ft # 
•to ft 
ft ft 
ft ^ft EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 06.05.1998 
KOM(1998) 266 slutlig 
98/0169 (COD) 
Meddelande från Europeiska kommissionen till Europaparlamentet, 
rådet och Regionkommittén 
EUROPEISKA GEMENSKAPENS FÖRSTA RAMPROGRAM FÖR KULTUR 
(2000-2004) 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering 
för kulturellt samarbete (programmet Kultur 2000) 
(framlagt av kommissionen) 

FÖRSTA RAMPROGRAMMET FÖR KULTUR (2000-2004) 
Innehållsförteckning 
Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén 
Inledning 
En ny inriktning på kulturpolitiken 
Grunderna för ramprogrammet 
- gemenskapens uppgift och befogenheter på kulturområdet 
- utvärdering av gemenskapens verksamhet på kulturområdet 
- ett omfattande samråd 
Mål och medel för den nya inriktningen 
Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument 
för finansiering och programplanering för kulturellt samarbete 
En tydlig integrering av kulturen i gemenskapens verksamhet och politik. Ett 
bakgrundsdokument från kommissionen. 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén 
INLEDNING 
Genom det första ramprogrammet för kultur ges Europeiska unionen tillfälle att förnya 
sin politik för gemenskapens kulturella verksamhet och möta dagens utmaningar och 
förväntningar från unionsmedborgarna och de kulturverksamma. Den nya inriktningen är 
ett direkt svar på önskemål och krav i Europaparlamentets och rådets beslut av den 
22 september 1997 om den europeiska kulturella verksamhetens framtid, där 
kommissionen anmodas att ^undersöka möjligheten av att utforma en vägledande, 
övergripande och öppen strategi for kulturell verksamhet, inbegripet bland annat 
skapandet av ett enda instrument för programmering och finansiering". Förslaget om en 
ny strategi läggs fram vid en tidpunkt då Europeiska unionen går in i en avgörande period 
i sin historia med genomförandet av den ekonomiska och monetära unionen och planerna 
på en utvidgning av hittills oöverträffad omfattning. 
Det omfattande samråd som kommissionen tog initiativ till när ramprogrammet skulle 
utarbetas har gett en klarare bild av kulturens roll och plats i de framtida utmaningarna 
för unionen. Medlemsstaterna, parlamentsledamöterna, kommissionen, de internationella 
organisationerna (Europarådet, Unesco) och de olika organisationerna på kulturområdet 
är alla eniga om att begreppet kultur inte längre bör begränsas till det som traditionellt 
betraktas som "finkultur" (musik, dans, teater, litteratur). Begreppet omfattar i dag även 
populärkulturen, industrin för masskultur och vardagskulturen. Det har utvidgats 
eftersom kulturen inte längre ses som en sidoaktivitet utan som en drivkraft i samhället 
och en faktor för kreativitet, livskraft, dialog och sammanhållning. Kulturen har därför ett 
nära samband med de viktiga samhällsfrågor som vi nu ställs inför: 
a Den europeiska uppbyggnaden går allt snabbare. Beslut har fattats om att införa 
euron, och Europeiska rådet beslutade i Luxemburg att inleda den 
utvidgningsprocedur som på sikt kan leda till en union med 26 länder. 
Kulturinsatserna skall i det perspektivet bidra till ett europeiskt medborgarskap som 
grundas på kunskap, ömsesidig förståelse för kulturerna i Europa och medvetenhet 
om vad som förenar dem. 
• Globaliseringen väcker avgörande frågor för alla kulturer. Kommer globaliseringen 
att berika våra kulturer, utsläta och banalisera dem, eller vidga deras 
uttrycksmöjligheter? Europeiska unionens ansvar och befogenheter gäller de 
europeiska medborgarna och kulturerna bland annat i de internationella sammanhang 
där förhållandet mellan globalisering och respekt för den kulturella mångfalden tas 
upp. Europeiska unionen skall bevara varje grupps kulturella identitet och rättigheter, 
så att medborgarna kan vara säkra på att unionen inte bidrar till att upplösa deras 
kulturella särart utan tvärtom garanterar att deras kultur kan leva vidare och 
utvecklas. 
• Informationssamhället och vad det innebär av ny informations- och 
kommunikationsteknik öppnar för nya realiteter och nya områden för kulturen 
(cyberkultur) och erbjuder viktiga möjligheter till ömsesidig kunskap, kulturdialog, 
idéutbyte och information om kulturellt skapande. Det bör påpekas att kulturella 
varor och tjänster har ett inneboende värde och att tekniken bidrar till 
målsättningarna i fråga om spridning av kulturen och främjande av kulturell och 
språklig mångfald. 
• Sysselsättningens vikt betonades särskilt i samband med Europeiska rådets särskilda 
möte i Luxemburg i november 1997, där det beslutades att driva all 
gemenskapspolitik till förmån för sysselsättningen på ett mer systematiskt och 
målinriktat sätt än tidigare. 
Det arbete som bedrivs inom kommissionen kring "kulturen, kulturbranscherna och 
sysselsättningen" bekräftar att den kulturella verksamheten har en betydande 
sysselsättningspotential som bör utnyttjas. 
a Den sociala sammanhållningen är viktig med tanke på att arbetslöshet och social 
utsatthet försvagar banden i samhället och gör den sociala utslagningen till ett svårt 
problem, särskilt i städernas randområden. Social utslagning innebär också kulturell 
utslagning. I många fall fungerar kulturverksamheten som en integrationsfaktor som 
återger de utslagna, särskilt de unga, en plats i samhället. 
Invandringsströmmarna har också medfört att de flesta städerna i Europa ställs inför 
en mångkulturell verklighet. Förmår våra samhällen åstadkomma en effektiv och 
tolerant social integrering eller avspeglar de en verklighet där olika kulturer ställs 
mot varandra utan egentliga bindningar dem emellan? Europeiska unionen måste 
verka för en integrering som bygger på grundläggande värden såsom mänskliga 
rättigheter, frihet, solidaritet och tolerans. 
I EN NY INRIKTNING PÅ KULTURPOLITIKEN 
Sedan Fördraget om Europeiska unionen undertecknades har en rad 
gemenskapsinitiativ satts i gång, särskilt för att 
a understryka att Europaprojektet inte begränsas till resultaten på det ekonomiska 
och monetära området utan berör hela den europeiska samhällsmodellen och 
kräver en större delaktighet från medborgarnas sida, 
• börja integrera kulturdimensionen i de beslut som har följder för kulturen, och 
bland annat se till att europeiskt skapande och europeisk kulturell och språklig 
mångfald respekteras i internationella sammanhang, 
• genomföra de tre program som uppmuntrar till kultursamarbete i fråga om 
konstnärliga aktiviteter (Kalejdoskop-programmet), litteratur (Ariadne-
programmet) och kulturarv (Rafael-programmet), samt 
• utnyttja kopplingen mellan "kulturen, kulturbranscherna och sysselsättningen " i 
linje med kommissionens utredningar som påvisar kulturverksamhetens betydelse 
i samhället och den sysselsättningspotential som den erbjuder. 
Kulturen har stor betydelse för unionens framtida utveckling och är ett viktigt 
redskap för att möta dagens utmaningar. Därför måste gemenskapens kulturella 
verksamhet förnyas och förstärkas i enlighet med Agenda 2000, som antogs av 
kommissionen i juli 1997, och där utvecklingen och omorganisationen av 
gemenskapens inre politik ges hög prioritet. I Agenda 2000 understryks också 
kulturens betydelse för en framgångsrik utvidgningsprocess med länderna i 
Centraleuropa: "Kandidatländernas deltagande i gemenskapens verksamhet på 
kultur- och utbildningsområdet kommer att bidra till närmare bindningar med dessa 
länder och verka berikande för alla som deltar". Vad beträffar de finansiella 
behoven i samband med utvidgningen anges i Agenda 2000 att "Effekten av 
utvidgningen kommer att variera avsevärt mellan de olika programmen. Àven om det 
tjänar som en god utgångspunkt i flertalet program att utgifterna ökar i samma takt 
som de nyanslutna ländernas BNI, finns det dock några områden där behoven torde 
bli större. Detta gäller de program där folkmängd eller språkets utbredning är 
viktigare kriterier än BNI (bla. utbildning, kultur) ". 
Vid utarbetandet av det nya ramprogrammet för kultur under perioden 2000-2004 har 
erfarenheterna från den första fasen av gemenskapens kulturella verksamhet 
sedan 1994 och de mål och prioriteringar som uttalats av kommissionen, parlamentet 
och rådet beaktats. Ramprogrammet har sin grund i artikel 128 i fördraget och syftar 
till en övergripande och öppen syn på gemenskapens verksamhet med betydelse 
för kulturen. Det finns redan en mängd olika insatser, men de är ofta splittrade. 
Medborgarna får en missvisande bild av gemenskapen och kan inte rätt bedöma 
omfattningen av de krafter som ägnas åt kulturens bevarande och blomstring och åt 
kulturaspekterna i den europeiska uppbyggnaden. 
Den nya inriktningen på kulturområdet utgår från den övergripande och öppna 
synen. Den tar sig uttryck i två principer som ligger till grund för ramprogrammet: 
•1. Att rationalisera gemenskapens verksamhet till förmån för kulturen och 
sammanföra insatserna inom ett samlat instrument för finansiering och 
programplanering som skulle följa på Ariadne- och Kalejdoskop-programmen och 
innebära att Rafael-programmet avslutas. 
2. Att tydligt integrera kulturen i gemenskapens verksamhet och politik. Det 
utvecklas närmare i ett bakgrundsdokument från kommissionen. 
II GRUNDERNA FÖR RAMPROGRAMMET 
Ramprogrammet för kultur bygger på den rättsliga grunden för den kulturella 
verksamheten, på ett omfattande samråd med kulturinstitutioner och kulturkretsar 
och på utvärderingen av de nuvarande kulturprogrammen (Rafael, Ariadne och 
Kalejdoskop). 
1. Gemenskapens befogenheter på kulturområdet 
I inledningen till Fördraget om Europeiska unionen uttalar medlemsstaterna sin vilja 
att "övergå till en ny fas i den europeiska integrationsprocessen ", "stärka 
solidariteten mellan sina folk samtidigt som de respekterar deras historia, kultur och 
traditioner", samt "införa ett gemensamt unionsmedborgarskap för medborgarna i 
sina länder". "Principen" om en specifik kompetens på kulturområdet återfinns i 
artikel 3 p i EG-fördraget, där det fastställs att gemenskapens verksamhet skall 
omfatta "bidrag till... kulturens utveckling i medlemsstaterna". Genom artikel 128 i 
EG-fördraget får gemenskapen en särskild rättslig grund för sina insatser på 
kulturområdet. 
a) Områden för kulturinsatserna 
Gemenskapens insatser på kulturområdet skall inte ersätta medlemsstaternas. 
Europeiska gemenskapen skall respektera den kulturella mångfalden. 
Verksamhetsområdet utgörs av den europeiska dimensionen i de olika kulturerna i 
Europa, det vill säga gemensamma värden och inslag bland nationella och regionala 
kulturer. Detta anges uttryckligen två gånger i artikel 128, nämligen i 128.1 där det 
fastställs att gemenskapen skall "framhäva det gemensamma kulturarvet" och i 
artikel 128.2 där "det kulturarv som har europeisk betydelse" omnämns. 
Gemenskapens insatser skall främst inriktas på samarbete. 
Områdena anges i artikel 128.2 (ömsesidig kunskap, kulturarv, kulturutbyte, 
konstnärligt och litterärt skapande). 
b) Den externa delen av kulturinsatserna 
På det externa området finns följande målsättningar för gemenskapens kulturinsatser 
eller insatser som påverkar kulturen: att respektera kulturella särdrag och kulturell 
mångfald, främja dialog och samarbete med andra kulturer i världen, bidra till att 
europeiska kulturer kommer till sin rätt i andra länder samt bidra till kulturell 
utveckling i utvecklingsländerna. Gemenskapens parter är i detta sammanhang 
medlemsstaterna, tredje land och internationella organisationer. Följande typer av 
överenskommelser kan nämnas: 
• Internationella handelsavtal som kan påverka kulturen. 
• Kulturavtal på grundval av artikel 128.3 i fördraget. 
• Samarbetsavtal där en kulturdel ingår. 
c) Medel för kulturinsatserna 
Gemenskapens kulturinsatser har utgått från artikel 128.5, där det fastställs att 
stimulansåtgärder, som dock inte får omfatta någon harmonisering, skall vidtas för 
att uppnå de mål som anges i artikel 128. 
Dessutom kan rådet enligt artikel 128 anta rekommendationer. De är inte bindande, 
men saknar inte helt rättslig verkan utan är användbara redskap för inriktningen av 
kulturlagstiftningen nationellt. 
I artikel 128.4 fastställs dessutom att "gemenskapen skall beakta de kulturella 
aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i detta fördrag". Det är en 
mycket viktig bestämmelse som visar att de stater som undertecknat fördraget vill att 
kulturen skall räknas in bland unionens målsättningar. Den anger att gemenskapen är 
skyldig att ta hänsyn till kulturmålsättningarna i all sin verksamhet. 
Genom artikel 128.4 ställs också större krav på gemenskapsinstitutionernas förmåga 
att förena de olika målsättningarna i fördraget när de beslutar om en åtgärd eller en 
rättsakt. Gemenskapen måste respektera detta krav när den utövar sina befogenheter, 
det må gälla gemenskapsrätten (etableringsrätt, fri rörlighet för personer och varor, 
konkurrens, gemensam handelspolitik) eller utformningen och genomförandet av 
åtgärder på angränsande politikområden. 
2 Lärdomar av utvärderingen av gemenskapens kulturella verksamhet 
Ramprogrammet för kultur har föranlett kommissionen att göra två utvärderingar. 
Den första utvärderingen gällde genomförandet av den första generationen 
kulturprogram som gemenskapen genomfört på grundval av artikel 128, 
Kalejdoskop-programmet (beslut nr 719/96/EG av den 29 mars 1996) om 
konstnärliga och kulturella aktiviteter, Ariadne-programmet (beslut nr 2085/97/EG 
av den 6 oktober 1997) om böcker och läsning och Rafael-programmet 
(beslut nr 2228/97/EG av den 13 oktober 1997) om kulturarvet. 
Anslagen för programmen fastställdes till 26,5 miljoner ecu för Kalejdoskop 
(1996-1998), 7 miljoner ecu för Ariadne (1997-1998) och 30 miljoner ecu för Rafael 
(1997-2000) med en översyn efter halva programperioden. 
Programmen utgår från tre huvudlinjer: 
- Samarbete mellan de verksamma på kulturområdet i fråga, särskilt i fråga om 
utbyte av information, erfarenheter och kunnande. 
- Allmänhetens tillgång till kultur och dess deltagande i kulturaktiviteter av olika 
slag. 
- Framhävande av kulturellt skapande och av kulturarvet. 
Inräknat den försöksverksamhet som inleddes 1994 har närmare 9000 projekt lagts 
fram för kommissionen under perioden 1994-1997. Av dessa har 15 % mottagit 
ekonomiskt stöd från gemenskapen, det vill säga ungefär 1400 projekt (511 för 
Kalejdoskop, 488 för Ariadne och 392 för Rafael). 
a) Samarbete över gränserna 
Stödet har bidragit till att ett aktivt samarbete har utvecklats mellan sammanlagt mer 
än 3500 verksamma på kulturområdet. Antalet deltagare per projekt uppgick 1994 
och 1995 till i genomsnitt cirka tre, men har ökat betydligt till fyra deltagare 1996 
och sex 1997.1 de flesta fallen har programmen dels lett till ett förstärkt samarbete 
på det nationella planet, dels till att samarbetet har utsträckts till andra 
medlemsstater. Museerna kan nämnas som exempel. 1 18 % av de fall som mottagit 
stöd fanns det redan ett gränsöverskridande samarbete. I 49 % av fallen bedrevs 
samarbetet endast nationellt från början men kunde utsträckas till andra länder. 
I 33 % av fallen kunde ett redan befintligt gränsöverskridande samarbete utsträckas 
till ännu flera medlemsstater. Totalt sett har gemenskapsstödet alltså haft ett reellt 
inflytande på samarbetet mellan museerna i mer än 80 % av fallen. 
b) Allmänhetens tillgång till kultur och dess deltagande i kulturaktiviteter 
En viktig aspekt på programmen rörde allmänhetens tillgång till kulturevenemang 
och kulturarv. För Kalejdoskop-programmets del har 70 % av de verksamma som 
fått del av stödet uppgivit att deras publik ökat. Inom Rafael-programmet har det 
blivit lättare att få tillgång till kulturen, till exempel genom att platser och samlingar 
som tidigare inte varit tillgängliga öppnats för allmänheten, eller genom skyltning, 
kataloger, internetsidor, cd-rom, med mera. Med tanke på att projekten pågår i tre år 
är det dock ännu inte möjligt att fullt ut bedöma åtgärdernas följder. Ariadne-
programmet syftar till att förbättra allmänhetens tillgång till böcker och läsning, till 
exempel genom översättning av samtida litteratur (218 verk har översatts) eller 
genom olika befrämjande åtgärder. 
c) Framhävande av kulturellt skapande och av kulturarvet 
Totalt sett har programmen bidragit till att evenemang inom dans och teater (182 ), 
musik och opera (125), och andra sektorer (204) har kunnat utvecklas och göras 
kända. De har också möjliggjort en större spridning av litterära verk (218) och 
bevarande och restaurering av byggnader eller platser av betydelse för det europeiska 
kulturarvet (200). utan gemenskapsstödet för samarbete och erfarenhetsutbyte. Utan 
gemenskapsstödet för samarbete och erfarenhetsutbyte hade vissa av projekten inte 
kunnat slutföras på samma sätt. 
Brister i den första fasen av den kulturella verksamheten 
Insatserna på kulturområdet under perioden 1994-1998, särskilt inom Kalejdoskop-, 
Ariadne- och Rafael-programmen, har otvivelaktigt bidragit till starkare och mer 
omfattande partnerskap över gränserna (vilket motsvarande en faktisk förväntan hos 
de kulturverksamma) liksom till en bättre tillgång till kulturen för allmänhetens del 
och till en bättre kännedom om den kulturella verksamheten i Europa. 
Däremot har de inte lett till en tillräcklig strukturering av det framtida kulturella 
samarbetet, eftersom partnerskapen inte alltid blir varaktiga eller skapar nätverk. 
Lagstiftarnas ambition att omfatta en mycket bred verksamhet har medfört en viss 
splittring både i fråga om fördelning av medlen och planering av projekten. 
Därigenom blir gemenskapsstödet mindre synligt, även om en större koncentration 
av medlen har eftersträvats under de senaste åren för att stoppa den splittringstendens 
som ibland kunnat konstateras. Stödnivån för projekten har ökats från 15 % av 
kostnaderna till 30 %, vilket dock fortfarande är otillräckligt. Under 
perioden 1994-1998 uppgick gemenskapsstödet till i genomsnitt 38 000 ecu för 
Kalejdoskop, 8 500 ecu för Ariane och 72 000 ecu för Rafael. Det är låga belopp 
med tanke på att alla medlemsstaterna berörs av programmen. 
Gemenskapsstödet har allmänt sett haft en mer begränsad effekt än beräknat. Det kan 
förklaras av programmens art, av uppdelningen på olika områden som förhindrar 
synergieffekter dem mellan, samt av insatsernas blygsamma omfattning som har 
hämmat ett mer varaktigt samarbete. Samrådsprocessen har bekräftat detta omdöme. 
Den andra utvärderingen var en granskning av i vilken mån gemenskapens 
handlande och politik på olika områden tagit eller tar hänsyn till de kulturella 
aspekterna, och hur kulturmålsättningarna kunnat förenas med de målsättningar 
insatserna gällde. Resultatet redovisas i "Första rapporten om beaktandet av de 
kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapernas verksamhet" 
(KOM(96) 160 slutlig) som har överlämnats till parlamentet, rådet och 
Regionkommittén. 
I slutsatserna till rapporten konstaterar kommissionen att "även om det läggs 
betydande medel på kulturella aktiviteter eller aktiviteter med en kulturell 
dimension, hör de genomförda åtgärderna inte eller sällan till ett bestämt 
politikområde som motsvarar de uppdrag gemenskapen har på kulturområdet". 
Kommissionen uttalar också sin föresats att se till att "mål och medel för varje 
instrument som har betydelse för kulturområdet skall vara förenliga med mål och 
medel för gemenskapens kulturpolitik i fastställandet och genomförandet av den 
interna politiken".Kommissionen har antagit interna bestämmelser i det syftet 
(beslut av den 10 oktober 1997). Ramprogrammet ger nu ett tillfälle att omsätta 
beslutsamheten i verkligheten, en beslutsamhet som också uttalats av parlamentet, 
rådet och Regionkommittén. 
3 Resultaten av det omfattande samrådet 
När ramprogrammet skulle utarbetas tog kommissionen initiativ till ett omfattande 
samråd, sannolikt det bredaste samråd i kulturfrågor som någonsin ägt rum inom 
Europeiska unionen. Under det irländska ordförandeskapet (september 1996) liksom 
under det nederländska ordförandeskapet (april 1997) ordnades seminarier där 
framstående kulturpersonligheter fick möjlighet att bidra till rådets och 
kommissionens överväganden. 
Frågeformulär sändes till medlemsstaterna samt till medlemmarna i Europeiska 
ekonomiska samarbetsområdet (EES), Cypern, de associerade länderna i Central-
och Östeuropa liksom till kulturorganisationer, i Europa, och enkäten fick en hög 
svarsfrekvens. 
Samrådsprocessen nådde en höjdpunkt vid det kulturforum för Eruopeiska unionen 
som ordnades i Bryssel den 29 och 30 januari 1998 med deltagande av 
kommissionen, parlamentet, medlemsstaterna, EES-ländema och de associerade 
länderna liksom ett stort antal organisationer och personer från kulturvärlden. 
Dessutom har parlamentet ordnat flera utfrågningar med kulturorganisationer där 
kommissionen har deltagit. Hänsyn har också tagits till arbete som utförts på senare 
tid inom Europarådet (Kulturen i centrum) och Unesco (Vår skapande mångfald, 
rapport av Perez de Cuellar). 
Samrådsprocessen har påvisat vissa gemensamma ståndpunkter och frågeställningar 
bland de berörda. De viktigaste budskapen kan sammanfattas i följande sju punkter: 
a Den första punkten rör innehållet i de nuvarande kulturprogrammen. Deltagarna 
har påpekat att programmen är för stela och har lett till en ytlig fördelning av 
otillräckliga medel. De långa och komplicerade byråkratiska förfarandena går inte 
ihop med de begränsade och kortsiktiga insatser som finansieringen avser. I nästa 
generation program måste insatserna koncentreras, en strukturering eftersträvas 
och en förenklad administration införas. Kommunikation och samarbete bör 
stimuleras i bättre strukturerade åtgärder. 
• Den andra punkten är att kulturen är viktig för den europeiska integrationen. 
"Kulturen spelar en central roll i den europeiska uppbyggnaden. Det tycks dock 
som om gemenskapen inte är tillräckligt medveten om de kulturer som utgör 
Europa, ett gemensamt kulturområde med öppenhet och mångfald. En sådan 
medvetenhet borde kunna utnyttjas för att främja den europeiska intregrationen. 
• Den tredje punkten är att kulturen alltmer framstår som en drivkraft för samhället 
och en källa till livskraft, dynamik och social utveckling. I det sammanhanget 
måste särskild uppmärksamhet ägnas åt den skapande verksamheten, som är 
oumbärlig i all kulturverksamhet. 
a Den fjärde punkten är att kulturen är av ett särskilt slag. Varor och tjänster på 
kulturområdet är inte vilka varor och tjänster som helst. De kan inte styras med 
sådana medel som är avsedda att reglera marknaderna. En styrning måste ta 
hänsyn till den kulturella mångfalden och främja skapandet. 
a Den femte punkten är att kulturen är ett särskilt lämpat medel för att förstärka 
eller återskapa gemenskapskänslan inom unionen och stärka den sociala 
sammanhållningen, i synnerhet i utsatta områden eller bland utslagna 
samhällsgrupper. Kultur, dialog och utbyte kan också lägga grunden för fred, 
vilket är ett av de främsta målen för den europeiska uppbyggnaden. 
• Den sjätte punkten är att kulturen har ett uppenbart värde inom gemenskapen, 
men att den är lika betydelsefull i unionens förbindelser internationellt. Kulturen 
är en tillgång i unionens utrikespolitik Det är dessutom viktigt att bibehålla 
banden mellan Europa och de miljontals européer som lever och verkar i andra 
länder. 
• Den sjunde punkten är att varje medborgare i Europa måste ha rätt att få tillgång 
till kulturen och att kunna ge uttryck för sin kreativitet. Erkännandet av rätten till 
kultur är i det sammanhanget en viktig målsättning. 
10 
III MÅLSÄTTNINGAR OCH MEDEL FÖR DEN NYA INRIKTNINGEN 
Gemenskapens nya strategi på kulturområdet omfattar ett begränsat antal allmänna 
målsättningar som motsvarar dess befogenheter på kulturområdet enligt i första hand 
artikel 128, nämligen att levandegöra det gemensamma kulturområdet för de 
europeiska medborgarna genom att lyfta fram vad deras kulturer har gemensamt, att 
respektera och främja den kulturella mångfalden, att se skapande verksamhet som en 
källa till hållbar utveckling i det kulturområde som är gemensamt för européerna, att 
låta kulturen bidra till den sociala sammanhållningen, samt att främja den europeiska 
kulturen i tredje land och föra en dialog med andra kulturer i världen. 
Som ett medel att uppnå målsättningarna lägger kommissionen fram: 
• ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat 
instrument för finansiering och programplanering för kulturellt samarbete 
(2000-2004), samt 
• ett bakgrundsdokument om en tydlig integrering av de kulturella aspektema i 
gemenskapens verksamhet och politik. 
1 Finansieringsinstrumentet 
Samarbetet på kulturområdet skall göras effektivare genom att omorganiseras och 
sammanföras i ett samlat instrument för finansiering och programplanering för 
perioden 2000-2004, avsett att ersätta de tre nuvarande kulturprogrammen 
(Kalejdoskop, Ariadne och Rafael). Nya medel för insatserna på kulturområdet 
utformas i enlighet med Agenda 2000 för att undvika att medlen splittras och 
åtgärderna blir otillräckliga. Gemenskapens stöd skall således leda till att projekt 
med verklig gemenskapsdimension genomförs och ger påtagligt resultat. 
Avsikten med programmet är att främja samarbete mellan konstnärer, andra 
verksamma på kulturområdet och kulturinstitutioner för att nå följande 
målsättningar: 
• ömsesidig kunskap om de europeiska folkens kultur och historia med påvisande 
av det gemensamma kulturarvet och främjande av kulturdialog. 
• Skapande, spridning över gränserna av kultur och rörlighet för konstnärer och 
verk. 
a Främjande av den kulturella mångfalden och utveckling av nya former av uttryck. 
• Kulturella bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen. 
• Framhävande av kulturarv av europeisk betydelse. 
a Främjande av europeiska kulturer internationellt och dialog med andra kulturer i 
världen. 
Med utgångspunkt från målsättningarna kommer kommissionen att regelbundet 
utforma sina prioriteringar. 
Insatser som kan få stöd är fleråriga samarbetsavtal på kulturområdet mellan 
kulturverksamma från flera medlemsstater, betydelsefulla gemenskapsomfattande 
eller internationella insatser samt nyskapande insatser i gemenskapen eller i tredje 
11 
land. De ingår alla i förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om 
skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programplanering för 
kulturellt samarbete (2000-2004). 
En tydlig integrering av de kulturella aspekterna i gemenskapens verksamhet och 
politik 
Enligt artikel 128.4 skall gemenskapen beakta de kulturella aspekterna i sin 
verksamhet. Kommissionen finner det därför lämpligt att för perioden 2000-2004 
ange riktlinjer för hur de olika gemenskapsinsatserna och instrumenten som påverkar 
kulturen skall kunna göras synligare, mer verkningsfulla och mer samlade. Det är ett 
svar på önskemål som uttalats av de övriga gemenskapsinstitutionerna och av 
Regionkommittén efter det att meddelandet "Första rapporten om beaktandet av de 
kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verksamhet" antogs av 
kommissionen den 18 april 1996 (KOM (96) 160 slutl). 
De kulturella aspekterna kan integreras i gemenskapspolitiken under 
perioden 2000-2004 enligt följande tre handlingslinjer: 
- Lagstiftning som gynnar kulturen. 
- En kulturell dimension i stödpolitiken. 
- Kulturens roll i gemenskapens internationella förbindelser. 
Handlingslinjerna beskrivs närmare i ett bakgrundsdokument frän kommissionen 
12 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering 
för kulturellt samarbete (programmet Kultur 2000) 
(Text av betydelse för EES) 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT 
DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artikel 128.5 första strecksatsen i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande2, 
enligt det förfarandet som anges i artikel 189b i fördraget3, och 
med beaktande av följande: 
1. Kulturen är en väsentlig del av den europeiska integrationen och den bidrar till att 
bekräfta den europeiska samhällsmodellens livskraft och att främja gemenskapen på 
det internationella planet. 
2. Kulturen överskrider i allt högre grad sina traditionella områden och får allt större 
social och ekonomisk betydelse. Därför spelar kulturen en viktig roll i de nya 
utmaningar som gemenskapen ställs inför, såsom globaliseringen, 
informationssamhället, den sociala sammanhållningen och skapandet av 
sysselsättning. 
3. Mot bakgrund av kulturens växande betydelse för det europeiska samhället och de 
utmaningar som gemenskapen möter inför 2000-talet är det viktigt att gemenskapens 
verksamhet på kulturområdet görs effektivare och mer samlad. Därför föreslås en 
enhetlig ram för programmering och inriktning för åren 2000-2004 där hänsyn tas 
till behovet av att beakta kulturfrågorna inom gemenskapens andra berörda 
politikområden. Rådet har i detta sammanhang genom sitt beslut av den 
22 september 19974 anmodat kommissionen att lägga fram förslag om skapande av 
ett samlat instrument för programmering och finansiering i syfte att genomföra 
artikel 128. 
4. För att medborgarna skall känna sig fullt delaktiga i och medverka till det 
europeiska samarbetet krävs att deras gemensamma kulturella värden och rötter 
1 EGT 
2 EGT 
3 
4 EGT C 305, 7.10.1997, s.l. 
13 
framhävs som ett nyckelelement i deras identitet och samhörighetskänsla i ett 
samhälle som grundas på frihet, demokrati, tolerans och solidaritet. Det är därför 
nödvändigt att skapa en bättre jämvikt mellan gemenskapens ekonomiska och 
kulturella aspekter så att dessa två områden kompletterar och förstärker varandra. 
5. Fördraget har till uttalat syfte att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de 
europeiska folken och att bidra till kulturens blomstring i medlemsstaterna med 
respekt för deras nationella och regionala mångfald samtidigt som det gemensamma 
kulturarvet framhävs. 
6. Gemenskapen har alltså förbundit sig att verka för att utveckla ett europeiskt 
gemensamt område för kultur som kännetecknas av öppenhet och mångfald och som 
grundas på respekt för subsidiaritetsprincipen, på samarbete mellan verksamma 
inom kulturområdet och på främjandet av en lagstiftning som bidrar till kulturella 
aktiviteter och ser till att kulturella olikheter respekteras. 
7. För att detta gemensamma område för europeisk kultur skall bli verklighet måste 
kulturell verksamhet främjas och det kulturarv som är av europeisk betydelse 
framhävas. Vidare måste ömsesidig förståelse för de europeiska folkens kultur och 
historia skapas. För att sprida kunskap och stimulera kulturellt samarbete och 
skapande måste kulturutbyten gynnas. 
8. I detta sammanhang bör ett vidgat samarbete mellan verksamma på kulturområdet 
främjas genom att de uppmuntras att sluta samarbetsavtal om gemensamma insatser. 
Vidare bör målgruppsinriktad verksamhet med starka europeiska inslag stödjas, 
liksom särskilda verksamheter och nyskapande verksamheter. Forum för utbyte och 
dialog kring ämnen av europeiskt intresse bör skapas. 
9. Med kulturprogrammen Kalejdoskop, Ariadne och Rafael som omfattas av 
Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96/EG5, Europaparlamentets och rådets 
beslut nr 2085/97/EG6 respektive Europaparlamentets och rådets 
beslut nr 2228/97/EG7 har ett första positivt steg tagits i riktning mot att genomföra 
gemenskapens kulturpolitik, men denna politik måste rationaliseras och förstärkas. 
10. I enlighet med kommissionens meddelande Agenda 2000 bör den verksamhet som 
bedrivs på gemenskapsnivå effektiviseras, bland annat genom att koncentrera de 
resurser som finns tillgängliga till den interna politiken - dit kulturpolitiken hör -
för att undvika att resurser ges till insatser som inte kan ge resultat av verklig 
betydelse. Följaktligen bör gemenskapens verksamhet på kulturområdet vara 
inriktad på att inom det gemensamma europeiska området för kultur genomföra 
projekt med en gemenskapsdimension, synliga för medborgarna och med reell 
genomslagskraft. 
11. Hänsyn bör tas till de erfarenheter som finns, särskilt genom utvärderingen av 
"första generationens" kulturprogram, det omfattande samrådet med alla berörda 
5 EGTL 99, 20.4.1996, s. 20, 
6 EGTL291,24.10.1997, s. 26. 
7 EGTL305, 8.11.1997, s. 31. 
14 
parter och resultaten från Europeiska unionens kulturforum den 29 och 
30 januari 1998. 
12. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21 och 23 juni 1993 
begärdes att gemenskapsprogrammen skulle öppnas för deltagande av de länder i 
Central- och Östeuropa som slutit associationsavtal med gemenskapen. 
Gemenskapen har vidare slutit samarbetsavtal med vissa tredje länder som omfattar 
kulturella frågor. 
13. I detta beslut fastställs finansieringsramarna för programmets hela varaktighet som 
utgör referensbeloppet för den budgetansvariga myndigheten under det årliga 
budgetförfarandet enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådet och kommissionens 
förklaring8 av den 6 mars 1995. 
14. I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen 
såsom de kommer till uttryck i artikel 3 b i fördraget kan målet för den planerade 
åtgärden, nämligen skapandet av ett samlat dokument för finansiering och 
programmering för kulturellt samarbete inte i tillräcklig utsträckning uppnås av 
medlemsstaterna. Detta mål kan därför med hänsyn till den föreslagna åtgärdens 
räckvidd och verkningar bättre upnås på gemenskapsnivå. Beslutet skall begränsas 
till minsta möjliga antal åtgärder för att detta mål skall uppnås och inte gå utöver 
vad som är nödvändigt för detta ändamål. 
15. Med beaktande av att detta program bör vara det enda gemenskapsprogrammet från 
och med år 2000 bör beslut nr 2228/97/EG upphävas. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Varaktighet och syfte 
Härmed upprättas ett samlat instrument för programplanering och finansiering, för 
gemenskapens verksamhet på kulturområdet, kallat "programmet Kultur 2000" för 
perioden från och med den 1 januari 2000 till och med den 31 december 2004. 
Programmet Kultur 2000 skall bidra till att skapa ett gemensamt europeiskt område för 
kultur genom att främja samarbete mellan konstnärer, övriga verksamma på 
kulturområdet och kulturinstitutioner i medlemsstaterna i syfte att uppfylla följande 
särskilda mål, nämligen att främja 
a) de europeiska folkens kunskap om varandras kultur och historia genom att 
framhäva det gemensamma kulturarvet och skapa kulturell dialog, 
EGT C 102,4.4.1996, s. 4. 
15 
b) kulturellt skapande och spridning över gränserna av kultur samt rörlighet för 
konstnärer och verk, 
c) kulturell mångfald och nya former av kultur, 
d) kulturens bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen, 
e) framhävande av kulturarv som har europeisk betydelse, 
f) europeisk kultur i tredje land och dialog med andra kulturer i världen. 
Programmet Kultur 2000 skall främja en effektiv samordning med insatser som har 
betydelse för kulturen inom gemenskapens övriga politikområden. 
Artikel 2 
Olika slag av insatser på kulturområdet 
De särskilda målen i artikel 1 skall förverkligas genom följande insatser: 
a) Integrerade insatser inom ramen för fleråriga, strukturerade kulturella 
samarbetsavtal. 
b) Större insatser på europeisk och/eller internationell nivå. 
c) Särskilda nyskapande och/eller experimentella insatser inom gemenskapen 
och/eller i tredje land. 
Insatserna och deras genomförande beskrivs i bilagan. 
Artikel 3 
Budget 
Anslaget för att genomföra programmet Kultur 2000 under den period som anges i artikel 
1 skall uppgå till 167 miljoner ecu. 
Medlen skall anslås årligen av den budgetansvariga myndigheten inom budgetplanens 
ramar. 
Utan att det påverkar tillämpningen av de avtal och konventioner till vilka gemenskapen 
är fördragsslutande part skall de organ eller företag som erhåller stöd från programmet 
Kultur 2000 stå under kontroll av medlemsstaterna eller av medborgare i 
medlemsstaterna, antingen direkt eller genom majoritetsinnehav. 
16 
Artikel 4 
Genomförande 
Kommissionen är ansvarig för att genomföra programmet Kultur 2000. 
Kommissionen skall biträdas av en rådgivande kommitté som består av företrädare för 
medlemsstaterna. 
Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. 
Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med 
hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. 
Yttrandet skall protokollföras och, dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få 
sin åsikt tagen till protokollet. 
Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall 
underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. 
Artikel 5 
Tredje land och internationella organisationer 
Programmet Kultur 2000 är öppet för deltagande av länderna i Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet liksom för deltagande av Cypern och de associerade länderna i 
Centraleuropa på de villkor som fastställs i associationsavtalen eller i de tilläggsprotokoll 
till associationsavtalen om deltagande i gemenskapsprogram som slutits eller kommer att 
slutas med dessa länder. Programmet Kultur 2000 är likaledes. 
Programmet Kultur 2000 är också öppet för samarbete med andra tredje länder, som slutit 
associations- eller samarbetsavtal som innehåller kulturklausuler, genom extra anslag 
som tilldelas efter överenskommelse med dessa länder. 
För att genomföra sådana insatser som avses i artikel 2, tillåter programmet Kultur 2000 
samarbete med behöriga internationella organisationer på kulturområdet som Unesco 
eller Europarådet på grundval av likvärdiga bidrag och med hänsyn tagen till varje 
institutions eller organisations egna regler. 
Artikel 6 
Utvärdering 
Kommissionen skall under år 2003 till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén 
överlämna en detaljerad utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts genom 
programmet Kultur 2000 i förhållande till de mål som uppställts, i förekommande fall 
åtföljd av ett förslag till ändring av detta beslut. 
När programmet genomförts skall kommissionen till Europaparlamentet, rådet och 
Regionkommittén överlämna en rapport om genomförandet av programmet Kultur 2000. 
17 
Artikel 7 
Upphävande 
Beslut nr 2228/97/EG skall upphöra att gälla med verkan från den 1 januari 2000. 
Artikel 8 
Ikraftträdande 
Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2000. 
Utfärdat i Bryssel den 
På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 
18 
BILAGA 
Programmet Kultur 2000 syftar till att uppmuntra kulturellt skapande samt kunskap om 
och spridning av de europeiska folkens kultur, bland annat i form av musik, litteratur, 
sccnkonst, arkitektur, kulturföremål och nya former av kultur, genom att uppmuntra 
kulturorganisationer, kulturinstitutioner och andra verksamma på kulturområdet och 
genom att stödja verksamhet som genom sin bredd och sin europeiska karaktär främjar 
den mångfacetterade europeiska kulturen såväl inom som utom Europeiska unionen. 
Kommissionen skall regelbundet fastställa de prioriteringar som är nödvändiga för att 
genomföra programmet. 
I BESKRIVNING AV INSATSERNA 
1. Insatser inom ramen for fleråriga, strukturerade kulturella samarbetsavtal över 
gränserna 
Kommissionen skall främja närmande och gemensamt arbete mellan 
kulturorganisationer, kulturinstitutioner och övriga verksamma på kulturområdet i 
olika medlemsstater i syfte att genomföra strukturerade fleråriga insatser såväl inom 
som utom gemenskapen. De föreslagna kulturella samarbetsavtalen skall ha en 
längsta löptid på tre år och innefatta alla eller några av följande insatser: 
• Samproduktioner och andra breda kulturevenemang (t.ex. utställningar och 
festivaler), inom bland annat scenkonsten, litteraturen och kulturarvet, som görs 
tillgängliga för så många unionsmedborgare som möjligt. 
• Kulturevenemang (scenkonst, plastisk och visuell konst samt kulturarv) inom 
gemenskapen för att sprida bättre kännedom om europeisk kultur. 
a Insatser som förenar flera kulturformer, och särskilt 
- integrerade, gränsöverskridande projekt som förenar t.ex. kulturellt skapande, 
kulturarv och ny teknik, som har till syfte att framhäva platser, byggnader, 
kulturmiljöer, evenemang eller manifestationer och som kräver betydande 
investeringar. 
- kulturverksamhet med syfte att öka kulturens dynamiska effekter på ekonomin 
genom att involvera hela eller delar av den skapande processen, från idé till 
färdig produktion, och alla de yrkesgrupper som är inblandade (från konstnärer 
till teknisk personal). 
• Insatser som syftar till att öka kulturarbetares (konstnärer, konservatorer, 
museianställda, osv.) utbildningsnivå och rörlighet, såväl teoretiskt som praktiskt, 
bl.a. genom att lära dem att använda ny teknik. 
19 
• Insatser för att framhäva rikedomen och mångfalden hos kulturarvet (arkitektur, 
kulturföremål samt immateriella kulturtillgångar) för medborgarna, för att sprida 
kännedom om européernas gemensamma kulturella värden och deras ursprung 
samt för att öka de europeiska folkens ömsesidiga kunskap om kultur och historia 
och främja kulturell dialog (forskning, medvetandegörande, utbildning, 
kunskapsspridning, seminarier, kongresser och kulturmöten om ämnen av vikt för 
kulturen). 
Gemenskapens stöd skall ges efter det att den kommitté som avses i artikel 4 i detta 
beslut har yttrat sig och skall ha till syfte att genomföra "kulturella samarbetsavtal ". 
Förutom att bidra till projektets finansiering är stödet avsett att täcka kostnaderna för 
etablering av ett varaktigt, flerårigt samarbete i en form som är juridiskt erkänd i 
någon av unionens medlemsstater. För att ett samarbetsavtal skall kunna erhålla stöd, 
krävs att aktörer från minst sju stater som deltar i programmet Kultur 2000 
medverkar i de insatser som projektet avser. 
Gemenskapens stöd får inte överstiga 60 % av det kulturella samarbetsavtalets 
budget. Stödet får inte vara lägre än 200 000 ecu per år och inte vara högre än 
350 000 ecu per år. 
Detta stöd kan ökas med högst 20 % för att täcka igångsättningskostnader och 
kostnader för att förvalta samarbetsavtalet. 
2 Större insatser 
Insatser med betydande omfattning och räckvidd och med påtaglig genomslagskraft 
bland gemenskapens medborgare som skall höja deras medvetenhet om att tillhöra 
samma gemenskap, samt för att sprida kunskap om Europas kulturella mångfald. 
Bland dessa insatser ingår 
o evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, där urvalsförfarandet sker enligt rådets 
och Europaparlamentets beslut av den..., 
a en ny festival, Europeiska unionens kulturfestival, ägnad åt scenkonsten, i det 
land som innehar ordförandeskapet i unionen, 
• införandet av "Europeiska dagar" vid vissa större internationella 
kulturmanifestationer, så att konstnärer och intellektuella från medlemsstater och 
till programmet associerade länder får möjlighet att delta i manifestationerna, 
• framhävande av ett evenemang, ett monument eller en kulturmiljö inom unionen 
som återspeglar en gemensam kulturströmning av europeisk betydelse och är av 
starkt symboliskt värde och tillgänglig för allmänheten, 
• erkännande av stora kulturpersonligheter, 
20 
• uppmuntrande av en kulturell dialog såväl utom som inom gemenskapen genom 
ett kulturforum för Europeiska unionen, 
• sändning över gränserna av större evenemang med hjälp av 
informationssamhällets nya teknik, inklusive sändning över gränserna av 
kulturella evenemang (debatter, konstnärliga framträdanden, verk) via television 
(stöd till mottagning, översättning, dubbning, undertexter, etc), 
• anordnande av nyskapande evenemang som förenar utbildning, konst och kultur. 
Gemenskapens stöd får inte vara lägre än 200 000 ecu per år och inte vara högre än 
1 miljon ecu per år. 
3. Särskida insatser 
Gemenskapen skall årligen stödja samarbete mellan verksamma på kulturområdet i 
de olika medlemsstaterna på grundval av prioritetskriterier som fastställts efter det 
att den kommitté som avses i artikel 4 i detta beslut har yttrat sig. Dessa insatser, 
som skall omfatta verksamma i minst fyra medlemsstater, skall vara av innovativ och 
experimentell natur och avse bland annat följande: 
• Uppmuntra uppkomst och spridning av nya kulturformer vid sidan om de 
traditionella, t.ex. miljö-, solidaritets-, vetenskaps- och fredskultur. 
• Möjliggöra både en bättre tillgång till och ett större deltagande i kulturlivet för 
Europas medborgare, inklusive de mest utsatta grupperna och ungdomar, oavsett 
social och regional tillhörighet. 
• Främja skapandet av multimediaverktyg som är anpassade till olika målgrupper 
för att göra det europeiska konstnärliga skapandet och kulturarvet mer känt och 
mer allmänt tillgängligt. 
a Uppmuntra initiativ, utbyte av erfarenheter och samarbete mellan kulturella och 
socio-kulturella aktörer som är verksamma inom området för social integration 
och särskilt bland ungdomar. 
a Främja spridning av europeisk kultur i tredje land genom att uppmuntra samarbete 
mellan medlemsstaternas kulturinstitut och/eller andra kulturföreträdare i tredje 
land kring ämnen av europeiskt intresse. 
Gemenskapens stöd får inte vara lägre än 50 000 ecu per år och inte vara högre än 
100 000 ecu per år. 
21 
II SAMORDNING MED ANDRA GEMENSKAPSINSTRUMENT AV BETYDELSE 
FÖR KULTURLIVET 
Programmet Kultur 2000 skall genom samarbetsavtalen och de större och specifika 
insatserna stå som garant för att samordning sker med andra gemenskapsinstrument 
med betydelse för kulturen. Detta skall göras bland annat för att gynna och 
organisera samverkan mellan sektorer som har gemensamma och sammanstrålande 
intressen, t.ex. 
- kultur och turism (genom kulturturism), 
- kultur och utbildning (bland annat genom att på grundskolor och gymnasieskolor 
presentera audiovisuella och multimediala produkter om den europeiska kulturen, 
med kommentarer av konstnärer), 
- kultur och sysselsättning genom att gynna skapandet av arbetstillfällen inom 
kulturområdet, särskilt inom ny kultur, 
- kultur och yttre förbindelser, 
- kulturstatistik för att på gemenskapsnivå kunna utbyta statistiska uppgifter. 
III INFORMATION 
Mottagare av gemenskapsstöd skall uttryckligen nämna stödet på tydligast möjliga 
sätt vid varje tillfälle som information ges om det projekt som inletts eller 
genomförts. 
IV TEKNISKT BISTÅND OCH KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER 
Vid genomförandet av programmet Kultur 2000 kan kommissionen anlita organ för 
tekniskt bistånd, för vilka finansieringen skall ingå i programmets 
finansieringsramar. Kommissionen kan även på samma villkor anlita experter eller 
expertnätverk. Den kan dessutom utföra sådana utvärderingar eller anordna sådana 
seminarier, möten eller andra expertsammankomster som kan underlätta 
genomförandet av programmet. Kommissionen kan också vidta olika åtgärder för 
information, publicering och spridning. 
V KONTAKTPUNKTER 
Kommissionen och medlemsstaterna skall organisera och öka det ömsesidiga 
informationsutbyte som behövs för att genomföra programmet Kultur 2000; detta 
skall ske genom kulturella kontaktpunkter vars uppgift är att 
- sprida kännedom om programmet Kultur 2000, 
22 
uppmuntra yrkesverksamma att delta i insatserna, 
upprätthålla löpande kontakt med stödinstitutioner i medlemsstaterna så att 
insatserna inom ramen för programmet Kultur 2000 och nationella stödåtgärder 
kan komplettera varandra. 
23 
EN TYDLIG INTEGRERING AV KULTUREN 
I GEMENSKAPENS VERKSAMHET OCH POLITIK 
Bakgrundsdokument från kommissionen 
Gemenskapen skall enligt artikel 128.4 i EG-fördraget beakta de kulturella aspekterna i 
sin verksamhet. Den skall också förena målsättningarna för sina åtgärder med de 
kulturella målsättningarna (kommissionens beslut av den 17 oktober 1997), särskilt när 
det gäller att respektera den kulturella mångfalden, uppmuntra till skapande och kulturell 
utveckling, samt att bidra till samarbete och utbyte på kulturområdet. Kommissionens 
riktlinjer för hur de kulturella aspekterna kan integreras i gemenskapens verksamhet och 
politik under perioden 2000-2004 kan sammanfattas i tre handlingslinjer: 
- Ett lagstiftningsklimat som gynnar kulturen. 
- En kulturell dimension i stödpolitiken. 
- Kulturens roll i gemenskapens yttre förbindelser. 
1. ETT LAGSTIFTNINGSKLIMAT SOM GYNNAR KULTUREN 
Flera områden som rör kulturen omfattas av bestämmelser eller beslut på 
gemenskapsnivå, vars målsättningar sammanfaller med de ovannämnda. 
A Att främja den kulturella mångfalden 
Människans behov att få sin kulturella identitet bekräftad och respekterad är särskilt 
starkt i en tid av ökande globalisering, som kan uppfattas som en orsak till kulturell 
och språklig utslätning eller till och med banalisering. Den europeiska gemenskapen 
består av skilda och olikartade kulturer som under seklernas lopp berikat varandra, 
och den kulturella mångfald som råder inom detta öppna område kommer självfallet 
även fortsättningsvis att respekteras. 
Respekten för den kulturella mångfalden är en förpliktelse enligt Fördraget om 
Europeiska unionen (artikel 3 p och artikel 128.1 i EG-fördraget) och skyldigheten 
förstärks genom Amsterdamfördraget, där lydelsen i artikel 128.4 ändras till 
följande: "Gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt 
andra bestämmelser i detta förslag, särskilt för att respektera och främja sin 
kulturella mångfald". 
Även domstolen fäster vikt vid de särskilda behov som kan uppstå för att bevara och 
levandegöra den kulturella identiteten. Domstolen har till exempel yttrat att "det inte 
strider mot bestämmelserna ifördraget att föra en politik som syftar till att bevara 
och främja språket i en medlemsstat" (Groener-målet) och att "syftet att bevara och 
levandegöra det nationella konstnärliga och historiska kulturarvet" kan vara av 
allmänt intresse och berättiga vissa inskränkningar av den fria rörligheten för tjänster 
(turistguide-målet). 
24 
Politiken för böcker och läsning 
I sitt beslut av den 22 september 1997 (97/C305/02) om gränsöverskridande fasta 
bokpriser inom europeiska språkområden uppmanade rådet kommissionen "att 
undersöka vilken betydelse artikel 128.4 har för genomförandet av de artiklar i 
jordraget som han gälla gränsöverskridande fasta bokpriser och i förekommande 
fall ange på vilka sätt bestämmelser/avtal om fasta bokpriser inom homogena 
språkområden kan möjliggöras " Kommissionen har inlett en grundlig utredning av 
frågan om prissättning på böcker och av hur skapande och spridning skall kunna 
uppmuntras. På grundval av detta kommer den att avgöra om det behövs ett särskilt 
initiativ på området. 
Offentligt Stöd till kulturen 
I artikel 92.3 d anges att "stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet om sådant 
stöd inte påverker handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en 
omfattning som strider mot det gemensamma intresset " kan anses förenligt med den 
gemensamma marknaden. Kommissionen beslutar i varje enskilt fall om huruvida 
det undantag som föreskrivs i artikel 92.3 skall tillämpas på det förbud mot stöd som 
avses i artikel 92.1. När den fattar sina beslut tar den hänsyn till de särskilda 
villkoren i varje fall och för varje berörd marknad genom att de kulturella mål som 
eftersträvas tas i beaktande. Kommissionen avser att anta riktlinjer för stöd inom 
denna sektor. 
Skydd av naturminnen eller kulturmiljöer 
Naturminnen som har vidareutvecklats av människor avspeglar en kultur. 
Kulturmiljöer eller landskap är platser som utmärks av sin skönhet (konstnärligt eller 
pittoreskt), sin användning (vetenskapligt) eller genom de händelser som utspelat sig 
där (historiskt eller enligt myterna). Gemenskapen måste garantera att sådana 
minnesmärken eller miljöer respekteras i alla strukturinsatser och ge utrymme för 
den kulturella mångfalden. En rekommendation på grundval av artikel 128 vore 
tänkbar i detta syfte. 
Den audiovisuella politiken 
Vid tillämpningen av direktivet "television utan gränser" ägnas särskild 
uppmärksamhet åt bestämmelserna om respekten för verken (reglering av 
reklaminslag) och för den kulturella och språkliga mångfalden via olika insatser för 
att främja audiovisuella verk. Under år 2002 kommer åtgärdernas följder att 
utvärderas. 
25 
B Att uppmuntra skapande och kulturell utveckling 
Skapandet intar en oundgänglig plats i all kulturell verksamhet. Det ger näring och 
kraft ät samhället och stimulerar medborgarnas kulturvanor. Det är också i allt högre 
grad en faktor för sysselsättningen. Gemenskapen är medveten om konstnärernas 
viktiga roll och avser att främja skapande och kulturell utveckling. Det är ett 
perspektiv som beaktas vid utövningen av gemenskapens befogenheter på flera 
områden. 
Upphovsrätt och närstående rättigheter 
På internationell nivå antogs nyligen internationella skyddsnormer i två nya WIPO-
fördrag9på området för immateriell äganderätt. Förhandlingar pågår för närvarande 
om två protokoll till fördragen, som berör databaser respektive utövning och 
produktion på det audiovisuella området. På gemenskapsplanet antog kommissionen 
den 10 december 199710 ett förslag till direktiv "om harmonisering av vissa aspekter 
av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället ", där flera av de 
skyldigheter som ingåtts internationellt på senare tid infördes i gemenskapens 
rättsordning. Initiativet omfattar flera aspekter av upphovsrätten och de närstående 
rättigheterna såsom mångfaldiganderätten, rätten till överföring till allmänheten, det 
rättsliga integritetsskyddet för tekniska system för identifikation och skydd samt 
spridningsrätten, inbegripet principen om konsumtion av rättigheter. Till skillnad 
från de två WlPO-fördragen täcker direktivförslaget även det audiovisuella området. 
Direktivförslaget omfattar inte upphovsmännens ideella rättigheter, harmonisering 
av bestämmelser om privatkopiering, rätten till digital radiosändning, ansvarsfrågor 
eller tillämplig rätt. Det planerade direktivet om elektronisk handel planeras innefatta 
övergripande ansvarsfrågor, särskilt ansvar för överträdelser av upphovsrätten. För 
närvarande planeras förslaget inte omfatta frågor om tillämplig rätt, särskilt för 
upphovsrättsinnehavaren. 
Ett förslag till rekommendation om de ideella rättigheterna skulle kunna läggas fram 
på grundval av artikel 128.5 i syfte att skydda upphovsmännen och deras verk. 
Ett nytt direktiv om harmonisering i fråga om följerätt till förmån för 
upphovsmannen till originalkonstverk (EGT C 178, 21..6.1996) behandlas för 
närvarande av rådet och Europaparlamentet, och ett ändrat förslag antogs av 
kommissionen den 13 mars 1998. Syftet är att ge upphovsmannen rätt till ekonomisk 
ersättning vid vidareförsäljning av ett originalverk via konsthandlare, 
försäljningsansvariga eller offentliga auktionsförrättare. 
10 Fördragen antogs av den diplomatiska konferens om upphovsrätt och närstående rättigheter som 
organiserades i Genève den 20 december 1996 av Världsorganisationen för den intellektuella 
äganderätten (WIPO). 
KOM(97) 628, 10.12.1997. 
28 
Beskattning av varor och tjänster på kulturområdet 
Medlemsstaterna kan tillämpa en lägre mervärdesskattesats på de flesta varor och 
tjänster på kulturområdet (böcker, upphovsrätter och närstående rättigheter, 
utställningar, biobesök, inträdesavgifter på museer, teatrar, televisionstjänster med 
mera) i enlighet med direktiv 92/77 av den 19 oktober 1992. 
Beskattningen av kulturföremål har gett upphov till en diskussion som rör 
tillämpningen av en lägre mervärdesskattesats dels för skivor och 
multimediamateriel, och dels för bevarande och restaurering av kulturarvsföremål. 
Kommissionen avser att uppmärksamma dessa frågor när den utarbetar sitt 
arbetsprogram för införande av ett nytt gemensamt mervärdesskattesystem och för en 
modernisering av det nuvarande mervärdesskattesystemet. 
Företagssponsring 
Frågan om företagssponsring och mecenatskap hör delvis samman med den direkta 
beskattningen. Det bör alltså skapas ett gynnsamt klimat på europeisk nivå för 
sponsring och mecenatskap med främjande av utbyte och spridning av information 
om nationella skattemässiga åtgärder till förmån för sponsring och mecenatskap på 
kulturområdet. En gemenskapsrekommendation skulle kunna utarbetas på grundval 
av artikel 128.4 som riktlinje för medlemsstaternas bestämmelser. 
C Att medverka till samarbete och utbyte på kulturområdet 
Den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital är en av grundstenarna i 
Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Den är avgörande för om 
européernas gemensamma kulturområde skall kunna förverkligas och 
vidareutvecklas. I det avseendet behöver vidare framsteg göras på följande två 
områden: 
Fri rörlighet för yrkesverksamma inom kultursektorn 
Kommissionen har inrättat en högnivågrupp som skall utreda vilka svårigheter 
medborgarna ställs inför när de vill utöva sin rätt att bosätta sig och arbeta i en annan 
medlemsstat. I gruppens rapport som lämnades till kommissionen den 18 mars 1997 
påvisas de problem som bland andra konstnärer och andra kulturverksamma stöter på 
när de utövar sin rätt till fri rörlighet. De yrkesverksamma hindras ofta av snåriga 
och tidskrävande procedurer för vistelser som i många fall är kortvariga. 
I rapportens slutsatser framhävs vikten av att underlätta den fria rörligheten för de 
kulturverksamma, och särskilda åtgärder efterlyses för att i högre grad beakta den 
särskilda situation som konstnärer och andra kulturverksamma befinner sig i. 
Kommissionen kommer att göra en detaljerad utredning av vilka hinder som återstår 
27 
för konstnärers och andra kulturverksammas fria rörlighet över gränserna och om 
nödvändigt vidta åtgärder för att avlägsna dem. 
Fri rörlighet för varor och tjänster på kulturområdet 
Rättsakter har antagits på gemenskapsnivå för att förhindra olaglig handel med 
kulturföremål på den inre marknaden och skydda medlemsstaternas nationella 
skatter. Bestämmelserna avser export av kulturföremål11 och återlämnande av 
kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium12. 
Samarbetet mellan kulturförvaltningar och andra behöriga myndigheter måste 
utvecklas på gemenskapsnivå för att skydda nationalskatterna i unionen. 
Kommissionen kommer att fortsätta sina insatser för att främja ett sådant samarbete. 
2 DEN KULTURELLA DIMENSIONEN I DEN INRE POLITIKEN 
I denna andra del redogörs närmare för sambandet mellan kulturen och den övriga 
inre politiken - de angränsande politikområdena - som gemenskapen för, och en 
enhetlighet eftersträvas mellan målen och medlen för de gemenskapsintrument som 
har betydelse för kulturen å ena sidan och gemenskapens kulturella verksamhet å den 
andra. Olika handlingslinjer föreslås för att förbättra såväl intregreringen av kulturen 
i gemenskapsinstrumenten som samordningen dem emellan. 
Integreringen gäller de aspekter av kulturen som kan påverkas av den inre politiken, 
särskilt kulturutveckling och kulturens roll i den fysiska planeringen, utbildning och 
kunskapsspridning. 
A Kulturutveckling och kulturens roll i den fysiska planeringen 
Flera av gemenskapens politikområden bidrar till den kulturella utvecklingen och 
gynnar en balanserad och hållbar användning av kulturen i gemenskapen. Insatserna 
kommer att förstärkas under perioden 2000-2004. 
Forskning och teknisk utveckling spelar en avgörande roll för att främja skapande, 
tillväxt och sysselsättning inom kultursektorn, och hör nära samman med utbildning, 
turism, medier och fritid. 
I det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling13 (1999-2002), som 
för närvarande behandlas av rådet och Europaparlamentet föreslås lösningar som 
1 ' Rådets förordning (EEG) nr 3911/92 av den 9 december 1992, kompletterad av förordning nr 752/93 
av den 30 mars 1993. 
12 Rådets direktiv 93/7/EEG av den 15 mars 1993. 
13 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska 
gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration 
(1998-2002), interinstitutionellt aktnummer 97/0119 (COD) av den 6 februari 1998. 
28 
svar på medborgarnas förväntningar inför det kommande seklet. Kommissionens 
förslag till femte ramprogram är avsett att stimulera och utveckla forskning och 
utveckling på kulturområdet med hjälp av särskilda program och nyckelåtgärder. 
Kommissionen kommer att lägga fram förslag till sådana program och åtgärder. 
Två tematiska program berör kulturen mer specifikt: 
- "Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" innehåller nyckelåtgärden 
"Morgondagens stad och kulturarvet". Syftet är en harmonisk utveckling av 
människornas liv i städerna genom en global miljöstrategi och avancerade 
förvaltningsmodeller som förenar en ökning av livskvaliteten, återställer social 
jämvikt samt skyddar och förvaltar kulturarvet så att dess samhällsekonomiska 
möjligheter i fråga om sysselsättning och turism kan utnyttjas på ett hållbart sätt. 
- "Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle" omfattar aspekter som rör 
kulturen. 
Nyckelåtgärden "Multimedieinnehåll och redskap" har som mål att göra 
informationssamhällets tjänster och produkter mer funktionella, användarvänliga och 
accepterade för att främja den språkliga och kulturella mångfalden, levandegöra det 
europeiska kulturarvet, stimulera skapandet och göra utbildningssystemen mer 
effektiva, särskilt i fråga om vidareutbildning. Det bör påpekas att innehålls- och 
informationsbranschen spelar en allt viktigare roll ekonomiskt, och att de europeiska 
producenterna bör ges gynnsamma villkor för att kunna behålla eller förbättra sin 
konkurrenssituation. Det är särskilt viktigt när det gäller Europeiska unionens 
audiovisuella industri och den kulturella verksamheten på förlagsområdet samt för 
musik och kulturarv. Europas ledande position på området måste befästas och dess 
kreativitet och kultur gynnas. 
Allmänt sett innefattas de samhällsekonomiska frågorna i det femte ramprogrammet 
inom den övergripande forskningen och i en nyckelåtgärd. Den kulturella 
dimensionen är en aspekt av den samhällsekonomiska forskningen, och särskild 
uppmärksamhet skall ägnas åt den europeiska integrationsprocessen, globaliseringen 
och den tekniska utvecklingen inom information och kommunikation. 
Strukturpolitiken erbjuder avsevärda möjligheter att främja kulturell utveckling och 
ta hänsyn till kulturen i den fysiska planeringen. Kommissionen avser att vid 
genomförandet av strukturpolitiken under den nya programplaneringsperioden 
(2000-2004) beakta slutsatserna i sitt meddelande "Sammanhållningspolitik och 
kultur - Ett bidrag till sysselsättningen"14 och därvid behandla kulturen som en 
fullvärdig del i strategierna för regional och lokal utveckling. Strukturfondernas stöd 
till kulturen kommer att bidra till utvecklingen av kulturarvet och till produktiva 
investeringar i kulturbranschen och i olika kulturprodukter. 
14 KOM(96) 512 slutlig 
29 
En tydlig kulturell dimension kan därigenom införas i de operativa programmen för 
regionerna och i programmen för gemenskapsinitiativ15. Kulturen kan beaktas när 
nya riktlinjer utformas för strukturfonderna, och projekt av kulturell art kan komma i 
fråga för stöd om de är sysselsättningsskapande och ingår i strategierna för regional 
eller lokal utveckling. 
Politiken för landsbygdsutveckling syftar till att främja mångfalden i verksamheten 
på landsbygden och skall beakta de möjligheter som de kulturella aktiviteterna 
erbjuder. Projekten kan omfatta följande områden: främjande av den lokala 
identiteten, utnyttjande av det inhemska kulturarvet i ett hållbart perspektiv 
(kulturföremål, folklore, språk med mera) ny permanent infrastruktur på 
kulturområdet (ekomuséer, kulturcentra osv) och särskilda kulturella aktiviteter. 
Inom turismen har de flesta gemenskapsinitiativen hittills grundats på rådets 
beslut 92/421/EEG där det fastställs att gemenskapens insats "är avsedd både att 
framhäva kulturarvet för turisterna och att främja ökade kunskaper om kultur, 
tradtitoner och levnadssätt i Europa". I beslutet betonas särskilt den nära kopplingen 
mellan turism och kultur, och särskilt mellan turism och kulturarv. 30 % av alla 
turistresor beräknas vara av kulturell art. 
Gemenskapens roll i detta avseende är att bidra med en europeisk dimension till 
turismen genom att stödja särskilt utbyte av information, kunskaper och god praxis 
genom projekt över gränserna. Åtgärdsområdena ingår i det första fleråriga 
programmet för europeisk turism, Philoxenia (1997-2000), som föreslagits av 
kommissionen men som ännu inte antagits av rådet. 
B Utbildning och kunskapsspridning 
Yrkesutbildningen påverkar också indirekt kulturområdet genom den socialpolitik 
som gemenskapen bedriver inom Europeiska socialfonden och genom andra 
initiativ för sysselsättningen. 
I den mångfald åtgärder som ingår i ESF berör vissa yrkesutbildning inom 
kulturyrken, såväl för modernt skapande som för bevarande av kulturarvet 
(konstnärsutbildning, skådespelarutbildning med mera, liksom personal vid museer 
och arkeologiska platser och inom turistnäringen med anknytning till kulturarvet 
osv). ESF syftar också till att stimulera sysselsättningen inom kultur och 
konsthantverk genom stöd till nya lokala kooperativ. 
Kulturen kommer således att även fortsättningsvis ingå i Europeiska socialfondens 
verksamhetsområde på grund av sin ekonomiska betydelse och som källa till social 
utveckling och sysselsättning. 
15 Enligt reformen av strukturfonderna 2000-2006 skall antalet gemenskapsinitiativ minskas frän tretton 
till tre: Samarbete mellan länder, mellan regioner och över gränser för att stimulera en regional 
ekonomisk utveckling och uppmuntra en balanserad regional utvecklingsplanering, 
landsbygdsutveckling, samarbete mellan länderna för att bekämpa alla former av diskriminering och 
ojämlikheter som utgör ett hinder för att komma in pä arbetsmarknaden. 
30 
Gemenskapens utbildningspolitik ger ett viktigt bidrag till kunskap om Europas 
kultur och historia och till deras spridning. 
I kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa (2000-2006)"16 redovisas 
tre prioriteringar som i flera avseenden har en kulturell dimension: kunskap, 
medborgarskap och kompetens. 
De framtida programmen Sokrates II, Leonardo da Vinci II och Ungdom för Europa 
IV kommer därigenom att i ännu högre grad kunna främja denna dimension i kultur-
och konstnärsutbildning och lärarutbildning på dessa områden, samt 
volontärsverksamhet på kulturområdet och användning av ny teknik för tillgång till 
informationssamhällets resurser. 
Beaktandet av de kulturella aspektema kan ske på följande sätt: att öka kompetensen 
hos utbildningspersonalen på kulturområdet, särskilt inom konstnärsutbildningen, att 
främja rörligheten hos konststuderande och andra humaniorastuderande, att främja 
språkinlärning och uppmuntra kompetensutveckling inom yrkesutbildningen, särskilt 
inom traditionella och nya konstnärliga yrken, samt inom ny teknik med anknytning 
till kulturen. 
I ekonomiska mått har kultursektorn nått en plats i EU som motiverar att särskild 
jämförbar kulturstatistik redovisas med utgångspunkt från redan befintliga nationella 
uppgifter. Kommissionen (Eurostat) har därför infört en särskild del i sitt 
femårsprogram (1998-2002) för framställning av jämförbar kulturstatistik på 
gemenskapsnivå som stöd för utformning, övervakning och utvärdering av 
gemenskapens insatser på kulturområdet. 
På området för telekommunikationer, informationsmarknad och utnyttjande av 
forskningsresultat eftersträvar gemenskapen att förbättra kulturkunskaperna och 
deras spridning med hjälp av följande program: 'Telematiktillämpningar" (TAP) 
som har betydelse för medier, den audiovisuella sektorn, bibliotek, museer, gallerier 
etc, "Avancerad kommunikationsteknik och avancerade kommunikationstjänster" 
(Acts) som bland annat stödjer utveckling och användning av sådana tjänster inom 
kultursektorn, de flerspråkiga programmen "MLPA" och "MLIS" som skall främja 
utvecklingen av datatillämpningar på språkområdet, 'TEN-Telekom" som skall 
främja de transeuropeiska kommunikationsnätens genomförande och utveckling, och 
"Info 2000", som bland annat gynnar multimedieprodukter med kulturellt innehåll. 
3 KULTUREN I GEMENSKAPENS YTTRE FÖRBINDELSER 
Globaliseringen av ekonomin och av kommunikationerna medför med nödvändighet 
att även kulturfrågorna globaliseras. Kulturfrågorna blir därigenom ännu viktigare. 
Gemenskapens politik inriktas i detta avseende på följande fem punkter: 
16 KOM(97) 563 final 
31 
a) I internationella handelssammanhang eftersträvar gemenskapen att bevara sin 
egen och medlemsstaternas förmåga att vidta alla åtgärder som behövs för att 
bevara och främja den kulturella mångfalden och gynna skapandet och den 
kulturella utvecklingen i Europa. 
b) Gemenskapen utvecklar lämpliga former för ett balanserat kultursamarbete med 
andra delar av världen och främjar kulturdialog. Den kulturella dimensionen blir 
allt mer uttalad i de bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal som gemenskapen 
ingår, som till exempel partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet. 
c) Gemenskapen främjar den kulturella utvecklingen i utvecklingsländerna. Inom 
genomförandet av Lomékonventionen betraktas kultursektorn som en faktor för 
ekonomisk utveckling i närmare hälften av de nationella vägledande programmen. 
d) Gemenskapen gör sina kulturprogram tillgängliga för de europeiska länder som är 
kandidater för anslutning till Europeiska unionen. 
e) Gemenskapen främjar de europeiska kulturernas spridning i tredje land, och 
stärker de kulturella banden med de gemenskapsmedborgare som är bosatta 
utanför unionen. 
32 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
EUROPEISKA GEMENSKAPENS RAMPROGRAM FÖR KULTUR 
(2000-2004) 
(Samlat instrument för finansiering och programplanering för 
kulturellt samarbete, "Kultur 2000") 
33 
1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 35 
2. BERÖRD BUDGETPOST 35 
3. RÄTTSLIG GRUND 35 
4. BUDGETKLASSIFICERING 35 
4.1 Klassificering av utgifter 35 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 35 
5. BEHOV AV GEMENSKAPSFINANSIERAT STÖD. ÅTGÄRDENS MÅL 35 
5.1 Allmänt mål 35 
5.2 Mål för verksamheten 36 
5.3 Målgrupp 36 
6. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH BUDGETBESTÄMMELSER 37 
6.1 Typ av insatser 37 
6.2 Typ av utgifter 37 
6.3 Resultat av pilotinsatser 37 
7. BUDGETKONSEKVENSER 38 
7.1 Insatser inom ramen för strukturerade fleråriga samarbetsavtal 38 
7.2 Större insatser med Europa eller övriga världen som mål 38 
7.3 Specifika nyskapande insatser inom eller utom gemenskapen 39 
7.4 Totalkostnad 42 
8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING 42 
8.1 Valda indikatorer 42 
8.2 Urvalskriterier 43 
8.3 Uppföljning 43 
8.4 Utvärdering 44 
8.5 Interna samordningsmekanismer 44 
9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING 44 
10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER 44 
10.1 Konsekvenser för antalet tjänster 44 
10.2 Totala budgetkonsekvenser av ytterligare personal 45 
10.3 Övriga administrativa utgifter 45 
34 
1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 
Europeiska gemenskapens ramprogram för kultur 2000-2004 (Samlat instrument för 
finansiering och programplanering för kulturellt samarbete, "Kultur 2000"). 
2. BEKÖRD BUDGETPOST 
B3-200X Europeiska gemenskapens ramprogram för kultur 
3. RÄTTSLIG GRUND 
• Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat 
instrument för finansiering och programplanering för kulturellt samarbete. 
• Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 128 i 
detta. 
4. BUDGETKLASSIFICERING 
4.1. Klassificering av utgifter 
• Icke-obligatoriska utgifter 
• Differentierade anslag 
• Rubrik 3 i budgetplanen 
4.2. Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Ramprogrammet omfattar perioden 2000-2004. 
Kommissionen kommer i god tid att lägga fram en utvärdering av programmet 
för att fastställa de ekonomiska följderna av en eventuell förlängning efter år 
2004. 
5. BEHOV AV GEMENSKAPSFINANSIERAT STÖD. ÅTGÄRDENS MÅL 
5.1. Allmänt mål 
Europeiska gemenskapens ramprogram för kultur skall främja de 
målsättningar som anges i artikel 128 i fördraget. I artikel 1 i förslaget till 
beslut anges specifika följande mål: 
De europeiska folkens kunskap om varandras kultur och historia genom att 
framhäva det gemensamma kulturarvet och skapa kulturell dialog, 
35 
- kulturellt skapande och spridning över gränserna av kultur samt rörlighet för 
konstnärer och verk, 
- kulturell mångfald och nya former av kultur, 
- kulturens bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen, 
- framhävande av kulturarv som har europeisk betydelse, 
- främjande av europeisk kultur i tredje land och dialog med andra kulturer i 
världen. 
Ramprogrammet har även till syfte att koncentrera medlen till ett enda 
instrument för finansiering. 
En betydande del av programmet består av stöd till insatser, särskilt 
samarbetsavtal, där kandidatländerna deltar med sikte på den framtida 
utvidgningen av unionen. 
5.2. Mål för verksamheten 
Följande specifika mål för ramprogrammet har fastställts på grundval av 
analyser av behov, praktiska problem och områden där gemenskapen kan ge 
ett värdefullt bidrag: 
• Att mångdubbla antalet samarbetsavtal (inom en eller flera sektorer) 
med lång varaktighet och öka antalet kulturella nätverk, med främsta syfte 
att öka de europeiska folkens kunskap om varandras kultur och historia 
och att utveckla europeiskt kulturellt skapande (ca 60 avtal/nätverk). 
• Att bidra till skapandet av större verk och spridning av kunskap om dessa 
och om det europeiska kulturarvet inom och utom unionen genom större 
insatser (ett hundratal insatser). 
• Att utveckla nya kulturformer och att främja mindre gynnade 
befolkningsgruppers delaktighet i kulturen genom specifika nyskapande 
insatser (något mer än 600 insatser). 
5.3. Målgrupp 
I första hand de verksamma på kulturområdet (t.ex. organisatörer av 
evenemang och ansvariga inom teatern) och via dem konstnärer och artister. I 
andra hand alla Europas medborgare, främst mindre gynnade grupper och 
ungdomar. 
36 
6. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH BUDGETBESTÄMMELSER 
6.1. Typ av insatser 
För att uppfylla programmets mål föreslås tre typer av insatser: 
• Insatser inom ramen för fleråriga strukturerade kulturella samarbetsavtal. 
• Större insatser med spridning i Europa eller övriga världen. 
• Specifika nyskapande insatser inom eller utom gemenskapen. 
6.2. Typ av utgifter 
• Bidrag till och med finansiering av projekt (t.ex. evenemang, uppsättning, 
utbyten och utbildningsinsatser). 
• Igångsättnings- och verksamhetsbidrag till kulturorganisationer och 
nätverk. 
• Finansiering av avtal om tekniskt bistånd. 
• Finansiering av studier, publikationer, expertmöten och utvärderingar. 
6.3. Resultat av pilotinsatser 
Kommissionen föreslår pilotinsatser i budgetförslaget för 1999 för att testa de 
nya idéerna i ramprogrammet, bland annat 
- vad gäller samarbetsavtalen: 
• nätverk av kulturorganisalörer för att genomföra projekt inom en eller 
flera sektorer, 
• ett europeiskt kulturforum, 
• universitetsnätverk, 
- vad gäller större insatser: 
• festival i ordförandelandet, 
• "Europadagar" inom ramen för kulturmanifestationer, 
• televisionssändningar över gränserna av större kulturevenemang, 
• nätverk av medlemsstatemas kulturinstitut för insatser utanför 
unionen 
- vad gäller insatser för social integrering: 
• nätverk av kulturellt verksamma i mindre gynnade sociala miljöer. 
37 
De erfarenheter som dessa insatser ger skall komma till användning vid 
genomförandet av det nya programmet med hänsyn tagen till synpunkter 
under beslutsprocessen. 
7. BUDGETKONSEKVENSER 
7.1. Insatser inom ramen för strukturerade fleråriga samarbetsavtal 
• Samproduktioner 
• Kulturmanifestationer (t.ex. turnéer och festivaler) 
• Insatser som förenar fler kulturområden 
• Kulturarbetares utbildning och rörlighet 
• Kunskap om folkens kultur och historia 
Avtalen skall ha följande innehåll: 
• Deltagare från minst sju stater 
• Löptid på tre år 
• För finansiering av insatser: genomsnittlig årlig enhetskostnad på 275 000 
ecu 
Denna kostnad grundar sig på erfarenheter från finansiering av liknande 
avtal/nätverk inom ramen för befintliga program (normalt 200 000 ecu i 
programmet Rafael) och på önskan att utöka antalet deltagande stater (från 5 
till 7). 
• För verksamhetsbidrag och upprättande av nätverk: genomsnittlig årlig 
enhetskostnad på 55 000 ecu (20 % av 275 000 ecu) 
• För finansiering av ett treårigt samarbetsavtal blir den totala kostnaden i 
genomsnitt 1 000 000 ecu 
• Urval genom förslagsinfordran 
60 samarbetsavtal planeras under programperioden (baserat på sex betydande 
insatser som omfattar ett tjugotal uttrycksformer med i genomsnitt tre 
samarbetsavtal vardera). 
7.2. Större insatser med Europa eller övriga världen som mål 
• Europeisk kulturhuvudstad 
• Festival i unionens ordförandeland 
38 
• "Europadagar" inom ramen för internationella kulturmanifestationer 
• Framhävande av ett evenemang, ett monument eller en kulturmiljö av 
europeisk betydelse 
• Hyllning till betydande artister/konstnärer 
• Televisionssändningar av kulturevenemang 
De större insatserna skall uppfylla följande kriterier: 
• Symbolvärde 
• Möjlighet till fleråriga insatser (ett, två eller tre år) 
• genomsnittskostnad på 500 000 ecu/år, närmare bestämt: 
- Europeisk kulturhuvudstad: 1 miljon ecu (bidrag till 
kulturhuvudstaden, förberedelser och genomförande av evenemanget) 
med utgångspunkt från erfarenheterna hittills 
- Festival i ordförandelandet: 50 % av normalkostnaden för stora 
europeiska festivaler, 1 500 000 ecu, dvs. 750 000 ecu 
- "Europadagar" vid festivaler: ungefär en tredjedel av 
normalkostnaden för en festival, dvs. 500 000 ecu. 
- Symbolinsatser: mellan 300 000 och 400 000 ecu/år med 
utgångspunkt från nuvarande system (t. ex. Akropolis, Chiado, berget 
Athos, pilgrimsrutten till Santiago de Compostela) 
- Betydande konstnärer/artister: 200 000 ecu för att dela ut ett pris till 
stora europeiska konstnärer/artister, med utgångspunkt från 
normalbeloppet för ett pris 
- Samproduktioner för TV: 250 000 ecu/ämne, med utgångspunkt från 
erfarenheterna med samproduktioner för information 
• Urval på grundval av ansökningar 
Ett tjugotal större insatser om året bör finansieras via ramprogrammet. 
7.3. Specifika nyskapande insatser inom eller utom gemenskapen 
• Evenemang och manifestationer med nya kulturella uttrycksmedel 
• Medborgarnas tillgång till och deltagande i kulturlivet, särskilt de mest 
missgynnade grupperna och ungdomar 
• Skapande av multimediala verktyg 
39 
• Utbyte och samarbete mellan yrkesverksamma inom kultur- och 
samhällssektorerna som arbetar med social integrering 
Insatserna skall uppfylla följande kriterier: 
• Deltagare från minst fyra stater 
• Varaktighet: ett till två år 
• Genomsnittskostnad: 80 000 ecu 
/ nuvarande programmen är genomsnittskostnaden 45 000 ecu per insats. 
Den föreslagna genomsnittskostnad har räknats fram utifrån att färre insatser 
erhåller stöd och att fler stater deltar. 
• Urval genom förslagsinfordran 
Man räknar med att finansiera 630 insatser av denna typ under programperioden, 
dvs. 125 insatser per år. Insatserna kommer att gälla nya kulturella uttrycksformer 
(50), kultur i socialt utsatta områden (50) och kultur som kombineras med annan 
politik (25). 
40 
DETALJERAD KOSTNADSÖVERSIKT 
I MILJONER ECU 
1. Samarbetsavtal 
• antal insatser/ar 
• antal pagaende insatser 
• anslag (1 miljon ecu/insats) 
2. Stfirre insatser 
- Kulturhuvudstadsaret 
- Ordfflrandeskapets festivaler (2/ar) 
- Europadagar (5/ar) 
- Symbolinsatser 
• antal insatser/ar 
• antal pagaende insatser 
• anslag (1 miljon ecu/insats) 
- Hyllning till stora artistcr (2/ar) 
-TV 
TOTAL 
3. Specifika insatser 
• antal insatser/ar 
• anslag (80 000 ecu/insats) 
4. Administration 
• kontor for tekniskt bistand (1) 
• studier, publikationer, 
expertmdten 
• utvfirdering 
TOTALT 
TOTALT 2000 
12 
12 
12 
2,5 
1,5 
2 
2 
2 
2 
0,4 
1 
9,4 
120 
9,6 
0,5 
0,8 
1.3 
323 2001 
12 
24 
12 
1 
1,5 
2 
2 
4 
2 
0,4 
2 
8,9 
125 
10 
1 
0,8 
1,8 
32,7 2002 
12 
36 
12 
1 
1,5 
2 
3 
1 
3 
0,4 
2 
9,9 
125 
10 
1 
0,8 
0,2 
2 
33,9 2003 
12 
36 
12 
1 
1,5 
2 
3 
8 
3 
0,4 
2 
9,9 
130 
10,4 
1 
0,8 
1,8 
34,1 2004 
12 
36 
12 
1 
1,5 
2 
3 
9 
3 
0,4 
2 
9,9 
130 
10,4 
1 
0,4 
03 
1,7 
34 TOTALT 
60 
60 
6,5 
7,5 
10 
13 
13 
2 
9 
48 
630 
50,4 
4,5 
3,6 
0,5 
8,6 
167 
De administrativa anslagen är avsedda att täcka kostnader för ett kontor för tekniskt 
bistånd, studier, publikationer, expertmöten och utvärdering. Kommissionen får 
använda sig av juridisk expertis via ett permanent nätverk av specialister på 
kulturens juridiska aspekter. 
(l) Kontor för tekniskt bistånd: detta belopp anslås i budgetens del B för uppföljning och 
utvärdering, övriga administrativa kostnader finansieras via ett anslag på 300 000 ecu/år i del A 
i budgeten (se punkt 10.2). 
41 
7.4. Totalkostnad 
Totalkostnaden blir följande, baserad på den bifogade detaljerade 
beräkningen: 
Samarbetsavtal 
Storre insatser 
Specifika insatser 
Programadministration 
TOTALT 2000 
12 
9,4 
9,6 
1,3 
32,3 2001 
12 
8,9 
10 
1,8 
32,7 2002 
12 
9,9 
10 
2 
33,9 2003 
12 
9,9 
10,4 
1,8 
34,1 2004 
12 
9,9 
10,4 
1,7 
34 Totalt 
60 
48 
50,4 
8,6 
167 % 
35,9 
28,7 
30,3 
5,1 
100 
8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING 
8.1. Valda indikatorer 
För att bedöma programmets resultat och inverkan mot de uppställda målen 
kommer följande aspekter att i första hand användas: 
- För de integrerade insatserna: 
antalet samarbetsavtal (inom ett eller flera områden) och nätverk som 
erhållit stöd, 
antalet deltagare i dessa avtal och nätverk, 
deltagarnas andel av det totala antalet aktörer inom varje enskilt 
område, 
varaktigheten hos de nätverk som skapas/erhåller stöd, 
antalet insatser på universitetsnivå. 
För de större insatserna: 
antalet projekt och kulturevenemang som finansierats via programmet 
och deras kvalitet, 
antalet deltagare i projekten, 
analys av medietäckning, riktad till allmänheten och till specialister 
(specialtidningar och -tidskrifter). 
För de specifika insatserna: 
antalet nya kulturella uttrycksformer som berörs, 
antalet projekt som inletts, 
42 
• socialt utsatta gruppers och ungdomars deltagande i projekten. 
Dessutom, vad gäller alla insatser: 
• allmänhetens deltagande, 
• kulturellt och samhällsekonomiskt mervärde som uppstår genom 
synergieffekter och nya partnerskap, och särskilt om sysselsättning 
skapats inom kulturella och konstnärliga yrken. 
• insatser/avtal/nätverk där kandidatländerna deltagit. 
8.2. Urvalskriterier 
• Att gemenskapen kan ge ett värdefullt bidrag (jämför punkt 8), 
• antalet medlemsstater som deltar i projekten via aktörer (när det gäller 
insats 1 t.ex. är kravet att minst sju medlemsstater skall vara involverade), 
• antalet sektorer som berörs av projekt inom flera områden (minst tre), 
• antalet evenemang/kulturmiljöer/annat som berörs av projekten, 
• krav på visst publikantal, 
• krav på viss varaktighet på avtalen/nätverken (minst tre år), 
• budget av viss minsta storlek, 
• projektens ekonomiska inverkan (t.ex. i form av arbetstillfällen som 
skapats). 
8.3. Uppföljning 
Uppföljningen av insatserna kommer att ske med hjälp av permanenta 
instrument som bl.a. skall mäta indikatorerna och avgöra i vilken mån 
urvalskriterierna har beaktats. 
De senare kommer att mätas och bedömas bl.a. genom 
• jämförande analyser av olika projekts fördelar, 
• aktivitetsrapporter som ger en fullständig bild av insatsernas tekniska och 
finansiella uppläggning, 
• utvärderingar. 
Indikatorerna är av sådan art att det inte torde bereda några problem att 
använda dem för mätning. 
43 
Kommissionen kommer vid genomförandet av programmet att bistås av en 
rådgivande kommitté sammansatt av företrädare för medlemsstaterna. 
8.4. Utvärdering 
Utvärderingar skall göras år 2002 (utvärdering i halvtid) och vid programmets 
slut år 2004. 
8.5. Interna samordningsmekanismer 
I kommissionens meddelande från oktober 1997 om beaktandet av de 
kulturella aspektema i gemenskapens verksamhet fastställs interna 
samordningsbestämmelser. 
Generaldirektorat X skall svara för samordningen. 
Innan nya projekt väljs ut, skall berörda enheter rådfrågas. 
9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING 
Alla juridiska handlingar (avtal, överenskommelser, osv.) kommer att innehålla 
bestämmelser om kontroll från kommissionens och revisionsrättens sida. 
Verifikationer eller andra handlingar som visar den bokföringsmässiga situationen 
och utgiftens art kommer att begäras in för varje utbetalning. 
Kontroller av tre slag kommer att göras: av hela projektet, av enskilda handlingar 
och på stället. 
Interna revisioner kommer att göras för att kontrollera kontoret för tekniskt bistånd. 
10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER 
10.1. Konsekvenser för antalet tjänster 
Typ av tjänster 
Fast anstallda 
eller tillfalligt 
anstallda A 
B 
C 
Andra tjänster 
Totalt Erforderlig personal ffcr att 
fSrvalta programmet 
Fasta 
tjänster 
6 
2 
10 
18 Tillfälliga 
tjänster 
2 
1 
0 
3<i> 
6 varav 
Befintliga 
tjanster inom 
berflrt GD 
eller berflrd 
enhet 
X 
X 
X 
X Ytterligare 
tjanster Period 
44 
10.2. Totala budgetkonsekvenser av ytterligare personal 
Belopp Berakningsmetod 
Fast anstallda 9 720 000 18 x 108 000 ECU x 5 ar 
Tillfalligt anstallda 1 620 000 3 x 108 000 ECU x 5 ar 
Ovriga resurser 1 500 000(1) 3 x 100 000 ECU x 5 ar 
(budgetpost A-7002) 
Totalt] 12 840 000 | 
0) i?: _: :_~ ~.. ..~-i,«,._i.~*.... ,.:J i.^_.». At. ».i„.:.i^ U:.*X_J. IAA AA/\ /*_ i. 
budgetpost A-7002, som kompensation för att vissa konsulter försvinner. 
Genom användning av befintliga administrativa resurser för programmets 
genomförande (baserad på rubrikerna A-l, A-2, A-4, A-5 och A-7). 
10.3. Övriga administrativa utgifter 
Budgetpost Belopp Berakningsmetod 
(nr och beteckning) 
A-7031 146 250 15 fbretrSdare fbr medlemsstaterna x 650 ecu 
x 3 sammantraden/ar x 5 ar 
Total 1 146 250 [ 
Anslagen tas (rån GD X:s befintliga budget. 
45 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 266 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 01 09 
Katalognummer : CB-CO-98-308-SV-C 
ISBN 92-78-36027-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg