RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN - Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen: Årsrapport 2001

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

1.1. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens roll

1.2. Stiftelsens uppbyggnad

1.3. Utvärdering och kvalitetssäkring av stiftelsen

1.4. Utveckling av stiftelsen

2. Stiftelsens verksamheter 2001

2.1. Kandidatländerna

2.1.1. Inledning

2.1.2. Obligatoriska initiativ

2.1.3. Stöd till kommissionen

2.1.4. Insamling och analys av information

2.1.5. Utvecklingsverksamheter

2.2. Västra Balkan

2.2.1. Obligatoriska initiativ

2.2.2. Stöd till kommissionen

2.2.3. Insamling och analys av information

2.2.4. Utvecklingsverksamheter

2.3. Medelhavsregionen

2.3.1. Obligatoriska initiativ

2.3.2. Stöd till kommissionen

2.3.3. Insamling och analys av information

2.3.4. Utvecklingsverksamheter

2.4. De nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen samt Mongoliet

2.4.1. Obligatoriska initiativ

2.4.2. Stöd till kommissionen

2.4.3. Insamling och analys av information

2.4.4. Utvecklingsverksamheter

2.5. Tekniskt bistånd till Tempus-programmet

2.5.1. Urval

2.5.2. Tempus Cards - gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt

2.5.3. Tempus Tacis - gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt

2.5.4. Individuella mobilitetsanslag

2.5.5. Kontroll

2.5.6. Datorutveckling

2.5.7. Information och publikationer

2.5.8. Särskilda evenemang

3. Samarbete med övriga EU-inrättningar

4. Ekonomisk rapport

4.1. Finansieringskällor

4.2. Genomförandet av budgeten

4.3. Upphandling

4.4. Ekonomi- och ledningssystem

5. Personal

5.1. Personal- och organisationsplan

5.1.1. Tillfälligt anställda

5.1.2. Tabell A: Antal tillfälligt anställda per den 31 december 2001 (uppdelade efter kategori och nationalitet)

5.1.3. Tabell B: Förändringar i personalens sammansättning under 2001

5.1.4. Tabell C: Antal och kategori för övrig personal inom stiftelsen vid utgången av 2001 22

5.2. Personalinitiativ

6. Styrelsen och den rådgivande gruppen

6.1. Styrelsen

6.2. Den rådgivande gruppen

BILAGA 1 - Tabell över stiftelsens verksamhetsresultat

BILAGA 2 - Tabell över budgetmedel och övriga medel

BILAGA 3 - Tabell över Phare- och Tacis-avtal

BILAGA 4 - Tabell över det tekniska stödet för Tempus-programmet

BILAGA 5 - Organisationsplan

BILAGA 6 - Ledamöter i stiftelsens styrelse

BILAGA 7 - Tabell över stiftelsens evenemang under 2001

BILAGA 8 - Tabell över stiftelsens publikationer 2001

BILAGA 9 - Förklaring av landskoder

Rapport från kommissionen

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen: Årsrapport 2001

1. Inledning

1.1. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens roll

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen stöder arbetet med att reformera yrkesutbildningen och ledarutbildningen i över fyrtio partnerländer och partnerterritorier. Detta innebär bland annat att stiftelsen utför tjänster åt fem av Europeiska kommissionens generaldirektorat (GD Yttre förbindelser, GD Utvidgning, GD Sysselsättning och socialpolitik, Byrån för samarbete EuropeAid och GD Utbildning och kultur, det GD som stiftelsen närmast sorterar under).

Dessa tjänster avser fyra huvudsakliga geografiska regioner, i tre världsdelar: partnerna i Medelhavsregionen ( [1]), länderna på västra Balkan ( [2]), de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen samt Mongoliet ( [3]) och kandidatländerna ( [4]).

[1] ) Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Jordanien, Israel, Palestinska myndigheten, Libanon och Syrien samt Turkiet, Cypern och Malta. De tre sistnämnda länderna har ansökt om medlemskap i Europeiska unionen och omfattas därför av stiftelsens aktiviteter för kandidatländer (se fotnot 4 nedan).

[2] ) Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien.

[3] ) Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Kazachstan, Kirgizistan, Moldova, Ryssland, Tadzjikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan och Vitryssland samt Mongoliet.

[4] ) Bulgarien, Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien, Turkiet och Ungern.

Stiftelsen är ett centrum för sakkunskap av tre slag: dels detaljkunskaper om politik och ekonomi i de enskilda regionerna och länderna, dels ingående kunskaper om och erfarenheter av arbetsmarknadsrelaterad yrkesutbildning och dels kompetens i fråga om effektiv ledning av större europeiska projekt. Stiftelsen medverkar i alla delar av projektcykeln inom EU-programmen Phare, Cards, Tacis och Meda. I sin egenskap av centrum för sakkunskap har stiftelsen följande roll:

- Den tillhandahåller sakkunskap, råd och information om arbetsmarknadsrelaterade yrkesutbildningsfrågor.

- Den tillhandahåller ingående analyser av läget på områdena yrkesutbildning och sysselsättning.

- Den sprider information från medlemsstaterna om metoder som har visat sig fungera väl i EU ("bästa praxis").

- Den underlättar kontakterna mellan nyckelaktörer och samordnar bidragsgivarnas arbete.

Eftersom det finns betydande skillnader mellan de fyra regionerna och mellan partnerländerna, rör det sig helt naturligt om ett brett spektrum av behov och önskemål. Därför erbjuder stiftelsen inte standardiserade produkter eller processer, utan anpassar sina insatser efter de enskilda partnerna.

Där det går försöker stiftelsen arbeta på systemnivån, dvs. få regeringsdepartementen och arbetsmarknadsparterna i partnerländerna att engagera sig i strävan att få till stånd förändringar i nationella lagar, system och arrangemang. Detta är ett sätt för stiftelsen att få maximal effekt av sina investeringar och se till att resultaten blir så goda som möjligt.

Dessutom ger stiftelsen tekniskt bistånd till kommissionen för Tempus-programmet.

1.2. Stiftelsens uppbyggnad

Stiftelsens styrelse (se kapitel 6) har generaldirektören för GD Utbildning och kultur som ordförande och består i övrigt av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen. Styrelsen diskuterar och godkänner stiftelsens årliga arbetsprogram och budget, och den får också yttra sig över andra frågor med relevans för den strategiska inriktningen och styrningen av stiftelsen.

Till sin hjälp har styrelsen en rådgivande grupp som består av över hundra specialister på yrkesutbildning från EU-medlemsstaterna, partnerländerna, arbetsmarknadens parter och andra internationella organisationer. Gruppens huvudsakliga roll är att ge stiftelsen och dess styrelse råd om utformningen av stiftelsens årliga arbetsprogram. Därutöver fungerar gruppen som ett nätverk för utbyte av information, där väl fungerande metoder i fråga om politik för och reform av yrkesutbildning kan spridas till och mellan de länder som håller på att övergå till demokrati och marknadsekonomi. En kortfattad beskrivning av den rådgivande gruppens arbete finns i kapitel 6.

Stiftelsens direktör är ansvarig inför styrelsen och är ordförande i den rådgivande gruppen. År 2001 bistods direktören av omkring 115 anställda i genomförandet av arbetsprogrammet, som byggde på stiftelsens budget på 16,2 miljoner euro för det året.

Stiftelsen är organiserad enligt en geografisk princip med fyra avdelningar som ägnar sig åt kandidatländerna, västra Balkan, de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen samt Mongoliet respektive Medelhavsregionen. En separat avdelning administrerar stiftelsens tekniska bistånd till kommissionen för dess Tempus-program. Ledarutbildningen samordnas av enheten för ledarutbildning, som samarbetar med de geografiska avdelningarna. Till grund för all verksamhet inom stiftelsen ligger avdelningen för administration och centrala funktioner, som ger tekniskt och administrativt stöd till hela organisationen.

1.3. Utvärdering och kvalitetssäkring av stiftelsen

Stiftelsen tar allvarligt på sin skyldighet att noga följa och utvärdera sin verksamhet. För att underlätta processen för översyn och bedömning tillsatte styrelsen 1999 en intern styrkommitté för utvärdering. Kommittén består av styrelseledamöter, specialister på utvärdering och anställda vid stiftelsen, och den skall redovisa sina resultat för styrelsen.

Kommittén sammanträdde i februari 2001 och diskuterade det första utkastet till anvisningar från GD Utbildning och kultur för den externa utvärderingen av stiftelsen. Kommittén ställde sig bakom förslaget från GD Utbildning och kultur om att den externa utvärderingen inte bara skulle avse effekterna av stiftelsens tidigare verksamheter utan också skulle inriktas på att göra en framåtblickande analys till stöd för stiftelsens fortsatta utveckling.

Med tanke på den förestående externa utvärderingen enades ledamöterna i den interna styrkommittén för utvärdering om att inga möten i kommittén skulle hållas förrän den externa utvärderingens resultat hade redovisats. En separat ad hoc-styrkommitté för den externa utvärderingen har tilsatts.

Den interna styrkommittén för utvärdering diskuterade också vilken roll utvärdering bör spela när det gäller stiftelsens roll som centrum för sakkunskap. Kommittén föreslog att stiftelsen skulle övergå från en produktbaserad utvärderingskultur till en process med kontinuerlig kvalitetskontroll och verksamhetsbedömning där alla anställda vid stiftelsen medverkar.

Under 2001 omsatte stiftelsen denna rekommendation i praktiken genom att börja utveckla ett kvalitetssystem, vars slutmål är att kunderna/stödmottagarna garanterat skall bli nöjda med stiftelsens produkter och tjänster tack vare insatser som avser utvecklingen och tillhandahållandet av dessa.

1.4. Utveckling av stiftelsen

De sammanhang där stiftelsen är verksam förändras snabbt. Detta gäller både de tjänster som Europeiska kommissionen beställer och de behov och ambitioner som finns i partnerländerna. Dessutom fortsätter utvecklingen att gå snabbt för ett antal viktiga frågor med anknytning till yrkesutbildning och ledarutbildning, till villkoren på arbetsmarknaderna och kulturella faktorer - i synnerhet i de länder som håller på att övergå till marknadsekonomi.

Stiftelsen är väl medveten om att den bör följa med i utvecklingen på alla dessa områden. År 2001 inrättade stiftelsen en "förändringsprocess" som skall se till att dess verksamhet som centrum för sakkunskap bygger på de senaste insikterna om konsekvenserna av de förändringar som inverkar på reformen av utbildningssystemen, både i EU och i partnerländerna.

Dessutom har stiftelsen vidtagit nya åtgärder för att stärka sin sakkunskap, så att den kan fortsätta att hålla hög kvalitet på sina tjänster till de partnerländer som övergår till marknadsekonomi. Under 2001 satsade stiftelsen särskilt på följande tre huvudområden:

- Yrkesutbildning inom ramen för ett livslångt lärande - i synnerhet en noggrannare definition av begreppet och fastställande av konsekvenserna för genomförandet av handlingsplanerna i de berörda länderna och regionerna.

- Bedömning och utvärdering av framstegen inom reformen av yrkesutbildningssystemen - utformning av lämpliga metoder och verktyg för bedömning, bl.a. referensjämförelser.

- Utveckling av utbildningen och kompetensen i företagen, särskilt de små och medelstora.

Vid sidan av detta fortsatte stiftelsen naturligtvis att konsolidera sin sakkunskap på andra betydelsefulla och centrala områden, bl.a. utbildning av lärare och utbildare, yrkeskvalifikationer och standarder samt arbetsmarknadsbedömning.

2. Stiftelsens verksamheter 2001

I det här avsnittet ges en kortfattad beskrivning av stiftelsens verksamheter under 2001. I linje med arbetsprogrammet för 2001 har verksamheterna indelats i fyra kategorier: obligatoriska initiativ, stöd till kommissionen, insamling och analys av information, och utvecklingsverksamheter. En sammanfattning i tabellform av verksamheterna, uppdelade efter region, finns i bilaga I.

2.1. Kandidatländerna

2.1.1. Inledning

Under 2001 började stiftelsen minska sin verksamhet i kandidatländerna: den har redan slutfört de flesta av initiativen enligt Phare-avtal, även om den fortsätter att hjälpa kommissionen med bedömning av olika Phare-förslag. De verksamheter som nu bedrivs avser främst analys och utveckling, bl.a. politisk rådgivning till partnerländerna.

2.1.2. Obligatoriska initiativ

När det gäller administrationen av de återstående Phare-verksamheterna slutförde stiftelsen den ekonomiska granskningen av ett antal program. Det slutliga programmet för utveckling av mänskliga resurser i Rumänien avslutades med ett seminarium i Bukarest i maj 2001.

Stiftelsen fortsatte att genomföra de tema- och pilotprojekt som inleddes 2000. På området samarbete mellan arbetsmarknadens parter inom yrkesutbildning anordnades en konferens i Malmö, med stöd från svenska staten, om livslångt lärande och dialogen mellan arbetsmarknadsparterna. På området insamling av information om regionala arbetsmarknader slutförde stiftelsen en undersökning av kompetens inom företagen som fick andra kandidatländer och länder på västra Balkan att uttrycka intresse för att göra liknande undersökningar.

Genom evenemang i Ungern, Bulgarien, Lettland och Bryssel fortsatte stiftelsen att stödja små och medelstora företag med avseende på tillväxt och företagsledning - det handlade mer konkret om att sprida information om resultaten från ett tidigare initiativ för att få till stånd tillväxt i små och medelstora företag genom att utbilda entreprenörer. Stiftelsen slutförde på ett framgångsrikt sätt ett antal andra projekt: projekt för utbildning av lärare och utbildare i både Lettland och Litauen, andra etappen av ett pilotprojekt för inrättande av ett regionalt utbildningscentrum i Litauen, ett antal skolbaserade mikroprojekt i Rumänien och ett pilotprojekt för utveckling av nationella ramar för yrkeskvalifikationer i Slovenien. Årsmötet för den rådgivande gruppens regionala undergrupp för kandidatländerna hölls i Cypern i september 2001.

2.1.3. Stöd till kommissionen

Stiftelsen utarbetade detaljerade monografier om systemen för yrkesutbildning, livslångt lärande och arbetsförmedling i samtliga kandidatländer åt GD Sysselsättning och socialpolitik. Arbetet har gått framåt i Tjeckien, Slovenien, Polen, Ungern, Estland, Malta och Cypern. Dessutom har GD Utvidgning låtit stiftelsen ta mycket aktiv del i planeringen av Phare-programmet i flera länder, i synnerhet Rumänien, Ungern, Polen, Bulgarien, Turkiet och de baltiska länderna.

Parallellt har stiftelsen uppdaterat sina granskningar av kandidatländernas framsteg när det gäller yrkesutbildningsreformen. I Bulgarien hjälpte Stiftelsen den Europeiska Kommissionen med programmeringen av Phare's arbetsmarknads projekt angaende yrkesutbildning.

Det särskilda programmet inom Phare för att förbereda kandidatländerna inför tillämpning av Europeiska socialfonden (ESF) administrerades av stiftelsen under 1999/2000. Som uppföljning till detta, och med stöd från GD Utvidgnings TAIEX-kontor, anordnade stiftelsen ett särskilt seminarium med syftet att uppdatera de nationella ESF-yrkesutbildningsinstituten - som under det ursprungliga programmet inrättades i varje enskilt land - med den senaste utvecklingen inom den europeiska sysselsättningsstrategin.

Stiftelsen genomför ett initiativ för ledarutbildning i Bulgarien på kommissionens vägnar. EU-delegationen och det bulgariska ekonomidepartementet medverkar aktivt i genomförandet och utvecklingen av projektet, som kommer att slutföras 2002.

2.1.4. Insamling och analys av information

De nationella observatorierna fortsatte att förse stiftelsen med analystjänster, och det utvecklades ett nytt rapporteringssystem som är baserat på databehoven i samband med utvidgningen. I linje med stiftelsens policy uppmanades de nationella observatorierna att inleda ett samråd som skall utmynna i initiala utvecklingsplaner där det anges vilka tjänster som kan erbjudas intressenterna i respektive land. Dessutom påbörjades diskussioner om hur observatoriefunktionen kan tillgodoses i Malta och Cypern.

2.1.5. Utvecklingsverksamheter

På begäran av GD Utbildning och kultur deltog stiftelsen i samrådet kring kommissionens memorandum om livslångt lärande i kandidatländerna. Stiftelsen bidrog till vissa evenemang och gjorde en samlad analys av de rapporter som de enskilda kandidatländerna redovisat. Dessutom inledde stiftelsen pilotverksamheter med anknytning till livslångt lärande i kandidatländerna genom att stödja läroplansreformen i Cypern och genom att bidra till skapandet av ett nationellt system för yrkeskvalifikationer i Malta.

Därutöver utarbetade stiftelsen en skrift om e-lärande som lades fram vid den femte konferensen för de europeiska utbildningsministrarna, som hölls i Riga i juni 2001.

2.2. Västra Balkan

2.2.1. Obligatoriska initiativ

Stiftelsen arrangerade ett antal konferenser om hur man kan integrera arbete och lärande. Konferenserna lockade ett betydande antal deltagare från regeringsdepartement, arbetsmarknadens parter, forskarvärlden, näringslivet och utbildningssektorn, såväl i de sydösteuropeiska länderna som i kandidatländerna.

Mikroprojekt avseende ungdomsarbetslöshet inleddes i Kroatien och Montenegro, och en konferens för att sprida resultaten till övriga länder i regionen anordnades i november 2001.

En av stiftelsens viktigaste uppgifter är att uppmuntra samarbete mellan de bidragsgivare som investerar i regionen. Stiftelsen har sammanträffat med tjänstemän från Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Europeiska investeringsbanken (EIB) för att skapa diskussion om hur de båda bankerna i sin strategiska planering och i sin verksamhet bättre kan ta hänsyn till frågor som rör kompetens och sysselsättning.

Med finansiering från de schweiziska myndigheterna identifierade stiftelsen ett regionalt kompetensprojekt på turismområdet som riktar sig till små och medelstora företag. Projektet drar fördelar av ett bilateralt schweizisk-kroatiskt projekt.

Den slutliga utvärderingen av 1997 års program för Bosnien och Hercegovina slutfördes och publicerades. Programmet för 1999 utmynnade i en vitbok om yrkesutbildningsreform som publicerades i maj 2001 samt en rad seminarier för skollärare med syftet att konsolidera de nyligen införda läroplanerna.

Det gemensamma mötet för den rådgivande gruppens undergrupp för Sydösteuropa och observatorierna i regionen ägde rum den 3-7 juli i Bled i Slovenien. Mötet anordnades gemensamt av de slovenska nationella myndigheterna och stiftelsen. Huvudmålet var att se över behoven, prioriteringarna och tillvägagångssätten för reformen av yrkesutbildningen i regionen mot bakgrund av OECD:s och stiftelsens granskningar och därefter att lämna rekommendationer till stiftelsens arbetsprogram för 2002.

2.2.2. Stöd till kommissionen

Inom ramen för OECD:s granskning av utbildningspolitiken i regionen medverkade stiftelsens personal i de olika grupper som bedömde läget på arbetsmarknaden och inom yrkesutbildningen i de sydösteuropeiska länderna. Stiftelsen utarbetade en preliminär sammanställning avseende alla länderna av sina egna rapporter om arbetsmarknaderna och yrkesutbildningen, för diskussion vid mötet i den rådgivande gruppens regionala undergrupp.

Landsrapporterna används dessutom som underlag för stiftelsens råd till kommissionen om inriktningen av biståndet till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. I Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Förbundsrepubliken Jugoslavien-Serbien har stiftelsen utformat projekt för yrkesutbildningsreform som bidrag till kommissionens projektcykel, och för närvarande arbetar stiftelsen med ett projekt för yrkesutbildningsreform i Förbundsrepubliken Jugoslavien-Montenegro.

Personalutvecklingsprogrammen för viktiga beslutsfattare på yrkesutbildningsområdet har gjort stadiga framsteg i alla länderna:

- I Albanien gav stiftelsen stöd till en grupp viktiga albanska aktörer som utarbetade en grönbok om yrkesutbildning.

- I Kroatien hjälpte stiftelsen tre kroatiska expertarbetsgrupper på följande teman: 1) decentralisering och finansiering, 2) läroplansreform inom yrkesutbildningen och 3) reform av yrkeslärarutbildningen.

- I Förbundsrepubliken Jugoslavien-Montenegro anordnade stiftelsen ett seminarium för utveckling av rekommendationer till framtida åtgärder på yrkesutbildningsområdet som kan leda fram till ett modernt system som stöder den ekonomiska utvecklingen och främjar social sammanhållning.

- I Kosovo anordnade stiftelsen fyra utbildningssammankomster som inriktades mot insamling, analys och redovisning av information om arbetsmarknaden.

2.2.3. Insamling och analys av information

Observatorierna i regionen rapporterade om framsteg i riktning mot EU-integration på området yrkesutbildning. I Förbundsrepubliken Jugoslavien-Serbien håller ett observatorium på att utvecklas; från och med maj 2002 kommer detta att främja och utveckla sakkunskap om yrkesutbildnings- och arbetsmarknadsfrågor.

2.2.4. Utvecklingsverksamheter

Kommissionen har begärt att stiftelsen skall bidra till kompetensutvecklingen i de små och medelstora företagen, och stiftelsen har därför i Kroatien testat en ny metod som kombinerar utbildning och rådgivning med affärsutvecklingstjänster. Stiftelsen har i det här sammanhanget utnyttjat sina egna erfarenheter och har nyligen slutfört en bedömning av utbildningen för chefer i Sydösteuropa samt tagit fram landsrapporter för Kroatien, Montenegro, Serbien och Bosnien och Hercegovina.

2.3. Medelhavsregionen

2.3.1. Obligatoriska initiativ

Stiftelsen anordnade det årliga mötet för den rådgivande gruppens undergrupp för Medelhavsregionen den 28-29 juni i Rabat i Marocko. Mötet arrangerades i samarbete med det marockanska departementet för sysselsättning, yrkesutbildning, social utveckling och solidaritet. Det koncentrerades kring två teman av särskild betydelse för regionen, nämligen att höja kvaliteten på yrkeslärarutbildningen och att producera och analysera data och information - observatoriefunktionen.

2.3.2. Stöd till kommissionen

Stiftelsen har fortsatt att utveckla de verksamheter i Medelhavsregionen som innebär att kommissionen utnyttjar stiftelsens sakkunskap till stöd för utvecklingen av Meda-programmet. Händelserna i regionen har gjort det nödvändigt att omvärdera den relativa betydelsen av andra verksamheter, för att skapa utrymme för att tillgodose nya önskemål om bl.a. följande:

- Projekturval och genomförbarhetsstudier i Egypten och Marocko, för att bereda vägen för kommissionsfinansierade projekt på yrkesutbildningsområdet. Arbetet inleddes i september 2001 och kommer att slutföras under 2002.

- Utkast till ett regionalt program för yrkesutbildning med sikte på sysselsättning, riktlinjer för utveckling av sektoriella stödprogram inom yrkesutbildningen, fastställande av möjliga områden för samarbete med Israel inom ramen för associeringsavtalet mellan EU och Israel samt expertstöd med anknytning till programmet för social utveckling i Jordanien.

På regional och underregional nivå har stiftelsen fortsatt att utveckla de verksamheter som syftar till att främja en successiv harmonisering av yrkesutbildningspolitiken i de olika länderna:

- En konferens om yrkesutbildningsstandarder i Mashrek-regionen, som anordnades i Kairo i april 2001, samlade över åttio företrädare för både den offentliga och den privata sektorn i Egypten, Jordanien, Syrien, Libanon, Västbanken och Gaza samt internationella organisationer och enskilda bidragsgivande länder. Detta visade vilket mervärde ett externt organ som stiftelsen kan tillföra genom att uppmuntra samarbete mellan länderna i regionen.

- Det andra "Rencontre Manforme"-mötet i Tunis i oktober 2001 samlade olika tunisiska intressenter som är verksamma inom programmet för reform av det nationella systemet för yrkesutbildning, och dessutom företrädare för Algeriet och Marocko.

I Syrien har stiftelsen fungerat som katalysator på nationell nivå och hjälpt ett antal aktörer, både offentliga och privata, att inleda ett flerårigt pilotprogram för lärlingsutbildning. Detta är första gången som näringslivet och de offentliga myndigheterna i Syrien tillsammans satsar på yrkesutbildning.

På begäran av kommissionen utarbetade stiftelsen två rapporter - om Syrien respektive Marocko - med en översikt över det nationella systemet för yrkesutbildning och över förhållandet mellan detta system och arbetsmarknadens behov. Detta är de senaste rapporterna i en serie som stiftelsen började producera 1999; tidigare rapporter behandlar Algeriet, Jordanien, Libanon, Malta, Cypern och Turkiet.

2.3.3. Insamling och analys av information

Under 2001 har stiftelsen gjort en översyn av den befintliga lokala kapaciteten och de mekanismer som används när det gäller att generera information och göra prognoser över efterfrågan på utbildning, yrkeskvalifikationer och sysselsättning (observatoriefunktionen). I en första etapp bedömdes de datainsamlings- och analystjänster som för närvarande finns att tillgå i Mashrek-länderna. Dessutom har stiftelsen hjälpt Algeriet att förstärka sin kapacitet genom att skapa ett pilotnätverk bestående av de olika lokala organ som för närvarande är verksamma på området.

2.3.4. Utvecklingsverksamheter

Den första etappen i den verksamhet som syftar till att utveckla strategier för utbildning av lärare och utbildare inleddes, med fältrapporter där lärarutbildningen i Maghreb-länderna bedöms. Detta kommer att fortsätta under 2002 och omfatta hela Medelhavsregionen.

När det gäller ledarutbildning spred stiftelsen sin rapport med en översikt över det tillväxtfrämjande stödet i fråga om ledarutveckling till de små och medelstora företagen i Medelhavsregionen (Overview of management development support for SME growth in the Med Region); rapporten riktar sig till nyckelaktörerna på området.

2.4. De nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen samt Mongoliet

2.4.1. Obligatoriska initiativ

Fyra projekt för samarbete kring nationella observatorier mellan nationella Phare- och Tacis-observatorier och partner i EU genererade ett antal användbara resultat under 2001. Det rör sig om dels utbildning i strategiplanering och projektadministration i Georgien, dels jämförande utvärdering och analysmetoder för att mäta effekten av kontinuerlig yrkesfortbildning i Moldova, Rumänien och Ukraina, dels verktyg för att fastställa väsentligare nya yrkes- och kompetensbehov i länderna i Centralasien.

Projektet för stärkande av samarbetet mellan ledarutbildningsinrättningar och företag genererade under 2001 tydliga rekommendationer om hur en personalpolicy bör tillämpas, hur utbildningsbehov bör bedömas och hur en utbildningsplan bör genomföras. En heltäckande "verktygslåda" för dessa aktiviteter utvecklades. Denna kommer att ges en bred spridning under projektets andra etapp, som inleddes i december 2001.

Den andra av tre etapper i projektet för reform av yrkesutbildningen i Ukraina genererade en ny läroplan, och de franska och italienska partnerna fortsätter att inrikta sitt stöd mot de fyra jordbruksskolorna i Vinnitsa-regionen. Dessutom har en österrikisk partner anslutit sig till projektet och givit stöd till turismskolor i Odessa-regionen.

Den andra etappen i projektet för nordvästra Ryssland slutfördes på ett framgångsrikt sätt. Resultaten kommer att konsolideras och därefter spridas till andra regioner och aktörer.

2.4.2. Stöd till kommissionen

Under andra halvåret 2001 gav stiftelsen stöd till kommissionen genom att bidra till utarbetandet av anvisningar för Tacis-finansierade projekt som skall inledas 2002. Stiftelsen försåg exempelvis kommissionen med ett första utkast till anvisningar för ett projekt för reform av yrkesutbildningen i Kazachstan. På grundval av arbete under ett besök i Uzbekistan i april 2001 färdigställde stiftelsen vidare i september anvisningarna för ett projekt för utveckling av sysselsättningsmöjligheterna i Uzbekistan, som finansieras av Tacis med 2 miljoner euro. I samarbete med EuropeAid utarbetade stiftelsen också nya anvisningar för det andra ledarutbildarprojektet. Dessutom skrev stiftelsen efter samråd med både kommissionen och det ryska utbildningsdepartementet ett första utkast till anvisningar för projektet Delphi II.

För att ytterligare bidra till kommissionens programplanering analyserade stiftelsen utvecklingen för den nationella utbildningsdoktrin som utarbetas av de ukrainska myndigheterna i samarbete med internationella bidragsgivare, och informerade därefter kommissionen om analysresultaten.

2.4.3. Insamling och analys av information

Arbetet vid de nationella Tacis-observatorierna fortsatte, med insamling av nyckelindikatorer och spridning av information samt utarbetande av inventeringsrapporter. Den externa utvärderingen av nätverket har lämnat rekommendationer för observatorierna i de enskilda länderna. Dessa har beaktats i de nya arbetsplanerna för 2002.

2.4.4. Utvecklingsverksamheter

Under den första etappen av det treåriga projektet för entreprenörskap i utbildningen i Ryssland och Ukraina valdes ett antal pilotskolor ut. Grupper av "förändringsagenter" utsågs vid de enskilda skolorna. En av de viktigaste beståndsdelarna i projektet under 2001 avsåg två program på vardera tio veckor med syftet att främja entreprenörskap i skolornas organisation respektive i lärarnas klassrumsarbete. Varje skola utformade, utvecklade och bedömde ett antal projekt; de därmed sammanhängande aktiviteterna kommer att sätta sin prägel på den andra etappen av projektet, som kommer att inledas i början av 2002.

En kurs i utvärdering av utbildningsprojekt producerades för en utvald grupp av deltagare från de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen samt Mongoliet. Kursen kommer att ges via Internet, som ett test av innovativa pedagogiska metoder.

2.5. Tekniskt bistånd till Tempus-programmet

Stiftelsen fortsatte att ge GD Utbildning och kultur tekniskt bistånd med anknytning till Tempus-programmet. År 2001 lades Förbundsrepubliken Jugoslavien till på listan över länder som får delta. Alla länder som får delta i Cards- och Tacis-programmen kan delta i Tempus.

I den nuvarande etappen av Tempus bidrar programmet till reform och administration av inrättningar för högre utbildning genom målinriktade projekt på tydligt angivna områden: högskoleförvaltning, läroplansutveckling, institutionsuppbyggnad samt nätverk och mobilitet. Dessutom kan så kallade individuella mobilitetsanslag (resestipendier) tilldelas enskilda personer från alla länder som får delta i Tempus III.

I linje med de allmänna prioriteringarna för stabiliserings- och associeringsprocessen och stabilitetspakten har det lagts stark tonvikt på strävan att främja regionalt samarbete på västra Balkan. Universitet och högskolor i Sydösteuropa kan dels spela en ledande roll när det gäller att främja ömsesidig förståelse mellan kulturer och folkgrupper, dels se till att de knappa mänskliga resurserna i de enskilda länderna utnyttjas effektivare tack vare ökat akademiskt samarbete inom regionen.

Kommissionen inledde under 2001 en genomgripande översyn av alla de dokument och förfaranden som ligger till grund för förvaltningen av Tempus-programmet. Avsikten var att uppdatera dem och att rationalisera och förenkla dem där så var möjligt. Stiftelsen medverkade aktivt i denna översyn.

2.5.1. Urval

År 2001 var sista dagen för ansökan om gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt den 1 mars, medan sista dagen för ansökan om individuella mobilitetsanslag var den 3 april. Sammanlagt 428 ansökningar om gemensamma europeiska projekt och 210 om individuella mobilitetsanslag inkom till stiftelsen. Urvalsmöten med en kommissionsrepresentant som ordförande anordnades i ett antal partnerländer.

2.5.2. Tempus Cards - gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt

Inbjudan att ansöka om stöd från Tempus III för projekt i Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien resulterade i sammanlagt 161 ansökningar. Antalet ansökningar som avsåg projekt där flera Cards-länder var inblandade ökade avsevärt: från 12 år 2000 till 57 år 2001.

2.5.3. Tempus Tacis - gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt

Inbjudan att ansöka om stöd från Tempus III för projekt i Kazachstan, Kirgizistan, Moldova, Ryssland, Turkmenistan, Ukraina och Uzbekistan resulterade i sammanlagt 267 ansökningar om gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt, varav 20 avsåg flera Tacis-länder.

2.5.4. Individuella mobilitetsanslag

Sammanlagt 210 ansökningar behandlades:

- 2 ansökningar var formellt ogiltiga.

- 93 ansökningar avsåg resor till och/eller från Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

- 115 ansökningar avsåg resor till och/eller från Tacis-partnerländer.

2.5.5. Kontroll

Projektkontrollen inom både Tempus Phare och Tempus Tacis omfattade de ordinära funktionerna: avtalsförvaltning, skrivbordskontroller och kontroller på fältet. Sammanlagt 1 100 rapporter inkom under 2001.

- Avtalsförvaltning: Årliga anslag utfärdades för pågående Tempus-projekt. En översyn i kommissionens regi av avtalsdokument och bilagor slutfördes 2001 genom att en gemensam avtalsmodell för både Cards- och Tacis-projekt godkändes, och även riktlinjerna för nya projekt när det gäller användningen av anslaget har anpassats. På kommissionens begäran har vidare rapportdokumenten förenklats och kortats ned.

- Skrivbordskontroller: Flera hundra Phare-, Cards- och Tacis-projekt följdes och fick råd från de olika landsansvariga enheterna. Under 2001 inkom 1 626 brev. Bedömningen av års-, slut- och lägesrapporter om gemensamma europeiska projekt inom Tempus Phare, Tempus Cards och Tempus Tacis för de olika avtalsåren (från 1998 till 2001) fortsatte. Under 2001 bedömdes 975 rapporter.

- Kontroller på fältet: Under 2001 gjorde de nationella Tempus-kontoren och stiftelsens landsansvariga enheter 87 kontrollbesök hos Tempus Phare- och Tempus Cards-projekt - 84 av besöken gjordes av kontoren och 3 av stiftelsens enheter. Informations- och utbildningsmöten för personer verksamma inom Tempus anordnades i Ungern, Bosnien och Hercegovina och Ryssland.

2.5.6. Datorutveckling

På begäran av kommissionen, och i samarbete med stiftelsens enhet för dator- och teknikstöd, utvecklades och testades under 2001 ansökningsblanketter som kan fyllas i på Internet. I juni 2002 skall enligt planerna dessa e-ansökningsblanketter kunna användas av den som ansöker om ett individuellt mobilitetsanslag, och så småningom kommer man även att kunna ansöka via nätet om stöd för ett gemensamt europeiskt projekt.

Ett datoriserat rapporteringsverktyg (Business Object) har anpassats efter Tempus' behov. Det går att ta fram statistik, rapporter och projektblad som kan användas för urvals-, kontroll- och informationsändamål.

2.5.7. Information och publikationer

- Informationsmaterial som färdigställts under 2001:

>Plats för tabell>

Webbplatsen har uppdaterats och innehåller numera nya kategorier med information om urvalen 2000 och de pågående urvalen 2001. I dessa avdelningar kan projektpartner och kandidater hitta den senaste informationen, liksom en webbenkät.

- Under kommissionens ledning påbörjades 2001 produktion av informationsmaterial om Tempus enligt följande:

- En grundlig revidering av Handbok för sökande; meningen är att det inte skall behövas några större ändringar under resten av programtiden för Tempus III.

- På kommissionens begäran har en extern aktör fått i uppdrag att göra en studie av vad Tempus-programmet har uppnått i kandidatländerna.

- En publikation som bygger på tre regionala Tempus-seminarier.

- Nya Tempus at Work-informationsblad.

2.5.8. Särskilda evenemang

Stiftelsen gav kommissionen stöd i anordnandet av följande:

- Ett gemensamt möte i Bryssel den 9-12 mars 2001 för nationella Tempus-kontor, Tempus-informationsenheter och nationella kontaktpunkter.

- Ett seminarium i Tirana i Albanien den 23-25 april 2001 om nätverkssamarbete och regionalt samarbete.

- Ett möte i Bryssel den 11-15 oktober 2001 för nationella Tempus-kontor, Tempus-informationsenheter och nationella kontaktpunkter. Stiftelsen tog fram utbildningsmaterial och hjälpte till att utbilda kontoren och informationsenheterna i projektutformning, särskilt behovsanalys.

Stiftelsen var dessutom företrädd vid de möten i Tempus-kommittén som kommissionen anordnade i juli och december 2001, liksom vid de avslutningsmöten som anordnades av nationella Tempus-kontor i kandidatländerna.

3. Samarbete med övriga EU-inrättningar

Stiftelsen fortsätter att nära samarbeta med andra EU-inrättningar i frågor av gemensamt intresse. Stiftelsens direktör deltog i de två möten för inrättningschefer som anordnades under 2001 för diskussion av bl.a. lednings-, finansierings-, personal- och administrationsfrågor.

Under flera år har stiftelsen haft ett nära samarbete med yrkesutbildningscentrumet Cedefop, särskilt när det gäller arbetet med kandidatländerna. Stiftelsen anpassar sin verksamhet i dessa länder efter den övergripande anslutningsprocessens krav, vilket bl.a. innebär att stiftelsen hjälper länderna att förbereda sig för deltagande i EU-inrättningar som Cedefop. Under 2001 kom stiftelsens och Cedefops styrelser överens om både en ram för sitt samarbete under utvidgningsprocessen (GB01-015) och en lista över gemensamma aktiviteter (GB01-029-REV) under 2002. Under 2001 anordnades ett flertal möten mellan de båda inrättningarna.

Under 2001 kom Eurydice-nätverket, Cedefop och stiftelsen överens om en gemensam ram för sitt samarbete, som återfinns i respektive organisations årliga arbetsprogram för 2002. Närmare samarbete behövs inte bara på grund av att EU:s verksamhet inom allmän utbildning och yrkesutbildning utvidgas till att omfatta även kandidatländerna, utan i första hand därför att dessa områden snabbt blir allt mer integrerade i Europa.

Stiftelsen samarbetar också nära med de flesta övriga EU-inrättningarna i exempelvis säkerhetsfrågor och när det gäller att fortsätta utvecklingen av gemensamma initiativ som rör dator- och IT-system. Stiftelsen deltar i den gemensamma styrkommittén för stödtjänster, där tolv inrättningar och institutioner samarbetar om utvecklingen av SI2-systemet för budget- och ekonomistyrning.

4. Ekonomisk rapport

4.1. Finansieringskällor

Stiftelsen får varje år ett bidrag från EU:s budget som skall täcka de administrativa kostnaderna och kostnaderna för verksamheterna i det årliga arbetsprogrammet. År 2001 uppgick detta bidrag till 16,8 miljoner euro.

Stiftelsen fortsatte också att förvalta medel från EU:s olika biståndsprogram. Dessa medel överförs till stiftelsen inom ramen för avtal med kommissionen om förvaltning av Phare/Cards- och Tacis-program på kommissionens vägnar. År 2001 förvaltade stiftelsen omkring 23 miljoner euro från Phare- och Tacis-avtal för yrkesutbildningsprojekt (mer information finns i bilaga 3). Dessutom ger stiftelsen tekniskt bistånd till Europeiska kommissionen för Tempus-programmet; under året förvaltade stiftelsen omkring 136 miljoner euro från Tempus Phare och 80 miljoner euro från Tempus Tacis (se bilaga 4).

4.2. Genomförandet av budgeten

Sedan styrelsen i november 2000 godkänt halvtidsprognosen för personalresurser 2002-2004 började stiftelsen minska antalet tjänster för tillfälligt anställda med sikte på målet 105 tjänster 2002 (från 115 tjänster 2001). Eftersom flera tillfälligt anställda lämnade stiftelsen och det uppstod förseningar i rekryteringen och i utstationeringen av nationella experter (punkt 1520) kunde besparingar göras i personalkostnaderna (kapitel 11). Stiftelsen föreslog under året fyra överföringar mellan kapitel i avdelningarna 1, 2 och 3:

- En reallokering av 30 000 euro från utbildningsbudgeten (punkt 1440) till budgeten för tjänsteresor (punkt 1300) för att täcka reskostnader med anknytning till personalutbildning.

- En överföring av 6 000 euro från kapitel 11 till kapitel 25 (styrelsemöten) för att täcka kostnaden för 2001 års första styrelsemöte, som blev högre än väntat på grund av att företrädare för kandidatländerna deltog.

- En överföring av 150 000 euro från kapitel 11 till kapitel 30 (punkt 3040, kostnader för översättning) för att täcka översättningscentrumets retroaktiva prishöjning.

- En överföring av 400 000 euro från kapitel 11 (personalkostnader) och 15 (utstationerade nationella experter) till kapitel 31 (verksamheter i arbetsprogrammet). Dessa medel, som avsåg ett antal verksamheter med anknytning till stiftelsens arbetsprogram för 2001, ökade verksamheternas genomslag och vidareutvecklade stiftelsen som centrum för sakkunskap.

Styrelsen godkände ändringsbudgeten i september 2001. Tabellen nedan visar läget för genomförandet av budgeten (i euro) per den 31 december 2001.

>Plats för tabell>

4.3. Upphandling

Stiftelsen administrerar alla sina anbudsinfordringar centralt. Under 2001 ingick stiftelsen 99 avtal och utfärdade 68 anslag. Metoden för avtalen med stiftelsens nationella observatorier ändrades. Två ramavtal för tillfällig anställning av experter på området yrkesutbildning ingicks. Stiftelsens rådgivande kommitté för upphandling och avtal sammanträdde vid åtta tillfällen under året och behandlade tretton ärenden.

4.4. Ekonomi- och ledningssystem

I samarbete med stiftelsens enhet för dator- och teknikstöd lanserades ett elektroniskt verktyg för insamling av upphandlingsdata (OSCAR), som skall rationalisera upphandlingsprocessen. Dessutom slutförde stiftelsen första etappen i utvecklingen av en portal för konsolidering av alla data som rör ekonomi och upphandling, i linje med handlingsplanen från år 2000.

5. Personal

Vid utgången av 2001 hade stiftelsen ungefär 102 tillfälligt anställda. Uppgifter om personalens kategoritillhörighet och nationalitet finns nedan.

5.1. Personal- och organisationsplan

5.1.1. Tillfälligt anställda

5.1.2. Tabell A: Antal tillfälligt anställda per den 31 december 2001 (uppdelade efter kategori och nationalitet)

>Plats för tabell>

5.1.3. Tabell B: Förändringar i personalens sammansättning under 2001

>Plats för tabell>

5.1.4. Tabell C: Antal och kategori för övrig personal inom stiftelsen vid utgången av 2001

Lokalt anställda // 11

Utstationerade nationella experter // 4

5.2. Personalinitiativ

Under 2001 gjorde stiftelsen följande:

- Genomförde en första befordringsomgång för stiftelsens personal.

- Införde ett deltidsprogram för stiftelsens personal, i överensstämmelse med kommissionens riktlinjer och förfaranden.

- Antog en policy för användningen av stödpersonal (extraanställda och vikarier).

- Uppdaterade rekryteringsförfarandena.

- Genomförde den årliga utbildningsplanen för stiftelsens personal.

- Införde, i samarbete med enheten för dator- och teknikstöd, en personaldatabas (SIC Personnel) och ett datorsystem för administration av tjänsteresor (SIC Mission) - de standarddatabaser för personaladministration respektive tjänsteresor som används inom kommissionen.

6. Styrelsen och den rådgivande gruppen

6.1. Styrelsen

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens styrelse sammanträdde två gånger under 2001 - den 13 juni och den 13 november. Vid sidan av dessa båda formella möten anordnades ett informellt styrelseseminarium den 12 juni. Till seminariet, som rörde frågor kring planering och förverkligande av ett livslångt lärande, bjöds företrädare för kandidatländerna in.

Vid mötet den 13 juni gjorde styrelsen följande:

- Antog verksamhetsriktlinjer och prioriteringar på medellång sikt för stiftelsen i enlighet med dokumentet Making the European Training Foundation work as a centre of expertise (GB01-013).

- Godkände ramen för samarbete mellan Cedefop och stiftelsen under utvidgningsprocessen (GB01-015).

- Tog del av utkastet till anvisningar för den förestående externa utvärderingen av stiftelsen (GB01-014).

Vid mötet den 13 november gjorde styrelsen följande:

- Godkände utkastet till arbetsprogram för stiftelsen 2002 (GB01-029) och tog del av den rullande planen för stiftelsens verksamhet i Medelhavsregionen 2002-2004.

- Godkände det framlagda budgetförslaget för 2002 (GB01-031) - som dock måste godkännas även av den budgetansvariga myndigheten.

- Godkände genomförandet av artikel 21 i budgetförordningen (GB01-033).

- Godkände det preliminära budgetförslaget för 2003 (GB01-032).

- Beviljade stiftelsens direktör ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för 2000.

- Beviljade stiftelsens räkenskapsförare och biträdande räkenskapsförare ansvarsfrihet för upprättandet av resultaträkningen för 2000.

- Tog del av stiftelsens personalpolicy och personalutvecklingsplan (GB01-034).

6.2. Den rådgivande gruppen

Den rådgivande gruppens viktigaste uppgift är att avge yttranden till styrelsen om utkastet till arbetsprogram för stiftelsen under det nästkommande året.

Den rådgivande gruppen består av fyra regionala undergrupper som företräder dels kandidatländerna, dels Sydösteuropa, dels de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen samt Mongoliet och dels partnerna i Medelhavsregionen. Under de två första åren av gruppens treåriga mandatperiod sammanträffar de regionala undergrupperna en gång per år. Det sista året - 2003 - kommer alla fyra undergrupperna att gemensamt samlas i Turin.

Under 2001 sammanträdde alla fyra regionala undergrupperna för att granska genomförandet av stiftelsens strategi och verksamheter i respektive region och för att börja utforma arbetsprogrammet för 2002 genom att på ett tidigt stadium ge råd om behoven i regionen. Undergruppernas möten under 2001 ägde rum enligt nedan:

Undergruppen för de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen samt Mongoliet: 24-26 juni, Moskva (Ryssland).

Undergruppen för Medelhavsregionen: 28-29 juni, Rabat (Marocko).

Undergruppen för Sydösteuropa: 3-7 juli, Bled (Slovenien).

Undergruppen för kandidatländerna: 13-15 september, Nicosia (Cypern).

BILAGA 1 - Tabell över stiftelsens verksamhetsresultat

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 2 - Tabell över budgetmedel och övriga medel

2001

>Plats för tabell>

BILAGA 3 - Tabell över Phare- och Tacis-avtal

>Plats för tabell>

BILAGA 4 - Tabell över det tekniska stödet för Tempus-programmet

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 5 - Organisationsplan

>Hänvisning till>

BILAGA 6 - Ledamöter i stiftelsens styrelse

Europeiska kommissionen

Ordförande

// Nikolaus VAN DER PAS

Generaldirektör, GD Utbildning och kultur

Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen

Ledamot

// Catherine DAY

Biträdande generaldirektör, GD Yttre förbindelser

Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen

Ledamot

// Matthias RUETE

GD Utvidgning

Europeiska kommissionen

Österrike

Ledamot // Karl WIECZOREK

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Österrike

Suppleant // Dr Gottfried TAUCHNER

Chef för generaldirektoratet för yrkesutbildning

Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur

Belgien

Ledamot // Micheline SCHEYS

Afdelingshoofd Beleidscoordinatie Department Onderwijs

Ministerie van Onderwijs en Vorming van de Vlaamse Regering

Danmark

Suppleant // Merete PEDERSEN

Undervisningskonsulent, Området for erhvervsfaglige uddannelser

Undervisningsministeriet

Finland

Ledamot // Timo LANKINEN

Regeringsråd/Direktör för yrkesutbildningsenheten

Undervisningsministeriet

Finland

Suppleant // Ossi V. LINDQVIST

Kuopio universitet

Frankrike

Ledamot // Jacques MAIRE

Délégué aux Affaires européennes et internationales

Ministère de l'Emploi et de la Solidarité

//

Frankrike

Suppleant // Jacques MAZERAN

Chargé de mission à la DRIC

Ministère de l'Education Nationale, de la Recherche et de la Technologie

Tyskland

Ledamot // Peter THIELE

Regierungsdirektor - Übergreifende Fragen der EU; Bildungspolitische Zusammenarbeit

Bundesministerium für Bildung und Forschung (BMBF)

Tyskland

Suppleant // Georg SELETZKY

Gruppenleiter Berufsbildung

Ministerium für Schule und Weiterbildung, Wissenschaft und Forschung

Grekland

Ledamot // Panagiotis MAISTROS

Ordförande

OEEK (Organisationen för yrkesutbildning)

Grekland

Suppleant // Haralambos LOUKISSAS

Chef för avdelningen för europeiska och internationella frågor

OEEK (Organisationen för yrkesutbildning)

Italien

Ledamot // Uberto VANNI D'ARCHIRAFI

Capo dell'Ufficio VI

Direzione generale per i paesi dell'Europa

Ministero degli Affari Esteri

//

Irland

Ledamot // Eugene FORDE

Principal Officer

Labour Force Development Division

Department of Enterprise, Trade and Employment

Irland

Suppleant // Thomas MURRAY

Assistant Principal Officer

Labour Force Development Division

Department of Enterprise, Trade and Employment

Luxemburg

Ledamot

// Prof. Gilbert ENGEL

Professeur-ingénieur

Ministère de l'Education Nationale, de la Formation Professionnelle et des Sports

Luxemburg

Suppleant // Edith STEIN

Attaché économique

Chambre de Commerce du Grand-Duché de Luxembourg

Nederländerna

Ledamot // Arie Ijzerman

Directeur Internationaal Beleid

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen

Nederländerna

Suppleant // Erik Marco VAN BOSTELEN

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen

Portugal

Ledamot // José Joaquim LEITÃO

Departamento de Formação Profissional

Instituto do Emprego e Formação Profissional (IEFP)

Portugal

Suppleant // Francisco CANEIRA MADELINO

Instituto do Emprego e Formação Profissional (IEFP)

Spanien

Ledamot // María José MUNIOZGUREN LAZCANO

Consejera Técnica de la Subdirección General de Formación Profesional

Ministerio de Educación Cultura y Deporte

Spanien

Suppleant // Rosario MARTÍN HERRANZ

Jefe del Servicio de Metodología y Evaluación

Ministerio de Trabajo y Asuntos Sociales

Sverige

Ledamot // Dan FAGERLUND

Kansliråd

Skolverket

Utbildningsdepartementet

Sverige

Suppleant // Johan LINDELL

Utbildningsdepartementet

Storbritannien

Ledamot // Franki ORD

Head of EU Training Policy

European Union Division - Department for Education and Employment

Storbritannien

Suppleant // Melanie SPEIGHT

EU Co-ordinator - Central and South East Europe

Department for International Development

BILAGA 7 - Tabell över stiftelsens evenemang under 2001

>Plats för tabell>

BILAGA 8 - Tabell över stiftelsens publikationer 2001

>Plats för tabell>

BILAGA 9 - Förklaring av landskoder

>Plats för tabell>