EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 07.01.1998 
KOM(97) 722 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM GENOMFÖRANDET AV ÅTGÄRDSPROGRAMMET MATTHAEUS-TAX FRÅN 
OCH MED DEN 1 JANUARI 1996 TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER 1996 
(ARTIKEL 11 I RÅDETS BESLUT AV DEN 29 OKTOBER 1993) 
1. INLEDNING 
Det krävdes ett djupgående och varaktigt samarbete mellan de nationella förvaltningarna 
för indirekt beskattning (mervärdesskatt och punktskatter) för att se till att avlägsnandet 
av gränskontroller från och med den 1 januari 1993 inte skulle uppmuntra till bedrägerier, 
skattefusk och snedvridning av konkurrensen. För att främja detta samarbete föreslog 
kommissionen ett åtgärdsprogram för utbildning av tjänstemän inom området för indirekt 
beskattning, "Matthaeus-skattM-programmet, som antogs av rådet den 29 oktober 19931. 
Målen för detta program, enligt artikel 3 i beslutet, är 
- att förbereda medlemsstaternas tjänstemän inom området för indirekt beskattning 
inför konsekvenserna av den inre marknaden och det administrativa samarbetet, 
och att på så sätt säkerställa en bättre tillämpning av gemenskapsrätten, 
- att göra tjänstemän på nationell nivå medvetna om gemenskapsdimensionen i 
deras arbete och att bygga upp ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaternas 
förvaltningar inom området för indirekt beskattning, 
- att tillhandahålla anpassad, kompletterande utbildning för tjänstemän inom 
området för indirekt beskattning, 
- att maximalt utnyttja den kunskap som finns inom gemenskapens förvaltningar på 
området för indirekt beskattning genom att skapa större rörlighet bland personalen 
för att på så sätt förbättra den inre marknadens förvaltning och effektivitet, 
- att uppmuntra djup och fortlöpande samverkan på alla nivåer mellan de berörda 
förvaltningarna för att fa dem att samarbeta inom ramen för den inre marknaden. 
Dessa mål skulle nås med fyra medel: tjänstemannautbyte, utbildningsseminarier, 
samordnade yrkesutbildningsprogram samt språkutbildning av de tjänstemän som 
troligen skulle komma att delta i utbyten. 
Åtgärderna påbörjades den 1 juli 1993. Kommissionens rapporter till rådet och 
parlamentet KOM(95) 663 och KOM(96) 543 täcker programmet från och med den 1 juli 
1993 till och med den 31 december 1994 respektive från och med den 1 januari 1995 till 
och med den 31 december 1995. 
Rådets beslut av den 29 oktober 1993, EGT nr L 280, 13.11.1993. 
2. AKTIVITETER 1996 
2.1 Utbyten 
2.1.1 Mål 
Huvudmålet för utbytena är att ge tjänstemän inom området för indirekt beskattning en 
bättre ömsesidig förståelse av organisation, metoder och förfaranden som tillämpas i 
olika medlemsstater. Denna förståelse bör finnas både på det praktiska och på det 
teoretiska planet. Detta uppmuntrar till bättre samarbete och spridning av de bästa 
metoderna. En viktig metod för att nå dessa mål är att ge tjänstemännen riktiga uppgifter 
i värdförvaltningen. 
2.1.2 Organ isation 
Medlemsstaterna fick 1996 för första gången själva bestämma till vilken medlemsstat 
deras utbytestjänstemän skulle sändas (1995 valdes endast 50 % på detta sätt, resten 
avtalades mellan kommissionen och medlemsstaterna). Ansvaret decentraliserades 
ytterligare genom att varje medlemsstat tilldelades en utbytesbudget (i stället för att som 
tidigare tilldelas ett antal utbyten) samtidigt som de uppmuntrades att maximalt utnyttja 
denna budget. Reformen syftade till att fa medlemsstaterna att prioritera sina behov i 
förhållande till tillgängliga budgetmedel. 
För att se till att medlen utnyttjades maximalt fick medlemsstaterna en gång varje halvår 
rapportera hur de tänkte använda sin budget. På grundval av prognoserna omfördelades 
medlen från de medlemsstater som inte hade för avsikt att utnyttja hela sin budget (NL, 
UK) till dem som förutsåg att de skulle överskrida den (F, FIN, B). 
För att förbättra förberedelsen och genomförandet av utbytesprogrammet, sammanställde 
kommissionen en handbok med vägledningar för varje nationell skatteförvaltning för att 
ge utbytestjänstemännen grundläggande bakgrundsinformation inför besöket. I samband 
med detta gjordes 1996 en gemensam ansträngning för att komma bort från systemet med 
grupputbyten (där en tjänstemannagrupp deltar i en allmän introduktion till 
värdförvaltningen) och att öka antalet personliga utbyten (samarbete med motsvarande 
tjänsteman) och riktade utbyten (ett särskilt projekt). 
2.1. S Aktiviteter 
Under 1996 genomfördes 218 utbyten (116 under 1995, 95 under 1994, 88 under 1993). 
Ökningen uppnåddes genom att bättre utnyttja medlen och genom att omfördela medel 
från seminarier till utbyten. 34 % av utbytena genomfördes i grupper, 25 % var 
personliga och 42 % riktade utbyten. Mer information om de tjänstemän som deltagit i 
utbytena återfinns i bilaga A till denna rapport. 
2.1.4 Utvärdering 
Utbytena följs under året av kommissionen och medlemsstaterna. Dessutom ger 
tjänstemännen (från 1996 även deras funktionsansvariga chefer) feedback genom att 
besvara frågeformulär. Vidare uppmanades de nationella skattemyndigheterna för första 
gången 1996 att meddela vilket värde de tillmäter utbytesprogrammet. 
De nationella förvaltningarnas, tjänstemännens och de funktionsansvariga chefernas 
uttalanden om programmet var överväldigande positiva. Belgien ansåg att utbytena hade 
"krönts med framgång". Tyskland pekade på de tyska tjänstemännens stora intresse för 
programmet och programmets bidrag till att förbättra samarbetet. Förenade kungariket 
tyckte att de brittiska tjänstemännens gensvar var mycket uppmuntrande och noterade att 
andra medlemsstater hade gjort stora ansträngningar för att tillgodose de brittiska 
tjänstemännens behov. Sverige meddelade att för en av tjänstemännen som stått som värd 
hade utbytet varit en av de värdefullaste erfarenheterna denne gjort inom skatte­
förvaltningen. Flera medlemsstater (I, F, B, UK, S, FIN) välkomnade särskilt att 
utbytenas organisation lagts upp på ett nytt, flexibelt sätt och att det lagts större vikt vid 
riktade utbyten. 
Detta bekräftades av olika tjänstemän som bland annat gjorde följande uttalanden: 
"förnyad entusiasm och verklig karriärstimulans" (B), "utbytet har både förbättrat arbetet 
och vidgat tjänstemannens horisont" (funktionsansvarig chef, UK), "att kombinera 
besöken hos det centrala kontoret och regionalkontoret var idealiskt" (DK), "utbytets 
resultat var positivt och medförde verkliga och påtagliga fördelar" (L). 
Utbytesprogrammet ledde också till verkliga förändringar inom de nationella 
förvaltningarna. Nederländerna pekade på ökad förståelse för hur andra medlemsstater 
arbetar och på den förbättrade informella kommunikationen som följd därav. Österrike 
meddelade att programmet lett till flera förändringar, bland annat att en riskanalys införts, 
att intresset för språkutbildning ökat avsevärt och att man samarbetar i fråga om 
elektronisk databehandling. 
Dessutom meddelade tjänstemännen bland annat följande: förbättrade kontrollmetoder, 
exempelvis "kontroll av ett antal ärenden med hjälp av datorer" (B), tillämpning av 
informationsteknologi och granskningsmetoder (P, EL, L), granskning av nyregistrerade 
företag (FIN), bättre tillämpning av riskanalyser (A, FIN), bättre kontroll av 
valutahandlare (P, UK), bättre kontroll av punktskatter (alkoholhaltiga drycker) (P), 
upprättande av granskningssystem för storföretag (EL), förbättringar avseende system 
och metoder för utbetalning av ersättningar (F), "proffsigare arbetssätt i vissa frågor 
rörande bedrägeriutredning och -åtal" (IRL), bättre stöd till skattebetalarna (F), 
utveckling av utbildningsprogram för affärsmän för att förebygga fel (P), bättre 
administrativt samarbete (A, D, F). 
Programmet kan dock förbättras ytterligare. Grekland, Sverige, Frankrike och Danmark 
ansåg att det var värdefullare med personliga och riktade utbyten än med grupputbyten. 
Tyskland och Grekland underströk nödvändigheten av att ge utbytena en praktisk 
inriktning och av att ta hänsyn till tjänstemannens särskilda behov. Sverige framhöll att 
det var viktigt med ett skräddarsytt program för varje utbyte. 
Enligt tjänstemännen krävs bland annat följande: Utbytena bör vara längre om de skall 
leda till verkligt samarbete (D, B, F, L, I, FIN, UK), under förberedelsen krävs fler 
förhandskontakter och under själva utbytet större flexibilitet (B, IRL, S, F, E), värd­
förvaltningen måste anstränga sig mer för att uppnå målen (EL, F, S), mer gemensamt 
praktiskt arbete, framför allt riktigt kontrollarbete på arbetsplatsen och på fältet (B, EL, F, 
FIN, S, A, D, NL), fler specialinriktade utbyten och färre grupputbyten med andra 
tjänstemän (A, B, D, E, P, IRL, UK, EL). 
I kritiken återklingar vad som framförts av tjänstemän under tidigare år. Det finns behov 
av större framsteg, även om det gjorts verkliga förbättringar när det gäller att ge utbytena 
en mer praktisk inriktning och att bättre skräddarsy dem efter tjänstemännens behov. 
Framför allt måste värdförvaltningarna anstränga sig ännu mer så att tjänstemän från 
andra medlemsstater får möjlighet att utföra riktiga uppgifter. Ett återkommande problem 
i vissa medlemsstater är att de utförbara uppgifterna begränsas av den nationella 
lagstiftningen, särskilt när det gäller sekretessen i skattefrågor. I framtiden måste 
kommissionen och medlemsstaterna noga undersöka dessa begränsningar och diskutera 
hur man skall kunna arbeta inom ramen för dem. 
I bilaga A återfinns en kvantitativ utvärdering av utbytena på grundval av de fråge­
formulär som besvarats av tjänstemännen och deras funktionsansvariga chefer. 
2.2 Seminarier 
2.2.1 Mål 
Seminarieprogrammets mål är att tillhandahålla bästa möjliga forum för ett strukturerat 
idéutbyte mellan tjänstemän från de nationella förvaltningarna. Seminarierna ger 
möjlighet att sprida de bästa metoderna mellan medlemsstaterna, att analysera 
gemensamma problem och lösningar, att utbilda tjänstemännen i 
gemenskapsdimensionen av deras arbete och att förbättra det administrativa samarbetet. 
Seminarierna kan också leda till förslag om förbättringar av gemenskapens gällande 
rättsliga instrument. 
2.2.2 Aktiviteter 
Under 1996 genomfördes 10 seminarier (11 under 1995, 8 under 1994, 6 under 1993). 
Två av dem finansierades med 1995 års budget och ingår därför i rapporten för 1995. 
Ungefär 300 tjänstemän deltog. En kort beskrivning av varje seminarium återfinns i 
bilaga B. 
2.2.3 Utvärdering 
Vid slutet av varje seminarium fyllde deltagarna i frågeformulär. Sex månader senare 
besvarade varje medlemsstat ytterligare ett frågeformulär för att utvärdera seminariets 
verkan på medellång sikt. En detaljerad analys av dessa frågeformulär återfinns i bilaga 
B. Enligt tjänstemännens frågeformulär var seminarierna 1996 i allmänhet något mindre 
lyckade än de som hölls 1993-95. Utvärderingen efter sex månader är dock mer positiv. 
Seminarierna var således nyttiga ur allmän synpunkt och lyckades förbättra förståelsen av 
frågorna. Dessutom ledde 11 % av dem till ändrade arbetsmetoder, 33 % till 
uppföljningssammanträden och 51 % till uppföljning av annat slag inom de nationella 
förvaltningarna. 
2.3 Gemensamt utbildningsprogram 
2.3.1 Mål 
Enligt beslutet om Matthaeus-Tax är ett av programmets syften att skapa en gemensam 
grundnivå på utbildningen. 
2.3.2 Aktiviteter 
Efter samråd med medlemsstaterna antog kommissionen ett beslut2 om att inrätta ett 
gemensamt yrkesutbildningsprogram enligt artikel 4 c i 1995 års beslut om Matthaeus-
Tax. Under 1996 kunde det programmet för första gången genomföras under ett helt års 
tid. En närmare beskrivning återfinns i tabell 24 i bilaga C. 
2.3.3 Utvärdering 
Av tabell 24 framgår att vissa medlemsstater 1995 hade stora svårigheter att lämna 
uppgifter om utbildningen av sina tjänstemän, trots kommissionens ansträngningar att 
samla in i alla nödvändiga uppgifter. I förslagen till Fiscalisprogrammet tas frågan om 
bristen på uppgifter upp. På grund av att uppgifterna är så ofullständiga både för 1995 
och för 1996 kan det inte dras några tillförlitliga slutsatser. 
2.4 Språkutbildning 
2.4.1 Mål 
Enligt beslutet om Matthaeus-Tax skall de tjänstemän som troligen kommer att delta i 
utbyten få språkutbildning. 
2.4.2 Aktiviteter 
Språkutbildningen och resultaten för 1996 beskrivs närmare i bilaga D. 
2.4.3 Utvärdering 
Liksom 1995 är de uppgifter som en del medlemsstater lämnat för ofullständiga för att 
man skall kunna dra några tillförlitliga slutsatser, både i fråga om det gemensamma 
utbildningsprogrammet och i fråga om tjänstemännens språkutbildning. Enligt förslaget 
skall frågan om bristande uppgifter tas upp inom ramen för Fiscalisprogrammet. Däremot 
ger uppgifterna från de tjänstemän som deltar i utbytena ett tillräckligt stort underlag för 
en utvärdering. Under det att tjänstemännen fortfarande tycker att de kan kommunicera i 
värdlandet rätt så bra, verkar det som om kunskapsnivån i fråga om värdlandets språk har 
Kommissions beslut 95/279/EG av den 12 juli 1995, EGT nr L 172, 22.7.95, s. 24. 
sjunkit. Antalet utbytestjänstemän som går på språkkurser ligger oförändrat på omkring 
20 %. 
3. FÖRVALTNINGS- OCH EKONOMIFRÅGOR 
3.1 Förvaltning 
Programmet drivs av en samordnare i varje medlemsstat (vanligen två om det är skilda 
förvaltningar för punktbeskattning och mervärdesbeskattning) och av kommissionens 
avdelningar. Kommissionen och samordnarna sammanträdde under 1996 tre gånger i 
kommittén för Matthaeus-Tax. Kommitténs huvuduppgift var att planera och övervaka 
1996 års utbytes- och seminarieprogram samt att utarbeta programmet för 1997. 
Kommissionen antog 1996 dessutom en handbok med förfaranden, som är en samman­
ställning av de bästa metoderna från tidigare år. Med hjälp av denna handbok har 
programförvaltningen förenklats avsevärt. För att ge kommissionens och 
medlemsstaternas ansträngningar en klarare inriktning fastställde kommittén dessutom en 
rad resultatmål (på grundval av de frågeformulär som återfinns i bilagorna). Det allmänna 
syftet med målen var att förbättra 1995 års utfall, som i sin tur redan var en förbättring 
jämfört med vad som uppnåddes 1993 och 1994. Vidare infördes ytterligare ett 
utvärderingsformulär: de funktionsansvariga chefernas sexmånadersformulär. Resultatet 
redovisas i denna rapport. 
3.2 Budget 
Av administrativa skäl omfattar budgetpost B5-3051 både programmet Matthaeus (tull) 
och Matthaeus-Tax. För 1996 anslogs 3 200 000 ecu till denna budgetpost och härav 
anslog kommissionen 825 000 ecu till programmet Matthaeus-Tax (712 000 för 1995, 
600 000 för 1993 och 1994). Av detta anslogs 520 000 ecu till utbyten och 305 000 till 
seminarier. Av utbytesmedlen användes 87 % och av seminariemedlen 92 %. 
Utnyttjandegraden för seminariemedlen ligger inom rimliga gränser med tanke på att 
budgetmedlen anslogs på grundval av genomsnittskostnaden per seminarium och per 
deltagare. Det är beklagligt att utbytesmedlen utnyttjas så dåligt. Sex medlemsstater (D, 
EL, E, NL, P, UK) står för 80 % av de outnyttjade medlen. Kommissionen misstänker att 
det till stor del beror på övergången till det decentraliserade budgetförfarandet. Man far 
avvakta granskningen av 1997 års resultat för att se om det finns något underliggande 
problem. 
3.2.1 Ekonomisk förvaltning 
Som nämns i punkt 2.1.2 har utbytesbudgeten fullständigt decentraliserats för att fa 
medlemsstaterna att bättre utnyttja budgetmedlen. Dessutom decentraliserades och 
moderniserades de ekonomiska granskningsförfarandena under 1996 såsom det var tänkt 
enligt 1995 års rapport. 
4. DE ASSOCIERADE STATERNAS DELTAGANDE I PROGRAMMET 
Tio associerade stater i Central- och Östeuropa (samt Malta och Cypern) fick möjlighet 
att delta i programmet Matthaeus-Tax som ett led i gemenskapens åtaganden3 gentemot 
dem. Länderna deltog 1996 i ett pilotprojekt som finansierades genom Tull 2000-
programmet inom ramen för Matthaeus-Tax. Kommissionen har utarbetat en rapport om 
1996 års pilotprojekt. De associerade staternas deltagande omfattas egentligen inte helt 
av Matthaeus-Tax, men här och i bilagorna skall ändå ges en sammanfattning. 
4.1 Utbyten 
Det genomfördes 22 utbyten, varvid de flesta associerade staterna sände två tjänstemän, 
en för mervärdesbeskattning och en för punktbeskattning, till en medlemsstat. En 
närmare beskrivning återfinns i bilaga A. Att de associerade staterna tillmäter utbytena 
stor betydelse framgick vid ett sammanträde av kommittén för Matthaeus-Tax, på vilket 
dessa länders deltagande skulle utvärderas. Detta bekräftas också av den positiva 
bedömning som lämnas av ländernas tjänstemän. Vad som framför allt blev tydligt är att 
det finns ett akut behov av att höja språkkunskaperna hos tjänstemännen från de 
associerade staterna. 
4.2 Seminarier 
En tjänsteman från varje associerad stat inbjöds att delta i tre av de åtta seminarierna (två 
handlade om mervärdesskatt och ett om punktskatter). De frågeformulär som 
tjänstemännen besvarade visar att de värdesatte seminarierna ännu högre än tjänstemän 
från medlemsstaterna. En märkbar nackdel var dock att tjänstemännens bristande 
språkkunskaper hindrade dem från att delta fullt ut. En närmare beskrivning återfinns i 
bilaga B. 
4.3 Slutsats 
Att låta de associerade staterna delta i programmet under 1996 inom ramen för ett 
pilotprojekt var ett viktigt led i gemenskapens strategi för att bistå dessa länder i 
förberedelserna inför medlemskapet. Tack vare medlemsstaternas ansträngningar och 
tjänstemännens egna insatser gjordes värdefulla erfarenheter som inte minst kan 
användas för att fastställa framtida uppgifter. Pilotprojektet kommer därför att 
genomföras under ytterligare två år, nämligen 1997 och 1998. I övrigt täcks de 
associerade staternas behov av Fiscalis-förslaget (se punkt 5.1). 
5. SLUTSATS 
Utbytesprogrammet, den i ekonomiskt hänseende mest betydelsefulla delen av 
programmet, var 1996 utomordentligt framgångsrikt. Programmets omfång nästan 
Enligt vitboken om förberedelse av de associerade staterna i Central- och Östeuropa för integrering 
med den inre marknaden i unionen - KOM(95) 163 slutlig. 
fördubblades, samtidigt som kvaliteten förbättrades avsevärt. Detta är i första hand 
tjänstemännens och deras värdars förtjänst. Det är dock klart att verksamhets- och 
kvalitetsökningen också möjliggjordes genom den förbättrade programförvaltningen och 
genom att det läggs allt större tonvikt på att bättre förbereda och genomföra utbytena 
(och att satsa mer på riktade utbyten och utbyten med praktisk inriktning). I detta 
sammanhang bör särskilt de nationella samordnarnas insats nämnas. 
När det gäller seminarieprogrammet var det däremot inte möjligt att knyta an till de 
gångna årens förbättringar. Även om deltagarnas intryck bara är något mindre positiva än 
1995 (i sexmånadersutvärderingen är siffrorna i flera fall till och med bättre än 1995), 
kan man dra vissa slutsatser. Tio seminarier under ett enda år blev antagligen en för stor 
arbetsbelastning för kommissionens avdelningar som bär en stor del av bördan. Någon 
gång förekom det att de frågor som behandlades under seminariet inte hade helt rätt 
publik i de tjänstemän som medlemsstaterna skickat. Det finns utrymme både för 
teoretiska politiska seminarier och för mer praktiska metodinriktade seminarier. 
I framtiden måste kommissionen både koncentrera medlen till färre seminarier och 
anstränga sig mer för att förmå rätt personer att delta. Rent allmänt är dock 
kommissionen övertygad om att seminarieprogrammet har givit upphov till en riktig 
debatt mellan de nationella skatteförvaltningarna som helt saknats tidigare. 
5.1 FISCALIS 
Erfarenheterna från 1996 års program hade ett mycket stort inflytande på förslagsutkastet 
till Fiscalisprogrammet (KOM(97) 175) som skall genomföras 1998. Det var framfor allt 
utbytesprogrammets framgång och den stora efterfrågan bland tjänstemännen på nationell 
nivå som påverkade beslutet om att föreslå ett program som skulle göra det möjligt att 
börja tillmötesgå dessa behov. I Fiscalisförslaget integreras dessutom verksamhet av 
Matthaeus-Tax-karaktär med gemenskapens mer långsiktiga samarbetspolitik. 
Erfarenheten från Matthaeus-Tax påverkade i hög grad också Fiscalisförslagen om 
utbildning och de associerade staterna. Särskilt svårigheterna i samband med utbildning 
och språk hade stor inverkan. 
10 
Bilaga A: Utbyten 
Aldrig tidigare har medlemsstaterna haft så fria händer när det gällde att välja 
medlemsstat för sina tjänstemän som 1996. Om man jämför antalet tjänstemän som 
sändes ut med hur många som togs emot (se tabell 1-3), visar det sig att Förenade 
kungariket, Nederländerna, Sverige och Belgien var särskilt populära. Tyskland och 
Italien var mindre omtyckta värdländer. Denna fördelning återspeglar möjligen i vilken 
grad det inom ländernas skatteförvaltningar talas gångbara främmande språk. Det vore 
olyckligt om denna utveckling höll i sig. De tjänstemän som trots allt åkte till Tyskland 
gav nämligen utbytet genomgående höga poäng. Utbytestjänstemännens egenskapsprofil 
(tabell 4-8) var i stort sett oförändrad. 
Av tabell 9-11 framgår att 1996 års ansträngningar för att bättre förbereda och 
genomföra utbytena (bättre egenskapsprofiler hos de sökande, mer riktade utbyten) enligt 
tjänstemännen själva hade en åtminstone liten positiv effekt. Något oväntat lämnar 
tjänstemännens funktionsansvariga chefer mycket mer positiva svar på samma frågor. 
I tabell 12-18 återspeglas utbytenas verkan ur en mer allmän synvinkel. Siffrorna för 
1996 är i allmänhet mer positiva än de för 1995, även om de funktionsansvariga cheferna 
var något mer skeptiska än tjänstemännen. Det mest anmärkningsvärda är att 40 % av 
tjänstemännen (tabell 14) kunde förutse administrativa förändringar som följd av utbytet. 
Denna siffra har ökat konstant under programmets gång (även om den är ännu högre för 
de associerade staterna). 
Tabell 1: Fördelning av utbyten under 1996 11 
Hemstat 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Antal 
utsända 
tjänstemän 
15 
14 
17 
12 
13 
21 
11 
20 
8 
10 
15 
12 
14 
17 
19 
218 Värdstat 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Antal mottagna tjänstemän 
1 
1 
1 
2 
2 
2 
1 
2 
2 
2 
2 
2 
20 1 
1 
1 
1 
1 
1 
3 
9 1 
3 
2 
1 
1 
8 4 
1 
1 
2 
15 1 
2 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
11 1 
2 
2 
1 
3 
2 
1 
2 
2 
3 
19 4 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
13 1 
1 
1 
3 
1 
1 
2 
2 
1 
13 1 
1 
2 
1 
2 
1 
8 1 
1 
1 
2 
2 
1 
2 
3 
2 
3 
2 
20 2 
3 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
12 2 
11 2 
1 
1 
2 
3 
1 
1 
1 
1 
13 2 
2 
1 
1 
2 
1 
2 
2 
1 
1 
4 
2 
21 5 
3 
1 
2 
4 
1 
2 
2 
1 
1 
2 
1 
25 
Tabell 2: Fördelning av utbyten under 1993-96 12 
Hemstat 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Antal sända 
tjänstemän 
39 
35 
46 
35 
37 
47 
29 
51 
19 
31 
22 
30 
20 
24 
52 
517 Värdstat 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Antal mottagna tjänstemän 
2 
4 
2 
4 
6 
1 
4 
3 
4 
2 
5 
1 
2 
5 
45 3 
2 
3 
1 
3 
3 
2 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
5 
29 3 
2 
2 
3 
5 
3 
6 
2 
2 
4 
2 
1 
4 
39 5 
2 
3 
2 
2 
2 
4 
1 
2 
1 
1 
1 
2 
4 
32 3 
2 
2 
2 
5 
1 
4 
1 
1 
1 
3 
1 
4 
30 3 
3 
3 
5 
5 
2 
7 
2 
3 
1 
5 
2 
8 
49 2 
6 
5 
1 
1 
3 
3 
1 
2 
2 
2 
2 
2 
1 
33 2 
2 
5 
6 
5 
3 
2 
1 
3 
2 
2 
2 
4 
39 1 
1 
2 
1 
2 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
1 
15 2 
4 
3 
4 
5 
4 
3 
5 
1 
3 
2 
3 
4 
6 
49 3 
4 
1 
1 
1 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
18 3 
1 
2 
2 
1 
2 
2 
6 
1 
3 
1 
2 
3 
29 3 
2 
1 
2 
4 
1 
2 
1 
1 
1 
2 
20 2 
1 
3 
2 
2 
3 
2 
2 
2 
2 
1 
1 
4 
4 
31 4 
9 
6 
4 
7 
6 
2 
4 
2 
4 
1 
5 
3 
2 
59 
Tabell 3: Fördelning av utbyten under 1996 - associerade stater 13 
Associerad stat 
Bulgarien 
Tjeckiska rep. 
Cypern 
Estland 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Malta 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
TOTALT Antal 
sända 
tjänste­
män 
2 
2 
2 
1 
1 
2 
2 
2 
1 
4 
1 
2 
22 Värdstat 
B DK D EL E F IR 
L I L NL A P FIN S UK 
Antal mottagna tjänstemän 
2 
2 1 
1 
1 
3 1 
1 
2 1 
1 0 2 
2 1 
1 
1 
3 1 
1 
2 0 1 
1 
2 0 1 
1 1 
1 1 
1 
2 1 
1 
14 
Anm.: För tabeller markerade med * saknas motsvarande siffror för 1993-94. 
"MS" står för medlemsstater. "AS" står för associerade stater. "Moms" står för 
tjänstemän inom området mervärdesskatt. "Punkt" står för tjänstemän inom området 
punktskatter. 
Tabell 4: Könsfördelning 
1996 MS 1996 AS 1996 moms 1996 punkt 1995 MS 1993-94 MS 
Män 69% 61% 67% 76% 70% 77% 
Kvinno 
r 31% 39% 33% 24% 30% 23% 
Högsta andelen kvinnor hade FIN (71 %), EL (58 %), S (56 %), AS (56 %) 
Lägsta andelen kvinnor hade B (8 %), IRL (9 %), A (14 %), UK (17 %) 
Tabell 5: Genomsnittlig ålder 
1996 MS 
41 1996 AS 
39 1996 moms 
41 1996 punkt 
42 1995 MS 
41 1993-94 MS 
39 
Tabell 6: Arbetsområde 
Moms 
Punkt 
Båda 1996 MS 
69% 
26% 
5% 1996 AS 
61% 
28% 
11% 1995 
79% 
18% 
3% 1993-94 
80% 
20% 
0% 
Tabell 7: Befattningsnivå 
Tjänstemän med ledningsansvar 
Tjänstemän med förvaltnings- och 
kontrollansvar, eventuellt med vissa 
utförande arbetsuppgifter 
Tjänstemän med enbart utförande 
uppgifter, men som får fatta egna 
operativa beslut 1996 
MS 
20% 
44% 
37% 1996 
AS 
22% 
39% 
39% 1996 
moms 
18% 
42% 
40% 1996 
punkt 
23% 
48% 
29% 1995 
MS 
23% 
48% 
30% 1993-
94 
MS 
24% 
40% 
36% 
Tabell 8: Varför tror Ni att Ni blev utvald? 
Eget initiativ 
Sakkunskap 
Språkkunskaper 
Befattning i förvaltningen 
Annat skäl 1996 MS 
30% 
23% 
20% 
24% 
3% 1996 AS 
5% 
27% 
30% 
35% 
3% 1995 MS 
28% 
22% 
18% 
26% 
5% 1993-94 MS 
26% 
24% 
25% 
23% 
2% 
15 
Tabell 9: Satte Ni i förväg upp specifika mål för Er förvaltning med avseende på 
utbytet?* 
Ja 
Nej 1996 MS 
82% 
18% 1996 AS 
71% 
29% 1995 MS 
74% 
26% 
Tabell 10: Om ja, uppnådde Ni dessa mål?* 
1996 MS4 
1996 AS 
1995 MS Ja, fullständigt 
27% 
8% 
26% I huvudsak 
59% 
75% 
61% Delvis 
13% 
17% 
9% Nej, inte alls 
0% 
0% 
4% 
Tabell 11: Hur nära anslöt sig utbytet till Ert arbete?* 
1996 MS5 
1996 AS 
1995 MS Mycket nära 36% 
17% 
36% 42% 
56% 
42% 19% 
28% 
18% 3% 
0% 
5% 0% 
0% 
0% Inte alls 
Tabell 12: Hur användbar var den erfarenhet Ni fick under utbytet?' 
1996 MS6 
1996 AS 
1995 MS Mycket 
användbar 50% 
44% 
50% 40% 
50% 
37% 10% 
6% 
12% 1% 
0% 
1% 0% 
0% 
0% Inte alls 
användbar 
Tabell 13: Vad av denna erfarenhet kunde Ni använda inom Er egen förvaltning?1 
1996 MS7 
1996 AS 
1995 MS Allt 6% 
6% 
11% 23% 
67% 
26% 48% 
6% 
47% 19% 
17% 
15% 3% 
6% 
1% Ingenting 
Tabell 14: Förutser Ni några förvaltnmgsmässiga förändringar som resultat av 
utbytet? 
Ja 
Nej 1996 MS 
40 %8 
60% 1996 AS 
53% 
47% 1995 MS 
27% 
73% 1993-94 MS 
12% 
88% 
4 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 36 %, 53 %, 11 % och 0 %. 
5 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 42 %, 37 %, 16 %, 5 % och 0 %. 
6 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 32 %, 36 %, 23 %, 8 % och 2 %. 
7 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 7 %, 20 %, 35 %, 21 % och 17 %. 
8 Motsvarande siffra för de funktionsansvariga cheferna var 28 %. 
16 
Tabell 15: Har Ni rapporterat om Ert besök 
skriftligt?9 
muntligt? 
både och? 
TOTALT 1996 
MS 
59% 
7%. 
32% 
98% 1996 AS 
11% 
50% 
39% 
100% 1996 
VAT 
55% 
8% 
34% 
97% 1996 Ex. 
67% 
8% 
23% 
98% 1995 MS 
52% 
11% 
37% 
100% 1993-94 MS 
64% 
10% 
26% 
100% 
Tabell 16: Var tiden som utbytet varade* 
1996 MS 
1996 AS 
1995 MS för lång? 3% 
0% 
0% 13% 
0% 
7% 61% 
82% 
70% 14% 
12% 
12% 9% 
6% 
10% fbrkort?t 
Tabell 17: Hur bedömer Ni det totala värdet av utbytet för Er förvaltning?' 
1996 MS10 
1996 AS 
1995 MS mycket 
högt 21% 
44% 
28% 48% 
56% 
39% 27% 
0% 
27% 3% 
0% 
6% 1% 
0% 
1% mycket 
lågt 
Tabell 18: Anser Ni att programmet skall fortsätta? 
Ja, i nuvarande 
utformning 
Ja, med vissa ändringar 
Nej 1996 MS 
60% 
40% 
0% 1996 AS 
82% 
18% 
0% 1995 MS 
58% 
42% 
0% 1993-94 MS 
26% 
74% 
0% 
På motsvarande fråga tyckte 98 % av de funktionsansvariga cheferna att det skulle vara 
bra om en av deras tjänstemän deltog i ett ytterligare utbyte. 
9 Enligt frågeformuläret som besvarades av de funktionsansvariga cheferna skickades 17 % av 
rapporterna ut inom den nationella förvaltningen; 37 % inom den centrala förvaltningen; 15 % inom 
regionen och 32 % på arbetsplatsen. 
10 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 24 %, 43 %, 23 %, 8 % och 3 %. 
17 
Bilaga B: Seminarier 
Namur (Belgien"! 25-26 april 1996: "Indrivning av utestående mervärdesskatt" 
Syftet med seminariet var att fastställa vilka rättsliga ramar och förvaltningsmetoder 
som är lämpligast när det gäller indrivning av mervärdesskatt. Representanterna 
jämförde de olika nationella förvaltningarnas befogenheter och olika nationella 
indrivningsstrategier genom kravprioritering. 
Haag (Nederländerna) 25-26 juni och Dublin (Irland) 26-27 september 1996: 
"Förhållandet mellan den skattskyldige och förvaltningen " 
Detta är ett omfattande ämne som därför delades upp på två seminarier med i stort sett 
samma deltagare. Målet var att inom ramen för nuvarande praxis fastställa den idealiska 
jämvikten mellan den skattskyldiges rättigheter och skyldigheter. Representanter från de 
associerade staterna deltog för första gången. Under det första seminariet behandlades 
registrerings-, redovisnings- och faktureringsförfaranden, under det andra revision, 
uppbörd och överklagande. 
Helsingfors (Finland) 1-2 juli 1996: "Kvalitetssäkring i förvaltningar för 
mervärdesskatt" 
Seminariet syftade till att fastställa nyckelfaktorerna inom organisation och ledning för 
att säkra kvaliteten på skatteförvaltningarnas arbete. Under seminariet behandlades de 
övergripande ledningsfunktionerna, inbegripet uppställande av mål, utarbetande av 
arbetsprogram och fastställande av prioriteringar, samt hur man bedömer den enskildes 
insats och karriärutveckling. 
Aten (Grekland) 30 september - 2 oktober 1996: "Kontroll av punktskattevaror" 
Målet med seminariet var att diskutera värdet av skattestämplar och -märken i samband 
med punktskattekontrollen. I seminariet deltog representanter från handeln och från de 
associerade staterna. Under seminariet jämfördes också förfaranden för väg- och 
inventeringskontroller. 
Wien (Österrike) 9-11 oktober 1996: "Cheferna för de centrala sambandskontoren" 
Detta seminarium sammanförde cheferna för de centrala sambandskontoren (Central 
Liaison Offices, CLO) för att undersöka den senaste tidens problem vid hanteringen av 
önskemål om administrativ handräckning och för att göra upp planer om hur 
informationsutbytet kan ökas i framtiden. Under seminariet tog man också upp frågan 
om förhållandet mellan CLO-kontoren och deras respektive skatteförvaltningar. 
Bad Honnef (Tyskland) 6-8 november 1996: "Begränsning av skatteförvaltningens 
risktagande med hjälp av säkerheter och ny teknik" 
Seminariets syfte var att utvärdera nya och befintliga metoder för att begränsa de risker 
som punktskattesystemet innebär för de nationella förvaltningarna. Under seminariet 
18 
behandlades systemet med säkerheter, olika indrivningsförfaranden och hur 
satellitteknik kan användas som kontrollverktyg. 
Madrid (Spanien) 2-3 december 1996: "Faktureringskontroll och faktureringsbedrägeri" 
Målet med seminariet var att fastställa de viktigaste problemen i samband med 
faktureringskontrollen, att gå igenom bedrägerimetoderna och att undersöka hur 
faktureringskontrollen kan förbättras. 
Utvärdering 
Av tabell 19 framgår att deltagarna omedelbart efter seminariet var något mindre 
övertygade om nyttan och något mindre nöjda med hur förväntningarna uppfylldes än 
1995 (förändringen är dock inte drastisk, det svarades oftare med "för det mesta" än med 
"ja"). Däremot visar tabellerna 20 till 23 att medlemsstaterna sex månader senare 
upplevde 1996 års seminarier mer positiva än var fallet 1995. De båda 
sammanhängande seminarierna i Dublin och Haag verkade först ha tagit skada av själva 
upplägget, men detta slog inte igenom i bedömningen ett halvår senare. Tabell 23 pekar 
på en delvis uppmuntrande uppföljningsnivå. 
Tabell 19: Deltagarnas utvärdering av seminarierna (siffrorna anger procent) 
1. Motsvarade (eller överträffade) seminariet Era förväntningar? 
2. Omfattade seminariet de ämnesområden Ni hade förväntat? 
3. Hölls för många föredrag? 
4. Gavs det tillräckligt med tid för diskussion? 
5. Gavs det tillräckligt med tid för samtal med deltagare från 
andra medlemsstater? 
6. Var dokumentationen tillfredsställande? 
7. Anser Ni att seminariet i sin helhet var av nytta för Er 
förvaltning? 
8. Var de praktiska arrangemangen vid seminariet tillfreds­
ställande? 
9. Var översättningsservicen tillfredsställande? Ja 
94 
MS 
74 
67 
19 
70 
71 
85 
74 
82 
69 95 
MS 
67 
72 
4 
60 
63 
63 
72 
87 
56 96 
MS 
51 
58 
12 
53 
61 
72 
61 
84 
71 96 
AS 
64 
71 
0 
57 
57 
63 
78 
100 
83 För det mesta 
94 
MS 
22 
25 
4 
16 
16 
7 
17 
15 
17 95 
MS 
27 
23 
2 
21 
21 
16 
21 
12 
21 96 
MS 
39 
34 
5 
20 
22 
16 
30 
12 
19 96 
AS 
33 
29 
12 
26 
27 
26 
22 
0 
14 Delvis 
94 
MS 
4 
9 
8 
9 
9 
7 
9 
3 
7 95 
MS 
6 
5 
7 
12 
11 
14 
6 
1 
14 96 
MS 
10 
8 
8 
16 
11 
8 
9 
3 
7 96 
AS 
3 
0 
7 
14 
13 
7 
0 
0 
6 Nej 
94 
MS 
1 
0 
68 
5 
4 
0 
0 
0 
6 95 
MS 
0 
1 
87 
7 
5 
7 
0 
0 
9 96 
MS 
0 
0 
75 
10 
3 
3 
0 
0 
3 96 
AS 
0 
0 
81 
3 
3 
4 
0 
0 
3 
Seminarier över genomsnittet: Helsingfors, Bad Honnef, Aten, Wien, Madrid 
Seminarier under genomsnittet: Namur, Haag, Dublin 
Tabell 20: Rapporterade deltagarna skriftligt om seminariet? 
I 1996 MS I 1995 MS~ 
Ja 73 % 75 % 
Nej 1 26% I 25% 
20 
Tabell 21: Har Er förvaltning fått större förståelse för de behandlade frågorna som 
följd av Ert deltagande i seminariet? 
1996 
MS 
1995 
MS Större förståelse 16 
% 
17 
% 52 
% 
50 
% 23 
% 
29 
% 5% 
2% 1% 
1% Ingen större förståelse 
Över genomsnittet: Bad Honnef, Aten 
Under genomsnittet: Helsingfors, Madrid 
Tabell 22: Anser Ni att seminariet i sin helhet har varit till gagn för Er förvaltning? 
1996 MS 
1995 MS Mycket 22% 
21% 49% 
42% 22% 
33% 5% 
3% 1% 
0% Inte alls 
Över genomsnittet: Dublin, Aten, Bad-Honnef 
Under genomsnittet: Madrid, Namur 
Tabell 23: Har Er förvaltning som följd av seminariet 
I 1996 MS I 1995 MS 
på något sätt ändrat sitt arbetssätt?11 11% 17% 
anordnat sammanträden eller seminarier inom Er egen 33 % 28 % 
förvaltning? 
övervägt att på något annat sätt tillämpa erfarenheterna från 51 % 49% 
seminariet? 
anordnat utbyten inom det område som behandlades under 8 % 18 % 
seminariet? 
knutit kontakter med andra medlemsstater? 4% 16 % 
11 Över genomsnittet: Namur (20 %), Wien (23 %), Madrid (38 %). 
Under genomsnittet: Dublin, Aten. 
21 
Bilaga C: Gemensamt utbildningsprogram 
Tabell 24: Grund- och vidareutbildning i medlemsstaterna 
1996 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK GRUNDUTBILDNING 
TOTALT ANTAL TJÄNSTEMÄN SOM 
FÅTT UTBILDNING 
165 punkt, 597 moms 
145 
3 523 
150 moms 
252 
1 438 punkt, 357 moms 
61 moms 
19 moms, 3 940 Guardia 
13 moms, 8 punkt 
246 
270 moms, 53 punkt 
340 moms 
120 moms, 5 punkt 
116 
-TJÄNSTEMÄN SOM UTBILDATS 
GENOM DET GEMENSAMMA 
UTBILDNINGSPROGRAMMET 
762 
145 
3 523 
150 moms 
252 
1 438 punkt, 357 moms^ 
61 moms 
19 moms 
7 moms, 0 punkt 
246 
270 moms, 53 punkt 
340 moms 
120 moms, 5 punkt 
116 
-VIDAREUTBILDNING I ÄMNESOMRÅDEN SOM INGÅR I DET 
GEMENSAMMA UTBILDNINGSPROGRAMMET 
TJÄNSTEMAN SOM AR 
KANDIDATER FÖR 
UTBILDNING 
3 137 punkt, 2 040 moms 
cirka 4 000 
cirka 53 500 12 
1960 moms, 4006 punkt 
10 421 
2 50014 punkt, 7 800 moms 
400 moms 
-
90 moms, 4 punkt 
cirka 2 000 
5 366 moms, 210 punkt18 
2 430 moms, 1 655 punkt 
500 moms, 100 punkt 
4 000 
-TJÄNSTEMÄN SOM FÅTT 
UTBILDNING 
475 punkt, 2 040 moms 
420 
-
280 moms 
872 
2 50015 punkt, 1 66516 moms) 
311 moms 
0 moms, 757 Guardia 
32 moms, 2 punkt 
O*? 
1 695 moms, 173 punkt 
86 moms 
180 moms, 60 punkt 
337 
-
12 
13 
14 
15 
16 
17 Cirka 3 500 inom området punktbeskattning, cirka 50 000 inom området mervärdesbeskattning. 
286 tjänstemän genomgick hela programmet, 71 endast delar av det. 
Tjänstemän som främst arbetar med punktbeskattning. 20 000 tulltjänstemän sysslar stundtals med mervärdesbeskattning och punktbeskattning. 
Alla tulltjänstemän och tjänstemän inom området punktbeskattning får någon slags fortbildning en gång om året. 
Uppgifter från 1994. 
Fortbildning ej nödvändig, eftersom innehållet ingick i tidigare utbildning. 
Tjänstemän som främst arbetar med punktbeskattning. Ytterligare cirka 3 000 tulltjänstemän arbetar stundtals med punktbeskattning. 
22 
Bilaga D: Språkutbildning 
Utbytesdeltagarnas språkkunskapsprofil 
Visserligen är förmågan att kommunicera under utbytet (tabell 28) fortfarande hög, men 
det är beklagligt att färre deltagare har baskunskaper eller far språkutbildning före 
utbytet. Detta till synes motsägelsefulla resultat kan bero på att deltagarna i allt större 
utsträckning skickas till medlemsstater där de flesta talar något gångbart främmande 
språk. 
Tabell 25: Kunde Ni tala värdlandets språk? 
Ja, flytande 
Endast på 
enkel nivå 
Nej 1996 MS 
47% 
15% 
38% 1996 AS 
44% 
22 % 
33% 1996 moms 
47% 
12% 
41% 1996 punkt 
44% 
23% 
33% 1995 MS 
45% 
26% 
29% 1993-94 MS 
66% 
13% 
21% 
Utbytestjänstemännens språkkunskaper låg över genomsnittet i DK, E, F, NL, FIN 
Utbytestjänstemännens språkkunskaper låg under genomsnittet i B, IRL, L, A, S 
Tabell 26: Har Ni genomgått någon språkkurs för att delta i programmet 
Matthaeus-Tax?* 
Ja 
Nej 1996 MS 
19% 
81% 1996 AS 
24% 
76% 1996 moms 
21% 
79% 1996punkt 
15% 
85% 1995 MS 
21% 
79% 
Andelen med språkkurser låg över genomsnittet i DK, L, A, FIN, UK 
Andelen med språkkurser låg under genomsnittet i B, D, EL, F, IRL, I, NL 
Tabell 27: Om Ni genomgick en språkkurs, vilket värde hade den för det utbyte Ni 
deltog i?* 
1996 MS 
1996 AS 
1995 MS Stort värde 45% 
50% 
52% 34% 
25% 
26% 14% 
25% 
4% 2% 
0% 
15% 5% 
0% 
4% Inget värde alls 
Tabell 28:1 vilken utsträckning kände Ni att Ni kunde kommunicera i värdlandet?* 
1996 MS 
1996 AS 
1995 MS Mycket 
bra 56% 
56% 
54% 34% 
33% 
33% 9% 
11% 
12% 1% 
0% 
1% 0% 
0% 
0% Inte alls 
Kommunikationsförmågan i värdlandet låg över genomsnittet i B, EL, NL, A 
Kommunikationsförmågan i värdlandet låg under genomsnittet i DK, I 
23 
Tabell 29: Sammanställning av språkutbildningen i medlemsstaterna 
1996 
Engelska 
Franska 
Tyska 
Spanska 
Övriga 
Totalt 
Genom­
snitt Antal tjänstemän 
Timmar/tj änsteman 
Antal tjänstemän 
Timmar/tj änsteman 
Antal tjänstemän 
Timmar/tj änsteman 
Antal tjänstemän 
Timmar/tj änsteman 
Antal tjänstemän 
Timmar/tj änsteman 
Antal tjänstemän 
Timmar/tj änsteman B 
124 
67 
146 
74 
35 
56 
29 
77 
38 
65 
372 
69 DK 
30024 D 
1,20025 EL19 
10 
3 
1 
0 
0 
5 
19 
0 E 
45 
40 
1 
12 
1 
55 
0 
0 
0 
0 
47 
40 F20 
106 
35 
0 
0 
2 
47 
3 
70 
2 
47 
113 
37 IRL21 
0 
0 
33 
118 
4 
118 
5 
118 
3 
118 
45 
118 I 
26 
12 
19 
12 
5 
16 
1 
81 
0 
0 
51 
14 L 
3 
350 
0 
0 
0 
0 
7 
308 
1 
45 
11 
295 NL22 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 A2* 
713 
50 
11 
30 
0 
0 
1 
36 
3 
32 
728 
50 P 
41 
41 
1 
66 
0 
0 
0 
0 
83 FIN 
25 
80 
5 
60 
6 
40 
0 
0 
2 
40 
38 
69 S 
62 
22 
5 
50 
3 
30 
0 
0 
0 
0 
70 
24 UK 
0 
0 
12 
59 
3 
35 
3 
39 
0 
0 
18 
51 
19 Endast tjänstemän inom punktskatteområdet. 
20 Endast tjänstemän inom området mervärdesbeskattning. Alla tulltjänstemän och tjänstemän inom området punktbeskattning språkutbildas under den första utbildningsperioden 
(engelska, tyska, italienska eller spanska, 2 timmar per vecka). Senare utbildning beror på arbetsuppgifterna, varför det saknas uppgifter. 
21 Endast tjänstemän inom området mervärdesbeskattning. 
22 Språkutbildning ej nödvändig, eftersom alla tjänstemän med internationella kontakter måste kunna tala och läsa engelska och tyska och/eller franska. 
23 Endast tjänstemän inom området mervärdesbeskattning. 
24 Uppskattning, inga exakta siffror tillgängliga. 
25 Endast uppskattning för tull- och punktskatteförvaltningen. Inga uppgifter om mervärdesbeskattning från delstaterna. 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 722 slutlig 
DOKUMENT 
SV 09 06 
Katalognummer : CB-CO-97-746-SV-C 
ISBN 92-78-29850-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg