Sammansättningen i nätverket för övervakning av subsidiaritetsprincipen förändrades inte under 2019 (156 partner). Arbetsbördan för Regpex, ett delnät i nätverket för övervakning av subsidiaritetsprincipen som är öppet för parlament och regeringar i regioner med lagstiftningsbefogenheter, minskade drastiskt på grund av bristen på lagstiftningsförslag under 2019. Det lämnade endast två bidrag under 2019, jämfört med 95 under 2018.

Under 2019 meddelade Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) ett avgörande i ett mål om EU-lagstiftningens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. I sin dom av den 6 juni 2019 i mål C-264/18 ansåg domstolen att unionslagstiftaren inte bröt mot subsidiaritetsprincipen genom att utesluta juridiska tjänster från direktiv 2014/24/EU om offentlig upphandling, eftersom lagstiftaren därigenom ansåg att det är upp till nationella lagstiftande församlingar att avgöra om sådana tjänster bör omfattas av bestämmelserna om offentlig upphandling.

Domstolen klarlade också tillämpningen av proportionalitetsprincipen i två mål i vilka en medlemsstat bestred en lagstiftningsakt som Europaparlamentet och rådet hade antagit.

När det gäller standarden för prövning av förenligheten med denna princip påminde domstolen om att unionslagstiftaren måste ha ett stort utrymme för skönsmässig bedömning på områden där unionslagstiftaren ställs inför val av politisk, ekonomisk eller social art och därvid måste göra komplicerade bedömningar. För domstolen handlar det således inte om att avgöra huruvida en åtgärd som har vidtagits på ett sådant område var den enda möjliga åtgärden eller den bästa möjliga åtgärden. Det är endast om åtgärden är uppenbart olämplig i förhållande till det eftersträvade målet som åtgärdens laglighet kan påverkas.

Följaktligen fann domstolen att det inte hade påvisats att unionslagstiftaren hade gjort en uppenbart oriktig bedömning genom att anta direktiv (EU) 2016/2284 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar. I detta sammanhang klargjorde domstolen att unionslagstiftaren inte är skyldig att ta hänsyn till den särskilda situationen i en medlemsstat när en unionsrättsakt får konsekvenser i samtliga medlemsstater och förutsätter att det säkerställs en balans mellan de olika berörda intressena, med beaktande av de mål som eftersträvas med denna rättsakt. Det förhållandet att lagstiftaren har försökt att uppnå en sådan balans med beaktande av situationen i samtliga medlemsstater i unionen, och inte med beaktande av den särskilda situationen i en enskild medlemsstat, kan följaktligen inte anses strida mot proportionalitetsprincipen.

I en annan dom bekräftade domstolen, mot bakgrund av proportionalitetsprincipen, giltigheten av vissa bestämmelser i direktiv (EU) 2017/853 genom vilket Europaparlamentet och rådet ändrade rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen. I domen ansåg domstolen att unionslagstiftarens stora utrymme för skönsmässig bedömning inte endast omfattar arten av och tillämpningsområdet för de bestämmelser som ska antas utan även i viss utsträckning fastställandet av de underliggande sakförhållandena. Även när unionslagstiftaren har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning är denne skyldig att grunda sitt val på objektiva kriterier och att undersöka om de mål som eftersträvas med den valda åtgärden är av sådan art att de negativa ekonomiska konsekvenserna för vissa aktörer härav – vilka även kan vara betydande – är motiverade. Domstolen ansåg att de unionsinstitutioner som har antagit den aktuella rättsakten måste kunna visa inför domstolen att rättsakten har antagits genom ett faktiskt utövande av deras utrymme för skönsmässig bedömning. Detta förutsätter att alla relevanta uppgifter och omständigheter avseende den situation som rättsakten avser att reglera har beaktats. Härav följer att institutionerna åtminstone ska kunna lägga fram, och på ett klart och tydligt sätt redogöra för, de underliggande sakförhållanden som de varit skyldiga att beakta som underlag för de omtvistade åtgärderna i nämnda rättsakt och som utgjorde förutsättningar för utövandet av deras utrymme för skönsmässig bedömning. I detta fall ogillade domstolen invändningen att unionslagstiftaren inte förfogade över tillräcklig information om vilka konsekvenser det angripna direktivet skulle kunna få, för att kunna bedöma huruvida det var förenligt med proportionalitetsprincipen. Domstolen ansåg att EU-institutionerna under lagstiftningsförfarandet hade beaktat de vetenskapliga rön och andra uppgifter som de fått tillgång till. Detta omfattade rön och uppgifter från kommissionens Refit-utvärdering, olika studier, ett offentligt samråd, samråd med medlemsstater och intressenter samt medlemsstaternas konsekvensbedömningar.

3. De nationella parlamentens tillämpning av systemet för subsidiaritetsprövning

För första gången sedan systemet för subsidiaritetsprövning infördes mottog kommissionen under 2019 inget motiverat yttrande från nationella parlament. Detta berodde huvudsakligen på en drastisk minskning av kommissionens lagstiftande verksamhet under övergångsåret mellan två kommissioner. Under 2019 skickade kommissionen 28 lagstiftningsförslag som omfattas av subsidiaritetsprövning till medlagstiftarna och till nationella parlament, jämfört med 139 under 2018. De nationella parlamenten antog 39 yttranden om dessa 28 förslag. Detta bekräftar den trend som noterades i den föregående årsrapporten: andelen motiverade yttranden minskar jämfört med både det totala antalet yttranden (10,5 % under 2016, 9 % under 2017, 6,5 % under 2018, inga under 2019) och antalet yttranden om kommissionsförslag som omfattas av systemet för subsidiaritetsprövning (17,6 % under 2016, 16 % under 2017, 10,5 % under 2018, inga under 2019).

Detta skulle kunna vara resultatet av kommissionens tillämpning av en stärkt agenda för bättre lagstiftning och dess åtagande att integrera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i alla steg av beslutsfattandet, för att utvärdera de befintliga politiska ramarna innan den lägger fram omarbetad lagstiftning och vidta åtgärder på EU-nivå endast om de har ett tydligt mervärde.

4. Politisk dialog med de nationella parlamenten

Allmänna kommentarer om de skriftliga yttrandena

Under 2019 översände de nationella parlamenten 159 yttranden till kommissionen. Detta är mycket färre än tidigare år (576 under 2017 och 569 under 2018) och till och med färre än föregående övergångsår, 2015 (350). Det är det lägsta antalet sedan den politiska dialogen inleddes 2007.

Av dessa 159 yttranden rörde endast 39 (25 %) tillämpningen av systemet för subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag. Återstående 120 yttranden (75 %) rörde antingen initiativ som inte avser lagstiftning, som meddelanden, eller var yttranden på eget initiativ. Denna ytterst höga andel återspeglar den tillfälliga minskningen i antalet lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram, men visar också att det är angeläget för de nationella parlamenten att göra sina ståndpunkter kända för kommissionen i ett tidigt skede av beslutsprocessen.

Medverkan och räckvidd

Liksom under tidigare år varierade antalet yttranden som överlämnades till kommissionen kraftigt mellan de nationella parlamenten. De tio kammare som var mest aktiva avgav 116 yttranden, dvs. 73 % av det totala antalet, en mindre andel av det totala antalet än 2018 (83 %), men nästan samma som tidigare år (74 % under 2017, 73 % under 2016 och 72 % under 2015). Sjutton kammare (tio under 2018) avgav inga yttranden.

Den kammare som lämnade flest yttranden 2019 var Tjeckiens Senát (21 yttranden). De övriga tio nationella parlament som lämnade flest yttranden 2019 var Rumäniens Camera Deputaților (15 yttranden), Portugals Assembleia da República (14 yttranden), Tjeckiens Poslanecká sněmovna (13 yttranden), Frankrikes Sénat (12 yttranden), Tysklands Bundesrat (11 yttranden), Spaniens Cortes Generales (8 yttranden), Förenade kungarikets House of Lords (8 yttranden), Italiens Senato della Repubblica (7 yttranden), Rumäniens Senat (7 yttranden) och Sveriges riksdag (7 yttranden). Dessa kammare var också mest aktiva 2018 (fast i en annan ordning).