RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om genomförandet av riktlinjerna för det transeuropeiska energinätet under perioden 1996-2001

A. sammanfattning och slutsatser

1. De transeuropeiska näten har följande viktiga uppgifter:

* De skall bidra till en balanserad och harmonisk utveckling inom Europeiska unionen, både ekonomiskt (försörjningstrygghet och en väl fungerande inre marknad) och socialt (ökad sammanhållning).

* De skall främja ekonomiskt samarbete med tredje land och bidra till ökad politisk stabilitet på den europeiska kontinenten och i angränsande områden.

2. Europeiska unionens roll när det gäller de transeuropeiska näten inom energisektorn är att uppmuntra och främja initiativ från sektorns alla operatörer. Detta skall göras genom

* identifiering av projekt av gemensamt intresse, varvid det skall visas att medlemsstaterna och gemenskapens institutioner är eniga om projektens värde,

* främjande av dessa projekts genomförande genom att

- samarbetet mellan medlemsstaterna stimuleras, så att administrativa hinder kan övervinnas,

- samarbete mellan operatörerna i samband med utformningen av projekt förenklas och genomförandet av undersökningar drivs på,

- använda gemenskapens ekonomiska stöd- och låneinstrument utöver privata medel för att få till stånd nödvändiga finansieringsavtal, när så är lämpligt.

3. I samband med genomförandet av riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten under perioden 1996-2001 har följande resultat uppnåtts:

* 90 projekt av gemensamt intresse har identifierats, av vilka 24 har tagits i drift under perioden, 12 är under konstruktion, 22 är under utredning för myndighets tillstånd och 32 är föremål för förstudier.

* Sammanlagt 123 miljoner euro har under perioden 1995-2001 anslagits ur budgetposten för transeuropeiska energinät till 53 olika projekt av gemensamt intresse för finansiering av förstudier och i två undantagsfall i form av investeringar, och dessutom har medel tilldelats projekt av gemensamt intresse via gemenskapens övriga ekonomiska instrument, dels i form av bidrag från ERUF, dels i form av lån från EIB.

* Även andra åtgärder har vidtagits för att främja genomförandet av projekt inom ramen för det transeuropeiska energinätet, t.ex. avseende tillståndsförfaranden (rekommendation till medlemsstaterna), allmän samordning mellan de olika aktörerna inom den offentliga och privata sektorn, organisation av två särskilda konferenser och beaktande av nätutvecklingens externa aspekter (30 projekt av gemensamt intresse omfattar avsnitt i tredje land).

4. Utifrån erfarenheterna från genomförandet av de nuvarande riktlinjerna, behovet av nya projekt för energinät samt genomförandet av den inre marknaden för elektricitet och naturgas förutses översynen av riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten beröra följande centrala frågor:

* Införandet av en förteckning över prioriterade projekt av europeiskt intresse.

* En omdefiniering av prioriteringarna för de transeuropeiska energinäten med fokus på stöd till en avreglering av energimarknaderna, tryggare energiförsörjning, integrering av förnybara energikällor, Europeiska unionens utvidgning och beaktande av randområdena och de yttersta randområdena.

* En mer allmän definition av projekten av gemensamt intresse och en mindre trög mekanism för uppdatering av den detaljerade förteckningen över projekt.

* En uppdatering av den detaljerade förteckningen över projekt.

B. den rättsliga ramen för de transeuropeiska energinäten

5. Denna rapport har sammanställts i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1254/96/EG av den 5 juni 1996 om en serie riktlinjer för transeuropeiska nät inom energisektorn [1] ("riktlinjebeslutet") och artikel 5 i rådets beslut nr 391/96/EG av den 28 mars 1996 om fastställandet av en serie åtgärder för att skapa en gynnsammare situation för utbyggnad av transeuropeiska nät inom energisektorn [2] ("beslutet om en gynnsammare situation").

[1] EGT L 161, 29.6.1996, s. 147-153.

[2] EGT L 161, 29.6.1996, s. 154-155.

6. Syftet med denna rapport är att analysera genomförandet av dessa båda beslut mot bakgrund av de mål för de transeuropeiska energinäten som fastställs i artikel 154 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

7. Gemenskapens åtgärder inom ramen för de transeuropeiska näten skall enligt fördraget syfta till att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillgången till sådana nät inom ramen för ett system med öppna och konkurrensutsatta marknader. Därvid skall hänsyn tas till behovet att ansluta öar, inlandsområden och randområden till gemenskapens centrala delar.

8. Utbyggnaden av de transeuropeiska näten är därför ett led i integrationspolitiken. Näten bidrar till utvecklingen av den inre marknaden genom att de ökar handelsmöjligheterna och därmed ger tillgång till en större och mer konkurrensutsatt marknad. Vidare främjas utvecklingen i randområdena av att dessa ansluts till de transeuropeiska näten för el och naturgas, vilket i sin tur främjar den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

9. Dessutom bidrar anslutningen av Europeiska unionens transeuropeiska nät till tredje land till en tryggare energiförsörjning och ett ökat samarbete med dessa länder, som bland annat omfattar kandidatländerna. Därigenom bereds vägen för en snabbare integration av kandidatländernas ekonomier.

10. I artikel 5 i "riktlinjebeslutet" fastställs huvudlinjerna för gemenskapens åtgärder på området för transeuropeiska energinät, och i denna rapport redogörs för hur de har tillämpats. Huvudlinjerna berör

* hur projekt av gemensamt intresse definieras, vilket behandlas i kapitel C i denna rapport,

* hur en gynnsammare situation skall kunna skapas för utvecklingen av transeuropeiska energinät.

11. I artiklarna 2 och 3 i rådets beslut nr 391/96/EG, som behandlar den ovan nämnda gynnsammare situationen, definieras de åtgärder som bör vidtas inom ramen för samarbete och ekonomiskt stöd till de transeuropeiska näten inom energisektorn. Dessa aspekter analyseras i kapitel D.

12. Kapitel E behandlar den internationella dimensionen av politiken på området för transeuropeiska energinät.

13. I kapitel F redovisas den bedömning av programmet för de transeuropeiska energinäten (beviljande av ekonomiskt stöd från budgetposten för projekt av gemensamt intresse inom ramen för de transeuropeiska energinäten) som gjorts av en opartisk granskare.

14. I kapitel G, slutligen, redovisas en prognos för verksamhetens framtida utveckling, inklusive översynen av riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten.

C. Identifiera projekt inom ramen för de transeuropeiska energinäten

De projekt som valdes ut i Essen

15. Vid sitt möte i Essen i december 1994 sammanställde Europeiska rådet en förteckning över tio prioriterade (eller särskilda) projekt för energisektorn. Samtliga togs med i den förteckning över projekt av gemensamt intresse som antogs i juni 1996.

16. Under perioden 1996-2001 gjordes stora framgångar inom sju av dessa tio projekt.

17. De fem särskilda projekten rörande gassektorn togs i drift under denna period. Dessa bestod av de främsta gasledningarna mellan Algeriet, Marocko och Spanien samt mellan Ryssland, Vitryssland, Polen och EU, samt de nya gasnäten i Grekland och Portugal, södra Spanien och västra Spanien.

18. För de fem prioriterade elprojekten är situationen mindre gynnsam. Ett projekt har tagits i drift (elförbindelse mellan norra Portugal och Spanien) och ett annat projekt befinner sig i slutet av konstruktionskedet (förbindelsen Italien-Grekland). De tre andra projekten har inte kunnat genomföras på grund av svårigheter att erhålla myndighetstillstånd (projekten avseende förbindelser mellan Frankrike och Italien respektive Frankrike och Spanien) eller i avsaknad av beslut på grund av nya rättsliga ramar (förbindelserna mellan östra och västra Danmark).

Projekt av gemensamt intresse

19. I beslut nr 1254/96/EG av den 5 juni 1996 om riktlinjerna identifierades 43 projekt av gemensamt intresse (23 elprojekt och 20 gasprojekt).

20. Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1047/97/EG av den 29 maj 1997 [3] utökades denna förteckning med 31 projekt (16 elprojekt och 15 gasprojekt) i syfte att beakta den snabba utvecklingen inom de berörda sektorerna, i synnerhet Europeiska unionens utvidgning i samband med Finlands, Sveriges och Österrikes anslutning.

[3] EGT L 152, 11.6.1997, 2. 12-14.

21. Förteckningen över projekt av gemensamt intresse aktualiserades en andra gång genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1741/99/EG av den 29 juli 1999 [4] och förteckningen utökades därmed med 16 nya projekt (5 elprojekt och 11 gasprojekt) samtidigt som beskrivningen av 5 befintliga projekt ändrades.

[4] EGT L 207, 6.8.1999, s. 1.

Kategorierna av projekt av gemensamt intresse

22. För närvarande omfattar förteckningen över projekt av gemensamt intresse 90 projekt (44 elprojekt och 46 gasprojekt), indelade i kategorier som motsvarar de fastställda prioriteringarna i "riktlinjebeslutet" från juni 1996.

Elprojekt:

a) Anslutning av avskilda elnät: 6 projekt.

b) Utveckling av elförbindelser mellan medlemsstaterna: 14 projekt.

c) Utbyggnad av interna elförbindelser som är kopplade till förbindelser mellan medlemsstaterna: 13 projekt.

d) Utbyggnad av elförbindelser till tredje land: 11 projekt.

Naturgasprojekt:

e) Införande av naturgas i nya regioner: 4 projekt.

f) Anslutning av avskilda gasnät: 15 projekt.

g) Ökad kapacitet för mottagning (LNG) och lagring av gas: 13 projekt.

h) Ökad transportkapacitet (gasledningar): 14 projekt.

Framsteg som gjorts rörande projekt av gemensamt intresse

23. En tredjedel av projekten av gemensamt intresse befinner sig ännu i förstudiefasen, medan mer än en fjärdedel av projekten av gemensamt intresse togs i drift under perioden 1996-2001. I tabellen nedan görs en ungefärlig uppskattning av hur många av projekten tillhörande kategorierna ovan som befinner sig i var och en av de fyra olika geomförandefaserna (enligt den fasindelning som vanligen tillämpas).

>Plats för tabell>

Projekt som tagits i drift under perioden 1996-2001

24. Sammanlagt togs 24 projekt i drift under denna period (6 inom elsektorn och 18 inom naturgassektorn), inklusive 6 Essen-projekt.

25. Inom elsektorn har följande projekt slutförts:

- Anslutning av avskilda elnät:

a07 Förenade kungariket (anslutning av Isle of Man)

- Elförbindelser mellan medlemsstater:

b01 Tyskland-Danmark (förbindelse via undervattenskabel).

b10 Norra Portugal-nordvästra Spanien (Essen-projekt).

b11 Finland-Sverige (i norra Bottenviken).

- Elförbindelser inom medlemsstaterna:

c03 Nederländerna (nordöstra delen).

- Sammankopplingar med tredje land:

d13 Spanien-Marocko (förbindelse via undervattenskabel).

Utöver dessa projekt har flera projektavsnitt för förbindelser inom Italien (projekt c05), Spanien (projekt c06) och Tyskland (projekt c12) tagits i drift.

Dessutom beräknas förbindelsen via undervattenskabel från Nordirland till Skottland (projekt a04) och förbindelsen via undervattenskabel mellan Grekland och Italien (projekt a04) få tillstånd omkring december 2001.

26. När det gäller naturgasnäten har följande projekt tagits i drift:

- Införande i nya regioner:

e04 Spanien (västra delarna av landet), (nästan slutfört) (Essen-projekt).

e05 Portugal (Essen-projekt).

e06 Grekland (huvudledning och sidoledningar) (Essen-projekt)

- Anslutning av avskilda eller fristående nät:

f02 Förenade kungariket-kontinenten (via Belgien).

f03 Luxemburg-Tyskland.

f06 Portugal-Spanien (Essen-projekt).

f07 Frankrike (anslutning av de sydvästra och södra näten).

f09 Österrike-Ungern (delvis).

f10 Österrike-Slovakien (anslutning av Österrike till lagringsutrymmen under jord i Slovakien).

f11 Österrike (interna förbindelser) (delvis).

- Ökning av mottagnings- (LNG) och lagringskapacitet:

g3 Frankrike (utbyggnad av LNG-anläggning i Montoir).

- Gasledningar:

h01 Norge-Frankrike (slutpunkt i Dunkerque).

h04 Algeriet-Spanien-Portugal.

h05 Algeriet-Tunisien-Italien.

h07 Ryssland-Vitryssland-Polen-EU: (första fasen) (Essen-projekt).

h11 Bulgarien-Grekland.

h12 Belgien-Tyskland.

h13 Tyskland-Tjeckien-Österrike-Italien (delvis, 94 km i drift).

Hur anläggningen av projekten inom ramen för de transeuropeiska energinäten påverkar sysselsättningen

27. En undersökning 1997 av företagen som ansvarade för de 74 projekt som identifierats vid den tidpunkten gav följande resultat:

- Beräknade investeringar: 18 miljarder euro inom EU och 7,8 miljarder euro i tredje land.

- Sammanlagt 200 000 manår för anläggningen av projekten under perioden 1995-2005 (inom EU).

- 11 manår/utgiven miljon euro:

- 45 % direkt, 55 % indirekt.

- 80 % tillfälligt anställd personal, 20 % fast anställd personal.

28. Den sysselsättning som uppstod genom de 74 projekten kan delas upp på följande sätt:

- 2/3 gas, 1/3 el, motsvarande de beräknade investeringarna.

- 48 % i sammanhållningsländerna (E, P, EL, IRL).

- Ytterligare anställning för arbete i tredje land=1/2 EU.

- Den uppskattade effekten för sysselsättningen gäller anläggningen av projekten; den bredare positiva inverkan på den inhemska/regionala ekonomin är svår att kvantifiera.

d. skapa en gynnsammare situation för utbyggnaden av energinät

Rådets beslut om en gynnsammare situation

29. I rådets beslut om att skapa en gynnsammare situation för utbyggnad av transeuropeiska nät inom energisektorn föreskrivs följande uppgifter för Europeiska gemenskapen:

- Främjande av tekniskt samarbete mellan operatörer.

- Främjande av samarbete mellan medlemsstater i fråga om tillståndsförfaranden.

- Tillhandahållande av ekonomiskt stöd inom ramen för förordningen om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät.

- Stöd till projekt av gemensamt intresse via gemenskapens finansieringsinstrument.

Rekommendationen om bättre tillståndsförfaranden

30. Vid genomförandet av projekt av gemensamt intresse uppstår ofta svårigheter av administrativ art, i synnerhet i samband med den tid det tar att få byggnadstillstånd. Dessa förfaranden är ibland mycket invecklade och brister i öppenhet.

31. I artikel 2 i "beslutet om en gynnsammare situation" föreskrivs att gemenskapen skall främja samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att förenkla tillståndsförfarandena för projekt inom de transeuropeiska energinäten och därigenom förkorta handläggningstiderna.

32. Kommissionen har redan i samarbete med medlemsstaterna undersökt några av dessa problem. I samförstånd med kommittén för de transeuropeiska energinäten antog kommissionen den 14 december 1998 en rekommendation riktad till medlemsstaterna om bättre tillståndsförfaranden för transeuropeiska energinät [5].

[5] EGT L 8, 14.1.1999, s. 27.

33. I detta dokument rekommenderar kommissionen fortsatt samarbete mellan medlemsstaterna och även med tredje land, i syfte att förenkla genomförandet av vissa av dessa förfaranden. Kommissionen rekommenderar i synnerhet att förbättra förfarandena i samband med gränsöverskridande projekt, helst inom ramen för en gemensam, samordnad strategi. Sådana åtgärder avser ökad insyn i förfarandena, tidig spridning av information om projekt av gemensamt intresse, samordning av olika förfaranden samt presentation av dokumentation i en samordnad form, både när det gäller teknisk-ekonomiska och miljömässiga aspekter.

34. I enlighet med denna rekommendation har kommissionen beställt en undersökning om tillståndsförfarandenas tekniska och miljömässiga aspekter. Denna undersökning förutses få sin slutliga utformning under år 2002.

Genomförandet av förordningen om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät

35. Utgående från förordningen om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät, och med tanke på konkurrenstrycket inom sektorn, måste samfinansiering av genomförbarhetsstudier anses vara den typ av stöd som är att föredra inom energisektorn. I undantagsfall kan andra former av stöd som omfattas av förordningen tillämpas där detta är motiverat, främst lägre räntor, lånegarantier eller subventioner.

36. Av de 90 transeuropeiska energiprojekten av gemensamt intresse fick mer än hälften, 53 projekt, stöd inom ramen för förordningen om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät under perioden 1995-2001. Dessa kan delas upp enligt följande:

- 3 projekt (av 10) från Essen-förteckningen.

- 31 projekt (av 44) inom elsektorn.

- 22 projekt (av 46) inom naturgassektorn.

37. Sammanlagt beslutade kommissionen under perioden 1995-2001 att anslå 123 miljoner euro till transeuropeiska energinätsprojekt. Antalet ansökningar som beviljades stöd under denna period uppgick till 140 (138 ansökningar för samfinansiering av undersökningar och 2 ansökningar om investeringsstöd). Investeringsstöd anslogs till projekt d11 (förbindelse via undervattenskabel mellan Nederländerna och Norge): stödet uppgick till 4,2 miljoner euro för en stödberättigande kostnad på 263 miljoner euro; och till projekt d14 (förbindelse via undervattenskabel mellan Sverige och Polen som del i projektet "Baltic Ring"): stödet uppgick till 2,3 miljoner euro för en stödberättigande kostnad på 337 miljoner euro.

38. I tabellen nedan ges en sammanfattning av kommissionens beslut för transeuropeiska energinätsprojekt (perioden 1995-2001).

>Plats för tabell>

Den detaljerade förteckningen över de åtgärder som varje år fått stöd inom ramen för programmet för transeuropeiska energinät (från budgetposten för de transeuropeiska energinäten) offentliggörs i kommissionens årliga rapport för de transeuropeiska näten.

39. I tabellen nedan redovisas det ekonomiska stöd som överenskommits i de avtal som slutits med kommissionen, uppdelat per kategori av transeuropeiska energinätsprojekt för perioden 1995-2001.

>Plats för tabell>

Cirka två tredjedelar av det sammanlagda ekonomiska stödet gick till projekt i kategorierna d och g.

Finansiering av projekt av gemensamt intresse och stöd via gemenskapens finansiella instrument

40. De nödvändiga investeringarna för att färdigställa de 74 transeuropeiska energinätsprojekt som identifierats under 1997 uppskattades till 18 000 miljoner euro inom EU och 7 800 miljoner euro för de avsnitt som ligger i tredje land.

41. Allmänt sett finansieras investeringarna i de transeuropeiska energinäten av nätoperatörernas egna resurser (egna medel, kapitalmarknaden).

42. Inom detta område har Europeiska gemenskapen främst till uppgift att fungera som

- initiativtagare till och pådrivande kraft i samband med undersökningar,

- katalysator för investeringar.

43. Följande av gemenskapens finansiella instrument och mekanismer kan användas för att ge stöd till undersökningar eller investeringar inom ramen för de transeuropeiska energinätsprojekten:

- Budgetposten för transeuropeiska energinät.

- Strukturfonderna (inom ramen för regionalpolitiken).

- Europeiska investeringsbanken (EIB).

- Europeiska investeringsfonden (EIF).

- Programmen för samarbete med tredje land (Phare, Tacis, Meda, Cards och Synergy).

Även om man tar hänsyn till de prioriteringar som gäller för de transeuropeiska energinäten och till de förteckningar över projekt som sammanställts, så regleras varje instrument eller mekanism enligt egna kriterier.

44. Gemenskapens ekonomiska stöd till transeuropeiska energinätsprojekt under perioden 1996-2000 var betydande. Det finansierades till största delen via Strukturfonden (omkring 2 miljarder euro i form av stöd) och via EIB (omkring 3 miljarder euro i form av lån).

E. de transeuropeiska energinätens internationella dimension

Målen

45. Utvecklingen av den internationella dimensionen hos de transeuropeiska energinäten skall tillgodose följande behov:

- Tryggare energiförsörjning.

- Bättre förbindelser med energiproducerande länder eller länder utanför gemenskapen genom vilka energi transporteras.

- Integrering av nät inom Europa och angränsande områden.

- Förberedelser för utvidgningen av EU.

46. Dessutom bidrar utvecklingen av den internationella dimensionen hos de transeuropeiska energinäten till att mer allmänna mål som fastställts för Europeiska gemenskapen uppnås, såsom

- ekonomisk och social sammanhållning inom ett större geografiskt område, vilket bidrar till politisk stabilitet,

- ökad handel, konkurrens och industriellt samarbete.

47. Utvidgningen av energinäten är inte bara av betydelse för Europeiska unionens energiförsörjning, som kommer att förbli starkt beroende av yttre energikällor, inte minst när det gäller naturgas, utan även för internationellt samarbete och utvecklingsverksamhet i allmänhet. Prognoserna för utvidgningen av Europeiska unionen, som bekräftades under perioden 1996-2001, visar också på ett ökat behov av att sammankoppla och integrera kandidatländernas energinät med näten i Europeiska unionen.

Projekt av gemensamt intresse som berör tredje land

48. Med tanke på hur beroende Europeiska unionen är av yttre energikällor omfattar riktlinjerna för transeuropeiska energinät redan ett stort antal gas- och elprojekt som kräver att arbete utförs i kandidatländerna eller i tredje land.

49. 30 transeuropeiska energinätsprojekt, som identifierats via riktlinjebeslutet och i ändringar av detta, berör för närvarande tredje land (11 för el och 19 för naturgas). Deras regionala fördelning framgår av nedanstående tabell.

>Plats för tabell>

Ett stort antal av dessa projekt, särskilt inom elsektorn, tilldelades under perioden 1995-2001 stöd för genomförbarhetsstudier från gemenskapens program för de transeuropeiska energinäten.

Projekt av regionalt intresse för tredje land

50. Under perioden 1995-2001 identifierades även energinätsprojekt av en mer regional karaktär, och som kan anses vara projekt av regionalt intresse för tredje land, utifrån undersökningar och regionala energisamarbeten med stöd av programmen Phare, Tacis, Meda, Cards och Synergy, och dessa projekt berörde områdena kring Östersjön, Balkan, Svarta havet och Medelhavet.

Berlin- och Rigakonferenserna

51. Under perioden 1996-2001 organiserade kommissionen två stora evenemang: dels en konferens om "utvecklingen av de transeuropeiska energinäten" som hölls i Berlin den 11-12 december 1997, dels, som uppföljning av OSSE:s sjätte ekonomiska forum, ett seminarium om "regionalt energisamarbete i Östersjöområdet och de transeuropeiska energinätens roll", som ägde rum i Riga den 9 april 1999 och samorganiserades med OSSE:s sekretariat (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa) och Lettlands ekonomiministerium.

52. Syftet med Berlinkonferensen var att presentera de viktigaste transeuropeiska energinätsprojekten av gemensamt intresse och diskutera de ekonomiska, tekniska, finansiella och administrativa frågor som uppkommit i samband med genomförandet av dessa. Konferensen skulle belysa och främja den utveckling som gemenskapen och de berörda företagen gett impulsen till genom att identifiera metoder för att främja genomförandet av dessa projekt. Särskild tonvikt lades på utvecklingen av nät i Nord-, Central-, Öst- och Sydösteuropa samt i Medelhavsområdet.

53. Syftet med Rigaseminariet var att öka försörjningstryggheten på energiområdet, öka handeln med energi och garantera miljöskydd i Östersjöområdet genom intensivare energisamarbete och förstärkta energiinfrastrukturer, särskilt energinät.

F. bedömning av programmet för transeuropeiska energinät

54. Efter ett anbudsförfarande fick företaget Tractebel Energy Engineering i uppdrag att genomföra en oberoende bedömning av verksamheten inom ramen för programmet för transeuropeiska energinät under perioden 1995-1998. Slutrapporten lades fram i oktober 1999.

55. Företaget som genomförde bedömningen är positivt till programmets definition, dess resurser och dess genomförande, och menar att det vore önskvärt att decentralisera vissa beslut som i dag fattas på politisk nivå; i detta sammanhang kan nämnas frågan om en förenkling av förfarandet för att identifiera stödberättigande projekt (som i dag omfattas av medbeslutandeförfarandet), så att detta blir mer anpassat till de regler för stödberättigande som normalt sett tillämpas i gemenskapens program (kommittéförfarandet).

56. I rapporten betonades att de åtgärder som vidtagits med stöd av budgetposten för transeuropeiska energinät i dag, fem år senare, uppskattas av förmånstagarna, påskyndar genomförandet av projekt och i vissa fall ger konkreta resultat (erhållande av tillstånd och inledning av byggandet). Förmånstagarna bekräftar att det viktigaste resultatet av gemenskapens samfinansiering är att den möjliggör en fullständig undersökning av alternativen och en detaljgranskning av de valda lösningarna.

57. Andra positiva effekter av programmet är att förmånstagarna blir uppmärksamma på de stödberättigande projekt som definieras i riktlinjerna för transeuropeiska energinät, att det upprättas samarbetsstrukturer för internationella projekt samt att förhandlingar om och finansiering av projekt underlättas genom en "EU-märkning".

58. Förmånstagarna kritiserade dock de komplicerade förfaranden som tillämpades vid urvalet av kandidater i samband med kontraktsövervakningen samt de förseningar som uppstod i samband med utbetalningarna. Av denna anledning har en serie rekommendationer rörande förvaltningen och övervakningen av programmet sammanställts i rapporten. Rekommendationer rörande en mer detaljerad beskrivning av de projekt som erhållit stöd har redan antagits i den version av ansökningsformuläret som kom ut i december 1999. Finansieringsförfarandena och kontraktövervakningen håller på att ses över. Förenklade urvalsförfaranden är en av de viktigaste frågorna i samband med översynen av riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten.

G. Prognos för utvecklingen av de transeuropeiska energinäten

59. När det gäller gemenskapens riktlinjer är det nödvändigt att garantera en kontinuitet i verksamheten och förstärka insatserna genom följande åtgärder:

- En översyn av riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten i syfte att upprätta en förteckning över prioriterade projekt av europeiskt intresse som bör ges särskild uppmärksamhet av kommissionen och medlemsstaterna.

- En översyn av riktlinjerna i syfte att beakta frågeställningar rörande den inre marknaden (flaskhalsar, överbelastning, styrning), en tryggare energiförsörjning, en mer ubredd användning av förnybara energikällor och bättre förbindelser med de yttre randområdena.

- En översyn av riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten i syfte att förenkla förfarandena genom följande åtgärder:

- Det råder ett behov av att identifiera nya projekt av gemensamt intresse för medlemsstaterna; detta har i det förlutna lett till, och kommer med största sannolikhet även i framtiden att leda till, återkommande uppdateringar av riktlinjerna (ett medbeslutandeförfarande vart annat år), om inte ett mindre komplicerat förförande för identifiering av nya projekt införs.

- En översyn av de berörda bestämmelserna i riktlinjerna skulle kunna lösa detta problem, i synnerhet genom

- en allmän definition av begreppet "projekt av gemensamt intresse",

- en rationalisering via kommittésystemet av förfarandet i samband med den detaljerad identifieringen av projekt.

- Åtgärder i syfte att främja genomförandet av projekt av gemensamt intresse, särskilt dem i förteckningen över prioriterade projekt av europeiskt intresse.

60. När det gäller den internationella dimensionen krävs en intensivare verksamhet som särskilt beaktar förberedelserna inför anslutningen. Hit hör bland annat följande:

- Fortsätta det regionala samarbetet med Central- och Östeuropa samt Sydösteuropa, och i Östersjöområdet, Medelhavsområdet och Svarta havsområdet.

- Inrikta detta samarbete mot att identifiera och genomföra de viktigaste projekten av regionalt intresse. De projekt som berör kandidatländerna skulle dessutom kunna införas i gemenskapens riktlinjer efter utvidgningen.

Bilaga: Gemenskapslagstiftningen på området för transeuropeiska energinät

a) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1254/96/EG av den 5 juni 1996 om en serie riktlinjer för transeuropeiska nät inom energisektorn.

(Grundläggande rättsakt som omfattar riktlinjerna för de transeuropeiska energinäten.)

(I bilagan identifieras 43 projekt.)

b) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1047/97/EG av den 29 maj 1997 om ändring av beslut nr 1254/96 om en serie riktlinjer för transeuropeiska nät inom energisektorn.

(Tillägg av 31 nya projekt).

c) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1741/1999/EG av den 29 juli 1999 om ändring av beslut nr 1254/96/EG om en serie riktlinjer för transeuropeiska nät inom energisektorn.

(Ändring av 5 projekt och tillägg av 16 nya projekt.)

d) Kommissionens beslut nr 761/2000/EG av den 16 november 2000 om fastställande av specifikationer för projekt av gemensamt intresse som genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1254/96/EG preciserats inom sektorn för de transeuropeiska energinäten, ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1047/97/EG och 1741/99/EG.

e) Rådets beslut nr 96/391/EG av den 28 mars 1996 om fastställandet av en serie åtgärder för att skapa en gynnsammare situation för utbyggnad av transeuropeiska nät inom energisektorn.

f) Kommissionens rekommendation nr 1999/28/EG av den 14 december 1998 om bättre tillståndsförfaranden för transeuropeiska energinät.