Förslag till rådets beslut om delprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området livskvalitet och förvaltning av bioresurserna (1998 2002) (98/C 260/01) (Text av betydelse för EES) KOM(98) 305 slutlig - 98/0177(CNS)

(Framlagt av kommissionen den 10 juni 1998)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och

av följande skäl:

Genom beslut nr . . ./98/EG (1) antog Europaparlamentet och rådet Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) för perioden 1998 2002, i vilket bland annat de aktiviteter fastställs som skall genomföras inom området livskvalitet och förvaltning av bioresurserna.

I artikel 130i.3 i fördraget fastställs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde som ingår i ramprogrammet, och att varje särskilt program skall innehålla de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga.

I enlighet med artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om Fjärde ramprogrammet for Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994 1998) (2), och artikel 4.2 i rådets beslut om de särskilda programmen för genomförandet av Fjärde ramprogrammet, har kommissionen låtit genomföra en extern utvärdering. Denna utvärdering, de slutsatser den innehåller samt kommissionens kommentarer har sänts till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning har hörts beträffande delprogrammens vetenskapliga och tekniska innehåll som behandlas i det arbetsdokument som kommissionen antog den 5 november 1997 (3).

I enlighet med artikel 130j i fördraget är bestämmelserna i rådets beslut 98/. . ./EG av den . . . om bestämmelser om deltagande av företag, forskningscentrer och universitet och om spridning av forskningsresultat (4) (nedan kallade "regler för deltagande och spridning") tillämpliga på detta delprogram och gör det möjligt för Gemensamma forskningscentret att delta i indirekta åtgärder som omfattas av delprogrammet.

Utöver det samarbete som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller av associationsavtal kan samarbete med tredje land och internationella organisationer, bland annat i enlighet med artikel 130m i fördraget, komma att visa sig vara av nytta i samband med genomförandet av delprogrammet.

Genomförandet av detta program omfattar också åtgärder och metoder för att främja, sprida och fullt ut utnyttja forskningsresultat, i synnerhet till förmån för små och medelstora företag, samt åtgärder som främjar fri rörlighet och utbildning för forskare.

I enlighet med de mål som fastställs i första handlingsplanen för innovation skall Femte ramprogrammets forskningsverksamhet i större utsträckning inriktas på innovation.

Det är viktigt att dels följa programmets utveckling i syfte att vid behov anpassa det till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom detta område, och dels vid en lämplig tidpunkt låta genomföra en oberoende utvärdering av programmets genomförande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 3.1 i beslutet om Femte ramprogrammet antas härmed delprogrammet för livskvalitet och förvaltning av bioresurserna (nedan kallat "delprogrammet") för perioden från och med [datum för detta programs antagande] till och med den 31 december 2002.

Artikel 2

1. I enlighet med bilaga III till Femte ramprogrammet uppgår de medel som bedöms nödvändiga för genomförandet av delprogrammet (de budgeterade medlen) till 2 635 miljoner ecu, varav maximalt 6,30 % får anslås till kommissionens administrationskostnader.

2. En vägledning för fördelningen av de budgeterade medlen finns i bilaga I.

3. Av dessa medel anslås

- 547 miljoner ecu för perioden 1998 1999, och

- 2 088 miljoner ecu för perioden 2000 2002.

Vid behov skall dessa belopp anpassas till de förutsättningar som anges i artikel 3.3 i Femte ramprogrammet.

4. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår med hänsyn till de vetenskapliga och tekniska mål och de prioriteringar som fastställs i detta beslut och de resurser som finns tillgängliga inom den fleråriga budgetplanen.

Artikel 3

1. Detta delprograms allmänna riktlinjer, vetenskapliga och tekniska mål samt prioriteringar beskrivs i bilaga II. De har fastställts i enlighet med de grundläggande principer och de tre kategorier av urvalskriterier som omfattas av bilaga I till beslutet om Femte ramprogrammet.

2. Vid urvalet av de FoTU-åtgärder som skall vidtas kommer de urvalskriterier som anges i artikel 10 i reglerna för deltagande och spridning att tillämpas i överensstämmelse med dessa principer och kriterier.

Dessutom skall ett urvalskriterium som särskilt gäller för detta delprogram tillämpas, nämligen att deltagande från näringslivet i åtgärder med kostnadsdelning skall vara adekvat med tanke på aktivitetens art.

I samband med programmets genomförande, inbegripet det arbetsprogram som anges i artikel 5.1, skall alla dessa kriterier respekteras, även om de kan få olika stor tyngd från fall till fall.

3. Reglerna för deltagande och spridning gäller för detta delprogram.

4. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i delprogrammet fastställs i artikel 4 i beslutet om Femte ramprogrammet.

5. De indirekta åtgärder som omfattas av delprogrammet definieras i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet.

Särskilda bestämmelser för genomförandet av delprogrammet fastställs i bilaga III.

Artikel 4

Med hänseende till de kriterier som fastställs i artikel 3, de vetenskapliga och tekniska målen och de prioriteringar som fastställs i bilaga II skall kommissionen

a) i enlighet med artikel 5.1 i beslutet om Femte ramprogrammet utvärdera utvecklingen av delprogrammet och vid behov lägga fram förslag om anpassning, och

b) låta genomföra den externa utvärdering som avses i artikel 5.2 i beslutet om Femte ramprogrammet av de verksamheter som bedrivits inom de områden som omfattas av delprogrammet.

Artikel 5

1. Kommissionen skall upprätta ett arbetsprogram i vilket följande skall anges närmare:

a) Innehållet i bilaga II.

b) Den preliminära genomförandeplanen för delprogrammet.

c) Metoderna för samordning enligt bilaga III.

d) Vid behov, urvalskriterierna samt hur de kommer att tillämpas i de olika indirekta FoTU-åtgärderna.

Arbetsprogrammet skall vid behov uppdateras.

2. För genomförandet av de indirekta FoTU-åtgärderna kommer kommissionen, utgående från arbetsprogrammet, att inleda de förfaranden som avses i reglerna för deltagande och spridning, främst ansökningsomgångar.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet.

2. En programkommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna och med kommissionens företrädare som ordförande bistår kommissionen.

3. Kommissionens företrädare skall inför programkommittén lägga fram förslag till åtgärder i följande fall:

- Vid upprättandet och uppdateringen av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1.

- Vid utfärdandet av mandat för den utvärdering av gemenskapens verksamhet som avses i artikel 5.2 i beslutet om Femte ramprogrammet.

- Vid alla förändringar av den vägledning för fördelning av de budgeterade medlen som återfinns i bilaga I.

Artikel 7

1. Programkommittén skall yttra sig om de åtgärder som avses i artikel 6.3 inom en tidsfrist som ordföranden får bestämma med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vid omröstning i kommittén vägas på det sätt som anges i den artikeln. Ordföranden får inte rösta.

Kommissionen skall anta de åtgärder som föreslås om de överensstämmer med kommitténs yttrande.

Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

Om rådet inte har fattat något beslut inom sex veckor från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

2. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén om delprogrammets utveckling och i synnerhet tillhandahålla upplysningar om resultaten av utvärderingen och urvalet av de indirekta FoTU-åtgärderna.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

(1) Gemensam ståndpunkt (EG) nr 31/98, antagen av rådet den 23 mars 1998 (EGT C 178, 10.6.1998, s. 49).

(2) EGT L 126, 18.5.1994, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18.12.1997, s. 1).

(3) KOM(97) 553 slutlig.

(4) KOM(97) 587 slutlig (EGT C 40, 7.2.1998, s. 14).

BILAGA I

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNING AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

BILAGA II

ALLMÄNNA RIKTLINJER, VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT PRIORITERINGAR

INLEDNING

De ekonomiska och politiska utvecklingar som ägt rum i Europa har allmänt sett lett till större välfärd, ökad förväntad livslängd och bättre arbetsförhållanden. Dessa förbättringar har dock åtföljts av en rad problem som ökade kostnader för hälsovården, befolkningens ökande genomsnittsålder, och tillagande miljöförstörelse. Det blir allt svårare att förena människans verksamhet med ett varsamt utnyttjande av naturresurserna, vare sig det rör sig om jordbruks- och fiskeresurser, gruvresurser eller allmänna miljöresurser. Paradoxalt nog blir detta allt mer uppenbart samtidigt som vi upplever en explosionsartad tillväxt av kunskap om levande organismers och ekosystemets strukturer och funktioner, som i sin tur möjliggör nya utvecklingar inom berörda sektorer som hälsovård, läkemedel, jordbruk, livsmedelsförsörjning osv.

Europa har en stark tradition och utmärkta resultat av forskning och tillämpning inom både biovetenskap och bioteknik. Dessutom omfattar Europa en stor inre marknad som är relativt mottaglig för biologiska produkter. Därigenom finns det en potential för att lösa stora problem som mångsidig och säker livsmedelsförsörjning, hälsovård till rimligt pris och bättre mediciner. Den vetenskapliga principen för utnyttjandet av organismer och naturmaterial för dessa syften håller på att förändras på ett genomgripande sätt, på grund av att kunskapen om de mekanismer och samband som ligger till grund för levande organismers existens ökar. Utgående från de senaste decenniernas vetenskapliga framsteg kan frågorna kring livsmedelsproduktion, sjukdomsbekämpning, hållbar utveckling och användning av naturresurser behandlas mer ingående. Man kan också hoppas på att klargöra deras förbindelse med människans beteende och behov, industriella förfaranden och konsumentkrav.

Programmets strategiska mål är att förbinda uppfinningsrikedom med produktionsförmåga och på så sätt tillgodose samhällsbehoven och uppfylla konsumenternas krav. Därigenom kan framtida välfärd och ökad sysselsättning uppnås. Programmets forskningsstrategi bör därför inriktas på särskilda områden där de nya kunskaperna kan leda till tekniska lösningar på några av befolkningens trängande problem som lämpligast behandlas på europeiska nivå.

Nyheten med detta tillvägagångssätt är att en dynamisk och omfattande kunskapsproduktion knyts samman med ett fåtal områden där man kan vänta sig önskvärda resultat, och att kunskapssökandet samtidigt fortsätts i syfte att förstärka gemenskapens positioner inom viktiga områden som berör tillväxt och livskvalitet.

De föreslagna vetenskapliga och tekniska lösningarna skall ses som en del av ett samordnat, systematiskt tillvägagångssätt där människan sätts som nyckellänk både i fråga om livskvalitet och om förvaltningen av bioresurserna. Fem nyckelåtgärder av högsta prioritet har fastställts, inom vilka den europeiska forskningen skulle kunna komma med viktiga bidrag till problemlösningar i form av innovativa produkter, förfaranden och tjänster. Dessa nyckelåtgärder är inriktade på de socioekonomiska behov och mål som omfattas av gemenskapens politik, t.ex. jordbruk och fiskeriindustri, industri- och konsumentfrågor eller miljö och hälsovård.

Nyckelåtgärderna kompletteras genom forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art samt stöd till infrastruktur för forskning som skall främja en långsiktig utbyggnad av kunskapsbasen inom områden som anses vara av strategisk betydelse för framtiden.

Socioekonomiska behov. Det finns ett starkt behov av att utveckla forskning som bidrar till folkhälsan, förenar ekonomisk utveckling med miljökraven och bidrar till att konsumenternas behov tillgodoses. Samtidigt finns det på tillgångssidan stora möjligheter för ekonomisk tillväxt och sysselsättning inom detta område, både inom den traditionella industrin (inbegripet råvaruproduktion) och i de nya högteknologigrenarna.

Europeiskt mervärde. Gränsövergripande problem, exempelvis hälsofrågor (epidemiologi, näringsfrågor, livsmedelssäkerhet, åldrande, sällsynta sjukdomar) och gränsöverskridande förvaltning av resurser (levande resurser på land och i vattnet) måste behandlas selektivt. Andra exempel, som narkotikamissbruk, biosäkerhet och bioetik innebär att vetenskapliga databaser som kan tjäna som stöd för gemenskapens politik måste förstärkas. Många av de frågor som kommer att behandlas i programmet (genomforskning, neurovetenskap, teknikbedömning osv.) är så omfångsrika och komplexa att de endast kan lösas på europeisk nivå.

Europas konkurrenskraft. Programmet kommer att bygga på särskilda vetenskapliga fördelar inom nya kunskapsområden och inom produktionssektorer med stor tillväxtpotential, som bioteknologin och livsmedelsindustrin. Ökad livskvalitet, främjande av biovetenskap och bioteknik och en ekonomisk tillväxt som inte leder till miljöförstörelse kommer att på kort och lång sikt bidra till Europas konkurrenskraft. Europa måste främja nygrundandet av företag, inte minst inom bioteknikområdet och jordbrukets livsmedelsindustri, eftersom detta område på sista tiden präglats av en stadig tillväxt.

Biologisk säkerhet. Bedömningen av vad som händer med genetiskt modifierade organismer (transgena växter, mikroorganismer, vaccin osv.), vilka effekter de har på hälsan och hur de uppför sig i miljön utgör en del av varje nyckelåtgärd.

Etiska ramar. Största möjliga respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande etiska principerna kommer att iakttas inom delprogrammets alla olika områden, i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet.

HUR PROGRAMMET KOMPLETTERAR OCH ANKNYTER TILL ÖVRIGA PROGRAM

Förbindelser med de övriga programmen grundar sig på främjande av synergier och kompletterande aktiviteter, och skall samtidigt garantera att onödigt dubbelarbete inte utförs.

- Samordning med delprogrammet för ett användarvänligt informationssamhälle utgår från principen att verksamhet som berör teknik för informationssamhället (dvs. utveckling, demonstration och uppföljningsåtgärder) skall omfattas av programmet för ett användarvänligt informationssamhälle, medan verksamhet som berör användning, integration och anpassning av sådan teknik i tillämpningar som berör livskvaliteten och förvaltningen av bioresurserna skall genomföras inom ramen för detta program.

- Samordningen med de tematiska programmen Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt och Skydd av ekosystem utgår från nära samverkan mellan nyckelåtgärderna Hälsa, kost och miljöfaktorer i detta program och nyckelåtgärden Produkter, processer, organisation i programmet Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt, samt berörda områden i programmet Skydd av ekosystem. Liknande samspel skall upprättas mellan nyckelåtgärderna Cellfabriken och Hållbart jordbruk, fiske och skogsbruk, inklusive en integrerad utveckling av landsbygdsområden, och de berörda områdena i programmen Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt och Skydd av ekosystem.

- En nära samordning skall utvecklas med programmet Bekräftelse av gemenskapsforskningens internationella roll, inte minst i de fall där samarbete med internationella initiativ kan tillföra mervärde till gemenskapens forskningsverksamhet på detta område.

- De möjligheter som ges genom Cost och Eureka bör utnyttjas till fullo. Det bör även förekomma samarbete med internationella organisationer för att uppnå samverkan mellan aktiviteterna och projekten inom ramen för detta program och den forskningsverksamhet som finansieras nationellt. Inom ramen för samarbetet med Eureka kan nyckelåtgärdsprojekt utvecklas som berör gemensamma prioriteringar.

- För att ytterligare bidra till programmets internationella dimension skall särskilda aktiviteter genomföras, som syftar till att göra det lättare för tredje land att delta och gör det möjligt att hålla kontakten med experter i tredje land som utbildats i gemenskapen.

- I fråga om nyskapande samt små och medelstora företags deltagande är målet att uppnå ett flexibelt och omfattande forskningssamarbete, med tanke på att den snabba utvecklingen inom biovetenskapen driver på innovationen. Konkurrenskraftigt samarbete förutsätter intensivt samspel mellan biologi, ingenjörsvetenskaper, informationsbehandling, standardisering, kapitalinvestering, immaterialrätt osv. Sådant samspel krävs också för att uppnå framgångar inom program där dessa olika aspekter ingår. Det kommer att vara av stor vikt att programförvaltningen i varje enskilt verksamhetsområde följs upp och kompletteras av åtgärder för att exempelvis stimulera små och medelstora företag och finanspartner. En innovationsavdelning skall garantera att stödåtgärderna koncentreras på utnyttjande och utveckling av programresultaten samt att programverksamheten samordnas med och kompletterar den innovationsverksamhet som äger rum inom ramen för programmet Främjande av innovation och uppmuntran av små och medelstora företags deltagande.

- För att ta hänsyn till den snabba kunskapsutvecklingen inom många traditionella områden skall detta program omfatta utbildningsaktiviteter som syftar till att tillhandahålla kvalificerade mänskliga resurser inom företags- och yrkesexpertsektorn. Dessutom skall socioekonomiska analyser av teknikens konsekvenser genomföras.

a) NYCKELÅTGÄRDER

i) Hälsa, kost och miljö

Mål och FoTU-prioriteter

Denna nyckelåtgärd syftar till att främja den europeiska befolkningens hälsa genom att se till att tillgången till säkra, hälsosamma, balanserade och mångsidiga livsmedelsprodukter garanteras och att de negativa effekterna av miljöfaktorer som luftförorening, tungmetaller, giftiga ämnen, elektromagnetisk strålning, buller och föroreningar på arbetsplatsen minskas. Genom ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt skall åtgärden omfatta hela näringskedjan som en helhet, från jordbruk till slutprodukt. Inom ramen för åtgärden skall frågor som livsmedelssäkerhet, aspekter före standardiseringsfasen, nya och förbättrade råvaror, livsmedelsbearbetning och ökad kunskap om sambanden mellan kost, livskvalitet och hälsa behandlas. Denna nyckelåtgärd syftar också till att i detalj klargöra sambanden mellan miljöfaktorer och människans hälsa. Verksamheten skall inriktas på följande vetenskapliga och tekniska mål:

- Utveckling av säkra, flexibla och nya eller förbättrade bearbetningsmetoder och bearbetningstekniker

för att förbättra livsmedlens allmänna kvalitet och öka konsumenternas tilltro till livsmedelsprodukterna, samtidigt som råvaror och slutprodukter förblir spårbara.

FoTU-prioriteter: Förbättrad råvaruanvändning och optimerade system för tillverkning och bearbetning. Utveckling av livsmedelsgrödor och funktionella livsmedel. Användning av spill från fiskeriet och utnyttjande av arter som hittills inte utnyttjas i större utsträckning. Råvarornas och livsmedelsprodukternas kvalitet och spårbarhet i näringskedjan. S.k. mjuk teknik och processtyrning. Avancerad livsmedelsteknik samt förpackningssystem. Kvalitetsövervakning och kvalitetssäkring inbegripet utveckling av metoder för att mäta kvalitet.

- Utveckling av provningsförfaranden för att spåra upp smittsamma och giftiga ämnen, och metoder för att eliminera sådana ämnen.

Forskningen skall inriktas på de risker som uppstår genom föroreningar, föroreningarnas ursprung samt metoder för säkrare livsmedelstillverkning.

FoTU-prioriteter: Ökad kunskap om och kontroll över villkoren för föroreningar. Snabba provningsmetoder för uppspårandet av patogener, xenobiotiska ämnen (ämnen som inte förekommer naturligt i den givna omgivningen) och hormoner. Nya och säkrare tillverkningsmetoder för livsmedel. Nya metoder för bedömning av risker i samband med mikrober, kemikalier och allergiframkallande ämnen.

- Undersökning av livsmedlens roll för förbättrad hälsa och hälsoskydd, särskilt i fråga om näring, toxikologi, epidemiologi, miljösamband, konsumenternas val och folkhälsa.

Målet är att minska de kostrelaterade risker som bidrar till kroniska sjukdomar och att utveckla nya metoder för att införa bättre matvanor och en mer balanserad kost.

FoTU-prioriteter: Livsmedlens och kostens inflytande på fysiologiska funktioner och på fysisk och mental prestanda. Särskilda näringsbehov i vissa särskilda befolkningsgrupper. Sambanden mellan kost och kroniska sjukdomar och andra åkommor, inbegripet genetiska faktorer. Utveckling av strategier och metoder för uppspårning av rekombinanta organismer och eventuella rester efter dessa i miljön, samt undersökning av deras inverkan på människors och djurs hälsa. Konsumentskydd och konsumenters synpunkter och reaktioner på livsmedel, livsmedelsbearbetningsmetoder och märkning.

- Forskning om miljörelaterade sjukdomar och allergier samt deras behandling och förebyggande.

Verksamheten skall inriktas på miljörelaterade hälsorisker, samt på metoder för att behandla och förbygga negativa hälsoeffekter utgående från väl genomförda epidemiologiska undersökningar och patogenforskning.

FoTU-prioriteter: Analys och mätning av miljöfaktorers inverkan på människors hälsa. Bedömning av hur stor inverkan de olika miljöfaktorerna har på hälsan, och vilka samband som kan uppstå mellan olika faktorer. Bättre kunskap om samspelet mellan miljö- och folkhälsoindikatorer i syfte att optimera behandling och förebyggande. Utveckling av samordnade förfaranden för riskbedömning utgående från en kombination av miljö- och folkhälsoaspekter.

- Utveckling av nya metoder för diagnos och riskbedömning, samt av förfaranden för att minska orsakerna till och följderna av skadliga miljöfaktorer.

Målet är att genom ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt nå större kunskap om sambanden mellan social och fysisk miljö och hälsa, och att förbättra identifieringen av grupper som löper risk att utsättas för skadlig miljöpåverkan och utveckla förebyggande åtgärder så att orsakerna till och följderna av de negativa miljöfaktorerna minskas.

FoTU-prioriteter: Biologiska markörer, inbegripet bioindikatorer, från exponering för miljöfaktorer och dessa ämnens effekter eller känsligheten för dem, särskilt till följd av blandad exponering och kumulativa effekter. Optimering av prognosticerande toxicitetsprovning och mekanismbaserad riskbedömning i syfte att eventuellt begränsa, effektivisera och ersätta djurförsök. Bättre metoder och teknik för bedömning av följderna av både lång- och kortvarig exponering. Epidemiologiska och biomedicinska undersökningar beträffande eventuella effekter av icke-joniserande strålning, bland annat från mobiltelefoner.

ii) Bekämpning av virus- och infektionssjukdomar

Mål och FoTU-prioriteter

Denna nyckelåtgärd syftar främst till bekämpning av existerande, nya eller återkommande infektionssjukdomar hos människor och djur som uppkommer genom gamla, nya eller muterade agenser. I första hand skall tvärvetenskapliga projekt genomföras i samarbete med experter för att belysa frågorna från olika, komplementära håll. Projektverksamheten skall kopplas till nationella och internationella organisationer och skall främja samverkan mellan akademisk forskning, beslutsfattare, sjukvård samt läkemedels- och veterinärindustri, i syfte att uppnå följande vetenskapliga och tekniska mål:

- Utveckling av förbättrade eller nya monovalenta, polyvalenta eller kombinerade vaccin, i synnerhet mot virussjukdomar, inbegripet stöd till kliniska försök som delas upp mellan flera forskningscentra.

FoTU-prioriteter: Vaccin mot nya och återkommande infektionssjukdomar och andra sjukdomar som uppkommer genom infektion (t.ex. vissa former av cancer), i syfte att på sikt minska och ersätta djurförsök. Vaccin mot djurpatogener. Utveckling av europeiska nät för kliniska försök och fältförsök med vaccin och läkemedel, och i förekommande fall för att öka kunskapen om immunsystemet.

- Nya och förbättrade strategier för att upptäcka och begränsa infekstionssjukdomar, utgående från behandling och förebyggande samt från patogenesundersökningar och undersökningar om utveckling av motståndskraft och immunförsvar.

FoTU-prioriteter: Ökad kunskap om skyddsmekanismer mot infektionssjukdomar och om läkemedelsresistens och begränsning av immunförsvarets reaktioner. Teknik för säkrare och effektivare vaccin och immunterapi. Särskilda riskfaktorer, inbegripet transplantationer av främmande material som kan leda till spridning av infektionssjukdomar och uppträdandet av nya sjukdomar. Utveckling och provning av diagnosmetoder. Utveckling av ett system för tidig varning och ett nät för snabba åtgärder mot smittsamma sjukdomar. Förbättrade metoder för tidig och korrekt diagnos av negativa reaktioner på läkemedel och vaccin.

- Aspekter som berör sjukvården och vårdsystemen, i synnerhet förvaltning, förebyggande och övervakning.

FoTU-prioriteter: Organisatoriska och ekonomiska aspekter på sjukvården. Övervaknings-, kontroll- och utvärderingsmetoder för förebyggande och behandling. Metoder för övervakning av produktsäkerhet på marknaden.

iii) Cellfabriken

Mål och FoTU-prioriteter

Denna nyckelåtgärd skall bidra till redan befintlig och ny gemenskapsindustris utnyttjande av biotekniken, i synnerhet i tillämpningar inom hälso-, miljö- och jordbruksområdet, jordbrukets livsmedelsindustri och för produkter med högt förädlingsvärde, t.ex. kemiska produkter. Verksamheten skall främja utvecklingen av sektorsövergripande teknik utgående från användningen av mikroorganismer, växter och djur, i synnerhet på vävnadsnivå, cellnivå och mikronivå. Målet är att nå större kunskap om cellernas funktion och att utveckla bioreaktorer, biomolekyler och bioprocesser med högt förädlingsvärde som kan bidra till att öka livskvaliteten och främja hälsan. För att man skall kunna använda celler som minifabriker krävs det att man förstår deras funktion och processer på cellnivå. Det förutsätter i sin tur kunskaper i strukturbiologi, fysiologi, nanobioteknik, genom- och proteomlära, samt i fysisk kemi, bioinformationsteknik och biokemi. Nyckelåtgärden skall också göra det möjligt att bidra till standardförberedandet genom att med hjälp av cellkulturer skapa modeller som kan användas inom medicin, farmakologi, toxikologi och miljöövervakning för att ersätta försök. Följande vetenskapliga och tekniska mål skall särskilt beaktas:

- Nya, innovativa produkter och metoder inom hälsoområdet, i synnerhet utgående från molekylteknik (t.ex. diagnos, antibiotika, medel för cancerbekämpning, inbegripet läkemedel som framställs av växter).

Forskningen skall inriktas på bioprodukter som lämpar sig för förebyggande, uppspårning och behandling av sjukdomar hos människor och djur, och för att förbättra livskvaliteten.

FoTU-prioriteter: Ökad kunskap om cellen, genfunktioner och metoder för genöverföring som kan användas för utveckling av nya ämnen och metoder för terapi och diagnos. Läkemedel mot cancer, antibiotika, antikroppar och läkemedel, tillverkning av vaccin, nya diagnos- och testsystem "in vitro" för att ersätta djurförsök. Tillämpning av celler som tillverkningsenheter och redskap för diagnos och uppspårning.

- Processer för biologisk sanering och avfallsbehandling med stor energieffektivitet.

Målet är att förebygga, uppspåra, övervaka, behandla och bortskaffa föroreningar, och att optimera avfallets ekonomiska värde.

FoTU-prioriteter: Nya bioprocesser för förebyggande av industriföroreningar, behandling, återvinning eller återanvändning av bioackumulerbart avfall och av industrins biprodukter. Biotestsystem och biosensorer. Biologisk nedbrytning av kemikalier med dålig nedbrytbarhet, antingen med hjälp av enbart mikrobkatalysatorer eller med en kombination av växtsystem och kemiska katalysatorer. Biologisk mångfald och ekologisk dynamik hos naturliga och nyinförda populationer.

- Nya biologiska processer och produkter, nya förfaranden för bearbetning med hjälp av mikroorganismer, växter och djur inom jordbrukets livsmedelsindustri, jordbruksindustrin och kemiska tillämpningar med högt förädlingsvärde.

Verksamheten skall i första hand inriktas på effektiva biomolekyler och bioprocesser som kan bidra till en bättre användning av förnybara resurser och till utvecklingen av mikroorganismer, växter och djur med speciellt lämpliga egenskaper.

FoTU-prioriteter: Metoder på genomnivå och utnyttjande av cellers egenskaper och funktioner inom cellerna hos anpassade mikroorganismer, växter och djur, med hänsyn tagen till socioekonomiska, agronomiska och ekologiska aspekter och till konsumenternas behov. Utveckling av metoder och strategier till upptäckt av rekombinanta organismer och verkningen av dessa på människors och djurs hälsa. Nya biokatalysatorer. Användning av land- och havsorganismer som källa för nya värdefulla produkter. Identifikation och hållbar användning av den metaboliska och genetiska mångfalden.

iv) Hållbart jordbruk, fiske och skogsbruk, inklusive en integrerad utveckling av landsbygdsområden

Mål och FoTU-prioriteter

Denna nyckelåtgärd syftar till att utveckla kunskap och teknik avseende produktion och utnyttjande av naturresurser, inbegripet skogen. Åtgärden omfattar hela produktionskedjan och hänsyn bör tas till den hårda konkurrens som råder på de internationella marknaderna och på behovet av anpassning till utvecklingen av gemenskapens jordbruks- och fiskepolitik, och med användning av den vetenskapliga bas som ges av gemensamma bestämmelser och standarder. Åtgärden syftar också till att främja skogens många olika funktioner, och en hållbar förvaltning och användning av skogens resurser inom ramen för landsbygdsutvecklingen. Nedanstående områden skall därvid prioriteras.

- Nya eller förbättrade system för produktion och resursutnyttjande inom jordbruk, fiske, vattenbruk och skogsbruk, inbegripet mångfunktionell skogsförvaltning.

Sådana system skall förena konkurrenskraft, hållbar resursförvaltning, produktkvalitet och sysselsättning.

FoTU-prioriteter:

Jordbruk: Hållbara system och metoder för jordbruksproduktion, samt för kontroller och analyser före och efter. Diversifierad produktion och verksamhet. Stöd till gemenskapens verksamhet inom områdena växtskydd (förebyggande, prognos och skydd), djurhälsa (förebyggande, begränsning och bekämpning av allvarliga sjukdomar och zoonoser), samt djurskydd. Fastställande och karaktärisering av kvaliteten hos produkter som härstammar från jordbrukets livsmedelsindustri och andra jordbruksprodukter och förädlingstekniker. Fastställande av parametrar, specifikationer, metoder, organisationsformer och teknik för att uppnå total kvalitet. System för biologiskt jordbruk. Förbättring av växter och djur samt av de genetiska resurserna.

Fiske: Främjande av en samordnad fiskeriförvaltning, koppling mellan resursbevarande, fångstmetoder, ömsesidig påverkan med ekosystem, marknadskrav och socioekonomiska aspekter. Identifiering och beskrivning av kvalitetskännetecken hos havsprodukter och havsteknik. Utveckling av nya koncept för hållbart utnyttjande av havets biologiska resurser.

Vattenbruk: Hållbara produktionssystem med så liten inverkan på ekosystem som möjligt, och med största möjliga diversifiering av de odlade arterna (växter och djur). Förbättrade produktionsmetoder. Främjande av genetisk förbättring, resistens mot sjukdomar och sjukdomskontroll.

Skogsbruk: Multifunktionell skogsförvaltning. Stöd till skogsbrukspolitiken. Diversifiering (andra skogsbruksprodukter än trä, system för jordbruk/skogsbruk/bete). Hållbar och multifunktionell förvaltning som förenar en kvalitativt högtstående produktion med bevarande och skydd. Biologisk mångfald i skogens ekosystem. Skydd av skogsmarken. Hållbart och mångsidigt utnyttjande av skogens resurser. Produktionskedjan skog-virke. Strategier för hållbar förvaltning och användning av skogens resurser. Effektiva förfaranden och teknisk återanvändning som skonar miljön. Diversifierade produkter med stort förädlingsvärde som är anpassade till marknadens krav och konsumenternas behov.

- Integrerad produktion och användning av biologiska material för andra ändamål än livsmedel.

Detta omfattar integrerade produktions- och bearbetningskedjor, med inriktning främst på slutanvändaren och marknadskraven.

FoTU-prioriteter: Industriprodukter som härstammar från integrerade produktionskedjor (grön kemi, bio-polymerer, bioenergi).

- Stöd till gemenskapspolitiken.

Målet är att utveckla metoder för kontroll, övervakning och skydd i syfte att främja ett effektivt genomförande av den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken och andra berörda områden av gemenskapens politik, och samtidigt stödja gemenskapens lagstiftning beträffande standardförberedande forskning. Denna forskning kan också vara av värde för gemenskapen i samband med internationella handelsförhandlingar och lösning av meningsskiljaktigheter om jordbruksfrågor inom Världshandelsorganisationen (WTO).

FoTU-prioriteter: Tillförlitliga, öppna och kostnadseffektiva metoder för övervakning, bedömning och kontroll. Standardförberedande forskning som skall utgöra den vetenskapliga basen för bestämmelser inom den gemensamma jordbruks- och fiskepolitiken.

- Nya metoder och modeller för en integrerad och hållbar utveckling av landsbygdsområden och liknande områden.

Denna verksamhet syftar till att optimera varje områdes särskilda möjligheter, inbegripet, på regional nivå, diversifiering av verksamheten och markanvändningen, samt den lokala befolkningens deltagande.

FoTU-prioriteter: Analys av dagsläget och kommande förändringar med hänsyn tagen till relationerna mellan alla berörda parter och de faktorer som påverkar tekniska och socioekonomiska förändringar. Diversifiering och sysselsättning. Utveckling av ett koncept för integrerad landsbygds- och kustutveckling som omfattar undersökning av möjligheter och hinder, utveckling av nya modeller och verktyg, bland annat för rymdplanering och förbättrad organisation på lokalt plan. Stöd till uppföljning och utvärdering av program och strategier för landsbygds- och kustutveckling med verktyg för övervakning, utvärdering och prognosticering av socioekonomiska och miljömässiga effekter.

v) Den åldrande befolkningen

Mål och FoTU-prioriteter

Denna nyckelåtgärd har som mål att främja de äldres livskvalitet, hälsotillstånd och självständighet genom förebyggande och behandling av åldersrelaterade sjukdomar och handikapp samt deras samhällseffekter. Den skall dessutom bidra till att minska behovet av långvård och bromsa den konstanta ökningen av sjukvårdskostnaderna.

- FoTU rörande åldersrelaterade sjukdomar och växande hälsoproblem för vilka det finns möjligheter till förebyggande och behandling eller för vilka symptomen kan skjutas upp.

FoTU-prioriteter: Undersökningar om viktiga åldersrelaterade sjukdomar (exempelvis Parkinson, Alzheimer). Fysiologi och fysiopatologi i samband med åldrande och handikapp. Undersökningar rörande sammansatt ohälsa.

- FoTU rörande biologiska, psykologiska, sociala och ekonomiska faktorer som påverkar ett åldrande vid god hälsa, och mekanismer som leder till sjukdom.

FoTU-prioriteter: De cellrelaterade och molekylära grunderna för åldrande. Genetiska anlag. Åldrandets immunologi, grundläggande biologiska och psykologiska mekanismer som påverkar förändringar i samband med åldrande (inbegripet yrkeslivets roll och genetiska faktorer). Undersökning av modeller av de specifika åldringsprocesserna. Biomarkörer. Endokrina, neurokrina och metaboliska faktorer som rör åldrandet. Åldrandets psykologiska effekter.

- Demografisk och epidemiologisk forskning rörande utvecklingstendenser inom åldrande och handikapp i syfte att göra det möjligt att göra prognoser om den åldrande befolkningen (storlek och egenskaper) och därigenom underlätta utvecklingen av politiska koncept och planering.

FoTU-prioriteter: Kliniska försök, analys och kvantifiering av demografiska, medicinska, sociologiska, livsstilsrelaterade (inbegripet motion, rörlighet och kost) och miljömässiga faktorer. Förebyggande. Metodik för insamling av särskilda uppgifter.

- FoTU rörande nya metoder för att skjuta upp åldersrelaterad ohälsa, minska äldre människors svårigheter i den sociala och fysiska omgivningen, bland annat genom utveckling av produkter och tjänster som är anpassade till sådana personers behov (bostad, transport, fritid) samt främja deras mentala och fysiska hälsa.

FoTU-prioriteter: Metodik i fråga om livskvalitet, social integration och anpassningsmekanismer. Teknik som bidrar till att minska beroendet av hjälp. Forskning om nedsatt sinnesfunktion. Psykomotoriska, sensoriella och kognitiva funktionshinder. Återinlärning och rehabiliteringsbehandlingar. Utvärdering av behandlingar. Utvärdering och kvantifiering av behov samt utveckling av konkurrenskraftiga och anpassade produkter och tjänster.

- FoTU rörande effektivitet och kompetens i fråga om hälsotjänster och social hjälp till äldre, inbegripet jämförande undersökningar av finansiering av långvård och pension.

FoTU-prioriteter: Forskning om resultaten av hälsovård för äldre och funktionshindrade, om hälsotjänster och särskild social hjälp samt om organisationen av hälsovården. Effektivitet och kvalitet i fråga om hälsovård för äldre. Den ökande medelålderns inflytande på utvecklingen av finansieringen av hälsovårdssystemen, i synnerhet långvård, och pensionssystemen.

b) FORSKNING OCH VERKSAMHET FÖR TEKNISK UTVECKLING AV GENERISK ART

Effekterna av denna verksamhet kommer att göra sig gällande först på längre sikt, vilket kan innebära att vissa av de samhällsbehov som behandlats ovan kan förbli otillfredsställande så länge dagens fragmenterade kunskap inte sammanförts till en tillräckligt samstämmig helhet. Det är viktigt att löpande integrera ny grundläggande vetenskap i de berörda ämnesområdena. Därför bör näringslivet, tjänstesektorn och beslutsfattarna i Europa bevara och förstärka sin reaktionsförmåga så att de kan anpassa sig till de snabba förändringarna i världen.

Effektivt samarbete mellan forskningslaboratorier och industrin skall främjas. Dessutom bör man uppmuntra projekt som stöder sig på forskningscentra och associerade laboratorier att sluta sig samman så att de får större genomslagskraft. Sambanden mellan grundforskning och tillämpad forskning skall främjas, och tekniköverföringen till och från industri och företag optimeras. Stödmekanismer som omfattar både forskarstipendier för unga forskare och för kvalificerade akademiker med stor erfarenhet skall inrättas.

- Kroniska och degenerativa sjukdomar (t.ex. cancer och diabetes), hjärt- och kärlsjukdomar samt sällsynta sjukdomar

En viktig uppgift för den biomedicinska forskningen är att öka kunskapen om multifaktoriella sjukdomars etiologi och patogenes (genetiska sjukdomar och sjukdomar som har med livsstilen att göra), om sjukdomar med hög frekvens (hjärt-/kärlsjukdomar, cancer, diabetes osv.) eller sjukdomar med låg frekvens (sällsynta sjukdomar). Det finns stort behov av bättre diagnos, behandling, förebyggande och övervakning med hjälp av epidemiologiska förfaranden och tillämpning av modern teknik. Detta kan bäst uppnås genom internationellt samarbete. Målet är att öka förståelsen av epidemiologi, patogenes och diagnos av sjukdomar, genom att samordna grundforskning och klinisk forskning och tillämpa modern teknik vid behandling av omfattande, däribland även sällsynta sjukdomar (t.ex. Creutzfeldt-Jakobs sjukdom) samt hittills outforskade sjukdomar (exempelvis sådana som är vanliga i utvecklingsländerna men som inte beaktas i tillräcklig utsträckning av forskningen i industriländerna).

FoTU-prioriteter: Betydelsen av molekylära, genetiska och miljörelaterade faktorer samt faktorer som har med livsstilen att göra. Samspelet mellan dessa faktorer och etiologi, patofysiologi, sjukdomsutveckling och sjukdomsföljder. Kunskapen om detta skall leda till nya metoder för förebyggande, diagnos och behandling. Utveckling av nya behandlingsmetoder som kräver undersökningar och provning i stor skala på transnationell nivå samt optimerad användning av databaser och dokumentation samt reagens- och provbanker.

- Genomforskning och forskning om genetiska sjukdomar

Denna verksamhet syftar till att kartlägga genernas fysiologiska funktion och öka kunskapen om vilken betydelse sekvensinformationen i generna har. Den nya kunskap och teknisk som uppstår i samband med denna generiska verksamhet skall främja utnyttjandet av genominformation inom europeisk hälsovård, industri och miljö. Det samarbete som uppstår inom detta område skall bidra till inrättandet av expressionssystem som underlättar undersökningen av gener som är av intresse för industri och jordbruk, samt främjar utvecklingen av effektiva preventiva och terapeutiska metoder, utgående från genom- och molekylärvetenskap, för att bekämpa sjukdomar hos människor och djur.

FoTU-prioriteter: Inom detta område skall främst den genetiska informationens betydelse undersökas. För detta krävs strukturella undersökningar, jämförande analyser av genom och proteom, utveckling av nya och användarvänliga IT-förfaranden för att möjliggöra insamling av, tillträde till och interpretation av genetiska och funktionella uppgifter. Utveckling av nya expressionssystem, modellorganismer, muterade, transgena eller hybrida organismer. Utveckling och tillämpning av kompletterande förfaranden inom biokemi, biofysik, statistik och data. Ökad kunskap om och förståelse av genetiska sjukdomar skall prioriteras.

- Neurovetenskap

Denna verksamhet skall leda till nya perspektiv och bättre kunskap om de mekanismer som styr sambanden mellan biologiska och psykologiska processer och därigenom möjliggöra nya metoder för diagnos (t.ex. bildanalys), förebyggande, och behandling av neurologiska och psykiska sjukdomar, utveckla utbildningen samt främja innovation inom hälso- och sjukvård och dataindustrin. Därvid skall synergi och ett tillfredsställande informationsutbyte med det vetenskapliga programmet Human Frontier Science Program byggas ut.

FoTU-prioriteter: Kunskap om cellkommunikation, inbegripet inlärning och minne. Mekanismerna för hjärnans utveckling, för uppkomsten och övervinnandet av hjärnstörningar, inbegripet kliniska epidemiologiska och samhälleliga följder. Hjärnteori, datoriserad neurovetenskap och neutral informationsteknik, människans beteende samt kartläggning av hjärnans kognitiva och funktionella egenskaper. Samordning av teoretiska och experimentella tillvägagångssätt. Samordning mellan grundforskning och klinisk forskning vid utvecklingen av innovativa förfaranden för diagnos, förebyggande och behandling, utgående från nya gentekniska, celltekniska, icke-invasiva, farmakologiska eller psykologiska metoder.

- Forskning om folkhälsa och hälso- och sjukvård

Förbättrade sjukvårdssystem: Målet är att förbättra den europeiska befolkningens hälsa och öka effektiviteten och kostnadseffektiviteten hos hälsofrämjande åtgärder och hälso- och sjukvårdstjänster. Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen skall förbättras, hälsomodeller skall utvärderas och uppgifter samlas in som skall ligga till grund för klinisk praktik och hälsopolitik. Dessutom skall skillnaderna i den offentliga hälso- och sjukvården i de olika medlemsstaterna utvärderas.

FoTU-prioriteter: Förbättrade epidemiologiska metoder. Identifiering av nya hälsofaktorer (inbegripet faktorer som påverkar skillnaderna i fråga om hälsa) och beteendemönster som påverkar hälsan med gemensam metodik och jämförande forskning. Socioekonomiska och organisatoriska aspekter på förebyggande, vård och sjukvårdstjänster. Yrkesrelaterad exponering för biologiska, kemiska och fysiska faktorer och för fysiska och mentala påfrestningar.

Kamp mot narkotikaproblem: Prognos och, vid behov, förebyggande av narkotikarelaterade hälsoproblem genom undersökning av psykologiska och socioekonomiska faktorer som leder till narkotikaanvändning och narkotikamissbruk. Ökad kunskap om narkotikamissbrukets långsiktiga hälso- och samhällseffekter samt utveckling av effektivare behandlingsmetoder.

FoTU-prioriteter: Jämförande och analytisk forskning om biologiska och sociala orsaker, riskfaktorer och följder av beroende och narkotikamissbruk. Psykologiska och socioekonomiska faktorer som påverkar narkotikamissbruk. Narkotikaanvändningens långsiktiga hälsoeffekter. Aspekter av fysisk spårning, upprättande av profiler av narkotikapreparat och biologisk övervakning av narkotika.

- Undersökning av problem i samband med biomedicinsk etik och bioetik och respekten för de grundläggande mänskliga värdena

Målet är att identifiera de etiska, juridiska och sociala frågor som uppstår dels genom utvecklingen av den biomedicinska och biologiska forskningen, men också genom vetenskapens och teknikens allmänna utveckling, att förstå och ta upp frågor av allmänt intresse och att analysera de etiska aspekterna av rättsliga och lagstiftande åtgärder.

FoTU-prioriteter: Etiska aspekter på biovetenskap och dess tillämpning på djur, växter och på miljön (1).

- Socioekonomiska aspekter på biovetenskap och bioteknik mot bakgrund av en hållbar utveckling (effekter på samhälle, ekonomi och sysselsättning)

Konkurrenskraft och hållbar utveckling skall tillsammans utgöra grunden för unionens framtida välfärd och arbetsmarknad, och skall leda till högre livskvalitet för Europas befolkning. Dessa mål kan förenas endast om de viktigaste samspelen mellan teknik, miljö och samhälle utforskas och beaktas, och om denna kunskap integreras i strategierna för hållbar utveckling.

Det krävs också socioekonomisk forskning för att få till stånd en offentlig debatt av hög kvalitet, vilket bland annat visat sig i samband med det starka intresse som tillämpningen av modern bioteknik rönt. Lagstiftningsprocessen inom områdena biovetenskap och miljö, och dess inflytande på befolkningens förtroende, påverkar allmänhetens inställning, som i sin tur har stor inverkan på beslutsfattarna.

Målet är att bidra till utvecklingen av strategier och modeller för en hållbar utveckling, och att tillhandahålla en solid vetenskaplig bas för utveckling och genomförande av politiken genom utnyttjande av kunskap och teknik från bio- och miljövetenskaperna (inbegripet sysselsättningsmöjligheter inom bioindustrin). Dessutom skall verksamheten leda till ökad förståelse av sambanden mellan vetenskap och politik, exempelvis när det gäller opinionsbildning vad gäller fördelar och risker med teknikutvecklingen, och hur dessa åsikter speglas i lagstiftningsprocessen.

FoTU-prioriteter: Utvärdering och bedömning av teknik, allmänhetens inställning. Analys av sociala och ekonomiska drivfjädrar och nya möjligheter inom bio- och ekoindustrin. Utveckling av indikatorer och kunskapsbaser som kan bidra till beslutsprocesser och lagstiftning. Analys av de sociala och ekonomiska aspekterna på sambanden mellan biovetenskap och bioteknik och politik i fråga om industri, jordbruk, fiske, miljö, hållbar utveckling, folkhälsa osv.

c) STÖD TILL INFRASTRUKTUR FÖR FORSKNING

Mål

Utvidgad tillgång till det europeiska forskningsnätet på gemenskapsnivå, och optimerad användning och samordning av detta.

Främjande av utvecklingen och användningen av FoTU-infrastrukturen i enlighet med de nya behov som uppstår.

För att öka det europeiska mervärdet och anpassa insatserna kommer gemenskapens stöd främst att inriktas på följande:

- Transnationell samordning, samordnad förvaltning av befintlig infrastruktur, deras specifika egenskaper och deras funktion, tillgång till dessa infrastrukturer och deras förbättring.

- Samordning och komplettering av nationella och multinationella initiativ för att utveckla den infrastruktur som behövs på europeisk nivå.

- Sammankoppling i nätverk av forskarvärlden och användare genom forskningsprojekt och särskild utbildningsverksamhet utgående från lämplig infrastruktur, eller sammanslutningar av flera parter till en enda tjänsteleverantör.

- Ökad kompatibilitet mellan olika system, i syfte att möjliggöra snabb och effektiv integration av strukturer och resurser.

Infrastrukturtyper

- Biologiska data och samlingar av biologiskt materiel. Databaser, informationstjänster och nät av biologisk expertis. Omfattande inrättningar för undersökning av biologiska strukturer, samlingar av genetiskt material och levande och ickelevande exemplar. Djuravel i syfte att tillhandahålla modeller för humansjukdomar.

- Strukturer för klinisk forskning, inbegripet förklinisk forskning och klinisk provning.

- Infrastruktur för forskning inom vattenbruk och fiske.

(1) Den forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program skall vara förenlig med internationella konventioner och regler och i synnerhet med den Helsingforsdeklaration som antogs av världshälsokonferensen.

Forskningsverksamheten skall ta hänsyn till: Europarådets Europeiska konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin, yttrandena från den rådgivande gruppen för bioteknikens etik och den europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik (fr.o.m. 1998), UNESCO:s universella deklaration om humangenomet och de mänskliga rättigheterna av den 11 november 1997 och Världshälsoorganisationens resolutioner, samt EG-rätten (rådets direktiv av den 26 januari 1965 och den 20 maj 1975 om tillnärmning av bestämmelser som fastställts genom lagar eller andra författningar och som gäller farmaceutiska specialiteter [65/65/EEG och 75/319/EEG], rådets direktiv 86/609/EEG av den 24 november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål).

Inom ramen för detta program får ingen forskningsverksamhet genomföras som förändrar eller syftar till att förändra människors genetiska arvsmassa genom förändring av könsceller eller ingrepp på något annat stadium av fosterutvecklingen som kan medföra att förändringen blir ärftlig. Vidare får ingen forskning genomföras inom ramen för detta program som syftar till skapandet av identiska individer genom kloning, vare sig det sker genom fosterdelning eller genom överföring av cellkärnor.

Beträffande djurförsök skall principerna om ersättning genom alternativa metoder, minskning av antalet försöksdjur och optimering av försöken tillämpas. Djurens lidande skall undvikas eller begränsas till det absolut nödvändiga. Tillämpningen av dessa principer skall vara särskilt strikt i fråga om djur som står människan nära. Förändring av djurens genetiska arvsmassa och kloning av djur skall bara tillåtas inom ramen för detta program om de är väl motiverade ur etisk synvinkel, och om forskningen genomförs utgående från principerna om respekt för djurens välbefinnande och om den genetiska mångfalden.

Alla deltagare i gemenskapens forskningsprojekt skall respektera den gällande nationella lagstiftningen och de nationella reglerna och skall begära etiska kommitténs godkännande innan FoTU-verksamheten inleds.

BILAGA III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET

Delprogrammet skall genomföras med hjälp av de indirekta FoTU-åtgärder som avses i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet. Dessutom gäller följande särskilda genomförandebestämmelser för delprogrammet:

1. Stödåtgärder

Stödåtgärderna omfattar bland annat följande:

- Undersökningar till stöd för delprogrammet, inbegripet förberedelser för framtida åtgärder.

- Informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops samt vetenskapliga och tekniska sammankomster.

- Anlitande av extern sakkunskap, inbegripet tillgång till vetenskapliga databaser, i syfte att bland annat bidra till den bevakning av delprogrammet som avses i artikel 5.1 i beslutet om Femte ramprogrammet, till den externa utvärdering av verksamheten som avses i artikel 5.2 i beslutet om Femte ramprogrammet, till utvärderingen av de indirekta FoTU-åtgärderna samt till övervakningen av deras genomförande.

- Spridning av resultaten, information och kommunikation inbegripet vetenskapliga publikationer samt åtgärder för att utnyttja forskningsresultaten och för tekniköverföring, samt uppmuntran till finansiering av innovation och till stöd i fråga om skydd av immaterialrättigheter.

- Utbildningsverksamhet i samband med FoTU-aktiviteterna i delprogrammet.

- Stöd till åtgärder som syftar till att informera och hjälpa forskningssektorns aktörer (bl.a. de små och medelstora företagen).

- Tillämpning av extern hjälp för upprättandet av och tillgången till informationstjänster och informationsnät, forskningsstöd och innovationsfrämjande.

2. Samordning

Kommissionen skall se till att de olika indirekta FoTU-åtgärderna kompletterar varandra inom ramen för delprogrammet, inte minst genom att de grupperas kring ett gemensamt mål, och att dubbelarbete undviks; därvid skall de sökandes legitima intressen respekteras.

Samordning skall även garanteras mellan delprogrammets åtgärder och andra åtgärder

- i andra delprogram till Femte ramprogrammet,

- i de program för forskning och utbildning som omfattas av rådets beslut 98/ /Euratom av den . . . om Femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998 2002),

- inom något av gemenskapens övriga program för forskning, som Eureka eller Cost,

- inom något av gemenskapens övriga arrangemang som berör forskningen, t.ex. Phare, Tacis, Meda, Europeiska investeringsfonden, strukturfonderna och Europeiska investeringsbanken.

Denna samordning går ut på följande:

i) Fastställande av gemensamma teman och prioriteringar, i synnerhet i samband med

- informationsutbyte,

- genomförandet av verksamhet som beslutats gemensamt och som bland annat innebär gemensamt genomförande av något av de förfaranden som avses i artikel 9 i reglerna om deltagande och spridning.

ii) Uppdelning av förslagen till indirekta FoTU-åtgärder mellan de olika delprogrammen eller mellan delprogram och program för forskning och utbildning.