Byrån har tagit fram ett antal studier på området dataskydd, bland annat en handbok om europeisk rättspraxis om dataskydd, en studie om rättsmedel som är tillgängliga för enskilda personer när det gäller övervakningsmetoder och håller för närvarande på att utarbeta en studie om konsekvenserna av användningen av biometriska uppgifter för de grundläggande rättigheterna. Det är viktigt att byrån ökar sin sakkunskap och samlar in data om frågor rörande de grundläggande rättigheterna som hänför sig till den digitala världen – inbegripet medieinnehåll – och om förvaltningen av internet och praktiska problem i samband med genomförandet av EU:s lagstiftning på detta område. Byrån kommer att ha ett nära samarbete med andra EU-byråer och aktörer på dessa områden, som Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska dataskyddsstyrelsen, Enisa, eu-LISA och gemensamma forskningscentrumet (JRC).

- Rättsligt och polisiärt samarbete: I sitt meddelande om EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 betonade kommissionen vikten av att främja ömsesidigt förtroende genom att bygga broar mellan de olika rättsliga och administrativa systemen i medlemsstaterna. Detta gäller civilrättsliga, affärsrättsliga, administrativa och straffrättsliga frågor och innebär att främja samarbete mellan rättsliga, administrativa och rättsvårdande myndigheter och utveckla miniminormer i hela EU. Det är viktigt att byrån med hjälp av sina initiativ på området forskning och data kan stödja initiativ som syftar till att förbättra det rättsliga samarbetet. Detta temaområde bör därför kvarstå i det fleråriga ramprogrammet 2018–2022.

Det bör noteras att rådet inte tog med straffrättsligt samarbete i det fleråriga ramprogrammet 2013–2017. Kommissionen hade dock tagit med detta område i sitt förslag från 2011. Europaparlamentet argumenterade också starkt för att straffrättsligt samarbete och polissamarbete skulle ingå i byråns nuvarande fleråriga ramprogram och beklagade djupt att man inte nådde enighet med rådet i detta avseende. Alltsedan Lissabonfördraget trädde i kraft har straffrättsligt samarbete ingått i EU:s regelverk och viktiga EU-initiativ har tagits på detta område, t.ex. inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet och gemensamma normer för skydd av rättigheterna för misstänkta och tilltalade i straffrättsliga förfaranden. I rådets slutsatser av den 27 juni 2014, som fastställde strategiska riktlinjer på området med frihet, säkerhet och rättvisa, underströks bland annat behovet av att ytterligare fortsätta ansträngningarna för att stärka tilltalade och misstänkta personers rättigheter i straffrättsliga förfaranden. I detta sammanhang uppmanade rådet till en mobilisering av byråns sakkunskap. I slutet av 2014 löpte dessutom den övergångsperiod ut som anges i Lissabonfördraget på området rättvisa. Därigenom hävdes begränsningarna i domstolens rättsliga kontroll och av kommissionens roll som fördragets väktare på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Data och uppgifter som hänför sig till situationen på fältet är därför viktiga för att kommissionen ska kunna utföra sin övervakande roll. Byråns arbete på det straffrättsliga området har redan visat sig vara till nytta, på grundval av särskilda studier som gjorts på kommissionens begäran (rörande barn i straffrättsliga förfaranden, överföring av fångar, rätt till tolkning och översättning respektive information vid straffrättsliga förfaranden). Det bör nu vara till fullo integrerat i temaområdet rättsligt samarbete. Detta fick starkt stöd av byråns styrelse i dess yttrande och det nämndes också i den externa utvärdering av byrån som gjordes 2012.

Detta gäller även för polissamarbetet som uttryckligen bör nämnas i det fleråriga ramprogrammet 2018–2022. Vikten av att stärka polissamarbetet underströks redan av Europeiska rådet i dess slutsatser av den 27 juni 2014 och är desto mer uppenbar efter de terroristattacker som drabbade EU:s medlemsstater 2015. Frågan om de grundläggande rättigheterna är av avgörande betydelse i detta sammanhang, vilket kommissionen lyfte fram i sitt meddelande om den europeiska säkerhetsagendan. Även på detta område tillhandahöll byrån värdefullt stöd på grundval av särskilda förfrågningar från kommissionen. Här kan nämnas utarbetandet av dokumentet Twelve operational fundamental rights considerations for law enforcement when processing Passenger Name Record (PNR) data inom ramen för byråns stöd till medlemsstaterna med att utveckla lämpliga standarder rörande grundläggande rättigheter vid behandling av PNR-uppgifter. Det krävs också ett stärkt polissamarbete mot bakgrund av flyktingkrisen som medför en ökning av människohandeln och smugglingen av migranter. Det är viktigt att byrån kan tillhandahålla stöd i form av tillförlitliga och jämförbara uppgifter och insamling av bästa praxis och initiativ bland annat på områden som bekämpning av smuggling av migranter, organiserad brottslighet och terrorism.

- Migration, gränser, asyl och integration av flyktingar och migranter: Till följd av den markanta ökningen av antalet asylsökande under de senaste åren har migration blivit en högprioriterad fråga för kommissionen, vilket ordförande Jean-Claude Juncker framhöll i sitt tal om tillståndet i unionen den 9 september 2015 och vilket framgick i samband med antagandet av den europeiska agendan för migration i maj 2015 och de många initiativ som redan tagits eller kommer att tas av kommissionen på detta område. I detta sammanhang och med tanke på de ökande migrationsströmmarna i riktning mot EU, är byråns arbete av avgörande betydelse när det gäller att lyfta fram frågor på fältet. Byrån bör fortsätta arbetet med att samla in uppgifter på detta område, i nära samarbete med andra EU-byråer, särskilt Easo och Frontex. Byrån har redan offentliggjort ett antal rapporter under de senaste åren (t.ex. rörande återsändande/överföring av utsatta barn som är EU-medborgare, social inkludering och migranters deltagande i samhället, alternativt förvar för asylsökande och personer som är föremål för återvändande, kostnaderna för att inte låta irreguljära migranter få tillgång till hälso- och sjukvård, grundläggande rättigheter vid landgränserna på grundval av iakttagelser vid vissa utvalda gränsövergångsställen, en uppsättning bestämmelser om lagliga inresevägar till EU för personer i behov av internationellt skydd, grundläggande rättigheter på flygplatser och vid landgränser, handbok om EU-lagstiftning rörande asyl, gränser och invandring) och medverkade i fortbildningsverksamhet om grundläggande rättigheter för gränskontrolltjänstemän i samarbete med Frontex. Byrån offentliggör också regelbundet insamlade data om den nuvarande situationen i EU när det gäller migration. I fråga om integrering av migranter (däribland flyktingar) kommer byrån under 2016 och 2017 att genomföra två större projekt. Det första utgörs av andra omgången av EU Minorities and Discrimination Survey (EU-MIDIS II) som gör det möjligt att kartlägga tendenser. Det andra består av insamling av uppgifter om nationella och regionala/lokala strategier för social inkludering och migranters deltagande i samhället genom byråns forskningsnätverk Franet (SIMPS). Detta viktiga arbete rörande diskriminering av invandrare och social inkludering måste fortsätta efter 2018. De berörda parterna stöder i stor utsträckning byråns fortsatta arbete om migrationsfrågor. Även byråns styrelse har uppmanat byrån att fortsätta arbetet med dessa frågor.

- Rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans: Detta temaområde måste ingå i den fleråriga ramen, vilket föreskrivs i artikel 5.2 b i förordningen. Rasismen, främlingsfientligheten och andra uttryck för intolerans ökar i EU, både på och utanför internet. Utmaningarna är allt större i fråga om kampen mot terrorism och radikalisering samt på området migration. EU har använt sig av en gemensam ram för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet och denna övervakas noggrant av kommissionen. Kommissionens första årliga kollokvium om grundläggande rättigheter resulterade i en lista över åtgärder för att bekämpa hatbrott och hatpropaganda och främja en kultur av inkluderande tolerans i EU. Under kollokviet underströks det faktum att det saknas tillförlitliga och jämförbara uppgifter om hatbrott. Det är därför viktigt att byrån inriktar arbetet på att hjälpa medlemsstaterna att göra framsteg på detta område, bland annat genom att utveckla en gemensam metod för att registrera hatbrott. Detta bör ske i samarbete med Eurostat. Det är dessutom viktigt att byrån, i syfte att kartlägga tendenser, regelbundet upprepar sina studier i stor skala, såsom studien rörande antisemitism, och utvecklar sin datainsamling om antimuslimskt hat och särskilda data om främlingsfientlighet i migrationssammanhang.

- Barnets rättigheter: Främjande och skydd av barnets rättigheter ingår i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och är en prioritering för EU. Detta område har stått i fokus för byråns verksamhet inom det fleråriga ramprogrammet 2013–2017. Byrån har offentliggjort en mängd forskning om barnets rättigheter som är av betydelse också på ett antal andra politikområden, t.ex. asyl och migration, social inkludering, rättvisa, icke-diskriminering, rasism och främlingsfientlighet, våld mot barn, skydd av barn och barns välfärd. Kommissionen anordnar ett årligt europeiskt forum för barnets rättigheter och har nyligen vidtagit åtgärder rörande system för skydd av barn och barn som migrerar. Forskning och data som rör barnets rättigheter är avgörande för att stödja och tillhandahålla information för europeiska och nationella initiativ. Det är viktigt att barnets rättigheter förblir ett fokusområde för byrån för 2018–2022, så att den kan fortsätta att samla in data och följa upp framstegen och utvecklingen på lång sikt t.ex. om barnvänlighet i rättssystemet och barn i utsatta situationer, så att de indikatorer för barnets rättigheter som byrån utvecklat kan tas i bruk. Detta fick starkt stöd av byråns styrelse.

- Integration av och social inkludering av romer: Integrationen av romer utgör en klar prioritering för EU. I EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 uppmanas byrån att samla in data i alla medlemsstater om romernas situation när det gäller tillgång till sysselsättning, utbildning, sjukvård och bostäder och att samarbeta med medlemsstaterna för att utveckla övervakningsmetoder som kan ge en jämförande analys av romernas situation i olika delar av EU. Byrån har byggt upp sakkunskap när det gäller att samla in uppgifter om frågor som rör romer under de senaste åren, vilket framgår av dess rapporter om situationen för romerna i 11 medlemsstater och om situationen för romska EU-medborgare som flyttar till och bosätter sig i andra medlemsstater, och av undersökningen om minoriteter och diskriminering EU Minorities and Discrimination Survey. Berörda parter begärde att romerna skulle kvarstå som ett prioriterat tematiskt område, vilket även framgår av resultaten från det offentliga samråd som genomförts av byrån. Detta fick även uttryckligt stöd av byråns styrelse. Byrån bör därför fortsätta sina ansträngningar att tillhandahålla data för samtliga medlemsstater, vilka också bygger på den uppsättning indikatorer för integrering av romer som byrån kommer att ta fram i komplementaritet med det internetbaserade rapporteringsverktyg som har utarbetats av kommissionen. Social inkludering förtjänar ett förstärkt fokus i detta sammanhang med tanke på betydelsen av att bekämpa fattigdom och social utestängning, ett av EU:s fem mål i Europa 2020-strategin för tillväxt. Byråns erfarenhet av att samla in uppgifter om social inkludering av romer och andra minoriteter och utsatta grupper (t.ex. genom undersökningar som EU-MIDIS – EU:s undersökning av minoriteter och diskriminering, eller projekt som SIMPS, som går ut på insamling av uppgifter om nationella och regionala/lokala strategier för social inkludering och migranters deltagande i samhället) kan också vara till nytta för byråns framtida verksamhet, t.ex. när det gäller den kommande undersökningen om grundläggande rättigheter eller mot bakgrund av EU:s prioriteringar i anslutning till den framtida Europeiska pelaren för sociala rättigheter. Komplementaritet och synergieffekter bör eftersträvas med andra aktörer, såsom Eurostat och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound), vilket stärker det befintliga samarbetet. Det bör noteras att ett ökat fokus på social inkludering i byråns fleråriga ramprogram begärdes av de berörda parterna vid det offentliga samråd som genomfördes av byrån under 2015 och även av byråns styrelse i dess yttrande om nästa fleråriga ramprogram. Detta har även begärts av Europaparlamentet.