Alla instrument som utvärderades i detta sammanhang skapades genom EU-åtgärder, men inte i syfte att användas tillsammans som en helhet. Även om den rättsliga ramen främjar synergier har medlemsstaterna inte utnyttjat dessa i tillräcklig utsträckning, i all synnerhet som det inte finns några bindande skyldigheter eller någon övergripande förvaltningsstruktur för EU:s medlemsstater som kan bedöma och säkerställa överensstämmelsen hos alla instrument.

Hjälptjänster på EU-nivå anses vara kostnadseffektiva med hänsyn till de besparingar och andra fördelar som dessa tjänster ger till företag och privatpersoner, i jämförelse med betydligt kostsammare privata och alternativa tjänster. Hjälptjänsterna på nationell nivå (gemensamma kontaktpunkter, kontaktpunkter för produkter och kontaktpunkter för byggprodukter) håller dock inte måttet för företag i fråga om ändamålsenlighet. Den låga kvaliteten på deras webbplatser utgör dessutom ett outnyttjat tillfälle att minska andelen förfrågningar genom att ha tillgång till bättre information på förhand online, vilket också hade varit mer kostnadseffektivt. Det finns utrymme för att få effektivare individuella tjänster med bättre sökbarhet online om tjänsterna marknadsfördes under ett gemensamt namn. Detta kan uppnås bättre på EU-nivå.

De bakomliggande orsakerna till att de befintliga tjänsterna underpresterar är att silobaserade, förvaltningscentrerade tillvägagångssätt används, vilket leder till fragmentering; att förvaltningar på EU-nivå och nationell nivå har utformat offentliga tjänster till att passa deras egna behov, snarare än användarnas behov; att tekniska lösningar som skapades för många år sedan inte längre återspeglar dagens tekniska framsteg och bästa praxis samt att nationella förvaltningar åsidosätter utländska användare.

•Samråd med berörda parter

(a)Arbetsseminarium om den gemensamma digitala ingången i mars 2016.

Under diskussionen om e-förfaranden påpekade deltagarna att det är mycket svårt att använda e-förfaranden över gränserna. Även om vissa medlemsstater har gjort betydliga framsteg när det gäller e-förvaltning för de egna medborgarna, godtas e-signaturer och e-legitimationer fortfarande i mycket begränsad utsträckning, vilket gör det omöjligt för utländska användare att komma åt e-förfaranden.

(b)Offentligt samråd online

·Behovet av onlineinformation om regler och förfaranden i andra EU-länder: 93 % av företagen och 92 % av privatpersonerna ansåg att det var mycket viktigt eller viktigt.

·Tillgång till e-förfaranden: 94 % av företagen och 92 % av privatpersonerna ansåg att det var mycket viktigt eller viktigt.

·Tillgång till tjänster som tillhandahåller hjälp på begäran: 88 % av företagen och 87 % av privatpersonerna ansåg att det var mycket viktigt eller viktigt.

(c)Utbyten med berörda parter och medlemsstater

Synpunkterna från de berörda parterna samlades in under flera möten och evenemang, bland annat utfrågningen EU-medborgarskapet i praktiken i mars 2016, den årliga konferensen för små och medelstora företag i Luxemburg i november 2015, diskussioner med företrädare för små och medelstora företag i juni och oktober 2016 samt diskussioner under 2016 med flera organisationer som företräder företag och konsumenter bilateralt, såsom Eurochambres, Eurocommerce, BusinessEurope, nationella handelskammare, CEA-PME, Startup City Alliance Europe osv.