Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 301/12)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”BASMATI”

EU-nr: PGI-IN-02425 – 18.7.2018

SUB ( ) SGB (X)

1. Namn [på sub eller sgb]

”Basmati”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Republiken Indien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.6: Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Basmati” är ett speciellt långkornigt ris som odlas och framställs i en särskild geografisk region på den indiska subkontinenten. Denna region är belägen i norra Indien under Himalayas utlöpare och utgör en del av Gangesslätten.

De särskilda egenskaperna hos ”Basmati” är dess långa, smala och lätt böjda kärnor med ett högt längd-breddförhållande, utsökt arom, söt smak, mjuk konsistens och en medelhög amyloshalt. Riskornen håller sig fasta när de kokas, förlängs linjärt och sväller endast något på bredden.

De viktigaste egenskaperna hos ”Basmati” är följande:

S-nr Parameter Värde 1. Minsta genomsnittliga längd för förkokt slipat ris (mm) 6,61 2. Genomsnittlig längd för förkokt slipat ris (mm) ≤ 2,00 3. Minsta längd-breddförhållande för förkokt slipat ris 3,50 4. Minsta genomsnittliga längd för kokt ris (mm) 12,00 5. Minsta längd för kokt ris, längdförhållande för förkokt ris ELLER minsta förlängningskvot 1,70 6. Genomsnittlig volymexpansion > 3,5 7. Arom: ”Basmati” har en typisk pandan-liknande smak Inneboende egenskap hos denna rissort 8. Smak och munkänsla: Kokt ”Basmati” har en söt smak, säregen munkänsla och en mjuk och fluffig textur. Riskornen håller sig fasta när de kokas Inneboende egenskap hos denna rissort

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Basmati” framställs av traditionella rissorter av typen ”Basmati” och sorter som har utvecklats genom förädling. De traditionella sorterna av ”Basmati” växer långsamt och kornen mognar i oktober. Traditionella sorter av ”Basmati” är ”ljusperiodkänsliga” och är därmed känsliga för ostadigt klimat, vilket ibland minskar produktiviteten. De traditionella sorterna av ”Basmati” lägger sig dessutom lätt. Dessa begränsningar har i stor utsträckning avhjälpts hos de nya sorter som har utvecklats med hjälp av vetenskapliga metoder, genetiska metoder och växtförädlingsmetoder. De nya sorter som har utvecklats kan motstå klimatvariationerna i det avgränsade odlingsområdet. De nya sorterna mognar i slutet av september–första halvan av oktober i de avgränsade odlingsområdena, där temperaturen gör att aromen ackumuleras och bibehålls under kärnfyllnadsprocessen. De nya sorterna kan skördas omkring 20–30 dagar tidigare än de traditionella sorterna.

För närvarande omfattar de sorter av ”Basmati” som har anmälts enligt den indiska utsädeslagen från 1966 följande: Basmati 217, Punjab Basmati 1, Basmati 386, Punjab Basmati 2, Punjab Basmati 3, Basmati 370, Haryana Basmati 1, Taraori Basmati, Type 3 (Dehraduni Basmati), Pant Basmati 1, Pant Basmati 2, Kasturi, Mahi Sugandha, Basmati CSR 30, Malviya Basmati Dhan 10-9, Ranbir Basmati, Basmati 564, Pusa Basmati 1, Improved Pusa Basmati 1 (Pusa 1460), Pusa Basmati 1121, Pusa Basmati 1509, Pusa Basmati 6 (Pusa 1401), Pusa Basmati 1609, Pusa Basmati -1637, Pusa Basmati -1728, Vallabh Basmati 22, Vallabh Basmati 21, Vallabh Basmati 23, Vallabh Basmati 24, Pusa Basmati 1718, Punjab Basmati -4, Punjab Basmati 5 och Haryana Basmati 2.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Följande steg i produktionsprocessen för ”Basmati” äger rum i det avgränsade geografiska området:

— Förökning

— Plantering av kornen

— Odling

— Skötsel av planteringar

— Skörd

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Inga regler för EU.

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Inga regler för EU.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

I Indien odlas och framställs ”Basmati” i alla distrikt i delstaterna Punjab, Haryana, Delhi, Himachal Pradesh och Uttarakhand samt i vissa distrikt i västra Uttar Pradesh och Jammu och Kashmir. Endast för kännedom: delstaterna Punjab, Haryana och Himachal Pradesh ingick ursprungligen i det område som är känt som Punjab.

I delstaten Uttar Pradesh odlas ”Basmati” i följande distrikt: Meerut, Bulandshahr, GautamBuddha Nagar, Ghaziabad, Hapur, Baghpat, Saharanpur, Muzaffarnagar, Shamli, Moradabad, Bijnor, Rampur, Amroha, Sambhal, Bareilly, Badaun, Pilibhit, Shahjahanpur, Agra, Firozabad, Mainpuri, Mathur, Aligarh, Etah, Hathras, Kannauj, Etawah, Auraiya, Farrukhabad, och Kasganj.

I delstaten Jammu och Kashmir odlas ”Basmati” i följande distrikt: Jammu, Kathua och Samba.

5. Samband med det geografiska området

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området

Det anseende som rissorten ”Basmati” åtnjuter på grund av dess kvalitet och särskilda egenskaper utgör grunden för ansökan om registrering som skyddad geografisk beteckning.

Namnet ”Basmati” härrör från två ordstammar på sanskrit, ”Vas”, som betyder ”arom” och ”Mati’ som betyder ”djupt rotad i ursprunget”. Motsvarigheten till ”Vas” på hindi är ”Bas”, därav namnet ”Basmati”. ”Basmati” betyder ”väldoftande”. Det är ett icke-geografiskt namn som på grund av sitt månghundraåriga anseende identifierar ris från Gangesslätten. ”Basmati” betraktas som en gåva från naturen och jordbrukare har odlat denna aromatiska rissort i många århundraden.

Historiskt ursprung och anseende

Den första dokumenterade hänvisningen till rissorten ”Basmati” återfinns i det episka punjabiska poemet Heer Ranjha av den framstående punjabiska poeten Varis Shah från 1766.

Historiskt sett har ”Basmati” i folkminnet förknippats med ett speciellt långkornigt ris som odlas och framställs i en viss geografisk region som är belägen vid Himalayas utlöpare. ”Basmati” är alltså allmänt känt och erkänt, vilket framgår av allmänna informationskällor såsom följande:

1. I Oxford Dictionary definieras ”Basmati” som ett långkornigt indiskt ris med en utsökt doft”.

2. I det franska lexikonet Larousse definieras ”Basmati” som ett indiskt långkornigt ris som är mycket uppskattat”.

3. I matlexikonet Cassell definieras ”Basmati” som ”en utsökt typ av indiskt ris med långa och smala riskorn”. ”Det serveras traditionellt med curry och kommer från Himalayaområdet.”

4. Det finns hänvisningar till ”Basmati” i rapporter från det brittiska underhuset. En hänvisning som är värd att notera är volym 73, del 4, s. 197 (1874), där det anges att Kangradalen har en berömd sort som kallas ’Basmati’”.

5. I rapporten ”En klassificerad och beskrivande katalog från indiska ministeriet” om produkter från Indien av J. Forbes Watson tillskrivs ”Basmati” särskild betydelse.

6. I en rapport om översynen av bosättningen i distriktet Kumaon (Indien), vilken genomfördes 1863–1873, anges att det bästa basmatiriset framställs i delar av dalen.

7. I katalogen för världsutställningen i Paris 1867 nämns ”basmatiris” som ett bidrag från Indiens regering. I världsutställningen i Wien 1873 nämns basmatiris som en risprodukt från Burdwan (en indisk provins).

8. Domar från franska, marockanska och spanska domstolar i fråga om varumärket ”Basmati”: I dessa domar förbjuder domstolarna av flera skäl, bland annat den starka kopplingen mellan Indien och ”Basmati”, användningen av beteckningen ”Basmati” som varumärke för ris som odlas utanför Indien.

På grund av dess säregna smak, arom och kulinariska egenskaper är ”Basmati” mest lämpat för asiatiska rätter såsom biryani och pulao. ”Basmati” har blivit mycket populärt i många länder. Efterfrågan på ”Basmati” har i själva verket ökat under de senaste årtiondena. ”Basmati” exporteras sedan länge till många länder runtom i världen, bland annat Saudiarabien, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Förenade kungariket:, Förenta staterna, Kanada och länder i Europa.

Miljöfaktorer

Hög luftfuktighet: Under kärnfyllnadsperioden, som är den viktigaste tiden för en optimal utveckling av smakegenskaperna hos ”Basmati”, varierar den genomsnittliga luftfuktigheten i de regioner där ”Basmati” odlas från 60 % till 65 %. Luftfuktigheten är dock inte den enda faktorn som ligger till grund för kvalitetsparametrarna. Samspelet mellan miljö, vatten och jordmånsfaktorer är viktiga för att fastställa kvalitetsegenskaperna hos rissorten ”Basmati”.

Solstrålning och dagslängd: I de regioner där ”Basmati” odlas är dagslängden under en given period under en kalendermånad längre än i centrala eller södra Indien. Eftersom ris är ”kortdagsplanta” försenas rårisets mognadsprocess ytterligare i områden där dagarna är längre. I områden med fler ljusa timmar försenas kornens mognad ytterligare. Vid en jämförelse som görs samma dag under en given månad ligger en sort av ”Basmati” som odlas i ett område med längre dagar således efter i den fysiologiska utvecklingen jämfört med samma sort i ett område med kortare dagar. Det är samspelet mellan ljusperioden, som exponerar de växande kornen för optimal solstrålning, med andra faktorer såsom temperaturen och luftfuktigheten i Gangesdalen, som gör att ”Basmati” kan ackumulera och bibehålla sina aromatiska föreningar och andra egenskaper.

Tillräcklig vattenförsörjning: Bevattningsvattnet kommer huvudsakligen från kanaler med regn och smältvatten från Himalaya. Tillgång till rikligt med vatten är av grundläggande betydelse för odlingen av ”Basmati” och för dess arom (vilket beskrivs närmare längre ned i detta avsnitt).

Normal jordmån: Jordmånen i det geografiska området har utvecklats från Ganges alluvialjordar. Jordarna är något alkaliska i reaktionen (pH-värde 7,3–8,5), djupa (> 1 m), väldränerade och består generellt av sandig lerjord eller lerjord. Det organiska kolinnehållet i jordmånen är generellt lågt (< 0,5 %) till medelhögt (0,5–0,75 %). Leran i jorden domineras av illit – en kaliumrik mineral. Jordmånen är således rik på kalium (K) och har en medelhög (120–280 kg K/hektar) till hög bördighet (> 280 kg K/hektar). (Beskrivs närmare nedan i detta avsnitt.)

Temperatur: På Gangesslätten är temperaturerna milda under kärnfyllnadsperioden (dag: 25–32 °C/natt: 20–22 °C), vilket ger riskornen en stark arom. Den viktigaste kemiska beståndsdelen i aromen hos ”Basmati” är 2-acetyl-1-pyrrolin, som är flyktig till sin natur. Aromen bibehålls som bäst när kärnfyllnadsperioden sammanfaller med milda temperaturer.

Mänskliga faktorer

Kvaliteten på ”Basmati” påverkas i hög grad av tidpunkten för planteringen. Om de traditionella högväxande sorterna av ”Basmati” planteras ut före den 30 juni skulle de under normala förhållanden växa för mycket och har dessutom en benägenhet att lägga sig under blomnings- eller kärnfyllnadsperioden. Om plantorna planteras ut för tidigt försämras den kulinariska kvaliteten på grund av att kornen blir alltför ogenomskinliga eller vitnar, eftersom de på grund av lös packning av stärkelsemolekyler inte utvecklas ordentligt vid höga temperaturer. Den optimala tidpunkten för utplantering är därför under första halvan av juli.

Plantorna planteras ut i rader med 1–2 plantor per hög. För ris som planteras i tid ska avståndet mellan rader och plantor vara 20 x 15 cm och för ris som planteras sent ska avståndet vara 15 x 15 cm. Plantorna ska planteras grunt (2–3 cm djupt), eftersom det tar längre tid för plantorna att växa till sig om de planteras för djupt och de får mindre rotskott.

Risfälten står under stillastående vatten i upp till två–tre veckor efter planteringen, vilket ger plantor av god kvalitet och möjliggör ogräskontroll. Efter denna period bevattnas fälten först när det stillastående vattnet har absorberats.

”Basmati” odlas i jord som är rik på kol och gödslas med 8–10 ton naturgödsel per hektar eller gröngödsel med baljväxter.

Skörden av ”Basmati” inleds så snart 90 % av grödan har mognat för att undvika förlust genom att kornen lossnar i förtid eller plantorna lägger sig ned samt fysisk skada på kornen. De skördade kornen tröskas vanligen samma dag eller så snart som möjligt och torkas till en fukthalt på 12–14 % för att förhindra att de börjar mögla eller utsätts för annan röta eller insektsangrepp under lagringen.

5.2 Specifika uppgifter om produkten

De särskilda egenskaperna hos ”Basmati” är dess långa, smala och lätt böjda kärnor med ett högt längd-breddförhållande (minsta längd-breddförhållande för förkokt slipat ris är 3,50 mm), utsökt arom, söt smak, mjuk konsistens och en medelhög amyloshalt omkring 22 %). Riskornen håller sig fasta när de kokas, förlängs linjärt och sväller endast något på bredden.

”Basmati” har ett längd-breddförhållande på minst 3:5, medan andra typer av ris vanligen har ett längd-breddförhållande på < 3:5. Längd-breddförhållandet för thailändskt jasminris är exempelvis 3:4, och 3:2 för ponniris.

”Basmati” avger en säregen arom på fältet, under skörd, lagring och malning och även när det tillagas och äts. Aromen beror på en harmonisk kombination av fler än 200 kemiska föreningar, varav 2-acetyl-1-pyrrolin (2AP) är den dominerande.

Riskornen innehåller naturligt omkring 0,09 ppm av denna aromatiska kemiska förening, vilket är omkring tolv gånger mer än andra rissorter, vilket ger ”Basmati” dess karakteristiska doft och smak.

Kokta frön av ”Basmati” håller sig fasta på grund av ett lågt glykemiskt index, vilket är typiskt för ”Basmati”. Den söta smaken och den säregna munkänslan hos kokt ”Basmati” beror på flera olika faktorer, bland annat en medelhög amyloshalt, vilket ger en mjuk och fluffig textur och gör att riskornen håller sig fasta när de kokas.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten

Dessa särskilda egenskaper kan tillskrivas de olika naturliga och mänskliga faktorer som spelar in vid sådd, skörd och bearbetning av ”Basmati”.

”Basmati” får sin arom och andra egenskaper till följd av samspelet mellan de längre dagarna i det geografiska område där riset odlas och andra faktorer såsom milda temperaturer under kärnfyllnaden samt luftfuktigheten och solstrålningen i det geografiska området.

Egenskaperna i fråga om smak och munkänsla beror på att plantorna får mer solljus under de längre dagarna under de månader då risplantorna blommar i det geografiska området. Lagring och blötläggning av ”Basmati” förstärker dessa egenskaper.

Tidpunkten för sådden samt avståndet mellan plantorna, odling i jordmån som är rik på kol samt användning av stillastående vatten och bevattningstekniker har stor inverkan på de fysiologiska egenskaperna hos risplantan ”Basmati”.

De historiska, traditionella, kulturella och sociala faktorer som är förknippade med ”Basmati” ger rissorten dess världsomspännande anseende som geografisk beteckning. Alla handlare och privatpersoner i Indien eller utomlands som beställer ”Basmati” eller ser ris som marknadsförs eller säljs som ”Basmati” förväntar sig att detta ris odlas och framställs i det geografiska område med de särskilda egenskaper som anges i avsnitten 3.2 och 5 i detta sammanfattande dokument.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://ipindiaservices.gov.in/GirPublic/Application/Details/145

S. 27, Sl. nr 261, 145-GI-bilaga-12-26-11-2008.

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.