I maj 2019 antogs kommissionens direktiv (EU) 2019/782 om fastställande av harmoniserade riskindikatorer i syfte att bedöma risktrender för användning av bekämpningsmedel. I det direktivet fastställs harmoniserade riskindikatorer i enlighet med artikel 15.1 i direktiv 2009/128/EG. Harmoniserad riskindikator 1 (HRI 1), som mäter användningen av och risken med bekämpningsmedel, beräknas av Eurostat med hjälp av den statistik om försäljning av bekämpningsmedel som samlas in i enlighet med förordningen och med den gruppindelning och viktning av faror som föreskrivs i kommissionens direktiv.

Även om medlemsstaterna ansvarar för kvaliteten på statistiken om bekämpningsmedel är det kommissionen (Eurostat) som vidtar alla åtgärder som krävs för att upptäcka fel i de uppgifter som den tar emot. Medlemsstaterna översänder uppgifter om alla verksamma ämnen och alla aggregat i kodlistan, inbegripet konfidentiella uppgifter, via den gemensamma kontaktpunkten (Edamis-portalen), i den filstruktur och det dokumentationsformat som efterfrågas. De tekniska arrangemangen för överföring av uppgifter omfattar en hög grad av standardisering. Kommissionen (Eurostat) har ett tillförlitligt it-system för mottagning, validering och behandling av uppgifter och utför flera sorters uppgiftskontroller: kontroll av fullständighet och konsekvens i varje lands rapporteringsenkät, verifiering av aggregeringar av bekämpningsmedelsvolymer och en tidsseriekontroll av utvecklingen över tid. Kommissionen (Eurostat) tillämpar gör manuella kontroller av sekundär sekretess innan statistiken sprids och uppmanar länderna att skicka reviderade uppgifter i de fall fel upptäcks.

I några fall samlas uppgifterna in elektroniskt, t.ex. genom webbaserade enkäter eller med hjälp av programvaror för gårdsförvaltning. Flera länder påpekade dock att elektroniska medel inte kunde användas. De metoder som länderna främst använde för uppgiftsinsamling var enkäter i pappersform (sju länder), personliga intervjuer (sex länder) samt telefonintervjuer och elektroniska enkäter (fyra länder vardera) eller en kombination av metoder. Andra metoder omfattar digitala inspelningar av användare via webbsidor, ständig direktåtkomst till uppgifter i databaser, datorassisterade telefonintervjuer och datorassisterade webbintervjuer. Mer information om nationell praxis finns i de nationella kvalitetsrapporterna.

För de flesta av medlemsstaterna kommer underliggande primärdata om försäljning av bekämpningsmedel från förvaltningskällor som måste rapportera in sådana uppgifter. I artikel 67.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 föreskrivs att innehavare av produktgodkännande i enlighet med EU-lagstiftningen avseende statistik om växtskyddsmedel ska tillhandahålla medlemsstaternas behöriga myndigheter alla uppgifter som avser växtskyddsmedels försäljningsvolym. Flera länder använder andra uppgiftskällor, som totalundersökningar och urvalsundersökningar eller en kombination av förvaltningskällor och andra källor. Mer information om nationell praxis finns i de nationella kvalitetsrapporterna.

Enligt förordningen får medlemsstaterna använda olika metoder för att samla in de uppgifter som krävs. De kan använda undersökningar, information avseende utsläppande på marknaden och användning av bekämpningsmedel, och med beaktande av särskilt kraven enligt artikel 67 i förordning (EG) nr 1107/2009, förvaltningskällor eller en kombination av dessa metoder, inbegripet förfaranden för statistisk skattning på grundval av expertomdömen eller modeller.

Bestämmelserna i förordningen medför två betydande nackdelar. Den ena är att förordningens krav på aggregering av uppgifter (artikel 3.4) gör att inga uppgifter kan offentliggöras på nivån för verksamma ämnen, vilket drastiskt påverkar på tillgången till uppgifter. Den andra stora nackdelen med den nuvarande uppgiftsinsamlingen är bristen på harmonisering av uppgifter om användning av bekämpningsmedel: medlemsstaterna kan fritt välja ett referensår under femårsperioden (2015–2019) och en förteckning över grödor som de anser vara representativa för sina nationella förhållanden.

2.3.1.Statistik om försäljning av bekämpningsmedel

De flesta medlemsstater fortsatte att lämna in sina uppgifter i tid och var samarbetsvilliga när ytterligare kontroller eller korrigeringar krävdes. I fråga om uppgifternas exakthet, tillförlitlighet och jämförbarhet bekräftade de flesta länder att deras primärdata om försäljning av bekämpningsmedel hade samlats in från innehavare av godkännande. De ansåg att uppgifterna från dessa källor var av god kvalitet överlag.

Medlemsstaterna rapporterade att de hade vidtagit åtgärder för att säkerställa uppgifternas statistiska kvalitet, såsom jämförelse av kvantitetsuppgifter med föregående års uppgifter, jämförelse med externa datakällor, kontroll av tillförlitligheten i angivna kvantiteter och produkter, kontroll av avvikande och saknade kvantiteter samt stickprovskontroller. De rapporterade också att de tillämpar riktlinjerna för europeisk statistik.

2.3.2.Statistik om användning av bekämpningsmedel i jordbruket

De flesta länder lämnade in sina uppgifter i tid och reagerade snabbt vid förfrågningar om ytterligare kontroller och/eller korrigeringar. Ett land lämnade in uppgifterna flera månader för sent.

De flesta av medlemsstaterna ansåg att de inlämnade uppgifternas exakthet, tillförlitlighet och jämförbarhet var god. De flesta länder anser att uppgifternas kvalitet har varit stabil sedan den första rapporten 2017. Sex länder rapporterade en övergripande förbättring av statistikens kvalitet. Endast ett land rapporterade att uppgifternas jämförbarhet hade försämrats.

På grund av kravet att aggregera verksamma ämnen i kemiska klasser är det inte lätt att summera det område som behandlats med bekämpningsmedel. Om verksamma ämnen som tillhör samma kemiska klass eller grupp används på samma fysiska område går det endast att summera området korrekt utan dubbelräkning om detta beaktas vid utformningen av undersökningen. Över hälften av länderna kan inte garantera att de har undvikit dubbelräkning av de grödarealer som behandlats med bekämpningsmedel, vilket begränsar möjligheten att sprida uppgifterna om behandlade områden. Aggregeringen av områden kan endast göras av de nationella statistikmyndigheterna, eftersom det behövs detaljerad information på skiftesnivå.

3.Relevans – de statistiska uppgifternas nytta och spridning

I sin databas offentliggör Eurostat två datamängder med statistik om bekämpningsmedel: försäljning av bekämpningsmedel och användning av bekämpningsmedel i jordbruket. De krav på aggregering av uppgifter som föreskrivs i förordningen (artikel 3.4) innebär att kommissionen (Eurostat) inte kan offentliggöra några uppgifter om verksamma ämnen.

På grund av kravet på aggregering av uppgifter och den komplexa konfidentialitetsaspekten spred kommissionen (Eurostat) inledningsvis endast statistik om försäljning av bekämpningsmedel på den högsta hierarkiska nivå som anges i bilaga III till förordningen, dvs. ”huvudgrupp” (som har spridits sedan 2013). Nästföljande nivå i hierarkin, ”produktkategori”, lades till 2018 och följdes av ”kemisk klass” 2021. Tillgången till uppgifterna har följaktligen förbättrats sedan föregående rapporteringsperiod.

Den offentliggjorda statistiken om bekämpningsmedel påverkas fortfarande av sekretessbegränsningar. Dessa begränsningar är relaterade till statistisk konfidentialitet enligt definitionen i förordning (EG) nr 223/2009 och avser uppgifter som gör det möjligt att antingen direkt eller indirekt identifiera de statistiska objekten och därmed röja uppgifter om enskilda. Effekten av den statistiska konfidentialiteten varierar beroende på medlemsstat, typ av bekämpningsmedel och år. Detta är kopplat till hur landets bekämpningsmedelsindustri och jordbruk är uppbyggda. För perioden 2011–2019 är uppgifter om mindre än 1 % av den totala försäljningsvolymen konfidentiella.

Flera medlemsstater har på nationell nivå spridit statistik om försäljning av bekämpningsmedel utan att tillämpa konfidentialitet. Kommissionen (Eurostat) förenklar åtkomsten till nationell statistik genom att tillhandahålla webblänkar till den nationella statistiken om bekämpningsmedel i bilagan till den europeiska metadatafilen.

På grund av aggregeringskraven, bristen på harmonisering av referensår och grödor samt konceptet ”behandlat område” är det en stor utmaning att offentliggöra statistik om användningen av bekämpningsmedel i jordbruket.

·Enligt förordningen ska varje land låta statistiken omfatta valda grödor och relaterade verksamma ämnen som är representativa för landets jordbruk, och inte alla grödor och bekämpningsmedel som används i landet. Antalet grödor som har rapporterats av ett enskilt land för ett och samma referensår varierar mellan 2 och 51. Totalt har omkring 150 olika grödor undersökts . Kommissionen (Eurostat) har lagt fram ett förslag om harmonisering av grödor för att göra uppgifterna för referensperioden 2020–2024 mer jämförbara. Det är dock upp till länderna att bestämma om de vill följa förslaget.

·Länderna får välja ett referensår inom den femårsperiod som fastställs i förordningen. Vissa länder har endast rapporterat uppgifter från ett av de fem referensåren, medan andra har rapporterat från samtliga fem referensår (olika grödor).