A4-0252/97

Resolution om kommissionens meddelande: Sammanhållningspolitik och kultur - ett bidrag till sysselsättningen (KOM(96)0512 - C4-0056/97)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(96)0512 - C4-0056/97),

- med beaktande av vitboken «Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning» som identifierar kulturen som en sektor med möjligheter att generera framtida arbetstillfällen (KOM(93)0700 - C3-0509/93),

- med beaktande av artikel 130a i EG-fördraget som föreskriver att gemenskapen skall främja verksamhet som stärker den ekonomiska och sociala sammanhållningen,

- med beaktande av artikel 128 i EG-fördraget som anger att gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget,

- med beaktande av artikel 3b i EG-fördraget där det stadgas om subsidiaritetsprincipen,

- med beaktande av slutsatserna från det informella rådet (regionalpolitik och fysisk planering) den 3 och 4 maj 1996 i Venedig,

- med beaktande av kommissionens första rapport om beaktandet av de kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verksamhet (KOM(96)0160 - C4-0249/96),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik och yttrandena från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik, utskottet för sysselsättning och socialfrågor samt utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0252/97), och med beaktande av följande:

A. Europas kulturarv präglas av mångfald och rikedom och dess ekonomiska möjligheter är ännu i mycket hög grad outnyttjade. Kulturen bör inte endast betraktas ur ett nationellt, regionalt och lokalt perspektiv utan även ses som ett europeiskt kulturarv som vittnar om en gemensam civilisation, kultur, identitet och tradition.

B. För lokal- och regionalsamhällena är kulturarvet och de kulturella färdigheterna inte bara en marknadsmässig tillgång utan de utgör framför allt grunden för främjande av regional identitet, självtillit och en syn på den lokala utvecklingen där det egna samhället får bilda utgångspunkt.

C. Minoritetsspråken och minoritetskulturerna utgör ett mycket viktigt inslag i det europeiska kulturarvet.

D. Utvecklingen av dagens samhälle karakteriseras av en växande tjänstesektor, människors ökande rörlighet, allt mer fritid, höjd utbildnings- och informationsnivå och ökad efterfrågan på fritidsaktiviteter och kultur.

E. Strukturfonderna utgör det viktigaste instrumentet för kulturen. Inom ramen för nu gällande bestämmelser kan kulturen endast tilldelas gemenskapsbidrag om den ingår i regionala eller lokala utvecklingsprojekt som skapar stadigvarande arbetstillfällen.

F. Strukturfondernas potentiella kapacitet på kulturens och sysselsättningsskapandets område har inte utnyttjats till fullo.

G. Kulturen är tack vare sin socio-ekonomiska dimension en viktig faktor för regional utveckling som kan få betydande effekt på sysselsättningen. Kulturen är också en tillväxt- och innovationsfaktor såväl inom den regionala ekonomin som inom det privata näringslivet.

H. Befogenheterna på kulturens område åvilar i många fall de regionala regeringarna.

I. Kultursektorn har i alla sina former goda möjligheter att direkt och indirekt generera framtida stadigvarande och kvalificerade arbetstillfällen.

J. Det kulturella utbudet har onekligen stor betydelse för placeringen av nya investeringar och regionens profilering och dragningskraft, och därmed också för regionens utveckling.

K. Kulturell verksamhet är effektivare då den ingår i en stadigvarande utvecklingsstrategi som är knuten till den ekonomiska utvecklingen, den sociala sammanhållningen och miljöskyddet.

L. Kulturell utveckling har utan tvekan effekter för bevarandet eller återuppbyggandet av tätorts- eller landsbygdssamhällens identitet, och rent allmänna effekter för att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, vilket är en av EU:s viktigaste målsättningar.

M. Endast 8 % av de totala resurserna som avsatts för kultursektorn har i realiteten tilldelats specifikt kulturella program.

N. Gemenskapsinitiativen till förmån för den kulturella utvecklingen i regionerna genomförs ofta med gott resultat och ingår huvudsakligen i program som finansieras genom strukturfonderna (mål 1, 2, 5b och gemenskapsinitiativ). Ändå tilldelas dessa projekt fortfarande en mycket begränsad del av medlen (planeringen av fonderna gör det svårt att beräkna exakt hur mycket, men andelen uppskattas uppgå till 400 miljoner ecu för planeringsperioden 1989-1993, och cirka 3 % av strukturfondernas totala medel).

O. Kulturen kan främja den sociala anpassningen och återanpassningen av de grupper i samhället som uteslutits från arbetsmarknaden (handikappade, arbetslösa och lågutbildade), och på så sätt bidra till sammanhållningen genom föreningar, kooperativ och stiftelser.

P. Kvinnorna spelar en central roll för den regionala utvecklingen inom kulturförmedlingen och sysselsättningsskapandet och som drivfjäder för utvecklingen på det lokala planet.

Q. Med beaktande av att Europeiska unionen kanske kommer att utvidgas med de central- och östeuropeiska länderna, Cypern och Malta, kan ett kulturprogram i samarbete med dessa länder få positiva effekter med tanke på i synnerhet deras kulturella, sociala och religiösa bakgrund - man kan bland annat erinra sig Europeiska unionens samarbetsprogram för tredje land inom Medelhavsområdet.

R. År 1999 har utropats till internationella turiståret. Turismen spelar en viktig roll i arbetet för att minska skillnaderna mellan regionerna, och kulturen har särskilt stor betydelse för främjandet av traditionell och alternativ turism.

S. Artikel 10 i Europeiska regionala utvecklingsfondens (ERUF) förordning spelar en viktig roll för främjandet av nya initiativ som får större betydelse i samband med en kulturpolitik som främjar sammanhållningen.

1. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande eftersom det betonar kultursektorns betydelse och tydligt visar kulturverksamhetens ekonomiska möjligheter samt den betydelse kulturverksamheten kan få för en stabilare och jämnare social och ekonomisk utveckling,

2. erinrar om att Europaparlamentet redan 1993, på initiativ av dess utskott för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media, i yttrandena om granskning av sammanhållnings- och strukturfonderna uppmanade kommissionen och rådet att integrera kulturell dynamik som utvecklingsfaktor,

3. uttrycker sin tillfredsställelse över att meddelandet visar att kännedomen om de kulturella resursernas betydelse för utvecklingen blivit allt bättre, och anser att detta bör leda till konkreta initiativ för att fullt ut integrera kulturen i sammanhållnings- och utvecklingspolitiken, eftersom sammanhållningen är ett centralt begrepp i det europeiska projektet som berör alla medlemsstater och inte bara de fyra länder som erhåller stöd ur Sammanhållningsfonden,

4. konstaterar att kravet att genomföra kulturprojekt, som gäller för närvarande, i enlighet med kriterierna för bestående sammanhållnings- och utvecklingsprogram har visat att sådana projekt mycket väl kan förenas med målen för dessa program, och att detta krav dessutom medför den fördelen att kulturområdet integrerades i andra områden, vilket förebygger risken att kulturell verksamhet isoleras från den allmänna samhällsutvecklingen; uppmanar därför kommissionen att även i framtiden använda detta tillvägagångssätt,

5. betonar att sedan vitboken «Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning» publicerades har flera verk och studier om de nya tjänsterna och de 17 sektorer som identifierats som sektorer med möjligheter till framtida arbetstillfällen, framhållit den stora sysselsättningpotential som de kulturella verksamheterna utgör,

6. betonar även att dessa verksamheter av naturen är flexibla och lätt finner sin plats på lokal eller regional nivå; de kan därigenom bidra till att befolkningen stabiliseras och att utvandring eller avfolkning av landsbygdens motverkas, och medverka till att det regionala, nationella och globala kulturarvet bevaras, kort sagt till målet att skapa ekonomisk och social sammanhållning,

7. påminner om att arbetstillfällena inom den kulturella sektorn, såsom de hittills karakteriserats och illustrerats genom statistiska uppgifter, uppgår till 3,1 miljoner i Europeiska unionens medlemsstater, vilket utgör 1,8 % av den aktiva befolkningen och 2,1 % av det totala antalet arbetstillfällen,

8. stödjer kommissionens initiativ att med utgångspunkt från denna diskussion och debatt skapa statistiska källor med gemensam nomenklatur, för att man skall kunna besvara de metodfrågor som ställs och komma fram till en gemensam definition av begreppet kulturarbete, utan att det skadar nationell eller regional särart,

9. anmodar kommissionen och medlemsstaterna att de skall låta det framgå av sina statistiska uppgifter hur stor del av de nya arbetstillfällena som direkt eller indirekt skapats genom kulturella verksamheter och vilka projekt som finansieras av olika strukturfonder och som är inriktade på att bevara det arkitektoniska och historiska arvet,

10. framhåller i detta hänseende att ett stort antal direkta och indirekta kulturarbeten kommer att skapas ur de insatser som görs för att genom ett lokalt utbud tillgodose nya behov och möta en ständigt stigande efterfrågan på kulturella varor och tjänster,

11. konstaterar med oro att om budgetpolitiken förblir restriktiv för att man vill uppfylla fasta konvergenskriterier och intresserar sig mer för hejdandet av kostnadsökningarna än för slutresultatet, kommer den tendens som finns till ökning av antalet kulturarbeten att försvagas eller att vändas och gå i motsatt riktning, eftersom en stor del av de kulturella verksamheterna åtminstone i sitt inledningsskede är beroende av statligt, regionalt eller kommunalt stöd,

12. vill fästa uppmärksamheten på särarten hos de kulturella verksamheterna och kulturarbetena, som på grund av att de är så oregelbundna och ofta består av så många olika uppdrag, till största delen är deltids- och frilansarbeten och mycket osäkra vad gäller stabilitet och varaktighet,

13. anser det nödvändigt att man i det kommande fördraget och i strukturfondsförordningen, i samband med att den ses över under 1999, uttryckligen slår fast att kulturen spelar en avgörande roll och har stor betydelse för sysselsättningen, den ekonomiska utvecklingen, förstärkandet av den ekonomiska och sociala sammanhållningen samt bevarandet av regionernas identitet och att man för detta ändamål avsätter lämpliga ekonomiska medel,

14. uppmanar till ett väl avvägt synsätt i fråga om stödet till alla former av kulturell verksamhet, särskilt mellan bevarandet av kulturarvet och alla andra områden av kulturyttringar,

15. betonar att det europeiska kulturarvet, som är mycket omfattande i de flesta regioner, men i synnerhet i det europeiska Medelhavsområdet och i allt större omfattning i de ekonomiskt mindre gynnade områdena, inte på långt när utnyttjas fullständigt, något som bör vara särskilt intressant för öarnas del, där traditionell kulturell verksamhet kan spela en stabiliserande roll för deras sårbara jämvikt,

16. anser det nödvändigt att man i de samlade programplaneringsdokumenten prioriterar att detta arv återställs och får komma till sin rätt i alla tänkbara kulturella sammanhang, i synnerhet i samband med kvalitetsturism, så att tillräckliga gemenskapsmedel kan avsättas för att åstadkomma en multiplikatoreffekt på de offentliga och privata investeringarna, och även i samband med det jubileum och de manifestationer som planeras för milennieskiftet,

17. anser att man vid främjande av saneringar i historiska gamla stadsdelar ovillkorligen skall se till att dessa projekt genomförs på grundval av sanerings- och förnyelseplaner som uppfyller målet att gamla stadsdelar skall vara multifunktionella och att bostäder och för boendet nödvändig infrastruktur skall bibehållas, genom att främja återupptagandet och utvecklingen av den verksamhet bestående av handel, hantverk, turism samt sociala och kulturella aktiviteter som är förbunden med stadens historiska traditioner, i syfte att åter fylla städerna med liv, att åter erkänna värdet av vårt arkitektoniska och konstnärliga arv och att tillhandahålla effektiva och moderna tjänster; betonar att det är nödvändigt att undvika att städerna förvandlas till museistäder som inte längre lämpar sig för boende

18. upprepar vikten av samarbete mellan den offentliga, den privata och den ideella sektorn i samband med lokala initiativ, och samarbete mellan olika regioner i en enskild medlemsstat samt mellan regioner i olika medlemsstater, samt initiativ från kulturstiftelser, -föreningar och -kooperativ,

19. betonar att det är viktigt att stödja bildandet av partnerskap mellan den offentliga och den ideella sektorn och/eller den privata sektorn och utnyttjandet av restaurerade byggnader inom ramen för regionala och lokala sysselsättningsåtgärder,

20. konstaterar att man, för att kunna förbättra möjligheterna för att restaureringsprogrammen för det arkitektoniska arvet direkt och indirekt skall kunna generera framtida arbetstillfällen, måste integrera dessa i en regional och kulturell helhetspolitik; de måste även utformas så att de främjar kvalitetsturismen och ingår i verksamhet som syftar till att utveckla de lokala infrastrukturerna för transport och hotellverksamhet och gör det lättare att ta sig till och vistas på dessa platser,

21. konstaterar också att kraftiga åtgärder måste vidtas så att både fast anställda och tillfälliga arbetstagare kan få anpassad utbildning i de färdigheter som krävs för såväl utnyttjande, omstrukturering och bevarande av arvet, som i samband med främjande av konstnärlig, turistinriktad och kulturell verksamhet, i syfte att öka sysselsättningsmöjligheterna,

22. anmodar kommissionen och medlemsstaterna att främja och stödja traditionella hantverksskolor vilka i dagens läge nätt och jämt hankar sig fram; dessa skolor kan medverka till att traditioner överlever, till att öka sysselsättningen och till att bevara stabiliteten i små lokala samhällen,

23. föreslår att man överväger en anpassad och lägre momssats för restaurerings- och underhållsarbeten som avser kulturella tillgångar, delvis i syfte att uppmuntra initiativ som gäller andra tillgångar än offentliga,

24. betonar också att ett handlingsprogram för kvalitetsarkitektur för en uppvärdering av det äldre arkitektoniska arvet kan få mycket stor betydelse,

25. inser vikten av kommissionens anvisningar rörande riktlinjerna för en europeisk debatt om städer (KOM(97)0197); önskar en samordnad aktion mellan de lokala myndigheterna, de regionala och nationella institutionerna och Europeiska unionen i syfte att fastställa en bättre struktur som innebär större kvalitet i utbud och efterfrågan och göra denna kvalificerad och konkurrenskraftig på världsmarknaden,

26. betonar att kulturell och/eller konstnärlig verksamhet, som exempelvis restaurering och hantverk är av intresse inte bara vad gäller utbildning och sysselsättning av unga, utan även för regionens profilering och marknadsföring i syfte att främja turismen,

27. anser att investeringar i kulturella tillgångar enligt strukturfondernas (och i synnerhet ERUF:s) nuvarande stadgar i alltför stor omfattning är sammankopplad med turismens utveckling; anser att man istället bör jämna ut sådana behov genom att förstärka alla kulturella faktorer (skydd, bevarande, forskning, hantverk, utbildning, tjänsteproduktion, specialiserad byggnadskonst etc.),

28. anser att man ytterligare måste utveckla debatten om sambandet mellan kultur, sammanhållning och sysselsättning, med tanke på översynen av strukturfonderna efter år 1999,

29. översynen av strukturfonderna efter 1999 är ett utmärkt tillfälle att uttryckligen beakta kulturdimensionen i dess relation till sysselsättning, sammanhållning, regional utveckling och stadsförnyelse,

30. kräver att ett samarbete inleds mellan de strukturella utvecklingsåtgärderna och de åtgärder som genomförs inom ramen för ESF för att de två fonderna skall samverka vad gäller åtgärder för restaurering, bevarande, och utveckling av de arkitektoniska tillgångarna, och att man i samband med detta samarbete utnyttjar alla möjligheter till utbildning, återanpassning eller anställning,

31. uppmanar kommissionen att genom Europeiska socialfonden främja utbildning inom yrken med anknytning till kulturell verksamhet som kan skapa varaktiga arbetstillfällen genom att betona företagsledning och de nya tekniker som utvecklats inom informationssamhället,

32. betonar även att det är lämpligt att utveckla alla initiativ som kan säkerställa bevarandet av naturarvet (naturskydd och naturreservat) och landsbygdstraditionerna (lokalt hantverk och lantbruksprodukter), för att bemöta såväl miljömässiga krav som en ökande efterfrågan (ekoturism); denna prioritering bör bekräftas genom strukturfonderna med tanke på den effekt dessa projekt har på den ekonomiska och sociala sammanhållningen på landsbygden (mål 5b),

33. konstaterar att det, vilket framgår av ett stort antal lyckade exempel på detta område, finns stort utrymme för nya initiativ som främjar all slags konstnärlig verksamhet och dess spridning i mindre gynnade tätorts- och landsbygdsområden och som innebär möjligheter till framtida arbetstillfällen och en förstärkning av det sociala nätverket,

34. anser att idrotten skall betraktas som en form för kulturell verksamhet och användas som ett medel att främja integrering och bekämpa rasism och främlingsfientlighet,

35. påminner om den betydelse de små och medelstora företagen, framför allt de som driver hantverk, har på det kulturella området och att de mekanismer som avgör tillgången till strukturfonderna följaktligen bör ta hänsyn till de specifika problem som sådana företag möter och den betydelse företagssammanslutningar med all säkerhet kan få,

36. stöder finansieringen av nyskapande pilotprojekt (genom att artikel 10 i ERUF utnyttjas på ett bättre och mer ändamålsenligt sätt) inom kultursektorn och det kulturella utbytet mellan regioner och/eller över gränserna genom nära samarbete mellan regioner eller lokala myndigheter; uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samarbeta för att finna kulturella resurser med outnyttjad sysselsättningspotential och att gemensamt utveckla nyskapande pilotprojekt med stöd av lokala myndigheter,

37. anser att man på samtliga nivåer bör förstärka samarbetet mellan de ansvariga inom kultursektorn och de ansvariga inom den regionala utvecklingspolitiken och inom programplaneringen för strukturfonderna; anser därför att man bör utveckla samarbetet mellan kommissionens GD X och GD XVI ytterligare, för att på så sätt införa lämpliga strategier som möjliggör en fullständig integrering av kulturen i regionalpolitiken; föreslår kommissionen att överväga inrättandet av en arbetsgrupp med företrädare för de generaldirektorat som är mest verksamma inom områdena kultur, utbildning och yrkesutbildning, i syfte att definiera gemensamma strategier och analysera programmen och projekten, mot bakgrund av en integrerad politik såsom det planerades i slutsatserna från rådets (kultur) möte den 30 juni 1997,

38. godkänner därmed i princip kommissionens meddelande och ber den att lägga fram förslag i enlighet med detta, bland annat förslag om

- att man i samband med programplaneringen särskilt skall beakta de kulturella aspekterna,

- att samtliga lokala aktörer och, i förekommande fall, regionala regeringar skall informeras, rådfrågas och utnyttjas för att få till stånd ett nära samarbete mellan alla berörda parter och att kvinnors viktiga roll för medvetandegörande och samordning av de lokala myndigheterna skall framhållas,

- att information om de erfarenheter som gjorts skall spridas, t.ex. inrättande av nyskapande och tekniskt avancerade bibliotek i syfte att ge gemenskapens hela befolkning demokratisk tillgång till information,

- att den nya informationstekniken skall tillämpas,

- att problemet skall angripas genom att samtliga berörda gemenskapsprogram (forskning, utbildning, yrkesutbildning, industripolitik, den gemensamma jordbrukspolitiken etc.) integreras och samordnas,

- en omfattande upplysningskampanj, riktad till lokala och regionala aktörer och avsedd att motivera dem med utgångspunkt från principen för hur initiativ skall framläggas,

39. uppmanar kommissionen att ta till alla medel för att göra de olika medlemsstaterna och regionerna fullständigt medvetna om kultursektorns betydelse inom sammanhållningspolitiken; anser att det är viktigt att offentliggöra de exempel som finns på framgångsrika projekt, och att man i detta syfte bör använda sig av ny teknologi för att underlätta utbytet av erfarenheter inom denna sektor (stöd till nätverk, förmedlingsprojekt, främjande av överförbara innovationer etc.),

40. uppmanar kommissionen att se till att regionerna utarbetar avvägda kulturella utvecklingsplaner, där alla kategorier av kulturverksamhet bör beaktas; dessa utvecklingsplaner bör utarbetas i nära samarbete med företrädarna för kultursektorn i regionerna,

41. anser att utvecklandet av nätverk för europeiska partnerskap på det kulturella området är av stor vikt för att förbättra den kulturella verksamheten inom Europeiska unionen och i dess förbindelser med tredje land; uppmanar kommissionen att utvidga och förstärka befintliga medel för stödjande av sådana nätverk,

42. betonar inkonsekvensen mellan kommissionens uttalade intresse för de europeiska kulturnäten och avsaknaden av gemenskapsstöd för finansieringen av dessa nät, vilket är en förutsättning för deras existens och effektivitet; samtidigt är det svårt för de kulturprojekt som i huvudsak genomförs på gemenskapsnivå att få nationellt stöd på grund av deras specifika karaktär; föreslår kommissionen att se över de villkor som gäller på detta område i syfte att göra det möjligt att fullt ut integrera näten och de projekt som ingår,

43. är angelägen om att kommissionen inom en snar framtid offentliggör en grönbok om kultursektorn, för att kunna ta hänsyn till avgörande aspekter för denna sektors framtid i samband med planeringen av de medel som krävs i framtiden

44. anser att ett ramprogram för kultur, som omfattar samtliga kulturella gemenskapsprogram, skulle kunna få dubbel positiv effekt genom att utvidga och förstärka Europeiska unionens kulturella engagemang och att på lämpligt sätt främja och komplettera strukturfondernas decentraliserade roll; uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett förslag till omorganisering av de kulturella gemenskapsprogrammen, erinrar om att ett lyhört samråd med kulturorganisationerna på plats, av vilka en del besitter mycket stor kunskap i ämnet, är nödvändigt för att garantera att det nya ramprogrammet anpassas till de mål som ställts upp,

45. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Regionkommittén och medlemsstaternas parlament och regeringar.