Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 252/11)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Mosel”

PDO-DE-A1270-AM01

Datum för meddelandet: 5 april 2022

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Beskrivning av vin/vinprodukterna samt analytiska och/eller organoleptiska egenskaper

Beskrivning:

Ändring av lägsta naturliga alkoholhalt och lägsta mustvikt (som har flyttats från punkt 5.1 till punkt 3.2 i produktspecifikationen) för qualitätswein (kvalitetsvin) framställt av druvsorten dornfelder under år med exceptionella väderförhållanden.

Standardvärden för qualitätswein framställt av druvsorten dornfelder: 8,8 volymprocent potentiell alkoholhalt; 68 oechslegrader.

TILLÄGG:

”Enligt beslut från den erkända föreningen Schutzgemeinschaft Mosel (föreningen för skydd av vin med beteckningen ’Mosel’) får den lägsta naturliga alkoholhalten/lägsta mustvikten för druvsorten dornfelder fastställas till 8,3 volymprocent/65 oechslegrader under år med exceptionella väderförhållanden. Sådana arrangemang är endast tillämpliga på den årgång som beslutet avser. Skyddsorganisationens beslut kommer att meddelas via en lämplig kanal för offentliggörande.”

De olika produkterna identifieras via namnet, med information om deras lägsta naturliga alkoholhalt/lägsta mustvikt och en beskrivning av deras organoleptiska egenskaper.

TILLÄGG:

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent total alkoholhalt.

Skäl:

Syftet med att minska den lägsta alkoholhalten/lägsta mustvikten för druvsorten dornfelder något är att skörden ska kunna genomföras tidigare och därmed minska de negativa effekterna av nya skadliga organismer. Under 2014 blev till exempel flugan Drosophila suzukii ett hot mot tidigt mognande blå druvsorter. De bestämmelser om senareläggning av skörden utifrån lägsta mustvikt som har gällt hittills leder till att kvaliteten och volymen hos druvor som skördas under sådana år minskar betydligt.

Beskrivningarna av de organoleptiska egenskaperna har nyanserats mer så att de bättre avspeglar de olika produkterna.

Tillägget av total alkoholhalt för viner som framställs utan berikning är möjligt enligt en bestämmelse i den tillämpliga EU-förordningen.

2. Avgränsning av området

Beskrivning:

Det avgränsade området för SUB ”Mosel” har ändrats.

TILLÄGG:

De olika kommunerna, inklusive enheterna i fastighetsregistret och deras nummer, anges.

Den exakta avgränsningen framgår av kartor över vinodlingarna i de berörda kommunerna, som avgränsas per skifte. Kartorna finns på www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Skäl:

Ändringen av det avgränsade området är inte godtycklig, utan nödvändig för att förhindra betydande nackdelar för vinodlingen, jordbruket, allmänheten, den naturliga miljön samt kulturlandskapet i regionen Mosel, som har utvecklats under tidens lopp.

Skälen till avgränsningen av området förklaras närmare nedan:

Eftersom de växtskyddsåtgärder som används inom vinodling inte alltid lämpar sig för andra grödor måste vingårdarna vara inhägnade om kvaliteten ska kunna säkerställas.

Växtskyddsåtgärder som är nödvändiga inom vinodling är inte alltid förenliga med andra grödors behov. Att kombinera vinodling med annan markanvändning (t.ex. betesmark, åkerbruk, frukt- eller grönsaksodling) orsakar ofta bland annat följande problem som bör undvikas i största möjliga utsträckning:

— Ju mer inhägnad en vinodling är och ju färre kontaktpunkter det finns mellan mark som används för vinodling och mark som används för andra ändamål (åkerbruk, fruktodling, betesmark osv.), desto färre blir de negativa effekterna på vinodlingen och druvornas kvalitet.

Detta beror på att skötseln av vinodlingsområdet ställer särskilda krav, i synnerhet vad gäller växtskydd. På många av sluttningarna där vin traditionellt odlas i Mosel sprids växtskyddsmedel med helikopter, vilket – av tekniska och fysiska skäl – leder till större risk för avdrift än om medlet sprids från marken. Besprutningen med helikopter blir effektivare om det finns ett geometriskt baserat besprutningssystem i form av långa, raka spår längs sluttningarna. För att detta ska fungera måste vinodlingarna vara sammanhängande.

Jordbrukare och vinodlare är skyldiga att förhindra att växtskyddsmedel sprids till andra grödor och områden som inte ska besprutas, bland annat genom att iaktta avståndskrav. Det är därför inte möjligt att bespruta vinstockar nära vinodlingens ytterkanter, vilket försvårar odling där. Samma krav gäller för åkermark, betesmark och fruktodlingar som gränsar till vinodlingar. Utspridda vinodlingar är därför inte lönsamma för jordbrukarna. Problemet är särskilt tydligt på de ställen där man besprutar med helikopter, eftersom helikoptrarna måste uppfylla särskilt stränga avståndskrav på grund av den ökade risken för avdrift. Om vinodlingar flyttas från dessa områden upphör de tidigare vinodlingarna att vara målområden och omfattas då av avståndskrav. Detta medför en ekonomisk nackdel för de återstående vinodlingarna.

— Även om växtskyddsmedlen påförs korrekt kan avdrift ske till angränsande skiften med andra användningsområden, vilket kan orsaka skador på växtligheten i områden som inte är målområden eller försämra de produkternas kvalitet och handelsvärde eftersom de kan innehålla rester. De växtskyddsmedel som används inom vinodling, åkerbruk och fruktodling är ibland väldigt olika, i synnerhet när det gäller användningssätt, grödospecifika tillstånd och uppehållsperioder. Även om god yrkespraxis följs kan avdriften få till följd att medlen sprids till närliggande grödor som de inte får användas på. I dessa fall kan resthaltstudier visa – eftersom analyserna är exakta och de maximala resthaltgränserna låga – att produkten inte är lämpad att avsättas på marknaden. I praktiken är detta vanligt förekommande. Förorenaren kan hållas ansvarig för sådan skada, men en vinodlare kan undvika sådana problem genom att se till att vinodlingarna är inhägnade för att minimera antalet ytterkantsområden.

Skydd av allmänheten och den naturliga miljön genom skötsel av branta sluttningar

I dag är de branta sluttningarna mycket viktiga för att förhindra erosion och ytavrinning. Terrassodling och murar kring vinodlingarna förhindrar att ytvattnet rinner ned längs sluttningen. Vinstockarna och växttäcket stabiliserar marken och underhålls genom regelbunden beståndsvård. God markvård säkerställer en god markstruktur och hög infiltrering av vattnet i marken. Sammanfattningsvis minimeras erosion, vattnet buffras vid kraftigt regn och avrinningen av näringsämnen (främst fosfat) till ytvattnet förhindras. Utan aktiv skötsel förfaller terrasserna och murarna. Marken skulle då bli överväxt med buskvegetation och förlora sin bördighet och struktur. Konsekvenserna blir erosion, avrinning av jord och näringsämnen och jordskred vid kraftiga regn, vilket kan vara farligt för invånarna och transporterna och orsaka skador.

Många skötsel- och skyddsmetoder som används i vinodling är bara möjliga/effektiva om de tillämpas på sammanslagna vinodlingar.

— Skonsamma växtskyddsstrategier ger kvalitativa, miljömässiga och ekonomiska fördelar och är därför viktiga för att säkerställa hållbar produktion av viner av hög kvalitet.

— En del vanliga metoder som har funnits i åratal, såsom användningen av feromoner för att bekämpa vinmal, fungerar endast på stora, sammanslagna vinodlingar. Om denna parningsstörande teknik ska kunna användas måste nämligen skadegörarna hindras från att föröka sig utanför vinodlingen och sedan flyga in i den. Det är också enda möjligheten att undvika dyr dubbelmontering av dispensrarna vid kanterna (gränserna till andra grödor eller användningsområden eller annan växtlighet). Rheinland-Pfalz har dessutom infört utvecklingsprogrammet ”EULLE” (jordbruksåtgärder, landsbygdsutveckling, jordbruk och livsmedel), genom vilket sammanhängande vinodlingar på minst två hektar kan beviljas stöd för biotekniska växtskyddsmetoder på vinodlingsområdet. Om skiftena är mindre än två hektar på grund av att enskilda vinodlingar har omställts till åkermark är de återstående vinodlingarna dock inte berättigade till detta RAK-stöd, vilket är olönsamt för vinodlarna. I dagsläget är biotekniskt växtskydd inte ekonomiskt lönsamt utan ekonomiskt stöd. Därför ökar användningen av insektsbekämpningsmedel, vilket i sin tur har en negativ inverkan på den naturliga miljön.

— Inhägnade vinodlingar är också nödvändiga ur både teknisk och ekonomisk synvinkel för att skydda de mogna druvorna mot skador som orsakas av fåglar som söker mat, och detta är det enda sättet att säkerställa ett effektivt skydd.

— Inhägnade vinodlingar bidrar också till att förhindra skador orsakade av vilt.

Ur ett vinodlingsperspektiv måste viltpopulationen begränsas, eftersom skador orsakade av sådana djur inte ersätts automatiskt i Rheinland-Pfalz. Inhägnade vinodlingar minskar också risken för utbrott av den anmälningspliktiga djursjukdomen afrikansk svinpest, som utgör en stor risk för djuruppfödningen i Tyskland. Det är både enklare och billigare att bekämpa vildsvin i inhägnade vinodlingar jämfört med områden som används för odling av andra grödor (t.ex. druvor, jordbruksgrödor och frukt), vilka ofta erbjuder fler tillflyktsområden och födokällor.

— Droppbevattning, som särskilt används i nyetablerade vinodlingar, blir allt viktigare och det är då en fördel om vinodlingen är inhägnad för anläggningen och driften av den nödvändiga infrastrukturen (brunnar, rör osv.). I sådana vinodlingar blir gemensam vattenanskaffning och användning av transport- och distributionskedjor både effektivare och billigare.

— För vinodling gäller andra skötselkrav än för t.ex. åkerbruk, i synnerhet på de branta sluttningarna i Mosel. Om dessa områden inte längre skulle användas för vinodling skulle marken eventuellt bli överväxt av buskvegetation, eftersom den inte är lämpad för åkerbruk eller som betesmark. Värdväxter för oönskade skadedjur som Drosophila suzukii (t.ex. björnbärsbuskar) kan börja växa spontant i dessa obrukade områden, vilket hotar druvornas hälsa och kvalitet i angränsande vinodlingar.

Kulturlandskapet, som har utvecklats med tiden, och naturlandskapet, där de traditionella vinodlingarna ingår, är ett kännetecken för SUB ”Mosel” och dess anseende.

— De sammanhängande vinodlingarna på sluttningarna i Moseldalen, som i århundraden har följt flodens lopp och den naturliga topografin, präglar naturlandskapet och ger därmed lokalbefolkningen, verksamma inom regionens vinindustri, specialister och konsumenter en särskild bild av vinregionen.

— Om marken skulle användas till traditionellt åkerbruk skulle naturlandskapet ändras och därmed även kulturlandskapet, som har vuxit fram under århundraden.

— Kulturlandskapet fungerar både som bakgrundsbild i vinreklam och som turistattraktion. Därmed utgör det den ekonomiska grunden för många företag som verkar inom turistsektorn, såsom restauranger och hotell. Om området inte avgränsas i produktspecifikationen skulle marken i stället kunna användas som åkermark. Som redan beskrivits ovan skulle detta kunna leda till att många traditionella vinodlingar blir överväxta med buskvegetation eftersom de inte är lämpade för andra användningsområden än vinodling då områdena är små, har särskilda egenskaper och ofta är svårtillgängliga. Förutom miljökonsekvenserna får detta även ekonomiska följder, eftersom igenvuxna landskap inte skulle vara visuellt tilltalande för merparten av turisterna.

— 2021 lämnade Weltkulturerbe Moseltal e.V. (en registrerad organisation som verkar för att Moseldalen ska erkännas som ett världskulturarv) in ansökan Historische Weinberge der Kulturlandschaft Moseltal (historiska vinodlingar i Moseldalens kulturlandskap) till delstaten Rheinland-Pfalz avseende tretton historiska vinodlingar längs Mosel. Syftet med ansökan är att dessa historiska vinodlingar ska tas upp på Tysklands preliminära förteckning över Unescos världsarv och därmed få dem erkända som ett sådant. Om de registrerade vinodlingarna ska erkännas som ett världsarv av Unesco är det oerhört viktigt att de sköts fortlöpande. Alla ansträngningar måste därför göras för att det befintliga kulturlandskapet inte ska ändras på något sätt, så att det inte får sämre chanser i Unescos utvärderingsprocess.

— Många viner som omnämns i specialiserade publikationer, och därför i hög grad formar den nationella och internationella bilden av och uppfattningen om SUB ”Mosel”, härrör från just Mosels traditionella branta sluttningar (bland annat Wehlener Sonnenuhr, Erdener Prälat, Bernkasteler Doctor, Brauneberger Juffer och Winninger Uhlen). De branta sluttningarna har ett gynnsamt läge för solexponering och mager jord, vilket skapar särskilda odlingsvillkor som ger viner av hög kvalitet.

— Dessa faktorer innebär att SUB ”Mosel” framkallar en positiv känsla bland återförsäljare och konsumenter. Det är framför allt när konsumenter köper och dricker viner med beteckningen ”Mosel” som de ser bilderna av de välkända sluttningarna för sin inre syn. En del drar sig då till minnes semestrar och det vackra landskapet. Detta gör SUB ”Mosel” exceptionell och unik.

Av ovanstående skäl framgår det tydligt att sammanslagna vinodlingar har många fördelar för ägare och vinodlingsaktörer, och även för miljön och allmänheten. Med tanke på alla de nackdelar som angetts ovan borde den redan låga andelen vinodlingar som är utspridda över flera platser inte öka.

3. Druvsorter

Beskrivning:

Följande druvsorter anges under punkt 7 (som blir punkt 8) i produktspecifikationen:

Vita viner

Arnsburger, auxerrois, bacchus, bronner, cabernet blanc (endast i Saarland), chardonnay, ehrenbreitsteiner, ehrenfelser, faberrebe, findling, gelber muskateller, goldriesling, grauer burgunder, grüner veltliner, huxelrebe, johanniter, juwel, kerner, kernling, merzling, morio-muskat, müller-thurgau, muskat-ottonel, optima, ortega, perle, phoenix, prinzipal, regner, reichensteiner, rieslaner, roter elbling, roter muskateller, roter traminer, saphira, sauvignon blanc, scheurebe, schönburger, solaris, weisser burgunder, weisser elbling, weisser riesling.

Röda viner och roséviner

Accent, acolon, blauer frühburgunder, blauer limberger, blauer portugieser, blauer spätburgunder, bolero, cabernet cortis, cabernet cubin, cabernet dorio, cabernet dorsa, cabernet mitos, cabernet sauvignon, dakapo, domina, dornfelder, dunkelfelder, merlot, müllerrebe, prior, regent, rondo, rubinet, saint-laurent, syrah.

TILLÄGG:

Följande druvsorter läggs till:

Vita viner

Albalonga, blauer silvaner, calardis blanc, felicia, freisamer, früher malingre, früher roter malvasier, goldmuskateller, helios, hibernal, hölder, kanzler, muscaris, nobling, orion, osteiner, rosa chardonnay, roter gutedel, roter müller-thurgau, roter riesling, ruländer, sauvignon cita, sauvignon gryn, sauvignon sary, sauvitage, septimer, siegerrebe, silcher, silvaner, sirius, souvignier gris, staufer, trebbiano di soave, villaris, weisser gutedel, würzer.

Röda viner och roséviner

Allegro, baron, blauburger, blauer zweigelt, cabernet cantor, cabernet carbon, cabernet carol, cabernet franc, cabertin, calandro, deckrot, domina, färbertraube, frühburgunder, hegel, helfensteiner, heroldrebe, monarch, muskattrollinger, neronet, palas, pinotin, piroso, reberger, rosenmuskateller, rotberger, tauberschwarz, wildmuskat.

Synonymer för druvsorterna har lagts till.

Skäl:

Den tidigare förteckningen över druvsorter var inte fullständig. Den har utökats så att den omfattar alla druvsorter som har klassificerats hittills samt deras synonymer.

4. Tillämpliga krav enligt EU-lagstiftning eller nationell lagstiftning

Beskrivning:

De ytterligare märkningskraven kommer att anges under punkt 10 i produktspecifikationen.

Mindre geografiska enheter

TILLÄGG:

Vinodlingsregistret innehåller även en förteckning över namnen på de områden, storskaliga vinodlingar och enskilda vinodlingar samt de tegskiftessystem som får användas som mindre geografiska enheter. Däri anges gränserna för odlingarna och områdena i form av nummer i fastighetsregistret (enhet i fastighetsregistret, underenhet i fastighetsregistret, tegskiftessystem, skifte). Registret drivs av Rheinland-Pfalz lantbruksnämnd. I Saarland anges de i förordningen om avgränsade vinodlingsområden i Saarland (Verordnung über die Abgrenzung der Weinbaugebiete im Saarland). Vinodlingsregistret har upprättats och förvaltas på grundval av

— avsnitt 23.3 och 23.4 i den federala vinlagen (Weingesetz),

— avsnitt 29 i den federala vinförordningen (Weinverordnung),

— delstaten Rheinland-Pfalz lag om fastställande av platser och områden och om vinodlingsregistret (vinodlingslagen) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle [Weinlagengesetz]),

— Saarlands förordning av den 2 juni 2006 om avgränsning av vinodlingsområden i Saarland,

— avsnitt 2.16 i Rheinland-Pfalz förordning om ansvar på vinlagstiftningsområdet (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Gränserna för små geografiska enheter får endast ändras med godkännande från de behöriga organisationerna enligt avsnitt 22g i den federala vinlagen, och dessa organisationer ska anmäla eventuella ändringar till den federala myndigheten för jordbruk och livsmedel.

Skäl:

Bestämmelserna om märkning bör kompletteras och inbegripa mindre geografiska enheter, för att de ska överensstämma med gällande lagstiftning.

5. Kontrollmyndigheter

Beskrivning:

Tillägg avseende de utsedda kontrollmyndigheterna och deras arbetsuppgifter.

TILLÄGG:

Lantbruksnämnden bistås i sina kontroller av

Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz (Rheinland-Pfalz provningskontor) Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

Tfn +49 2 61 9149 0

Fax +49 2 61 914919 0

E-post: poststelle@lua.rlp.de

För Saarland:

Saarlands lantbruksnämnd In der Kolling 310 66450 Bexbach

Tfn +49 6 826 82895 0

Fax +49 6 826 82895 60

E-post: info@lwk-saarland.de

Lantbruksnämnden bistås i sina kontroller av

Landesamt für Verbraucherschutz (Saarlands konsumentskyddsbyrå) Konrad-Zuse-Straße 11 66115 Saarbrücken

Tfn +49 6 81 9978 0

Fax +49 6 81 9978 4549

E-post: poststelle@lav.saarland.de

Skäl:

Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz (Rheinland-Pfalz provningskontor) och Landesamt für Verbraucherschutz (Saarlands konsumentskyddsbyrå) bör läggas till som kontrollmyndigheter, eftersom de utför kontroller i detta område. I Saarland har kontrollorganets adress ändrats.

6. Andra

Beskrivning:

Redaktionella ändringar i linje med EU-kraven.

Skäl:

Redaktionella ändringar var nödvändiga för att uppfylla EU-kraven.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Produktens namn

Mosel

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

5. Mousserande kvalitetsviner

8. Pärlande vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

1. Qualitätswein (kvalitetsvin), vitt

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

De vita vinerna har i allmänhet en ljusgrön till intensiv, djupt gyllengul färg. Aromerna sträcker sig vanligen från friska och fruktiga till blommiga och kryddiga. Merparten av de vita vinerna är endruvsviner och återspeglar därför vanligtvis egenskaperna hos de olika druvsorter som de är gjorda av. De har oftast en mild till fyllig smak och en lätt till kraftfull syrastruktur. Beroende på hur vinerna lagras kan de också ha rostade aromer och lätta till mer framträdande fenoler. I synnerhet viner av druvsorten riesling återspeglar genom sina aromer och sin mineralitet de olika växtplatserna i Mosel.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2. Qualitätswein (kvalitetsvin), rött

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

De röda vinerna har oftast en vattnigt röd till djupblå eller violett färg, beroende på druvsorten, och med åldern får de också vissa bruna toner. Deras aromer är vanligen fruktiga med inslag av bär och röda frukter, och de kan också ha en kryddig, jordig karaktär. Beroende på hur vinerna lagras kan de även ha rostade aromer och inslag av choklad. De har vanligen en mild till rik smak och en sammetsmjuk till frisk syrastruktur.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3. Qualitätswein (kvalitetsvin), rosé; weissherbst, blanc de noir

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

Rosévinerna och weissherbst-vinerna har vanligen en blek till stark ljusröd färg. Blanc de noir-vinerna har samma färg som vita viner. Aromerna är vanligen friska och fruktiga till lätt kryddiga, med inslag av röda bär och röda frukter. Blanc de noir-vinerna kan också ha milda aromer av kärn- och stenfrukter. De har oftast en mild till rik smak och en lätt till kraftfull syrastruktur.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

4. Qualitätswein (kvalitetsvin), rotling

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

Rotling-viner har vanligen en svag till stark ljusröd färg. Aromerna är vanligtvis fruktiga, ibland något kryddiga, med inslag av bär, kärnfrukt och citrusfrukter. Vinerna, har oftast en mild till rik smak och en frisk syrastruktur.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Prädikatswein kabinett (vin med den särskilda benämningen kabinett)

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

Viner som omfattas av SUB ”Mosel” och bär den särskilda benämningen kabinett är i allmänhet fruktiga och friska med märkbar syra och måttlig alkoholhalt.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

6. Prädikatswein spätlese (vin med den särskilda benämningen spätlese)

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

Viner som omfattas av SUB ”Mosel” och bär den särskilda benämningen spätlese uppvisar vanligen intensiva aromer av mogna frukter och en harmonisk syrastruktur.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

7. Prädikatswein auslese (vin med den särskilda benämningen auslese)

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

Viner som omfattas av SUB ”Mosel” och bär den särskilda benämningen auslese har vanligen en kraftig färg och intensiva, fruktiga aromer som ibland är exotiska. Lätta honungslika och kryddiga toner är också vanliga.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

8. Prädikatswein beerenauslese (vin med den särskilda benämningen beerenauslese)

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

Viner som omfattas av SUB ”Mosel” och bär den särskilda benämningen beerenauslese framställs av övermogna, torkade eller botrytis-angripna druvor och har därför vanligen en intensiv gyllengul till bärnstensliknande färg och en något oljig konsistens. Smaken är ofta intensivt söt, och vinerna har en måttlig till kraftfull syrastruktur. Aromerna varierar vanligtvis från fruktiga till kryddiga, med inslag av mogen till övermogen frukt, torkad frukt, honung och kryddor.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

9. Prädikatswein eiswein (vin med den särskilda benämningen eiswein)

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

Viner som omfattas av SUB ”Mosel” och bär den särskilda benämningen eiswein pressas av naturligt frusna druvor, vilket innebär att druvornas ämnen är ytterst koncentrerade. Isvinerna har en intensiv, söt smak i kombination med en kraftfull syra. Aromerna är oftast fruktiga och inte lika präglade av ädelröta som de viner som bär benämningen beerenauslese eller trockenbeerenauslese.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

10. Prädikatswein trockenbeerenauslese (vin med den särskilda benämningen trockenbeerenauslese)

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

Viner som omfattas av SUB ”Mosel” och bär den särskilda benämningen trockenbeerenauslese framställs av övermogna, torkade eller botrytis-angripna druvor och har därför vanligen en intensiv gyllengul till bärnstensliknande färg och en något oljig konsistens. Smaken är ofta intensivt söt, och vinerna har en måttlig till kraftfull syrastruktur. Aromerna varierar vanligtvis från fruktiga till kryddiga, med inslag av mogen till övermogen frukt, torkad frukt, honung och kryddor. I princip skiljer sig trockenbeerenauslese-vinerna från beerenauslese-vinerna på så vis att de har mer koncentrerade aromer och de präglas mer av botrytis-angripna eller russinliknande druvor.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

11. Pärlande vin, mousserande kvalitetsvin

KORTFATTAD BESKRIVNING

De olika typerna av förvittringsjord ger produkter som omfattas av de särskilda egenskaperna hos SUB ”Mosel”.

Pärlande vin

De pärlande kvalitetsvinerna har fina till märkbara bubblor och är fruktiga och friska. Deras aromer motsvarar de aromer som beskrivs för de vita vinerna, rosévinerna och de röda vinerna, beroende på vilken typ av vin det rör sig om.

Mousserande kvalitetsviner

De mousserande kvalitetsvinerna har märkbara eller kraftiga bubblor och sträcker sig från fruktiga och friska till mogna och jästiga. Aromerna får sina kännetecken av typen av basvin, de druvsorter som används och den tid vinet lagras på bottensatsen.

Crémants-vinerna har intensiva bubblor och en mjuk struktur. Aromerna sträcker sig vanligen från fruktiga och mogna till jästiga och kryddiga, och påverkas av typen av basvin, de druvsorter som används och den tid vinet lagras på bottensatsen.

Den totala alkoholhalten hos viner som omfattas av SUB ”Mosel” och framställs utan berikning får överstiga 15 volymprocent.

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Vinframställningsmetoder

5.1. Särskilda oenologiska metoder

1. Alla produkter

Särskild oenologisk metod

Nuvarande lagstiftning gäller.

2. Alla produkter

Relevanta restriktioner för vinframställning

Nuvarande lagstiftning gäller.

3. Alla produkter

Odlingsmetoder

Nuvarande lagstiftning gäller.

5.2. Högsta avkastning

125 hektoliter per hektar

6. Avgränsat geografiskt område

Området för den skyddade ursprungsbeteckningen i Rheinland-Pfalz omfattar följande kommuner: Alf (1599), Alken (1375), Ayl (Ayl [2740], Biebelhausen [2741]), Bausendorf (Bausendorf [2476], Olkenbach [2477]), Beilstein (1509), Bekond (2609), Bengel (2474), Bernkastel-Kues (Andel [2431], Bernkastel [2433], Kues [2432], Wehlen [2434]), Brauneberg (2429), Bremm (1516), Briedel (1601), Briedern (1510), Brodenbach (1373), Bruttig-Fankel (Bruttig [1506], Fankel [1507]), Bullay (1596), Burg (Mosel) (2460), Burgen (landsbygdsdistrikt i Bernkastel-Wittlich) (2425), Burgen (landsbygdsdistrikt i Mayen-Koblenz) (1371), Cochem (Cochem [1531], Cond [1533], Sehl [1532]), Detzem (2602), Dieblich (1378), Dreis (landsbygdsdistrikt i Bernkastel-Wittlich) (2540), Ediger-Eller (Ediger [1514], Eller [1515]), Ellenz-Poltersdorf (1508), Enkirch (2459), Ensch (2605), Erden (2440), Ernst (1505), Esch (landsbygdsdistrikt i Bernkastel-Wittlich) (2562), Fell (Fastrau [2619], Fell [2622]), Fisch (2735), Flußbach (2478), Föhren (2610), Franzenheim (2786), Graach an der Mosel (2437), Hatzenport (1370), Hetzerath (2559), Hochweiler (2787), Hupperath (2542), Igel (Igel [2788], Liersberg [2789]), Irsch (2711, 2867), Kanzem (2757), Kasel (2662), Kastel-Staadt (2713), Kenn (2614), Kesten (2427), Kinderbeuern (2475), Kinheim (2473), Kirf (Kirf [2717], Meurich [2718]), Klausen (Krames-Klausen [2563], Pohlbach [2564]), Klotten (1502), Klüsserath (2608), Kobern-Gondorf (Gondorf [1364], Kobern [1363]), Koblenz (Güls [1405], Koblenz [1401], Lay [1403], Metternich [1407], Moselweiß [1402]), Köwerich (2607), Konz (Filzen [2428], Filzen [2770], Könen [2769], Kommlingen [2773], Konz [2771], Krettnach [2774], Niedermennig [2772], Oberemmel [2775]), Korlingen (2668), Kröv (2472), Langsur (Grewenich [2793], Langsur [2790], Metzdorf [2794]), Lehmen (Lehmen [1366], Moselsürsch [1367]), Leiwen (2601), Lieser (2436), Löf (Kattenes [1368], Löf [1369]), Lösnich (2441), Longen (2616), Longuich (2615), Maring-Noviand (2435), Mehring (Lörsch [2617], Mehring [2621]), Mertesdorf (2663), Merzkirchen (2724), Mesenich (1511, 2791), Minheim (2576), Morscheid (2665), Moselkern (1558), Müden (Mosel) (1557), Mülheim (Mosel) (2430), Neef (1597), Nehren (1513), Neumagen-Dhron (Dhron [2579], Neumagen [2580]), Niederfell (1377), Nittel (Köllig [2761], Nittel [2763], Rehlingen [2762]), Oberbillig (2767), Oberfell (1376), Ockfen (2739), Ollmuth (2675), Onsdorf (2760), Osann-Monzel (Monzel [2566], Osann [2565]), Palzem (Esingen [2728], Helfant [2732], Kreuzweiler [2729], Palzem [2730], Wehr [2731]), Pellingen (2776), Piesport (Niederemmel [2578], Piesport [2577]), Platten (2536), Pluwig (2670), Pölich (2603), Pommern (1546), Pünderich (1600), Ralingen (Edingen [2804], Godendorf [2803], Ralingen [2802], Wintersdorf [2799]), Reil (2471), Riol (2618), Rivenich (2561), Riveris (2664), Saarburg (2737), Sankt Aldegund (1598), Schleich (2604), Schoden (2742), Schweich (Issel [2613], Schweich [2612]), Sehlem (2560), Senheim (1512), Serrig (2712), Sommerau (2666), Starkenburg (2458), Tawern (Fellerich [2766], Tawern [2759]), Temmels (2765), Thörnich (2606), Traben-Trarbach (Traben [2452], Trarbach [2453], Wolf [2451]), Treis-Karden (Karden [1555], Treis [1556]), Trier (Biewer [2857], Eitelsbach [2855], Filsch [2866], Kernscheid [2868], Kürenz [2864], Olewig [2863], Ruwer-Maximin [2853], Ruwer-Paulin [2854], St. Matthias [2861], Tarforst [2865], Trier [2856], Zewen [2860]), Trittenheim (2581), Ürzig (2439), Valwig (1504), Veldenz (2423), Waldrach (2661), Wasserliesch (2768), Wawern (Trier-Saarburg) (2758), Wellen (2764), Witlingen (2756), Wincheringen (Bilzingen [2723], Söst [2734], Wincheringen [2733]), Winningen (1362), Wintrich (2426), Wittlich (Lüxem [2522], Neuerburg [2524], Wittlich [2521]), Zell (Mosel) (Kaimt [1594], Merl [1595], Zell [1593]), Zeltingen-Rachtig (2438).

Området för den skyddade ursprungsbeteckningen i Saarland omfattar följande kommuner/distrikt: Perl (Hasenberg, St. Quirinusberg), Oberperl, Nennig (Römerberg, Schlossberg och Sehndorf (Klosterberg, Marienberg).

Den exakta avgränsningen framgår av kartorna över vinodlingarna i de ovannämnda kommunerna, som avgränsas per skifte. Kartorna finns på www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Qualitätswein (kvalitetsvin), prädikatswein (vin med särskild benämning), sekt b.A. (mousserande kvalitetsviner från bestämda regioner) och qualitätsperlwein b.A. (pärlande viner från bestämda regioner) som omfattas av det skyddade namnet ”Mosel” får produceras i ett annat område än det särskilda odlingsområde där druvorna har skördats och som anges i märkningen, under förutsättning att produktionsområdet ligger inom samma delstat eller i en angränsande delstat.

7. Huvudsakliga druvsorter

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Arnsburger

Auxerrois – auxerrois blanc, pinot auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Blauer frühburgunder – frühburgunder, pinot noir précoce, pinot madeleine, madeleine noir

Blauer limberger – limberger, lemberger, blaufränkisch

Blauer portugieser – portugieser

Blauer silvaner

Blauer spätburgunder – spätburgunder, pinot nero, pinot noir, samtrot

Blauer trollinger – trollinger, vernatsch

Blauer zweigelt – zweigelt, zweigeltrebe, rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet blanc

Cabernet carbon

Cabernet carol

Cabernet cortis

Cabernet cubin – cubin

Cabernet dorio – dorio

Cabernet dorsa – dorsa

Cabernet franc

Cabernet mitos – mitos

Cabernet sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay rosé

Dakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – faber

Findling

Freisamer

Früher malingre – malinger

Früher roter malvasier – malvoisie, malvasier, früher malvasier

Färbertraube

Gelber muskateller – muskateller, muscat blanc, muscat, moscato

Goldriesling

Grüner silvaner – silvaner, sylvaner

Grüner veltliner – veltliner

Hegel

Helfensteiner

Helios

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Merzling

Monarch

Morio muskat

Muscaris

Muskat ottonel

Müller thurgau – rivaner

Müllerrebe – schwarzriesling, pinot meunier

Neronet

Nobling

Optima 113 – optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rieslaner

Rondo

Rotberger

Roter elbling – elbling rouge

Roter gutedel – chasselas rouge

Roter muskateller

Roter riesling

Roter traminer – traminer, gewürztraminer, clevner

Rubinet

Ruländer – pinot gris, pinot grigio, grauburgunder, grauer burgunder

Saint laurent – st. laurent, sankt laurent

Saphira

Sauvignon blanc

Sauvignon cita

Sauvignon gryn

Sauvignon sary

Scheurebe

Schönburger

Septimer

Siegerrebe – sieger

Silcher

Sirius

Solaris

Souvignier gris

Staufer

Syrah – shiraz

Tauberschwarz

Weisser burgunder – pinot blanc, pinot bianco, weissburgunder

Weisser elbling – elbling

Weisser gutedel – chasselas, chasselas blanc, fendant blanc, gutedel

Weisser riesling – riesling, riesling renano, rheinriesling, klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. Beskrivning av samband

Vinodlingsregionen Mosel, vars vinodlingar främst ligger längs floden Mosel och dess tillflöden Saar och Ruwer, omfattar flera fysiografiska områden. Från sydväst till nordöst kan följande områden urskiljas: övre Mosel (Perl till Konz), Trierdalen (Konz till Schweich), mellersta Mosel (Schweich till Moselkern) och nedre Moseldalen (Moselkern till Koblenz). Morfologiskt sett kan Moselregionen i grova drag delas in två underregioner. I de fysiografiska områdena övre Mosel och Trierdalen slingrar sig floden Mosel fram genom dåtida Trierbäckenets relativt mjuka bergarter från mesozoikum (brokig sandsten, musselkalk och keuper). I de fysiografiska områdena mellersta Mosel och nedre Mosel bildar floden i stället meandrar i en smal v-formad dal som gröpts ut ur Rhenmassivets bergarter från devon. Längs Mosel, Saar och Ruwer ligger vinodlingsområden på altituder mellan 65 och 375 meter över havet. I genomsnitt ligger de på 180 meters höjd över havet. De vetter vanligen åt sydöst, syd eller sydväst (i ungefär 50 % av fallen) och i genomsnitt vetter vinodlingsområdet som helhet åt sydsydväst (195°). Geologi: I vinodlingsområdet Mosel dominerar bergarter från devon. Under denna period avlagrades sediment i ett havsbäcken. I kustområden bestod sedimenten av sand, medan de i inlandet bestod av silt och lera. Under karbonperioden veckades dessa avlagringar, som då hade hårdnat, och bildade berg (Rhenmassivet). I de områden där bergarter från devon tränger fram ser vi främst kvartssandsten, kvartsit och (ler-)skiffer. Den brokiga sandstenen bildades genom att floden och vinden förde med sig avlagringar som ansamlades i dåtida Trierbäckenet. Under de efterföljande perioderna, då muschelkalk- och keuperlagren bildades, ansamlades kalkhaltiga havsavlagringar i Trierbäckenet. Bergarter från keuper- och muschelkalklagren finns endast i övre Mosel.

Naturliga faktorer: Medeltemperaturen dagtid är på årsbasis 9,7 °C och under själva odlingssäsongen 14,1 °C. Den genomsnittliga årsnederbörden är 760 mm, varav omkring 60 % faller under odlingssäsongen. Vinstockarna får i genomsnitt 652 000 Wh/m2 direkt solsken under odlingssäsongen. De högsta solskensvärdena har uppmätts på de branta och väldigt branta sluttningarna.

Mänskliga faktorer: Den småskaliga strukturen och de branta sluttningarna begränsar möjligheterna att använda maskiner på vinodlingarna, och deras skötsel är därför mycket arbetsintensiv vilket har en stabiliserande effekt på avkastningen. Dessa förutsättningar bidrar avsevärt till skördens kvalitet när det gäller den lägsta naturliga alkoholhalten, aromernas utveckling och syrabalansen i vinerna. Vinernas särdrag kännetecknas av den långa odlingssäsongen, i kombination med odlingsområdets särskilda topografi, de mikroklimatiska förhållandena, jordmånens karakteristiska sammansättning och den omfattande mänskliga arbetsinsatsen. Människans påverkan härrör från en uråldrig vinodlingstradition.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Vin, mousserande kvalitetsviner, pärlande kvalitetsviner

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Vinerna måste klara en officiell kontroll för att de ska få märkas med de traditionella uttrycken qualitätswein (kvalitetsvin), prädikatswein (vin med en särskild benämning), qualitätsperlwein b.A. (pärlande kvalitetsvin från bestämda regioner) eller sekt b.A. (mousserande kvalitetsvin från bestämda regioner). Det inspektionsnummer som utfärdas (amtliche Prüfungsnummer eller A.P.-Nr.) ska anges på etiketten. Det ersätter partinumret.

Förutom det befintliga skyddade vinnamnet måste vin och vinprodukter märkas med ett av de traditionella uttryck som anges i punkt 5 a i produktspecifikationen. Det är valfritt att använda de traditionella uttryck som förtecknas i punkt 5 b i produktspecifikationen.

Vinodlingsregistret innehåller även en förteckning över namnen på de områden, storskaliga vinodlingar och enskilda vinodlingar samt de tegskiftessystem som får användas som mindre geografiska enheter. Däri anges gränserna för odlingarna och områdena i form av nummer i fastighetsregistret (enhet i fastighetsregistret, underenhet i fastighetsregistret, tegskiftessystem, skifte). Registret drivs av Rheinland-Pfalz lantbruksnämnd. I Saarland anges de i förordningen om avgränsade vinodlingsområden i Saarland (Verordnung über die Abgrenzung der Weinbaugebiete im Saarland). Vinodlingsregistret har upprättats och förvaltas på grundval av

— avsnitt 23.3 och 23.4 i den federala vinlagen (Weingesetz),

— avsnitt 29 i den federala vinförordningen (Weinverordnung),

— delstaten Rheinland-Pfalz lag om fastställande av platser och områden och om vinodlingsregistret (vinodlingslagen) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle [Weinlagengesetz]),

— Saarlands förordning av den 2 juni 2006 om avgränsning av vinodlingsområden i Saarland,

— avsnitt 2.16 i Rheinland-Pfalz förordning om ansvar på vinlagstiftningsområdet (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Gränserna för små geografiska enheter får endast ändras med godkännande från de behöriga organisationerna enligt avsnitt 22g i den federala vinlagen, och dessa organisationer ska anmäla eventuella ändringar till den federala myndigheten för jordbruk och livsmedel.

Länk till produktspecifikationen

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.