SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 13.7.2010 
SEK(2010) 888 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
som åtföljer  
Förslag till 
 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
 
om villkor för tredjelandsmedborgares in resa och vistelse för säsongsanställning 
{KOM(2010) 379 slutlig} 
{SEK(2010) 887} 
SV 2   SV 1. P ROBLEMFORMULERING  
EU:s ekonomier står inför ett strukturellt be hov av säsongsarbetare. Alla uppskattningar 
tyder på att det kommer att bli allt svårare a tt fylla behovet med hjälp av arbetstagare från 
EU, vilket i allmänhet bero r på att säsongsarbete uppfa ttas som oattraktivt av EU-
medborgare. Samtidigt är det ännu svårt a tt förutsäga hur situationen kommer att 
påverkas av den globala ekonomiska krise n. Enligt Internationella organisationen för 
migration förväntas behovet av migrerande ar betstagare att förbli stabilt inom vissa 
arbetsmarknadssektorer, särskilt inom hä lsovården, hemtjänstsektorn och omsorgen 
(samt inom jordbruket i vissa länder) där be hovet av sådan arbetskr aft är strukturellt.1  
Det föreligger tydliga bevis för att vissa säsongsarbetare från tredjeländer får arbeta 
under ovärdiga villkor och blir utnyttjade, bl .a. genom frånvaro av  anställningsavtal, 
löner under den lagstadgade miniminivån, fr ånvaro av socialförsäkringsskydd, avsaknad 
av grundläggande sanitetsanläggningar, undermåliga bostäder och ingen tillgång till hälsovård.  
Ekonomiska sektorer som utmärks av en påta glig närvaro av säsongsarbetare – främst 
jordbruket, trädgårdsnäringen och turismen – fr amhålls ofta som de sektorer vilka är mest 
beroende av att arbete utförs av tredjela ndsmedborgare som vistas olagligt i landet. 
I sina ursprungsländer möts potentiella migran ter av olika regler i olika medlemsstater 
som det kan vara svårt att få närmare upplysningar om. Detta gäller i synnerhet säsongsarbetssektorn, där förbät trade villkor och en gemensam rättslig ram skulle vara av 
intresse för länder med hög arbetslöshet och ett högt migrationstryck, särskilt i Afrika 
norr och söder om Sahara samt, i mindre ut sträckning, Östeuropa. En sådan förbättring 
skulle göra det möjligt för EU:s politik för lagl ig migration att bidra till utvecklingen av 
tredjeländer.  
1. 1. Säsongsarbetets omfattning och berörda sektorer 
Sektorerna för säsongsarbete och deras omfa ttning varierar inom Europeiska unionen. 
Till exempel tog Spanien emot 24 838 säsongsar betare från länder utanför EU bara under 
2008
2. Kalenderåret 2008 hade Italien tagit emot 11 273 ansökningar redan den 7 
februari3 (för 2008, 2009 och 2010 uppgår italienska inrikesministeriets kvoter för 
säsongsarbete utfört av arbetstagare  från länder utanför EU till 80 000)4. Under 2009 tog 
Tyskland emot 4 248 säsongsarbetare från länder utanför EU, Frankrike 2 215 (motsvarande siffra för 2008 är 3 860) medan Sverige tog emot 7 252
5. 
                                                 
1 IOM Policy brief: The impact of the global economic crisis on migrants and migration , mars 
2009, s. 5–6. 
2 Ad-Hoc Query on Seasonal Workers and Intra-Corporate Transferees Requested by Commission 
to EMN NCP  den 17 mars 2010. 
3
 http://www.interno.it/mininte rno/export/sites/default/it/sezioni/sala_stampa/notizie/immi
grazione/0848_APP_domande_pervenute_STAGIONALI.html 
4 Se not 2 ovan.  
5 Ibid. 
SV 3   SV Också i de nya medlemsstaterna har säsong sarbetare från länder utanför EU varit 
verksamma. Exempelvis tog Ungern emot  919 respektive 892 tr edjelandsmedborgare 
under 2008 respektive 2009. Uppgifterna i fråga om Polen gäller tillfälligt arbete som 
utförs av tredjelandsmedborgare och därf ör är uppgifterna avsevärt högre: 181 030 
personer år 2009. Den sektor i vilken de flesta anställningar sker är emellertid jordbruket. 
Slovenien har tagit emot över 10 000 tredje landsmedborgare som säsongsarbetare under 
2008 och 2009. 
Även om dessa trender endast gäller en kortare period och p.g.a. de bristfälliga 
uppgifterna inte är jämförbara , har generella ökningar i anta let arbetstagare från länder 
utanför EU på senare år registrerats i medl emsstater som Frankrike, Storbritannien och 
Slovenien.  
Avsaknaden av färska uppgifter gör att ma n inte kan göra någon ordentlig undersökning 
av den nuvarande ekonomiska krisens effekter  på efterfrågan av säsongsarbetare från 
länder utanför EU. I alla händelser tyder jä mförelsen av uppgifterna för 2008 respektive 
2009 inte på någon minskad efterfrågan. Sam tidigt som det finns medlemsstater där 
antalet tredjelandsmedborgare som släppts in  2009 är lägre (Öster rike, Slovenien och 
Ungern) eller t.o.m. avsevärt lägre 2009 (Fra nkrike), finns det också medlemsstater som 
har noterat en ökning (Tyskland och Sverige)6.  
Vidare bör det understrykas att sektorer med säsongsarbete är benägna att låta visst 
arbete utföras av tredjelandsmedborgare som vi stas olagligt i landet eller av andra icke-
registrerade arbetstagare, varf ör det totala antalet säsongsarbetare kan antas vara mycket 
högre (långt över 100 000 om året). 
För somliga regioner i vissa medlemsstater är  säsongsarbetskraft från tredjeländer av 
avgörande betydelse. Inom jordbruket i A ndalusien, särskilt i provinsen Huelva, 
anställdes 35 000 tredjelandsmedborgare  från länder utanför EU under 2008. 
Uppskattningsvis 12 000 säsongsarbetare från tredjeländer har anställning som 
säsongsarbetare i södra Italien, särski lt i Apulien, och uppskattningsvis 5 000 
marockanska säsongsarbetare är anställd a i det franska departementet Bouches-du-
Rhône. Dessa tredjelandsmedborgare tros mots vara ungefär 80–90 % av det totala antalet 
säsongsarbetare. Inom turismen är vissa regioner i Österrike, främst Tyrolen och 
Salzburg, starkt beroende av säsongsarbe tare från tredjeländer för att täcka 
säsongsbehov. Kvoten fastst älldes till 8 000 personer  för vintersäsongen 2008/09. 
I många medlemsstater utför arbetstaga re från tredjeländer lågkvalificerade 
arbetsuppgifter inom vissa sektorer såso m jordbruket (t.ex. 60 % av den totala 
säsongsarbetskraften i Italien och 20 % av den totala arbetsstyr kan i Grekland) och 
turismen (i exempelvis Spanien utgjorde ar betstillstånden för arbete inom hotell- och 
restaurangsektorn till 13 % av det totala antalet beviljade arbetstillstånd 2003), där det framför allt finns lågkvalificerat och ar bete och kroppsarbete och där bristen på 
arbetskraft är betydande. 
                                                
 
6 Se not 2 ovan.  
SV 4   SV 1.2. Subsidiaritetsprincipen 
Varje föreslagen åtgärd kommer att beakta  medlemsstaternas behörighet att avgöra hur 
många ekonomiska migranter som ska bevilja s inresa till EU, bl.a. genom nationella 
kvoter. Sålunda är det respektive medlemsst at som får bedöma huruvida den har 
ekonomiska behov av att ta emot säsongsarbetare från tredje land. 
Fastän arbetstagare från tredjeländer re ser in i en viss EU-medlemsstat, kan en 
medlemsstats beslut om tredjelandsmedbor gares rättigheter även påverka andra 
medlemsstater. Skillnaden i den behandli ng som tredjelandsmedborgare får i olika 
medlemsstater har därför en övernationell dimension som ligger utanför den nationella 
lagstiftningens ram. 
För Schengenområdet, som ju saknar inre gränser, krävs en gemensam ordning, dvs. 
gemensamma minimiregler för att minimera risken för att säsongsarbetare stannar för 
länge eller reser in på olag lig väg, exempelvis p.g.a. töjb ara och skiftande regler om 
inresa för säsongsarbetare.  
Problemen med exploatering och ovärdiga ar betsvillkor för säsongsarbetare från 
tredjeländer måste lösas ge nom att garantera vissa soci oekonomiska rättigheter inom 
ramen för bindande och därmed verkställbar EU-lagstiftning, vilket ligger i linje med 
uppmaningen vid Europeiska rådets mö te i Tammerfors 1999 att bevilja 
tredjelandsmedborgare lika behandling och en  säker rättslig ställn ing samt med EU:s 
generella åtagande om mänskliga rä ttigheter och grundläggande friheter. 
En EU-lag om säsongsarbetare är viktig fö r att förbättra det faktiska samarbetet med 
tredjeländerna, dels för att EU ska kunna möjliggöra lågkvalificerad och ickekvalificerad 
migration dels för att stärka tredjeländerna s åtaganden för att bekämpa illegal invandring. 
1. 3. EU-mervärde 
Medlemsstater och arbetsgivare som anställer säsongsarbetare skulle kunna dra nytta av 
ett flexibelt inresesystem för att komma till rätta med bristen på säsongsarbetskraft.  
Säsongsarbetare från tredje länder skulle kunna dra nytta av ett gemensamt, 
genomskinligt och öppet europeiskt regelverk, me d stöd i vilket de lagligen kan resa till 
medlemsstater som behöver arbetskraft. Såda na lagliga migrationsmöjligheter kan också 
minska antalet inresor och anst ällningar som erbjuds olagligt. 
Gemensamma åtgärder på EU-nivå skulle  sända ett samarbetsinriktat budskap till 
tredjeländer i fråga om  förvaltningen av arbetskraftsmigration. Ett gemensamt åtagande 
från EU:s sida på området ekonomisk mi gration inom de icke-kvalificerade och 
lågkvalificerade sektorerna skulle troligen unde rlätta samarbetet med tredjeländer, också 
i kampen mot illegal invandri ng och i ansträngningarna att bereda vägen för ömsesidigt 
fördelaktig cirkulär migration (vilket innebär att de migrer ande arbetstagarna kan komma 
till en medlemsstat för att arbeta tillfälli gt, resa tillbaka till sitt hemland och sedan 
återkomma till EU osv.). 
SV 5   SV 2. M ÅL 
2.1. Övergripande mål:  
1. Bemöta säsongsbetingade fluktuationer i ekono min och klara av arbetskraftsbrist inom 
vissa branscher, ekonomiska sektorer och regioner.  
2. Bidra till att motverka  exploatering och ovärdig a arbetsförhållanden för 
säsongsarbetare från tredje land samt till att försöka hejd a illegal invandring. 
3. Bidra till utvecklingen i tredje land. 
2.2. Särskilda mål:  
1. Tillhandahålla flexibla regler för att underlätta tillfällig legal migration för 
säsongsarbetare och främja  cirkulär migration.  
2. Skapa lika villkor för arbetsgivare som anst äller säsongsarbetare från tredje land, vilka 
tar sig in på EU:s arbetsmarknad på laglig väg. 
3. Skapa en säker rättslig ställning för säsongs arbetare från tredje  land och skydda dem 
mot utnyttjande.  
4. Fördjupa samarbetet med tredjeländer i hanteringen av säsongsbunden migration. 
3. A LTERNATIV  
Enligt alla de alternativ so m undersökts skulle det, i enlig het med artikel 79.5 i fördraget 
om Europeiska unionens funktionssätt, stå me dlemsstaterna fritt att bestämma hur många 
tredjelandsmedborgare som får beviljas inresa. 
3.1. Alternativ 1: Status quo 
Det nuvarande läget i medlemsst aterna och på EU-nivå förblir detsamma inom den 
befintliga rättsliga ramen. Arbetsgivarna kommer att ha vissa skyldigheter enligt direktivet om sanktioner mot arbetsgivare, särskilt i fråga om anmälan till myndigheter 
och sanktioner i fall av illegala anställningar. Effekten av detta alternativ skulle vara begränsad. 
3.2. Alternativ 2: Direktiv om villkor för inresa och vistelse för säsongsarbetare 
samt deras rättigheter 
Gemensamma regler skulle införas, inbe gripet en definition av säsongsarbetare, 
inresekriterier, regler om hur länge säs ongsarbetare maximalt tillåts stanna samt 
bestämmelser om lika behandling som säsongsarbetare från EU i fråga om vissa socioekonomiska rättigheter, me n i olika omfattning (dela lternativ 2A: en tydlig 
definition av arbetsvillkoren; delalternativ 2B : en tydlig definition av arbetsvillkoren 
samt lika behandling jämfört med EU-medbor gare i fråga om vissa socioekonomiska 
rättigheter såsom föreningsfrihet, rätt till so cial trygghet osv.) Dett a alternativ skulle 
bidra till att skapa en gemensam rättslig ra m som gällde samtliga arbetsgivare inom EU 
SV 6   SV och hindrade exploatering. Likvä l skulle säsongsarbetare va ra underställda oförenliga 
och komplicerade inreseförfaranden.  
3.3. Alternativ 3: Direktiv som fastst äller gemensamma in reseförfaranden  
Som ett tillägg till alternat iv 2 skulle ett enda arbe ts- och uppehålls tillstånd för 
säsongsarbetare från tredjelandsmedborgare in föras, vilket skulle kunna utfärdas genom 
ett gemensamt förfarande. Regler skulle skapas för att underlätta återinträde för 
säsongsarbetare senare säsonger (delalternat iv 3A: införande av flersäsongstillstånd; 
delalternativ 3B: införande av ett fö renklat förfarande för återinresa). 
Anställningsförfarandena skulle effektiviseras  och arbetsgivare inom EU skulle lättare 
kunna förutse vilken arbetskraft som finns att tillgå. EU-arbetsg ivarnas villkor skulle inte 
vara lika och säsongsarbetare skulle även fort sättningsvis löpa risken  att bli utnyttjade.  
3.4. Alternativ 4: Direktiv om åtgärder för att säkerställa faktisk återresa  
Åtgärderna skulle omfatta begränsningar av vistelsens längd samt ett uttalat krav om 
återvändande när arbetsperioden löpt ut. En skyldighet att rapportera till de konsulära 
myndigheterna efter återresan öve rvägs också. Antalet fall där säsongsarbetare stannar 
utöver den fastställda perioden skulle i nå gon mån begränsas. De tta skulle endast 
marginellt påverka arbetsmarknadens funkti on inom EU. Ändå skulle säsongsarbetare 
ställas inför oförenliga och komplicerade inreseförfaranden. 
3.5. Alternativ 5: Kommunikation, sa mordning och samarbete mellan 
medlemsstaterna  
Ingen ny lagstiftning införs, men kompletterand e och stödjande åtgärder  vidtas i syfte att 
samordna medlemsstaternas praxis. Resultaten s kulle bli begränsade eftersom åtgärderna 
inte vore bindande; pot entiella säsongsarbetare och dera s tänkbara arbetsgivare skulle 
även fortsättningsvis ställas inför en uppsjö av inreseregler och olika rättigheter skulle 
beviljas säsongsarbetare  under deras vistelse. 
 
SV 7   SV 4. J ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Tabell 1: Konsekvenser  
Alt. 2: Alt. 3: Utvärderingskrite
rier Alt. 1: Status 
quo 
Alt. 2A  Alt. 2B  Alt. 3A  Alt. 3B  Alt. 4: Alt. 5: 
 
Relevans  
• Övergripande 
mål 1  0 √ √√ √√√ √√ 0√ 0/√ 
• Övergripande 
mål 2  0 √√ √√ √√√ √√(√) √√ 0/√ 
• Övergripande 
mål 3  0 √ √√ √√√√ √√√ √ 0 
 
Genomförbarhet  
Svårigheter med 
genomförandet/ris
k för att det inte blir av e.t. -√ -√√ -√√√√ -√√√ -√√√ 0 
Förenklade 
administrativa 
krav e.t. -√ -√√ -√ 0 - √√√ -√√√ 
 
SV 8   SV Alt. 2: Alt. 3: Utvärderingskrite
rier Alt. 1: Status 
quo 
Alt. 2A  Alt. 2B  Alt. 3A  Alt. 3B  Alt. 4: Alt. 5: 
Ekonomiska och 
administrativa kostnader e.t. -√√ -√√√ -√ -√ -√√√√ -√√√ 
 
SV 9   SV Alt. 2: Alt. 3: Utvärderingskrite
rier Alt. 1: Status 
quo 
Alt. 2A  Alt. 2B  Alt. 3A  Alt. 3B  Alt. 4: Alt. 5: 
 
Förväntade 
effekter  
Ekonomiska effekter på EU-
nivå 0 √√ √√√ √√√√ √√√ √ 0 
Konsekvenser för 
små och 
medelstora företag 
 0 - √√ -√√√ √√√√ √√√ √ 0 
Sociala 
konsekvenser på 
EU-nivå  0 √√ √√√ √√√√ √√√ √√ 0/√ 
Konsekvenser för 
tredjeländer 
 0 √ √√ √√√√ √√ √√ 0/√ 
Konsekvenser för 
säsongsarbetare från tredje land 0 √√ √√√ √√ √√ -√√√ 0/√ 
Konsekvenser för 
säsongsarbetare 
från tredje land  0 √ √√ √ √ √ 0 
 
 
SV 10   SV Tabell 2: Föreslagen lösning  
Den föreslagna lösningen är en kombination av o lika aspekter av altern ativen 2B, 3A/B och 4. 
Huvudsakliga 
verksamhetsområden  Bestämmelser enligt den föreslagna lösningen  Alternativ och delalternativ som 
övervägs  
Inresevillkor  • Gemensam definition av säsongsarbetare   
• Gemensamma inresekriterier , exempelvis en föregående 
arbetsmarknadsundersökning, ett anst ällningsavtal eller ett bindande 
anställningserbjudande  
• Fastställande av tillståndets  maximala giltighetstid  
• Ett enda tillstånd för arbete och uppehåll på medlemsstatens territorium 
• Tillåten inresa på grundval av visering markerad med ”säsongsarbetare” 
för korta vistelser (högst tre månader)  
Fastställande av maximal handläggningstid av ansökan om ett enda 
tillstånd  Delalternativ 2B 
 
Återinresa ett annat 
år • Flersäsongstillstånd , med en definierad maximivistelse (t.ex. högst tre år), 
eller ett förenklat förfarande för återinresa (medlemsstatens eget val)  
• Tidigare efterlevnad av samtliga regler som villkor för att 
säsongsarbetaren ska beviljas återinresa  Delalternativ 3 A/B  
Rättigheter och 
förmåner som 
beviljas 
säsongsarbetare från tredjeland • Heltäckande uppsättning regler på området arbetsförhållanden 
• Lika behandling jämfört med EU-medborgare  i fråga om social 
säkerhet , exempelvis yrkessjukdomar, arbetsskador, sjukersättning, 
invaliditetsersättning, familjef örmåner och dödsfallsersättning  
• Rätten att byta arbetsgivare  (t.ex. i fall av exploatering eller ovärdiga 
arbetsförhållanden eller flera korta s kördeperioder i följd) under den tillåtna 
vistelseperioden.  Delalternativ 2 B  
Bestämmelser som garanterar att 
säsongsarbetare från tredjeland 
återvänder hem 
 • En uttalad skyldighet att återvända  när säsongen är slut. 
• Vistelsens maximala längd  under en säsong. 
• Möjligheter till förenklad återinresa  senare år som endast är tillgängliga 
för säsongsarbetare från t redjeland vilka har uppfyllt  alla villkor under 
tidigare vistelser som säsongsarbetare.  Delalternativ 4 och 3 A/B  
4.1. Huvudsakliga fördelar  
Den föreslagna lösningen skulle ge  bättre resultat än något av al ternativen för sig, eller någon 
annan kombination av alternativ. Geme nsamma inreseregler med förenklade 
inreseförfaranden skulle förse medlemsstaterna med ett flexibelt instrument för att ta emot 
den säsongsarbetskraft som de behöver. Enligt den föreslagna  lösningen måste 
medlemsstaterna antingen införa flersäsongsti llstånd eller inrätta förenklade förfaranden. 
Detta skulle ha positiva effekt er på arbetsmarknadens behov, då  tillgången på säsongsarbetare 
lättare skulle kunna garanteras oc h ställa legal cirkulär migrati on i utsikt för säsongsarbetare 
från tredje land.  
Lika behandling på ett större antal område n skulle minska risken för exploaterande 
arbetsförhållanden och öka penningöverföringarn a till hemländerna. Flera bestämmelser 
skulle bidra till att säkerställa att säsongsarbe tare från tredje land återvänder och därmed 
minska risken för att säsongsarbetare stannar för länge eller ägnar si g åt olagligt arbete.  
Garantier införs i syfte att hantera problemet  med otillräckligt genomförande. Myndigheterna 
kommer därför att behöva genomföra kontroller i nnan en säsongsarbetare beviljas inresa (t.ex. 
kontroll av att det verkligen fi nns ett anställningsavtal med en  lön som motsvarar nationella 
säsongsarbetares). Enligt direktivet om  sanktioner mot arbetsgivare kommer 
arbetsplatsinspektioner att genomföras inom vissa  sektorer där risken för olagligt arbete är 
stor, vilket förväntas få positiva sidoeffekter för sektorer som utmärks av säsongsarbete.  
 
SV 11   SV 4.2. Administrativa kostnader 
Antalet säsongsarbetare från tredje land som ka n komma att beviljas inresa till EU för att 
täcka framtida arbetskraftsbehov uppskattas  till 230 000 om året. Enligt uppskattningar 
kommer minst hälften av dessa, dvs. 115 000 personer, att uppfylla villkoren för ett 
flersäsongstillstånd eller förenklad återinre sa. Timlönen för personal i medlemsstaterna 
beräknas till 23 euro. Handläggningen av en ansökan beräknas ta sex timmar; uppgifter om 
flersäsongstillstånd en halvtimme och de t årliga rapporteringsarbetet 10 timmar. 
Genom den föreslagna lösningen skulle medl emsstaternas myndigheter drabbas av följande 
(årliga) extra administrativa ko stnader: överföring av uppgifter  från regionala eller lokala 
utländska myndigheter till medlemsstaternas myndigheter med ansvar för databasen över 
flersäsongstillstånd och förfarande n för förenklad återinresa (57 500 euro) samt krav på att 
förse kommissionen och övriga medlemsstater me d årsstatisk om antalet uppehållstillstånd 
eller viseringar som utfärdats till säsongsarbetare från tredje land (5 980 euro), dvs. totalt 
63 490 euro. De initiala kostnaderna kan förvän tas minska i takt med att medlemsstaternas 
förvaltningar bekantar sig med systemet.  
4.3. Proportionalitet och europeiskt mervärde  
Förslaget om bindande regler om inrese- och up pehållsvillkor för säsongsarbetare från tredje 
land står i proportion till det prob lem som ska lösas. Genom det fö reslagna direktivet införs 
ett EU-täckande förfarande samtidigt som me dlemsstaternas behörighe t i invandringsfrågor 
respekteras. Vidare är detta det enda sättet att säkerställa en tydlig rätt slig ram för migrerande 
arbetstagare som tyvärr är en grupp som kan bli föremål för expl oatering. Valet av direktiv 
som rättsligt instrument ger medlemsstaterna flexibilitet samtidigt som det garanterar ett gemensamt slutresultat. Komm issionen har ända sedan 2001 unde rstrukit behovet av bindande 
gemensamma normer. Genomförandet och ti llämpningen av dem kan övervakas på ett 
effektivt sätt, särskilt i fråga om tillnärmningen av de rättigheter som legalt migrerande arbetskraft åtnjuter till EU-medborgares rättighe ter, vilket ligger i linje med uppmaningen vid 
Europeiska rådets möte i Tammerfors 1999: ”att ge tredjelandsmedborgare som lagligen 
vistas i medlemsstaterna rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-
medborgarnas”.  
Genom direktivet tillerkänns me dlemsstaterna ett stort mått av  flexibilitet i samband med 
genomförandet. Den föreslagna lösningen sku lle innebära en förhållandevis blygsam 
förändring jämfört med status quo , både i fråga om lagstiftningens omfattning och de krav 
som ställs på legalt verksamma arbetsgivare . Vissa medlemsstater kan drabbas av ökade 
administrativa bördor till följd av behovet av att införa mer specifika regler, vilket emellertid 
är motiverat med tanke på målen och det förv äntade framtida behovet av denna kategori av 
arbetstagare från tredje land. Även fortsättningsvis kommer det att vara medlemsstaterna som 
bestämmer hur många säsongsarbetare fr ån tredje land som beviljas inresa. 
Denna kombination av politiska valmöjligheter ka n potentiellt generera följande mervärde för 
hela EU: 
– Förenklade inreseförfaranden och uppehållsvill kor för säsongsarbetare från tredje land 
bidrar till att kompensera för bristen på arbetskraft inom vi ssa branscher eller ekonomiska 
sektorer och regioner där det råder brist på  arbetskraft och där den förväntas öka.  
– Bättre skydd mot utnyttjande för sä songsarbetare från tredje land. 
 
SV 12   SV – minskad risk för att säsongsarbetare stannar utöv er den fastställda peri oden eller tar illegal 
anställning tack vare gemensamma regler om  inresa och uppehåll för säsongsarbetare.  
– incitament till ytterligare utveckling av tred jeländer och den externa aspekten av EU:s 
migrationspolitik.  
Säsongsarbetare från tredje land skulle inte bli förmånligare behandlade jämfört med EU-
medborgare som omfattas av övergå ngsperioder i fråga om arbetstaga rnas fria rörlighet. Lika 
behandling på vissa socioekonomiska områden s kulle endast medges om en säsongsarbetare 
från tredje land beviljades inresa till en medlemsstat för att arbeta där.  
5. Ö VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
I enlighet med kommi ssionens meddelande En europeisk union som bygger på resultat – 
tillämpningen av gemenskapsrätten7 förslår kommissionen att en expertgrupp bestående av 
företrädare från medlemsstaterna och kommi ssionen (”kontaktkommittén”) inrättas. Denna 
kommitté skulle sammanträda och diskutera frågor som rör införlivandet av det föreslagna direktivet, precis som andra kommittéer re gelbundet sammanträder för att diskutera 
genomförandet av exempelvis direktiven 2009/50/EG och 2009/52/EG. Den föreslagna expertgruppen skulle säkerställa ett stärkt  informationsflöde me llan EU och nationella 
myndigheter om hur direktivet genomförs och bidr a med att föregripa och lösa problem på ett 
effektivare sätt.  
Medlemsstaterna skulle vara skyldiga att fö rse kommissionen och övriga medlemsstater med 
statistik om antalet säsongsarbetare från tred je land som under närmast föregående kalenderår 
beviljats ett säsongsarbetstillst ånd, eller som fått sina tillstånd förnyade eller indragna; 
därutöver ska informationen omfatta uppgifter om medborgarskap, ålder och kön samt om hur 
länge tillstånden gäller och i nom vilken ekonomisk sektor.  
Övervaknings- och utvärder ingsinsatser kommer också att göras på grundval av 
medlemsstaternas rapportering i form av en utvärderingsrapport från  kommissionen tre år 
efter det att tidsfristen för införliv andet av direktivet har löpt ut. 
                                                
 
7 KOM(2007) 502.