RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN - Bokslut för Europeiska kol- och stålgemenskapen per 23 juli 2002 och EKSG:s finansrapport per 23 juli 2002

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

EKSG FINANSRAPPORT per 23 juli 2002

Innehålls-förteckning // Verksamhetsberättelse

// EKSG-fördragets upphörande

// EKSG:s utlånings- och garantitransaktioner

// EKSG:s upplåningstransaktioner

EKSG:s övriga verksamhet

Genomförande av EKSG:s driftbudget

//

// Europeiska revisionsrättens rapport avseende bokslutet för Europeiska kol- och stålgemenskapen per 23 juli 2002

//

// EKSG:s bokslut

// Balansräkning per 23 juli 2002

// Resultaträkning för det räkenskapsår som slutar per 23 juli 2002

// Disposition av resultatet för det räkenskapsår som slutar per 23 juli 2002

// Anmärkningar till EKSG:s bokslut per 23 juli 2002

//

// Bilagor

// Huvudvariabler avseende utestående lån per 23 juli 2002

// Verksamhet med anknytning till EKSG:s driftbudget

EKSG

// Europeiska kol- och stålgemenskapen upprättades genom ett fördrag som undertecknades i Paris den 18 april 1951 av Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Frankrike, Italien, Luxemburg och Nederländerna. Fördraget trädde i kraft år 1952 för en tid av femtio år och löpte ut den 23 juli 2002. Den 1 januari 1973 blev Danmark, Irland och Förenade kungariket medlemmar i EKSG. Grekland undertecknade fördraget den 1 januari 1981. Spanien och Portugal anslöt sig den 1 januari 1986. Österrike, Finland och Sverige blev medlemmar den 1 januari 1995. De femton medlemsländerna betecknas i nedanstående text som medlemsstaterna".

Kommissionen // Europeiska kommissionen utövar den makt och de befogenheter som tillkom f.d. Höga myndigheten, i enlighet med bestämmelserna i EKSG-fördraget.

//

// Per 23 juli 2002 består kommissionen av följande ledamöter:

//

// Romano Prodi Ordförande

// Neil Kinnock Vice-ordförande

// Loyola de Palacio Vice-ordförande

// Mario Monti Ledamot

// Franz Fischler Ledamot

// Erkki Liikanen Ledamot

// Frits Bolkestein Ledamot

// Philippe Busquin Ledamot

// Pedro Solbes Mira Ledamot

// Poul Nielson Ledamot

// Günter Verheugen Ledamot

// Chris Patten Ledamot

// Pascal Lamy Ledamot

// David Byrne Ledamot

// Michel Barnier Ledamot

// Viviane Reding Ledamot

// Michaele Schreyer Ledamot

// Margot Wallström Ledamot

// Antonio Vitorino Ledamot

// Anna Diamantopoulou Ledamot

//

// Området för in- och utlåning samt EKSG:s investeringar har tilldelats Pedro Solbes Mira.

Generaldirektoratet

för ekonomi

och finans

// GD Ekonomi och finans - Direktorat L - ansvarar för EKSG:s huvudsakliga finansiella verksamhet. Generaldirektoratets ledning bestod den 23 juli 2002 av Klaus Regling, generaldirektör för GD Ekonomi och finans och Paul Goldschmidt, direktör för direktorat L.

//

Adress // Europeiska kommissionen

// GD Ekonomi och finans - direktorat L

// Wagner-byggnaden

// Rue Alcide De Gasperi

// LU-2920 LUXEMBURG

// Tfn: (+352) 430 11

// Fax: (+352) 43 63 22

// Internet : registry@cec.eu.int

//

Euro // I enlighet med artikel 121 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen inleddes den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen den 1 januari 1999. Rådet, som sammanträdde på stats- och regeringschefsnivå, bekräftade den 3 maj 1998 att Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal och Finland uppfyllde de nödvändiga villkoren för att införa den gemensamma valutan, euron, den 1 januari 1999. Denna grupp utökades med Grekland den 1 januari 2001. Den 31 december 1998 [1] (den 19 juni 2000 för den grekiska drakman [2]) fastställde rådet oåterkalleligen omräkningskurserna mellan euron och medlemsstaternas valutor till

[1] Rådets förordning (EG) nr 2866/98 (EGT L 359, 31.12.1998).

[2] Rådets förordning (EG) nr 1478/00 (EGT L 167, 7.7.2000).

>Plats för tabell>

De kursvärden som använts för att konvertera euron till de övriga medlemsstaternas och tredje lands valuta anges på sidan.

Verksamhetsberättelse

EKSG-fördragets upphörande

EKSG-fördraget upphörde att gälla den 23 juli 2002 och äganderätten till EKSG:s tillgångar återgår till medlemsstaterna från och med den 24 juli 2002 och fram till den dag då EKSG:s tillgångar från aktiv- och passivsida har överförts till Europeiska gemenskapen, såsom anges i protokollet till Nicefördraget.

Medlemsstaternas uttalade syfte är att EKSG:s tillgångar överförs till Europeiska gemenskapen (EG) och att det skapas en gemensam forskningsfond inom kol- och stålsektorn. Detta syfte uttalades redan vid Europeiska rådets möte i Amsterdam den 16 juni 1997 och i de resolutioner som antogs av rådet och medlemsstaternas representanter den 20 juli 1998 och den 21 juni 1999.

Europeiska rådet i Nice beslöt att det till Nice-fördraget skulle fogas ett protokoll om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om inrättandet och förvaltningen av Kol- och stålforskningsfonden. Det beslutades att EKSG:s samtliga tillgångar och skulder skulle överföras till Europeiska gemenskapen då fördraget upphör att gälla, med början den 24 juli 2002. Nettovärdet av tillgångarna skulle användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin. Avkastningen från dessa tillgångar skulle i sin helhet användas till forskning inom dessa sektorer.

Eftersom Nice-fördraget inte ratificerades innan EKSG-fördraget löpte ut, gav medlemsstaterna Europeiska kommissionen [3] i uppdrag att tillfälligt förvalta EKSG:s tillgångar under dess avvecklingsperiod med stöd av samma principer som anges i protokollet till Nice-fördraget.

[3] Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 27 februari 2002 (EGT L 79, 22.3.2002, s.42).

EKSG:s utlånings- och garantitransaktioner

Den allmänna utvecklingen under 2002

Med tanke på att EKSG-fördraget löpte ut den 23 juli 2002 bedrev kommissionen inte någon låneverksamhet år 2002. Dess verksamhet begränsades till att förvalta löpande lån.

Sedan EKSG inledde sin finansiella verksamhet har 24,46 miljarder euro betalats ut i lån, varav 23,28 miljarder euro ur lånat kapital och 643 miljoner ur eget kapital (specialreserven och f.d. pensionsfonden).

Om man räknar in de garantier som beviljats under samma period (77,9 miljoner euro), uppgår totalbeloppet för EKSG:s finansiella transaktioner till 24,5 miljarder euro.

Lån till medlemsstaterna sedan EKSG:s tillkomst

(miljoner euro)

Kurs 23.7.2002

>Plats för tabell>

(1) Lån till finansiering av industriinvesteringar.

(2) Omställningslån.

Återstående lånebelopp för EKSG-lån

Lån ur upplånat kapital

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1) Lån till finansiering av industriinvesteringar.

(2) Omställningslån.

(3) Lån till uppförande av subventionerade bostader.

Lån ur eget kapital

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1) Lån till finansiering av industriinvesteringar.

(2) Omställningslån.

(3) Lån till uppförande av subventionerade bostader.

Utestående lån efter ställda garantier

Lån ur upplånat kapital

Fördelning per land efter ställda garantier

Utestående belopp per 23 juli 2002

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1) Lån där största delen beviljats finansiella institutioner för vidare överföring till betalningsmottagarna.

Lån ur eget kapital

Fördelning per land efter ställda garantier

Utestående belopp per 23 juli 2002

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1) Lån där största delen beviljats finansiella institutioner för vidare överföring till betalningsmottagarna.

EKSG:s upplåningsverksamhet

Under 2002 bedrev EKSG ingen upplåningsverksamhet med tanke på EKSG-fördragets upphörande.

Verksamheten begränsades till förvaltning av befintliga lån, som den 23 juli 2002 uppgick till 742,5 miljoner euro (se tabellen nedan).

EKSG:s upplånade totalbelopp per 23 juli 2002

>Plats för tabell>

Konsoliderad skuld per 23 juli 2002

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

EKSG:s övriga verksamhet

Omställningsstöd

artikel 56.1 c och 56.2 b i EKSG-fördraget]

Traditionellt och kompletterande stöd

Omställningsstödet är ett nödvändigt komplement till unionens industripolitik inom kol- och stålsektorerna. När ett företag lägger ner, skär ner eller permanent ändrar sin verksamhet eller också då det gäller kolsektorn inför ny teknik/nya tillverkningsprocesser och detta leder till att arbetstillfällen går förlorade, ser Europeiska unionen till att lindra de sociala effekterna för de berörda arbetstagarna genom bl.a. omställningsåtgärder. Unionen deltar på detta sätt i finansieringen av det stöd vars främsta syfte är att begränsa inkomstbortfallet för de berörda.

Stödet beviljas på de villkor som stipuleras i de bilaterala överenskommelserna och är kopplat till mottagarnas situation: förtidspension, arbetslöshet, omplacering, omställning av verksamhet.

Det högsta genomsnittsbelopp som beviljas per arbetstagare är 3 000 euro. Alla bidrag från EKSG förutsätter emellertid att medlemsstaten bidrar med ett minst lika stort belopp.

Vid sidan om det traditionella stödsystemet, som bygger på artikel 56.1 c och 56.2 b i fördraget, har EKSG dessutom ökat sitt engagemang inom kolsektorn.

Med stöd av sitt beslut av den 6 september 2 000 om att för perioden 1.1.2001-23.7.2002 inrätta ett program för kompletterande sociala åtgärder som ska åtfölja omstruktureringen av kolindustrin (sociala åtgärder inom kolsektorn) har kommissionen ökat gemenskapens stöd till åtgärder som gäller förtidspensionering, arbetslöshet (inkl. skadestånd vid uppsägning och avgångsvederlag) och omskolning (ersättning för lönebortfall, flyttningsbidrag etc.), som berörda gruvarbetare erhåller vid omstrukturering. De kompletterande former av stöd som beviljas inom ramen för de sociala åtgärderna är i genomsnitt högst 4 000 euro per arbetstagare då de förtidspensioneras och 2 000 euro då de blir arbetslösa eller omskolas.

Tabellerna i bilagan visar fördelningen per medlemsstat av antalet mottagare samt beviljade belopp under år 2002 enligt både de traditionella stödformerna och det kompletterande programmet för kolsektorn samt det samlade stödet per 31 december 2001 och 23 juli 2002. Eftersom EKSG-fördraget löpte ut den 23 juli 2002 är det stöd som beviljades i år det sista.

Stöd till forskning inom stålsektorn

(artikel 55 i EKSG-fördraget)

1. Forskning och teknisk utveckling

Enligt EKSG-programmet för forskning och utveckling inom stålsektorn beviljades under 2002 52 miljoner euro till finansiering av forskningsprojekt, pilot- och demonstrationsprojekt inom ramen för stålforskningsstöd enligt artikel 55 i EKSG-fördraget.

Kommissionen valde ut och finansierade 62 forskningsprojekt bland 130 inlämnade förslag samt 9 pilot- och demonstrationsprojekt bland 20 mottagna förslag med ansökan om ekonomiskt stöd.

Finansieringen av forskningsprojekten uppgick till 44,47 miljoner euro och finansieringen av pilot- och demonstrationsprojekten till 7,47 miljoner euro.

Det ekonomiska stödet till forskningsprojekten fördelades på följande områden (i %):

- Reduktion av malmer: 11 %

- Stålverk: 16 %

- Valsverk: 31 %

- Mätningar och analyser: 7%

- Egenskaper och driftegenskaper: 35 %

Det ekonomiska stödet till pilot- och demonstrationsprojekt fördelades på följande områden (i %):

- Framställning av gjutjärn och stål: 44 %

- Stränggjutning: 21%

- Valsning och behandling av produkter: 23 %

- Online-kontroll: 12 %

Med dessa projekt vill man främst uppnå lägre produktionskostnader, förbättring av produkternas kvalitet och driftegenskaper, främjande av stålanvändningen, utökning av stålets användningsområden, anpassning av produktionsförhållandena till miljöskyddskraven, utveckling av nya processer samt försök med nya metoder.

2. Kompletterande åtgärder och stödåtgärder

Dessa åtgärder - som gör det möjligt att komplettera eller samordna forskningsprojekten - syftar till att öka programmets effektivitet.

Kommissionen har även bidragit till finansieringen av internationella evenemang, i Frankrike och Tyskland, om de senaste rönen inom ståltekniken och stålet i miljön.

3. Nya stålforskningsprogrammet

Vid mötet med företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 27 februari 2002 antogs beslutet om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden (2002/234/EKSG). Det program som anges i bilaga III till nämnda beslut ska ersätta EKSG:s befintliga forskningsprogram och börja tillämpas av kommissionen under andra hälften av år 2002. Genom detta program kan EKSG:s forskning fortsätta efter juli 2002. Det presenteras i ett särskilt nummer av nyhetsbladet Steel RTD Newsletter som utkommer två gånger om året.

Uppgifter om det nya programmet återfinns på Internet (http://www.cordis.lu/coal-steel-rtd/home.html).

Stöd till forskning inom kolsektorn (artikel 55 i EKSG-fördraget)

Inom det tekniska forskningsområdet för kol valdes 14 projekt ut och de erhöll ekonomiskt stöd enligt artikel 55 i EKSG-fördraget. Stödet uppgick till totalt 19 899 750 euro, och till detta kommer ett belopp på 100 250 euro till spridning av forskningsresultat och därmed förknippade kostnader.

Huvudsyftet med dessa projekt är ett effektivt miljöskydd, information till allmänheten om kolets betydelse som energikälla, förbättring av kolets konkurrensläge samt ett rationellt utnyttjande av gemenskapens resurser. Av det beviljade stödet på 19 899 750 euro avsattes 11 103 420 euro - dvs. 55,8 % av totalbeloppet - till forskningsprojekt särskilt inriktade på miljön. Ett belopp på 4 367 190 euro - dvs. 21,9 % av totalbeloppet - anslogs till projekt inriktade på hälsa och säkerhet i gruvorna.

Stödet till de olika forskningsområdena fördelas enligt följande:

>Plats för tabell>

Genomförande av EKSG:s driftbudget

Intäkter och utgifter i 2002 års budget redovisas nedan. Budgeten omfattar perioden 1.1.2002-23.7.2002. Vid det senare datumet upphör EKSG-fördraget att gälla.

Intäkterna i EKSG:s budget

Höga myndigheten (kommissionen) har befogenhet att skaffa de medel som krävs för att fullgöra sitt uppdrag genom att ta ut en avgift på kol- och stålproduktionen.

Kommissionen fastställde emellertid avgiftsnivån till 0 % för 2002, eftersom avsättningarna i EKSG:s balansräkning per 31 december 2001 bedömdes vara tillräckliga för att EKSG:s budgeterade verksamhet skulle kunna hålla en lämplig nivå fram till dess att fördraget löper ut.

Intäkterna i EKSG:s budget för 2002 kommer från följande källor:

1. "Nettosaldot" av den ekonomiska verksamheten, främst räntor på investeringar, reserver och andra avsättningar i EKSG:s balansräkning.

2. Annulerade åtaganden.

3. Återföring av avsättningar för finansiering av EKSG:s driftbudget.

4. Diverse.

För år 2002 var dessa intäkter 31 miljoner, 15 miljoner, 79 miljoner respektive 5 miljoner euro.

Intäkterna i EKSG:s driftbudget uppgick alltså för 2002 till totalt 131 miljoner euro.

Utgifterna i EKSG:s budget

Intäkterna i driftbudgeten är avsedda att täcka de olika utgifter som förutses i EKSG-fördraget.

Administrationskostnader

EKSG:s bidrag till administrationskostnaderna regleras i artikel 50 i EKSG-fördraget och specificeras i artikel 20 i Fusionsfördraget. Genom rådets beslut av den 21 november 1977, fattat med stöd av samma fördrag, bidraget till dessa kostnader bestå av ett årligt schablonbelopp om 5 miljoner euro.

Administrationskostnaderna för 2002 uppgår således proportionellt sett till 2,8 miljoner euro.

De sociala stöden

I enlighet med artikel 56.1 c och 56.2 b i EKSG-fördraget anslogs 56 miljoner euro år 2002 till social omställning för EKSG-arbetstagare (traditionell omställning och de sociala åtgärderna inom kol- och stålsektorn).

Då företag definitivt lägger ner, skär ner eller ställer om sin verksamhet och detta leder till förlorade arbetstillfällen, ser Europeiska unionen till - bl.a. genom omställnings- och omskolningsinsatser - att i enlighet med villkoren i artikel 56 minska de sociala följderna för de berörda arbetstagarna. Unionen deltar även i finansieringen av stödformer som främst syftar till att begränsa inkomstbortfallet för de arbetstagare som berörs av åtgärderna.

Dessa bidrag till de sociala stödformerna beviljas under förutsättning att den berörda medlemsstaten lämnar ett särskilt bidrag som är minst lika stort som EKSG:s.

De sociala stödformerna tilldelas enligt de regler som fastställs i de bilaterala överenskommelser som ingåtts med medlemsstaterna (förtidspensionering, arbetslöshet, omplacering och omskolning).

Stöd till forskning

I enlighet med artikel 55 i EKSG-fördraget anslogs för 2002 ett belopp om 72 miljoner euro i stöd till teknisk forskning inom kol- och stålsektorn.

Huvudsyftet med stödet till stålforskningen (52 miljoner euro) är att minska produktionskostnaderna, förbättra produkternas kvalitet och driftegenskaper, främja stålanvändningen, utöka stålets användningsområden samt anpassa produktionsförhållandena till miljöskyddskraven.

Inom kolforskningens område (20 miljoner euro) är det främsta syftet att minska tillverkningskostnaderna, öka avkastningen såväl under som ovan jord, förbättra säkerheten och arbetsvillkoren, bevara nya marknader samt i synnerhet förbättra användningen av kol för ett bättre miljöskydd.

Genomförande av EKSG:s driftbudget för räkenskapsåret 2002

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

Rapport från Europeiska revisionsrätten

Bokslut för EKSG

EKSG:s balansräkning, resultaträkning samt dispositionen av resultatet för det räkenskapsår som slutade 23 juli 2002 har överlämnats till kommissionen för godkännande genom det skriftliga förfarandet nr E/.... av den ... 2002. De redovisas i denna finansrapport i den form som de godkändes av kommissionen.

Balansräkning per 23 juli 2002

(Belopp i euro) - Före avsättning av resultatet

Tillgångar

>Plats för tabell>

Balansräkning per 23 juli 2002

(Belopp i euro) - Före avsättning av resultatet

Eget kapital, avsättningar och skulder

>Plats för tabell>

Resultaträkning för räkenskapsåret

som slutar 23 juli 2002

(Belopp i euro)

Kostnader

>Plats för tabell>

Resultaträkning för räkenskapsåret

som slutar 23 juli 2002

(Belopp i euro)

Intäkter

>Plats för tabell>

Disposition av resultatet för perioden

som slutar den 23 juli 2002

(Belopp i euro)

>Plats för tabell>

ANMÄRKNINGAR TILL EKSG:S BOKSLUT PER 23 JULI 2002

(Belopp i euro)

A. EKSG

Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) inrättades genom fördraget av den 18 april 1951. Enligt detta har EKSG till uppgift att verka för medlemsstaternas ekonomiska utveckling genom att upprätta en gemensam kol- och stålmarknad.

EKSG-fördraget upphörde att gälla den 23 juli 2002. Europeiska rådet i Nice beslöt att det till Nice-fördraget av den 26 februari 2001 [4] skulle fogas ett protokoll om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om inrättandet och förvaltningen av Kol- och stålforskningsfonden. Det beslutades att EKSG:s samtliga tillgångar skulle överföras till Europeiska gemenskapen då fördraget upphör att gälla, med början den 24 juli 2002. Nettovärdet av tillgångarna skulle användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin. De intäkter som tillgångarna genererar skulle i sin helhet användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin.

[4] EGT C 80, 10.03.2001.

Eftersom Nice-fördraget inte hade hunnit ratificeras innan EKSG-fördraget löpte ut, gav medlemsstaterna Europeiska kommissionen i uppdrag att tillfälligt förvalta EKSG:s tillgångar och skulder under avvecklingen med stöd av samma principer [5] som anges i protokollet till Nice-fördraget. Irland har i folkomröstning den 19 oktober 2002 uttryckt sitt stöd för att gå vidare med en ratificering av Nice-fördraget.

[5] Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 27 februari 2002 (EGT L 79, 22.3.2002).

Eftersom EKSG-fördraget löper ut har EKSG-avgiften varit 0 % sedan 1998 och in- och utlåningsverksamheten upphörde praktiskt tagit i juli 1997 (kommissionens beslut av den 22 juni 1994). Det innebär att EKSG:s viktigaste finansieringskälla därefter har varit avkastningen på de likvida medlen.

B. Redovisningsprinciper och redovisningsmetoder

1. Bokslutets uppställning

Bokslutet är upprättat enligt allmänt accepterade bokföringsprinciper.

Då bokslutet upprättades har i bokföring och beräkningar hänsyn tagits till de krav och skyldigheter som EKSG åläggs genom fördragen och andra beslut som fattats av Europeiska gemenskapernas olika institutioner med avseende på EKSG.

I bokföringen tas också hänsyn till att verksamheten upphör efter den 23 juli 2002, då EKSG-fördraget löper ut.

Ovannämnda principer och metoder står i överensstämmelse med rådets direktiv 78/660/EEG och 86/635/EEG [6] om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institutioner, i den mån de är tillämpliga och nödvändiga anpassningar gjorts. Direktiv 2001/65/EG [7], genom vilket ovannämnda direktiv ändras och som gäller med avseende på värderingsreglerna för årsbokslut och sammanställd redovisning, tillämpas inte ännu på EKSG:s bokslut. Detta direktiv träder i kraft senast den 31 december 2003.

[6] EGT L 222, 14.8.1978 och EGT L 372, 31.12.1986.

[7] EGT L 283, 27.10.2001.

2. Omräkning av valutor

Valutan i EKSG:s årsbokslut är euro.

Alla EKSG:s transaktioner i främmande valuta omvandlas till euro enligt Europeiska centralbankens månadskurs.

Icke-monetära poster räknas om till euro till den månadskurs som gällde då de förvärvades eller då de senast omvärderades.

Då balansräkningen upprättas räknas de monetära posterna om till euro till den månadskurs som då gäller. De negativa valutakursskillnaderna redovisas i resultaträkningens kostnadsdel. De positiva valutakursskillnaderna förs över till "Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter" i balansräkningens passivsida.

2.1 Växelkurser

Följande kurser har använts när balansposterna räknades om till euro:

>Plats för tabell>

2.2 För balansräkningen per 23 juli 2002 gäller följande fördelning mellan tidigare nämnda valutor och euron (i euro):

>Plats för tabell>

3. Investeringar och metod för värdering av obligationer och andra värdepapper

Enligt EKSG:s interna bokföringsregler skall portföljinvesteringar begränsas till obligationer från förstklassiga emittenter. I samband med ett avtal om skulduppgörelse med en gäldenär med betalningssvårigheter, blev dock EKSG under 1998 undantagsvis ägare till aktier och andra andelar med rörlig avkastning i ett privat företag.

Obligationer, andra värdepapper med fast avkastning samt aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller det gällande marknadsvärdet vid räkenskapsårets slut, beroende på vilket som är lägst.

Denna regel gäller inte för värdepapper som anses vara finansiella anläggningstillgångar, vilka värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller till inlösenpriset, beroende på vilket som är lägst.

4. Särdrag i EKSG:s bokslut

a) EKSG:s driftbudget

Delar av EKSG:s medel ställs till förfogande i driftbudgeten. Den fastställs årligen av kommissionen efter det att upplysningar inhämtats hos rådet och samråd ägt rum med Europaparlamentet. Den sista budgeten upprättades för perioden 1 januari - 23 juli 2002.

Åtagandena i driftbudgeten som avser tredje part och som var oavslutade den 23 juli 2002 framgår av EKSG:s driftbudget (se anm. C12).

Av avsättningarna för finansiering av EKSG:s driftbudget 2002 (149 794 520 euro per 31 december 2001) har 79 miljoner euro använts och återstoden har återförts per 23 juli 2002 (se anm. C12, C16.1 och C16.2).

b) Budget för finansiering av kol- och stålforskning

Europeiska unionens medlemsstater har beslutat att intäkterna från förvaltningen av EKSG:s tillgångar efter den 23 juli 2002 skall avsättas som intäkter i Europeiska gemenskapernas allmänna budget [8]. De skall användas till ett forskningsprogram inom kol- och stålsektorn (se anm. A till denna rapport).

[8] Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 27 februari 2002 (EGT L 79, 22.3.2002).

EKSG har redan gjort avsättningar för att denna mekanism för finansiering av kol- och stålforskning skall kunna startas. Avsättningarna återfinns under budgetposten Finansiering av kol- och stålforskning (se anm. C14).

5. Ändrade redovisningsmetoder

T.o.m. budgetåret 2001 betraktades inte böter och räntebidrag som EKSG:s tillgångar förrän de verkligen hade inbetalts. Böter som hade ålagts men ännu inte inbetalts liksom räntebidrag för vilka återbetalning hade krävts överfördes som finansieringsavsättning (se anm. C13.2a). Då EKSG:s driftbudget avslutades har avsättningarna återtagits och överförts till utjämning av osäkra fordringar, av försiktighetsskäl.

C. Anmärkningar till posterna i balansräkningen och resultaträkningen

1. Tillgodohavanden i centralbankerna

Denna post utgör EKSG:s tillgodohavanden hos vissa medlemsstaters centralbanker.

2. Fordringar hos kreditinstitut

2.1. Kapitalräkning eller uppsägningskonto

Den kvarvarande löptiden är enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

2.2. Lån

Den kvarvarande löptiden är enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

3. Kundfordringar

3.1. Lån

Lån som beviljats kreditinstitut visas i posten "Fordringar hos kreditinstitut" (se anm. C2).

Fördelning av övriga lån:

(euro)

>Plats för tabell>

Observera att lånen vanligen garanteras av medlemsstaterna, bank- och företagsgarantier eller inteckningar.

Lån till gäldenärer som inte kunnat fullgöra sina förpliktelser överfördes till tredje part den 5 augusti 2002. Lån till ett värde av 50 463 192 euro underkastades den 31 december 2001 en värdekorrigering på 29 190 879 euro. Denna värdekorrigering justerades per 23 juli 2002 för att avspegla det pris, 27 064 451 euro, för vilket lånen överläts. Priset fastställdes före den 23 juli.

3.2. Avgifter

Avgiftssatserna för 1998 och 2002 var 0 % och fordringarna 23 juli 2002 gäller alltså föregående års avgifter.

Denna post fördelar sig på följande sätt:

(euro)

>Plats för tabell>

3.3. Böter

Denna post omfattar kommissionens fordringar på de företag som belagts med böter i enlighet med fördragets regler. Registreringsmetoden har ändrats eftersom det inte längre upprättas någon driftbudget för EKSG (se anm. B5).

Denna post fördelar sig på följande:

(euro)

>Plats för tabell>

3.4. Räntebidrag som skall återbetalas

Denna post visar fordringar på de företag som erhållit lån med räntegaranti, där kommissionen har tvingats begära hel eller delvis återbetalning på de räntebidrag som redan utbetalts.

(euro)

>Plats för tabell>

4. Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning

4.1. Sammanställning

Obligationerna och de övriga värdepappren med fast avkastning är fördelade enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

Nettorörelsen i värdekorrigeringarna på 55 990 109 fördelas på följande sätt:

- avsättning till värdekorrigering : 63.570.916

- återtagande av värdekorrigeringar: -7.580.807

55.990.109

4.2. Förfallodagar till den 23 juli 2003

Under 2000 förföll värdepapper i portföljen upp till följande värden (i euro):

- Offentliga emittenter // 235 576 417

- Övriga emittenter // 139 964 420

//

Totalt // 375 540 837

4.3. Finansiella anläggningstillgångar (se anm. B.3)

De finansiella anläggningstillgångarna består av värdepapper som är avsedda att förbli i portföljen fram till den slutliga förfallodagen. Det rör sig om långa papper som anskaffats för att säkerställa upplåningen.

Per 23 juli 2002 uppgick de finansiella anläggningstillgångarna till ett nominellt värde av 161 922 895 euro, vilket är lägre än det genomsnittliga anskaffningsvärdet. Därför har en värdekorrigering på 62 397 971 euro inräknats i resultatet för den period som slutar den 23 juli 2002.

4.4. Avkastning

Då investeringar görs tas hänsyn till förfallodagar och behovet av likvida medel för EKSG:s ekonomiska verksamhet. De är underkastade stränga villkor vad gäller motpartens ekonomiska förmåga.

Årsavkastningen på investeringarna inräknat variationerna i obligationernas marknadsvärde (beräknad enligt metoden "Modified Dietz Method") var 4,51 % för den period som upphörde den 23 juli 2001.

5. Aktier och övriga värdepapper med rörlig avkastning

Aktierna och övriga värdepapper med rörlig avkastning har utvecklats på följande sätt:

(euro)

>Plats för tabell>

EKSG erhöll dessa aktier och andra värdepapper i samband med en skulduppgörelse med en gäldenär med betalningssvårigheter hade gått i konkurs.

Nettorörelsen på 42 960 314 euro motsvarar en användning av värdekorrigeringarna på de aktier som överlåtits under den period som upphör den 23 juli 2002 till ett belopp av 44 365 901 euro och en kompletterande avsättning på 1 405 587 euro.

6. Övriga tillgångar

Övriga lån är fördelade enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

7. Förutbetalda kostnader och upplupna räntor

Dessa fördelar sig enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

8. Skulder till kreditinstitut

Den återstående löptiden för dessa transaktioner fördelar sig enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

9. Skuldebrev

Denna post omfattar EKSG:s obligatoriska lån.

228 673 526 euro avser lån med en återstående löptid som är kortare än ett år (104 115 280 per 31 december 2001).

10. Övriga skulder

Övriga lån är fördelade enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

11. Förutbetalda kostnader och upplupna räntor

Dessa fördelar sig enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

12. Avveckling av åtaganden i EKSG:s driftbudget

Denna post omfattar åtaganden som återstår att avveckla för EKSG:s driftbudget (se anm. B4a).

Under perioden 1.1.2002-23.7.2002 har åtagandena för driftbudgeten utvecklats på följande sätt:

(euro)

>Plats för tabell>

Avsättningarna för finansieringen av driftbudgeten 2002 och för oförutsedda budgetutgifter har återförts (se också anm. C16.2)

>Plats för tabell>

(1) Kommissionens beslut nr 2537/2001/EKSG av den 21 december 2001 (driftbudgeten 2002).

13. Avsättningar för risker och kostnader

13.1. Garantifond

Garantifonden är avsedd att täcka in- och utlåningstransaktioner. Efter en tilldelning på 51 miljoner euro uppgår garantifonden till 529 miljoner euro per 23 juli 2002.

Kommissionen bekräftade den 11 september 1996 sin avsikt att garantinivån skall vara 100 % på utestående lån efter 23 juli 2002, som inte åtnjuter en garanti från en medlemsstat. Per 23 juli 2002 uppgår täckningsgraden till 100 %. Eftersom lånen delvis är utställda i pund sterling kan täckningsgraden på 100 % dock variera till följd av svängningarna i växlingskursen pund sterling/euro.

Garantifonden har utvecklats enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

13.2. Övriga avsättningar

Posten omfattar avsättningar för böter och räntebidrag som skall återbetalas (42 385 781 euro per 31 december 2001) och de övriga avsättningarna till ett totalbelopp av 57 012 724 euro (108 313 490 euro per 31 december 2001).

a) Avsättningarna för böter och räntebidrag som skall återbetalas (se anm. B.5):

(euro)

>Plats för tabell>

b) Övriga avsättningar:

(euro)

>Plats för tabell>

(1) Sedan en låntagare inte fullgjort sina åtaganden motsvarades inte längre EKSG-emitterade obligationer med långa löptider (förfallodag efter år 2002) och fast avkastning av tillgångsposter med motsvarande ränta. I enlighet med försiktighetsprincipen och mot bakgrund av att EKSG-fördraget löper ut år 2002 har därför en reserv skapats för att helt och hållet täcka ränterisken. EKSG förvärvade 2002 en portfölj som i ränta inbringar exakt det belopp som betalas i ränta. Avsättningen har därför återtagits.

(2) Denna avsättning har gjorts för att täcka kostnader för rådgivning och andra oförutsedda kostnader. Denna risk gäller i första hand det rättsliga området, eftersom EKSG vid sina transaktioner alltmer sällan anlitar nationella ombud som står för alla kostnader i samband med lånetransaktioner.

(3) Denna avsättning har gjorts med de bötesinbetalningar som erhållits och de räntor som uppburits från dessa betalningar i enlighet med beslut 94/215/EKSG av den 16 februari 1994. Den har till syfte att täcka eventuella återbetalningar av inkasserade belopp i händelse av att domstolen skulle bifalla yrkandena från de företag som har överklagat förstainstansrättens dom av den 11 mars 1999 (anm. C3.3).

(4) Denna avsättning har gjorts med de bötesinbetalningar som erhållits och de räntor som uppburits från dessa betalningar i enlighet med beslut 98/247/EKSG av 21 januari 1998. Den har till syfte att täcka eventuella återbetalningar av inkasserade belopp i händelse av att domstolen skulle bifalla yrkandena från de företag som har överklagat förstainstansrättens dom av 13 december 2001 (anm. C3.3).

14. Budget för finansiering av kol- och stålforskning

Den fördelas på följande sätt:

(euro)

>Plats för tabell>

Eftersom EKSG-fördraget löper ut den 23 juli 2002 och EKSG då avvecklas, har det beslutats att samtliga EKSG:s tillgångar i det ögonblick då fördraget upphör att gälla skall förvaltas av Europeiska kommissionen med början den 24 juli 2002 [9]. Nettovärdet av dessa tillgångar är avsett att användas till forskning inom kol- och stålindustrin. Intäkterna av dessa tillgångar skall i sin helhet användas för forskning inom kol- och stålindustrin.

[9] Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 27 februari 2002 (EGT L 79, 22.3.2002).

I praktiken kommer nettovinsten av förvaltningen av tillgångarna år n att överföras till Europeiska gemenskapens allmänna budget och användas till forskningen år n+2. De första simuleringarna av nettovinsten av förvaltningen av tillgångarnai har visat en inledande finansieringsnivå på 60 miljoner euro.

För att dämpa eventuella svängningar i tillgången på forskningsmedel som en följd av vad som händer på finansmarknaderna, kommer ett utjämningsförfarande som godkänts av medlemsstaterna att tillämpas. Detta kommer att ske första gången med resultaten för räkenskapsåret 2003 och kommer att tjäna som underlag för avsättningarna till forskningen 2005. För att mekanismen skall kunna börja tillämpas har EKSG gjort en avsättning för att utjämna dessa svängningar.

15. Reserver och resultat

(euro)

>Plats för tabell>

Specialreserven är avsedd för att bevilja lån ur EKSG:s eget kapital för att finansiera subventionerade bostäder. Per 23 juli 2002 är återstående lånebelopp 112,3 miljoner euro. Följaktligen har 5 700 000 euro kunnat frigöras och överföras till de fria reserverna.

Den f.d. pensionsfonden omfattade före den 5 mars 1968 alla EKSG:s pensionsåtaganden. Från och med detta datum övertog medlemsstaterna ansvaret för tjänstemännens pensionsutbetalningar genom den allmänna budgeten. Denna fond används nu för att finansiera bostadslån till Europeiska gemenskapens tjänstemän. Per 23 juli 2002 är återstående lånebelopp 36 miljoner euro. Följaktligen har 4 000 000 euro kunnat frigöras och överföras till de fria reserverna.

Reserven "Fonden för kol- och stålforskning", som inrättats som en följd av att EKSG avvecklas (se anm. 14), innehåller de fria reserverna.

16. Analys av räkenskapsårets resultat

I sin helhet påverkas EKSG:s resultat både av resultatet från sådan verksamhet som inte behandlas i budgeten (in- och utlåning, investeringar, växelkursförändringar) och av utfallet av EKSG:s driftbudget.

16.1. Transaktioner som inte behandlas i budgeten

(euro)

>Plats för tabell>

(1) I enlighet med den förändrade bokföring som började tillämpas den 31 december 1992 har intäkterna under räkenskapsåret 2002 avsatts till finansieringen av driftbudgeten 2002 (nettosaldo, anm. 16.2).

16.2. Genomförande av EKSG:s driftbudget

(euro)

>Plats för tabell>

17. Räntor och liknande utgifter

(euro)

>Plats för tabell>

18. Allmänna administrationskostnader

Ett schablonbelopp på 2 794 520 euro (5 miljoner euro 2001) har betalats till Europeiska kommissionens allmänna budget för att täcka EKSG:s administrationskostnader.

19. Övriga driftkostnader

(euro)

>Plats för tabell>

Förlusterna på fordringar kompenseras genom återförande av motsvarande värdekorrigering.

20. Upplupna räntor och liknande intäkter

(euro)

>Plats för tabell>

21. Övriga rörelseintäkter

(euro)

>Plats för tabell>

22. Intäkter i samband med EKSG:s driftbudget

(euro)

>Plats för tabell>

(1) Enligt fördraget har EKSG befogenhet att ta ut en avgift på kol- och stålproduktionen från företag inom gemenskapen. Avgiften beräknas på grundval av medeltalet för de olika produkterna. Europeiska kommissionen har fastställt nivån för 1998 och 2002 till 0 %.

(2) Posten omfattar intäkter från böter som förelagts av kommissionen i enlighet med artiklarna 58 och 65 i EKSG-fördraget samt förseningsavgifter.

23. Åtaganden utanför balansräkningen

23.1. Mottagna åtaganden

(euro)

>Plats för tabell>

23.2. Åtaganden mot tredje man

(euro)

>Plats för tabell>

(1) Enligt det beslut nr 2002/234/EKSG av den 27 juli 2002 (bilaga 1 punkt 6) som fattades av medlemsstaternas representanter församlade i rådet (se anm. A) ska kommissionen svara för EKSG:s administrationskostnader under avvecklingen. EKSG överför 3,3 miljoner euro till Europeiska unionens budget. Beloppet motsvarande de allmänna administrationskostnaderna för perioden 24 juli 2002 - 31 juli 2002, nämligen 1 455 616 presenteras som ett särskilt åtagande.

Från det att Nice-fördraget träder i kraft kommer EKSG:s samtliga tillgångar att överföras till Europeiska gemenskapen och skyldigheten att betala ett schablonbelopp till Europeiska unionens budget ersättas med de regler som ska tillämpas med tanke på protokollet.

(2) Av hänsyn till ingångna avtal har EKSG traditionellt alltid gjort utbetalningar för kuponger även efter det att de har förfallit. Genom EKSG:s avveckling kommer detta förfarande att upphöra.

24. Finansieringsanalys för det räkenskapsår som slutar den 23 juli 2002

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

Bilagor

Huvudvariabler avseende utestående lån

(Värde i euro per 23 juli 2002) Instrument: EKSG

>Plats för tabell>

Avtal konverterade i EUR

1990 9,16 15 2 700 000 DEM/EUR 552 195 552 195

1990 9,0 15 24 400 000 DEM/EUR 184 065 184 065

1992 3,5 15 11 900 000 DEM/EUR 3 042 187 3 042 187

1992 3,745 10 45 950 000 000 ITL/EUR 4 423 453 4 423 453

1992 3,6325 10 70 900 000 DEM/EUR 6 953 570 6 953 570

1992 3,0 15 9 000 000 000 ITL/EUR 2 324 056 2 324 056

1992 3,039 20 300 000 000 FRF/EUR 45 734 705 45 734 705

1992 9,7 10 23 600 000 FRF/EUR 719 559 719 559

1992 12,9 10 350 000 000 ESP/EUR 262 943 262 943

1992 3,6725 15 11 000 000 DEM/EUR 3 374 526 3 374 526

1992 2,875 10 18 500 000 000 ITL/EUR 1 781 776 1 781 776

1992 8,34 15 2 300 000 DEM/EUR 587 986 587 986

1993 3,67875 10 20 000 000 DEM/EUR 2 045 168 2 045 168

1993 7,08 15 1 750 000 DEM/EUR 626 333 626 333

1993 6,39 15 1 355 000 DEM/EUR 484 960 484 960

1993 6,64 15 1 185 000 DEM/EUR 424 117 424 117

1993 3,888 10 15 600 000 000 ITL/EUR 1 611 346 1 611 346

1993 6,75 15 1 000 000 DEM/EUR 306 775 306 775

1993 3,6475 10 57 300 000 DEM/EUR 2 240 379 2 240 379

1993 3,7975 10 52 600 000 000 ITL/EUR 1 258 089 1 258 089

1993 7 10 1 500 000 000 FRF/EUR 228 673 526 228 673 526

1993 3,50875 10 18 200 000 DEM/EUR 1 861 102 1 861 102

1993 3,75375 10 19 700 000 000 ITL/EUR 1 137 496 1 137 496

Totalt per valuta 310 610 312 310 610 312

Avtal i GBP

1990 11,875 19 60 000 000 GBP 60 000 000 94801 706

1992 9,875 25 50 000 000 GBP 17 220000 27 208 090

1992 9,875 25 30 000 000 GBP 30 000 000 47 400 853

1993 9,875 24 20 000 000 GBP 20 000 000 31 600 569

1994 6,875 25 50 000 000 GBP 35 261 000 55 713 383

1994 8,9375 25 47 000 000 GBP 47 000 000 74 261 337

Totalt per valuta 209 481 000 330 985 938

Avtal i USD

1993 6,375 15 100 000 000 USD 100 000 000 100 908 174

Totalt per valuta 100 000 000 100 908 174

Totalsumma i euro 742 504 424

Verksamhet med anknytning till EKSG:s driftbudget

Traditionellt omställningsstöd (artikel 56.1 c och 56.2 b) i EKSG-fördraget

(Återstående belopp täckta av avsättningar)

>Plats för tabell>

Traditionellt omställningsstöd (artikel 56.1 c och 56.2 b) i EKSG-fördraget

(nya anslag och antal mottagare under 2002)

>Plats för tabell>

Omställningsstöd - Rechar-programmet och sociala åtgärder avseende kolsektorn

(Återstående belopp täckta av avsättningar)

>Plats för tabell>

Omställningsstöd - Sociala åtgärder avseende kolsektorn

(nya anslag och antal mottagare under 2002)

>Plats för tabell>