EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.6.2011 
SEK(2011) 803 slutlig 
  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Cyperns nationella reformprogram 2011 
  
och rådets yttrande 
 
om Cyperns uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 
{SEK(2011) 721 slutlig} 
 
 
SV 2   SV Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Cyperns nationella reformprogram 2011 
  
och rådets yttrande 
 
om Cyperns uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska un ionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 199 7 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 5.3, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation2, 
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, 
efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och 
av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Eu ropeiska kommissionens förslag till en 
ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad 
samordning av den ekonomiska politiken me d inriktning på ett antal nyckelområden 
där åtgärder måste vidtas för att öka Eu ropas potential för hållbar tillväxt och 
konkurrenskraft. 
(2) Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för 
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik
3, vilka 
tillsammans utgör de så kalla de integrerade riktlinjerna . Medlemsstaterna uppmanades 
att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och 
sysselsättningspolitik. 
                                                 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C , , s. . 
3 Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011. 
 
SV 3   SV (3) Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som 
markerar inledningen av en ny planerings cykel för den ekonomiska styrningen i EU 
och den första europeiska planeringstermin en av integrerad förhandssamordning av 
den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin.  
(4) Den 25 mars 2011 godkände Europeiska råde t prioriteringarna för finanspolitisk 
konsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissi onens årliga tillväxtöversikt). Däri 
underströks behovet att prioritera återst ällandet av sunda budgetställningar och 
hållbara offentliga finanser, få ned arbets lösheten genom arbetsmarknadsreformer och 
göra nya ansträngningar för att stärka til lväxten. Medlemsstaterna uppmanades att 
omvandla dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå  i deras stabilitets- eller 
konvergensprogram och na tionella reformprogram. 
(5) Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i 
euro plus-pakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergen sprogram och nationella reformprogram.  
(6) Den 6 maj 2011 presenterade Cypern sitt nationella reformprogram och den 7 maj 
2011 sitt uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2010–2014. För att kunna beakta 
inbördes samband mellan de båda progr ammen har de granskats samtidigt. 
(7) Cyperns ekonomi återhämtar sig i måttlig takt  efter att 2009 ha drabbats av den första 
konjunkturnedgången under de senaste trettiofe m åren då real BNP minskade med 
1,7 %. Arbetsmarknadsläget försämrades oc h arbetslösheten uppgi ck 2010 till 6,5 %. 
Även de offentliga finanserna  försämrades. Från att ha le gat på ett överskott minskade 
saldot i de offentliga finanserna 2009 till ett underskott på 6 % av BNP pådrivet av 
automatiska stabilisatorer, diskretionära finanspolitiska stimulansåtgärder för att 
motverka den ekonomiska nedgången och relativ t stora effekter av ett tillväxtförlopp 
som genererar mindre skatteintäkter. Den ekonomiska aktiviteten förbättrades måttligt 
under 2010 med en tillväxt på 1 %, främst på grund av lageruppbyggnaden efter den kraftiga lagerminskningen under 2009, i kombi nation med en svag återhämtning av 
privatkonsumtionen. De förbättrade ekon omiska utsikterna förväntas gynna 
arbetsmarknaden. Sysselsättningen beräkna s återhämta sig i måttlig takt och 
arbetslösheten torde suc cessivt sjunka från sin kulmen i slutet av 2010.  
(8) Utifrån en bedömning av det uppdaterade st abilitetsprogrammet i enlighet med rådets 
förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger 
till grund för budgetberäkningarna förefa ller rimligt fram till 2012, men alltför 
optimistiska därefter jämfört me d kommissionens vårprognos 2011. 
Stabilitetsprogrammet syftar  till att under 2011 minska bud getunderskottet till 4 % av 
BNP och till 2,6 % 2012, i linje med rådets  rekommendationer och att därefter 
fortsätta konsolideringsprocessen. Enligt pr ogrammet beräknas skuldkvoten att nå sin 
kulmen under 2012 och därefter minska. De n genomsnittliga årliga förbättringen av 
det strukturella saldot för periode n 2011–2012 uppgår till 1,5 % av BNP, vilket 
motsvarar rådets rekommendationer. Strukt urförbättringen beräknas dock både under 
2013 och 2014 ligga under kraven i stabilitets - och tillväxtpakten. Det finanspolitiska 
målet på medellång sikt – återigen fastställs som offentliga finanser i balans i strukturella termer – kommer inte att uppnås under programperioden. Den planerade 
övergripande korrigeringen grunda r sig på återhållsamhet på utgiftssidan men de flesta 
åtgärderna under 2011 rör intäktssidan. Sa mmantaget finns det nedåtrisker för den 
 
SV 4   SV konsolideringsplan som fastställs i pr ogrammet. Dessa beror på ett fortsatt 
tillväxtförlopp som genererar mindre skatteintäkter, praxis  att anta tilläggsbudgetar 
under årets lopp och att i tid kunna genomföra  åtgärder som ännu ska överenskommas 
med arbetsmarknadensparter samt andra åt gärder som ännu inte specificerats (till 
exempel återhållsamhet i fråga om de löpande  utgifterna). Med hä nsyn till dessa risker 
kan det krävas ytterligare åtgärder om den makroekonomiska utvecklingen och 
utvecklingen av de offentliga finanserna visar sig bli sämre än förväntat.  
(9) Det nuvarande underskottet i bytesbalansen är fortfarande stort och kommer sannolikt 
att hämma den ekonomiska tillväxten på mede llång sikt trots att det minskat till 9 % 
av BNP under 2010. Höga offentliga utgift er måste finansieras antingen genom 
utlandsskuldsättning eller ökat inhemskt priv at sparande. Det senare skulle leda till 
minskad produktionsökning genom att tränga  ut privat konsumtion eller privata 
investeringar. På medellång sikt skulle underskottet förbättras men i måttlig takt. Den 13 juli 2010 rekommenderade rådet de cyprio tiska myndigheterna att inom ramen för 
förfarandet vid alltför stora underskott även  se till att budgetramen skulle bli mer 
bindande på medellång sikt. Hittills ha r inga framsteg rapporterats. Enligt 
stabilitetsprogrammet ska den budgetramen på medellång sikt vara helt genomförd 
från och med budgetåret 2014 och inte 2012 – vi lket man utgått ifrån tills helt nyligen. 
Effekterna kommer således att bli märkbara enbart på  medellång sikt. Ett snabbt 
genomförande av den nya budgetramen skulle vara viktigt för att framgångsrikt och 
varaktigt kunna konsolidera de offentliga finanserna. 
(10) Banksektorn klarade av den globala finanskr isen och euroområdets statsskuldkris utan 
något statligt ingripande. Med tillgångar på mer än sex gånger BNP, exklusive 
utländska bankers dotterbolag och filialer, och tio gånger BNP om dessa inberäknas, är banksektorn stor i förhållande till e konomin i övrigt. Dessutom är den relativt 
koncentrerad. Marknaden domineras av tre inhemska bankgrupper som står för 55 % 
av de totala konsoliderade banktillgå ngarna, exklusive koope rativa banker. De 
fortsatta riskerna på de internationella finansmarknaderna kräv er fortsatt försiktig 
förvaltning av balansräkningen och ansvarsfull tillsyn. Det finns två olika tillsynsmyndigheter: Central Ba nk of Cyprus (Cyperns centr albank) för affärsbanker 
och Authority for the Supervision and Development of Cooperative Societies 
(ASDCS) (myndigheten för tillsyn och utve ckling av kooperativa företag) för 
kooperativa kreditinstitut. Trots IMF: s rekommendation att ha en enda 
tillsynsmyndighet för både banker och koopera tiva kreditinstitut har inga framsteg 
gjorts.  
(11) Befolkningens åldrande har långsiktigt klart st örre effekter på de offentliga finanserna 
än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. I april 2009 
genomfördes en pensionsreform. Den inriktar  sig främst på intäktssidan och kommer 
endast att marginellt minska de växande pensionsutgifterna. Framstegen har varit ytterst blygsamma när det gälle r reformen av hälso- och sjukvårdssektorn, som syftar 
till att stävja den förväntade kostnads ökningen genom att inrätta ett nationellt 
hälsovårdssystem och omvandla offentli ga sjukhus till au tonoma enheter. 
(12) Anpassningen av det automatiska levnadskostn adstillägget (Cola), so m sker två gånger 
om året, är direkt kopplad till den ge nomsnittliga procentuella förändringen av 
konsumentprisindex under de senaste sex må naderna jämfört med de föregående sex 
månaderna. Arbetsmarknadens parter är my cket positiva till denna metod och frågan 
 
SV 5   SV har således inte tagits upp i samband med kollektivförhandlingarna. Eftersom tillägget 
tillämpas på ett enhetligt sätt kan det inte återspegla produktivitetsskillnaderna mellan olika sektorer. Bristerna med Cola är för det första att lönerna är kopplade enbart till 
produktpriserna och inte till pr oduktivitetsökningar. För det a ndra är det främst de med 
högre inkomster (varav 70 % ha r indexreglerade löner genom Cola) som drar fördel av 
detta system, medan det stora antalet med de lägsta lönern a (till exempel okvalificerad 
arbetskraft) inte omfattas (enbart 6 % har indexreglerade löner genom Cola). För det 
tredje inverkar Cola kraftigt på de offentliga finanserna. Utöver löner påverkar det även pensioner, sociala förmåner och andra bidrag. 
(13) Även om sysselsättningen är högre i Cypern än EU-genomsni ttet råder det stor obalans 
när det gäller könsfördelningen. Skillnader na i sysselsättningsnivån mellan könen, 
kostnaderna och tillgången på barnomsorg (d äribland geografiskt läge och närhet till 
arbetsplatsen), bristen på flexibla anställningsformer  och de bestående stora 
löneskillnaderna mellan könen är faktorer som man i det nationella reformprogrammet 
erkänner vara stora flaskhalsar som hindrar sysselsättningen och tillväxten. Antalet gymnasie- och högskoleutbildade ungdomar är  högt i Cypern medan yrkesutbildning 
inte förefaller vara ett lockande alternat iv. Hög ungdomsarbetslöshet kombinerat med 
ett stort antal arbetslösa med hög utbildni ngsnivå är ett tecken  på ett betydande 
kompetensglapp i Cyperns ekonomi. Andelen personer som deltar i livslångt lärande 
är också låg för ett land so m överlag har god utbildningsni vå, särskilt fö r vissa grupper 
(lågutbildade, äldre och arbetslösa). För att komma till rätta med dessa problem planeras i det nationella reformprogra mmet att från och med 2012–2013 inrätta ett 
antal nya eftergymnasiala yrkesutbildningsinst itut. Det finns också planer på att under 
samma läsår införa ett nytt lärlingssystem. På det hela taget skulle Cyperns målsättning att övergå från låg- till h ögproduktiva arbeten vinna på en omläggning av 
utbildningssystemet för att åstadkomma en  bättre balans mellan olika typer av 
kompetens och arbetsmarknadens behov.  
(14) Cypern antog i juli 2010 en allmän lag för in förlivande av tjänstedirektivet. Det finns 
dock tecken som tyder på att införlivandet inte skett på fullständigt och effektivt sätt eftersom det i den sektorsspeci fika lagstiftningen kvarstår många hinder för etablering 
och för fritt tillhandhållande av tjänster, där inga ändringar gj orts. Hindren är av 
många skiftande slag. Det finns allmänna hi nder som exempelvis krav på tillstånd från 
lokala myndigheter för alla former av affä rsverksamhet eller tidsbegränsade tillstånd 
oberoende av område och de risker som de medför. Samtidigt finns det ytterst 
specifika hinder som fasta avgifter för turistnäringen, ekonomisk behovsprövning och 
företagskonkurrens när det gäller tillstånd för biluthyrningsföretag, diskriminerande behandling av byggföretag från andra medl emsstater och förbud för arkitekter och 
ingenjörer att utöva sitt yr ke som juridiska personer. 
(15) Övergripande, miljöbetingade begränsningar och problem med användning av resurser 
och energi skulle kunna skapa allvarliga tillväxtflaskhalsar. Dessa sammanhänger med 
Cyperns geografiska läge och följderna av  klimatförändringen i form av allvarlig 
torka. En utvärdering av kostnadseffektiv iteten i stödsystemen för förnybar energi 
skulle vara befogad. Genom att liberal isera marknaden, skapa konkurrens och 
underlätta infrastrukturinvester ingar skulle det sätt på v ilket energisektorn fungerar 
avsevärt kunna förbättras redan på kort sikt.  
 
SV 6   SV (16) Cypern har gjort ett antal åtagande n inom ramen för euro plus-pakten4. På 
skatteområdet krävs det enligt pakten att C ypern åtar sig att stärka finanskpolitikens 
hållbarhet genom att utarbeta en ramlagstif tning för hantering av finanskriser och 
inrätta en helt oberoende finansiell st abilitetsfond. Det pågår en dialog om 
omstrukturering av det offentliga pensionssystemet som bör ha avslutats före utgången av 2011. Sysselsättningsåtgärd erna är inriktade på att bekämpa olagligt och 
odeklarerat arbete, ta itu me d kompetensglappet och öka företagens konkurrenskraft. 
Åtgärderna för att förbättra konkurrenskraften har följande syfte: hålla tillbaka lönerna 
inom den offentliga sektorn (ändring av löneindexeringsmekanismen), stärka små och medelstora företags konkurrenskraft, genomföra  den nationella digitala strategin senast 
2011 och främja energieffektivitet och förnyba ra energikällor. Dessa åtaganden avser 
paktens fyra områden. De skapar kontinuite t i den bredare reformagenda som anges i 
stabilitetsprogrammen och i de nationella reformprogrammen och bekräftar de redan 
aviserade planerna på reformer för att ta itu med landets strukturella svagheter, utan att 
på detta stadium ange en tidsram för a tt åtgärda frågor som t.ex. den offentliga 
sektorns löner och pensionssystemet. Dessa  åtaganden har bedömts och beaktats i 
rekommendationerna. 
(17) Kommissionen har granskat stabil itetsprogrammet och det nationella 
reformprogrammet, inklusive åtagandena  inom ramen för euro plus-pakten
5. Den har 
beaktat inte bara programmens releva ns för en hållbar finanspolitik och 
socioekonomisk politik i Cypern utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande 
ekonomiska styrningen i EU genom att framtid a nationella beslut fattas med beaktande 
av synpunkter på EU-nivå. Mot denna ba kgrund anser kommissionen att det krävs 
ytterligare åtgärder för att uppnå underskottsmålet för 2011 och att ytterligare 
konsolideringsåtgärder bör fastställas för 2012 och därefter. I syfte att förbättra de 
offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt krävs det ytterligare åtgärder inom pensions- och hälsovårdssystemen. Vidare må ste man stärka tillsynsregelverket för 
banker, anpassa löneindexeringssystemet oc h förbättra yrkesinriktad utbildning och 
kompetensnivån samt företagsklimatet och energieffektiviteten.  
(18) Mot bakgrund av denna bedömning och med beaktande av rådets rekommendation av 
den 13 juli 2010 enligt artikel 126.7 i fördrage t om Europeiska unionens funktionssätt, 
har rådet granskat Cyperns uppdatera de stabilitetsprogram för 2011 och dess 
ståndpunkt
6 speglas bland annat i punkterna 1 och 3 i dess rekommendation nedan. 
Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Cyperns nationella reformprogram. 
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Cypern att vidt a följande åtgärder under perioden 
2011–2012:  
(1) Vidta nödvändiga åtgärder av be stående natur för att senast  2012 korrigera det alltför 
stora underskottet. Åtgärder för strikt utgiftskontroll och använda oväntat positiv 
utveckling av de offentliga finanserna till att snabbare mi nska underskott och 
skulder. Säkerställa framsteg i riktning mot det medelfristiga målet på minst 0,5% av 
                                                
 
4 Närmare uppgifter om de åtaganden som gjorts inom euro plus-pakten finns i arbetsdokumentet 
SEC(2011) 721. 
5 SEK(2011) 721. 
6 Enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. 
 
SV 7   SV BNP per år. Från och med beredningen av budgeten för 2012 påskynda införandet av 
en rättsligt bindande flerårig budgetram oc h korrigeringsmekanismer samt program- 
och resultatbudgetering. 
(2) Ytterligare stärka tillsyns regelverket för banker och koope rativa kreditföretag för att 
säkerställa att risker upptäck ts i ett tidigt skede. 
(3) Förbättra de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet genom att reformera 
pensions- och sjukvårdssystemen i syfte att begränsa ökningen i de åldersrelaterade 
utgifterna. När det gäller pensioner, öka antalet pensionsgrundande år, koppla 
pensionsåldern till den förväntade livslängd en och samtidigt vidta åtgärder för att 
hjälpa de äldre som riskerar att drabba s av fattigdom. När det gäller hälso- och 
sjukvården, vidta ytterligare åtgärder för att påskynda genomförandet av det 
nationella sjukförsäkringssystemet.  
(4) I samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis reformera 
det kollektiva löneförhandlingssystemet och löneindexeringen för att se till att 
löneökningarna bättre återsp eglar utvecklingen av arbetsproduktiviteten och 
konkurrenskraften.  
(5) Vidta ytterligare åtgärder va d gäller planerade reformer av yrkesutbildningssystem 
för att bättre anpassa utbildningsutfallet till arbetsmarknadens behov, t.ex. genom ett 
eftergymnasialt yrkesutbildningsinstitut. Vidta åtgärder för att öka yrkesutbildningssystemets effektivitet genom  att öka incitamenten för och förbättra 
tillgången till yrkesutbildning, särskilt  för lågutbildade,  kvinnor och äldre 
arbetstagare. 
(6) Avveckla de kvarvarande hindren för etablering och fritt tillhandahållande av tjänster 
i sektorsspecifik lagstiftning senast till oktober 2011 för att öka möjligheterna till 
tillväxt och sysselsättning i tjänstesektorn.  
(7) Införa åtgärder för att öka konkurrensen inom nätverksindustrierna genom att tillåta 
större frihet att sätta priser. 2012 inrätt a en plan för vattenförvaltning och ett 
kostnadseffektivt och rättvist prissättningssy stem för att säkerställa en mer hållbar 
förvaltning av vattenresurserna. 
Utfärdad i Bryssel den ... 
 På rådets vägnar 
 Ordförande