Rekommendation till RÅDETS BESLUT om upphävande av beslut 2009/587/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta /* COM/2012/0676 final */





Rekommendation till RÅDETS BESLUT om upphävande av beslut 2009/587/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12, med beaktande av kommissionens rekommendation, och av följande skäl: (1) Till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fastställdes genom rådets beslut 2009/587/EG av den 7 juli 2009[1] att det förelåg ett alltför stort underskott i Malta. Rådet noterade att den offentliga sektorns underskott i Malta uppgick till 4,7 % av BNP 2008, och överskred därmed avsevärt referensvärdet 3 % av BNP, medan den offentliga sektorns bruttoskuld hade legat över referensvärdet på 60 % av BNP sedan 2003 och låg på 64,1% av BNP 2008[2]. (2) I enlighet med artikel 104.7 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[3] samt på grundval av en rekommendation från kommissionen utfärdade rådet den 7 juli 2009 en rekommendation till Malta i syfte att landet skulle korrigera det alltför stora underskottet senast 2010. Rekommendationen offentliggjordes. (3) På grundval av en rekommendation från kommissionen drog rådet den 16 februari 2010 slutsatsen att effektiva åtgärder hade vidtagits i enlighet med dess rekommendation i enlighet med 104.7 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, men att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna hade ägt rum i Malta efter antagandet av dess rekommendation. Rådet antog därför en reviderad rekommendation i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt till Malta som innebar att tidsfristen för korrigeringen av det alltför stora underskottet förlängdes med ett år, dvs. till 2011. Rekommendationen offentliggjordes. (4) Enligt artikel 126.12 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska ett rådsbeslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. (5) I enlighet med artikel 4 i det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som fogats till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som ska användas för tillämpningen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av detta protokoll ska medlemsstaterna två gånger per år – före den 1 april och före den 1 oktober – lämna uppgifter om underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt[4]. (6) När kommissionen och rådet överväger att upphäva ett förfarande om ett alltför stort underskott bör de fatta sitt beslut på grundval av de uppgifter som lämnats. Dessutom bör förfarandet om ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överstiga tröskelvärdet på 3 % av BNP under prognosperioden. (7) Följande slutsatser kan dras på grundval av uppgifter som kommissionen (Eurostat), efter den anmälan som Malta lämnade före den 1 april 2012, har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009 och på grundval av kommissionens höstprognos från 2012: – Efter en topp 2008 har den offentliga sektorns underskott gradvis minskat till 2,7 % av BNP 2011, vilket är under referensvärdet 3 % av BNP. Den avsevärda förbättringen jämfört med 2010, då den offentliga sektorns underskott var 3,6 % av BNP, berodde huvudsakligen på en ökning i inkomsterna med 0,7 % av BNP. Inverkan av engångsåtgärderna för nettominskning av underskottet 2011 uppskattas i 2012 års höstprognos från kommissionen till 0,7 % av BNP. Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade budgetsaldot utan att räkna engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, beräknas ha förbättrats med 1 procentenhet av BNP 2011, över den begärda ansträngningen på minst ¾ % av BNP som rådet rekommenderade. – I 2012 års höstprognos från kommissionen beräknas att underskottet ska minska ytterligare till 2,6 % av BNP 2012, huvudsakligen tack vare inkomstökande åtgärder, av vilka de flesta anses vara av engångskaraktär. Inverkan av engångsåtgärderna för nettominskning av underskottet beräknas till 1 % av BNP. Om politiken inte ändras, dvs. utan att man införlivar de konsolideringsåtgärder som finns i 2013 års budget som antogs efter brytdatumet i prognosen, beräknas den offentliga sektorns underskott öka till 2,9 % av BNP 2013, innan den återigen minskar till 2,6 % av BNP 2014, och fortfarande ligger under referensvärdet 3 % av BNP under prognosperioden. Målen i stabilitetsprogrammen från april 2012 är lägre underskott på 2,2 %, 1,7 % och 1,1 % av BNP för 2012, 2013 respektive 2014. Skillnaden mellan 2012 års höstprognos från kommissionen och målet i stabilitetsprogrammets mål förklaras huvudsakligen av en mer dynamisk tillväxt av intäkterna i den senare. – Under åren efter 2011 års tidsfrist som fastställts av rådet pekar kommissionens budgetprognos i 2012 års höstprognos från kommissionen inte på någon förbättring av det konjunkturrensade budgetsaldot, utan att räkna engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, 2012 och på en förbättring med ¼ procentenhet av BNP 2013. Detta ligger under riktmärket på 0,5 % av BNP för anpassning mot det medelfristiga budgetmål som krävs i enlighet med den preventiva aspekten i stabilitets- och tillväxtpakten, särskilt förordning (EG) nr 1466/97[5]. Denna långsamma anpassning beräknas mot bakgrund av i stort sett balanserade konjunkturförhållanden, dvs. produktionsgapet beräknas vara nära noll. Samtidigt förväntas sammansättningen på tillväxten vara relativt svag vad gäller skatteintäkterna. Särskilt under 2012 genereras den ekonomiska tillväxten av nettoexport, medan den inhemska efterfrågan beräknas vara ganska svag jämfört med den tidigare trendmässiga utvecklingen. 2014 beräknas förbättringen uppgå till ½ procentenhet av BNP. Under 2012 beräknas dessutom de offentliga utgifternas reala ökningstakt, utan att räkna diskretionära åtgärder på inkomstsidan, ligga under det medelfristiga referensriktvärdet av potentiell BNP-tillväxt, enligt definitionen i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. Vid oförändrad politik skulle den reala nettotillväxten i utgifterna kraftigt bryta detta referensriktvärde 2013 och 2014. – Den offentliga sektorns bruttoskuld som andel av BNP har haft en ökande trend sedan 2008 och nådde 70,9 % av BNP 2011. I 2012 års höstprognos från kommissionen beräknas att skuldkvoten fortsätter att öka för att nå 72,4 % av BNP 2012, 73,1 % av BNP 2013 och 72,8 % av BNP 2014. I stabilitetsprogrammet för 2012 beräknas däremot att skuldkvoten börjar minska efter 2011, till 67,4 % av BNP till 2014. Skillnaden mellan de två prognoserna beror på ett lägre primärt överskott och högre stock-/flödesjustering i höstprognosen. (8) Rådet påminner om att från och med 2012, vilket är det år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet, och under en period på tre år, bör Malta göra tillräckliga framsteg mot att uppfylla kravet i enlighet med skuldkriteriet, i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97. (9) Rådet anser att det alltför stora underskottet i Malta har korrigerats till 2011 års tidsfrist och att beslut 2009/587/EG därför bör upphöra att gälla. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 En helhetsbedömning ger vid handen att det alltför stora underskottet i Malta har korrigerats. Artikel 2 Beslut 2009/587/EG ska upphöra att gälla. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Republiken Malta. Utfärdad/t i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EUT L 202, 4.8.2009, s. 42. [2] Den offentliga sektorns underskott och skuld för 2008 reviderades följaktligen till för närvarande 4,6 % respektive 62,0 % av BNP. [3] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. [4] EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. [5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.