Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Memorandum om livslångt lärande"

(2001/C 311/09)

Den 26 april 2001 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23.3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om "Memorandum om livslångt lärande".

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 18 juli 2001. Föredragande var Christóforos Koryfídis och medföredragande José Isaías Rodríguez García-Caro och Bernd Rupp.

Vid sin 384:e plenarsession den 12-13 september 2001 (sammanträdet den 12 september) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 99 röster för och 3 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Detta initiativyttrande handlar om livslångt lärande och kommissionens memorandum om detta ämne(1). Det bör även räknas in i ESK:s insatser i samband med åtagandet att ge snabba svar när kommittén hörs av EU:s politiska institutioner. I detta skede är yttrandet främst inriktat på att kommittén skall kunna påverka den rapport som kommissionen skall utarbeta(2) med utgångspunkt i erfarenheterna av detta samråd och en eventuell handlingsplan.

2. Memorandumet

2.1. I memorandumet lyfts bl.a. följande punkter fram:

- Kommissionen ger uttryck för sin syn på livslångt lärande med följande ord: "Livslångt lärande är inte längre bara en aspekt på allmän och yrkesinriktad utbildning utan det måste bli den ledsagande principen för tillhandahållande av och deltagande i hela spektrumet av inlärningsmiljöer".

- Livslångt lärande sätts i relation till en nödvändighet och en vision: "Livslångt lärande är en förutsättning för en lyckad övergång till en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle", och det finns en vision om att denna övergång skall bli verklighet "under nästa årtionde" och (på samma sätt) skall omfatta "alla som bor i Europa, utan undantag".

- Kommissionen försöker definiera på vilket sätt övergången till en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle skall ske och vilken roll det livslånga lärandet skall spela i denna process.

- Dess syfte är att "inleda en Europa-omfattande debatt om en övergripande strategi för genomförandet av livslångt lärande för såväl individer som institutioner, och på alla områden inom det offentliga och det privata livet".

2.2. Memorandumet innehåller sex centrala budskap (mål) för frågor och dialog runt genomförandet och utvecklingen med utgångspunkt i begreppet livslångt lärande. Dessa budskap avslutas med en förteckning över följande debattfrågor:

Centralt budskap nr 1: Nya grundläggande färdigheter för alla.

Centralt budskap nr 2: Mer investering i mänskliga resurser.

Centralt budskap nr 3: Innovation i undervisning och inlärning.

Centralt budskap nr 4: Att värdesätta lärandet.

Centralt budskap nr 5: Nytt tänkande inom studie- och yrkesvägledning.

Centralt budskap nr 6: Att föra lärandet närmare individerna.

2.3. Memorandumet innehåller två bilagor. I bilaga I beskrivs europeiska och internationella exempel på goda idéer inom livslångt lärande, och i bilaga II görs en uttömmande analys av utsikterna att utarbeta indikatorer och riktmärken för livslångt lärande.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Memorandumet om livslångt lärande har ett särskilt värde och en särskild betydelse för ESK och det organiserade civila samhället. Det utgör en bra utgångspunkt om man vill bilda sig en uppfattning om hur människors liv har förändrats genom den digitala tekniken och de nuvarande ekonomiska och sociala mekanismerna (omfattningen, cyklerna och hastigheten har ändrats och rörligheten och konkurrenskraften har ökat när det gäller kreativitet och innovation, och individen och samhället utsätts för ett starkt tryck när det gäller att anpassa kunskaper, teknik och arbete till de nya situationerna). Samtidigt ger memorandumet möjlighet att finna lösningar på de stora aktuella problem som ungdomar och vuxna i Europa, arbetstagare, arbetslösa och de europeiska medborgarna i allmänhet möter i sitt dagliga liv.

3.1.1. I detta sammanhang rekommenderar ESK att begreppet livslångt lärande får så stor utbredning som möjligt och att memorandumet sprids i största möjliga utsträckning, så att det uppstår medvetenhet om och förståelse för detta initiativ i hela den europeiska gemenskapen.

3.2. Det är inte första gången som kommittén ägnar sig åt frågan om livslångt lärande och kommissionens memorandum om detta.

3.2.1. Kommittén anser sig har bidragit aktivt till utarbetandet av memorandumet på två olika sätt:

- Genom sin medverkan i förberedande seminarier och diskussion som kommissionen anordnade under den långa förberedelsefasen för memorandumet.

- Genom sitt omfattande arbete i form av yttranden om allmän och yrkesinriktad utbildning(3).

3.3. ESK stöder kommissionens grundinställning i samtliga frågor (se inledningen i memorandumet), och instämmer särskilt i följande:

- Påpekandet att Europeiska rådet i Lissabon (mars 2000) medförde förändringar för inriktningen för både politik och åtgärder i Europeiska unionen.

- Konstaterandet att de europeiska systemen för allmän och yrkesinriktad utbildning måste genomgå en anpassning om övergången till en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle skall lyckas(4).

- Nödvändigheten av att inleda en Europa-omfattande debatt med största möjliga medverkan av medborgarna och med syftet att genomföra en bred strategi för livslångt lärande(5).

- Uppfattningen att livslångt lärande inte längre bara är en aspekt på allmän och yrkesinriktad utbildning, utan att det måste bli den ledsagande principen för tillhandahållande av och deltagande i hela spektrumet av inlärningsmiljöer(6).

3.3.1. När det gäller målet om en detaljerad och enhetlig strategi för livslångt lärande vill ESK påpeka följande.

3.3.1.1. Strategin är nödvändig, men ger enligt ESK anledning till följande kommentarer:

- En genomtänkt och försiktig övergång för hela Europa till den digitala tidsåldern, informationssamhället och ett kunskapsbaserat samhälle är en grundförutsättning för Europas framtid (som union och i ännu högre grad som nationalstater)(7).

- Övergången medför i stort sett samma problem överallt, och det blir därför lättare att lösa dem genom gemensamma insatser (även när dessa insatser framför allt begränsar sig till att sprida och utnyttja etablerad praxis och en öppen samordningsmetod).

- Övergången går via utbildning.

3.3.1.2. Strategin är realistisk, även om kommittén anser följande:

- Den gynnsamma politiska konjunkturen gör det lämpligt för EU att vidta strategiska utbildningsåtgärder(8).

- De europeiska medborgarna konfronteras med problem till följd av bland annat ekonomins globalisering, problem som motiverar att man enas om en politik på detta område som kan accepteras både på politisk och social nivå.

- Även den tekniska konjunkturen är gynnsam för att omfattande områden inom utbildningssektorn skall kunna utvecklas på ett enhetligt sätt med hjälp av digital teknik.

3.3.1.3. ESK anser att denna strategi är nödvändig. Den kan också visa sig vara till nytta när man skall lösa de nuvarande problemen i Europa, framför allt svårigheter som rör

- arbetslösheten och utnyttjande av de möjligheter som den nya ekonomin erbjuder,

- de europeiska medborgarnas närmande till den digitala tekniken,

- den europeiska integrationen, nya europeiska styrelseformer och konkurrenskraft i hela den europeiska ekonomin.

3.4. Kommittén är medveten om sitt uppdrag och om det organiserade civila samhällets roll i utvecklingen av en helhetsstrategi för livslångt lärande. Av denna orsak ägnar sig kommittén åt denna fråga med särskild noggrannhet och uppmärksamhet. De synpunkter som kommittén hittills gett uttryck för ger, liksom dess nuvarande arbete, svar på många av de frågor som behandlas i memorandumet.

3.4.1. De åsikter om livslångt lärande som ESK hittills framfört kan sammanfattas på följande sätt:

- "Dagens utbildningssystem, som har en strikt kronologisk utformning och grundar sitt referenssystem på individens ålder, räcker inte till för att rusta de europeiska medborgarna inför de krav som ställs av kunskapssamhället och ekonomin. Det är därför absolut nödvändigt att individen snabbt får skörda utbildningens frukter. Detta förutsätter att man tänker om på detta område, på samma sätt som när det gäller begreppet 'livslångt lärande'"(9).

- Följande grundläggande principer kan tillämpas på livslångt lärande(10):

- Anpassningsprincipen: Enligt denna princip syftar det livslånga lärandet till att anpassa medborgarna till villkoren för att leva i det moderna samhället - som genomgår ständiga förändringar - och till att göra det möjligt för varje individ att inhämta, fräscha upp, förbättra och komplettera sin kunskap och kompetens.

- Rörlighetsprincipen: Medborgarnas möjligheter att utan begränsningar kombinera arbete med utbildning och fortbildning under hela livet är också en grundläggande princip för det livslånga lärandet. Principen omfattar också en möjlighet för medborgaren att bland alla utbildningsformer och utbildningsnivåer fortsätta sina studier om och när han eller hon så önskar.

- Helhetsprincipen: Med stöd av denna princip är inte det livslånga lärandet begränsat till vuxenutbildningen utan omfattar alla utbildningsfaser och utbildningsformer.

- Enligt ESK:s uppfattning är det livslånga lärandet avgörande för att göra de europeiska medborgarna förtrogna med informationssamhället, den nya tekniken och den nya ekonomin(11).

- Kommittén vill att det livslånga lärandet skall tillgodose behovet av anpassning till den nya företagarandan och bidra till nya sociala färdigheter(12).

- Kommittén anser också att det livslånga lärandet kan bidra till att vi kan reagera på ett klokt sätt på samhällets nya livsrytm och på att allt sker mycket snabbare enligt en ny logik som bygger på ovannämnda utmaningar. Inom ramen för det livslånga lärandet kan dagens aktiva EU-medborgare bidra till att påverka den politiska, ekonomiska och tekniska världsutvecklingen(13).

- ESK hoppas slutligen att det europeiska utbildnings- och lärdomsområdet skall omfatta de nya utbildningsområdena, t.ex. livslångt lärande och utbildning som är kopplad till informationssamhället och den nya ekonomin. Kommittén rekommenderar även att dessa områden främjas inom ramen för en öppen samordningsmetod och klart definierad jämförande utvärdering(14).

3.4.2. I de punkter som citeras ovan upprepar kommittén sitt stöd för kommissionens främjande av livslångt lärande och svarar samtidigt på en rad viktiga frågor i memorandumet:

- Bland annat besvarar man positivt frågan om huruvida det är alla medborgares personliga rättighet att förvärva och friska upp färdigheter under hela livet.

- Man klargör behovet av att på ett dialektiskt sätt knyta samman och bedöma utbildningsformer under det gemensamma begreppet livslångt lärande.

- Det framgår klart att det finns ett tydligt behov av samarbete för att livslångt lärande skall kunna genomföras, ett samarbete som inte bara omfattar medlemsstaterna utan även de sociala aktörerna, alla utbildningsnivåer och de lokala och regionala myndigheterna.

3.4.3. De konkreta debattfrågor som kommissionen nämner i sitt memorandum (t.ex. frågor om de olika centrala budskapen) är alla viktiga för ESK. I detta tidiga skede skulle kommittén särskilt vilja ta upp de aspekter som den tidigare behandlat och som den direkt berörs av(15).

3.4.3.1. I detta sammanhang anser ESK att vissa aspekter i memorandumet behöver klargöras och att vissa begrepp och förfaranden behöver konkretiseras ytterligare.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Definitioner

4.1.1. Livslångt lärande: försök att avgränsa begreppet

4.1.1.1. Livslångt lärande är enligt ESK:s uppfattning den utbildning som de europeiska medborgarna på ett systematiskt och aktivt sätt tillägnar sig under hela livet för att individen och kollektivet skall kunna leva vidare och för att olika individuella och samhälleliga behov skall tillgodoses (dessa behov beror på omfattningen av grundkraven för utveckling av individernas och samhällets möjligheter).

4.1.1.2. Följande krävs för individens och samhällets fortlevnad:

- Att medborgarna aktivt anpassar sig till politiska, ekonomiska, sociala, miljörelaterade, tekniska och forskningsrelaterade sammanhang som ständigt förändras.

- Att medborgarna kontinuerligt anpassar sig till de nya mekanismer och den snabbare rytm och hastighet som krävs och bestäms av varje nytt sammanhang (oberoende av om de uppstår enligt överenskommelse eller inte).

- Att medborgarna på ett aktivt och medvetet sätt bidrar till att undersöka och utforma de nya sammanhangens omfattning, demokratisk kontroll av mekanismerna samt den rytm och hastighet som präglar dem.

- Att man underlättar tillgången till allmän och yrkesinriktad utbildning liksom till livslångt lärande på nationell och europeisk nivå.

4.1.2. Enligt denna definition är livslångt lärande inte bara en ny form, nivå eller dimension av utbildningen. Dess syfte är inte heller enbart att garantera att de europeiska medborgarna får anställning. Det livslånga lärandet är ett övergripande och modernt synsätt och begrepp för på varandra följande utbildningsåtgärder som omfattar samtliga steg i den allmänna och yrkesinriktade utbildningen, alla åldrar och livets samtliga områden. Endast ett livslångt lärande kan leda till ett förverkligande av det demokratiska informationssamhället.

4.1.2.1. Kommittén utgår under alla förhållanden ifrån att en gedigen, bred, allmän och yrkesinriktad grundutbildning både är en del av och ligger till grund för ett livslångt lärande.

4.1.2.2. Mot denna bakgrund bör de allmänna och yrkesinriktade utbildningssystemen samtidigt ses som etablerade samhällsinstitutioner med grundmurade strukturer och traditioner och som en plattform för utbyte mellan lärare och elever för personlig och samhällelig utveckling. Tillsammans utgör de en väl beprövad utbildningsstruktur som vi under det moderna samhällets utveckling har börjat att ta för given. Principen om livslångt lärande förutsätter nya tankemönster och förändrade undervisnings- och inlärningsmetoder. Kommittén kan i detta yttrande inte gå in i detalj på de frågeställningar som därmed uppkommer. Man bör dock hålla i minnet att principerna och hörnstenarna för en ny utbildningsstruktur fortfarande återstår att utarbeta. Kommittén utgår ifrån att en gemensam europeisk dimension på så sätt kommer att kunna förankras i medlemsstaternas utbildningssystem.

4.2. Definition av angränsande områden

4.2.1. Livslångt lärande och skolutbildning

4.2.1.1. ESK anser att livslångt lärande bör förhålla sig till skolutbildning som helheten till en del. Detta innebär bland annat att man i teorin kan tala om ett enda - dvs. ett enhetligt - system, och att detta system bör vara sammanhängande och komplementerande när det gäller utbildningsåtgärderna. Enligt kommittén måste den nuvarande uppdelningen av uppgifter inom utbildningssystemet omprövas. Staten skall även i fortsättningen ha det främsta ansvaret för grundutbildningen, och ansvaret för allmän och yrkesinriktad fortbildning skall som hittills fördelas rättvist mellan staten, arbetsmarknadens parter och den enskilda individen. För att ett livslångt lärande skall bli verklighet är det nödvändigt att staten, i enlighet med vad som föreslås i memorandumet, vidtar stödåtgärder till förmån för företag och enskilda personer, och att arbetsgivarna och arbetstagare engagerar sig mer i fortbildningen.

4.2.2. Livslångt lärande och högre utbildning

4.2.2.1. Om man skall kunna anta de utmaningar som livslångt lärande innebär i förhållande till produktion och kontinuerlig utveckling, miljön samt individens och samhällets självförverkligande, är det nödvändigt med öppna förbindelser mellan livslångt lärande och högre utbildning. Kommittén anser att denna relation ytterst bör se likadan ut som relationen mellan livslångt lärande och skolutbildning, och att dessa förbindelser under nuvarande tekniska omständigheter och med hjälp av bland annat digital teknik skulle kunna grunda sig på följande faktorer:

- Stabila och kontinuerliga kanaler för kommunikation, utbyte och sammankoppling mellan olika universitet och utbildningsinstitutioner(16) för livslångt lärande.

- Samarbetsformer för att lösa de problem som rör produktionskrafter, lokala myndigheter, allmänheten och aktiva medborgare.

- Högre läroanstalter som motsvarar behovet av kontinuerlig utbildning för medborgarna i de olika regionerna, och ger möjligheter till specialisering och kontinuerlig vidareutbildning för lärare på olika utbildningsnivåer.

4.2.3. Livslångt lärande, utbildning utanför läroanstalterna och informell utbildning

4.2.3.1. Den yrkesutbildning och övriga utbildning som ges på informell grund och utanför utbildningsanstalterna är mycket viktig för den utveckling som Europas samhällen och ekonomi just nu genomgår. Informellt lärande i den dagliga miljön, självstudier, den specialisering och fortbildning som företag och fackföreningar erbjuder arbetstagarna, det utbildningsutbud som medborgaren får tillgång till genom tryckta och elektroniska medier, marknaden, de icke-statliga organisationerna och litteraturen - allt detta är ovärderligt och oerhört viktigt. Problemet med den informella utbildningen är att den normalt inte ger några formella kvalifikationer i form av intyg eller bevis. ESK anser att man måste utveckla instrument och förfaranden som leder till en allmängiltig certifiering för att erkänna informella former av utbildning och kunskaper som inhämtats genom arbetslivserfarenhet och kompetens. Det är viktigt att alla länder gör myndigheter och framför allt arbetsmarknadens parter delaktiga, enligt nationell praxis.

4.2.3.2. Mot bakgrund av detta stöder kommittén kommissionens insatser för att utarbeta och införa gemensamma indikatorer och kriterier för livslångt lärande. Parlamentet, rådet och kommissionen uppmanas därför att vidta de åtgärder som krävs för att ett omfattande europeiskt system för utfärdande av bevis eller intyg på förmågor och färdigheter skall kunna omsättas i praktiken snarast möjligt.

4.2.4. Livslångt lärande och det organiserade civila samhället(17)

4.2.4.1. Livslångt lärande rör och riktar sig till alla medborgare. Det organiserade civila samhället har därför en central funktion i utvecklingen av det livslånga lärandet.

4.2.4.2. Resultatet av de insatser som det organiserade civila samhället och i synnerhet arbetsmarknadens parter tidigare gjort visar att det organiserade civila samhället bör spela en avgörande och viktig roll i samordningen, förbättringen och vidareutvecklingen av ett omfattande system för livslångt lärande.

4.2.4.3. I fråga om metoderna gäller det framför allt att undersöka, utvärdera och förbättra de former för informellt och formellt lärande som arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer hittills har utvecklat. När dessa utbildningsmetoder förbättrats bör de knytas till utbildningssystemen på en omstrukturerad och bred bas. Resultatet skall bli ett funktionellt koncept som stöder sig på modern digital teknik, omfattar ett brett spektrum av utbildningsåtgärder och kan möta dagens sociala och ekonomiska utmaningar.

4.2.4.4. Om det livslånga lärandet skall kunna utvecklas på ett framgångsrikt sätt beror i samtliga fall på om och i vilken utsträckning det organiserade civila samhället, och framför allt arbetsmarknadens parter, deltar aktivt i denna process. Denna medverkan får inte begränsa sig till utformningsskedet, utan måste omfatta konkret utveckling och praktisk tillämpning.

4.2.4.5. Enligt ESK:s uppfattning har Cedefop ett stort ansvar när det gäller att kartlägga, bedöma och förbättra alla olika former av informell utbildning, utbildning utanför läroanstalterna och institutionaliserat införande av livslångt lärande i allmänhet.

4.3. Införande av metoder

4.3.1. Livslångt lärande och utbildningsinstitutioner

4.3.1.1. ESK är övertygad om att livslångt lärande kan utvecklas på olika sätt, så att det motsvarar de regionala förhållandena och erfarenheterna i de olika medlemsstaterna. Därför anser kommittén att de mångsidiga lokala utbildningscentrum som nämns i slutsatserna från toppmötet i Lissabon, med några smärre förändringar kan visa sig bäst lämpade att samordna vidareutvecklingen av detta koncept. Nya och moderna mångsidiga lokala utbildningscentrum som fungerar oberoende av administrationen har nämligen följande fördelar:

- De kan lättare omvandlas till knutpunkter i nätverket och samarbetet mellan deltagarna, d.v.s. skol- och universitetsutbildningen, arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället i allmänhet, marknaden och myndigheterna på lokal, regional och nationell nivå samt EU-nivå.

- De kan lättare anpassa sig till olika lokala behov och särskilda omständigheter (användning av utbildningssystemets infrastruktur, utnyttjande av lokala erfarenheter och av de olika gemensamma förfarandena och samarbetsformerna på området etc.).

- Eventuellt kan de lättare bli accepterade av allmänheten som nya institutioner som inte möts av förutfattade meningar eller förknippas med negativa erfarenheter.

- De kan ge arbetstillfällen i samband med utvecklingen av program för livslångt lärande som är öppna och grundar sig på befintlig lokal potential för utveckling av denna typ av tjänster.

- Slutligen kommer det att bli lättare att rekrytera lärar- och administrationspersonal som är yngre, bättre kvalificerade och mer lämpade för arbetet ur den befintliga lokala och regionala utbildningspersonalreserven.

Administrationen vid sådana institutioner måste uppvisa balans på lokal nivå. Och denna balans kräver ett harmoniskt och progressivt förhållande mellan å ena sidan produktionskrafterna och sociala krafter, och å andra sidan de som undervisar och söker kunskap.

4.3.2. Livslångt lärande och utbildningslokaler

För att begreppet livslångt lärande skall kunna utvecklas på ett normalt sätt bör man först och främst använda befintliga strukturer, framför allt

- skolor som inte används på grund av befolkningsutvecklingen,

- skolor som kan användas utanför det ordinarie undervisningsschemat,

- andra offentliga byggnader som ingår i den sociala tjänstesektorn (kulturcentrum, ungdomscentrum etc.),

- lämpliga privata lokaler som ställs till förfogande av de ansvariga för det praktiska genomförandet av konkreta program för livslångt lärande (centrum för industriutbildning och yrkesutbildning, musikskolor, språkinstitut etc.).

4.3.3. Livslångt lärande och olika former av utbildningsutbud

4.3.3.1. Mot bakgrund av de befintliga modellerna bör utbudet av livslångt lärande

- påverkas av arbetsmarknadens parter, det organiserade civila samhället i allmänhet, marknaden, allmänheten, lärare och myndigheter (särskilt på lokal och regional nivå),

- samordnas av mångsidiga lokala utbildningscentrum,

- tillhandahållas av dessa utbildningscentrum eller av andra offentliga eller privata utbildningscentrum på uppdrag av de förra,

- utvecklas utifrån samarbete med konkreta utgångspunkter och motiv, särskilda mål, konkret innehåll och handlingsplan samt ett särskilt system för att bedöma resultaten,

- få så individuell utformning som möjligt och anpassas till medborgarnas utbildningsbehov.

4.3.4. Kostnaderna för att tillhandahålla ett utbud av livslångt lärande

4.3.4.1. Kostnadsfördelningen i fråga om undervisningsutbudet inom ramen för ett livslångt lärande är en uppgift på många olika plan som inte kan ses ur ett rent finansiellt perspektiv. Totalkostnaderna måste också fördelas på alla parter som drar nytta av de nya kunskaperna, inte minst näringslivet som får tillgång till välutbildad arbetskraft i överensstämmelse med en omstrukturerad arbetsmarknad, ändrade arbetsprocesser och nya yrkesprofiler.

4.3.4.2. Det är framför allt statens uppgift att skjuta till tillräckliga medel på samtliga statliga förvaltningsnivåer, i syfte att garantera högkvalitativa utbildningssystem på lång sikt i hela Europa.

4.3.4.3. Framför allt på lokal och regional nivå uppmanas aktörer inom det organiserade civila samhället att tillsammans med det lokala näringslivet bidra till kostnaderna för det livslånga lärandet, även i form av logistik (lokaler och utrustning) och mänskliga resurser (sakkunskap, nätverkskapital, tid).

4.3.4.4. Statens och näringslivets finansieringsansvar måste särskilt framhållas. Hela samhället och samtliga företag drar nytta av att befolkningens kvalifikationer höjs och anpassas kontinuerligt inom samtliga åldersgrupper.

4.3.4.5. Kommittén anser att man bör tillsätta en vetenskaplig utredning som undersöker kostnaderna för det livslånga lärandet per person. Utredningsresultatet kan därefter ligga till grund för en öppen samhällsdebatt om hur en ändamålsenlig och korrekt kostnadsfördelning skall se ut med hänsyn till utbildningens betydelse och syfte.

4.4. Faran för att vissa utestängs från livslångt lärande

4.4.1. ESK anser att kostnaderna för att tillhandahålla ett utbud av livslångt lärande inte under några omständigheter får leda till att medborgare eller hela grupper av personer eller regioner utestängs från livslångt lärande och dess resultat. Därför önskar kommittén att staten tillsammans med andra aktörer i samhället bekämpar social marginalisering även på området för livslångt lärande. Detta mål bör aktivt eftersträvas inom ramen för EU:s öppna samordningsmetod. Därvid bör man även beakta den tyngdpunkt som i nuvarande gemenskapspolitik lagts vid integrationen av personer i alla åldrar med särskilt svag ställning.

5. Särskilda förslag till de sex centrala budskapen

5.1. Centralt budskap nr 1: Nya grundläggande färdigheter för alla

Mål:

Att garantera allmän och fortlöpande tillgång till lärande för att man ska kunna förvärva eller förnya de färdigheter som behövs för ett varaktigt deltagande i kunskapssamhället

5.1.1. Införandet av den allmänna skolplikten räknas med rätta som en av det moderna industrisamhällets största socialpolitiska bedrifter. I vissa medlemsstater garanterar en avslutad skolgång på högre nivå rätt till högre utbildning. ESK förordar starkt en ändring av dessa medborgerliga rättigheter i ljuset av dagens förhållanden. Å ena sidan bör minimikrav på personlig tillgång till utbildning och kvalificering på allmänna och yrkesinriktade områden införas som gäller tills man uppnått en viss kvalifikationsnivå (med avseende på den samhälleliga och ekonomiska utvecklingen). Å andra sidan bör den nuvarande garanterade rätten till vidareutbildning och kvalificering på grundval av uppnådda examensbevis utvidgas. Skolgången på högre nivå bör sammankopplas med högskolestudierna i syfte att göra hela utbildnings- och kvalificeringssystemet, även mellan de olika medlemsstaterna i unionen, mer öppet både vertikalt och horisontellt sett.

5.1.2. Enligt ESK är dessa åtgärder en förutsättning för att sysselsättningsriktlinjerna 3, 4 och 6 skall kunna genomföras. Konkreta gemensamma förslag måste utarbetas av medlemsstaterna i samarbete med Europeiska kommissionen i syfte att utarbeta ett ramavtal som fastställer vilka grundläggande kvalifikationer alla medborgare bör ha för att aktivt kunna delta i kunskapssamhället och den kunskapsbaserade ekonomin.

5.1.2.1. ESK understryker att strategin måste ta fasta på följande:

- Att det behövs utbildning i de nya grundläggande färdigheterna, samtidigt som man inte får glömma att analfabetism är ett centralt problem i vissa medlemsstater.

- Att det gäller att stimulera intresset för utbildning, främst bland de lågutbildade.

- Att det krävs åtgärder för att sprida information om de möjligheter som finns på utbildningsområdet.

5.2. Centralt budskap nr 2: Mer investering i mänskliga resurser

Mål:

Att tydligt öka investeringen i mänskliga resurser för att prioritera Europas största tillgång - dess folk

5.2.1. ESK är medveten om att utgångslägena i de olika medlemsstaterna är mycket komplicerade och skiljer sig mycket åt med avseende på storleken och sammansättningen av offentliga, privata och enskilda bidrag till utbildning och kvalifikationer. ESK föreslår att man skall göra en systematisk och detaljerad genomgång och utvärdering av nuvarande metoder under ledning av samordnande europeiska instanser (t.ex. Cedefop som redan gjort förarbeten på detta område, och där aktörer i näringsliv och samhälle är väl företrädda i ledningen) och i samarbete med andra internationella organisationer som har erfarenhet på området (framför allt OECD). Dessa bör utarbeta en rapport som kan ge väl underbyggda svar på de frågor som ställs i memorandumet.

5.3. Centralt budskap nr 3: Innovation i undervisning och inlärning

Mål:

Att utarbeta effektiva metoder och miljöer för undervisning och inlärning för ett ständigt livslångt och livsvitt lärande

5.3.1. ESK stöder uttryckligen kravet att göra utbildnings- och kvalifikationssystemen mer öppna för innovativa undervisnings- och inlärningsmetoder, självklart med särskild hänsyn till införandet av ny teknik, men även genom att rikta större uppmärksamhet på fördelarna av etablerade metoder, som länge tillämpats i informella inlärningsmiljöer, i utbildning utanför skolorna och i det organiserade civila samhället samt av lokala och regionala myndigheter vad gäller arbetstagare och företag. ESK föreslår att ett samarbete inleds mellan EU:s sjätte ramprogram och relevanta europeiska instanser (särskilt Cedefop och Eurydice). I detta sammanhang bör en grundläggande översyn och utvärdering av beprövade och nya pedagogiska metoder göras som tar hänsyn till de viktigaste skillnaderna mellan olika grupper (bland annat ålder, kön, social ställning, kulturell och etnisk tillhörighet). En rapport bör sedan läggas fram för rådet (utbildning) av en grupp europeiska sakkunniga efter att en utvärdering och kommentarer gjorts beträffande den verkliga utvecklingen av kvalitativa riktmärken. I denna grupp sakkunniga bör även aktörer i näringsliv och samhälle vara företrädda i tillräcklig utsträckning.

5.4. Centralt budskap nr 4: Att värdesätta lärandet

Mål:

Att avsevärt förbättra de sätt på vilka deltagande i och resultat av lärande uppfattas och värderas, särskilt icke-formellt och informellt lärande

5.4.1. Det enda sättet att effektivt genomföra de idéer som kommer fram i samband med frågorna för utvärderingen av utbildningen i memorandumet är genom intensiv information och en förbättrad dialog mellan aktörerna i näringsliv och samhälle och de aktörer som har ansvar för att utvärdera och utarbeta kvalifikationssystem på utbildningsområdet. ESK är redo att aktivt delta i utvecklingen av en sådan strategi i samarbete med företrädare för den allmänna och yrkesinriktade utbildningen på europeisk nivå.

5.5. Centralt budskap nr 5: Nytt tänkande inom studie- och yrkesvägledning

Mål:

Att se till att var och en har enkel tillgång till information och råd av god kvalitet om möjligheter till lärande i hela Europa och under hela livet.

5.5.1. Det finns tillräckliga belägg för att det är nödvändigt att utveckla, utvidga och finslipa hela utbudet av rådgivning. Det är också viktigt att framhålla att det krävs ett nytt sätt att se på yrkesvägledning: Det måste säkerställas att alla får tillgång till utbildningsvägarna under hela livstiden, och yrkesvalet måste motsvara efterfrågan. ESK välkomnar att denna fråga uppmärksammas i memorandumet eftersom frågan trots olika insatser på nationell och europeisk nivå inte fått den uppmärksamhet som den är värd i fråga om politik och åtgärder. ESK är beredd att genom ett övertygningsarbete på lokal och regional nivå bidra till en ökad medelstilldelning och en bättre utformning av och koppling mellan de olika nuvarande och potentiella tillhandahållarna av tjänster (som beskrivs inom ramen för frågorna till detta tema i memorandumet) samt bidra med den sakkunskap som aktörerna i näringsliv och samhälle utan tvekan har på grund av deras dagliga kontakter med medborgarna (framför allt men inte uteslutande med yrkesarbetande och arbetssökande).

5.6. Centralt budskap nr 6: Att föra lärandet närmare individerna

Mål:

Att tillhandahålla möjligheter till livslångt lärande så nära inlärarna som möjligt, på hemorten och med stöd av IKT-baserade hjälpmedel där detta är lämpligt.

5.6.1. Det är glädjande att man i memorandumet uttryckligen erkänner den potential som olika europeiska instanser, exempelvis ESK, har när det gäller att främja och förstärka partnerskapen på lokal och regional nivå. Det finns säkert många olika möjligheter att på ett bättre sätt utnyttja de nätverk och infrastrukturer som aktörerna i näringsliv och samhälle samt andra organisationer i det civila samhället har för att tilldela medel och mänskliga resurser på ett mer målinriktat sätt till förmån för medborgarna i egenskap av elever och lärare (även med omväxlande roller). ESK kommer att utarbeta ytterligare förslag och rekommendationer i frågan.

Bryssel den 12 september 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) SEK(2000) 1832 (Inledning).

(2) Kommissionen planerar att utarbeta en rapport till denna höst.

(3) Framför allt yttrandet om "Vitbok från kommissionen om utbildning - Lära och lära ut: På väg mot kunskapssamhället" (EGT C 295, 7.10.1996, s. 25) och informationsrapporten om "Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter". I fotnoten på sidan 2, s. 43 i kommissionens memorandum om livslångt lärande finns det en hänvisning till det sistnämnda dokumentet.

(4) Se punkterna 3 och 5 i informationsrapporten.

(5) Se punkt 4.4 i informationsrapporten och Cedefops rapport om att lära i vår tid.

(6) Punkt 3.2, sjätte strecksatsen.

(7) Se kommissionens vitbok om utbildning, KOM(95) 590 slutlig (inledningen).

(8) Se EGT C 123, 25.4.2001 (punkt 4.2.1.2, första stycket).

(9) EGT C 295, 7.10.1996, s. 25 (punkt 3.2.3).

(10) EGT C 295, 7.10.1996, s. 25 (punkterna 3.2.4.1, 3.2.4.2 och 3.2.4.3).

(11) EGT C 139, 11.5.2001 (punkt 4.4).

(12) EGT C 139, 11.5.2001 (punkt 3.1.2.1).

(13) EGT C 139, 11.5.2001 (punkt 3.1.2.1).

(14) EGT C 139, 11.5.2001 (punkt 4.1).

(15) Beträffande kommissionens frågor och ESK:s motsvarande synpunkter, se punkt 5.

(16) Se vidare punkt 4.3.1.

(17) En utförligare analys av det organiserade civila samhällets roll för den institutionaliserade utvecklingen av livslångt lärande kommer att göras i nästa fas av rådfrågningen, i samband med kommissionens slutgiltiga rapport om detta ämne.