Endast 9 % av de små och medelstora företagen i EU har registrerat immateriella rättigheter. Under den rådande krisen har antalet registrerade immateriella rättigheter sjunkit, vilket är skadar företagens konkurrenskraft och resiliens. En nyligen genomförd analys visar att småföretagens motvilja mot att använda immateriella rättigheter till stor del beror på bristande kunskap om dem . Även om de använder immateriella rättigheter tycker de att systemet är för dyrt, komplext och svårnavigerat.

Den tekniska revolutionen – dataekonomin och datasamhället, övergången till artificiell intelligens (AI), den allt större betydelsen av ny teknik såsom blockkedjor, 3D-utskrifter och sakernas internet samt utvecklingen av nya affärsmodeller såsom plattformsekonomin, dataekonomin och den cirkulära ekonomin – erbjuder ett unikt tillfälle att modernisera vår strategi för skydd av immateriella tillgångar. Under de senaste årtiondena har det gjorts stora framsteg när det gäller att skapa en inre marknad för immateriella rättigheter, vilket har medfört många fördelar för EU:s ekonomi. Det finns ett antal verktyg för att föra ut innovativa lösningar till samhället . Ett antal luckor och brister kvarstår emellertid när det gäller hur EU:s företag skyddar sitt immateriella kapital och utnyttjar det på sätt som kommer det europeiska samhället till del.

Vi behöver vidareutveckla våra styrkor genom att uppgradera EU:s regelverk där det behövs och införa välavvägda strategier för immateriella rättigheter för att hjälpa företag att dra nytta av sina uppfinningar och verk, samtidigt som man ser till att uppfinningar och verk kommer ekonomin och samhället i stort till fördel. Det finns gott om uppfinningsförmåga och kreativitet i EU, men vi måste maximera incitamenten för att tillvarata denna potential och hjälpa våra företag att komma in på rätt spår mot ekonomisk återhämtning och Europas gröna och digitala ledarskap på global nivå.

Immateriella tillgångar såsom uppfinningar, konstnärliga och kulturella verk, varumärken, programvara, know-how, affärsprocesser och data är hörnstenarna i dagens ekonomi. Under de senaste två årtiondena har de årliga investeringarna i sådana ”produkter som skyddas av immateriell äganderätt” ökat med 87 % i EU, medan de materiella investeringarna (bostäder ej inräknade) endast ökat med 30 %. Investeringarna i immateriella tillgångar påverkades också betydligt mindre av den ekonomiska krisen 2008.

För att åstadkomma detta måste vi införa det enhetliga patentsystemet. Det kommer att skapa en enda kontaktpunkt för företag, vilket kommer att göra det betydligt enklare att ansöka om patent i EU, öka öppenheten och underlätta licensiering. Att erhålla ett enhetligt patent (som omfattar upp till 25 medlemsstater) och bibehålla det under en typisk period kommer att kosta omkring 10 000 euro, vilket är nästan sex gånger mindre än kostnaden för att erhålla och bibehålla ett likvärdigt skydd i dag. Dessutom kommer ett centraliserat tvistlösningssystem, genom den nya enhetliga patentdomstolen, att öka rättssäkerheten och göra det möjligt att undvika parallella förfaranden i flera medlemsstater, vilket minskar kostnaderna för rättstvister betydligt. Det enhetliga patentsystemet kommer således att vara ett viktigt verktyg för den industriella återhämtningen i EU, särskilt när det gäller förnybar energi, elektronik, luftfarts- och rymdteknik och försvar samt ekosystem för mobilitet.

För den snabbt växande bioteknikmarknaden är tillämpningen av bioteknikdirektivet av avgörande betydelse. Biotekniska patent erbjuder viktiga incitament men bör beviljas under motiverade omständigheter. Bioteknikdirektivet utgör en balanserad ram i detta hänseende, vars tillämpning kommer att övervakas noga av kommissionen.

Även ordningen för gemenskapens växtförädlarrätt spelar en avgörande roll för EU:s ekonomi. Ett gediget system för växtförädlarrätt ger odlare incitament att utveckla nya arter och därmed bidra till att uppnå målen i den gröna given och FN:s mål för hållbar utveckling. Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka att systemet tillämpas på rätt sätt och sträva efter att införa ytterligare förbättringar vid behov . Utvärderingen av lagstiftningen för gemenskapens växtförädlarrätt 2011 drog slutsatsen att systemet, som fungerar bra överlag, bör behållas, men med vissa noggrant riktade justeringar. Den här slutsatsen stöds av vissa mer nyligen identifierade brister som måste åtgärdas, efter en utvärdering, med en riktad omarbetning av lagstiftningen på medellång sikt.

Europa behöver också en ny strategi för hur geografiska beteckningar ska skyddas. Geografiska beteckningar är beteckningar på produkter som är kopplade till den naturliga miljö och de lokala producenternas kunnande. De är en del av Europas kulturarv och bidrar till den sociala, miljömässiga och ekonomiska hållbarheten i ekonomin på landsbygden, och skulle kunna kallas landsbygdens immateriella rättigheter. De geografiska beteckningarna har ett stort ekonomiskt värde i jordbrukssektorn. Under 2017 stod livsmedel och drycker med namn som skyddas av EU som geografiska beteckningar, för ett försäljningsvärde på 74,76 miljarder euro inom EU och för 7% av den totala försäljningen inom den europeiska livsmedels- och dryckessektorn. Dessutom står geografiska beteckningar för 15,9 % av EU:s sammanlagda livsmedelsexport, med ett högre pris för skyddade produktnamn. Det finns dock fortfarande en outnyttjad potential. De nuvarande skydds- och verkställighetsreglerna skulle kunna vara mer exakta, och medlemsstaternas och kommissionens roller i registreringsprocessen skulle kunna anges bättre. Dessutom används olika system för geografiska beteckningar för olika typer av jordbruksprodukter. På grundval av resultaten av den pågående utvärderingen kommer kommissionen att undersöka olika sätt att stärka, modernisera, rationalisera och bättre kontrollera efterlevnaden av geografiska beteckningar för jordbruksprodukter, livsmedel, viner och spritdrycker.

Slutligen ser kommissionen behovet av att säkerställa att effektiva system för utfärdande av tvångslicenser finns, som ska användas som en sista utväg och ett säkerhetsnät, när alla andra ansträngningar för att göra immateriella rättigheter tillgängliga har misslyckats. I WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips) föreskrivs möjligheten att under föreskrivna omständigheter utfärda tvångslicenser, dvs. myndigheternas befogenhet att bevilja tillstånd till en part som vill utnyttja en patenterad uppfinning utan patentinnehavarens medgivande. Förfarandet kan påskyndas i händelse av en nationell nödsituation. I kombination med Dohaförklaringen om Tripsavtalet och folkhälsa står det klart att varje WTO-medlem inte bara har rätt att utfärda tvångslicenser utan även frihet att bestämma på vilka grunder sådana licenser ska beviljas.

·Mer allmänt kommer kommissionen att tillhandahålla en enda kontaktpunkt för tillgång till information och rådgivning om immateriella rättigheter .Kommissionen räknar med att EUIPO ska utveckla en plattform, den europeiska informationscentralen för immaterialrätt, som kommer att kopplas till den gemensamma digitala ingången och erbjuda åtkomst till all relevant information inte bara om formaliteter för immaterialrätt utan även om relaterade tjänster (t.ex. ansökningar om domännamnskydd, registrering av företagsnamn) och samtidigt tillhandahålla lättanvända register för små och medelstora företag. Kommissionen kommer också att integrera stöd och rådgivning om immaterialrätt genom sina olika stödnätverk för små och medelstora företag för att mer effektivt nå ut till småföretag.

När det gäller förfalskning och piratkopiering ser kommissionen ett tydligt behov av att öka ansträngningarna. Under 2016 uppgick importen av förfalskade och piratkopierade varor till EU till så mycket som 121 miljarder euro, vilket motsvarar upp till 6,8 % av EU:s import (mot 5 % av EU:s import 2013). Förekomsten av förfalskade produkter på EU-marknaden leder till direkt förlorad försäljning på 50 miljarder euro och direkta förluster av arbetstillfällen motsvarande 416 000 jobb årligen. Det utgör också allvarliga hot mot hälsan, säkerheten och tryggheten för konsumenterna (t.ex. falska munskydd) och påverkar miljön negativt.

De brottsbekämpande myndigheternas kapacitet måste dessutom stärkas avsevärt. Förfalskning och piratkopiering måste få högre prioritet. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna och rådet att inkludera brottslighet som rör immateriella rättigheter bland prioriteringarna i EU:s nästa policycykel – den europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (EMPACT) för perioden 2022–2025. Den planerar att stärka skyddet av immateriella rättigheter på EU-nivå genom att utvidga kommissionens mandat och anförtro det åt Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), så att den inte bara förhindrar att förfalskade varor kommer in på den inre marknaden utan också kan agera mot olaglig tillverkning av förfalskade produkter i EU . Kommissionen uppmanar också alla berörda parter att fortsätta diskussionerna med Europol för att ytterligare förbättra den övergripande hotbedömningen och främja effektiva och samordnade åtgärder mot immaterialrättsrelaterad brottslighet.

Nya former av intrång i immateriella rättigheter har uppstått på internet, såsom it-stöld av företagshemligheter (svarar för uppskattningsvis 60 miljarder euro i förluster i EU ), olaglig IP-tv och andra former av olaglig streaming. De ger upphov till särskilda utmaningar för tillverkningsindustrin, de kreativa och kulturella näringarna och idrottssektorn.

Kommissionen ser också ett behov av att se till att alla länder utanför EU och deras företag följer reglerna, även när de deltar i europeiska forskningsorganisationer. För detta ändamål kommer nya ramvillkor för internationellt forskningssamarbete med organisationer i tredjeländer att utvecklas. Dessa kommer att säkerställa ett rättvist och icke-snedvridande globalt innovationsekosystem baserat på lika villkor och ömsesidighet samtidigt som höga etiska och vetenskapliga integritetsstandarder bibehålls. I detta avseende kommer kommissionen att fastställa riktlinjer för utländsk inblandning riktad till EU:s universitet och högskolor för att öka medvetenheten om möjlig stöld av immateriella rättigheter samtidigt som den deltar i internationellt samarbete (2021).

När det gäller utrikespolitiken kommer kommissionen i samarbete med den höga representanten och medlemsstaterna att vara redo att använda de restriktiva åtgärder som finns tillgängliga för att motverka privat och statligt sponsrat it-spionage i syfte att förvärva europeiska immateriella tillgångar med den senaste tekniken.

Det är av yttersta vikt att EU talar med en stark och enad röst i globala forum som Världsorganisationen för intellektuell egendom (WIPO), Världshandelsorganisationen (WTO), Internationella unionen för skydd av nya växtsorter (UPOV), Världshälsoorganisationen (WHO) och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstaterna och andra berörda parter för att hitta och försvara globala standarder för skydd av immateriella rättigheter och bästa möjliga lösningar på nya utmaningar, såsom behovet av att säkerställa rättvis tillgång till behandlingar, vacciner och diagnostik i kampen mot covid-19. WIPO:s debatt om konsekvenserna av artificiell intelligens för immateriella rättigheter är ytterligare ett unikt tillfälle för Europa att utöva inflytande vid en tidpunkt då utarbetandet av bestämmelser fortfarande äger rum och kan ha en långvarig inverkan på den pågående digitala omvandlingen av världsekonomin.

För att skydda varumärkenas värde kommer kommissionen att överväga att låta EU ansluta sig till Singaporefördraget om varumärkesrätt. Kommissionen kommer att arbeta med internationella partner för att skydda geografiska beteckningar över hela världen genom WIPO:s multilaterala Lissabonregister. Den kommer också att öka sitt deltagande i globala forum på internet så att det internationella domännamnssystemet fullt ut respekterar immateriella rättigheter, inklusive geografiska beteckningar, och se till att det immaterialrättsliga skyddet också avspegla på lämpligt sätt i strategierna för förvaltningen av domännamnsutrymmet och tillgången till information om registranter. När det gäller upphovsrätt kommer kommissionen att fortsätta att vara aktivt involverad i WIPO:s förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse om ett nytt fördrag som garanterar internationellt skydd för programföretagen. Den kommer också att arbeta för att säkerställa EU:s ratificering av Wipo-fördraget som undertecknades av EU i Peking 2013 och som ger internationellt skydd för audiovisuella framföranden.

Kommissionen kommer att fortsätta att bistå europeiska företag utomlands. Förutom befintliga internationella immaterialrättsliga hjälpcentraler för små och medelstora företag i Kina, Sydostasien och Latinamerika kommer den att lansera en ny hjälpcentral för europeiska företag i Indien (i början av 2021).

Slutligen kommer kommissionen att öka sina ansträngningar för att erbjuda kvalificerat tekniskt stöd för att hjälpa utvecklingsländer att utnyttja immateriella rättigheter på bästa sätt för att stödja deras ekonomiska tillväxt. Som en del av den immaterialrättsliga handlingsplanen för Afrika kommer kommissionen till exempel att främja bättre generering, skydd och förvaltning av immateriella rättigheter (inklusive geografiska beteckningar ) på kontinenten.

7.Samarbeta med medlemsstaterna och berörda parter

Kommissionen räknar med Europaparlamentet och rådet, liksom alla berörda parter, för att stödja och hjälpa till att genomföra denna handlingsplan och de olika åtgärder den innehåller.

Den uppmanar också medlemsstaterna att utveckla sin nationella politik för immateriella rättigheter och strategier i linje med målen i denna handlingsplan och göra ett bättre skydd och verkställighet av immaterialrätten en prioritet i sina egna ansträngningar för att säkerställa ekonomisk återhämtning.

Kommissionen kommer också att uppmuntra till debatt bland alla relevanta aktörer, särskilt i relevanta industriella ekosystem, för att bättre koppla politiken för immateriella rättigheter till EU-industrins föränderliga verklighet och behov, i linje med kommissionens strategiska framsynsrapport och agenda. För att uppnå detta kommer kommissionen regelbundet att diskutera frågor relaterade till immateriella rättigheter inom ramen för befintliga händelser och forum där industripolitiken är utformad.





Tillägg I

Immaterialrättsintensiva industriers bidrag till sysselsättningen

i industriella ekosystem

Källa: EUIPO:s och kommissionens beräkningar baserade på data från studien Intellectual property rights intensive industries and economic performance in the European Union, EPO och EUIPO 2019.

Den här grafen visar immaterialrättsintensiva industriers bidrag till sysselsättning i vart och ett av de industriella ekosystemen. Detta förklarar till exempel bidraget till ekosystemet för hälso- och sjukvård, som till synes är väldigt lågt. Den mycket immaterialrättsintensiva läkemedels- och medicintekniska sektorn bidrar till endast 6 % av sysselsättningen, medan de andra sektorerna som sjukhus och medicinsk vård inte är immaterialrättsintensiva.

Det är ett bidrag från företag som äger immateriella rättigheter till sysselsättningen i EU. Det visar därmed en del av bilden av de immateriella rättigheternas inflytande över ekonomin. Det återspeglar inte en bredare inverkan avseende immateriella rättigheter på företag som kanske inte själva äger immateriella rättigheter utan använder immaterialrättsskyddat material i sina produkter eller tjänster (t.ex. franchisetagare, tekniklicensinnehavare, underleverantörer, restaurangbranschen eller detaljhandel när de delar kulturindustrins produkter).