Händelseutvecklingen i fallet med de fem bokförläggare som försvann i slutet av 2015 fortsatte under 2016. Fyra av förläggarna återvände till Hongkong under året, även om omständigheterna kring deras försvinnande aldrig har klarlagts. Gui Minhai, som är svensk medborgare, hålls fortfarande fängslad i Kina utan att ha blivit formellt åtalad. Tre av de återfunna förläggarna uppgav att de frivilligt begett sig till det kinesiska fastlandet för att hjälpa till med utredningen. Lam Wing Kee påstod i ett offentligt uttalande att han hade kidnappats och förhörts av fastlandets säkerhetsstyrkor under åtta månader. Flera bokhandlare deltog i tv-sända ”bekännelser”. EU har vid upprepade tillfällen uttryckt sin oro över sådana metoder.

Fallet pågick fortfarande i Hongkongs domstol när den nationella folkkongressens ständiga utskott beslutade att gå in och lägga fram en ny tolkning av grundlagens bestämmelser om hur eden ska avläggas (artikel 104). Tolkningen, som enhälligt antogs av den nationella folkkongressens ständiga utskott den 7 november, sände ett tydligt budskap om att Sixtus Leung och Yau Wai-ching bör förhindras att avlägga sin ed på nytt och att tillträda sina poster. Domstolen gjorde senare samma bedömning, även om domaren betonade att han skulle ha kommit fram till samma slutsats oberoende av det ständiga utskottets tolkning. De två ledamöterna förlorade sina överklaganden. Under tiden beordrades de att ställa sina platser till förfogande.

Kraven på självbestämmande och självständighet ställdes under upptakten till fyllnadsvalet till det lagstiftande rådet i februari och under valkampanjen inför valet till det lagstiftande rådet i september. Det är inte många människor i Hongkong som faktiskt stöder sådana radikala idéer men sociala och ekonomiska problem, i kombination med missnöje med den traditionella politiska makten, tycks spä på stödet för lokalisterna. Här påminner EU om att unionen håller fast vid politiken för ett enat Kina och sitt stöd för den fortsatta tillämpningen av principen ”ett land, två system” i Hongkong.

Efter de fem bokförläggarnas försvinnande kom uppgifter om att vissa bokhandlar slutat sälja publikationer som är kritiska mot Kinas ledare och att andra lagt ned. Dessutom har förläggare rapporterat om störningar i samband med tryck, lager och distribution.

Under 2015 väckte utnämningarna till universitetens styrelse stor debatt om den akademiska friheten och lärosätenas oberoende styrning. Under hela 2016 fortsatte kraven på att regeringschefen genom sitt ämbete inte längre automatiskt ska vara universitetskansler för alla universitet i Hongkong. Många akademiker ser denna kutym som ett hot mot universitetens oberoende styrning som i långa loppet skulle kunna skada den akademiska friheten i Hongkong.

Hongkong har fortfarande inte någon heltäckande lagstiftning mot diskriminering. I januari lade kommissionen för lika möjligheter (Equal Opportunities Commission, EOC) fram en studie om diskriminering på grund av sexuell läggning. I den konstaterades att det fanns en utbredd diskriminering av hbti-personer. Trots det ställde sig 55,7 % av befolkningen positiva till lagstiftning mot diskriminering. Kommissionen för lika möjligheter uppmanade regeringen att inleda ett offentligt samråd om innehållet i framtida lagstiftning.

Efter en längre period av offentligt samråd och överläggningar om översynen av diskrimineringslagstiftningen lämnade kommissionen för lika möjligheter i mars över rekommendationer till regeringen. Till de högprioriterade områdena hör bland annat rättigheter för personer med funktionsnedsättning, kvinnors jämställdhet, diskriminering på grund av ras, nationalitet, medborgarskap och uppehållsstatus, samt lika skydd för samboende par.

De runt 300 000 utländska hushållsarbetarna i Hongkong har fortfarande ett bristfälligt arbetarskydd och socialt skydd. Två bestämmelser är särskilt problematiska: kravet på att bo hos arbetsgivaren och ”tvåveckorsregeln”, som innebär att utländska hushållsarbetare måste hitta ett nytt arbete inom två veckor efter det att deras kontrakt har löpt för att inte riskera att utvisas. Andra oroande frågor är skuldslaveri och arbetsförmedlingarnas felaktiga handläggning. Regeringen vidtog åtgärder för att ta itu med dessa frågor och utfärdade t.ex. en icke-bindande uppförandekod. Det behövs dock mer beslutsamma åtgärder.

Frågan om människohandel fortsatte att vara en källa till oro, i synnerhet då det saknas en samlad rättslig och politisk ram. Regeringen har inrättat en arbetsgrupp som ska arbeta med frågan tillsammans med EU och andra medlemmar av det internationella samfundet.

Under 2016 pågick en het debatt om flyktingar. Det lokala och internationella samfundet oroades över regeringschefens uttalanden i medierna om att Hongkong kan överväga att dra sig ur konventionen mot tortyr för att begränsa tillströmningen av migranter som begär skydd från förföljelse (non-refoulement). Hongkong har inte anslutit sig till konventionen mot tortyr i eget namn, utan genom Kina. Flera höga tjänstemän försäkrade senare att Hongkong inte hade någon avsikt att dra sig ur konventionen. Hongkongs regering anser dock att det finns ett behov av att se över non-refoulementförfarandet, som man menar lätt kan missbrukas, vilket har lett till en eftersläpning av omkring 10 000 fall.

Korruptionen bedömdes vara under kontroll och systemet för korruptionsbekämpning fortsatte att vara kraftfullt och stabilt. Hongkong håller en mycket hög standard i fråga om öppenhet och åtgärder mot korruption. Hongkongs myndigheter, politiska ledare och företagsledare är medvetna om att öppenhet är viktigt för Hongkongs fortsatta styrka som internationellt affärscentrum, även för företag på det kinesiska fastlandet.

Förbindelserna mellan Hongkong och det kinesiska fastlandet

Delar av Hongkongs samhälle oroades över att Hongkongs ”höga grad av självständighet” inom Kina höll på att urholkas och över att respekten för Hongkongs värderingar och levnadssätt inom ramen för principen ”ett land, två system” höll på att avta. De största utmaningarna för Hongkongs förbindelser med Kina var framväxten av radikala politiska strömningar i Hongkong och den nationella folkkongressens ständiga utskotts tolkning av artikel 104. Tidsfristen 2047 ökar bara den oro och osäkerhet som råder i Hongkongs samhälle över vad som kommer att hända med principen ”ett land, två system” i framtiden, trots att Peking upprepade gånger har försäkrat att man kommer att fortsätta att respektera och troget tillämpa den.

Efter att en av bokförläggarna gått ut offentligt och påstått att han hade kidnappats av fastlandets styrkor skrev regeringschef CY Leung till Kinas centralregering och bad om närmare klargöranden. Hongkongs myndigheter och Kinas centralregering höll flera förhandlingar för att nå en överenskommelse om en gränsöverskridande anmälningsmekanism för invånare i Hongkong som fängslas på fastlandet och vice versa.

Ordföranden för den nationella folkkongressen, Zhang Dejiang, avlade ett officiellt besök i Hongkong den 17–19 maj med anledning av toppmötet om den nya sidenvägen (Belt and Road). Det här var första gången som en hög Peking-tjänsteman besökte Hongkong efter den misslyckade reformen och den prodemokratiska paraplyrörelsen 2014. Zhang Dejiang ville försäkra Hongkongs befolkning om att Kina avser att fortsätta att tillämpa principen ”ett land, två system”. Han sträckte ut en hand mot den pandemokratiska oppositionen men de ökade politiska spänningarna möjliggjorde inga mer givande kontakter. Vid årets slut meddelade Kinas centralregering att den tänkte utfärda hemresetillstånd (som möjliggjorde resor till fastlandet) för vissa pandemokratiska politiker som inte hade sådana.

Ekonomisk utveckling

Under 2016 ökade Hongkongs BNP med 1,9 % i reala termer, efter att ha ökat med 2,4 % under 2015. Utrikeshandeln uppvisade sämre resultat än förväntat under första halvåret på grund av det dystra globala handelsklimatet. Den kraftiga minskningen av antalet turister från det kinesiska fastlandet påverkade även detaljhandeln negativt. Ekonomin återhämtade sig stadigt mot andra halvåret 2016, med en ökad export av varor och tjänster. Full sysselsättning rådde på arbetsmarknaden, med en låg arbetslöshet på 3,4 % 2016. Inflationen fortsatte att vara låg och konsumentpriserna ökade med 2,3 % under året.

I sitt årliga politiska tal den 13 januari 2016 tillkännagav regeringschef CY Leung en rad initiativ för att utveckla ekonomin, främja innovation och teknik och förbättra utbildningen och sjukvården. Han betonade särskilt Hongkongs roll i Kinas initiativ ”ett bälte, en väg” och dess trettonde femårsplan. Hongkong skulle fortsätta att teckna nya frihandelsavtal, avtal för främjande och skydd av investeringar, dubbelbeskattningsavtal och luftfartsavtal med viktiga handelspartner längs den nya sidenvägen.

Statsbudgeten för 2016–2017 innehöll ett antal åtgärder för att hjälpa företag och invånare att klara sig i en allt svagare ekonomi och för att främja konsumtion. Man introducerade olika finansieringssystem och initiativ för att främja utvecklingen av innovation och teknik (inklusive finansiell teknik (fintech)), främja nyföretagande, hjälpa industrier att hitta nya marknader och stödja satsningarna på initiativet ”ett bälte, en väg”. Trots att de offentliga utgifterna med åren har fortsatt att öka gick Hongkong med stora finanspolitiska överskott och de skattemässiga reserverna uppgick till 935,7 miljarder Hongkongdollar i slutet av räkenskapsåret 2016–2017, vilket motsvarar 37 % av BNP.

Efter att ett utkast antagits i början av året arbetade myndigheterna i Hongkong på olika fronter med att anamma den nationella strategin ”ett bälte, en väg”. En ledningsgrupp inrättades under ledning av regeringschefen för att utforma strategier och politik för Hongkongs deltagande i ”ett bälte, en väg”, tillsammans med ett särskilt kontor för ändamålet. Parallellt med detta inrättade Hongkongs monetära myndighet i juli ett kontor för infrastrukturfinansiering för att främja Hongkong som plattform för infrastrukturfinansiering. På tillsynsområdet undertecknade Hongkong luftfartsavtal och/eller dubbelbeskattningsavtal med flera länder längs den nya sidenvägen (Malta, Serbien och Lettland) för att bana väg för potentiella utvecklingsmöjligheter. Det finns planer på att inleda förhandlingar om frihandelsavtal med Georgien och Maldiverna som Hongkong hoppas mynna ut i nya frihandelsmöjligheter i Eurasien. Under året genomfördes ett antal officiella besök till länderna längs den nya sidenvägen och även en rad PR-evenemang.

Hongkong var för andra året i rad världens största marknad för börsintroduktioner, som drog in sammanlagt 24,8 miljarder US-dollar. Finansinstitut på det kinesiska fastlandet stod för över 80 % av intäkterna. Hongkong bibehöll sin konkurrensfördel gentemot Shanghai och Shenzhen som de kinesiska företagens främsta finansieringscentrum. Utvecklingen av offshoreverksamheten för renminbi i Hongkong bromsades till följd av den fortsatta försvagningen av den kinesiska valutan. Likviditetspoolen för renminbi minskade, liksom transaktionerna i renminbi, framförallt till följd av starka förväntningar på en fortsatt försvagning av valutan. Hongkong fortsatte att vara det huvudsakliga försöksområdet för Kinas reformer av kapitalmarknaden. Efter den lyckade lanseringen av börskopplingsprogrammet mellan Shanghai och Hongkong i november 2014 lanserades en andra börskoppling med Shenzhen den 5 december. Börskopplingsprogrammet mellan Shenzhen och Hongkong innebär att internationella investerare kan köpa och sälja 881 Shenzhennoterade aktier, samtidigt som behöriga investerare på fastlandet har tillgång till 417 Hongkongaktier. Programmet var en ny milstolpe i Kinas arbete med att öka investerarnas förtroende på aktiemarknaderna efter tumulten sommaren 2015. Det var även ett viktigt framsteg i arbetet med att reformera landets finansmarknader. Hongkongs monetära myndighet förklarade att båda sidorna skulle undersöka möjligheten att så småningom även införa ett kopplingsprogram för obligationsmarknaderna.

Medan de finansiella tjänsterna blomstrade, vilket befäste Hongkongs position som internationellt finanscentrum, fortsatte vissa sektorer (särskilt hamnsektorn och andra relaterade sektorer och branscher) att tappa fart. Hongkongs hamn mötte allt större konkurrens från hamnarna på fastlandet till följd av att Kina lättade på sin sjöfartspolitik och lät utländska företag lasta och lossa last längs sin kust. Till följd av detta håller Hongkong gradvis på att förlora sin roll som omlastningshamn för varor till och från fastlandet, något som utgjorde omkring 40 % av Hongkongs omlastningsverksamhet. För över ett decennium sedan var Hongkong den största containerhamnen i världen, men backade 2015 till femte plats, efter Shanghai, Singapore, Shenzhen och Ningbo. Under 2016 minskade containertransporterna i Hongkongs hamn med ytterligare 2,2 %.

Hongkongs industriella struktur har till stora delar varit oförändrad sedan 1997. För att klara de nya utmaningarna i den digitala eran försöker Hongkong även att lägga om sin tillväxtstrategi genom att satsa på teknik och innovation. I sitt politiska tal och sin statsbudget för 2016–2017 anslog regeringen rekordsumman 18 miljarder Hongkongdollar för att främja innovations- och teknikutvecklingen. Bland annat satsades 8,2 miljarder Hongkongdollar på att utveckla höga industribyggnader för reindustrialisering. Innovations- och teknikbyrån inrättades i november 2015 för att leda sektorns arbete för att komma ikapp. Under 2016 lanserades ett pilotprojekt för tekniskt stöd på 500 miljoner Hongkongdollar för att ge små och medelstora företag ekonomiskt stöd för att förbättra sin tekniska kapacitet. Andra initiativ som är på gång är bland annat Innovation Technology Venture Fund (som ska främja offentlig-privata partnerskap) och Midstream Research Programme (som ska hjälpa universitet att omvandla forskning till kommersiell framgång).