Bryssel den 7.7.2005

KOM(2005) 306 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

till den budgetansvariga myndigheten om garantier som berör den allmänna budgeten Situationen per den 31 december 2004 {SEC(2005)915}

INNEHÅLL

Del 1: Operationer som har inletts sedan rapporten per den 30 juni 2004, riskutvecklingen och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten 3

1. Inledning: Transaktionernas natur 3

2. Transaktioner sedan rapporten per den 30 juni 2004 3

3. Risksituationen 4

3.1. Utestående belopp per den 31 december 2004 4

3.2. Maximal årlig risk för unionens budget: utbetalningar fram till den 31 december 2004 (se även tabell A2 i bilagan) 5

3.3. Maximal årlig teoretisk risk för unionens budget: utbetalningar som verkställts eller beslutats fram till den 31 december 2004 (se även tabell A3 i bilagan) 5

4. Utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten 5

4.1. Användningen av de likvida medlen 5

4.2. Intervention från garantifonden 5

5. Analys av gemenskapens teoretiska kapacitet att bevilja lån och garantier till tredje land 5

6. Garantifonden per den 31 december 2004 6

7. Relativ soliditet 7

Del 2: Bedömning av potentiella risker: ekonomiskt och finansiellt läge i de tredjeländer som är föremål för de mest betydande lånetransaktionerna 8

1. Inledning 8

2. Kandidatländerna 8

3. Västra Balkan 8

4. De nya oberoende staterna 9

Del 1: Operationer som har inletts sedan rapporten per den 30 juni 2004, riskutvecklingen och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten [1]

1. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR

De risker som täcks genom gemenskapens budget härstammar från flera typer av låne- och garantitransaktioner, vilka kan delas in i två huvudkategorier: lån med makroekonomiska mål som beviljas av de europeiska gemenskaperna (betalningsbalanslån till medlemsstater och makroekonomiskt stöd till tredjeländer) samt lån med mikroekonomiska mål (Euratomlån och GNI-EG-lån[2] till medlemsstater och Euratomlån och utlåning från Europeiska investeringsbanken (EIB)[3] till tredjeländer).

2. TRANSAKTIONER SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 2004

I fråga om makroekonomiskt stöd till tredjeländer beslutade rådet den 7 december 2004 att förlänga sina tidigare beslut om att ge makroekonomiskt stöd till Serbien och Montenegro (2004/862/EG) samt till Bosnien och Hercegovina (2004/861/EG). Vad beträffar de nya oberoende staterna fattades inget nytt rådsbeslut, men kommissionen antog den 10 december 2004 ett meddelande om genomförande av makroekonomiskt stöd till Armenien, Tadzjikistan och Georgien[4].

Utbetalningarna uppgick till sammanlagt 22 miljoner euro i form av bidrag: 10 miljoner euro till Serbien och Montenegro, 5,5 miljoner euro till Armenien och 6,5 miljoner euro till Georgien.

Ett Euratomlån har också betalats ut till Bulgarien på basis av ett tidigare beslut (Kozloduy, 30 miljoner euro).

Ett nytt kommissionsbeslut antogs om ändring av beslut C(2000)3812 av den 13 december 2000, varigenom beloppet för det Euratomlån som tidigare beslutats till förmån för K2R4-anläggningen i Ukraina minskades.[5]

Vad gäller EIB:s mandat beslutade rådet den 22 december 2004[6] att ändra beslut 2000/24/EG för att ta hänsyn till EU:s utvidgning och den europeiska grannskapspolitiken.

Samma dag[7] fattade rådet beslut om att bevilja EIB en gemenskapsgaranti för att täcka eventuella förluster i samband med lån till vissa typer av projekt i Ryssland, Ukraina, Moldavien och Vitryssland. Det sammanlagda utlåningstaket uppgår till 500 miljoner euro. Gemenskapsgarantin till EIB skall undantagsvis uppgå till 100%. Garantin skall omfatta lån som beviljas fram till den 31 januari 2007 (och kan förlängas med sex månader).

Inför de tio nya medlemsstaternas anslutning den 1 maj 2004 antog rådet förordning nr 2273/2004[8] om ändring av rådets förordning nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land.

Enligt kommissionens meddelande om en ny budgetplan för perioden 2007-2013[9] skulle garantifondens finansiering teoretiskt sett inte längre vara begränsad på samma sätt som tidigare, eftersom garantifonden skulle finansieras genom en budgetpost inom ramen för rubrik 4 (yttre förbindelser) i stället för, som hittills, via en särskild reserv för detta ändamål.

3. RISKSITUATIONEN

Nedanstående riskanalys bygger på de inarbetade parametrarna utestående belopp, maximal årlig risk samt maximal årlig teoretisk risk för gemenskapens budget (metodiken redovisas närmare i kommissionens arbetsdokument). Detaljerade uppgifter återges i tabellerna A1, A2 och A3.

3.1. Utestående belopp per den 31 december 2004

Det totala riskbeloppet per den 31 december 2004 uppgick till 15 284 miljoner euro, jämfört med 15 519 miljoner euro per den 30 juni 2004.

De transaktioner som påverkat det utestående lånebeloppet sedan föregående rapport redovisas i nedanstående tabell.

Tabell 1: Utestående belopp per den 31 december 2004* | Miljoner euro (avrundade belopp) |

Utestående belopp per den 30 juni 2004 | 15 519 |

Återbetalningar av lån |

Euratom | 0 |

GNI | -18 |

Makroekonomiskt stöd | -145 |

EIB | -747 |

Utbetalningar av lån |

Euratom | 30 |

Makroekonomiskt stöd | 0 |

EIB | 1 265 |

Variationer i växelkurserna för andra valutor i förhållande till euron | - 621 |

Utestående belopp per den 31 december 2004 | 15 284 |

* samtliga lån som täcks av garantier (till medlemsstater såväl som tredjeländer), exklusive obetalda, till betalning förfallna räntor och uteblivna återbetalningar

Det utestående belopp som avser transaktioner i medlemsstaterna var 3 360 miljoner euro per den 31 december 2004 jämfört med 3 635 miljoner euro per den 30 juni 2004.

Det utestående belopp som avser tredjeländer var 11 924 miljoner euro per den 31 december 2004 jämfört med 11 885 miljoner euro per den 30 juni 2004.

3.2. Maximal årlig risk för unionens budget: utbetalningar fram till den 31 december 2004 (se även tabell A2 i bilagan)

- Den maximala totala risken för 2005 uppgår till 1 848 miljoner euro på årsbasis.

- Risken vid transaktioner som avser medlemsstaterna uppgår till 544 miljoner euro.

- Risken vid transaktioner som avser tredjeländer uppgår till 1 304 miljoner euro.

3.3. Maximal årlig teoretisk risk för unionens budget: utbetalningar som verkställts eller beslutats fram till den 31 december 2004 (se även tabell A3 i bilagan)

- Den maximala teoretiska risken uppgår till 1 957 miljoner euro för 2005 och beräknas nå 3 546 miljoner euro 2013.

- För transaktioner som rör medlemsstaterna är den maximala teoretiska risken densamma som den maximala årliga risk som anges i punkt 3.2.

- För tredjeländer uppgår den till 1 413 miljoner euro 2005. Risken beräknas nå nivån 3 324 miljoner euro 2013.

4. UTNYTTJANDET AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN

4.1. Användningen av de likvida medlen

Kommissionen använder sina likvida medel[10] när detta är motiverat för att undvika en försening av kommissionens betalning i fall där låntagarens återbetalning är försenad.

4.2. Intervention från garantifonden

Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994, med senare ändringar, inrättas en garantifond för åtgärder avseende tredje land. Om låntagaren överskrider en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen, skall garantifonden täcka underskottet inom tre månader efter förfallodagen.

5. ANALYS AV GEMENSKAPENS TEORETISKA KAPACITET ATT BEVILJA LÅN OCH GARANTIER TILL TREDJE LAND

Garantifondmekanismen innebär i praktiken en begränsning av gemenskapens utlåningskapacitet gentemot tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för avsättningarna till fonden begränsas till det belopp som förs upp under garantireserven i den nuvarande budgetplanen.[11]

Tabell A4 innehåller en beräkning av gemenskapens utlåningskapacitet gentemot tredjeländer under perioden 2005-2006 enligt garantifondssystemet. Beräkningssättet beskrivs närmare i bilagan till denna rapport som också innehåller hänvisningar till rättsakter.

Tabell 2 visar att de utlånings- och lånegarantitransaktioner som återstår att göra för icke- medlemsländer den 31 december 2004 uppgick till 12 068 miljoner euro.

Tabell 2: Utestående lån och lånegarantitransaktioner till tredjeländer i miljoner euro (avrundade belopp) |

1. Utestående lånebelopp, EG (makroekonomiskt stöd) och Euratom | 1 384 |

2. Utestående belopp, EIB | 10 540 |

3. Uteblivna återbetalningar | 0 |

4. Dröjsmålsräntor | 1 |

5. Obetald till betalning förfallen ränta1[ | 143 |

Utestående belopp per den 31 december 2004 | 12 068 |

1 Obetald till betalning förfallen ränta enligt förordningen om inrättandet av garantifonden

Förhållandet mellan fondens tillgångar och de utestående beloppen uppgår enligt förordningens definition till 10,55 %, vilket är mer än de 9 % som fastställs som målbelopp i förordning nr 1149/1999 om ändring av förordning nr 2728/94 om fondens inrättande. Om fondens tillgångar vid årets slut överstiger målbeloppet, skall överskottet föras upp på en särskild post i inkomstberäkningen i Europeiska unionens allmänna budget.

6. GARANTIFONDEN PER DEN 31 DECEMBER 2004

Garantifondens behållning uppgick per den 31 december 2004 till 1 612,09 miljoner euro. Under andra halvåret 2004 ägde följande transaktioner rum:

- Den första och den andra överföringen: 181 875 miljoner euro.

- Fondens överskott för år 2003: 223,16 miljoner euro.

- Utbetalning av ett ianspråktagande den 27 augusti 2004: 2 687 444,26 US-dollar (motsvarande belopp i euro är 2 230 059,13).

- Indrivning av försenade betalningar den 21 december 2004: Från Argentina10 013 111,37 US-dollar (motsvarande belopp i euro är 7 456 334,33).

- Det sammanlagda försenade beloppet per den 31 december 2004 utgörs av straffränta från Argentina och uppgår till 1 718 492,13 US-dollar (motsvarande belopp i euro är 1 261 649,75).

- Nettoavkastningen på fondens tillgångar per den 31 december 2004 uppgick till 28,9 miljoner euro.

7. RELATIV SOLIDITET

Förhållandet mellan det belopp som var upptaget i fonden den 31 december 2004(1 612,09 miljoner euro), minskat med 338 831 402,07 euro i enlighet med förordning nr 2273/2004 och den maximala teoretiska risken för lån till tredjeländer under 2005(1 413 miljoner euro), uppgår till 90 % (se tabell A3 i bilagan).

Del 2: Bedömning av potentiella risker: ekonomiskt och finansiellt läge i de tredjeländer som är föremål för de mest betydande lånetransaktionerna

1. Inledning

Siffrorna i del 1 av rapporten ger information om de kvantitativa aspekterna på den risk som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter behöver emellertid kompletteras med en bedömning av de kvalitativa aspekterna, som påverkas av transaktionerna och låntagarnas situation. Tabeller över de länderspecifika riskbedömningarna redovisas separat i kommissionens arbetsdokument[12]. En kortfattad sammanfattning av den analysen återges nedan. Under punkt 3.1 i bilagan finns ett avsnitt som belyser situationen i andra tredjeländer.

2. Kandidatländerna

Bulgarien hade en fortsatt stark BNP-tillväxt, 5,6 % på årsbasis under de första tre kvartalen 2004. Bytesbalansunderskottet var högt på runt 7,5 % av BNP 2004, men lägre än 2003 och kompenserades i hög grad av ett nettoinflöde av utländska direktinvesteringar. Utlandsskulden var stabil i förhållande till BNP, något över 60 % av BNP, varav den offentliga sektorns andel av skulden visade en nedåtgående trend och den privata sektorn en uppåtgående, så att de numera har nästan samma andelar av den totala utlandsskulden.

Under de första tre kvartalen av 2004 steg Rumäniens BNP med 8,1 % i reala termer. Tillväxten drevs av kraftig inhemsk efterfrågan, som ledde till en starkt negativ nettoexport och ett ihållande kraftigt bytesbalansunderskott i storleksordningen 6 % av BNP. En betydande ökning av de utländska direktinvesteringarna gjorde att den totala utlandsskulden i förhållande till BNP förblev på en stabil nivå runt 34 % av BNP.

Turkiets BNP steg med 8,7 % på årsbasis under de första tre kvartalen 2004, driven av stark tillväxt av den privata konsumtionen och tilltagande inhemska investeringar. Kraftigt ökande inhemsk efterfrågan och högre världsmarknadspriser på olja ledde till att importen steg drastiskt under 2004, vilket motverkade fördelarna av ökad export och en rekordstark turistsäsong. Till följd av detta ökade underskottet i bytesbalansen och nådde cirka 5,2 % av BNP. Skuldnivån har gått tillbaka kraftigt. Utlandsskulden uppgick till 53 % av BNP vid utgången av 2004.

3. Västra Balkan

Albaniens BNP beräknas ha stigit med 6,2 % 2004, tack vare förbättringar inom jordbruksproduktionen, en mycket dynamisk tjänstesektor och en ökning av byggandet. Bytesbalansunderskottet beräknas ha nått 5,8 % av BNP 2004 och utlandsskuldkvoten förblev på en relativt låg nivå runt 22,4 %.

I Bosnien och Hercegovina ökade BNP med 5 % 2004, främst tack vare ökande industriproduktion och inhemsk efterfrågan, och ekonomin beräknas fortsätta att öka i samma takt 2005. Trots ett rekordstort inflöde av utländska direktinvesteringar och ökande export under 2004 ledde den höga importen till att bytesbalansunderskottet förblev över 18 % av BNP. Utlandsskulden har visat en minskande trend över de senaste åren och nådde 34 % av BNP 2004.

I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien minskade BNP-tillväxten med 0,5 % under de första tre kvartalen 2004, främst på grund av fortsatt svag produktionstillväxt inom tillverkningssektorn. För 2004 som helhet är det dock troligt att tillväxten kommer att bli positiv och för 2005 förväntas den öka till 2,5 %. Bytesbalansunderskottet nådde nästan 7 % av BNP 2004, på grund av ett stort handelsunderskott och lägre privata och offentliga transfereringar. Reserverna i utländsk valuta minskade från fyra månaders import i slutet av 2003 till 3,5 månaders import under andra halvåret 2004. Utlandsskuldkvoten steg marginellt under 2004, från 35,2 % vid utgången av 2003 till 35,7 % i slutet av 2004.

I Serbien och Montenegro har BNP-tillväxten återhämtat sig och 2004 beräknas den ha nått 7,2 %, vilket återspeglar en ökning av industri- och jordbruksproduktionen. Obalanser i förhållande till utlandet, förstärkta genom en svag export, förblir på en hög nivå. Bytesbalansunderskottet beräknas till runt 12 % av BNP 2004. Skuldkvoten minskade dock till 57 % tack vare omstruktureringsavtalet med fordringsägarna i Londonklubben.

4. De nya oberoende staterna

I Armenien , där produktionstillväxten låg kvar på över 10 % 2004, bidrog betydande betalningar från utlandet och andra transfereringar till att krympa bytesbalansunderskottet till under 5 % 2004. Centralbankens internationella valutareserver är betryggande höga och motsvarar nästan fyra månaders import. Den offentliga utlandsskulden är runt 1,1 miljard US-dollar, eller cirka 33 % av BNP (vilket innebär en minskning jämfört med 39 % 2003).

Georgiens bytesbalansunderskott växte något, eftersom det stora importbehovet i samband med bygget av BCT-oljeledningen uppvägde ökningen av betalningar från utlandet och offentliga transfereringar. Den nationella centralbanken lyckades trots det öka sina reserver av utländsk valuta till nästan två månaders import. Georgiens offentliga utlandsskuld förblev i stort sett oförändrad i nominella termer men minskade i förhållande till BNP från 46 % 2003 till runt 37 %. Under andra halvåret 2004 slöt Georgien bilaterala avtal med de flesta av sina fordringsägare i Parisklubben, i linje med den överenskommelse som träffades i juli 2004.

I Ukraina nådde BNP-tillväxten en rekordhög nivå på 12 %. Inflationen var samtidigt 12,3 %, vilket överträffade alla prognoser. Ukrainas nationella centralbank införde gradvisa åtstramningar av penningpolitiken, men obalanserna í de offentliga finanserna (underskottet i den offentliga sektorns finanser var över 4 % 2004) måste åtgärdas av den nya regeringen. Betalningsbalansen visade i slutet av året ett överskott på över 10 % av BNP. Reserverna i utländsk valuta ökade till motsvarande tre månaders import. Den offentliga utlandsskuldkvoten minskade ytterligare till följd av den kraftiga BNP-tillväxten, till runt 19 %.

Vitrysslands ekonomi har fortsatt gynnas av tillväxten i Ryssland, som är dess viktigaste handelspartner (BNP-tillväxten nådde 11 % 2004). Inflationen minskade från 28 % 2003 till 14 % 2004, men förblir den högsta i regionen, vilket visar att den finanspolitik som drivs inte är tillräckligt stram. Saldot i den offentliga sektorns finanser visade dock ett överskott för första gången på flera år. Utlandsskulden är fortfarande låg och skuldkvoten har minskat till under 20 %. Trots förbättringen är Vitrysslands ekonomi fortfarande hårt pressad i flera avseenden, framför allt är reserverna i utländsk valuta mycket låga.

I Moldavien överträffade BNP-tillväxten 7 % 2004 men inflationen förblev tvåsiffrig, vilket speglar en kraftig inhemsk efterfrågan åtföljd av en snabb ökning av penningmängden (tack vare kraftigt ökande betalningar från utlandet). Finanspolitiken lättades upp åtskilligt under 2004. Moldavien har uppnått en viss skuldlättnad från sina privata fordringsägare och har återupptagit räntebetalningarna till sina fordringsägare i Parisklubben. Därigenom har skuldkvoten kunnat minskas till under 40 %. Ekonomin är dock fortfarande extremt bräcklig. Bytesbalansunderskottet närmade sig 7 % av BNP och de utländska direktinvesteringarna hämmas av att det traditionellt har funnits stort statligt inflytande i ekonomin.

Tadzjikistans ekonomi fortsätter att expandera kraftigt – real BNP-tillväxt var runt 10,5 % 2004. Bytesbalansunderskottet ökade från 1,3 % till nästan 2 %, eftersom ökande exportinkomster och penningöverföringar från utflyttade personer mer än uppvägdes av importökningar härrörande från den snabba tillväxten. Bruttoreserverna i utländsk valuta överskred två månaders import i slutet av året. I slutet av 2003 uppgick den sammanlagda utlandsskulden till en miljard US-dollar (73 % av BNP), varav 300 miljoner US-dollar var en skuld till Ryssland. I oktober 2004 ingicks ett avtal med Ryssland, varigenom 80 % av Tadzjikistans bilaterala skuld skrevs av och återstoden kommer att utbytas mot aktieinnehav (i slutet av 2008).

[1] Observera att bilagan innehåller ett arbetsdokument från kommissionen med detaljerade tabeller och förklarande anmärkningar till denna rapport.

[2] Stöd som gått under benämningen ”gemenskapens nya instrument” - används inte sedan 1995. Det sista av dessa lån var helt återbetalat den 17 december 2004.

[3] Detaljerna kring EIB:s mandat redovisas i tabell A1 i bilagan.

[4] KOM(2004) 793 slutlig.

[5] C(2004)2817/3 av den 20 juli 2004 (motsvarighet i euro till 83 000 000 US-dollar).

[6] EUT L 21, 25.1.2005, s. 9.

[7] EUT L 21, 25.1.2005, s. 11.

[8] EUT L 396, 31.12.2004, s. 28.

[9] KOM(2004) 487.

[10] Se artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000, med senare ändringar, om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel

[11] Det belopp som avdelats i budgetplanen för 2000-2006 är 200 miljoner euro per år i 1999 års priser. 2004 var beloppet 221 miljoner euro och 2005 uppgår det till 223 miljoner euro.

[12] SEK (2005) …