlemsstater som är värdar för ett av de nya decentraliserade orga-
nen måste ta ett större ekonomiskt ansvar för undervisningen av EU-personalens barn, och att passande
lösningar måste hittas för alla nya arbetsplatser. Parlamentet anser att ett fungerande alternativ i dessa fall
vore ett samarbete mellan Europaskolorna och regionala eller lokala skolor vars läroplaner leder till eneuropeisk studentexamen. Detta samarbete bör främja en högkvalitativ utbildning och europeisk integration,upprätthålla den språkliga mångfalden och underlätta rörligheten på arbetsmarknaden.
5. Europaparlamentet insisterar på att det, då de nödvändiga förutsättningarna föreligger, omgående in-
rättas språksektioner för de nya medlemsstaternas språk, och att samtliga elever bör få undervisning på sittmodersmål.
6. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta Europaskolor i de
nya medlemsstaterna.
Den framtida finansieringen av Europaskolorna, elever tillhörande kategori III och de mindre skolorna
7. Europaparlamentet anser att kompensationsbidraget från gemenskapen inte får utvecklas till ett öppet
åtagande. Parlamentet anser det vara en självklarhet att Europaskolorna har en effektiv budgetplanering ochbudgetkontroll och kan visa att pengarna används så effektivt som möjligt. Parlamentet stöder uppfattningenatt den årliga preliminära budgetfördelningen för varje skola bör göras med hänsyn till de enskilda skolornasstorlek och behov och till redovisade åtgärder för att använda anslagna medel så effektivt som möjligt.
8. Europaparlamentet understryker emellertid att arten av gemenskapens bidrag till skolornas budget
tydligt anges i artikel 25.2 i konventionen med stadga för Europaskolorna. Parlamentet avvisar därför attkommissionen skall införa ett tak för gemenskapens bidrag till Europaskolornas budget innan styrelsen harlagt fram sin beräkning av skolornas inkomster och utgifter för följande budgetår.
9. Europaparlamentet anser att det nuvarande arrangemanget, varigenom medlemsstaternas bidrag till
Europaskolorna är direkt bundet till antalet utstationerade lärare från respektive land och till de lokalersom upplåts för dessa skolor, inte är rättvist och att alternativa finansieringsmöjligheter bör undersökas.
10. Europaparlamentet anser icke desto mindre att det nuvarande systemet, där medlemsstaterna utser
lärare och utbetalar deras nationella löner, säkrar att Europaskolorna har tillgång till yrkeskunskapen i dessaländer och är det sätt på vilket man kan säkerställa medlemsstaternas ekonomiska bidrag.
11. Europaparlamentet konstaterar att nivån på de avgifter som skall erläggas av föräldrar till elever i
kategori III har ökat kraftigt i reella tal sedan 2002 och att detta har lett till ökade intäkter för skolornaoch en mindre ökning av bidraget från gemenskapernas budget än vad som annars hade varit fallet. Parla-mentet konstaterar vidare att dessa avgifter inte täcker hela kostnaden för att undervisa dessa elever. Parla-mentet anser dock att föräldrarna till elever i kategori III inte bör utsättas för orimliga avgiftshöjningarunder återstoden av barnens utbildning i Europaskolorna.17.8.2006 SV C 193 E/335 Europeiska unionens officiella tidning33
Torsdag 8 september 2005
12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom sin representant i styrelsen verka för att
tydliga, detaljerade och offentligt tillgängliga kriterier för antagning av elever i kategori III antas och offent-liggörs. Parlamentet uppmanar de administrativa styrelserna vid varje skola som antar elever i kategori III atti sin årsrapport redogöra för tillämpningen av sådana kriterier.
13. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till styrelsen att se över de kriterier den har antagit
avseende etablering, upprätthållande och stängning av språksektioner i enskilda skolor i syfte att förhindraatt något av EU:s offentliga språk diskrimineras.
14. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart det är praktiskt genomförbart offentliggöra
den externa utredning som har beställts för att undersöka framtiden på lång sikt för fyra skolor (i Bergen,Culham, Karlsruhe och Mol).
Bättre ledning och förvaltning
15. Europaparlamentet anser att styrelsens uppgift i huvudsak bör vara att fastställa strategiska mål och
utöva tillsyn och översyn, med tanke på det ökande antalet Europaskolor och elever som undervisas. Parla-mentet anser att detaljerade förvaltningsfrågor som är specifika för enskilda skolor i första hand bör hante-ras av den administrativa styrelsen vid respektive skola, och att varje skola bör betraktas som en självständigenhet i driftsfrågor och ekonomiska frågor.
16. Europaparlamentet anser med tanke på ovanstående att de administrativa styrelserna vid de enskilda
skolorna bör få kontroll över de finansiella och operationella aspekterna för respektive skola inom ramenför de strategiska mål som fastställts av styrelsen.
17. Europaparlamentet konstaterar att gemenskapen för närvarande betalar ett kompensationsbidrag som
motsvarar omkring 57 procent av årskostnaden för systemet med Europaskolor, medan medlemsstaternabidrar med 22 procent. Parlamentet anser därför att kommissionen, i egenskap av representant för EU:sinstitutioner, bör ha en rösträtt i styrelsen som bättre stämmer överens med gemenskapens bidrag tillbudgeten, och att kommissionen skall rapportera till Europaparlamentet efter varje styrelsemöte.
18. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förmå styrelsen att utarbeta en uppförandekod för
god förvaltning och att klarlägga besvärsnämndens ansvarsområde.
19. Europaparlamentet noterar kommissionens förslag att inrätta två nya organ, varav det ena skall ”för-
valta de finansiella och operationella aspekterna av samtliga skolor ”, medan det andra skall övervaka läro-
planen, examinationssystemet och bedömningen av lärare. Parlamentet anser att det är nödvändigt attbehålla systemet med en enda styrelse som har befogenhet att fatta beslut som gäller skolsystemet somhelhet och är redo att ta ansvar för att väga stundom motstridiga ekonomiska och pedagogiska krav motvarandra.
20. Europaparlamentet kräver att föräldrar och andra intressenter, till exempel personal och elever, skall
bli tillfredsställande representerade i både styrelsen och de administrativa styrelserna vid de enskilda sko-lorna.
Läroplan och undervisningsfrågora) Klasstorlekar
21. Europaparlamentet anser att det i förskole-, grundskole- och gymnasieklasser som undervisas av en
enda behörig lärare inte skall finnas mer än 30 elever. Parlamentet anser också att man från och med 2008gradvis skall begränsa klasstorleken till maximalt 25 elever i förskolan och på låg- och mellanstadiet. Parla-mentet uppmanar styrelsen att stödja denna princip.
22. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stimulera utvecklingen av koefficienter för barn med
bevisade särskilda undervisningsbehov och för barn vars modersmål inte är detsamma som det språk påvilket de får huvuddelen av sin undervisning (språk I) och att se till att dessa koefficienter tillämpas vidberäkningen av klasstorlekar.C 193 E/336 SV 17.8.2006 Europeiska unionens officiella tidning33
Torsdag 8 september 2005
23. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med ansvariga medlemsstater snarast
finna lösningar på det problem som det allt för höga antalet elever vid vissa Europaskolor utgör, en omstän-dighet som får mycket negativa följder för utbildningens kvalitet. Parlamentet uppmanar styrelsen att ome-delbart vidta åtgärder med avseende på de överfulla skolorna i Bryssel och Luxemburg. Parlamentet under-stryker samtidigt behovet av att utarbeta en lämplig plan vid rätt tidpunkt för vidareutveckling av deninfrastruktur och de byggnader som krävs för att Europaskolorna skall kunna fungera.
b) Tillgodoseende av särskilda undervisningsbehov
24. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram tillförlitlig statistik över vad som krävs för
att elever med särskilda undervisningsbehov skall få sina behov tillgodosedda i samtliga Europaskolor, ochuppmanar dessutom styrelsen att vid var och en av Europaskolorna genomföra en undersökning av vilkenundervisning som elever med särskilda undervisningsbehov, inklusive barn med fysiska och/eller intellektu-
ella funktionshinder erhåller. Parlamentet ber styrelsen att utarbeta en uppsättning miniminormer för utbild-
ningsutbudet och genomföra en granskning av Europaskolornas tillgänglighet för att säkra att byggnadernaskonstruktion och utformning gör dem tillgängliga för barn med fysiska funktionshinder, samt vidta allaandra åtgärder som är nödvändiga för att stödja samtliga elever med särskilda undervisningsbehov.
25. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europaskolornas styrelse att öka tilldelningen av
resurser när det gäller finansiering, personal och experter i syfte att tillhandahålla förstklassig utbildningför elever med särskilda undervisningsbehov och fullt ut främja begreppet inkluderande utbildning, vilketär fallet i andra europeiska skolor. Parlamentet uppmanar dessutom styrelsen att undersöka konstruktivaalternativ för de barn som inte kan integreras i vanliga klasser.
26. Europaparlamentet anser att om elever med särskilda undervisningsbehov skall kunna dra nytta av
undervisningen vid Europaskolorna bör specialiserade tvärvetenskapliga expertgrupper (såsom utbildnings-psykologer och tal- och språkterapeuter) inrättas i skolorna i syfte att stödja och råda berörda lärare, eleveroch föräldrar.
27. Europaparlamentet uppmanar någon av de större Europaskolorna att starta ett pilotprojekt i syfte att
inrätta ett resurscentrum för elever med särskilda undervisningsbehov med kvalificerad personal som harrelevant erfarenhet och lämpligt undervisningsmaterial (böcker, mjukvara), och som har till uppgift att till-handahålla expertråd och material för lärare som undervisar barn med särskilda undervisningsbehov i sko-lan. Parlamentet begär att detta projekt finansieras i budgeten för 2006.
c) Den europeiska studentexamen
28. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att förmå styrelsen att senast i
början av läsåret 2007 –2008 införa ett alternativt avgångsbevis vid sidan av den europeiska studentexamen
för elever som väljer en mer yrkesinriktad utbildning.
29. Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att det ökade utbytet av studenter mellan europeiska
universitet, världsekonomins globalisering och det höga värdet av en europeisk studentexamen i sig motive-rar att denna examen vinner mark och att den fullt ut och utan åtskillnad erkänns av universitet i medlems-staterna och i tredje länder.
30. Europaparlamentet uppmanar därför de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna att överväga
fördelarna med att göra den europeiska studentexamen mer tillgänglig som avgångsexamen utanför Europa-skolorna, samtidigt som man vederbörligen ser till att upprätthålla de kvalitetskrav som gäller för sådanexamen.
*
**
31. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen,
revisionsrätten, EG-domstolen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, styrelsenför Europaskolorna samt medlemsstaternas regeringar.17.8.2006 SV C 193 E/337 Europeiska unionens officiella tidning33
Torsdag 8 september 2005