EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04.11.1996 
KOM(96) 543 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM GENOMFÖRANDET AV ÅTGÄRDSPROGRAMMET MATTHAEUS-TAX 
FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI 1995 
TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER 1995 
(ARTIKEL 11 I RÅDETS BESLUT AV DEN 29 OKTOBER 1993) 

INLEDNING 
1. Åtgärdsprogrammet Matthaeus-Tax är en liten men viktig kugge i den inre marknadens 
maskineri. Alltsedan juli månad 1993 har det visat sig utgöra ett mycket viktigt verktyg för att 
främja ömsesidig handräckning och administrativt samarbete mellan de nationella förvaltningarna 
för indirekt beskattning, utan vilka den inre marknaden på området för indirekt beskattning inte 
skulle fungera 
BAKGRUND 
2. Genomförandet av den inre marknaden på området för indirekt beskattning grundade sig på 
fastställandet av övergångsbestämmelserna om mervärdesbeskattning1, bestämmelserna om 
harmoniserade punktskatter2 och förordningen om administrativt samarbete inom området för 
mervärdesbeskattning3. För att säkerställa att det avlägsnande av gränskontroller som den inre 
marknaden innebar inte skulle uppmuntra till bedrägerier, skattefusk och snedvridning av 
konkurrensen var det nödvändigt att främja ett djupgående och varaktigt samarbete på alla nivåer 
mellan de nationella förvaltningarna inom området för indirekt beskattning. Ömsesidig förståelse, 
som leder till ömsesidigt förtroende, är av central betydelse för detta förbättrade samarbete. Det 
fanns därför ett behov av att ge tjänstemännen på den nationella nivån inom området för indirekt 
beskattning en djupare förståelse både för gemenskapsdimensionen i deras arbete och för 
organisation och förfaranden i andra medlemsstater. 
3. Kommissionen föreslog därför ett pilotprojekt bestående av seminarier och tjänstemannautbyten 
inom området för indirekt beskattning4 som genomfördes från 1991 fram till och med början av 
1993. Erfarenheterna från detta pilotprogram och från det liknande Matthaeusprogrammet inom 
tullområdet föranledde kommissionen att föreslå ett åtgärdsprogram för utbildning av tjänstemän 
inom området för indirekt beskattning. Detta program, "Matthaeus-skatt", antogs av rådet den 29 
oktober 19935. 
4. Målen för detta program, enligt artikel 3 i beslutet, var i sammanfattning 
-att förbereda tjänstemän på nationell nivå inför konsekvenserna av den inre marknaden och det 
administrativa samarbetet, 
- att göra tjänstemän på nationell nivå medvetna om gemenskapsdimensionen i deras arbete och att 
bygga upp ett ömsesidigt förtroende mellan förvaltningarna, 
- att tillhandahålla kompletterande utbildning av tjänstemän på nationell nivå, 
- att sprida insikt om gemenskapens förvaltningar på området för indirekt beskattning och 
därigenom förbättra förvaltningen av den inre marknaden, 
- att uppmuntra samarbete på alla nivåer mellan nationella förvaltningar. 
Rådets direktiv 91/680/EEG av den 16.12.1991. EGT nr L 376, 31.12.1991. 
Rådets direktiv 92/12/EEG av den 25.2.1992. EGT nr L 76, 23.23.2.1992. 
Rådets förordning nr 218/92/EEG av den 27.1.1992. EGT nr L 24, 1.2.1992. 
Interfisc-programmet KOM (89) 422. 
Rådets beslut av den 29.10.1993. EGT nr L 280, 13.11.1993. 
5. Dessa mål skulle nås med fyra medel: Tjänstemannautbyte, utbildningsseminarier, samordnade 
yrkesutbildningsprogram samt språkutbildning av de tjänstemän som troligen skulle komma att 
delta i utbyten. 
6. Dessa åtgärder påbörjades den 1 juli 1993. Kommissionens rapport till rådet och parlamentet 
KOM (95) 663 täcker programmet från och med den 1 juli 1993 till och med den 31 december 
1994. 
AKTIVITETER 1995 INOM RAMEN FÖR MATTHAEUS-TAX 
7. Den viktigaste nyheten under 1995 var att de tre nya medlemsstaterna integrerades helt i 
programmet. Närmare information om detta läggs fram nedan under respektive aktivitet. 
Utbyten. 
Mål 
8. Huvudmålet för utbytena är att ge tjänstemän inom området för indirekt beskattning en bättre 
ömsesidig förståelse av organisation, metoder och förfaranden som tillämpas i olika medlemsstater. 
Denna förståelse bör finnas både på det praktiska och på det teoretiska planet. Detta uppmuntrar till 
bättre samarbete och spridning av de bästa metoderna. 
Organisation 
9. För 1993 och 1994 avtalade kommissionen och medlemsstaterna, för varje medlemsstat, både 
om vilka tjänstemän som skulle sändas ut och om vilka tjänstemän som skulle tas emot. För 1995 
beslöt kommissionen och medlemsstaterna att endast hälften av antalet utbyten skulle arrangeras i 
förväg på detta sätt. De återstående utbytena fördelades proportionellt mellan medlemsstaterna, men 
valet av värdland lämnades öppet för bilaterala avtal mellan medlemsstaterna. Denna ökade 
flexibilitet, som atergivits i den årliga rapporten för 1993-94, har gjort det möjligt för 
medlemsstaterna att på ett mer precist sätt koncentrera användningen av utbytesprogrammet på sina 
prioriterade områden. 
10. För att säkerställa att utbytena på ett bättre sätt svarar mot de deltagande tjänstemännens behov 
har kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om ändringar till förberedelse- och 
utvärderingsformulären för utbytena för att säkerställa en bättre förståelse på förhand av 
tjänstemannens mål och en bättre uppföljning av resultaten i förhållande till dessa mål. 
Aktiviteter 
11. 116 utbyten ägde rum under 1995 (95 under 1994, 88 under 1993). Mest betydelsefullt var att 
de tre nya medlemsstaterna på ett smidigt sätt integrerades i utbytesprogrammet. De totalt 20 
tjänstemännen från de nya medlemsstaterna står för nästan hela ökningen av utbytesprogrammet 
jämfört med 1994. Mer infomiation angående de tjänstemän som deltagit i utbytena återfinns i 
bilaga A till denna rapport. 
Utvärdering 
12. Utbytena följs under året av kommissionen och medlemsstaterna. De utvärderingsformulär som 
besvaras av tjänstemännen ger feed-back i form av statistik och kommenterar deras erfarenheter. 
Denna feed-back har redan infogats i 1996 års program. Detaljerna återfinns i bilaga A. 
13. Deltagamas allmänna åsikt är att utbytena har förbättrat den ömsesidiga förståelsen. De är nu 
mer koncentrerade på deltagamas mål och de vunna erfarenheterna är mer användbara och 
tillämpliga i hemlandet. Sannolikheten att utbytena skall resultera i administrativa förändringar i 
hemlandet har också ökat. Tjänstemännens skriftliga kommentarer ger ett antal konkreta exempel på 
och förslag till förbättringar. Tjänstemännen vill att utbytena förbereds bättre, både av 
värdförvaltningen och av deras egen förvaltning. De önskar mer av praktisk erfarenhet och program 
som är mer inriktade på deras eget fackområde. 
Framtida utveckling 
14. Kommissionen och medlemsstaterna har vidtagit ett antal betydelsefulla ändringar i hur 
utbytesprogrammet organiseras för att svara upp mot tjänstemännens kritik. Från och med 1996 
kommer systemet med "grupputbyten" att bli mindre vanligt. Detta system hade administrativa 
förtjänster och främjade kontakter mellan tjänstemän i olika medlemsstater. Det tillät emellertid inte 
att själva sakområdet för utbytet i tillräcklig grad koncentrerades på tjänstemannens behov och att 
det blev tillräckligt praktiskt till sin inriktning. 
15. Från och med 1996 kommer tjänstemännen ofta att delta i "personliga" eller "riktade" utbyten. 
De förstnämnda kommer att göra det möjligt för tjänstemannen att studera ett särskilt 
intresseområde inom värdförvaltningen. Tjänstemannens mål kommer att meddelas på ett tydligare 
sätt än tidigare och värdförvaltningen kommer att utforma mer individuellt anpassade program för 
att tillgodose tjänstemannens behov. Ett nytt utvärderingsformulär kommer också att föreslås av 
kommissionen för att granska deltagamas chefers åsikter sex månader efter utbytet. 
16. Från och med 1996 kommer medlemsstaterna att för alla sina tjänstemän kunna välja vilken 
medlemsstat som skall vara värdland, dock under vissa villkor (för att bibehålla en jämn geografisk 
spridning). Detta kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att välja kandidater och 
värdländer i enlighet med sina prioriteringar och personalförutsättningar och därigenom dra största 
möjliga nytta av programmet. Ett prioriterat område framdeles blir att bestämma vilka områden som 
prioriteras av gemenskapen för att säkerställa en viss nivå av utbyten för de delar av förvaltningen 
inom området för indirekt beskattning som prioriteras av gemenskapen. Detta kommer att 
genomföras under 1996 som ett pilotprojekt inom området för punktbeskattning. 
17. Från och med 1996 kommer utbytesprogrammets omfattning att ökas, i stor utsträckning som 
resultat av ett bättre användande av resurserna som det redogörs för i avsnittet om ledning nedan. 
Kommissionen anser ändå att utbytesprogrammet bör fortsätta att växa i volym. De tjänstemän som 
för närvarande deltar i utbyten utgör en mycket liten andel av de tjänstemän i medlemsstaterna som 
har gemenskapsdimensionen som ett inslag i sitt arbete. I och med att detta inslag fortsätter att växa, 
kommer behovet av en bättre förståelse för de övriga medlemsstaterna att öka Medlemsstaterna har 
för närvarande sökande till utbytena i ett antal som vida överstiger de tillgängliga resurserna 
Seminarier 
Mål 
18. Seminarieprogrammets mål är att tillhandahålla bästa möjliga forum för ett strukturerat 
idéutbyte mellan tjänstemän från de nationella förvaltningarna. Seminarierna ger möjlighet att sprida 
de bästa metoderna mellan medlemsstaterna, att analysera gemensamma problem och lösningar, att 
utbilda tjänstemännen i gemenskapsdimensionen av deras arbete och att förbättra det administrativa 
samarbetet. Seminarierna kan också leda till förslag om förbättringar av gemenskapens gällande 
rättsliga instrument. 
Organisation 
19. Ämnesområde, datum och vilken förvaltning som är värd fastställs för varje seminarium av 
kommissionen och medlemsstaterna I seminarierna deltar två eller flera representanter för varje 
medlemsstat, av vilka några också ger föredrag. Kommissionen och den förvaltning som är värd 
deltar också, särskilt för att uppmuntra till ett aktivt deltagande från alla representanters sida och 
med att dra slutsatser. Alla deltagare rapporterar till sin förvaltning och ger en utvärdering i 
utvärderingsformuläret. Kommissionen cirkulerar efter seminariet en redogörelse för seminariet 
samt arbetsmaterialet för att följa upp resultaten och ge seminariearbetet en vidare spridning. Efter 
sex månader utvärderar medlemsstaterna seminariets effekt på längre sikt. 
Aktiviteter 
20. Under 1995 genomfördes tio seminarier. Av dessa anordnades för vart och ett av de tre nya 
medlemsstaterna ett seminarium avsett enbart för deras tjänstemän. De nya medlemsstaterna deltog 
också i full utsträckning i de övriga seminarierna Två ytterligare seminarier uppsköts till början av 
1996, men redovisas i denna rapport eftersom de finansierades ur 1995 års budget. Dessutom hölls 
ett med Matthaeusprogrammet (tull) gemensamt seminarium under 1995. Detta kan jämföras med 
sex seminarier under halva 1993 och åtta seminarier under 1994. Mer detaljerade upplysningar om 
dessa seminarier återfinns i bilaga B. Totalt omkring 350 tjänstemän deltog i de seminarier som var 
öppna för alla medlemsstater. Dessutom deltog omkring 300 tjänstemän i de seminarier som 
anordnades för de nya medlemsstaterna 
Utvärdering 
21. Seminarierna har enligt deltagarna generellt sett bibehållit den höga standarden från 1993-94. 
De frågeformulär som besvaras av deltagarna visar att det finns ett nytt inslag under 1995 som har 
varit särskilt lyckat. Det fanns en fara för att seminarierna höll på att bli alltför passiva Under åtta av 
seminarierna ägnades därför en stor del av tiden åt arbete i grupper. Efter en inledning till ämnet av 
talaren delas seminariet upp i tre grupper efter språk för att diskutera nyckelfrågorna Denna metod 
har visat sig vara effektivare för att uppnå ett så högt aktivt deltagande som möjligt av alla deltagare. 
Utvärderingen av seminarierna läggs fram i detalj i bilaga B. 
22. Seminarierna har visat sig vara ett för medlemsstaterna och kommissionen ovärderligt forum för 
att på policy-nivån delge varandra olika sätt att närma sig gemensamma problem. Den ömsesidiga 
förståelsen av kontrollsystemen i medlemsstaterna har främjats avsevärt. Denna ömsesidiga 
förståelse har bidragit till ett ökat förtroende mellan medlemsstaterna Seminarierna har möjliggjort 
personliga kontakter mellan experter på många skilda områden. Ofta har deltagarna aldrig tidigare 
deltagit i ett möte på gemenskapsnivå. Värdet av seminarierna görs så stort som möjligt genom de 
rapporter som tas fram av kommissionen och av deltagarna själva Seminariemas framgång visas 
också av de sätt på vilka de följs upp. Medlemsstaterna har anordnat ytterligare bilaterala besök för 
att studera system och förfaranden. Öppna fall har hanterats bilateralt. På gemenskapsnivån har 
seminarierna lett till flera policydiskussioner och förslag. Kommissionen har också funnit 
seminarierna ovärderliga för att fördjupa dess insikter om de nationella förvaltningarna och för att 
mer ingående kunna söka lösningar tillsammans med medlemsstaterna 
23. De seminarier som anordnades enbart för tjänstemän från de nya medlemsstaterna har spelat en 
viktig roll för ett lyckat införande av den inre marknaden inom området för indirekt beskattning i 
dessa medlemsstater. För varje seminarium tog en betydande andel av tjänstemännen i dessa 
medlemsstater del av kommissionens och de "gamla" medlemsstatemas expertis och kunde ställa 
frågor om den inre marknadens sätt att fungera 
Framtida utveckling 
24. Under 1995 har seminarierna blivit avsevärt mer avancerade. Detta har krävt en större insats 
från kommissionens sida, av medlemsstaterna och av deltagarna Framdeles kommer kommissionen 
i än högre utsträckning att lägga ner ansträngningar på att förbereda genomföra och följa upp 
seminarierna I motsats till när det gäller utbytesprogrammet bör antalet seminarier bibehållas på 
ungefär samma nivå och kommissionens och medlemsstatemas ansträngningar bör koncentreras på 
att förbättra seminariemas kvalitet. Detta avspeglar begränsningarna av kommissionens resurser 
(tolkning och administration). 
25. Kommissionen anser att seminariemas ämnesområden i fortsättningen bör samordnas närmare 
med de områden som täcks av utbytesprogrammet. Kommissionen kommer från och med 1997 att 
föreslå en årlig plan för programmet i syfte att identifiera de för gemenskapen viktigaste 
policyområdena, både när det gäller utbyten och seminarier. I viss utsträckning har den 
koncentration på administrativt samarbete och medlemsstatemas kontrollsystem som programmet 
har haft sedan starten styrt dessa val. I fortsättningen bör dessa samband göras tydligare. 
Gemensamt utbildningsprogram 
Mål 
26. Efter samråd med medlemsstaterna antog kommissionen ett beslut6 om att inrätta ett gemensamt 
yrkesutbildningsprogram enligt artikel 4 c i beslutet om Matthaeus-Tax. Programmet anger de 
ämnen som skall omfattas av medlemsstatemas grundutbildningsprogram och 
vidareutbildningsprogam. Programmet syfte är att ge tjänstemän i medlemsstaterna inom området 
för indirekt beskattning en grundnivå av enhetlig utbildning, vilket är av avgörande betydelse för en 
god förståelse för deras skyldigheter och arbetets utförande. 
Aktiviteter 
27. Beslutet trädde i kraft först den 1 juni 1995 och har därför inte helt genomförts. De flesta 
medlemsstaterna har emellertid redan gjort en betydande ansträngning för att genomföra det 
gemensamma utbildningsprogrammet under 1996. Genomförande beskrivs närmare i bilaga C. 
Utvärdering 
28. Det gemensamma utbildningsprogrammet har naturligtvis inte helt förändrat utbildningen av 
tjänstemän inom området för indirekt beskattning. Viktiga delar av programmet, särskilt utbildning i 
gemenskapslagstiftningen inom området för indirekt beskattning utgjorde redan tidigare kärnan i 
medlemsstatemas utbildning av sina egna tjänstemän. Den mest betydelsefulla effekten av det 
gemensamma utbildningsprogrammet har varit att ge en ökad vikt åt en viss grundläggande 
utbildning i gemenskapemas organisation och politik, källorna till gemenskapslagstiftningen och 
bestämmelserna om administrativt samarbete och ömsesidig handräckning i 
gemenskapslagstiftningen. 
Framtida utveckling 
29. Det gemensamma utbildningsprogram som antogs 1995 är ett första steg. Kommissionen och 
medlemsstaterna kommer att diskutera värdet av ytterligare gemensamma utbildningsprogram som 
skulle bli tydligare avseende den grundutbildning alla tjänstemän bör genomgå Enligt beslutet om 
Matthaeus-Tax vilar ansvaret för utbildningen av tjänstemän på medlemsstaterna 
Språkutbildning 
Mål 
30. Kommissionens erfarenhet av den inre marknadens funktion på området för indirekt beskattning 
i allmänhet, och av programmet Matthaeus-Tax i synnerhet, har bekräftat den centrala betydelsen av 
att språkbarriärerna bryts ner. Språkutbildning är av största vikt för alla delar av den inre 
marknaden, men utbytesdelen, och i mindre utsträckning seminariedelen, av programmet 
Matthaeus-Tax är särskilt beroende av en rimlig nivå på deltagamas språkkunskaper. 
Kommissionens beslut 95/279/EG av den 12 juli 1995 - EGT nr L 172, 22.7.1995, s. 24. 
Aktiviteter 
31. Andelen tjänstemän som flytande kan använda språket i värdstaten har minskat jämfört med 
1993-94. Som tabellen i bilaga D visar, är bilden av den totala språkutbildning som 
medlemsstaterna har genomfört fortfarande ganska ojämn. De frågeformulär som besvarats av 
tjänstemän som deltagit i utbyten visar emellertid att 21 procent av dem fått språkutbildning före 
utbytet och att de flesta ansåg detta vara värdefullt. 
Utvärdering 
32. Nedgången i kommunikationsförmåga jämfört med tidigare hos de tjänstemän som deltar i 
utbytena är förståelig. Den avspeglar att den inledande tillgången på utbyteskandidater med 
befintliga språkkunskaper har uttömts. Kommissionen har vid upprepade tillfallen uppmanat 
medlemsstaterna, som är ansvariga för språkutbildningen, att bygga upp en reserv av lämpligt 
utbildade tjänstemän för att kunna dra nytta av utbytesmöjligheterna Det är ändå uppmuntrande att 
21 procent av de tjänstemän som deltagit i utbyten hade fatt språkutbildning och att de ansåg den 
värdefull. I ett vidare perspektiv är det uppmuntrande att notera att alla medlemsstater har som 
princip att bekosta språkutbildning av sina tjänstemän. Denna varierar från principen att 
tillhandahålla frivillig utbildning för innehavare av nyckelbefattningar i en del medlemsstater till att 
sätta upp mål för varje skatteavdelning i andra. 
Framtida utveckling 
33. Kommissionen kommer att uppmuntra medlemsstaterna att tänka mer långsiktigt när det gäller 
att ge en lämplig språkutbildning till sina tjänstemän. Detta kommer att göra det möjligt att bygga 
upp en reserv av kandidater med lämplig utbildning. Medlemsstatemas större frihet att välja 
värdförvaltning för sina tjänstemän kommer att gynna detta mer långsiktiga tänkande. 
Kommissionen kommer dessutom att som ett led i sin vidare uppgift att främja administrativt 
samarbete följa utveckligen av speciella språkliga hjälpmedel för beskattningsområdet. 
LEDNINGS- OCH EKONOMIASPEKTER 
Ledning 
34. Den ledningsstruktur som fastställdes under 1993-94 har i stort sett behållits. Programmet drivs 
av en central samordnare i varje medlemsstat (vanligen två om det är skilda förvaltningar för 
punktbeskattning och mervärdesbeskattning) och av kommissionens organ. Kommissionen och 
samordnama sammanträdde under 1995 tre gånger i kommittén för Matthaeus-Tax. 
Huvuduppgiften för kommittéen var att planera och övervaka 1995 års utbytes- och 
seminarieprogram samt att utarbeta programmet för 1996. Kommittén diskuterade också utkastet 
till förslag från kommissionen om det gemensamma utbildningsprogrammet. 
Budget 
Av administrativa skäl omfattar budgetpost B5-3051 både programmet Matthaeus (tull) och 
Matthaeus-Tax. För 1995 anslogs 3 500 000 ecu till denna budgetpost och härav anslog 
kommissionen 712 000 ecu till programmet Matthaeus-Tax. 100 % av dessa medel användes för 
programmet Matthaeus-Tax. 
Ekonomisk förvaltning 
36. På samma sätt som under 1993-94 mottog medlemsstaterna huvuddelen av medlen vid årets 
början och ansvarar för förvaltningen. Vid slutet av året inkommer medlemsstaterna till 
kommissionen med ett sammanfattande redovisning av sina kostnader och erforderlig motivering. 
Framtida utveckling 
37. Från och med 1996 har programmet givits en säkrare grundval efter det att erfarenheterna från 
de första tre åren sammanställts. Kommissionen och medlemsstaterna har kommit överens om en 
handbok med rutiner som omfattar alla praktiska aspekter på utbytes- och seminarieprogrammen. 
Handboken tjänstgör i stor utsträckning som en minneslista för samordnama av Matthaeus-Tax, 
men tillhandahåller också omfattande vägledning och råd till alla som berörs av programmet: 
tjänstemän som är utbyteskandidater, tjänstemän som deltar i utbyten, deras chefer, tjänstemän i 
värdförvaltningama och dem som organiserar eller sitter som ordförande för seminarier. Denna 
kodifiering av god praxis har redan varit till avsevärd handräckning vid genomförandet av 
programmet och har förbättrat kvaliteten. 
38. För 1996 har kommissionen och medlemsstaterna också kommit överens om en mer 
anpassningsbar förvaltning av programmets resurser för att säkerställa att de utnyttjas till fullo. I 
linje med den ökande möjligheten för medlemsstaterna att välja värdland för sina utbyten (se ovan) 
har utbytesmedlen under 1996 anslagits i ecu snarare än i antal utbyten. Medlemsstaterna 
uppmuntras att använda dessa medel för att anordna så många utbyten som möjligt, dock 
åtminstone ett erfordrat minsta antal. På så sätt undviks problemet med att kostnaden per utbyte kan 
variera avsevärt. Denna ändring av den ekonomiska förvaltningen har redan medfört att några fler 
utbyten än vad som annars hade varit möjligt har kunnat finansieras genom programmet. 
39. Förfarandet för ekonomisk kontroll har också ändrats. Medlemsstaterna har fått ett större ansvar 
för användningen av medlen. Emellertid måste en detaljerad redovisning göras två gånger per år på 
elektroniska formulär som kommissionen tillhandahåller. Det första formuläret, som sänds in vid 
halvårsskiftet, innehåller en uppskattning av utgifterna för hela året tillsammans med de faktiska 
utgifter hittills. Det andra formuläret innehåller den slutliga specifikationen av alla utgifter. 
Medlemsstaterna är skyldiga att hålla alla verifikationer tillgängliga för kontroll i fem år. 
40. Detta förfarande gör det möjligt att identifiera underutnyttjade anslag i tid så att värdefulla 
resurser för utbyten kan tilldelas medlemsstater som har bättre möjligheter att utnyttja dem. Det 
uppfyller också med god marginal kommissionens skyldighet att utöva ekonomisk förvaltning. 
10 
41. För att förbättra övervakning och utvärdering av programmet i sin helhet liar kommissionen och 
medlemsstaterna kommit överens om en uppsättning allmänna och specifika mål för varje del av 
programmet. Detta är operativa mål som har härletts ur de överordnade målen för programmet, men 
de är kopplade till de svar som givits i frågeformulären efter utbyten och seminarier. De 
representerar ett åtagande att försöka uppnå en given kvalitetsnivå vid programmets genomförande, 
bedömd av de viktigaste kunderna, nämligen de deltagande tjänstemännen. Kommissionen ges 
också möjlighet att jämföra de olika medlemsstatemas prestationer. Kommissionen kommer att 
fortsätta att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att skapa ytterligare utvärderingsmetoder, 
särskilt för att kunna bättre kvantifiera hur programmet uppfyller medlemsstatemas och 
gemenskapens mål. 
42. Slutligen kommer programmet under 1996 att genomgå en ny utveckling i och med att 
tjänstemän från de associerade länderna i Central- och Östeuropa Malta och Cypern kommer att 
delta i utbytes-och seminarieprogrammet inom ramen för ett pilotprojekt. Kommissionen uppfyller 
härigenom sitt åtagande att vidta de förberedelser för att utsträcka gemenskapsprogrammet till dessa 
länder som anges i vitboken om förberedande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa 
för deras integrering i unionens inre marknad och i de gemensamma resolutionerna om inrättande av 
en strukturerad dialog mellan Europeiska unionen och Malta respektive Cypern. 
43. Effekterna av denna utveckling kommer att anges i detalj i nästa årliga rapport. 
SLUTSATS 
44. 1995 har varit ett år med en effektiv konsolidering av programmet Matthaeus-Tax, utgående 
från de första två årens erfarenheter. Seminarie- och utbytesprogrammen har givit de deltagande 
tjänstemännen verklig behållning. Värdet av programmet har också legat i att erfarenheter har 
kunnat spridas i de inhemska förvaltningarna till fördel för medlemsstaterna och gemenskapen i sin 
helhet. Integrationen av de tre nya medlemsstaterna och utvecklingen och genomförandet av det 
gemensamma utbildningsprogrammet har också fullföljts på ett smidigt sätt. Beviset på dessa 
resultat ligger i uttalanden från medlemsstaterna och deltagarna De konkreta resultaten är svårare 
att kvantifiera Användningen av gemenskapsverktyg för administrativt samarbete (tillhandahållande 
av information för kontroll och uppbörd) har dock uppvisat en markant ökning de senaste åren. 
Kommissionen anser att programmet Matthaeus-Tax i någon mån har bidragit till denna ökade och 
mer effektiva användning. 
45. Programmet har också varit kostnadseffektivt. Utnyttjandet av de relativt små belopp som 
programmet har disponerat har på flera sätt gjorts så effektivt som möjligt. Genom redovisande 
rapporter från seminarier och utbyten *fiar nyttoeffekten av nedlagda kostnader för resor och 
uppehälle mångfaldigats i de inhemska förvaltningarna Programmet har haft en verklig 
förändringseffekt i de inhemska förvaltningarna. 
46. 1995 har också varit ett framåtblickamas år. Ett flertal nya initiativ har tagits som kommer att 
bära frukt under 1996. Dessa initiativ har haft dubbelt syfte: Att utforma programmet så att det 
närmare ansluter sig till de deltagande tjänstemännens, deras förvaltningars och den inre 
marknadens behov, samt att dra största möjliga nytta av de begränsade resurserna genom 
försiktighet med utgiftema och genom att få till stånd multiplikatoreffekter. Under 1996 kommer 
programmet också att få möta den utmaning som ligger i att länder som inte är medlemmar i EU 
deltar. 
11 
47. Den rättsliga grunden för programmet löper ut i juli 1997. Kommissionen är helt övertygad om 
att programmet bör förlängas och kommer att lägga fram förslag i denna riktning under andra 
halvåret 1996. Dessa kommer att bygga på programmets resultat hittills och de nya initiativ som 
kommer att genomföras under 1996. 
48. Det nya programmet kommer också att utgöra en nyckelkomponent i det första steget i 
genomförandet av det gemensamma mervärdesskattesystemet för den inre marknaden. Ett intensivt 
personligt samarbete kommer att vara väsentligt för att det nya systemet skall fungera väl. Detta 
samarbete måste bli djupt förankrat som arbetsrutin inom förvaltningarna Det är uppenbart att detta 
måste göras innan det nya systemet träder i kraft, eftersom en del av det nya systemet bygger på den 
samförståndsanda som utvecklats under nuvarande system. Det är därför inte fråga om en ny ansats 
utan snarare om en intensifiering av de nuvarande målen. De varierade metoder för att uppmuntra 
detta samarbete som utvecklats i programmet Matthaeus-Tax (strukturerad personlig kontakt vid 
seminarier och utbyten, gemensamma utbildningsprogram och språkträningsprogram) kommer att 
utgöra grunden det nya programmet. Slutligen skulle ett sådant förlängt program, innan det nya 
systemet för mervärdesbeskattning införts, också direkt komma de befintliga systemen för 
mervärdes- och punktbeskattning till godo. 
12 
Bilaga A: Utbyten 
Tabell 1 visar fördelningen av utbyten mellan medlemsstaterna under 1995, där de utbyten som 
överenskommits i förväg och de utbyten som medlemsstaterna själva bestämt sammanfattats. Tabell 
2 adderar siffrorna för 1993 och 1994 till 1995 års siffror och ger en bild av status från programmets 
början. När 1996 års utbytesprogram har genomförts kan det förväntas att i nästan alla 
medlemsstater har tjänstemän besökt alla övriga medlemsstater. 
Fördelningen av de tjänstemän som deltagit följer med några förändringar mönstret under 1993-94. 
30 procent av deltagarna var kvinnor (en uppgång från 23 procent) (tabell 3). Deltagamas 
genomsnittliga ålder förblev omkring 40 år (tabell 4). Området för mervärdesbeskattning fortsatte 
att svara för omkring 80 procent av utbytena, området för punktbeskattning för resten (tabell 5). 
Fördelningen av tjänstemän på befattningsnivå förblev i stort sett oförändrad och en rimlig balans 
har bibehållits (tabell 6). De för år 1995 nya utvärderingsformulären ger mer information om 
deltagamas arbetsfält (tabell 7). Den flesta deltagarna hade skattekontroll och skatterevision som 
arbetsområde, vilket är väntat och välkomnas. Näst flest deltagare kommer från central förvaltning. 
Vid omkring 20 procent av deltagarna utgör detta den bästa balansen mellan centralt placerad 
personal och fåltpersonal. Det förefaller vara en bra sammansättning av deltagarna med avseende på 
urvalsgrundema (tabell 8). 
Utvärdering 
Tabellerna 9-18 sammanställer deltagamas svar på de angivna frågorna Resultaten är övervägande 
positiva, och uppvisar en del tecken på att de ansträngningar som gjort för att förbättra programmet 
har haft effekt. Den andel som anser att programmet bör fortsättas som det är (snarare än att 
fortsättas med ändringar) har ökat dramatiskt från 26 procent till 58 procent (tabell 18). Detta 
bestyrks av nyckelresultaten: Måluppfyllelse (tabell 10), samband med arbetsuppgifterna (tabell 11), 
värdet av vunna erfarenheter (tabell 12) och värdet av utbytet för förvaltningen totalt sett (tabell 17). 
Det är också positivt att 99 procent skulle kunna utnyttja erfarenheterna på något sätt i sin 
förvaltning. En annan positiv förändring jämfört med 1993-94 är ökningen från 12 till 27 procent av 
den andel deltagare som kunde förutse administrativa förändringar inom sin förvaltning. 70 procent 
av deltagarna i programmet ansåg två veckor vara lagom, och endast ett fåtal ansåg det vara för lång 
tid (tabell 16). 
Två områden som redan valts ut för förbättringar under 1996 är behovet av att sätta upp mål för 
förvaltningen före utbytet (tabell 9). Alla deltagare under 1996 bör samtycka i förväg till en viss 
målsättning. De bör också upprätta en skriftlig rapport om utbytet (tabell 15). 
13 
De skriftliga kommentarer som bifogats till frågeformulären ger en insikt i de konkreta resultaten av 
utbytena Frågan om vilka ändringar man förutsåg som resultat av utbytet fick många olika svar. En 
finländsk tjänsteman på området för punktbeskattning uppgav att ett förslag till handbok över 
punktbeskattning för finländska tjänstemän skulle upprättas. En brittisk tjänsteman uppgav att 
Storbritanniens system för export i detaljhandelsledet skulle omformas fullständigt. En belgisk 
tjänsteman uppgav att förbättringar skulle vidtas av kontrollen av producenter av mineralolja En 
vanlig kommentar var att användningen av data över transaktioner inom gemenskapen 
(huvudsakligen VIES) skulle ökas och att informationsutbytet mellan medlemsstaterna skulle 
förbättras. 
Deltagarna ombads bara att förslå på vilka sätt programmet kunde förbättras. Ett flertal deltagare 
gav inte desto mindre positiva kommentarer till programmet: "Programmet är perfekt som det är" 
enligt en grekisk tjänsteman, "vistelsen ... motsvarade fullständigt mina förväntningar på 
programmer" enligt en belgisk tjänsteman. De flesta förslagen till förbättringar gällde bättre 
förberedelser och ett mer praktiskt inriktat innehåll som är mer anpassat till tjänstemannens 
individuella behov. Flera tjänstemän ansåg också att grupputbytet tillsammans med tjänstemän från 
andra medlemsstater varit av värde. Vid all förnyelse av utbytesprogrammet för 1996 beaktas detta 
Den feed-back som frågeformulären har tillhandahållit, och övriga erfarenheter, delgavs 
medlemsstaterna redan innan 1996 års program började. 
Tabell 1: Fordelning av utbyten under 1995 
Hemstat 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
SUMMA Antal sända 
tjänstemän 
8 
7 
11 
9 
8 
8 
5 
11 
3 
7 
7 
8 
6 
7 
11 
116 Värdstat 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Antal mottagna tjänstemän 
0 
1 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
1 
0 
2 
1 
0 
0 
7 1 
0 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
1 
7 1 
0 
0 
1 
0 
0 
2 
1 
0 
3 
0 
2 
1 
1 
12 0 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
4 0 
1 
2 
1 
1 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
7 1 
1 
0 
1 
1 
0 
1 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
1 
8 1 
1 
1 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
1 
0 
1 
0 
7 0 
1 
2 
3 
1 
0 
0 
0 
1 
0 
1 
0 
0 
1 
10 0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
0 
3 1 
1 
1 
1 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
1 
1 
1 
1 
11 1 
0 
1 
0 
0 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
0 
6 1 
0 
0 
0 
0 
1 
0 
2 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
6 1 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
1 
0 
2 
0 
0 
0 
1 
7 0 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
2 
10 0 
1 
0 
1 
2 
1 
1 
1 
0 
0 
0 
2 
1 
1 
11 
14 
Tabell 2: Fördelning av utbyten 1993-95 
Hemstat 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
SUMMA Antal sända 
tjänstemän 
24 
21 
29 
23 
24 
26 
18 
31 
11 
21 
7 
18 
6 
7 
33 
299 Värdstat 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Antal mottagna tjänstemän 
1 
3 
1 
2 
4 
1 
2 
2 
2 
0 
3 
1 
0 
3 
25 2 
2 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
1 
20 3 
1 
2 
3 
2 
3 
4 
2 
2 
3 
0 
2 
1 
3 
31 1 
1 
2 
2 
2 
2 
3 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
2 
17 2 
2 
2 
2 
3 
1 
2 
0 
1 
0 
1 
0 
0 
3 
19 3 
3 
2 
3 
3 
1 
4 
0 
2 
1 
3 
0 
0 
5 
30 2 
2 
4 
0 
1 
2 
2 
1 
1 
1 
2 
0 
1 
1 
20 1 
2 
4 
5 
2 
2 
2 
0 
3 
0 
2 
0 
0 
3 
26 0 
1 
1 
0 
1 
0 
0 
1 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
7 2 
3 
2 
3 
3 
2 
2 
3 
1 
0 
2 
1 
1 
4 
29 1 
0 
1 
0 
0 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
0 
6 2 
0 
1 
1 
0 
2 
1 
5 
1 
2 
0 
0 
0 
3 
18 1 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
1 
0 
2 
0 
0 
0 
1 
7 0 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
2 
10 4 
4 
3 
3 
5 
2 
1 
2 
2 
2 
0 
4 
1 
1 
34 
15 
Tabell 3-18: Utbyten - deltagarprofil och deltagarnas utvärderingar 
Anm.: I sammanställningar utmärkta med * finns inga motsvarande siffror för 1993-94. 
Tabell 3: Kön 
1995 1993-94 
Män 70% 77% 
Kvinnor 30% 23% 
Tabell 4: Genomsnittlig ålder 
1995 I 1993-94 
41 1 39 
Tabell 5: Arbetsområde 
I 1995 I 1993-94 
Mervärdesbeskattning 79% 80% 
Punktbeskattning [8% 20% 
Båda 3% 0% 
Tabell 6: Befattningsnivå 
1995 1993-94 
Tjänstemän med ledningsansvar 23% 24% 
Tjänstemän med arbetsledande ansvar och 48% 40% 
kontrollansvar, eventuellt med vissa utförande 
arbetsuppgifter 
Tjänstemän med enbart utförande uppgifter, men som 30% 36% 
kan fatta egna operativa beslut | | • 
Tabell 7: Arbetsområde inom egen förvaltning och arbetsområde under utbytet* 
1995 Arbetsområde Arbetsområde 
inom egen under utbytet 
förvaltning 
Skattekontroll 47% 50% 
Uppbörd av skatt 5% 10% 
Central förvaltning 20% 23% 
Avdelningschef 9% 4% 
Bedrägeribekämpnings- 4% 1% 
undersökningar 
Utbildning 1% 2% 
Annat' | 14% | 10% 
Innefattar experter pa lagstiftning, adininislrativl samarbete och relationer till allmänheten. 
17 
Tabell 8: Varför tror Ni att Ni blev utvald? 
I 1995 1993-94 
Anmälde intresse 28% 26% 
Sakkunskap 22% 24% 
Språkkunskaper [8% 25% 
Befattning i förvaltningen 26% 23% 
Annat skäl | 5% | 2% 
Tabell 9: Satte Ni i förväg upp specifika mål 101* Er förvaltning med avseende på utbytet?" 
Ja 74% 
Nej 26% 
Tabell 10: Om ja, uppnådde Ni dessa mål? o* 
Ja, fullständigt 
26% Huvudsakligen 
61% Delvis 
9% Nej, inte alls 
4% 
36% 42% 18% 5% 0% Tabell 11: Hur nära anslöt sig utbytet till Ert arbete?9 
Mycket 
nära 
Tabell 12: Hur användbar var den eifarenhet Ni fick under utbytet?1 
Mycket 
användbar Inte alls 
50% 37% 12% 1% 0% Inte alls 
användbar 
Tabell 13: Vad av denna eifarenhet kunde Ni använda inom Er egen förvaltning?* 
Allt 11% 26% 47% 15% 1% Ingenting 
Tabell 14: Förutser Ni några förvaltningsmässiga förändringar som resultat av utbytet? 
I 1995 I1993-94 
Ja 27% 12% 
Nej 1 73% 88% 
Tabell 15: Har Ni rapporterat om Ert besök? 
[995 1993-94 
- skriftligt? 52% 64% 
- muntligt? N% 10% 
-både och? 37% 26% 
SUMMA 100% 100% 
Tabell 16: Var utbytesperiodciis längd3 18 
lagom 
förläng | 0% | 7% 70% 12% 10% förkort 
Tabell 17: Vilken är Er totalbedömning av värdet av utbytet för Er förvaltning?' 
mycket 
högt 28% 39% 27% 6% 1% mycket 
lågt 
Tabell 18: Anser Ni att programmet skall fortsätta? 
1995 1993-94 
Ja, i nuvarande 58% 26% 
utformning 
Ja, med vissa 42% 74% 
ändringar 
Nej 1 0% 1 0% 
19 
Bilaga B: Seminarier 
Aktiviteter 
Bruhl (Tyskland) 25-27 januari 1995: "Kontroll av mervärdesskatt: infogande av gemenskapens 
krav i inhemska kontrollsystem" 
Detta seminarium gick i detalj igenom på vilka sätt medlemsstaterna har infogat 
gemenskapsdimensionen i de inhemska kontrollsystemen. Tillkomsten av den inre marknaden har 
gjort det möjligt att integrera kontrollen av den gemenskapsinterna handeln med kontrollen av den 
rent inhemska handeln, vilket ger en mer sammanhängande kontroll av företagen. Systemet för 
utbyte av mervärdesskatteinformation (VIES) är det viktiga verktyget för att kontrollera denna 
handel. Seminariet gick in på, och jämförde, de olika sätt på vilka data från VIES har integrerats i de 
inhemska kontrollsystemen. 
Nevers (Frankrike) 3-4 maj 1995: "Utbildning av tiänstemän inom området för 
mervärdesbeskattning" 
Vid detta seminarium samlades chefer för utbildningsorganisationer och utbildare från 
medlemsstaterna för att jämföra grund- och vidareutbildningsprogram. Seminariet var av värde för 
utvecklingen av det första gemensamma utbildningsprogrammet. 
Bad-Hofgastein (Österrike) 15-18 mai 1995. Stockholm (Sverige) 4-7 september 1995. 
Helsingfors (Finland) 11-14 september 1995: "Introduktion till gemenskapen för tiänstemän från de 
nva medlemsstaterna" 
Dessa tre seminarier ingick i en serie som huvudsakligen genomfördes till de nya medlemsstatemas 
förmån. Vid seminarierna ägnades två dagar åt punktbeskattning och två dagar åt 
mervärdesbeskattning. Representanter från ett antal medlemsstater (Tyskland, Spanien, 
Nederländerna, Storbritannien) och från kommissionen förklarade hur gemenskapslagstiftningen har 
tillämpats i medlemsstaterna. Tonvikten låg särskilt på inhemska kontrollsystem och på 
tillämpningen av den ömsesidiga handräcknigen och det administrativa samarbetet. Tjänstemännen 
från de nya medlemsstaterna fick en ingående bild av de dagliga praktiska konsekvenserna av 
gemenskapens system för mervärdesbeskattning och punktbeskattning. 
Helsingör (Danmark) 18.20 september 1995: "Förvaltningskvalitet på området för indirekt 
beskattning" 
Detta seminarium tog upp och jämförde de olika system som finns i medlemsstaterna för 
kvalitetssäkring. Flera medlemsstater beskrev hur ledningshjälpmedel omformades på olika nivåer i 
förvaltningarna för att säkerställa att målen uppfylldes. Seminariet delades i arbetsgrupper för att gå 
igenom och jämföra olika angreppsätt på uppgifterna att sätta mål, övervaka genomförandet, 
utvärdera och tilldela resurser på ett konsekvent sätt. Ett antal fallstudier på olika områden gicks 
igenom för att kunna jämföra olika angreppssätt. 
20 
Ravenna (Italien) 18-20 oktober 1995: "Samarbete mellan medlemsstaterna inom området för 
punktbeskattning" 
Vid detta seminarium samlades experter på området för punktbeskattning för att diskutera sätt att 
förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna vid kontrollen av punktskatter. Seminariet delades upp 
i arbetsgrupper för att diskutera utveckling av samtidiga kontrollåtgärder för multinationella företag 
med verksamhet i flera medlemsstater, insamling och analys av information för att ta fram 
målinriktade kontrollåtgärder samt utveckling av en bredare och mer systematisk dialog mellan 
medlemsstaterna 
Estoril (Portugal) 19-20 oktober 1995 "Cheferna för de centrala sambandskontoren" 
Vid detta seminarium samlades cheferna för de centrala sambandskontoren (Central Liaison 
Offices, CLOs) i medlemsstaterna för att analysera ökningen av antalet önskemål om ömsesidig 
handräckning och konsekvenserna för medlemsstaterna av denna ökning. Seminariet undersökte 
också informationsbehov och tillgängliga informationsresurser i medlemsstaterna och jämförde de 
olika sambandskontorens uppgifter och utvärderingssystem. 
Crawlev (Storbritannien) 23-25 oktober 1995: 'Kontroll av mervärdesskatt inom textilsektorn" 
Vid detta seminarium samlades kontrollexperter för att diskutera de särskilda problem som är 
förknippade med kontrollen inom textilsektom. Seminariet tog upp de vanligaste 
bedrägerimetodema inom textilsektom och sätt att bekämpa dessa Vikten av ett utökat samarbete 
mellan medlemsstaterna när det gäller informationsutbyte och samtidiga kontrollåtgärder belystes. 
Helsingör (Danmark) 20-22 november 1995: "Betvdelsen av en informationspolicv vid kontroll av 
företagen avseende tullar, mervärdesskatt och punktskatter" 
Detta seminarium genomfördes som ett gemensamt seminarium för programmen Matthaeus-Tax 
och Matthaeus och förde samman experter på informationspolicy. Seminariet, som till stor del 
bedrevs i form av arbetsgrupper försökte fastställa de grundläggande principerna för en 
informationspolicy, integreringen av informationspolicyn med kontrollpolicyn och hur 
informationspolicyn skall utvärderas. 
Viterbo (Italien) 14-15 december 1995: "Påföljder som kan tillämpas inom området för 
mervärdesbeskattning" 
Vid detta seminarium samlades experter på tillämpningen av påföljder inom området för 
mervärdesbeskattning. Uppdelat på arbetsgrupper jämförde seminariet de olika metoderna för 
tillämpning av påföljder i medlemsstaterna, med koncentration på påföljder som utformats för att 
säkerställa att handelsföretag fullgör sina skyldigheter och påföljder för att avhålla från skatteflykt. 
Seminariet tog också upp påföljdemas återverkningar på förhållandet i stort till handelsföretagen. 
21 
Malmö (Sverige) 7-9 februari 1996: "Datoriserad granskning vid kontroll av mervärdesskatt" 
Detta seminarium sammanförde experter på kontroll av företag som använder datoriserad bokföring 
och på användning av datorer vid kontrollåtgärder. Uppdelat på arbetsgrupper jämförde seminariet 
de olika metoderna för kontroll av företag med datoriserad bokföring och konsekvenserna för 
informationsutbytet mellan förvaltningarna och för personalens utbildning. Seminariet studerade 
också tre större system som för närvarande används i medlemsstaterna som verktyg i 
kontrollarbetet. De rättsliga konsekvenserna av dessa system togs också upp. 
Rovaniemi (Finland) 28-29 mars 1996 
Detta seminarium sammanförde experter på kontrollen av punktskatttepliktiga varor. Seminariet 
arbetade i grupper och diskuterade det administrativa ledsagardokumentets (AAD) funktion vid 
kontroll av varurörelser inom gemenskapen, studerade de problem som är förknippade med 
missbruket av AAD, undersökte vägar att komma tillrätta med dessa problem och jämförde de olika 
metoderna för påföljder inom detta område. 
Utvärdering 
Seminarierna utvärderas huvudsakligen genom att deltagarna besvarar ett frågeformulär om en sida 
vid seminariets slut. Tabell 19 nedan ger en sammanställning av svaren för 1995 års seminarier 
jämförda med svaren för 1993-94 års seminarier. Vid en jämförelse bör man lägga märke till att 
uppgifter endast finns tillgängliga för sex av de fjorton seminarierna under 1993-94, medan 
uppgifter för nio av de tolv seminarier som anordnats enbart inom Matthaeus-Tax finns medtagna 
för 1995. 
Som utvärderingsmetod har ett frågeformulär både brister och förtjänster. Den viktigaste fördelen är 
dess enkelhet, vilket gör det lätt att samla in och behandla uppgifterna. Det finns emellertid gränser 
för vad svaren på frågorna säger om ett seminarium. På en grundläggande nivå ger emellertid 
frågeformulären en enkel signal om seminarieproduktens kvalitet så som den uppfattas av de 
viktigaste kunderna, nämligen deltagarna. Kommissionen noterar dessa resultat i sitt protokoll från 
seminariet och använder dem tillsammans med kommissionsrepresentantemas intryck för att göra 
en omedelbar utvärdering av seminariet. Kommissionen och medlemsstaterna förser sedan 
ledningen av seminarieprogrammet med dessa utvärderingar. Förändringen i riktning mot ett större 
inslag av arbetsgrupper är delvis ett resultat av dessa utvärderingar. 
De sammantagna utvärderingarna enligt tabell 19 är inte desto mindre intressanta Svaren på 
nyckelfrågorna (1, 2 och 7) som uttrycker bedömningen i stort av seminariet, är övervägande 
positiva och är antingen oförändrade eller har förbättrats marginellt under 1995 jämfört med 1993-
94. På den positiva sidan kan man notera att minskningen av antalet föredrag (fråga 3) till förmån 
för arbete i grupper har varit klart välkommen. Å andra sidan visai' den lätta nedgången när det 
gäller hur nöjd man är vissa avseenden med seminariemas utformning (frågorna 4, 5 och 6) att 
ytterligare ansträngningar måste läggas ner på utformningen. 
22 
Det finns dessutom ytterligare belägg för att varje seminarium har haft en direkt effekt på policy-
utformningen på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna. Som ett exempel startade seminariet i 
Estoril en diskussion om resurstilldelningen till de centrala sambandskontoren vilka utgör kärnan i 
den ömsesidiga handräckningen. Seminariet i Malmö har resulterat i ett flertal bilaterala kontakter 
mellan medlemsstater som är intresserade av den programvara och de tekniker för granskning som 
har utvecklats av andra medlemsstater. Kommissionen driver på gemenskapsnivå också denna 
fråga Seminariet i Helsingör har uppmuntrat till ett korsbefruktande samtal mellan medlemsstaterna 
om hur man uppnår god kvalitet i förvaltningen och ledde till uppföljande besök. Seminariet i 
Rovaniemi lade grunden till utvecklingen av ett nätverk för ömsesidig handräckning inom området 
för punktbeskattning. Seminariet i Crawley ledde till utbyte av information mellan två medlemsstater 
när det gällde misstänkta textilföretag som bedriver handel mellan de två länderna Slutligen har 
seminarierna spelat en väsentlig roll i de nya medlemsstatemas utbildningen av sina tjänstemän och 
därmed för ett lyckat införande av den inre marknaden på området för indirekt beskattning. 
Under 1995 träffades en överenskommelse om att medlemsstaterna på sina förvaltningars vägnar 
skulle besvara ytterligare ett utvärderingsformulär för varje seminarium. Detta skall göras sex 
månader efter varje seminarium för att bedöma seminariets nytta på lång sikt och ange vilken 
uppföljning som har gjorts. På grund av denna sex månaders fördröjning kan resultaten av denna 
utvärdering inte tas med i den här rapporten. Resultaten kommer emellertid att utvärderas av 
kommissionen och medlemsstaterna särskilt i syfte att ta hänsyn till dem vid utformningen av 
seminarieprogrammet för 1997. Detta nya utvärderingsredskap kommer att möjliggöra en bättre 
utvärdering av programmets värde på längre sikt för medlemsstatema. 
Tabell 19: Deltaganias utvärdering av seniiiiarienia (siffronia anger procent) 23 
1. Motsvarade (eller 
överträffade) seminariet Era 
förväntningar? 
2. Omfattade seminariet de 
ämnesområden Ni hade 
förväntat? 
3. Gavs det för många 
föredrag? 
4. Gavs det tillräckligt med 
tid för diskussion? 
5. Gavs det tillräckligt med 
tid för samtal med deltagare från 
andra medlemsstater? 
6. Var dokumentationen 
tillfredsställande? 
7. Anser Ni att seminariet i 
sin helhet var av nytta för Er 
förvaltning? 
8. Var de praktiska 
arrangemangen vid seminariet 
tillfredsställande? 
1 9. Var översättningsservicen 
1 tillfredsställande? ja 
93-94 
74 
67 
19 
70 
71 
85 
74 
82 
69 95 
67 
72 
4 
60 
63 
63 
72 
87 
56 för det mesta 
93-94 
22 
25 
4 
16 
16 
7 
17 
15 
17 95 
27 
23 
2 
21 
21 
16 
21 
12 
21 delvis 
93-94 
4 
9 
8 
9 
9 
7 
9 
3 
7 95 
6 
5 
7 
12 
11 
14 
6 
1 
14 nej 
93-94 
1 
0 
68 
5 
4 
0 
0 
0 
6 95 
0 
1 
87 
7 
5 
7 
0 
0 
9 
24 
Bilaga C: Det gemensamma utbildningsprogram met 
Efter omfattande samråd vid seminariet i Nevers, tog kommissionen fram ett utkast till det 
gemensamma utbildningsprogram som bestäms i artikel 4 c i beslutet om Matthaeus-Tax. 
Kommittén för Matthaeus-Tax rådfrågades och godkände enhälligt utkastet till beslut. Beslutet 
antogs av kommissionen den 12 juli 1995 . 
Beslutet är främst inriktat på nya tjänstemän inom skattteförvaltningen som genomgår 
grundutbildning och är utformat för att förse dem med en gemensam grundutbildning som hjälper 
dem att förstå gemenskapsdimensionen i deras arbete bättre. Beslutet anger vilka ämnesområden 
som skall ingå i grundutbildningen av alla nya tjänstemän inom området för indirekt beskattning. 
Dessa ämnesområden utgör också basen i vidareutbildningen av tjänstemän. 
Även om beslutet bara hann träda i kraft under 1995, så hade de flesta medlemsstater genomfört det 
till årets slut. Alla medlemsstaters utbildningsprogram omfattade redan en stor del av programmets 
innehåll, särskilt gemenskapslagstiftningen inom området för indirekt beskattning. Programmets 
viktigaste effekt har varit att ge ökad tyngd åt den allmänna kännedomen om gemenskapen 
(gemenskapslagstiftningens källor, institutionerna och gemenskapens politik) och åt kännedomen 
om gemenskapens rättsliga instrument för administrativt samarbete och ömsesidig handräckning. 
I tabell 20 återfinns de uppgifter om programmets genomförande som medlemsstatema för 
närvarande kan ta fram. Även om några medlemsstater har svårigheter att sammanställa dessa 
uppgifter på en gemensam grundval verkar det som om ett betydande antal nya tjänstemän redan 
under 1995 fick utbildning i de ämnen som ingår i det gemensamma utbildningsprogrammet. Det är 
uppmuntrande att konstatera att fa nya tjänstemän fick en utbildning som inte var kopplad till det 
gemensamma utbildningsprogrammet. 
Uppgiftema om vidareutbildningen är ännu mer ojämna och svårtolkade. Det finns obekräftade 
belägg för att medlemsstaterna har gjort en ansträngning att ge gemenskapsdimensionen ökat 
utrymme vid utbildningen av sina tjänstemän, särskilt när det gäller användningen av de verktyg 
som den ömsesidiga handräckningen och det administrativa samarbetet erbjuder, vilket ger 
omedelbara praktiska resultat. 
Framdeles kommer kommissionen att sträva efter att tillsammans med medlemsstatema fastställa en 
bättre statistisk grund för utvärderingen av de gemensamma utbildningsprogrammen. En förbättrad 
utvärdering kommer också att ge underlag för eftertanke vid utformningen av nästa steg i de 
gemensamma utbildningsprogrammen, särskilt huruvida det gemensamma utbildningsprogrammet 
bör förtydligas och i detalj ange de viktigaste komponenterna inom de ämnesområden som skall 
ingå i varje utbildningsprogram. 
Kommissionens beslut 95/279/EG av den 12 juli 1995. EGT nr L 172, 22.7.1995, s. 24. 
Tabell 20: Grund- och vidareutbildning i medlemsstaterna 
1995 
B 
DK 
D 
EL 
E 
pb 
IRL 
Ie 
V 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK GRUNDUTBILDNING 
TOTALT ANTAL 
TJÄNSTEMÄN SOM FÅTT 
UTBILDNING 
622 
114 
4800 
ej tillgänglig uppgift (ej tillg.) 
483 
449 
52 
1607 
39 
255 
775 
0 
100 
ej tillg. 
84 TJÄNSTEMÄN SOM 
UTBILDATS GENOM DET 
GEMENSAMMA 
UTBILDNINGSPROGRAMMET 
622 
114 
4800 
ej tillg. 
483 
388 
0 
407 
20 
255 
190 
0 
100 
100 
84 VIDAREUTBILDNING I ÄMNESOMRÅDEN SOM INGÅR I DET 
GEMENSAMMA UTBILDNINGSPROGRAMMET 
TJÄNSTEMÄN SOM ÄR 
KANDIDATER FÖR 
UTBILDNING 
2300 
1400 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
7800 
69b 
ej tillg. 
0a 
ej tillg. 
2000 
ej tillg. 
300e 
ej tillg. 
ej tillg. TJÄNSTEMÄN SOM FÅTT 
UTBILDNING 
2300 
350 
ej tillg. 
950 
2751 
ej tillg. 1 
69b 
713 
°" ej tillg. I 
820 
ej tillg. 
120e 
2013 
ej tillg. 
a Endast tjänstemän inom området för mervärdesbeskattning 
b Inkluderar både tjänstemän inom området för direkt beskattning och tjänstemän inom området för mervärdesbeskattning, eftersom dessa inte kan identifieras separat. 
c Inkluderar endast tjänstemän inom Ministry of Finance och Guardia di Finanza. 
d Inkluderar såväl tulltjänstemän som tjänstemän inom områdena för mervärdesbeskattning och punktbeskattning 
e Omfattar endast tjänstemän inom området för punktbeskattning 
25 
26 
Bilaga D: Språkutbildning 
I artikel 6 i beslutet om Matthaeus-Tax sägs att medlemsstaterna är ansvariga för att ge nödvändig 
språkutbildning till de av deras tjänstemän som troliuen kommer att delta i programmet. 
Uppgifterna i de frågeformulär som besvarats av deltagarna under 1995 (se tabell 21) visar att 
kunskaperna i värdlandets språk har avtagit. Förmågan att kommunicera är ändå hög (tabell 24). 21 
procent av deltagarna (tabell 22) deltog i en språkkurs före utbytet och dessa kurser verkar ha varit 
av stort värde för dem som deltog i dem (tabell 23). 
Tabell 25 tillhandahåller en enkel statistik över den språkutbildning som medlemsstatema ger sina 
tjänstemän. Även om uppgifterna är ofullständiga och svåra att jämföra finns det belägg för en 
kontinuerlig ansträngning från några medlemsstaters sida att främja språkutbildningen. I en del 
medlemsstater innebär detta helt enkelt att ett frivilligt utbildningsprogram görs tillgängligt. Andra 
medlemsstater sätter mål för alla enheter i förvaltningen. Metoderna för att genomföra särskild 
utbildning av kandidater till deltagande i Matthaeus-Tax varierar. De flesta medlemsstatema infogar 
helt enkelt denna utbildning i den allmänna utbildningen. Andra erbjuder frivillig specialutbildning, 
särskilt när värdlandets språk är ett av de mindre utbredda gemenskapsspråken. 
Kommissionen kommer även på detta område att behöva arbeta tillsammans med medlemsstaterna 
för att fa fram en bättre statistik för utvärdering av de ansträngningar som görs när det gäller 
språkutbildning. Kommissionen kommer att fortsätta att uppmuntra ett långsiktigt arbetssätt när det 
gäller språkutbildningen för att härigenom uppnå en tillräcklig reserv av kandidater för 
utbytesprogrammet. 
Utbytesdeltagarnas språkkunskapsprofil 
Tabell 21: Kunde Ni tala värdlandets språk? 
1 1995 I 1993-94 
Ja, flytande 45% 66% 
Endast på enkel nivå 26% 13% 
Nej 1 29% 1 21% 
Tabell 22: Har Ni genomgått någon språkkurs för att delta i programmet Matthaeus-Tax? 
Ja I 21% 
Nej 79% 
Tabell 23: Om Ni genomgick en språkkurs, vilket värde hade den för det utbyte Ni deltog i? 
stort värde | 52% [ 26% | 4% | 15% | 4% ~| inget värde alls 
Tabell 24:1 vilken utsträckning kände Ni att Ni kunde kommunicera i värdlandet? 
mycket bra 1 54% | 33% | 12% [ 1% | 0% [ inte alls 
Tabell 25: Sammanställning av språkutbildningen i medlemsstaterna 
1995 
Engelska 
Franska 
Tyska 
Spanska 
Övriga 
Summa 
Genomsnitt antal 
tjänstemän 
timmar per 
tjänsteman 
antal 
tjänstemän 
timmar per 
tjänsteman 
antal 
tjänstemän 
timmar per 
tjänsteman 
antal 
tjänstemän 
timmar per 
tjänsteman 
antal 
tjänstemän 
timmar per 
tjänsteman 
antal 
tjänstemän 
timmar per 
tjänsteman B 
103 
50 
75 
75 
35 
58 
20 
112 
29 
80 
262 
66 DK 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. D 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
-
-
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
1200a 
ej tillg. ELa 
15 
ej tillg. 
3 
ej tillg. 
1 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
4 
ej tillg. 
22 
ej tillg. E 
183 
92 
66 
130 
3 
88 
-
-
-
-
252 
102 pbc 
ej tillg. 
ej tillg. 
-
-
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
80 
ej tillg. IRLb 
-
-
58 
118 
17 
118 
9 
118 
5 
118 
89+66g 
118 Ia 
437 
ej tillg. 
116 
ej tillg. 
87 
ej tillg. 
93 
ej tillg. 
-
-
733 
ej tillg. V 
4 
300 
-
-
-
-
2 
300 
-
-
6 
300 NL 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. A 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
150 
ej tillg. P 
88 
ej tillg. 
41 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
129 
ej tillg. FINa 
143 
30 
67 
30 
29 
30 
2 
30 
ej 
tillg. 
ej 
tillg. 
241 
30 S'*' 
80 
31 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
ej tillg. 
80 
31 UK 
-
-
346 
60 
20 
80 
107 
80 
10 
65 
527 
60 
a Omfattar endast tulltjänsteman och tjänstemän inom området för punktbeskattning. 
b Endast tjänstemän inom området för mervärdesbeskattning 
c Inkluderar både tjänstemän inom området för direkt beskattning och tjänstemän inom området för mervärdesbeskattning, eftersom dessa inte kan identifieras separat. 
d Inkluderar endast tjänstemän inom Ministry of Finance och Guardia di Finanza. 
e Inkluderar såväl tulltjänstemän som tjänstemän inom områdena för mervärdesbeskattning och punktbeskattning 
f Inkluderar även 6 månader under 1994 
g 66 tjänstemän inom området för punktsbekattning 
27 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 543 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 09 04 10 
Katalognummer : CB-CO-96-549-SV-C 
ISBN 92-78-10747-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg