Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2023/C 30/12)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Ansökan om godkännande av den mindre ändringen finns i kommissionens databas eAmbrosia.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”AZAFRÁN DE LA MANCHA”

EU-nr: PDO-ES-0112-AM02 – 22.4.2022

SUB (X) SGB ( )

1. Namn

”Azafrán de la Mancha”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1. Produkttyp

Klass 1.8 Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

3.2. Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Saffranskrokus (Crocus sativus L.) är en knölväxt som tillhör familjen irisväxter (Iridaceae). Knölen är klotformig med en diameter på 2–3 cm, köttig och täckt av kastanjebruna till gråaktiga hinnartade lågblad med nätmönster. Varje knöl får i oktober–november en till tre lila-violettfärgade blommor som bildar en pip som öppnar sig upptill som en tratt. Detta är saffransblomman, vars långa smala kronblad så småningom öppnar sig så att det inre blir synligt.

I blomman sitter fruktämnet med tre gula ståndare och en vit ståndarsträng, och stiftet, som delar sig i tre röda trådar eller pistillmärken. Detta är saffranstrådarna.

”Azafrán de la Mancha” kan lätt skiljas från annan saffran eftersom de röda pistillmärkena tydligt sticker ut från blomman och eftersom stiftet är kortare än på blommor av andra sorter.

Förhållandet mellan längden på pistillmärket och längden på stiftet ska vara mer än 1, med en tolererad avvikelse på 1 %.

Pistillmärket får inte vara kortare än 22 mm, med en tolererad avvikelse på 1 %.

Högst 0,5 % av vikten får utgöras av blomrester, dvs. stift utan pistillmärken, ståndare, frömjöl, delar av kronblad eller fruktämne. Högst 0,1 % får utgöras av främmande beståndsdelar. Som främmande beståndsdelar räknas alla växtrester som inte kommer från saffransblomman, mineraler (sand, jord och/eller damm), döda insekter eller insektsdelar etc.

Det får inte finnas mögel eller levande insekter.

Organoleptiska egenskaper

Doft: präglad av torkningsprocessen, intensiv och genomträngande med lätta toner av mogen brödsäd eller fint torkat gräs och blommiga inslag.

Doft- och smakförnimmelser (i infusion): kvardröjande och mild smak, i början lite bitter, lång eftersmak som påminner om mogen brödsäd och om torkningsprocessen.

Kemiska egenskaper

Analytisk parameter: fukt och flyktiga ämnen

Saffran i lösvikt: 7–9 %

Förpackad saffran: < 11 % (m/m)

Analytisk parameter: aska totalt

Saffran i lösvikt: –

Förpackad saffran: < 8 % (m/m)

Analytisk parameter: aska olöslig i syra

Saffran i lösvikt: –

Förpackad saffran: < 1 % (m/m)

Analytisk parameter: eterextrakt

Saffran i lösvikt: –

Förpackad saffran: 3,5–14,5 % (m/m)

Analytisk parameter: extrakt, lösligt i kallt vatten

Saffran i lösvikt: –

Förpackad saffran: < 65 % (m/m)

Analytisk parameter: färgförmåga1

Saffran i lösvikt: > 200

Förpackad saffran: > 200

Analytisk parameter: smakintensitet2

Saffran i lösvikt: > 20

Förpackad saffran: > 20

Analytisk parameter: bitterhet (pikrocrocin)3

Saffran i lösvikt: > 70

Förpackad saffran: > 70

Analytisk parameter: safranalhalt4

Saffran i lösvikt: > 65 %

Förpackad saffran: > 65 %

1 Uttryckt som ett direkt mått på absorption vid 440 nm (torrvikt).

2 Uttryckt som ett direkt mått på absorption vid 330 nm (torrvikt).

3 Uttryckt som ett direkt mått på absorption vid 257 nm (torrvikt).

4 Uttryckt i procent av den totala halten flyktiga ämnen.

3.3. Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4. Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

—

3.5. Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6. Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Märkningen måste innehålla följande bild i de fastställda färgerna. Numret XXYYYYYYYY är en alfanumerisk kod, där XX är två bokstäver i alfabetet som visar vilket år saffranet producerades och YYYYYYYY är ett identifieringsnummer för förpackningen.

De förpackningar som används till det skyddade saffranet ska vara försedda med garantibevis, etiketter eller numrerade kontrolletiketter som utfärdats av kontrollorganet och som gör det omöjligt att använda förpackningarna på nytt.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen sträcker sig från de centrala till de sydöstra delarna av regionen Kastilien-La Mancha.

Kärnan i detta område utgörs av de delar av La Mancha som tillhör provinserna Toledo, Ciudad Real, Cuenca och Albacete.

5. Samband med det geografiska området

Saffran infördes till Spanien under arabernas välde. Under 700- och 800-talen användes det enbart av högborgerligheten i det muslimska Spanien. I den arabiska matlagningen användes rikligt med örtkryddor och kryddväxter odlades därför i alla köksträdgårdar, främst spiskummin, brödkummin, svartkummin, krasse, fänkål, anis, koriander, senap, mynta, pepparmynta och persilja. Den viktigaste kryddan inom den arabiska ekonomin var emellertid saffran, som var en oumbärlig ingrediens för att sätta färg och smak i de flesta maträtter.

I ett mer sentida verk med titeln Cultivo del azafrán en la Solana (Saffransodling i La Solana) av J. A. López de la Osa (1897) finns skriftliga belägg för saffransodling i La Mancha. Boken innehåller uppgifter om saffransodling hundra år tidigare och citat från en rättsfallssamling från 1720 där saffran omnämns. Under den första tredjedelen av 1800-talet producerades det bästa saffranet i Spanien i La Mancha och den högsta avkastningen per hektar på obevattnad mark uppnåddes här. Det finns många belägg för att saffran odlats sedan långt tillbaka i Pedro Muñoz, Campo de Criptana och Manzanares (Ciudad Real), i Lillo, Madridejos, Villacañas, Villanueva de Alcardete och Cabezamesada (Toledo) och i Montilla del Palancar (Cuenca).

Det tyngsta beviset för det starka historiska sambandet mellan regionen La Mancha och saffransodling finner man emellertid i områdets många kulturella traditioner.

Som all verksamhet som är djupt rotad i ett samhälle har saffransodlingen gett upphov till ett eget rikt ordförråd. I studien ”El léxico del azafrán en el habla manchega” av M. Núñez and J. C. Conde (Al-Basit: Revista de Estudios Albacetenses, 28, Albacete 1991) finns en omfattande samling uttryck med anknytning till saffran som samlats in genom undersökningar i provinsen Albacete. Den långa traditionen av saffransodling i La Mancha kommer till uttryck i folktron i regionen, i en traditionell regional saffransdans och i sånger och ordspråk. Saffransodling utgör också inramningen för operetten La rosa del azafrán (libretto av F. Romero och G. Fernández Shaw, musik av Jacinto Guerrero, premiär i Madrid 1930).

Även handböcker om odlings- och framställningsmetoder bör tas upp i det här sammanhanget, såsom den tidigare nämnda boken av J. A. López de la Osa och El azafranero práctico av L. Jiménez Martín (Albacete: Imprenta Eduardo Miranda, 1900).

Saffransodlingens betydelse inom de folkliga traditionerna i området kommer återigen till uttryck i Saffransblommans fest (La Fiesta de la Rosa del Azafrán) som firas i Consuegra (Toledo), tävlingen i saffransrensning som hålls i La Solana (Ciudad Real) i samband med att man firar platsens skyddshelgon och Saffransblommans festival (el Festival de la Rosa del Azafrán) i Santa Ana (Albacete).

Slutligen framgår saffransodlingens betydelse inom områdets kultur och ekonomi tydligt i seden att ge några saffranstrådar till nygifta par som en symbol för önskan om lycka och välgång, en tradition som fortfarande lever vidare i några samhällen i La Mancha.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM01_PC_Azafran_de_La_Mancha.pdf

(1) EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.