Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet — Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen —Läget idag och vägar framåt

(COM(2019) 163 final)

(2019/C 282/07)

Föredragande:

Jukka AHTELA

Karolina DRESZER-SMALEC

José Antonio MORENO DÍAZ

Remiss Europeiska kommissionen, 10.5.2019 Rättslig grund Artikel 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 5.6.2019 Antagande vid plenarsessionen 19.6.2019 Plenarsession nr 544 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 190/11/12

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK välkomnar kommissionens meddelande och de insatser som kommissionen gjort för att använda andra instrument för att stärka rättsstatsprincipen. Det är viktigt att så mycket som möjligt stärka den rättsstatliga aspekten i dessa instrument eftersom många av dem tjänar olika syften, och att i så stor utsträckning som möjligt involvera det civila samhället i genomförandet av dessa instrument.

1.2 Kommittén anser att det civila samhället, medierna och politiska frågor borde ha behandlats mer ingående i meddelandet för att man ska förstå sammanhanget, och att på ett mer framträdande sätt involvera de som berörs direkt.

1.3 EESK anser att reflektionstiden borde ha varit längre för att möjliggöra ett djupare samråd med och deltagande av det civila samhället i medlemsstaterna och att kommissionen på längre sikt bör föreslå en mer systematisk mekanism för samråd med organisationer i det civila samhället avseende situationen för de grundläggande rättigheterna och respekten för rättsstatsprincipen i medlemsstaterna.

1.4 Det är nödvändigt med sätt att skydda organisationer i det civila samhället som bedriver övervakningsverksamhet, undersökande journalister och oberoende medier, och förslag rörande deras skydd och aktiva roll inom tidig varning måste ha en framskjuten plats i de förslag som kommissionen kommer att lägga fram i slutet av reflektionstiden.

1.5 EESK välkomnar visserligen den förstärkta tillgången till medel för civilsamhällesorganisationer i den nya fleråriga budgetramen, men anser att det belopp som avsatts i kommissionens förslag beträffande rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter samt det belopp som öronmärkts för organisationer i det civila samhället är otillräckliga ( 1 ) . Vidare bör EU överväga sätt att möjliggöra ytterligare kärnfinansiering till organisationer i det civila samhället som bedriver övervaknings-, upplysnings-, opinionsbildnings- och rättstvistsverksamhet som avser grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen i alla medlemsstater.

1.6 EESK bibehåller sina stöd till skapandet av en mekanism på EU-nivå för att övervaka respekten för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. EESK anser det vara helt avgörande att skapa en juridiskt bindande europeisk mekanism, en ram som aktivt involverar kommissionen, parlamentet och rådet och där EESK spelar en viktig roll som företrädare för det civila samhället. Denna mekanism bör omfatta en förebyggande komponent som gör att experter och företrädare för det civila samhället tidigt kan varna för specifika utvecklingstendenser och diskutera förslag till lösningar som omfattar alla berörda intressenter. En sådan mekanism skulle även vara till hjälp med bördefördelningen mellan institutionerna och öka det gemensamma ansvaret för EU:s åtgärder.

1.7 Vidare föreslår EESK att befintliga civilsamhällesplattformar erkänns och förstärks och att ett årligt forum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen inrättas på EU-nivå med EESK:s deltagande, för det första för att ge EU:s beslutsfattare möjlighet att direkt från intressenter, inklusive gräsrotsorganisationer, få tidig varning om framväxande utmaningar mot värdena i artikel 2 i EU-fördraget, och för det andra för att underlätta ömsesidigt lärande samt nationellt och gränsöverskridande samarbete mellan alla berörda intressenter (företag, fackföreningar, civilsamhällesorganisationer, nationella människorättsinstitutioner och offentliga myndigheter).

1.8 EESK anser det vara nödvändigt att under de nuvarande omständigheterna öka antalet röster från befintliga plattformar och gräsrotsorganisationer. EESK är ett unikt organ som skänker en möjlighet till verklig dialog mellan alla aktörer från organisationer i det civila samhället, inklusive arbetsmarknadens parter, i alla medlemsstater. Detta skänker ett mervärde när det gäller att främja det civila samhällets mångfald och livlighet. Ett sådant forum skulle kunna göra det möjligt för organisationer i det civila samhället att sända en tidig varning.

1.9 Hoten mot rättsstatsprincipen riskerar att undergräva det ömsesidiga förtroende som EU bygger på, vilket nylig rättspraxis har visat. De oberoende nationella domstolarna är det skydd som säkerställer att EU, inbegripet dess inre marknad, fungerar smidigt.

1.10 Man bör även beakta de ekonomiska aspekterna av rättsstatsprincipen. Ömsesidigt förtroende är ett värde som är svårt att beräkna i rent ekonomiska termer, men det är uppenbart att bristande förtroende, kopplat till politiskt inflytande över rättsväsendet eller korruption, har negativa ekonomiska konsekvenser. Detta är ett ämne som förtjänar att lyftas fram mer och där fler uppgifter och mer forskning krävs på EU-nivå.

1.11 Utbildning, både formell och icke-formell, har en viktig roll att spela när det gäller att bygga upp en demokratisk och rättsstatlig kultur. Demokratin och rättsstaten bör ligga alla EU-medborgare varmt om hjärtat. EESK uppmanar kommissionen att föreslå en ambitiös kommunikations-, utbildnings- och medborgarupplysningsstrategi om grundläggande rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati.

2. Inledning och översikt över meddelandet

2.1 Situationen vad gäller respekten för de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen är väldigt dyster över hela EU, i synnerhet eftersom unionen i vissa fall har varit tvungen att aktivera artikel 7 i EU-fördraget. Därför inleds genom det aktuella kommissionsmeddelandet en reflektion över hur tillståndet för rättsstatsprincipen i EU skulle kunna förbättras.

2.2 Meddelandet erinrar om vikten av rättsstatsprincipen som ett grundläggande värde för EU, som ligger till grund för det demokratiska systemet och är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheterna. Rättsstatsprincipen inkluderar bl.a. sådana principer som lagenlighet, som förutsätter att lagarna stiftas i en öppen, ansvarsskyldig, demokratisk och pluralistisk process, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av verkställande makt, effektivt rättsligt skydd genom oberoende och opartiska domstolar, effektiv domstolsprövning, däribland respekt för grundläggande rättigheter, maktdelning samt likhet inför lagen.

2.3 Kommissionen fastslår tre pelare för ett effektivt verkställande av rättsstatsprincipen i EU: främjande: bygga upp kunskap och en gemensam rättsstatskultur; förebyggande: samarbete och stöd för att stärka rättsstatsprincipen på nationell nivå; och reaktion: insatser på unionsnivå i de fall där nationella mekanismer fallerar. Mer specifikt insisterar kommissionen på behovet av att främja standarder för rättsstatsprincipen, att känna igen varningssignaler, att fördjupa en medlemsstats specifika kunskaper, att förbättra den gemensamma kapaciteten att reagera i händelse av upptrappning och att åtgärda långsiktiga brister genom strukturreformer.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK välkomnar samrådet eftersom det erkänner vikten av den senaste tidens rättsstatliga utmaningar i EU. Antalet sådana utmaningar har ökat under de senaste åren, vilket tyder på en risk för en möjlig fullt utvecklad kris inom rättsstatsprincipen och demokratin, i synnerhet i vissa medlemsstater. Denna kris bör erkännas fullt ut och lämpliga åtgärder vidtas. Detta omfattar en djärv bekräftelse av EU:s värden och solida instrument för att förebygga och korrigera ytterligare urholkningar av rättsstatsprincipen.

3.2 EESK hade redan gett uttryck för sin djupa oro med avseende på situationen för de grundläggande rättigheterna och respekten för rättsstatsprincipen, och har sedan 2016 efterlyst kraftfullare åtgärder ( 2 )

3.3 Det är viktigt att komma ihåg att EU inte enbart är en gemensam marknad, det är en union grundad på gemensamma värden i enlighet med artikel 2 i fördraget. Vidare erkänner den de rättigheter, friheter och principer som anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa värden, som EU bygger på, är grunden för integration och är en del av den europeiska identiteten. Utöver att vara kriterier för anslutning måste medlemsstaterna därefter respektera dem i praktiken.

3.4 Rättsstaten existerar i ett ömsesidigt beroende, oskiljbart och triangulärt förhållande med de grundläggande rättigheterna och demokratin. Enbart genom att garantera dessa tre värden i samverkan med varandra är det möjligt att förhindra missbruk av statliga befogenheter. Skyddet av de grundläggande rättigheterna är en pelare som bör vidareutvecklas genom ratificering av alla relevanta instrument (bl.a. FN:s konventioner och Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna), starkare samarbete mellan EU-institutionerna och förstärkt stöd till gräsrots- och övervakningsorganisationer i hela Europa.

3.5 EESK beklagar att EU:s fördrag inte uttryckligen föreskriver att alla medlemsstater måste uppfylla Köpenhamnskriterierna ( 3 ) . Kriterierna bör respekteras i lika hög grad och fortlöpande av nya och gamla EU-medlemsstater. EESK noterar att EU:s institutioner inte har tillgång till tillräckligt robusta och välutformade verktyg för att skydda mot dagens hot mot rättsstatsprincipen, de grundläggande rättigheterna och den pluralistiska demokratin i medlemsstaterna.

3.6 De aktuella utmaningarna hanteras inte i rätt tid och med effektiva åtgärder på nationell nivå och EU-nivå: de befintliga instrumenten hade begränsad inverkan på de faktorer som driver på dessa utmaningar.

3.7 De svåraste utmaningarna finns i vissa medlemsstater där mäktiga politiska aktörer har vänt sig emot domstolsväsendets oberoende samt mot institutioner och organisationer som utgör och upprätthåller det pluralistiska demokratiska systemet. I meddelandet beaktar man inte tillräckligt denna väsentliga aspekt, utan man föredrar ett perspektiv där institutioner – parlament, regeringar och ministerier, författningsdomstolar och yrkesorganisationer – är åtskilda från politisk konkurrens och tävlan vid valurnorna. Detta undvikande av att beröra partipolitik och val förhindrar alla förklaringar till varför mäktiga aktörer motverkar rättsstatsprincipen och demokratin och varför de samtidigt verkar vara populära och ostoppbara. De politiska, kulturella och sociologiska aspekterna av de utmaningar mot rättsstatsprincipen som påverkar demokratierna är ett viktigt område som hittills har förbisetts i EU:s analys och svar. Detta förklarar delvis begränsningarna i den nuvarande metoden och de nuvarande verktygen, inklusive förfarandet i artikel 7.1. Genom sin koppling till det civila samhället i sin helhet, inklusive arbetsmarknadens parter, är kommittén särskilt väl lämpad att erbjuda ett utrymme för bättre analys, debatt och svar på dessa politiska, sociologiska och kulturella aspekter av utmaningarna mot demokratin och rättsstatsprincipen.

3.8 Kommissionen har under de senaste åren gått mot att bygga upp kompletterande och kumulativa mekanismer för att överbrygga klyftan mellan inga åtgärder och sista utvägen-åtgärder. De verkar dock vara otillräckliga för de aktuella utmaningarna – samordnade åtgärder för maktrofferi inom institutionerna, även inom rättsväsendet, som kanske inte har valdistrikt men åtminstone starkt stöd inom partiorganisationerna och i partikretsarna. Inte ens de konsoliderade demokratierna är säkra från smygande auktoritarianism och undergrävande av rättsstatsprincipen. Farhågor beträffande säkerheten används i allt större utsträckning för att motivera ett ifrågasättande eller upphävande av demokratiska garantier. Vissa regeringar försvårar arbetet för flera civilsamhällesorganisationer i frontlinjen i stället för att föreslå ett möjliggörande utrymme för deras verksamhet. Det är därför av avgörande vikt att EU intar en mer proaktiv och förebyggande hållning.

3.9 EESK håller med kommissionen om att den senaste tidens populistiska och autokratiska tendenser kräver att alla EU-organ och hela EU:s civila samhälle agerar för att se till att de värden som EU bygger på bevaras. EESK står fast i sitt motstånd mot alla former av illiberal demokrati.

3.10 EESK anser därför även att reflektionstiden borde ha varit längre för att möjliggöra ett djupare samråd med och deltagande av det civila samhället i medlemsstaterna

3.11 EESK har upplysts av många organisationer i det civila samhället att korta samrådsperioder ofta är ett problem som är kopplat till avsaknad av insyn och meningsfulla samråd, vilket undergräver lagstiftningens kvalitet och rättsstatsprincipen i medlemsstaterna. Med detta i åtanke anser EESK att kommissionen borde ha medgett grundligare samråd med det civila samhället, som påverkas direkt.

3.12 Civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare, visselblåsare och journalister befinner sig i frontlinjen när rättsstatsprincipen urholkas, och hamnar i en mycket svår situation när lagen överträds i en viss medlemsstat. Det är de som övervakar situationen och anmäler överträdelser, och det är på gräsrotsnivån som de kan sända tidiga varningssignaler. EESK anser därför att deras roll är av grundläggande betydelse, liksom mediernas och den undersökande journalistikens roll. Därför krävs sätt att skydda organisationer i det civila samhället och medierna om det ska finnas någon hållbar väg framåt. Förslag angående deras roll måste ges en framskjuten plats i de förslag som kommissionen kommer att lägga fram efter reflektionstiden.

3.13 I synnerhet bör man i den framtida fleråriga budgetramen öka stödet till civilsamhälles-organisationer, särskilt dem som arbetar med att försvara artikel 2-värdena. Kärnfinansiering bör tillhandahållas civilsamhällesorganisationer på alla nivåer – lokal, nationell och europeisk – för att stödja kapacitetsuppbyggnad och verksamhet när det gäller upplysning, övervakning och dokumentation, opinionsbildning och rättstvister. För att stärka EU:s stöd till civilsamhälles-organisationernas roll i Europa bör man i den framtida fleråriga budgetramen se till att alla relevanta EU-fonder, särskilt inom socialpolitik, ekonomisk politik och sammanhållningspolitik, integrerar en stark roll för det civila samhället i utformningen, genomförandet och övervakningen av denna politik. EU bör också öka det finansiella stödet till mediernas oberoende och mångfald i Europa och integrera dessa frågor i all relevant EU-politik, inklusive konkurrenspolitiken. För att säkerställa politisk prioritering av dessa frågor bör kommissionens framtida vice ordförande med ansvar för grundläggande rättigheter också ansvara för övervakningen av en möjliggörande miljö för det civila samhället, människorättsförsvarare och journalister. EESK påminner också om sin efterlysning av en EU-ombudsman med ansvar för de medborgerliga friheterna till vilken dessa aktörer skulle kunna rapportera incidenter med koppling till trakasserier eller begränsningar av deras arbete ( 4 )

3.14 I enlighet med EESK:s uppdrag enligt EUF-fördraget, som företrädare för det organiserade civila samhället, måste kommittén vara nära delaktig i den framtida utvecklingen av institutionella initiativ på detta område.

3.15 Kommittén har en särskild roll att spela och en skyldighet att agera när dess egna ledamöters verksamhet, liksom verksamheten i det civila samhället i stort, är i riskzonen i EU. EESK kan och bör spela en avgörande roll i underlättandet av utbyten mellan alla berörda intressenter rörande det aktuella läget för rättsstatsprincipen i medlemsstaterna ur ett civilsamhällesperspektiv samt fungera som en sändare (ett nätverk för tidig varning) innan de första symtomen på problem beträffande grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen dyker upp.

3.16 År 2016 antog EESK ett yttrande på eget initiativ som förordar förstärkta EU-insatser med avseende på de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, och följde upp med skapandet i april 2018 av en särskild grupp som skulle undersöka hur det organiserade civila samhället bäst kan bidra.

3.17 Hoten mot rättsstatsprincipen riskerar att undergräva det ömsesidiga förtroende som EU bygger på. I ett nyligt exempel har detta visats tydligt när Europeiska unionens domstol fann att en nationell domare inte nödvändigtvis behöver respektera en europeisk arresteringsorder som utfärdats av en EU-medlemsstat om det finns systemiska eller allmänna brister inom rättsstatsprincipen i denna medlemsstat, och dessa kan påverka rättsväsendets oberoende i den utfärdande medlemsstaten och målsägandens grundläggande rätt till en rättvis rättegång ( 5 )

3.18 De oberoende nationella domstolarna är det skydd som säkerställer att medborgarna kan lita på att deras EU-rättigheter görs gällande, att europeiska företag kan bedriva gränsöverskridande handel utan oro för att juridiska avtal inte verkställs på ett opartiskt och oberoende sätt, att arbetstagare som arbetar i ett grannland kan göra sina rättigheter gällande och att organisationer i det civila samhället kan verka fritt över gränserna, utan att utländsk solidaritetsfinansiering beskattas på ett diskriminerande sätt. Organisationer i det civila samhället, arbetsmarknadens parter och utländska investerarråd har alla uttryckt sina farhågor till EESK avseende urholkningen av rättsstatsprincipen och dess allvarliga ekonomiska konsekvenser.

3.19 Utbildning, både formell och icke-formell, har en viktig roll att spela när det gäller att bygga upp en demokratisk och rättsstatlig kultur. Mångfalden av politiska kulturer i Europa gör uppgiften svårare. Det finns dock framgångsrika historiska exempel där demokratiska värden lärs ut, sprids och konsolideras. På lång sikt är den bästa garantin mot tillbakagångar i fråga om demokrati och rättsstatsprincipen aktiva, utbildade och delaktiga medborgare. Den liberala demokratin, såsom den definieras i ett tidigare EESK-yttrande ( 6 ) , och rättsstaten bör ligga alla EU-medborgare varmt om hjärtat, och EU bör staka ut vägen framåt mot detta mål, till exempel genom att uppmuntra integrering av dessa ämnen i läroplanerna för skolor och högre utbildning och genom att främja akademiska och yrkesmässiga utbyten mellan medborgare och civilsamhällesorganisationer som är verksamma på dessa områden. EESK uppmanar kommissionen att föreslå en ambitiös kommunikations-, utbildnings- och medborgarupplysningsstrategi om grundläggande rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati.

4. Kommentarer om befintliga verktyg

4.1 EESK noterar bristerna i de verktyg som EU-institutionerna för närvarande har tillgång till för att skydda värdena i artikel 2. Överträdelseförfaranden tenderar att ha ett alltför smalt fokus för att förhindra eller avhjälpa samordnade attacker på rättsstatsprincipen. Dessutom har det visat sig vara extremt svårt att skapa tillräcklig politisk vilja för att aktivera förfarandet i artikel 7 i EU-fördraget.

4.2 När det gäller 2014 års kommissionsmeddelande ”En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen” ( 7 ) , är ramen visserligen enklare att aktivera än artikel 7, men dess effektivitet kan ifrågasättas gentemot regeringar som är ovilliga att samarbeta. Vidare är de trösklar som krävs för att den ska kunna aktiveras för höga och för sena. EESK rekommenderar att man förbättrar ramen för rättsstatsprincipen, bland annat genom att fastställa tydligare riktmärken, indikatorer och tidsfrister, för att bättre kunna bedöma de berörda myndigheternas svar och EU:s åtföljande åtgärder.

4.3 Överträdelseförfaranden och förhandsavgöranden

4.3.1 Under de senaste åren har kommissionen inlett flera värderelaterade överträdelseförfaranden rörande rättsstatsprincipen ( 8 ) . Sådana förfaranden bör användas där så är möjligt, men kan inte vara de enda eftersom inte alla överträdelser rör unionsrätten. Vissa akademiker förespråkar dock att överträdelseförfaranden kan inledas i enlighet med artikel 258 i EUF-fördraget direkt för överträdelser av artikel 2 i EU-fördraget ( 9 ) , vilket skulle kunna vara en möjlighet att utforska.

4.3.2 Förhandsavgöranden kan också vara ett användbart verktyg. Det finns dock olika hinder för att få de nationella domstolarna att hänskjuta frågor för förhandsavgöranden till Europeiska unionens domstol, och det är ofta en långdragen process.

4.4 Den europeiska planeringsterminen

4.4.1 Det huvudsakliga syftet med den europeiska planeringsterminen är att tillhandahålla en ram för samordning av den ekonomiska politiken i hela EU, men den omfattar även kampen mot korruption, effektiva rättssystem och reform av den offentliga förvaltningen, vilket kan leda till landsspecifika rekommendationer ( 10 ) . En effektiv uppföljning garanteras dock inte med nödvändighet.

4.4.2 Den europeiska planeringsterminen har kritiserats för att inte inkludera arbetsmarknadens parter på både EU-nivå och nationell nivå i tillräcklig utsträckning ( 11 ) , och enbart 20 % av de landsspecifika rekommendationerna genomförs för närvarande på ett tillfredsställande sätt av medlemsstaterna ( 12 )

4.4.3 Den europeiska planeringsterminen är i huvudsak ett verktyg för ekonomisk och social politik som vägleder och stöder reformer i medlemsstaterna. Dess roll i övervakning och främjande av rättsstatliga frågor skulle dock kunna stärkas genom att indikatorer för rättsstatsprincipen införlivas på ett mer synligt sätt, även beträffande frågor såsom rättssäkerhet och tillgång till rättsmedel för företag och anställda. Det civila samhällets deltagande bör också förbättras, och man bör sörja för en bättre uppföljning i syfte att förbättra efterlevnaden.

4.5 Resultattavlan för rättskipningen i EU

4.5.1 Resultattavlan för rättskipningen i EU ger information om rättssystemet i alla medlemsstater och kan resultera i landsspecifika rekommendationer i den europeiska planeringsterminen. EU:s resultattavla bygger på undersökningar bland medborgare och företag i syfte att utvärdera rättssystemets oberoende ( 13 ) . EESK rekommenderar dock att organisationer i det civila samhället inkluderas i denna undersökning.

4.6 Samarbets- och kontrollmekanismen

4.6.1 Samarbets- och kontrollmekanismen ( 14 ) skapades som en övergångsåtgärd för att efter anslutningen bistå Rumänien och Bulgarien i hanteringen av flera brister beträffande reform av rättsväsendet, korruption och (för Bulgarien) organiserad brottslighet. I den fastställdes en uppsättning kriterier som kommissionen bedömer och årliga lägesrapporter.

4.6.2 Denna mekanism har visat sig vara ett effektivt verktyg. Den senaste rapporten om Rumänien pekade dock på ett bakslag i utvecklingen, trots att den väntades slutföras inom kort. Detta väcker frågan om huruvida kravet på framsteg är tillräckligt skarpt, och huruvida förändringar måste stå på fastare grund innan samarbets- och kontrollmekanismen avslutas.

4.6.3 Samarbets- och kontrollmekanismens relevans när det gäller att ta itu med rättsstatliga utmaningar i andra medlemsstater behöver utvärderas grundligare. Trots det varierande åtagandet från de olika regeringspartierna i de två länderna möjliggör instrumentets existens en strukturerad och fortlöpande dialog mellan kommissionen och medlemslandet.

4.7 Kommissionens stödtjänst för strukturreformer

4.7.1 Stödtjänsten för strukturreformer tillhandahåller direktstöd till nationella myndigheter (granskningsmetoder, utbildning, analys, expertrådgivning) och täcker styrning och offentlig förvaltning, inbegripet öppenhet och korruptionsbekämpning, men är i allt väsentligt ett makroekonomiskt verktyg. Få projekt har någon betydande koppling till rättsstatsprincipen ( 15 )

4.7.2 EESK rekommenderar en ökad användning av särskilda uppdrag när landsspecifika rekommendationer avseende rättsstatsprincipen har utfärdats till en medlemsstat, och deltagande av organisationer i det civila samhället i reformprogram bör säkerställas.

4.8 De europeiska struktur- och investeringsfonderna, och fonder som stöder politiken för rättsliga frågor och säkerhet

4.8.1 En av EU:s största hävstänger för att se till att rättsstatsprincipen respekteras är finansiering. Den 17 januari 2019 röstade Europaparlamentet för en mekanism (instrumentet för europeiska värden) för att öka finansieringen av EU:s program för rättigheter och värden. Kommissionens förslag till en fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden uppfyller inte detta krav till fullo.

4.8.2 EESK välkomnar visserligen de medel som anslagits till att stärka civilsamhällesorganisationernas tillgång till medel från den nya fleråriga budgetramen, men anser att det belopp som avsatts för rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter samt det belopp som öronmärkts för organisationer i det civila samhället är otillräckliga ( 16 )

4.9 En ny mekanism för att skydda unionens budget när generella brister rörande rättsstatsprincipen i medlemsstaterna påverkar eller riskerar att påverka budgeten

4.9.1 EESK välkomnade förslaget och rekommenderade att kommittén görs mer delaktig ( 17 ) . Vidare rekommenderade kommittén att förslaget ändras så att det omfattar en bredare tolkning av rättsstatsprincipen som omfattar skyddet av grundläggande rättigheter och garanterar skyddet av den pluralistiska demokratin.

4.9.2 EESK rekommenderar dock extrem försiktighet i detta fall för att se till att slutmottagarna inte påverkas. Det är viktigt att komma ihåg och tillhandahålla särskilt stöd till oberoende organisationer som befinner sig i en extremt känslig situation i sin medlemsstat.

4.10 Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) tillsammans med Europeiska åklagarmyndigheten

4.10.1 Korruption är en av utmaningarna för rättsstatsprincipen. EU måste därför säkerställa att dess medel inte missbrukas eller möjliggör korruption.

4.10.3 Civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare, visselblåsare och journalister spelar en viktig roll för att avslöja bedrägerier, och EESK upprepar därför vikten av en strukturerad dialog med det civila samhället och ökat ekonomiskt och politiskt stöd till dessa aktörer.

4.11 Processen för anslutning till EU och grannskapspolitiken

4.11.1 År 2011 införde EU en ny strategi för medel inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet i syfte att utöva påtryckningar på partnerländerna att förbinda sig att anamma EU:s värden och politiska reformer ( 22 )

4.11.2 Politisk villkorlighet är en positiv sida av det europeiska grannskapsinstrumentet, som fungerar väl med de länder som är intresserade av reformer.

4.11.3 EU måste med beslutsamhet vidmakthålla sitt åtagande för politisk villkorlighet inom grannskapspolitiken och i processen för anslutning till EU. För att behålla trovärdigheten måste EU tillämpa samma kriterier internt. För de länder som önskar ansluta sig till EU är det avgörande med ett fast åtagande för ”europeiska värden”. Kandidatländer måste uppfylla Köpenhamnskriterierna ( 23 ) . Det är viktigt att EU håller mycket hårt på dessa krav. Att stärka rättsstatsprincipen är inte enbart en institutionell fråga, det kräver en omvandling av samhället.

5. Förslag inför framtiden

5.1 EESK har sedan 2016 stött skapandet av en mekanism på EU-nivå för att övervaka respekten för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna ( 24 )

5.2 EESK anser det vara helt avgörande att skapa en juridiskt bindande europeisk mekanism, en ram som aktivt involverar kommissionen, parlamentet och rådet och där EESK spelar en viktig roll som företrädare för det civila samhället. Denna mekanism kommer att komplettera befintliga verktyg ( 25 ) och bör omfatta en förebyggande komponent som gör att intressenter (företag, fackföreningar, civilsamhällesorganisationer, nationella människorättsinstitutioner och offentliga myndigheter) och experter kan upptäcka brister så snart de uppstår på nationell nivå och diskutera hur de kan avhjälpas på ett tidigt stadium. En sådan mekanism skulle även vara till hjälp med bördefördelningen mellan institutionerna och öka det gemensamma ansvaret för EU:s åtgärder på detta område.

5.3 EESK:s roll på detta område bör ses mot bakgrund av dess unika sammansättning och räckvidd mellan EU och den nationella nivån. I egenskap av viktig representant för det civila samhället täcker kommittén in organisationer som har ett djupt åtagande i frågor rörande rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, men även arbetsmarknadens parter och andra viktiga ekonomiska och sociala aktörer med sina band på nationell nivå och EU-nivå. EESK skulle därför kunna ge ett tydligt mervärde som källa till unika uppgifter och insikter från gräsrotsnivån utan att andra relevanta källor upprepas med avseende på främjande, förebyggande och reaktion.

5.4 Som ett första steg har EESK självt redan börjat genomföra studiebesök för att skaffa sig en överblick över hur det civila samhället i de enskilda medlemsstaterna uppfattar problemen. EESK avser att besöka samtliga 28 medlemsstater ( 26 ) , men kommer till hösten att utfärda en rapport med sina resultat från de fem första landsbesöken. Även om dessa besök inte består av en övervakningsmekanism är de ett viktigt bidrag till att låta synpunkterna från de nationella organisationerna i det civila samhället höras. Därför föreslår EESK, som en ytterligare åtgärd, att befintliga civilsamhällesplattformar och gräsrotsorganisationer erkänns och förstärks. Under de nuvarande omständigheterna är det nödvändigt att öka antalet röster som kommer från dem.

5.5 Dessutom bör ett årligt intressentforum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen inrättas på EU-nivå med EESK:s deltagande, för det första för att ge EU:s beslutsfattare möjlighet att direkt från gräsrotsorganisationer få tidig varning om framväxande utmaningar mot värdena i artikel 2 i EU-fördraget, och för det andra för att underlätta ömsesidigt lärande, förtroendeskapande och samarbete mellan nationella intressenter såsom företag, fackföreningar, civilsamhällesorganisationer, nationella människorättsinstitutioner och offentliga myndigheter. Formatet på och metoderna för detta intressentforum bör bygga på de befintliga förebilderna med det europeiska migrationsforumet och Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin. EESK skulle tillhandahålla forumets sekretariat och stå värd för sammanträdena, som skulle anordnas tillsammans med kommissionen.

5.6 EESK anser att det är nödvändigt att under de nuvarande omständigheterna öka antalet röster, och det skulle kunna göra det möjligt för organisationer i det civila samhället att sända en tidig varning. I motsats till det årliga symposiet om grundläggande rättigheter, som inbegriper ett begränsat antal viktiga intressenter, är EESK:s forum avsett att vara ett öppet forum och uppmuntra till en offentlig diskussion. FRA:s mandat begränsas dessvärre av artikel 51 i stadgan till att ingripa i händelse av vissa överträdelser i artikel 2 i EU-fördraget. Vid dess forum närvarar främst människorättsorganisationer, medan EESK omfattar organisationer bortom människorättsområdet, inbegripet arbetsmarknadens parter, och har erfarenhet av att samverka med organisationer på europeisk och nationell nivå samt gräsrotsnivå i ett stort antal frågor. Detta skänker ett mervärde när det gäller att främja det civila samhällets mångfald och livlighet, och inbegripet viktiga ekonomiska aktörer.

5.7 Man bör beakta de ekonomiska aspekterna av rättsstatsprincipen. Ömsesidigt förtroende är ett värde som är svårt att beräkna i rent ekonomiska termer, men det är uppenbart att bristande förtroende, kopplat till politiskt inflytande över rättsväsendet eller korruption, har negativa ekonomiska konsekvenser. EESK uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid och samla in mer uppgifter och analyser om konsekvenserna av att rättsstatsprincipen urholkas för alla intressenter, inbegripet näringslivet. Rättslig osäkerhet, icke-transparent lagstiftning, illojal konkurrens, diskriminerande tillträde till offentliga upphandlingar och avsaknad av verklig tillgång till rättsmedel är exempel på sådana konsekvenser för näringslivet av att rättsstatsprincipen urholkas som bör beaktas bättre i EU:s analys och svar, inklusive i den europeiska planeringsterminen.

5.8 En specifik fråga är behovet av starkare stöd till organisationer i det civila samhället (kärnfinansiering för övervakningsorganisationer): Det är viktigt att EU överväger sätt att stödja organisationer i det civila samhället, undersökande journalistik och medier som övervakar och rapporterar om framväxande utmaningar mot artikel 2. EESK anser att ett finansieringsinstrument till stöd för organisationer i det civila samhället som främjar värdena i artikel 2 i medlemsstaterna är nödvändigt för att bygga upp gräsrotsstödet för dessa värden hos allmänheten. I detta avseende hänvisar EESK till sitt relaterade yttrande om förslagen till en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden ( 27 ) , och uppmanar rådet och Europaparlamentet att väsentligt öka resurserna till denna fond inom ramen för beslutet om den fleråriga budgetramen efter 2020.

Bryssel den 19 juni 2019 Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT C 367, 10.10.2018, s. 88.

(2) EUT C 34, 2.2.2017, s. 8.

(3) Fastställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn 1993.

(4) EUT C 81, 2.3.2018, s. 9.

(5) Europeiska unionens domstol, domstolens dom (stora avdelningen) i mål C-216/18 PPU, 25 juli 2018.

(6) SOC/605 – Motståndskraftig demokrati genom ett starkt och diversifierat civilsamhälle (EUT C 228, 5.7.2019, s. 24).

(7) Europeiska kommissionen, meddelande – En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen, 11 mars 2014.

(8) Europeiska kommissionen, http://europa.eu/rapid/press-release_IP-19-1957_sv.htm, 3 april 2019.

(9) Michel Waelbroeck och Peter Oliver, Enforcing the Rule of Law in the EU: What can be done about Hungary and Poland?, 9 februari 2018.

(10) Europeiska kommissionen, meddelande – Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget idag och vägar framåt, 3 april 2019.

(11) Europeiska fackliga samorganisationen, pressmeddelande – ETUC on European Semester Winter Package, 27 februari 2019.

(12) BusinessEurope, nyhetsbrev nr 2019-13: A renewed role for the European Semester, 11 april 2019.

(13) Europeiska kommissionen, The 2019 EU Justice Scoreboard, 2019, s. 63: 3.3.3 Summary on judicial independence.

(14) https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/effective-justice/rule-law/assistance-bulgaria-and-romania-under-cvm_en

(15) Endast sex av de exempel som stödtjänsten ger är fokuserade på rättsstatsprincipen: genomförande av en oberoende analys av den bulgariska åklagarmyndigheten, reform av bedömningen av funktionsnedsättning i Tjeckien, Grekland och Polen, stärkande av rättssystemets effektivitet i Kroatien, förbättrad samordning av internrevision i Rumänien, förbättrad hantering av ärenden rörande visselblåsning i Italien och hjälp med att integrera unga migranter och flyktingar i Österrike.

(16) EUT C 62, 15.2.2019, s. 178.

(17) EUT C 62, 15.2.2019, s. 173.

(18) Europeiska revisionsrätten, Särskild rapport 1/2019: Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras.

(19) Organized Crime and Corruption Reporting Project, EC Adopts New Anti-Fraud Strategy, 1 maj 2019.

(20) Europeiska kommissionen, meddelande – Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget, 29 april 2019.

(21) Europeiska åklagarmyndigheten, webbsida om politik.

(22) Momin Badarna, The ENP and its Political Conditionality Instrument: is it ineffective?, Young European Federalists, 15 september 2018.

(23) Europeiska kommissionen, 2018 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik, 17 april 2018.

(24) EUT C 34, 2.2.2017, s. 8.

(25) Enligt Europaparlamentets förslag i dess resolution av den 27 januari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2012), P7_TA(2014)1773, föredragande: Louis Michel, den 22 november, punkt 9.

(26) 27 medlemsstater, när Förenade kungariket lämnar EU.

(27) EUT C 62, 15.2.2019, s. 178, om COM(2018) 383 final och COM(2018) 384.