A4-0107/98

Resolution om Europeiska unionens utvidgning och dess konsekvenser för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av Amsterdamfördraget som väntar på att ratificeras, EU-fördragets blivande avdelning VI med «bestämmelser om polissamarbete och straffrättsligt samarbete» och EG-fördragets blivande avdelning IV (f.d. avdelning IIIa) om «visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för personer»,

- med beaktande av kommissionens meddelanden i «Agenda 2000 - En förstärkt och utvidgad union» (KOM(97)2000 - C4-0371/97) om huruvida de enskilda central- och östeuropeiska kandidatländerna är redo att anslutas till Europeiska unionen,

- med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möten i Strasbourg (8-9 december 1989), Köpenhamn (21-22 juni 1993), Essen (9-10 december 1994), Madrid (15-16 december 1995) och Luxemburg (12-13 december 1997),

- med beaktande av sin resolution av den 19 november 1997 om Amsterdamfördraget (CONF 4007/97 - C4-0538/97) ((EGT C 371, 8.12.1997, s. 99.)),

- med beaktande av sina resolutioner av den 4 december 1997 om kommissionens meddelande «Agenda 2000 - En förstärkt och utvidgad union» (COM(97)2000 - C4-0371/97) ((EGT C 388, 22.12.1997, s. 17 och s. 31.)) och av den 18 december 1997 om slutsatserna från Europeiska rådet i Luxemburg den 20-21 november och den 12-13 december 1997 och om det luxemburgska ordförandeskapets verksamhetsperiod ((Protokollet av detta datum, del II.8.)),

- med beaktande av yttrandet av den 8 oktober 1997 från sitt utskott för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor inom ramen för kommissionens meddelande «Agenda 2000 - En förstärkt och utvidgad union» (KOM(97)2000 - C4-0371/97) ((Offentliggjort i betänkande A4-0368/97.)),

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor och yttrandet från utskottet för institutionella frågor (A4-0107/98), och av följande skäl:

A. Folken i Central- och Östeuropa har efter sitt fredliga frigörande till följd av det kommunistiska systemets sammanbrott med stor möda inlett ett arbete för att bygga upp demokratiska rättsstater.

B. Alla europeiska länder med stabila rättsstatliga och demokratiska institutioner har principiell rätt att på egen önskan bli medlem av Europeiska unionen.

C. Efter årtionden av totalitärt styre krävs det stora insatser för att utveckla en rättsstat och utbilda nya ledarskikt, förvaltningstjänstemän, domare, åklagare och poliser.

D. Europeiska rådet i Köpenhamn 1993 beslutade om fyra kriterier, vilka utöver antagandet av gemenskapens regelverk fastställde anslutningsvillkoren för de central- och östeuropeiska staterna, bland annat «institutionell stabilitet som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter» och «förmåga att uppfylla de skyldigheter [...] som sammanhänger med [...] unionen».

E. Det är unionens plikt att i det skede då utvidgningsförhandlingarna förs verka till förmån för att kandidatländerna skall visa full respekt för rättsstatsprincipen.

F. I flera av kandidatländerna måste fortfarande avsevärda ansträngningar göras för att bekämpa den organiserade brottsligheten (framför allt i fråga om bilstölder, människohandel, narkotikahandel, penningtvätt, skydd av varumärken) liksom på asylrättens och korruptionsbekämpningens område, samt för att bygga upp effektiva tullmyndigheter och skydda privatlivet.

G. Ett samarbete mellan Europeiska unionen och kandidatländerna i Central- och Östeuropa har utvecklats inom området för den tredje pelaren, och detta måste byggas ut avsevärt redan under den förberedande anslutningsstrategin och den strukturerade dialogen med tanke på de utmaningar som har uppstått till följd av att gränserna öppnas.

H. Till följd av Amsterdamfördraget åläggs Europeiska unionen och Europeiska gemenskapen att genomföra ett ambitiöst program för upprättande av en europeisk asyl- och invandringsrätt samt polissamarbete och straffrättsligt samarbete, vilket under anslutningsförfarandets gång kommer att medföra avsevärda förändringar av gemenskapens regelverk och även ställa kandidatländerna inför nya, stora utmaningar.

I. I Amsterdamfördraget (blivande artikel 62 i EG-fördraget) fastställs att man inom fem år efter fördragets ikraftträdande måste ha vidtagit åtgärder på området för viserings, asyl och invandring och annan politik som rör fri rörlighet för personer.

J. Enligt EU-fördragets blivande artikel 29 (f.d. artikel K 1) har unionen som mål att «ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa», framför allt genom närmare samarbete mellan polismyndigheter, tullmyndigheter och andra behöriga myndigheter, genom Europol, och tack vare ett närmare samarbete mellan rättsliga myndigheter samt tillnärmning av straffrättsliga regler i medlemsstaterna.

K. Utvecklingen av denna politik och införlivandet av asyl- och invandringsområdena i gemenskapens kompetensområde kommer att ske under en tidsperiod som ungefär sammanfaller med den tidpunkt då anslutningsförhandlingarna kommer in i en avgörande fas eller eventuellt till och med är färdiga att avslutas.

L. Tullmyndigheterna vid de yttre gränserna har utöver sina egentliga uppgifter också ett särskilt ansvar för att kampen mot införseln av förbjudna varor (narkotika, vapen, nukleärt material m.m.).

1. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att under anslutningsdiskussionerna med alla de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna och de planerade intensivförhandlingarna med de mest lämpade av dessa, liksom också vid Europeiska konferensen, ta tillfället i akt och förbereda dem på det gemensamma genomförandet av de mål som anges i avdelning VI i EU-fördraget och avdelning IV i EG-fördraget (efter Amsterdam),

2. yrkar på att man från Europeiska unionens sida vid förhandlingarna med kandidatländerna inte bara skall betona det rättsliga samarbetet och polissamarbetet, utan också främjandet och stärkandet av rättsstaten, och särskilt anslutning till och full respekt för de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, asylrätt, barnens rättigheter, ett slutgiltigt avskaffande av dödsstraffet, avskaffande av alla former av diskriminering, respekt för minoriteter och minoritetsspråk samt skydd för privatlivet och personuppgifter,

3. anser att utvidgningen ger upphov till problem, oberoende av kandidatländernas förberedelsearbete, vad gäller tillämpningen av Amsterdamfördragets bestämmelser på området för rättsliga och inrikes frågor, särskilt beträffande

- beslut inom fem år efter Amsterdamfördragets ikraftträdande om åtgärder om överskridande av yttre gränser, avskaffande av kontroller vid inre gränser, asyl och invandring i syfte att säkerställa den fria rörligheten för personer (artikel 61/73i),

- eventuellt beslut om att låta dessa frågor omfattas av förfarandet enligt artikel 189b (artikel 67/73o),

- beslut om närmare samarbete (artikel 40/K 12),

4. anser det vara oundgängligt att de bestämmelser som rör rättsliga och inrikes frågor ses över vid den institutionella reform som bör genomföras före den första utvidgningen,

5. är oroat över den till följd av utvidgningen ökade risken för att det europeiska rättsområdet skall splittras på grund av artikel 35/K 7 beträffande domstolens behörighet att meddela förhandsavgöranden för frågor inom avdelning VI i EU-fördraget,

6. hälsar med tillfredsställelse ministerrådets beslut (rättsliga och inrikes frågor) vid mötet den 29 och 30 januari 1998 att yrka på att kollegerna i kandidatländerna skall ingå de nödvändiga «pre-membership pacts» vad gäller kampen mot den organiserade brottsligheten och uppmanar rådet att vid förberedelserna för utvidgningen ge högre prioritet åt övertagandet och genomförandet av gemenskapens regelverk på området för den tredje pelaren,

7. påminner kommissionen om dess skyldighet att i sina årliga rapporter om de tio kandidatländernas utveckling lägga särskild vikt vid genomdrivandet av de medborgerliga fri- och rättigheterna, de mänskliga rättigheterna, i synnerhet framsteg i genomförandet av konventionen om barns rättigheter, samt minoriteternas rättigheter, befästandet av rättsstatsprincipen, undanröjandet av diskriminerande bestämmelser och ett omfattande antagande av gemenskapens ständigt växande regelverk,

8. anser bestämt att EU-program, särskilt för utbildning av statstjänstemän och utbyte av medarbetare inom polis- och rättsväsendet, bör öppnas mer och göras tillgängliga för de central- och östeuropeiska länderna, och i ett längre perspektiv även de länder som gränsar till kandidatländerna, och att anslagen till dessa program bör höjas i motsvarande grad,

9. vädjar till kommissionen, EG-domstolen, Europol samt medlemsstaternas författningsdomstolar, högsta domstolar och polismyndigheter att i större omfattning ägna sig åt vidareutbildning inom rätts- och polismyndigheter i kandidatländerna, antingen på grundval av gemenskapsprogram eller bilateralt; påpekar att detta är av särskild vikt för en tidig anslutning till Schengenavtalet, vilket alla kandidatländerna önskar,

10. föreslår att det i det nuvarande gränsområdet mellan Europeiska unionen och kandidatländerna inrättas en europeisk akademi för inre säkerhet, skulle anordna med utbildning för polismyndigheter och gränsbevakningsenheter inom Europeiska unionen och kandidatländerna, för att förbereda dessa på tillämpningen av gemenskapsrätten och genomförandet av gemensamma och gemenskapens åtgärder,

11. uppmanar till ett systematiskt samarbete mellan Europol och kandidatländernas behöriga polismyndigheter efter det att Europolkonventionen trätt i kraft,

12. begär att de insatser för polissamarbete och straffrättsligt samarbete som anges i avdelning VI i EU-fördraget (efter Amsterdam) i största möjliga utsträckning och så snart som möjligt skall utvidgas till att omfatta de central- och östeuropeiska kandidatländerna, framför allt beträffande:

- operativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna, inbegripet polisen, tullen och andra specialiserade brottsbekämpande organ, för att förebygga, upptäcka och utreda brott,

- samarbete och gemensamma initiativ när det gäller utbildning (inom ramen för Phare-programmet och genom gemenskapsprogram som Robert Schuman, Sherlock och Odysseus m.fl.),

- utbyte av sambandsmän och utstationering,

- användning av utrustning och kriminalteknisk forskning,

- gemensam utvärdering av särskild utredningsteknik i samband med upptäckt av grova former av organiserad brottslighet och upprättande av ett nätverk för forskning, dokumentation och statistik om gränsöverskridande brottslighet,

- gradvis tillnärmning av straffrätt och gemensam kamp mot gränsöverskridande brottslighet beträffande organiserad brottslighet, terrorism, människohandel, sexuellt utnyttjande av barn samt illegal handel med narkotika, vapen, radioaktiva ämnen, konstskatter och värdefulla kulturföremål,

13. uppmanar rådet att årligen till parlamentet överlämna en omfattande rapport om detta samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de tio kandidatländerna å andra sidan,

14. är fast beslutet att förstärka sitt samarbete med kandidatländernas parlament även på dessa områden genom att intensifiera behandlingen av dessa frågor i de blandade parlamentariska utskotten mellan Europaparlamentet och kandidatländernas parlament och genom att Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor systematiskt samarbetar med motsvarande parlamentsutskott i Central- och Östeuropa,

15. uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att genomföra de i Amsterdamfördraget fastställda åtgärderna om kontroll av yttre gränser, asyl och invandring samt åtgärderna om förebyggande och bekämpande av brottslighet i ständig dialog med de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna, att noggrant granska deras förslag och att regelbundet lämna information om detta till Europaparlamentet och de blandade parlamentariska utskotten med de associerade staterna,

16. uppmanar rådet och kommissionen att vid utvidgningsförhandlingarna tillse att kandidatländerna redan före anslutningen anpassa sin visumpolitik gentemot tredje land till EU:s,

17. uppmanar rådet och kommissionen, med beaktande av parlamentets rätt att ratificera anslutningar, att vid utvidgningsförhandlingarna säkerställa tillräckliga övergångsperioder och övergångsbestämmelser för de nya medlemsstaterna beträffande kontroll av Europeiska unionens nya inre och yttre gränser och den fria rörligheten,

18. anser emellertid också att åtgärder som skapar fullständiga förutsättningar för fri rörlighet skall prioriteras - även ekonomiskt - för att undvika långa övergångsperioder som totalt sett skulle vara till skada inte bara för Central- och Östeuropas integrationsprocess utan också för den utvidgade Europeiska unionen som rättsgemenskap,

19. föreslår dessutom, i syfte att uppnå en långsiktig strategi, att en europeisk gränsbevakning inrättas för kontrollen av de framtida yttre gränserna, som för upp nationella gränsbevakningsmyndigheters erfarenheter på europeisk nivå eftersom arbetet med kontrollen av EU:s yttre gränser inte bara kan lämpas över på de medlemsstater som ligger längst norrut, österut, söderut eller västerut utan måste ges såväl tekniskt som ekonomiskt stöd av gemenskapen,

20. uppmanar rådet och kommissionen att inom ramen för partnerskapen för anslutning, som skall ges en ny utformning, bereda EU möjligheter att via Phare-programmet finansiellt stödja de investeringar som kandidatländerna måste företa i samband med moderniseringen av sin tullinfrastruktur,

21. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, Europol samt medlemsstaternas och de tio central- och östeuropeiska kandidatländernas regeringar och parlament.