£-"&•& 
•ù EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 11.11.1997 
KOM(97) 576 sluUig 
97/0300 (CNS) 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
om kvotsystemet för produktion av potatisstärkelse 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättandet 
av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse 
(framlagda av kommissionen) 

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
om kvotsystemet för produktion av potatisstärkelse 
1. INLEDNING: Kravet på en rapport 
Enligt artikel 3.1 i rådets förordning (EG) nr 1868/941 skall kommissionen senast 
den 31 oktober 1997 lägga fram en rapport för rådet om fördelningen av kvoten 
inom gemenskapen, vid behov tillsammans med lämpliga förslag. I denna rapport 
skall utvecklingen av marknaden för potatisstärkelse beaktas liksom utvecklingen 
av marknaden för spannmålsstärkelse. 
I artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 1868/94 föreskrivs att rådet, på grundval 
av den rapport som avses i punkt 1, senast den 30 november 1997, och vart 
tredje år därefter, med stöd av artikel 43 i fördraget, skall fördela kvoten mellan 
medlemsstaterna för de påföljande tre regleringsåren. 
Kvoter har fastställts för regleringsåren 1995/96, 1996/97 och 1997/98 för 
följande medlemsstater: Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike och 
Nederländerna. 
Till följd av utvidgningen av unionen den 1 januari 1995 har det krävts en ändring 
av förordning (EG) nr 1868/942 för att bevilja kvoter till Österrike, Finland och 
Sverige, eftersom dé tre nya medlemsstaterna alla producerar stärkelse. 
Kvotsystemet 
I rådets förordning (EG) nr 1543/933 om fastställande av det bidrag som beviljas 
producenter av potatisstärkelse under regleringsåren 1993/94, 1994/95 och 
1995/96 fastställs att rådet skall besluta om vilka åtgärder som skall vidtas om 
produktionen av potatisstärkelse i gemenskapen överstiger 1,5 miljoner ton under 
regleringsåret 1993/94 eller 1994/95. 
Produktionen under regleringsåret 1993/94 kom att överstiga denna siffra, vilket 
gjorde att rådet i juli 1994 beslutade att upprätta ett kvotsystem för produktionen 
av potatisstärkelse för att begränsa den produktion som omfattas av 
gemenskapsstöd, med hänsyn till det förhållandet att sektorn för potatisstärkelse 
inte omfattats av några produktionsrestriktioner, särskilt inte uttaget av 
jordbruksmark inom spannmålssektorn. Produkten omfattas inte heller av 
systemet för stöd till producenter av vissa jordbruksgrödor. 
Ursprungligen fördelades kvoterna till producentmedlemsstaterna i unionen med 
tolv medlemsstater på grundval av den genomsnittliga kvantitet potatisstärkelse 
som producerats i dessa medlemsstater under regleringsåren 1990/91, 1991/92 
och 1992/93 för vilken ett bidrag utbetalades och dessa kvoter justerades 
proportionellt för att en total gemenskapskvot på 1,5 miljoner ton skulle uppnås. 
EGTnrL197, 30.7.1994, s. 4. i 
2 Förordning (EG) nr 1863/95 (EGT nr L 179, 29.7.1995, s. 1). 
3 EGT nr L 154, 25.6.1993, s. 4. 
Ett undantag gjordes för Tyskland. För detta land hade året 1992/93 valts som 
referensperiod på grund förändringen av produktionsstrukturerna inom 
jordbruket i de nya delstaterna efter återföreningen. Rådet ansåg det även 
nödvändigt att öka den kvantitet som följde av valet av den särskilda 
referensperioden (501 717 ton) med 90 000 ton. 
Dessutom skapades för Tyskland en ytterligare reserv om 110 000 ton som skulle 
täcka produktionen i landet under 1996/97 vilken var ett resultat av de 
investeringar för vilka bindande åtaganden gjorts före den 31 januari 1994. 
Slutligen beslutade rådet att bevilja en kvot om 2 000 ton till Spanien eftersom 
även denna medlemsstat betraktades som producent av potatisstärkelse. 
De totala kvotkvantiteter som således tilldelats uppgår för EU med tolv 
medlemsstater till maximalt 1 702 000 tön, inbegripet den tyska reserven, vilket 
kan jämföras med den kvot på 1 500 000 ton som kommissionen ursprungligen 
föreslog. 
För EU med 15 medlemsstater har kvotsystemet utvidgats till att omfatta 
Österrike, Finland och Sverige. Grunden vid utvidgningen av systemet var främst 
den kvantitet potatisstärkelse som producerats av företagen i de nya 
medlemsstaterna under kalenderåret }993 och för vilken ett nationellt stöd 
utbetalats. 
Rådets beslutade dock i juli 1995 att totalt sett öka kpmmissionens ursprungliga 
förslag med 11 000 ton vilket resulterade i en total gemenskapskvot för EU efter 
utvidgningen på 1 759 750 ton om man inte räknar med den tyska reserven och 
en kvot på maximalt 1 869 750 ton med den tyska reserven. 
De nationella kvoter som således upprättats fördelas i varje producerande 
medlemsstat mellan de befintliga stärkelseproducenterna för att utnyttjas under 
regleringsåren 1995/96, 1996/97 och 1997/98. I tillämpliga fall tas hänsyn till 
investeringar som producenterna gjort före den 31 januari 1994. 
I denna utformning är syftet med systemet att endast den produktion av 
potatisstärkelse för vilken gemenskapsstöd kan utgå skall omfattas, då 
kvotsystemet inte omfattar den stärkelse som framställs utan stöd (till exempel 
som biprodukt). 
De aktuella instrumenten för förvaltning under åren före 1992 har bibehållits 
inom ramen för kvotordningen samtidigt som de anpassats till reformen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken: 
Minimipriset för potatis: Detta pris motsvarar priset för spannmål, 
främst majs (vägledande pris fastställt i oktober). Detta pris har 
reducerats i den takt som fastställts inom ramen för reformen och priset 
har, efter agromonetär korrigering, fastställts till 209,78 ECU per ton 
potatisstärkelse från och med den 1 juli 1995. 
Kompensation till jordbrukaren: Producenter av potatis avsedd för 
framställning av stärkelse beviljas denna kompensation för den kvantitet 
potatis som krävs för att framställa ett. ton stärkelse. Kompensationen 
fastställdes samma datum till 86,94 ECU. 
Det särskilda bidraget till producenter av potatisstärkelse: Detta bidrag 
som funnits i ungefär 20 år har fastställts till 22,25 ECU per ton 
stärkelse. Det utbetalas till stärkelseproducenter för deras kvot 
potatisstärkelse under förutsättning att jordbrukaren betalats 
minimipriset. Detta bidrag är avsett att kompensera för vissa strukturella 
svårigheter som stärkelseindustrin står inför, bland annat kravet på 
särskilda investeringar för att begränsa utslap'pen, avsaknaden av 
biprodukter och produktionens säsongsbetonade karaktär. 
Bestämmelsen omfattar även en obligatorisk ordning för odlingskontrakt som 
skall ingås mellan potatisproducenter och stärkelseproducenter i nivå med 
kvoterna då kompensationsbetalningen och bidraget till stärkelse-producenterna 
endast beviljas strikt inom ramen för dessa kvoter. Det finns dock en 
flexibilitetsklausul enligt vilken det tillåts att en producent överskrider sin kvot 
med maximalt 5 % under förutsättning att kvoten för det påföljande 
regleringsåret minskas därefter. 
All potatisstärkelse som produceras utöver kvoterna och utöver de 5 procenten 
enligt flexibilitetsklausulen måste exporteras obearbetad från gemenskapen före 
den 1 januari det påföljande regleringsåret utan att någon kompensation, något 
produktionsbidrag eller exportbidrag utbetalas. 
Kommissionens tillämpningsföreskrifter anges i förordning (EG) nr 97/954 i 
vilken olika frågor behandlas såsom vad som omfattas av odlingskontraktet, 
minimiinnehållet stärkelse, bestämmelser för kontroll och påföljder, bestämmelser 
om export utan bidrag och påföljder vid eventuella förseelser samt bestämmelser 
vid samgående, förändring av ägande och då en stärkelseproducent påbörjar eller 
Upphör med sin affärsverksamhet. 
3. Kvotsystemet i funktion: Sammanfattning och utsikter 
3.1. Sammanfattning för regleringsåren 1995/96 och 1996/97 
I tabell 1 anges de kvoter som tilldelats samt produktionen under regleringsåren 
1995/96 och 1996/97. 
EGT nr L 16, 24.1.1995, s. 3. 
Tabell 1 Kvoter och produktion av potatisstärkelse som omfattats av 
stöd (i ton) 
Medlemsstat 
Danmark 
Tyskland 
-kvot 
-reserv 96/97 
Spanien 
Frankrike 
Nederländerna 
Österrike 
Finland 
Sverige 
Summa 
(exklusive 
reserven) 
Reserv 
TOTALT 
Utgifter Baskvot 
178 460 
591 717 
110 000(1) 
2 000 
281 516 
538 307 
49 100 
54 750 
63 900 
1 759 750 
110 000 
1 869 750 Produktion 
1995/96 
154 312 
498 067 
250 967 
543 905(2) 
29 412 
54 851(2) 
46 470 
1 577 984 
1 577 984 
177,1 miljoner 
ECU Tillgänglig kvot 
1996/97 
178 460 
591 717 
104 554(1) 
2.000 
281516 
532 709 
49 100 
54 577 
63 900 
1 753 979 
104 554 
1 858 533 Produktion 
1996/97 (3) 
183 114(2) 
} 710 005(2) 
269 704 
535 289(2) 
48 100 
57 315(2) 
58 720 
1 862 247 
205 miljoner 
EClP 
(1) 
(2) 
(3) 
Källa: 
o Av 110 000 ton har 104 554 ton tilldelats. 
Inbegripet den extra kvantiteten om 5 % enligt flexibilitetsklausulen, exklusive 
kvantiteter som exporterats utan bidrag 
Inbegripet den tyska reserven. 
Meddelanden frän medlemsstaterna. 
Uppskattning på grundval av utgifterna för budgetåret 1997 till och med augusti -97. 
Den totala produktionen under regleringsåret 1995/96 blev klart mindre än 
kvotvolymen (90 %) vilket förklaras av normala eller dåliga väderleksförhållanden. 
När det gäller enskilda medlemsstater kan man i Nederländerna konstatera ett 
överskridande med 1,046 % när det gäller de kvantiteter stärkelse som producerats 
enligt bilaga II i förordning (EG) nr 97/95, vilket är en lägre procentsats än de 
maximala 5 % som är tillåtna enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1868/94. 
Dessutom har kvoten överskridits med 0,184 % i Finland. 
Under regleringsåret 1996/97 var den totala produktionen 0,2 % större än den totala 
kvoten (ökad med den tyska reserven och korrigerad med hänsyn till överskridandet 
under 1995/96). Det har konstaterats att kvoterna överskridits i Danmark, Tyskland, 
Nederländerna och Finland. I de andra producerande medlemsstaterna har man 
registrerat att produktionen ökat, men att den fortfarande ligger inom ramen för 
kvoterna. Denna ökning av produktionen förklaras av att det rådde särskilt 
gynnsamma väderleksförhållanden under sommaren 1996 vilket bland annat ledde till 
en ökad avkastning potatis per hektar och en ökning av det genomsnittliga 
stärkelseinnehållet. 
Under 1996/97 valde vissa stärkelseproducenter som förbrukat sin kvot, även till viss 
del den extra kvantiteten på 5 % enligt flexibilitetsklausulen, att före den 
1 januari 1998 exportera stärkelse utan vare sig exportbidrag, kompensation eller 
produktionsbidrag (Tyskland II 118 ton och Finland 3 048 ton). 
3.2. Hantering av den tyska reserven 
För regleringsåret 1996/97 hade Tyskland tillåtits utnyttja en reserv på högst 
110 000 ton under förutsättning att 
landets ursprungliga kvot totalt sett skulle fördelas i enlighet med artikel 2 i 
förordning (EG) nr 97/95, vilket skulle göras före den 8 mars 1995, 
de underkvoter som blivit disponibla efter den 8 mars 1995, efter det att 
viss verksamhet upphört, helt och hållet skulle återutnyttjas före den 
31 mars 1996, 
reserven endast skulle utnyttjas för investeringar för vilka bindande 
åtaganden gjorts före den 31 januari 1994 och vilka uppfyllde de fastställda 
kriterierna. 
På grundval av de uppgifter som lämnats av de tyska myndigheterna har 
kommissionen ingen anledning att ifrågasätta att villkoren iakttagits. 
Med hänsyn till de investeringar som senare slutförts tilldelade de tyska 
myndigheterna en ytterligare kvotkvantitet på 104 554 ton stärkelse. 
De berörda producenterna har under regleringsåret 1996/97 producerat större 
kvantiteter stärkelse än baskvoten ökad med de kvantiteter som tilldelats från 
reserven. 
3.3. Utvecklingen av marknaden för potatisstärkelse och spannmålsstärkelse 
Industrin för stärkelseprodukter omfattar tre olika huvudtyper av produktion: 
produktion av majsstärkelse, vetestärkelse och potatisstärkelse. Vid sidan av 
detta framställs ytterligare typer av stärkelse, som utnyttjas för speciella och 
mindre vanliga ändamål, nämligen risstärkelse (från brutet ris) och, i Sverige och 
Finland, stärkelse från korn vilket är en produktion som minskar till förmån för 
produktionen av vetestärkelse samt i mindre utsträckning (experimentell 
forskning) havrestärkelse. 
Inom denna industri framställs råstärkelse och modifierad stärkelse, 
hydrolysprodukter (glukos) och produkter framställda efter kristallisering, 
isorherisering och fermentering av hydrolysater. 
Det återstår att se i vilken utsträckning de kvotkvantiteter som tilldelats kan 
absorberas av marknaden för potatis- och spannmålsstärkelse, en marknad som 
växer med ungefär 2 till 3 % varje år. Enligt uppgifter från industrin rådde det 
under regleringsåret 1995/96 inga svårigheter att avsätta produkter på en 
marknad med relativt höga priser och relativt små lager i slutet av regleringsåret. 
Under regleringsåret 1996/97 var tillgången på spannmåls- och potatisstärkelse 
större än under det föregående året (potatisstärkelse: omkring 300 000 ton mer) 
vilket ledde till att priset sjönk. Större kvantiteter spannmåls- och potatisstärkelse 
exporterades med bidrag: 385 000 ton obearbetad potatisstärkelse (67 % mer än 
under 1995/96) och 400 000 ton spannmålsstärkelse och glukos från spannmål 
(40 % mer än under 1995/96). Dessa kvantiteter är dock inte lika stora som de 
som exporterades under regleringsåret 1994/95 (394 000 ton potatisstärkelse och 
588 000 ton spannmålsstärkelse/glukos). 
Tabell 2 Exporterade kvantiteter obearbetad spannmålsstärkelse 
och potatisstärkelse (produktionsekvivalentï (i 1000 ton) 
1993/94 
1994/95 
1995/96 
1996/97 Potatis­
stärkelse 
354 
394 
232 
384 Stärkelse framställd av 
majs/spannmål 
458 
588 
300 
417 Totalt 
812 
982 
532 
801 
I tabell 3 visas produktionen av spannmåls- och potatisstärkelse vid sidan av 
beräknade kvantiteter för de kommande åren. 
Tabell 3 Produktion av spannmålsstärkelse och potatisstärkelse 
(i miljoner ton) 
Majs(1) 
Vete(,) 
Korn/ 
havre 
Potatis­
stärkelse 
TOTALT 
Andel potatis­
stärkelse i % 1993/9 
4 
3,4 
1,5 
0,05 
1,7 
6,65 
25,6 1994/95 
3,6 
1,6 
0,05 
1,5 
6,75 
22,2 1995/96 
3,6 
1,7 
0,05 
1,7(3> 
7,05 
24,1 1996/97 
3,6 
1,8 
0,05 
2(3) 
7,45 
26,8 1997/98 
3,7 
2,2 
0,05 
1,9 
7,85 
24,2 1998/99 
3,4 
2,2 
0,05 
1,9(2) 
7,55 
25,2 
(1) 
(2) 
(3) Källa AAC (Sammanslutningen för industrin för produktion av spannmålsstärkelse) 
Vid oförändrat kvotsystem 
Inbegripet produktion vid sidan av kvoterna, bland annat vissa beräknade förluster 
vid framställningen som inte uppkommit. 
Av tabell 3 framgår att produktionen potatisstärkelse i förhållande till 
produktionen spannmålsstärkelse har stigit från till 24,1 % 1995/96 till 26,8% 
1996/97. Kommande regleringsår bör andelen potatisstärkelse, om kvoterna är 
oförändrade, minska något bland annat med tanke på den förutspådda ökningen 
av produktionen av stärkelse från vete. 
3.4. Flexibiliteten på 5 % 
När det gäller den ytterligare kvantitet på 5 % som enligt flexibilitetsklausulen 
kan beviljas stärkelseproducenter utöver kvoten under förutsättning att kvoten 
för det närmast följande regleringsåret minskas därefter, har förslag till 
förbättringar av denna bestämmelse lagts fram av branschorganisationer. Dessa 
förslag innebär främst att denna procentandel skall höjas. 
Under 1995/96 utnyttjade dock ett begränsat antal stärkelseproducenter denna 
flexibilitetsklausul, medan den utnyttjades av ett större antal företag under 
1996/97 och då uppgick denna kvantitet till ungefär 24 000 ton (1,3 % av den 
tillgängliga kvoten). 
Under 1995/96 överskred dock inget företag 105 % av sin kvot. Under 1996/97 
har fyra företag av 16 gjort så, dock med mindre kvantiteter (totalt ungefär 
14 000 ton). 
3.5. Agenda 2000 
Kommissionen har nyligen föreslagit en anpassning av prisordningen och 
ordningen för kompensation för spannmål i sina förslag inom ramen för 
Agenda 2000. Kommissionen föreslår också att man behåller systemet med 
arealuttag, även om uttagsnivån är 0. 
Med tanke på att prisordningen och ordningen för kompensation för 
potatisstärkelse alltid har reglerats av grundförordningen för spannmål (knutet till 
majs), kommer anpassningen av denna ordning att följa de åtgärder som vidtagits 
för majs inom ramen för besluten angående Agenda 2000. 
SLUTSATSER 
På grundval av de uppgifter som lagts fram i denna rapport, särskilt vad beträffar 
v balansen på den inre marknaden för potatis-stärkelse/spannmålsstärkelse och 
sambandet med de kvantiteter som exporterats under perioden i fråga föreslår 
kommissionen att det inte görs några förändringar när det gäller kvoternas 
omfattning och förlängningen över tre år av de aktuella kvoterna såsom de 
fastställs i förordning (EG) nr 1868/94. Dock bör ett undantag göras för 
Tyskland. Till detta lands kvot bör reserven slutgiltigt föras med en kvantitet på 
104 554 ton, vilket skulle innebära att den nya tyska kvoten kommer att uppgå 
till 696 271 ton. 
Om det under den kommande treårsperioden skulle konstateras en obalans mellan 
produktionen av stärkelse och avsättningsmöjligheterna på den inre marknaden, 
vilket skulle få till följd en avsevärd ökning av de kvantiteter som exporteras med 
exportbidrag, förbehåller kommissionen sig rätten att föreslå rådet en anpassning 
av de fastställda kvoterna. 
När det gäller procentandelen och de närmare bestämmelserna angående 
flexibiliteten rekommenderar kommissionen likaledes att inga ändringar görs, 
särskilt om den förbättring som föreslås av branschorganisationerna medför en 
risk att produktionen maximeras och sålunda att ytterligare kvantiteter skall 
avsättas på en marknad som redan är relativt mättad. 
10 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättandet 
av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse 
11 
MOTIVERING 
Syftet med denna förordning är att ändra förordning (EG) nr 1868/94 för att fördela den 
treåriga kvoten mellan de medlemsstater där potatisstärkelse produceras för åren 1998/99, 
1999/2000 och 2000/2001 på grundval av kommissionens rapport till rådet om 
kvotsystemet för potatisstärkelse. 
Genom förordningen förlängs med tre år de befintliga kvoterna med hänsyn till att man till 
den tyska kvoten slutgiltigt skall föra den reserv som avses i den tidigare artikeln 2.1 
andra stycket i förordning (EG) nr 1868/94 och som uppgår till 104 554 ton. 
För varje producent av potatisstärkelse i medlemsstaterna kommer hänsyn att tas till 
eventuellt överskridande under regleringsåret 1997/98 enligt flexibilitetsklausulen i 
artikel 6.2. 
12 
Förslag till 
RÂDETS FÖRORDNING (EG) 
om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättandet 
av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING, 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artiklarna 42 och 43 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag5, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande6, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande7, och 
med beaktande av följande: 
I artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1868/948, senast ändrad genom 
förordning (EG) nr 1863/959, fastställs producentmedlemsstaternas kvoter för 
potatisstärkelse för regleringsåren 1995/96, 1996/97 och 1997/98. 
Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1868/94 skall kvoterna för en treårsperiod fördelas 
mellan de producerande medlemsstaterna på grundval av kommissionens rapport till rådet. 
I detta syfte bör de befintliga kvoterna förlängas med tre år med hänsyn till att man till 
Tysklands kvot slutgiltigt skall föra den reserv som avses i artikel 2.1 andra stycket i 
nämnda förordning och som uppgår till 104 554 ton. 
De producerande medlemsstaterna bör fördela sina kvoter för en period om tre år mellan 
alla producenter av potatisstärkelse på grundval av kvoterna för regleringsåret 1995/96, 
vilket dock inte gäller för Tyskland. När det gäller detta land skall hänsyn tas till de 
överföringar av kvoter som skett på grund av samgaenden och de ytterligare 
kvotkvantiteter från reserven som tilldelats under 1997/98. 
Underkvoterna för varje producent av potatisstärkelse kommer att fastställas med hänsyn 
till eventuellt utnyttjande av flexibilitetsklausulen under regleringsåret 1997/98. 
EGT nr C 
EGT nr C 
EGT nr C 
EGT nrL 197, 30.7.1994, s. 4. 
EGT nr L 179,29.7.1995. s. 1. 
13 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
Artikel 2 i förordning (EG) nr 1868/94 skall ersättas med följande: 
"Artikel 2 
1. De producerande medlemsstaterna nedan skall tilldelas följande maximala kvoter 
för produktion av potatisstärkelse för regleringsåren 1998/99, 1999/2000 och 
2000/2001: 
Danmark 178 460 ton 
Tyskland ; 696 271 ton 
Spanien 2 000 ton 
Frankrike 281 516 ton 
Nederländerna 538 307 ton 
Österrike 49 100 ton 
Finland 54 750 ton 
Sverige 63 900 ton 
1 864 304 ton 
2. Varje producerande medlemsstat skall fördela den kvot som avses i punkt 1 
mellan producenter av potatisstärkelse vilken skall utnyttjas under regleringsåren 
1998/99, 1999/2000 och 2000/2001, på grundval av underkvoterna för 
regleringsåret 1995/96, med undantag av Tyskland då det för detta land skall tas 
hänsyn till de överföringar av underkvoter som skett till följd av samgaenden och 
de ytterligare underkvoter som tilldelats från reserven under 1997/98. 
Underkvoterna för varje producent av potatisstärkelse skall korrigeras för 
eventuellt överskridande som skett under regleringsåret 1997/98 enligt 
artikel 6.2." 
Artikel 2 
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Den skall tillämpas från och med den 1 juli 1998. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
Ordföranden 
14 
FINANSIERINGSOVERSIKT 
1. BUDGETPOST: B1-1021 ANSLAG: 182,6 miljoner ECU 
2. ÅTGÄRDENS RUBRIK: 
Rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättandet av ett kyotsystem avseende produktionen av 
potatisstärkelse. 
3. RÄTTSLIG GRUND: Artiklarna 42 och 43 i fördraget. 
4. ÅTGÄRDENS SYFTE: 
Fördela den treåriga kvoten mellan de medlemsstater där potatisstärkelse produceras för åren 1998/99, 1999/2000 och 
2000/2001. 
5. BUDGETKONSEKVENSER 12-MÅNADERS-
PERÏOD 
(miljoner ECU) PÅGÅENDE 
BUDGETÅR (1998) 
(miljoner ECU) FÖLJANDE 
BUDGETÅR (1999) 
(miljoner ECU) 
5.0 UTGIFTER SOM BELASTAR 
- GEMENSKAPENS BUDGET 
(B+DRAG/STÖD) 
- MEDLEMSSTATERNAS BUDGETAR 
- ANDRA SEKTORER 
5.1 -INTÄKTER 
- GEMENSKAPENS EGNA MEDEL 
(AVGIFTER/TULL) 
- NATIONELLA INKOMSTKÄLLOR 205,4 
2000 
(miljoner ECU) 2001 
(miljoner ECU) 2002 
(miljoner ECU) 2003 
(miljoner ECU) 
5.0.1 UTGIFTSPROGNOS 
5.1.1 INTÄKTSPROGNOS 205.4 205,4 
5.2 BERÄKNING: 
Stärkelsebidrag: 1 864 305 ton X 22,25 ECU/ton X 1,009 (DK) 
Kompensationsbetalning: 1 864 304 ton X 86,94 ECU/ton X 1,009 (DK) 
Betalningarna kommer att göras från och med budgetåret 1999. 41,9 miljoner ECU 
163;5 miljoner ECU 
205,4 miljoner ECU 
6.0 ÄR FINANSIERING MÖJLIG MED DE ANSLAG SOM UPPFÖRTS I DET BERÖRDA KAPITLET I 
BUDGETEN FÖR PÅGÅENDE BUDGETÅR? JA/NEJ 
6.1 ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I PÅGÅENDE 
BUDGET? JA/NEJ 
6.2 ÄR DET NÖDVÄNDIGT MED EN TILLÄGGSBUDGET? JA/NEJ 
6.3 SKALL DET UPPFÖRAS ANSLAG 1 KOMMANDE BUDGETAR? J/Y/iNllj 
ANMÄRKNINGAR: 
Åtgärden gäller endast regleringsåren 1998/99 - 2000/2001. 
15 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 576 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 08 10 
Katalognummer : CB-CO-97-592-SV-C 
ISBN 92-78-26907-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
-1C