Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga för EU-fartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser /* COM/2012/0608 final - 2012/0292 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Motiv och syfte Syftet bakom alla förordningar om fiskemöjligheter är att begränsa utnyttjandet av fiskbestånden till nivåer som är förenliga med den gemensamma fiskeripolitikens (GFP) allmänna mål. I rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken anges målen för de årliga förslagen till begränsningar av fångsterna och fiskeansträngningen och syftet härmed är att säkerställa att unionens fiske är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. Fiskemöjligheterna fastställs genom en årlig förvaltningsacykel (vartannat år när det gäller de djuphavslevande bestånden). Detta utesluter dock inte att det också införs mer långsiktiga förvaltningsstrategier. Unionen har gjort stora framsteg på detta område och det finns nu fleråriga planer för förvaltningen av viktiga bestånd av kommersiellt intresse. De årliga totala tillåtna fångstmängderna (TAC) och taken för fiskeansträngningen måste överensstämma med dessa planer. Tillämpningsområde Detta förslag täcker de bestånd i Atlanten och Nordsjön, för vilka unionen autonomt fattar beslut om utnyttjandenivån. Fiskemöjligheter som härrör från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller som förhandlas fram i samråd med Norge eller andra tredjeländer (bestånd som förvaltas gemensamt) behandlas senare under året, när resultaten från relevanta internationella förhandlingar blivit tillgängliga. Situationen för bestånden Sedan sju år tillbaka offentliggör kommissionen varje år ett meddelande med en genomgång av den aktuella situationen, och förslagen till fiskemöjligheter måste ta hänsyn till denna. I kommissionens meddelande om ett samråd om fiskemöjligheter för 2013 (COM(2012)278 final), nedan kallat kommissionens samråd om fiskemöjligheter, presenteras årets översyn av beståndens situation utifrån de vetenskapliga utlåtanden som utfärdades under 2011. I meddelandet anger kommissionen att 65 % av fiskbestånden i EU-vattnen inte kan bedömas fullständigt. Kommissionen pekar också på ett antal bekymmersamma tendenser, bland annat en minskande andel bestånd inom säkra biologiska gränser. Samtidigt visar man på viss positiv utveckling, bland annat att i de fall då beståndens tillstånd har bedömts verkar de ha förbättras, om än långsamt. I Atlanten och i närliggande områden har andelen överfiskade bestånd minskat med hälften, från 94 % under 2004 till 47 %. Vetenskapliga utlåtanden är i allt väsentligt beroende av data. Det är bara möjligt att göra en uppskattning av bestånden om det finns tillräckliga och tillförlitliga data, så att man kan göra skattningar av beståndens storlek och prognoser om hur de kommer att reagera på de olika scenarierna för utnyttjandet (tabeller över fiskemöjligheter). I dessa fall kan de vetenskapliga utlåtandena ge information om i vilken utsträckning fiskemöjligheterna behöver anpassas för att bestånden ska ligga på maximalt hållbart uttag (MSY-nivå). I sådana fall betecknas utlåtandena som MSY-utlåtanden. I början av juli 2012 levererade Internationella havsforskningsrådet (Ices), som svar på kommissionens begäran, sina årliga utlåtanden avseende de flesta bestånden som omfattas av detta förslag. Utlåtandena behandlades vid sommarsammanträdet i vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) den 9–13 juli. De slutsatser som kan dras från utlåtandena är värda att notera då utlåtandena visar på att det gjorts avsevärda framsteg vad gäller kunskap om bestånden och de vetenskapliga instansernas förmåga att bedöma beståndens tillstånd. Föreliggande förslag omfattar 83 bestånd och för dessa kan den förbättrade kunskapsbasen sammanfattas såtillvida att för de 55 bestånd som det förra året endast utfärdades kvalitativa utlåtanden på grund av brist på uppgifter har det i år utfärdats MSY-utlåtanden för åtta. För 24 av bestånden har det nu utfärdats kvantitativa utlåtanden som bygger på tillgängliga uppgifter och olika indikatorer och tendenser. Detta innebär att bristen på uppgifter i år inte har påverkat bedömningen i lika stor utsträckning som tidigare. Dessa förbättringar har uppnåtts tack vare de ansträngningar som har gjorts för att åtgärda uppgiftsbristen och de ansträngningar som har gjorts av forskarna när det gäller att ta fram metoder som innebär att de tillgängliga uppgifterna utnyttjas på bästa sätt. Även andelen bestånd enligt denna förordning för vilka det utfärdats MSY-utlåtanden har ökat kraftigt. Antalet ligger nu på 20, dvs. en fjärdedel av de bestånd som detta förslag omfattar. Det är nästan en fördubbling i förhållande till förra året (12 bestånd). Detta är ett tydligt steg framåt vad gäller mängden av vetenskapliga utlåtanden som finns att tillgå och som är av så stor betydelse för att säkra att fiskeresurserna i EU:s vatten utnyttjas optimalt under året, särskilt med tanke på att bland de bestånd som berörs återfinns de bestånd som har det största handelsvärdet, till exempel bestånden av kummel, torsk, marulk, tunga, glasvarar, kolja och havskräfta. De fiskemöjligheter som föreslås här överensstämmer med de vetenskapliga utlåtanden angående beståndens tillstånd som har inkommit till kommissionen och utlåtandena har använts i enlighet med kommissionens meddelande om ett samråd om fiskemöjligheter för 2013 (COM(2012)278 final). Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden De föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen och reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med unionens politik för hållbar utveckling. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Samråd med berörda parter (a) Samrådsmetoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Kommissionen har rådgjort med berörda aktörer (särskilt genom de regionala rådgivande nämnderna) och medlemsstaterna om den strategi som kommissionen föreslår avseende förslagen om fiskemöjligheter som tagits fram på grundval av samrådet om fiskemöjligheter för 2013. Kommissionen har vidare följt de riktlinjer som anges i meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet med titeln Förbättrade samråd om gemenskapens fiskeriförvaltning (KOM(2006) 246 slutlig), i vilket principerna för den så kallade tidigareläggningsprocessen anges. Inom ramen för tidigareläggningsprocessen har kommissionen utarbetat två samrådsdokument om särskilda ämnen som är relevanta för detta förslag: – Havsabborre: Möjligheten att skapa en ny TAC för havsabborre (Dicentrarchus labrax) då arten sedan början av 1990-talet utnyttjas i ökande utsträckning och det råder osäkerhet om hur stora bestånden är i vissa områden. – Rapportering om plattfisk: Den vetenskapliga rådgivningen säger att det kan vara lämpligt att dela upp de tre kombinerade TAC som finns för plattfisk i Nordsjön (sandskädda och skrubbskädda, bergskädda och rödtunga samt piggvar och slätvar) i separata förvaltningsåtgärder. Dessa dokument enligt tidigareläggningsprocessen skickades till medlemsstaterna för återkoppling. Kommissionen anordnade ett möte med berörda aktörer i september 2012 och vid detta presenteras och diskuterades den vetenskapliga rådgivningen och dess följder. (b) Sammanfattning av svaren och hur de beaktades Medan tidigareläggningsprocessen fokuserar på tekniska aspekter, avspeglar svaren på kommissionens samråd om fiskemöjligheterna enligt ovan medlemsstaternas och de berörda parternas synpunkter på den bedömning som kommissionen gjort av resursernas tillstånd och hur man ska se till att dessa förvaltas på rätt sätt. Medlemsstaterna Medlemsstaterna har välkomnat ett antal positiva aspekter i kommissionens samråd, men samtidigt påpekat att målet med maximalt hållbart uttag bör uppnås gradvis (till 2015 i de fall det är möjligt) och att de fleråriga förvaltningsplanerna för de olika bestånden verkligen måste följas. När det gäller de bestånd för vilka de vetenskapliga utlåtandena är begränsade eller saknas föredrar medlemsstaterna att det fastställs en strategi från fall till fall eller att TAC ses över varje år. Regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten (SWWRAC) SWWRAC välkomnar det vetenskapliga arbete som ligger till grund för de kvantitativa utlåtandena för bestånd för vilka populationsuppskattningarna är begränsade. SWWRAC stödjer också ett fortsatt utarbetande av fleråriga förvaltningsplaner och efterlyser en möjlighet för alla aktörer att delta i samtliga etapper av processen. SWWRAC beklagar oklarheterna kring metoden för att fastställa fiskemöjligheterna för bestånd för vilka det endast finns begränsat med uppgifter och för bestånd som helt saknar vetenskapliga utlåtanden. SWWRAC påpekar också att det är viktigt att ta hänsyn till socioekonomiska aspekter vid fastställandet av fiskemöjligheterna för 2013. SWWRAC anger att även om man ställer sig bakom målet med maximalt hållbart uttag år 2015 så anser man att genomförandet, om möjligt, bör senareläggas för att minimera de negativa socioekonomiska effekterna. Regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten (NWWRAC) NWWRAC välkomnar att kommissionens samråd visar på en generell förbättring av tillståndet för de bestånd för vilka det finns vetenskapliga utlåtanden. Man beklagar emellertid att det inte gjorts någon mer genomgripande socioekonomisk analys. När det gäller vetenskapliga utlåtanden begär NWWRAC förtydliganden beträffande tillämpningen av Ices försiktighetsmarginaler för bestånd för vilka det endast finns begränsat med uppgifter och för bestånd för vilka det inte finns några vetenskapliga utlåtanden. NWWRAC oroar sig för hur metoden ifråga kommer att påverka de TAC-nivåer som kommissionen kommer att föreslå för 2013. NWWRAC uttrycker oro över övergången till fiskeridödlighet på MSY-nivåer och över hur detta kommer att genomföras i praktiken. NWWRAC anser att tekniska åtgärder och selektivitet är de bästa verktygen för detta, istället för ansträngnings- och kvotminskningar. Beträffande fleråriga förvaltningsplaner påpekar NWWRAC att man bistått Ices vid utarbetandet av planerna för kolja i vattnen väster om Skottland och att man nu arbetar med att utveckla konceptet blandade fisken för bottenlevande arter i vattnen väster om Skottland och i delar av Keltiska sjön och Irländska sjön. Regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd (PELRAC) PELRAC har inte kommenterat kommissionens samråd direkt, utan har under 2012 kommit med konkreta synpunkter på hur man önskar hantera de bestånd som finns inom dess område, som trynfisk, sill, det sydliga beståndet av taggmakrill och blåvitling. PELRAC säger sig vara villig att föreslå förvaltningsplaner för bestånden ifråga, i nära samarbete med Ices och STECF. Regionala rådgivande nämnden för Nordsjön (NSRAC) NSRAC välkomnar rent allmänt kommissionens samrådsdokument och anser att det har förbättrats i förhållande till föregående år, särskilt kommissionens ansträngningar för skapa en ny metod för att fastställa TAC i de fall då det inte finns några fullständiga kvantitativa utlåtanden och uppgifterna är begränsade. Trots dessa positiva aspekter anser NSRAC att kommissionen uttrycker sig för pessimistiskt i vissa delar av samrådsdokumentet. Kommissionen har gått igenom de synpunkter som inkommit och har i den mån det har varit möjligt försökt att införliva dem med den aktuella förordningen om fiskemöjligheter. Extern experthjälp När det gäller den metod som använts har kommissionen framför allt rådfrågat två stora experterorganisationer, dvs. Ices, ett internationellt oberoende och vetenskapligt organ, och STECF. Rådgivningen från Ices baserar sig på ett utlåtandesystem som tagits fram inom Ices och som används i enlighet med det samförståndsavtal som slutits med kommissionen. STECF utarbetar sina utlåtanden på grundval av sitt mandat från kommissionen. (a) Sammanfattning av avgivna och utnyttjade utlåtanden Unionens yttersta mål är att se till att bestånden ligger på nivåer som möjliggör maximalt hållbart uttag (MSY). Frågan är hur man ska kunna garantera att detta uppnås senast 2015, dvs. det mål som unionen har åtagit sig att uppnå när man gav sitt samtycke till slutsatserna vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 och den därmed sammanhängande genomförandeplanen. Den första frågan som uppkommer är huruvida detta är genomförbart överhuvudtaget. Om den nödvändiga vetenskapliga rådgivningen om beståndens tillstånd finns att tillgå är svaret ja. Som redan har påpekats har antalet bestånd för vilka det finns uppgifter tillgängliga fördubblats sedan förra året, vilket innebär att det redan finns en solid grund för Johannesburgåtagandet för en fjärdedel av de bestånds som detta förslag omfattar. Bland de bestånd som berörs är de viktigaste bestånden vad gäller fångstvolymer och handelsvärde bestånden av kummel, torsk, marulk, tunga, glasvarar, kolja och havskräfta. För att få upp bestånden på MSY-nivå kan det i många fall vara növändigt att minska fiskeridödlighetstalen och/eller att minska fångsterna. Det är dock förvaltarna som måste besluta om hur snabbt och i vilken grad dessa minskningar måste ske. De två grundläggande alternativ som urskiljts i detta sammanhang är a) att så snart som möjligt uppnå fiskeridödlighetsnivåer under maximalt hållbart uttag (dvs. under 2013) eller b) att uppnå dessa nivåer under 2015 (dvs. en gradvis minskning under de kommande tre åren). Ices benämner dessa två scenarier som ramutlåtanden för maximalt hållbart uttag respektive övergångsutlåtanden för maximalt hållbart uttag. Relevanta fångstmöjligheter tillhandhålls i utlåtandena för varje scenario, och även för mellanliggande värden. För varje bestånd markerar dock Ices vilket scenario som är att fördra. Mot bakgrund av detta har man i de fall utlåtanden om maximalt hållbart uttag finns tillgängliga utgått från dessa och föreslagit totala tillåtna fångstmängder som motsvarar minskningar av fiskeridödligheten i enlighet med det maximalt hållbara uttag som satts som mål för 2013. Denna strategi är förenlig med kommissionens samråd om fiskemöjligheterna. För de bestånd för vilka det finns kvalitativa utlåtanden innehåller förslaget uppgifter om huruvida fångsterna bör minska, stabiliseras eller öka. Ices-utlåtandena innehåller i många fall kvantitativa riktlinjer för sådana ökningar och minskningar, utifrån principen att fångstnivåerna högst får ändras med 20 % och ska bygga på försiktighetsprincipen. De föreslagna totala tillåtna fångstnivåerna bygger på dessa utlåtanden. Om inga vetenskapliga utlåtanden finns att tillgå har försiktighetsmetoden tillämpats, dvs. fångstmängderna har minskats med 20 %. För tolv bestånd (huvudsakligen vanliga bestånd, hajar och rockor) kommer utlåtanden att utfärdas till hösten. Förslaget kommer att behöva aktualiseras så snart de utlåtandena finns tillgängliga. För nio bestånd används utlåtandena i syfte att genomföra tillämpliga förvaltningsplaner eller överenskomna regler för kontroll av uttaget. När det gäller de aktuella tendenser som konstaterats i beståndens utveckling kan följande betonas: · Havskräfta i vattnen väster om Skottland: Flera viktiga delar av beståndet ligger på MSY-nivå och beståndet kan klara en ökning av TAC med 18%. · Rödspätta i Engelska kanalen: Beståndet i det östra området ligger på MSY-nivå och TAC för detta bestånd kan i kombination med TAC för beståndet i det västra området ökas med 18 %. · Kummel i Keltiska sjön: Beståndet ligger på MSY-nivå och fiskemöjligheterna kan ligga kvar på de nuvarande höga nivåerna som är resultatet av förra årets kraftiga ökning. · Tunga i Irländska sjön: Beståndet ligger på MSY-nivå och kan klara en ökning av fångstmöjligheterna med 4 %. · Tunga i västra delen av Engelska kanalen: Beståndet ligger på MSY-nivå och kan tack vare den gällande förvaltningsplanen klara en ökning av fiskemöjligheterna på 15 %. När det gäller mindre positiva tendenser betonas följande: · Torsk och vitling i vattnen väster om Skottland: När dessa bestånd förekommer som bifångster i andra fisken blir de föremål för extremt höga andelar utkast och har haft svårt att återhämta sig. Fiskerinäringen och de berörda medlemsstaterna gör i år ansträngningar för att se till att man använder selektiva redskap inom dessa fisken och det är viktigt att de ansträngningarna fortsätter och även intensifieras om bestånden ska kunna räddas från en total kommersiell kollaps. · Torsk i Irländska sjön och i Kattegatt: Uppgifterna om detta bestånd är fortfarande bristfälliga och beståndet är föremål för en obligatorisk minskning av TAC med 25 % i enlighet med förvaltningsplanen. Ingen av de indikatorer som de vetenskapliga organen har bedömt visar på någon större förbättring av beståndets tillstånd trots att fångstmängderna har minskats successivt under de senaste fyra åren. · Kolja i Keltiska sjön: Beståndet omfattas nu av MSY-utlåtanden och det är positivt. För att det ska vara möjligt för beståndet att nå MSY-nivån måste emellertid den högsta tillåtna fångstmängden minskas, då den sattes på en för hög nivå förra året. För detta krävs en minskning med 55 %. Parallellt inför kommissionen selektivitetsåtgärder i samarbete med aktörerna. · Tunga i Biscayabukten: Beståndets tillstånd påminner om tillståndet för kolja i Keltiska sjön. Fiskemöjligheterna måste minska i år för att beståndet ska kunna nå MSY-nivå. Förslaget innehåller en minskning av TAC med 29 %. · Tunga i Irländska sjön: Beståndet bedöms vara på en mycket låg nivå och utlåtandena säger att inget riktat fiske bör bedrivas efter detta bestånd och att bifångsterna bör reduceras till ett minimum. I MSY-utlåtandena för detta bestånd anges att det krävs en minskning av TAC (vilken helst endast bör omfatta bifångsterna) med 80 % till så lite som 60 ton. STECF bekräftar, och har i vissa fall byggt vidare på, Ices utlåtanden. (b) Tillvägagångssätt för att göra expertutlåtandena allmänt tillgängliga Efter ett formellt antagande från kommissionens sida finns alla STECF:s rapporter tillgängliga på webbplatsen för GD Havsfrågor och fiske. Alla Ices-rapporter finns tillgängliga på Ices webbplats. Konsekvensbedömning Förordningen om fiskemöjligheter är inte ett instrument som ger rådet möjlighet att anta komplexa åtgärdspaket, utan rådet måste hålla sig inom det tillämpningsområde som fastställs i artikel 43.3 i fördraget. Den är därför väl avpassad för ett resultatinriktat förvaltningssätt. Om politiken som helhet fungerar bättre kommer de årliga fiskemöjligheterna att kunna öka. Detta gäller i synnerhet tekniska åtgärder, förvaltningen av flottan, strukturstöd, kontroll och tillsyn, marknadsreglering och integrering av förvaltningsverktyg i en samlad havspolitik. Det är dock fortsatt nödvändigt att använda detta instrument för att göra de anpassningar som krävs för att säkra resursbasen för den europeiska fångst- och beredningsindustrin, och förebygga eller motverka den negativa inverkan på havsmiljön som följer av en för hög fiskeridödlighet. Unionen har antagit ett antal fleråriga förvaltningsplaner för bestånd av central ekonomisk betydelse, däribland kummel, torsk, plattfisk och andra. Innan sådana planer antas måste det göras en konsekvensbedömning. När planerna har trätt i kraft anger de vilka TAC-nivåer som måste fastställas för ett visst år för att de långsiktiga målen ska kunna uppnås. Kommissionen måste lägga fram förslag till TAC som överensstämmer med dessa planer. Till följd av detta är många avgörande TAC, som ingår i förslaget, resultatet av den särskilda konsekvensbedömning som gjordes för den plan som de bygger på. För övriga TAC och trots det faktum att de berörda bestånden inte omfattas av fleråriga planer strävar förslaget efter att undvika kortsiktiga lösningar till fördel för mer långsiktiga hållbarhetsinriktade beslut. I många fall innebär detta en mer gradvis minskning av fiskemöjligheterna. Den politik bakom kommissionens långsiktiga förvaltningsstrategi som ska leda till maximalt hållbart uttag, har genomgått en detaljerad analys och konsekvensbedömning inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken och denna process har lett till att ett förslagspaket kunde läggas fram den 13 juli 2011. Önskvärdheten i att uppnå en beståndsförvaltning som svarar mot det maximalt hållbara uttaget på medellång sikt har varit föremål för särskild analys i detta sammanhang: I konsekvensanalysen (SEC(2011) 891) ses detta mål som ett nödvändigt villkor för att uppnå miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet. Analysen visar att om målet att uppnå maximalt hållbart uttag ska förverkligas till det satta måldatumet, kommer det att uppstå ekonomiska och sociala kostnader på kort sikt. Dessa kostnader kommer dock utan tvekan att betala sig på medellång sikt. Analysen visar emellertid också tydligt på det avgörande och trängande behovet att förbättra kunskapsbasen, om den gemensamma fiskeripolitiken ska bli framgångsrik. Detta behov påverkar både de data som krävs för att utarbeta vetenskapliga utlåtanden om beståndens tillstånd och de data som krävs för att bedöma och påverka de ekonomiska och sociala aspekterna av verksamheten. Mot bakgrund av denna analys är det föreliggande förslaget ett försök att redan nu gå i rätt riktning, med kompletterande och konsekventa strategier. För det första följer förslaget målet att uppnå maximalt hållbart uttag när det finns en vetenskapsbas som möjliggör detta, och utnyttjar sålunda de vetenskapliga utlåtandena på bästa möjliga vis. För det andra gäller att för de bestånd för vilka det inte är möjligt att införa förvaltning som bygger på MSY-principerna på grund av att bestånden inte kan utvärderas fullt ut föreslås tillämpning av försiktighetsprincipen och fullständig efterlevnad av de riktlinjer som ges i de vetenskapliga utlåtandena. Att minska behovet av försiktighetsåtgärder innebär i själva verket att minska osäkerhetsinslaget i de vetenskapliga utlåtandena. Framsteg har gjorts under de senaste tolv månaderna, men det finns fortfarande mycket kvar att göra. De berörda nationella administrationerna och de berörda aktörerna måste återigen göra ansträngningar för att samla in de uppgifter som vetenskapsmännen behöver. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Rättslig grund Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. EU:s skyldigheter att garantera ett hållbart utnyttjande av levande akvatiska resurser härrör från de skyldigheter som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002. Sammanfattning av förslaget I förslaget fastställs de fångst- och ansträngningsbegränsningar som måste tillämpas på unionens fiske för att det ska bli möjligt att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål att garantera fiske på nivåer som är miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbara. Tillämpning De nuvarande bestämmelserna på det område som täcks av förslaget löper ut den 31 december 2013, med undantag av vissa bestämmelser om begränsningar av fiskeansträngningen som gäller till och med den 31 januari 2014. Subsidiaritetsprincipen Förslaget omfattas av unionens exklusiva befogenhet i enlighet med artikel 3.1 d i EUF-fördraget. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam politik. Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget är det rådet som ska anta åtgärder för att fastställa och fördela fiskemöjligheter. Genom den föreslagna rådsförordningen fördelas fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna. I enlighet med artikel 20.3 i förordning 2371/2002 står det varje medlemsstat fritt att i sin tur på lämpligt sätt fördela möjligheterna mellan regioner eller operatörer. Medlemsstaterna har därmed stora möjligheter att själva besluta vilken social/ekonomisk modell de vill använda för att utnyttja de tilldelade fiskemöjligheterna. Förslaget får inga nya ekonomiska följder för medlemsstaterna. Rådet antar denna förordning varje år och de offentliga och privata medel som behövs för att genomföra den finns redan. Val av regleringsform Föreslagen regleringsform: Förordning. 4. BUDGETKONSEKVENSER Förslaget påverkar inte unionens budget. 5. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR Förenkling Förslaget innebär en förenkling av de administrativa förfarandena för offentliga myndigheter (unionens eller nationella), särskilt när det gäller kraven på begränsning av fiskeansträngningen. Översyn/ändring/tidsbegränsning Förslaget avser en ettårig förordning för 2013 och innehåller därför ingen bestämmelse om översyn. Närmare redogörelse för förslaget Detta förslag är begränsat till fastställande och fördelning av fiskemöjligheter och villkor för utnyttjandet av fiskemöjligheterna. För ett antal bestånd, t.ex. kummel, tunga, rödspätta och havskräfta, har fiskemöjligheterna fastställts på grundval av bestämmelserna i de relevanta fleråriga planerna. För de bestånd för vilka det har lagts fram förslag om nya fleråriga planer (det västliga beståndet av taggmakrill) samt för de bestånd för vilka fiskerinäringen föreslagit en långsiktig förvaltningsstrategi som bedömts som effektiv och förenlig med försiktighetsprincipen av de rådgivande vetenskapliga organen (sill i Keltiska sjön) följer förslaget dessa bestämmelser. Beträffande torskbestånden i Kattegatt noteras i utlåtandena att det råder viss osäkerhet kring dödligheten, men beståndets storlek är under alla omständigheter liten. Detta åtgärdas genom den gällande förvaltningsplanen för torsk[1] i vilken det föreskrivs en minskning av TAC med 25 %. Samma gäller för torsken i Irländska havet och även här föreslås en minskning med 25%. När det gäller torsk i vattnen väster om Skottland har de vetenskapliga instanserna försökt att beräkna fiskeridödligheten för beståndet utifrån de tillgängliga uppgifterna. Utlåtandena visar att det förekommer extremt många utkast av torsk i vattnen väster om Skottland. även om det fortfarande är svårt att kvantifiera dessa. Arbetet med att förbättra uppgifternas tillförlitlighetsgrad bör stärkas, men det är samtidigt också nödvändigt att bibehålla de nu gällande åtgärderna, som nollkvoten, vilken bör åtföljas av tillstånd att landa begränsade mängder av oundvikliga bifångster. Parallellt med detta kommer kommissionen att fortsätta att samarbeta med de berörda medlemsstaterna om att införa mer selektiva redskap inom det aktuella fisket. De fiskemöjligheter i form av fiskeansträngning som föreslås i denna förordning gäller torskbestånden, tunga i västra delen av Engelska kanalen, sydkummel och havskräfta och bygger på de olika beståndens respektive förvaltningsplan. När det gäller förvaltningen av fiskeansträngningen för sydkummel och havskräfta samt tunga i västra delen av Engelska kanalen kommer det förvaltningssystem som bygger på dagar till sjöss per typ av fartyg med registrerade tidigare fångster i det berörda fisket att behållas under 2013, men föreliggande förslag till förordning kommer även i fortsättningen att tillåta medlemsstaterna att tillämpa ett system med kilowattdagar för att utnyttja fiskemöjligheterna på ett effektivare sätt och främja bevarandeåtgärder i samförstånd med fiskerinäringen. Slutligen föreskrivs i denna förordning (för tredje gången sedan man började fastställa fiskemöjligheterna årligen) att medlemsstaterna själva bör anta vissa TAC, om än under förutsättning att detta sker i enlighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken. 2012/0292 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga för EU-fartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) I artikel 43.3 i fördraget föreskrivs att rådet på förslag av kommissionen ska besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter. (2) Enligt förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[2] ska det införas bestämmelser för tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF), samt mot bakgrund av eventuella synpunkter från regionala rådgivande nämnder. (3) Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheterna för varje fiske eller grupp av fisken, inbegripet, om så är lämpligt, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller grupp av bestånd samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2371/2002. (4) TAC bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framfördes under samråden med berörda parter, i synnerhet vid mötena i de berörda regionala rådgivande nämnderna. (5) När det gäller bestånd för vilka det upprättats särskilda fleråriga planer bör TAC fastställas i enlighet med bestämmelserna i dessa planer. TAC för bestånd av sydkummel, havskräfta, tunga i västra delen av Engelska kanalen, sill i vattnen väster om Skottland och torsk i Kattegatt, i vattnen väster om Skottland och i Irländska sjön, bör fastställas i enlighet med bestämmelserna i följande förordningar: Rådets förordning (EG) nr 2166/2005 av den 20 december 2005 om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön[3], rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen[4], rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet[5] och rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande[6] av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden. När det gäller bestånden av nordkummel (rådets förordning (EG) nr 811/2004 av den 21 april 2004[7]) och tunga i Biscayabukten (rådets förordning (EG) nr 388/2006 av den 23 februari 2006[8]), har emellertid minimimålen i återhämtnings- och förvaltningsplanerna uppnåtts och det är därför lämpligt att följa de vetenskapliga utlåtandena och fastställa TAC som innebär att bestånden antingen når eller ligger kvar på nivåer som möjliggör maximalt hållbart uttag. (6) När det gäller bestånd för vilka det saknas tillräckliga eller tillförlitliga data till grund för storleksuppskattningar bör förvaltningsåtgärderna och TAC-nivåerna fastställas i enlighet med den försiktighetsstrategi i fiskeriförvaltningen som definieras i artikel 3 led i i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. (7) Det bör, i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren[9], anges vilka bestånd som omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen. (8) Om en total tillåten fångstmängd (TAC) för ett visst bestånd tilldelas endast en medlemsstat bör den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 2.1 i fördraget bemyndigas att fastställa nivån på denna TAC. Det bör säkerställas att den berörda medlemsstaten vid fastställandet av TAC-nivån handlar helt i överensstämmelse med de principer och regler som ligger till grund för den gemensamma fiskeripolitiken. (9) För vissa TAC bör medlemsstaterna ges möjlighet att bevilja ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Försöksverksamhetens syfte är att prova ut ett fångstkvotsystem, dvs. ett system där alla fångster landas och räknas av mot kvoter, vilket skulle motverka utkast och att användbara fiskresurser går förlorade. Okontrollerade utkast av fisk hotar fiskens långsiktiga hållbarhet som en vara av allmänt intresse och därmed också den gemensamma fiskeripolitikens mål. Fångstkvotsystemen ger i stället yrkesfiskarna ett incitament att optimera fångstselektiviteten inom sin verksamhet. För en rationell förvaltning av utkasten bör varje fiskeinsats till havs täckas av fullt dokumenterat fiske, i stället för att man som i nuläget dokumenterar det som landas i hamn. Villkoren för att medlemsstaterna ska kunna bevilja sådan ytterligare tilldelning måste därför omfatta krav på användning av CCTV-kameror kopplade till sensorer (nedan kallade CCTV-system). Detta bör göra det möjligt att i detalj registrera vilka delar av fångsterna som behålls ombord och vilka delar som kastas överbord. Ett system baserat på observatörer som är verksamma i realtid ombord är mindre effektivt, kostsammare och mindre tillförlitligt. Användningen av CCTV-kameror är för närvarande därför ett villkor för att system för att minska utkasten såsom fullt dokumenterade fisken ska bli framgångsrika. I samband härmed är det viktigt att iaktta kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter[10]. (10) För att säkra att försöksverksamheten avseende fullt dokumenterade fisken verkligen ger en effektiv utvärdering av fångstkvotsystemets möjligheter att kontrollera fiskeridödligheten för de berörda bestånden är det nödvändigt att all fisk som fångas inom försöksverksamheten, även den fisk som är mindre än den minsta tillåtna landningsstorleken, räknas av mot det aktuella fartygets tilldelning samt att fisket avbryts när fartyget har uttömt sin tilldelning. Det är också nödvändigt att förhindra att tilldelning överförs från de fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken och fartyg som inte deltar. (11) Taken för fiskeansträngningen för 2013 bör fastställas i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2166/2005, artikel 5 i förordning (EG) nr 509/2007, artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 1342/2008 och med beaktande av rådets förordning (EG) nr 754/2009 av den 27 juli 2009 om uteslutning av vissa fartygsgrupper från den fiskeansträngningsordning som fastställs i kapitel III i förordning (EG) nr 1342/2008[11]. (12) För vissa arter, t.ex. vissa hajarter, kan även en begränsad fiskeverksamhet innebära en allvarlig risk för deras bevarande. För sådana arter bör fiskemöjligheterna därför begränsas helt genom ett allmänt förbud mot att fiska efter sådana arter. (13) Fiskemöjligheter bör utnyttjas i full överensstämmelse med gällande unionslagstiftning. (14) Utnyttjandet av de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för EU-fartygen och som fastställs i denna förordning omfattas av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs[12], i synnerhet artiklarna 33 och 34 i den förordningen om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och meddelande av uppgifter om uttömning av fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att närmare ange de koder som medlemsstaterna ska använda då de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av denna förordning. (15) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på beviljande av tillstånd till en enskild medlemsstat att utnyttja systemet för förvaltning av dess fiskeansträngningar i enlighet med ett system med kilowattdagar, tilldelning av ytterligare dagar till sjöss för definitivt upphörande med fiske och för förbättrad vetenskaplig observatörstäckning samt för att fastställandet av kalkylarksformat för insamling och överföring av uppgifter om överföring av dagar till sjöss mellan fiskefartyg som för olika medlemsstaters flagg. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[13]. (16) För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och garantera utkomstmöjligheter för unionens yrkesfiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2013, med undantag för bestämmelserna om begränsning av fiskeansträngningen som bör tillämpas från och med den 1 februari 2013. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter att den har offentliggjorts. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. AVDELNING I SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER Artikel 1 Syfte 1. I denna förordning fastställs de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för EU-fartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser. 2. De fiskemöjligheter som avses i punkt 1 ska omfatta följande: (a) Fångstbegränsningar för år 2013. (b) Begränsningar av fiskeansträngningen för perioden 1 februari 2013– 31 januari 2014. Artikel 2 Tillämpningsområde Denna förordning ska tillämpas på EU-fartyg. Artikel 3 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: (a) EU-fartyg: ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen. (b) EU-vatten: de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag av vatten som gränsar till de utomeuropeiska länder och territorier som förtecknas i bilaga II till fördraget. (c) total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet ur varje bestånd som får fångas och landas varje år. (d) kvot: en andel av den totala tillåtna fångstmängd som tilldelas unionen eller en medlemsstat. (e) internationella vatten: vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion. (f) maskstorlek: den maskstorlek för nätredskap som fastställts i enlighet med förordning (EG) nr 517/2008[14]. (g) registret över EU:s fiskeflotta: det register som kommissionen upprättat i enlighet med artikel 15.3 i förordning (EG) nr 2371/2002. (h) fiskeloggbok: den loggbok som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009. (i) analytiska bedömningar: en kvantitativ bedömning av tendenserna inom ett visst bestånd som görs på grundval av sådana uppgifter om beståndets biomassa och utnyttjandegrad som av de vetenskapliga instanserna betraktas som tillförlitliga för vetenskapliga utlåtanden för framtida fångster. Artikel 4 Fiskezoner I denna förordning gäller följande områdesavgränsningar: (a) Ices-områden (Ices-Internationella havsforskningsrådet): de geografiska områden som definieras i bilaga III till förordning (EG) nr 218/2009[15]. (b) Skagerrak: det geografiska område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten. (c) Kattegatt: det geografiska område som i norr avgränsas av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen. (d) Funktionell enhet 16 i Ices område VII: det geografiska område som avgränsas av de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner: 53° 30' N 15° 00' W, 53° 30' N 11° 00' W, 51° 30' N 11° 00' W, 51° 30' N 13° 00' W, 51° 00' N 13° 00' W, 51° 00' N 15° 00' W, 53° 30' N 15° 00' W. (e) Cádizbukten: det geografiska område i Ices-sektion IXa som ligger öster om longitud 7° 23′ 48″ W. (f) Cecaf-områden (Cecaf-Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): de geografiska områden som definieras i bilaga II till förordning (EG) nr 216/2009[16]. AVDELNING II FISKEMÖJLIGHETER Artikel 5 TAC och fördelning De totala tillåtna fångstmängderna för EU-fartyg i EU-vatten eller i vissa andra vatten än EU-vatten och fördelningen av dessa TAC mellan medlemsstaterna samt, i förekommande fall, de villkor som är funktionellt knutna till dem anges i bilaga I. Artikel 6 TAC som ska fastställas av medlemsstaterna 1. För vissa fiskbestånd ska TAC fastställas av den berörda medlemsstaten. Dessa bestånd anges i bilaga I. 2. TAC som fastställs av medlemsstaterna ska (a) vara förenliga med den gemensamma fiskeripolitikens principer och regler, särskilt principen om hållbart utnyttjande av beståndet, och (b) ska ge följande resultat: (i) Ett utnyttjande av beståndet som med största möjliga sannolikhet är förenligt med ett maximalt hållbart uttag från och med år 2015, om analytiska bedömningar finns att tillgå. (ii) Ett utnyttjande av beståndet som är förenligt med försiktighetsstrategin i fiskeriförvaltningen, om analytiska bedömningar inte finns att tillgå eller är ofullständiga. 3. Senast den 15 mars 2013 ska varje berörd medlemsstat lämna följande information till kommissionen: (a) Antagna TAC. (b) De data på vilka de TAC som antagits grundar sig och som samlats in och bedömts av den berörda medlemsstaten. (c) Uppgifter om hur de TAC som antagits är förenliga med punkt 2. Artikel 7 Ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken 1. För vissa bestånd kan en medlemsstat bevilja ytterligare tilldelning till fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Dessa bestånd anges i bilaga I. 2. De ytterligare tilldelningar som en medlemsstat får bevilja för ett visst bestånd får inte överskrida den högsta gräns som fastställs i bilaga I som en procentandel av den kvot som tilldelats den berörda medlemsstaten. 3. Vid ytterligare tilldelning till ett fartyg ska följande villkor uppfyllas: (a) Fartyget ska använda CCTV-kameror kopplade till sensorer (nedan kallade CCTV-system), som spelar in all fiskeverksamhet och all bearbetning ombord på fartyget. (b) Den ytterligare tilldelning som beviljas ett enskilt fartyg som deltar i försöksverksamhet får inte överskrida följande gränser: (1) 75 % av de utkast av det aktuella beståndet som beräknats av berörd medlemsstat för den fartygstyp som det berörda fartyget som beviljats ytterligare tilldelning tillhör, (2) 30 % av den individuella tilldelning fartyget hade innan det började delta i försöksverksamhet. (c) Alla fångster som fartyget gör ur det bestånd för vilket det fått ytterligare tilldelning, inbegripet exemplar som är mindre än den minsta tillåtna landningsstorleken enligt bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98, ska räknas av från fartygets individuella tilldelning enligt denna artikel. (d) Så snart ett fartyg har uttömt sin individuella tilldelning för ett bestånd ska fartyget upphöra med all fiskeverksamhet i det aktuella TAC-området. (e) Beträffande de bestånd som denna artikel omfattar får det inte förekomma någon överföring av hela eller delar av den tilldelning som getts fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken till fartyg som inte deltar i sådan verksamhet. 4. Trots vad som sägs i punkt 3 b.1 får en medlemsstat undantagsvis bevilja fartyg som för dess flagg en ytterligare tilldelning på mer än 75 % av de beräknade utkasten av det aktuella beståndet för den fartygstyp som fartyget som beviljas ytterligare tilldelning tillhör, på följande villkor: (a) Utkastnivån för det aktuella beståndet och fartygstypen är lägre än 10 %. (b) Fartygstypen ifråga behöver inbegripas för att möjliggöra en utvärdering av CCTV-systemets kontrollpotential. (c) Utkastnivån för de fartyg som deltar i försöksverksamheten får överskrider inte 75 % av de beräknade utkasten. 5. Om de inspelningar som avses i punkt 3 a innebär att personuppgifter behandlas i den mening som avses i direktiv 95/46/EG ska det direktivet tillämpas på behandlingen. 6. Om en medlemsstat upptäcker att ett fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken inte uppfyller de villkor som anges i punkt 3 ska den omedelbart dra in den ytterligare tilldelning som fartyget har beviljats och förbjuda fartyget att delta i försöksverksamheten under återstoden av 2013. 7. Innan ytterligare tilldelning enligt punkterna 1–6 beviljas ska en medlemsstat lämna följande information till kommissionen: (a) En förteckning över fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet med fullt dokumenterade fisken. (b) Specifikationer för den elektroniska fjärrövervakningsutrustning som finns installerad ombord på dessa fartyg. (c) Kapacitet, typ och specifikationer avseende de redskap som används av dessa fartyg. (d) Beräknade utkast för varje fartygstyp som deltar i försöksverksamheten. (e) Den fångstmängd som under 2012 tagits av de fartyg som deltar i försöken ur det bestånd som de berörda TAC avser. 8. Kommissionen kan begära att varje medlemsstat som tillämpar denna artikel lämnar in de beräkningar av utkasten för varje fartygstyp som de har gjort till ett vetenskapligt rådgivande organ för bedömning av efterlevnaden av det krav som anges i punkt 3 b led 1. I avsaknad av en bedömning som bekräftar efterlevnaden ska den berörda medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs för att säkra att villkoret iakttas och informera kommissionen om detta. Artikel 8 Villkor för landning av fångster och bifångster Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om (a) fångsterna har gjorts av fartyg som för en medlemsstats flagg, vilken medlemsstat har en kvot, och denna kvot inte är uttömd, eller (b) fångsterna utgör en del av en EU-kvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter och denna EU-kvot inte är uttömd. Artikel 9 Begränsning av fiskeansträngningen Under perioden 1 februari 2013– 31 januari 2014 ska de begränsningar av fiskeansträngningen som fastställs i (a) bilaga IIA tillämpas för förvaltningen av torskbestånd i Kattegatt, Ices-sektionerna VIIa och VIa samt i EU-vatten i Ices-sektion Vb, (b) bilaga IIB tillämpas på åtgärder för kummel- och havskräftbeståndens återhämtning i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cádizbukten, (c) bilaga IIC tillämpas på förvaltningen av bestånden av tunga i Ices-sektion VIIe. Artikel 10 Särskilda bestämmelser om fördelning av fiskemöjligheter 1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar (a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002, (b) omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009 eller enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008[17], (c) ytterligare landningar tillåtna enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96, (d) kvantiteter som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, (e) avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009. 2. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i samma förordning ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytisk TAC. Artikel 11 Fredningstid 1. Det ska vara förbjudet att fiska eller att behålla ombord följande arter i Porcupine Bank under perioden 1 maj– 31 juli 2013: torsk, glasvarar, marulk, kolja, vitling, kummel, havskräfta, rödspätta, sej, gråsej, rockor, tunga och pigghaj/rödhaj. 2. Vid tillämpning av denna artikel ska Porcupine Bank anses omfatta det geografiska område som avgränsas av loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner: Punkt || Latitud || Longitud 1 || 52° 27' N || 12° 19' W 2 || 52° 40' N || 12° 30' W 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' W 4 || 52° 47' N || 12° 56' W 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W 6 || 51° 22' N || 14° 24' W 7 || 51° 22' N || 14° 03' W 8 || 52° 10' N || 13° 25' W 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' W 10 || 52° 43' N || 12° 55' W 11 || 52° 43' N || 12° 43' W 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' W 13 || 52° 27' N || 12° 23' W 14 || 52° 27' N || 12° 19' W 3. Genom undantag från punkt 1 ska det vara tillåtet att segla genom Porcupine Bank med de arter ombord som avses i den punkten i enlighet med artikel 50.3, 50.4 och 50.5 i förordning (EG) nr 1224/2009. Artikel 12 Förbud 1. Det ska vara förbjudet för EU-fartyg att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter: (a) Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i alla vatten. (b) Håbrand (Lamna nasus) i alla vatten, om inte annat föreskrivs i bilaga I del B. (c) Havsängel (Squatina squatina) i EU-vatten. (d) Slätrocka (Dipturus batis) i EU-vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X. (e) Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i EU-vatten i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X. (f) Hajrockor (Rhinobatidae) i EU-vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII. (g) Manta (Manta birostris) i alla vatten. 2. Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. De ska släppas omedelbart. Artikel 13 Dataöverföring När medlemsstaterna, i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009, sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning. AVDELNING III SLUTBESTÄMMELSER Artikel 14 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av kommittén för fiske och vattenbruk, som inrättats genom förordning (EG) nr 2371/2002. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Artikel 15 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2013. Artikel 9 ska dock tillämpas från och med den 1 februari 2013. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad/t i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR BILAGA I : TAC tillämpliga på EU-fartyg i områden där TAC fastställts per art och per område · Del A: Allmänna bestämmelser · Del B: Kattegatt, Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV, EU-vatten i Cecaf, Franska Guyanas vatten BILAGA IIA : Fiskeansträngning för fartyg inom ramen för förvaltningen av torskbestånden i Kattegatt, Ices-områden VIa och VIIa, i EU-vatten i Ices-sektion Vb BILAGA IIB : Fiskeansträngning för fartyg i samband med åtgärder för återhämtning av vissa bestånd av sydkummel och havskräfta i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cádizbukten. BILAGA IIC : Fiskeansträngning för fartyg inom ramen för förvaltningen av bestånden av tunga i Ices-sektion VIIe i västra delen av Engelska kanalen. BILAGA I TAC TILLÄMPLIGA PÅ EU-FARTYG I OMRÅDEN DÄR TAC FASTSTÄLLTS PER ART OCH PER OMRÅDE DEL A ALLMÄNNA BESTÄMMELSER I tabellerna i denna bilaga del B anges TAC och kvoter (i ton levande vikt, utom där annat anges) för varje bestånd och villkor som är funktionellt knutna till dem, i förekommande fall. Alla fiskemöjligheter som fastställs i denna bilaga ska omfattas av de regler som fastställs i förordning (EG) nr 1224/2009, särskilt artiklarna 33 och 34. Hänvisningarna till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges. Inom varje område redovisas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. För tillämpningen av denna förordning tillhandahålls följande komparativa tabell över latinska namn och trivialnamn: Latinskt namn || Treställig alfabetisk kod || Trivialnamn Amblyraja radiata || RJR || Klorocka Ammodytes spp. || SAN || Tobisfiskar Argentina silus || ARU || Guldlax Beryx spp. || ALF || Beryxar Brosme brosme || USK || Lubb Caproidae || BOR || Trynfiskar Centrophorus squamosus || GUQ || Brun pigghaj Centroscymnus coelolepis || CYO || Pailonahaj Chaceon spp. || CGE || Djuphavsrödkrabba Champsocephalus gunnari || ANI || Gunnars isfisk Chionoecetes spp. || PCR || Maskeringskrabbor Clupea harengus || HER || Sill Coryphaenoides rupestris || RNG || Skoläst Dalatias licha || SCK || Chokladhaj Deania calcea || DCA || Skednoshaj Dipturus batis || RJB || Slätrocka Dissostichus eleginoides || TOP || Tandnoting Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktisk tandnoting Engraulis encrasicolus || ANE || Ansjovis Etmopterus princeps || ETR || Brunkäxa Etmopterus pusillus || ETP || Slätkäxa Euphausia superba || KRI || Antarktisk krill Gadus morhua || COD || Torsk Galeorhinus galeus || GAG || Gråhaj Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Rödtunga Hippoglossoides platessoides || PLA || Lerskädda Hippoglossus hippoglossus || HAL || Hälleflundra Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlantisk soldatfisk Illex illecebrosus || SQI || Nordlig stjärtfenad bläckfisk Lamna nasus || POR || Håbrand Lepidonotothen squamifrons || NOS || Grånoting Lepidorhombus spp. || LEZ || Glasvarar Raja circularis || RJI || Sandrocka Raja fullonica || RJF || Näbbrocka Leucoraja naevus || RJN || Blomrocka Limanda ferruginea || YEL || Gulstjärtsskädda Limanda limanda || DAB || Sandskädda Lophiidae || ANF || Marulk Macrourus spp. || GRV || Skolästfiskar Makaira nigricans || BUM || Blå marlin Mallotus villosus || CAP || Lodda Manta birostris || RMB || Manta Martialia hyadesi || SQS || Vanlig bläckfisk Melanogrammus aeglefinus || HAD || Kolja Merlangius merlangus || WHG || Vitling Merluccius merluccius || HKE || Kummel Micromesistius poutassou || WHB || Blåvitling Microstomus kitt || LEM || Bergskädda Molva dypterygia || BLI || Birkelånga Molva molva || LIN || Långa Nephrops norvegicus || NEP || Havskräfta Pandalus borealis || PRA || Nordhavsräka Paralomis spp. || PAI || Krabbor Penaeus spp. || PEN || Peneidaräkor Platichthys flesus || FLE || Skrubbskädda Pleuronectes platessa || PLE || Rödspätta Pleuronectiformes || FLX || Plattfisk Pollachius pollachius || POL || Bleka Pollachius virens || POK || Gråsej Psetta maxima || TUR || Piggvar Raja brachyura || RJH || Ljusrocka Raja clavata || RJC || Knaggrocka Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Svartbuksrocka Raja microocellata || RJE || Småögd rocka Raja montagui || RJM || Fläckrocka Raja undulata || RJU || Brokrocka Rajiformes || SRX || Rockor Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Liten hälleflundra Raja alba || RJA || Grårocka Scomber scombrus || MAC || Makrill Scophthalmus rhombus || BLL || Slätvar Sebastes spp. || RED || Kungsfiskar Solea solea || SOL || Tunga Solea spp. || SOO || Soleidae Sprattus sprattus || SPR || Skarpsill Squalus acanthias || DGS || Pigghaj/rödhaj Tetrapturus albidus || WHM || Vit marlin Thunnus maccoyii || SBF || Sydlig blåfenad tonfisk Thunnus obesus || BET || Storögd tonfisk Thunnus thynnus || BFT || Blåfenad tonfisk Trachurus murphyi || CJM || Chilensk taggmakrill Trachurus spp. || JAX || Taggmakrill Trisopterus esmarkii || NOP || Vitlinglyra Urophycis tenuis || HKW || Vitbrosme Xiphias gladius || SWO || Svärdfisk Följande komparativa tabell över latinska namn och trivialnamn lämnas endast i upplysningssyfte: Ansjovis || ANE || Engraulis encrasicolus Antarktisk krill || KRI || Euphausia superba Antarktisk tandnoting || TOA || Dissostichus mawsoni Atlantisk soldatfisk || ORY || Hoplostethus atlanticus Bergskädda || LEM || Microstomus kitt Beryxar || ALF || Beryx spp. Birkelånga || BLI || Molva dypterygia Bleka || POL || Pollachius pollachius Blomrocka || RJN || Leucoraja naevus Blå marlin || BUM || Makaira nigricans Blåfenad tonfisk || BFT || Thunnus thynnus Blåvitling || WHB || Micromesistius poutassou Brokrocka || RJU || Raja undulata Brun pigghaj || GUQ || Centrophorus squamosus Brunkäxa || ETR || Etmopterus princeps Chilensk taggmakrill || CJM || Trachurus murphyi Chokladhaj || SCK || Dalatias licha Djuphavsrödkrabba || CGE || Chaceon spp. Fläckrocka || RJM || Raja montagui Glasvarar || LEZ || Lepidorhombus spp. Gråhaj || GAG || Galeorhinus galeus Grånoting || NOS || Lepidonotothen squamifrons Gråsej || POK || Pollachius virens Guldlax || ARU || Argentina silus Gulstjärtsskädda || YEL || Limanda ferruginea Gunnars isfisk || ANI || Champsocephalus gunnari Havskräfta || NEP || Nephrops norvegicus Håbrand || POR || Lamna nasus Hälleflundra || HAL || Hippoglossus hippoglossus Klorocka || RJR || Amblyraja radiata Knaggrocka || RJC || Raja clavata Kolja || HAD || Melanogrammus aeglefinus Krabbor || PAI || Paralomis spp. Kummel || HKE || Merluccius merluccius Kungsfiskar || RED || Sebastes spp. Lerskädda || PLA || Hippoglossoides platessoides Liten hälleflundra || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Ljusrocka || RJH || Raja brachyura Lodda || CAP || Mallotus villosus Långa || LIN || Molva molva Lubb || USK || Brosme brosme Makrill || MAC || Scomber scombrus Manta || RMB || Manta birostris Marulk || ANF || Lophiidae Maskeringskrabbor || PCR || Chionoecetes spp. Nordhavsräka || PRA || Pandalus borealis Nordlig stjärtfenad bläckfisk || SQI || Illex illecebrosus Näbbrocka || RJF || Raja fullonica Pailonahaj || CYO || Centroscymnus coelolepis Peneidaräkor || PEN || Penaeus spp. Pigghaj/rödhaj || DGS || Squalus acanthias Piggvar || TUR || Psetta maxima Plattfisk || FLX || Pleuronectiformes Rockor || SRX || Rajiformes Rödspätta || PLE || Pleuronectes platessa Rödtunga || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Sandrocka || RJI || Raja circularis Sandskädda || DAB || Limanda limanda Sill || HER || Clupea harengus Skarpsill || SPR || Sprattus sprattus Skednoshaj || DCA || Deania calcea Skoläst || RNG || Coryphaenoides rupestris Skolästfiskar || GRV || Macrourus spp. Skrubbskädda || FLE || Platichthys flesus Slätkäxa || ETP || Etmopterus pusillus Slätrocka || RJB || Dipturus batis Slätvar || BLL || Scophthalmus rhombus Småögd rocka || RJE || Raja microocellata Soleidae || SOO || Solea spp. Storögd tonfisk || BET || Thunnus obesus Svärdfisk || SWO || Xiphias gladius Svartbuksrocka || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Sydlig blåfenad tonfisk || SBF || Thunnus maccoyii Taggmakrill || JAX || Trachurus spp. Tandnoting || TOP || Dissostichus eleginoides Tobisfiskar || SAN || Ammodytes spp. Torsk || COD || Gadus morhua Trynfiskar || BOR || Caproidae Tunga || SOL || Solea solea Vanlig bläckfisk || SQS || Martialia hyadesi Vit marlin || WHM || Tetrapturus albidus Vitbrosme || HKW || Urophycis tenuis Vitling || WHG || Merlangius merlangus Vitlinglyra || NOP || Trisopterus esmarkii Grårocka || RJA || Raja alba DEL B KATTEGATT, ICES-DELOMRÅDENA I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII OCH XIV, EU-VATTEN I CECAF, FRANSKA GUYANAS VATTEN Art: || Guldlax Argentina silus || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i I och II (ARU/1/2.) || Tyskland || 22 || || Försiktighets-TAC || Frankrike || 7 || || Nederländerna || 18 || || Förenade kungariket || 37 || || Unionen || 84 || || || || || TAC || 84 || || || Art: || Guldlax Argentina silus || Zon: || EU-vatten i III och IV (ARU/34-C) || Danmark || 843 || || Försiktighets-TAC || Tyskland || 9 || || Frankrike || 6 || || Irland || 6 || || Nederländerna || 40 || || Sverige || 33 || || Förenade kungariket || 15 || || Unionen || 952 || || || || || TAC || 952 || || || Art: || Guldlax Argentina silus || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII (ARU/567.) || Tyskland || 289 || || Försiktighets-TAC || Frankrike || 6 || || Irland || 268 || || Nederländerna || 3 023 || || Förenade kungariket || 212 || || Unionen || 3 798 || || || || || TAC || 3 798 || || || Art: || Lubb Brosme brosme || Zon: || IIIa; EU-vatten i delsektionerna 22–32 (USK/3A/BCD) || Danmark || 15 || || Försiktighets-TAC || Sverige || 7 || || Tyskland || 7 || || Unionen || 29 || || || || || TAC || 29 || || || Art: || Trynfiskar Caproidae || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (BOR/678-) || Danmark || Uppgift saknas || || Försiktighets-TAC || Irland || Uppgift saknas || || Förenade kungariket || Uppgift saknas || || Unionen || Uppgift saknas || || || || || TAC || Uppgift saknas || || || Art: || Sill Clupea harengus || Zon: || VIaS(1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) || Irland || Uppgift saknas || || Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. || Nederländerna || Uppgift saknas || || Unionen || Uppgift saknas || || || || || TAC || Uppgift saknas || || (1) Referensen gäller sillbeståndet i Ices-område VIa, söder om 56° 00'N och väster om 07° 00'W. || Uppgift saknas || Uppgift saknas Art: || Sill Clupea harengus || Zon: || VI Clyde(1) (HER/06ACL.) || Förenade kungariket || Fastställs senare || (2) || Försiktighets-TAC || Unionen || Fastställs senare || (3) || || || || TAC || Fastställs senare || (3) || (1) Clyde-beståndet: referensen gäller sillbeståndet i havsområdet nordost om en linje dragen mellan Mull of Kintyre och Corsewall Point. (2) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas. (3) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 2. || || Art: || Sill Clupea harengus || Zon: || VIIa(1) (HER/07A/MM) || Irland || 1 300 || || Analytisk TAC. || Förenade kungariket || 3 693 || || Unionen || 4 993 || || || || || TAC || 4 993 || || (1) Området minskas med ett område som avgränsas av – latitud 52° 30'N i norr, – latitud 52° 00'N i söder, – Irlands kust i väst, – Förenade kungarikets kust i öster. || || Art: || Sill Clupea harengus || Zon: || VIIe och VIIf (HER/7EF.) || Frankrike || 392 || || Försiktighets-TAC || Förenade kungariket || 392 || || Unionen || 784 || || || || || TAC || 784 || || || Art: || Sill Clupea harengus || Zon: || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) och VIIk(1) (HER/7G-K.) || Tyskland || 191 || || Analytisk TAC. || Frankrike || 1 062 || || Irland || 14 864 || || Nederländerna || 1 062 || || Förenade kungariket || 21 || || Unionen || 17 200 || || || || || TAC || 17 200 || || (1) Området utökas med ett område som avgränsas av – latitud 52° 30'N i norr, – latitud 52° 00'N i söder, – Irlands kust i väst, – Förenade kungarikets kust i öster. || || Art: || Ansjovis Engraulis encrasicolus || Zon: || IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (ANE/9/3411) || Spanien || 3 998 || || Försiktighets-TAC || Portugal || 4 362 || || Unionen || 8 360 || || || || || TAC || 8 360 || || || Art: || Torsk Gadus morhua || Zon: || Kattegatt (COD/03AS.) || Danmark || 62 || (1) || Analytisk TAC. || Tyskland || 1 || (1) || Sverige || 37 || (1) || Unionen || 100 || (1) || || || || TAC || 100 || (1) || || || || || (1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. || || Art: || Torsk Gadus morhua || Zon: || VIb; EU-vatten och internationella vatten i Vb väster om 12° 00'W och i XII och XIV (COD/5W6-14) || Belgien || 0 || || Försiktighets-TAC || Tyskland || 2 || || Frankrike || 20 || || Irland || 8 || || Förenade kungariket || 32 || || Unionen || 62 || || || || || TAC || 62 || || || Art: || Torsk Gadus morhua || Zon: || VIa; EU-vatten och internationella vatten i Vb öster om 12° 00'W (COD/5BE6A) || Belgien || 0 || || Analytisk TAC. || Tyskland || 0 || || Frankrike || 0 || || Irland || 0 || || Förenade kungariket || 0 || || Unionen || 0 || || || || || TAC || 0 || (1) || || || || || (1) Bifångst av torsk i det område som omfattas av denna TAC får landas förutsatt att den inte utgör mer än 1,5 % av den totala fångst uttryckt i levande vikt som behålls ombord per fiskeresa. || || Art: || Torsk Gadus morhua || Zon: || VIIa (COD/07A.) || Belgien || 4 || || Analytisk TAC. || Frankrike || 10 || || Irland || 188 || || Nederländerna || 1 || || Förenade kungariket || 82 || || Unionen || 285 || || || || || TAC || 285 || || || || || || || Art: || Torsk Gadus morhua || Zon: || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (COD/7XAD34) || Belgien || 456 || || Analytisk TAC. Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Frankrike || 7 459 || || Irland || 1 479 || || Nederländerna || 2 || || Förenade kungariket || 804 || || Unionen || 10 200 || || || || || TAC || 10 200 || || || Art: || Håbrand Lamna nasus || Zon: || Franska Guyanas vatten, Kattegatt: EU-vatten i Skagerrak, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV; EU-vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2 (POR/3-1234) || Danmark || Uppgift saknas || (1) || Försiktighets-TAC || Frankrike || Uppgift saknas || (1) || Tyskland || Uppgift saknas || (1) || Irland || Uppgift saknas || (1) || Spanien || Uppgift saknas || (1) || Förenade kungariket || Uppgift saknas || (1) || Unionen || Uppgift saknas || (1) || || || || TAC || Uppgift saknas || (1) || || (1) Vid oavsiktlig fångst får denna art inte komma till skada och ska släppas omedelbart. || || Art: || Glasvarar Lepidorhombus spp. || Zon: || EU-vatten i IIa och IV (LEZ/2AC4-C) || Belgien || 8 || || Analytisk TAC. || Danmark || 7 || || Tyskland || 7 || || Frankrike || 46 || || Nederländerna || 36 || || Förenade kungariket || 2 716 || || Unionen || 2 820 || || || || || TAC || 2 820 || || || Art: || Glasvarar Lepidorhombus spp. || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i Vb; VI; internationella vatten i XII och XIV (LEZ/56-14) || Spanien || 232 || || Analytisk TAC. || Frankrike || 904 || || Irland || 264 || || Förenade kungariket || 640 || || Unionen || 2 040 || || || || || TAC || 2 040 || || || Art: || Glasvarar Lepidorhombus spp. || Zon: || VII (LEZ/07.) || Belgien || 376 || (1) || Försiktighets-TAC Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Spanien || 4 172 || (1) || Frankrike || 5 064 || (1) || Irland || 2 302 || (1) || Förenade kungariket || 1 994 || (1) || Unionen || 13 908 || || || || || TAC || 13 908 || || || || || (1) Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på 1 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i denna förordning. || || Art: || Glasvarar Lepidorhombus spp. || Zon: || VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (LEZ/8ABDE.) || Spanien || 760 || || Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. || Frankrike || 613 || || Unionen || 1 373 || || || || || TAC || 1 373 || || || Art: || Glasvarar Lepidorhombus spp. || Zon: || VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (LEZ/8C3411) || Spanien || 822 || || Analytisk TAC. || Frankrike || 41 || || Portugal || 27 || || Unionen || 890 || || || || || TAC || 890 || || || Art: || Marulk Lophiidae || Zon: || VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (ANF/56-14) || Belgien || 149 || || Försiktighets-TAC || Tyskland || 170 || || Spanien || 159 || || Frankrike || 1 833 || || Irland || 415 || || Nederländerna || 144 || || Förenade kungariket || 1 276 || || Unionen || 4 146 || || || || || TAC || 4 146 || || || Art: || Marulk Lophiidae || Zon: || VII (ANF/07.) || Belgien || 2 268 || (1) (2) || Försiktighets-TAC Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Tyskland || 253 || (1) (2) || Spanien || 901 || (1) (2) || Frankrike || 14 553 || (1) (2) || Irland || 1 860 || (1) (2) || Nederländerna || 294 || (1) (2) || Förenade kungariket || 4 413 || (1) (2) || Unionen || 24 542 || (1) || || || || TAC || 24 542 || (1) || (1) Särskilda villkor: Varav upp till 5 % får fiskas i VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (ANF/*8ABDE). (2) Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på 1 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i denna förordning. || || Art: || Marulk Lophiidae || Zon: || VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (ANF/8ABDE.) || Spanien || 1 002 || || Försiktighets-TAC || Frankrike || 5 574 || || Unionen || 6 576 || || || || || TAC || 6 576 || || || Art: || Marulk Lophiidae || Zon: || VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (ANF/8C3411) || Spanien || 1 708 || || Analytisk TAC. || Frankrike || 2 || || Portugal || 340 || || Unionen || 2 050 || || || || || TAC || 2 050 || || || Art: || Kolja Melanogrammus aeglefinus || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa (HAD/5BC6A.) || Belgien || 7 || || Analytisk TAC. || Tyskland || 8 || || Frankrike || 342 || || Irland || 244 || || Förenade kungariket || 2499 || || Unionen || 3100 || || || || || TAC || 3100 || || || Art: || Kolja Melanogrammus aeglefinus || Zon: || VIIb–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (HAD/7X7A34) || Belgien || 83 || (1) || Analytisk TAC. Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Frankrike || 5 000 || (1) || Irland || 1 667 || (1) || Förenade kungariket || 750 || (1) || Unionen || 7 500 || (1) || || || || TAC || 7 500 || || (1) Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på 5 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i denna förordning. || || Art: || Kolja Melanogrammus aeglefinus || Zon: || VIIa (HAD/07A.) || Belgien || 16 || || Försiktighets-TAC || Frankrike || 72 || || Irland || 433 || || Förenade kungariket || 480 || || Unionen || 1 001 || || || || || TAC || 1 001 || || || Art: || Vitling Merlangius merlangus || Zon: || VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (WHG/56-14) || Tyskland || 2 || || Försiktighets-TAC || Frankrike || 30 || || Irland || 73 || || Förenade kungariket || 141 || || Unionen || 246 || || || || || TAC || 246 || || || Art: || Vitling Merlangius merlangus || Zon: || VIIa (WHG/07A.) || Belgien || 0 || || Försiktighets-TAC || Frankrike || 5 || || Irland || 28 || || Nederländerna || 0 || || Förenade kungariket || 38 || || Unionen || 71 || || || || || TAC || 71 || || || Art: || Vitling Merlangius merlangus || Zon: || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk (WHG/7X7A-C) || Belgien || 239 || || Analytisk TAC. Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Frankrike || 14 700 || || Irland || 6 812 || || Nederländerna || 120 || || Förenade kungariket || 2 629 || || Unionen || 24 500 || || || || || TAC || 24 500 || || || Art: || Vitling Merlangius merlangus || Zon: || VIII (WHG/08.) || Spanien || 1 016 || || Försiktighets-TAC || Frankrike || 1 524 || || Unionen || 2 540 || || || || || TAC || 2 540 || || || Art: || Vitling Merlangius merlangus || Zon: || IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (WHG/9/3411) || Portugal || Fastställs senare || (1) || Försiktighets-TAC || Unionen || Fastställs senare || (2) || || || || TAC || Fastställs senare || (2) || (1) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas. (2) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 1. || || Art: || Kummel Merluccius merluccius || Zon: || IIIa; EU-vatten i delsektionerna 22–32 (HKE/3A/BCD) || Danmark || 1 033 || || Analytisk TAC. || Sverige || 88 || || Unionen || 1 121 || || || || || TAC || 1 121 || (1) || (1) Inom en sammanlagd TAC på 37 200 ton för det nordliga kummelbeståndet. || || Art: || Kummel Merluccius merluccius || Zon: || EU-vatten i IIa och IV (HKE/2AC4-C) || Belgien || 19 || || Analytisk TAC. || Danmark || 755 || || || Tyskland || 87 || || Frankrike || 167 || || Nederländerna || 43 || || Förenade kungariket || 235 || || Unionen || 1 306 || || || || || TAC || 1 306 || (1) || (1) Inom en sammanlagd TAC på 37 200 ton för det nordliga kummelbeståndet. || || Art: || Kummel Merluccius merluccius || Zon: || VI och VII; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (HKE/571214) || Belgien || 192 || (1) (3) || Analytisk TAC. Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Spanien || 6 149 || (3) || Frankrike || 9 495 || (1) (3) || Irland || 1 151 || (3) || Nederländerna || 124 || (1) (3) || Förenade kungariket || 3 749 || (1) (3) || Unionen || 20 860 || || || || || TAC || 20 860 || (2) || (1) Överföringar av denna kvot får göras till EU-vatten i IIa och IV. Sådana överföringar måste dock anmälas i förväg till kommissionen. (2) Inom en sammanlagd TAC på 37 200 ton för det nordliga kummelbeståndet. (3) Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på 1 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i denna förordning. || Särskilda villkor: || Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i följande områden: || || VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (HKE/*8ABDE) || || Belgien || 25 || || || Spanien || 992 || || Frankrike || 992 || || Irland || 124 || || Nederländerna || 12 || || Förenade kungariket || 558 || || Unionen || 2703 || || || Art: || Kummel Merluccius merluccius || Zon: || VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (HKE/8ABDE.) || Belgien || 6 || (1) || Analytisk TAC. || Spanien || 4 281 || || Frankrike || 9 614 || || Nederländerna || 12 || (1) || Unionen || 13 913 || || || || || TAC || 13 913 || (2) || (1) Överföringar från denna kvot får göras till område IV och EU-vatten i IIa. Sådana överföringar måste dock anmälas i förväg till kommissionen. (2) Inom en sammanlagd TAC på 37 200 ton för det nordliga kummelbeståndet. || Särskilda villkor: || Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i följande områden: || || VI och VII; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (HKE/*57-14) || || Belgien || 1 || || Spanien || 1 240 || || Frankrike || 2 232 || || Nederländerna || 4 || || Unionen || 3477 || || || Art: || Kummel Merluccius merluccius || Zon: || VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (HKE/8C3411) || Spanien || 9 051 || || Analytisk TAC. || Frankrike || 869 || || Portugal || 4 224 || || Unionen || 14 144 || || || || || TAC || 14 144 || || || Art: || Birkelånga Molva dypterygia || Zon: || Internationella vatten i XII (BLI/12INT-) || Estland || 2 || (1) || Försiktighets-TAC || Spanien || 622 || (1) || Frankrike || 15 || (1) || Litauen || 6 || (1) || Förenade kungariket || 6 || (1) || Övriga || 2 || (1) || Unionen || 652 || (1) || || || || TAC || 652 || (1) || (1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. || || Art: || Långa Molva molva || Zon: || IIIa; EU-vatten i IIIbcd (LIN/3A/BCD) || Belgien || Uppgift saknas || (1) || Försiktighets-TAC || Danmark || Uppgift saknas || || Tyskland || Uppgift saknas || (1) || Sverige || Uppgift saknas || || Förenade kungariket || Uppgift saknas || (1) || Unionen || Uppgift saknas || || || || || TAC || Uppgift saknas || || (1) Kvoten får enbart fiskas i EU-vatten i IIIa och EU-vatten i IIIbcd. || || Art: || Havskräfta Nephrops norvegicus || Zon: || EU-vatten i IIa och IV (NEP/2AC4-C) || Belgien || 908 || || Analytisk TAC. || Danmark || 908 || || Tyskland || 13 || || Frankrike || 27 || || Nederländerna || 467 || || Förenade kungariket || 15 027 || || Unionen || 17 350 || || || || || TAC || 17 350 || || || Art: || Havskräfta Nephrops norvegicus || Zon: || VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; (NEP/5BC6.) || Spanien || 34 || || Analytisk TAC. || Frankrike || 135 || || Irland || 225 || || Förenade kungariket || 16 256 || || Unionen || 16 650 || || || || || TAC || 16 650 || || || Art: || Havskräfta Nephrops norvegicus || Zon: || VII (NEP/07.) || Spanien || 1 115 || (1) || Analytisk TAC. Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Frankrike || 4 517 || (1) || Irland || 6 851 || (1) || Förenade kungariket || 6 093 || (1) || Unionen || 18 576 || (1) || || || || TAC || 18 576 || (1) || (1) Särskilda villkor: Varav högst följande kvoter får tas i område VII (funktionell enhet 16 i Ices område VII) (NEP/*07U16): || Spanien || 418 || Frankrike || 262 || Irland || 503 || Förenade kungariket || 203 || Unionen || 1 386 || || || Art: || Havskräfta Nephrops norvegicus || Zon: || VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (NEP/8ABDE.) || || Spanien || 192 || || Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. || || Frankrike || 3 008 || || || Unionen || 3 200 || || || || || || || TAC || 3 200 || || || || || Art: || Havskräfta Nephrops norvegicus || Zon: || VIIIc (NEP/08C.) || || Spanien || 71 || || Analytisk TAC. || || Frankrike || 3 || || || Unionen || 74 || || || || || || || TAC || 74 || || || || || Art: || Havskräfta Nephrops norvegicus || Zon: || IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (NEP/9/3411) || || Spanien || 62 || || Analytisk TAC. || || Portugal || 184 || || || Unionen || 246 || || || || || || || TAC || 246 || || || || || Art: || Peneidaräkor Penaeus spp. || Zon: || Franska Guyanas vatten (PEN/FGU.) || || Frankrike || Fastställs senare || (1) (2) || Försiktighets-TAC || || Unionen || Fastställs senare || (2) (3) || || || || || || TAC || Fastställs senare || (2) (3) || || (1) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas. (2) Det råder förbud mot fiske efter räkor av arterna Penaeus subtilis och Penaeus brasiliensis där vattendjupet är mindre än 30 meter. (3) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 1. || || || || Art: || Rödspätta Pleuronectes platessa || Zon: || VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (PLE/56-14) || || Frankrike || 15 || || Försiktighets-TAC || || Irland || 202 || || || Förenade kungariket || 337 || || || Unionen || 554 || || || || || || || TAC || 554 || || || || || Art: || Rödspätta Pleuronectes platessa || Zon: || VIIa (PLE/07A.) || || Belgien || 83 || || Försiktighets-TAC || || Frankrike || 36 || || || Irland || 651 || || || Nederländerna || 25 || || || Förenade kungariket || 832 || || || Unionen || 1 627 || || || || || || || TAC || 1 627 || || || || || Art: || Rödspätta Pleuronectes platessa || Zon: || VIIb och VIIc (PLE/7BC.) || || Frankrike || 12 || || Försiktighets-TAC Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || || Irland || 50 || || || Unionen || 62 || || || || || || || TAC || 62 || || || || || Art: || Rödspätta Pleuronectes platessa || Zon: || VIId och VIIe (PLE/7DE.) || || Belgien || 874 || || Analytisk TAC. || || Frankrike || 2 914 || || || Förenade kungariket || 1 554 || || || Unionen || 5 342 || || || || || || || TAC || 5 342 || || || (1) Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på 1 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i denna förordning. || || Art: || Rödspätta Pleuronectes platessa || Zon: || VIIf och VIIg (PLE/7FG.) || || Belgien || 74 || || Försiktighets-TAC || || Frankrike || 135 || || || Irland || 21 || || || Förenade kungariket || 70 || || || Unionen || 300 || || || || || || || TAC || 300 || || || || || Art: || Rödspätta Pleuronectes platessa || Zon: || VIIh, VIIj och VIIk (PLE/7HJK.) || || Belgien || 7 || || Analytisk TAC. Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || || Frankrike || 14 || || || Irland || 50 || || || Nederländerna || 28 || || || Förenade kungariket || 14 || || || Unionen || 113 || || || || || || || TAC || 113 || || || || || Art: || Rödspätta Pleuronectes platessa || Zon: || VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (PLE/8/3411) || || Spanien || 53 || || Försiktighets-TAC || || Frankrike || 210 || || || Portugal || 53 || || || Unionen || 316 || || || || || || || TAC || 316 || || || || || Art: || Bleka Pollachius pollachius || Zon: || VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (POL/56-14) || || Spanien || 6 || || Försiktighets-TAC || || Frankrike || 190 || || || Irland || 56 || || || Förenade kungariket || 145 || || || Unionen || 397 || || || || || || || TAC || 397 || || || || || Art: || Bleka Pollachius pollachius || Zon: || VII (POL/07.) || || Belgien || 420 || || Försiktighets-TAC Artikel 11 denna förordning ska tillämpas. || || Spanien || 25 || || || Frankrike || 9 667 || || || Irland || 1 030 || || || Förenade kungariket || 2 353 || || || Unionen || 13 495 || || || || || || || TAC || 13 495 || || || || || Art: || Bleka Pollachius pollachius || Zon: || VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (POL/8ABDE.) || || Spanien || 202 || || Försiktighets-TAC || || Frankrike || 984 || || || Unionen || 1 186 || || || || || || || TAC || 1 186 || || || || || Art: || Bleka Pollachius pollachius || Zon: || VIIIc (POL/08C.) || || Spanien || 166 || || Försiktighets-TAC || || Frankrike || 19 || || || Unionen || 185 || || || || || || || TAC || 185 || || || || || Art: || Bleka Pollachius pollachius || Zon: || IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (POL/9/3411) || || Spanien || 218 || (1) || Försiktighets-TAC || || Portugal || 8 || (1) || || Unionen || 226 || (1) || || || || || || TAC || 226 || || || (1) Särskilda villkor: varav upp till 5 % får fiskas i EU-vatten i VIIIc (POL/*08C.). || || || || Art: || Gråsej Pollachius virens || Zon: || VII, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (POK/7/3411) || || Belgien || 7 || || Försiktighets-TAC Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || || Frankrike || 1 505 || || || Irland || 752 || || || Förenade kungariket || 410 || || || Unionen || 2 674 || || || || || || || TAC || 2 674 || || || || || Art: || Rockor Rajiformes || Zon: || EU-vatten i IIa och IV (SRX/2AC4-C) || || Belgien || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Försiktighets-TAC || || Danmark || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || || Tyskland || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || || Frankrike || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || || Nederländerna || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || || Förenade kungariket || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || || Unionen || Uppgift saknas || (1) (3) || || || || || || TAC || Uppgift saknas || (3) || || (1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) ska rapporteras separat. (2) Bifångstkvot. Denna art får inte utgöra mer än 25 % av den fångst uttryckt i levande vikt som behålls ombord per fiskeresa. Detta villkor gäller endast för fartyg med en största längd på över 15 meter. (3) Gäller inte slätrocka (Dipturus batis). Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada och ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna. || Uppgift saknas || || || Art: || Rockor Rajiformes || Zon: || EU-vatten i IIIa (SRX/03A-C.) || || Danmark || Uppgift saknas || (1) (2) || Försiktighets-TAC || || Sverige || Uppgift saknas || (1) (2) || || Unionen || Uppgift saknas || (1) (2) || || || || || || TAC || Uppgift saknas || (2) || || (1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/03-C), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/03-C), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/03-C), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/03-C) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/03-C) ska rapporteras separat. (2) Gäller inte slätrocka (Dipturus batis). Vid oavsiktlig fångst får denna art inte komma till skada och ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna. || Uppgift saknas || || Art: || Rockor Rajiformes || Zon: || EU-vatten i VIa, VIb, VIIa–c och VIIe–k (SRX/67AKXD) || Belgien || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Försiktighets-TAC Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Estland || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Frankrike || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Tyskland || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Irland || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Litauen || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Nederländerna || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Portugal || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Spanien || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Förenade kungariket || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Unionen || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || || || || TAC || Uppgift saknas || (2) || (1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) ) (RJN/67AKXD), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/67AKXD), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/ 67AKXD), småögd rocka (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), sandrocka (Raja circularis) (RJI/67AKXD) och näbbrocka (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) ska rapporteras separat. (2) Gäller inte brokrocka (Raja undulata), slätrocka (Dipturus batis), svartbuksrocka (Raja (Dipturus) nidarosiensis) och grårocka (Raja alba). Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada och ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna. (3) Särskilda villkor: Varav upp till 5 % får fiskas i EU-vatten i VIId (SRX/*07D.). || Uppgift saknas || Art: || Rockor Rajiformes || Zon: || EU-vatten i VIID (SRX/07D.) || Belgien || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Försiktighets-TAC || Frankrike || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Nederländerna || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Förenade kungariket || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || Unionen || Uppgift saknas || (1) (2) (3) || || || || TAC || Uppgift saknas || (2) || (1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/07D.), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/07D.), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/07D.) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) ska rapporteras separat. (2) Gäller inte slätrocka (Dipturus batis) och brokrocka (Raja undulata). Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada och ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna. (3) Särskilda villkor: Varav upp till 5 % får fiskas i EU-vatten i VIa, VIb, VIIa–c och VIIe–k (SRX/*67AKD). || || Art: || Rockor Rajiformes || Zon: || EU-vatten i VIII och IX (SRX/89-C.) || Belgien || Uppgift saknas || (1) (2) || Försiktighets-TAC || Frankrike || Uppgift saknas || (1) (2) || Portugal || Uppgift saknas || (1) (2) || Spanien || Uppgift saknas || (1) (2) || Förenade kungariket || Uppgift saknas || (1) (2) || Unionen || Uppgift saknas || (1) (2) || || Uppgift saknas || || TAC || Uppgift saknas || (2) || (1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) och knaggrocka (Raja clavata) (RJC/89-C.) ska rapporteras separat. (2) Gäller inte brokrocka (Raja undulata), slätrocka (Dipturus batis) och grårocka (Raja alba). Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada och ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna. || || Art: || Tunga Solea solea || Zon: || IIIa; EU-vatten i delsektionerna 22–32 (SOL/3A/BCD) || Danmark || 470 || || Analytisk TAC. || Tyskland || 27 || (1) || Nederländerna || 45 || (1) || Sverige || 18 || || Unionen || 560 || || || || || TAC || 560 || (2) || (1) Kvoten får enbart fiskas i EU-vatten i IIIa och delsektionerna 22–32. (2) Särskilda villkor: Varav inte mer än 496 får fiskas i IIIa. || || Art: || Tunga Solea solea || Zon: || VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (SOL/56-14) || Irland || 38 || || Försiktighets-TAC || Förenade kungariket || 10 || || Unionen || 48 || || || || || TAC || 48 || || || Art: || Tunga Solea solea || Zon: || VIIa (SOL/07A.) || Belgien || 31 || || Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. || Frankrike || 0 || || Irland || 7 || || Nederländerna || 9 || || Förenade kungariket || 13 || || Unionen || 60 || || || || || TAC || 60 || || || Art: || Tunga Solea solea || Zon: || VIIb och VIIc (SOL/7BC.) Frankrike || 6 || || Försiktighets-TAC Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. Irland || 29 || Unionen || 35 || || || TAC || 35 || Art: || Tunga Solea solea || Zon: || VIId (SOL/07D.) Belgien || 1 292 || || Analytisk TAC. Frankrike || 2 585 || Förenade kungariket || 923 || Unionen || 4 800 || || || TAC || 4 800 || Art: || Tunga Solea solea || Zon: || VIIe (SOL/07E.) || Belgien || 32 || (1) || Analytisk TAC. || Frankrike || 337 || (1) || Förenade kungariket || 525 || (1) || Unionen || 894 || || || || || TAC || 894 || || (1) Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på 5 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i denna förordning. || || Art: || Tunga Solea solea || Zon: || VIIf och VIIg (SOL/7FG.) || Belgien || 688 || || Analytisk TAC. || Frankrike || 69 || || Irland || 34 || || Förenade kungariket || 309 || || Unionen || 1 100 || || || || || TAC || 1 100 || || || Art: || Tunga Solea solea || Zon: || VIIh, VIIj och VIIk (SOL/7HJK.) || Belgien || 28 || || Analytisk TAC. Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Frankrike || 56 || || Irland || 153 || || Nederländerna || 45 || || Förenade kungariket || 56 || || Unionen || 338 || || || || || TAC || 338 || || || Art: || Tunga Solea solea || Zon: || VIIIa och VIIIb (SOL/8AB.) || Belgien || 37 || || Analytisk TAC. || Spanien || 7 || || Frankrike || 2 750 || || Nederländerna || 206 || || Unionen || 3 000 || || || || || TAC || 3 000 || || || Art: || Tunga Solea spp. || Zon: || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 (SOO/8CDE34) || Spanien || 323 || || Försiktighets-TAC || Portugal || 535 || || Unionen || 858 || || || || || TAC || 858 || || || Art: || Skarpsill Sprattus sprattus || Zon: || VIId och VIIe (SPR/7DE.) || Belgien || 21 || || Försiktighets-TAC || Danmark || 1 339 || || Tyskland || 21 || || Frankrike || 288 || || Nederländerna || 288 || || Förenade kungariket || 2 163 || || Unionen || 4 120 || || || || || TAC || 4 120 || || || Art: || Pigghaj Squalus acanthias || Zon: || EU-vatten i IIIa (DGS/03A-C.) || Danmark || Uppgift saknas || || Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. || Sverige || Uppgift saknas || || Unionen || Uppgift saknas || || || || || TAC || Uppgift saknas || || || Art: || Pigghaj Squalus acanthias || Zon: || EU-vatten i IIa och IV (DGS/2AC4-C) || Belgien || Uppgift saknas || (1) || Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. || Danmark || Uppgift saknas || (1) || Tyskland || Uppgift saknas || (1) || Frankrike || Uppgift saknas || (1) || Nederländerna || Uppgift saknas || (1) || Sverige || Uppgift saknas || (1) || Förenade kungariket || Uppgift saknas || (1) || Unionen || Uppgift saknas || (1) || || || || TAC || Uppgift saknas || (1) || (1) Fångster med långrev av gråhaj (Galeorhinus galeus), chokladhaj (Dalatias licha), skednoshaj (Deania calcea), brun pigghaj (Centrophorus squamosus), brunkäxa (Etmopterus princeps), slätkäxa (Etmopterus pusillus), pailonahaj (Centroscymnus coelolepis) och pigghaj (Squalus acanthias) ska inkluderas. Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada och ska släppas omedelbart. || || Art: || Pigghaj Squalus acanthias || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV (DGS/15X14) || Belgien || Uppgift saknas || (1) || Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte. Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. || Tyskland || Uppgift saknas || (1) || Spanien || Uppgift saknas || (1) || Frankrike || Uppgift saknas || (1) || Irland || Uppgift saknas || (1) || Nederländerna || Uppgift saknas || (1) || Portugal || Uppgift saknas || (1) || Förenade kungariket || Uppgift saknas || (1) || Unionen || Uppgift saknas || (1) || || || || TAC || Uppgift saknas || (1) || (1) Fångster med långrev av gråhaj (Galeorhinus galeus), chokladhaj (Dalatias licha), skednoshaj (Deania calcea), brun pigghaj (Centrophorus squamosus), brunkäxa (Etmopterus princeps), slätkäxa (Etmopterus pusillus), pailonahaj (Centroscymnus coelolepis) och pigghaj (Squalus acanthias) ska inkluderas. Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada och ska släppas omedelbart. || || Art: || Taggmakrill Trachurus spp. || Zon: || VIIIc (JAX/08C.) || Spanien || Uppgift saknas || (1) (2) || Analytisk TAC. || Frankrike || Uppgift saknas || (1) || Portugal || Uppgift saknas || (1) (2) || Unionen || Uppgift saknas || || || || || TAC || Uppgift saknas || || (1) Varav högst 5 % får bestå av taggmakrillar mellan 12 och 14 cm, trots artikel 19 i förordning (EG) nr 850/98[18]. För kontroll av den kvantiteten ska en omräkningsfaktor på 1,20 tillämpas på landningarnas vikt. (2) Särskilda villkor: Upp till 5 % av den här kvoten får fiskas i IX (JAX/*09.). || || Art: || Taggmakrill Trachurus spp. || Zon: || IX (JAX/09.) || Spanien || 7 762 || (1) (2) || Försiktighets-TAC || Portugal || 22 238 || (1) (2) || Unionen || 30 000 || || || || || TAC || 30 000 || || (1) Varav högst 5 % får bestå av taggmakrillar mellan 12 och 14 cm, trots artikel 19 i förordning (EG) nr 850/98. För kontroll av den kvantiteten ska en omräkningsfaktor på 1,20 tillämpas på landningarnas vikt. (2) Särskilda villkor: Upp till 5 % av den här kvoten får fiskas i VIIIc (JAX/*08C). || || Art: || Taggmakrill Trachurus spp. || Zon: || X; EU-vatten i Cecaf(1) (JAX/X34PRT) || Portugal || Fastställs senare || (2) (3) || Försiktighets-TAC || Unionen || Fastställs senare || (4) || || || || TAC || Fastställs senare || (4) || (1) Vatten som gränsar till Azorerna. (2) Varav högst 5 % får bestå av taggmakrillar mellan 12 och 14 cm, trots artikel 19 i förordning (EG) nr 850/98. För kontroll av den kvantiteten ska en omräkningsfaktor på 1,20 tillämpas på landningarnas vikt. (3) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas. (4) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 3. || || Art: || Taggmakrill Trachurus spp. || Zon: || EU- vatten i Cecaf(1) (JAX/341PRT) || Portugal || Fastställs senare || (2) (3) || Försiktighets-TAC || Unionen || Fastställs senare || (4) || || || || TAC || Fastställs senare || (4) || (1) Vatten som gränsar till Madeira. (2) Varav högst 5 % får bestå av taggmakrillar mellan 12 och 14 cm, trots artikel 19 i förordning (EG) nr 850/98. För kontroll av den kvantiteten ska en omräkningsfaktor på 1,20 tillämpas på landningarnas vikt. (3) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas. (4) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 3. || || Art: || Taggmakrill Trachurus spp. || Zon: || EU- vatten i Cecaf(1) (JAX/341SPN) || Spanien || Fastställs senare || (2) || Försiktighets-TAC || Unionen || Fastställs senare || (3) || || || || TAC || Fastställs senare || (3) || (1) Vatten som gränsar till Kanarieöarna. (2) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas. (3) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 2. || BILAGA IIA FISKEANSTRÄNGNING FÖR FARTYG INOM RAMEN FÖR FÖRVALTNINGEN AV TORSKBESTÅNDEN I KATTEGATT, ICES-EKTIONERNA VIa OCH VIIa OCH I EU-VATTEN I ICES-SEKTION Vb 1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE 1.1. Denna bilaga ska tillämpas på EU-fartyg som ombord medför eller använder något av de redskap som anges i punkt 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 1342/2008 och som uppehåller sig i något av de geografiska områden som anges i punkt 2 i den bilagan. 1.2. Denna bilaga ska inte tillämpas på fartyg med en total längd på mindre än 10 meter. Sådana fartyg behöver inte inneha fisketillstånd utfärdade i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009. Den berörda medlemsstaten ska bedöma dessa fartygs fiskeansträngning i förhållande till den ansträngningsgrupp de tillhör med hjälp av lämpliga provtagningsmetoder. Under 2013 ska kommissionen inhämta vetenskapliga utlåtanden för att bedöma den ansträngning som använts av dessa fartyg med avseende på ett framtida upptagande av dem i fiskeansträngningsordningen. 2. REGLERADE REDSKAP OCH GEOGRAFISKA OMRÅDEN För tillämpningen av denna bilaga ska de redskapsgrupper som anges i punkt 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 1342/2008 och de geografiska områden som anges i punkt 2 a, 2 c och 2 d i den bilagan gälla. 3. TILLSTÅND Om en medlemsstat för att stärka ett hållbart genomförande av denna ansträngningsordning anser att det är lämpligt, ska den för samtliga av de fartyg som för dess flagg och som inte tidigare bedrivit sådant fiske inte bevilja tillstånd för fiske med ett reglerat redskap i något av de geografiska områden som omfattas av denna bilaga, såvida medlemsstaten inte kan garantera att fiske med motsvarande kapacitet, mätt i kilowatt, förhindras i det området. 4. HÖGSTA TILLÅTNA FISKEANSTRÄNGNING 4.1. Den högsta tillåtna fiskeansträngning som avses i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1342/2008 för förvaltningsperioden 2013, dvs. den 1 februari 2013–31 januari 2014, fastställs för varje medlemsstats respektive ansträngningsgrupper i tillägg 1 till denna bilaga. 4.2. De tak för den årliga fiskeansträngningen som fastställs i enlighet med förordning (EG) nr 1954/2003[19] ska inte påverka den högsta tillåtna fiskeansträngning som fastställs i denna bilaga. 5. FÖRVALTNING 5.1. Medlemsstaterna ska förvalta den högsta tillåtna fiskeansträngningen i enlighet med villkoren i artikel 4 och artiklarna 13–17 i förordning (EG) nr 1342/2008 samt artiklarna 26–35 i förordning (EG) nr 1224/2009. 5.2. En medlemsstat får fastställa förvaltningsperioder för tilldelning av hela den maximalt tillåtna fiskeansträngningen eller delar av denna till enskilda fartyg eller grupper av fartyg. I ett sådant fall ska den berörda medlemsstaten själv fastställa det antal dagar eller timmar under en förvaltningsperiod som ett fartyg får uppehålla sig i området. Under varje förvaltningsperiod får den berörda medlemsstaten omfördela ansträngningen mellan enskilda fartyg eller grupper av fartyg. 5.3. Om en medlemsstat fastställer den tid som ett fartyg som för dess flagg får uppehålla sig i området i timmar, ska medlemsstaten fortsätta att mäta förbrukningen av dagar i enlighet med villkoren i punkt 5.1. Den berörda medlemsstaten ska på kommissionens begäran visa vilka försiktighetsåtgärder den har vidtagit för att undvika en för hög ansträngningsförbrukning inom området, om ett fartyg avslutar sin vistelse i området före utgången av en 24-timmarsperiod. 6. RAPPORT OM FISKEANSTRÄNGNINGEN Artikel 28 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska tillämpas på fartyg som omfattas av tillämpningsområdet för denna bilaga. Det geografiska område som avses i den artikeln ska i fråga om torskförvaltning tolkas som vart och ett av de geografiska områden som avses i punkt 2 i denna bilaga. 7. RAPPORTERING AV RELEVANTA UPPGIFTER Medlemsstaterna ska i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 till kommissionen lämna uppgifter om den fiskeansträngning som deras fiskefartyg har använt. Uppgifterna ska översändas via systemet för utbyte av uppgifter om fisket eller något annat framtida system för uppgiftsinsamling som kommissionen inför. Tillägg 1 till bilaga IIA Högsta tillåtna fiskeansträngning i kilowattdagar Geografiskt område || Reglerade redskap || DK || DE || SE (a) Kattegatt || TR1 || pm || pm || pm TR2 || pm || pm || pm TR3 || pm || pm || pm BT1 || pm || pm || pm BT2 || pm || pm || pm GN || pm || pm || pm GT || pm || pm || pm LL || pm || pm || pm Geografiskt område || Reglerade redskap || BE || FR || IE || NL || UK (c) Ices-sektion VIIa || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm TR2 || pm || pm