SV    SV  
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 12.8.2011 
SEK(2011) 986 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Sammanfattning av ko nsekvensanalysen 
Följedokument till 
Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning 
om upprättande av en flerårig plan för laxbeståndet i Östersjön och det fiske som 
utnyttjar det beståndet 
 
Innehållet i denna rapport motsvarar inte nödvändigtvis det eventuella slutliga beslut 
som kommissionen kan komma att fatta, utan ger slutsatser från det arbete som utförts 
av några av kommissionens avdelningar 
 
{KOM(2011) 470 slutlig} 
{SEK(2011) 987 slutlig}  
 
SV    SV INLEDNING 
Konsekvensbedömningen gäller ett ut kast till förslag i vilket långsiktiga förvaltningsmål och 
genomförandemetoder för Östersjöns laxbestånd ( Salmo salar , L.) ska fastställas. Lax är en 
anadrom fiskart som tillbringar ungfisk- och vuxen faserna i havet, medan den leker och växer 
upp i älvar. I Östersjön finns för närvar ande ungefär 30 älvar med inhemska och 
självförsörjande populationer. 
Sedan 1997 har det funnits en handlingsplan  för lax i Östersjön som upprättats av 
Internationella fiskerikommissionen för Östers jön. Planens syfte var att återskapa vilda 
laxbestånd i Östersjöns älvar, bibehålla be ståndens genetiska mångfald, återetablera 
laxpopulationer i potentiella laxälvar och hålla fiskenivån så hög som möjlig genom att styra 
fångsten mot odlad lax1. Sedan 2005, då Intern ationella fiskerikommi ssionen för Östersjön 
upphörde och handlingsplanen för lax i teorin bl ev föråldrad, har Europeiska unionen förvaltat 
havsfisket av lax genom att fa stställa årliga totala till åtna fångstmängder. Detta har 
kombinerats med tekniska åtgärder so m perioder med fiskeförbud och minsta 
landningsstorlek. Vetenskapliga rekommendationer baseras dock fortfarande på de mål som 
anges i handlingsplanen för lax och vissa medlemsstater arbetar fortfarande med åtgärder för 
att uppfylla planens mål och de mål som anges i habitatdirektivet2 och ramdirektivet om 
vatten3. Några mål för Östersjöns lax har även  antagits av kommi ssionen för skydd av 
Östersjöns marina miljö, Helsingforskom missionen, Helcom) och ingår i Helcoms 
handlingsplan för Östersjön4. Det här initiativet påverkar ungefär 400 kommersiella fiskare 
som aktivt inriktar sig på lax och minst 40 000 frit idsfiskare som fiskar lax i Östersjöns älvar 
och havsvatten. 
PROBLEMDEFINIERING 
Det finns några grundläggande pr oblem som måste hanteras för att Östersjöns lax ska kunna 
förvaltas på ett framgångsrikt sätt. 
En del vilda laxpopulati oner befinner sig fortfarande utan för säkra biologiska gränser (se 
beståndsstatusen). Det beror delvis på na turliga orsaker eller ogynnsamma förhållanden i 
älvarna som inte kan behandlas fullt ut genom  detta initiativ. En del havsfiske ger dock 
anledning till oro för svaga bestånd, och utan ett nytt förvaltningssystem kommer det inte att 
fastställas långsiktiga mål för fastställande av år liga fiskemöjligheter i syfte att undvika beslut 
som fattas ad hoc . 
Odling och utsättning av Östers jölax är en mycket utbredd ve rksamhet i regionen och det är 
över två gånger så mycket odlad som vild laxs molt som lämnar Östersjöns älvar varje år. Det 
finns en risk för att denna odlade lax har en negativ inverkan på det vilda laxbeståndets 
genetiska mångfald. Att skydda en genetisk mångf ald som skulle säkerställa motståndskraften 
mot olika externa hot mot beståndet är en prioritet. Det finns för lite vild lax att fiska och produkti onskapaciteten för beståndet är inte tillräckligt 
utnyttjad. 
                                                
 
1 http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations/baltic_salmon/action_plan_en.pdf 
2 Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. 
3 Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram 
för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. 
4 Antagen den 15 november 2007 i Krakow, Polen, av Helcom vid dess extraordinarie ministermöte:  
http://www.helcom.fi/BSAP/en_GB/intro/  
 
SV    SV Laxbeståndet i Östersjön består av många olika be stånd i älvar och alla bestånd migrerar till 
Östersjöns centrala bäcken och finns i vattnen i alla medlemsstater som gränsar till havet. Åtgärder som medlemsstaterna vidtar separat kommer följaktligen inte att vara tillräckliga för att garantera ett hållbart utnyttjande av bestå ndet. Det krävs därför gemenskapsåtgärder i 
enlighet med grundförordningen
5 som innehåller bestämmelser om upprättandet av 
förvaltningsplaner för fiske som utnyttjar bestån d inom och utanför säkra biologiska gränser. 
Förslaget skulle omfattas av unionens ensamma behörighet och därför skulle som en allmän 
princip subsidiaritetsprincipen inte vara tillämplig. 
MÅL  
Förslaget syftar till att fastställa mål och fö rfaranden, men i så stor utsträckning som möjligt 
lämna genomförandearbetet till medlemsstaterna . Planens allmänna mål är att se till att 
bevarandestatusen för Östersjöns hela bestånd, dvs. alla populationer, är gynnsam och ligger 
över säkra biologiska gränser för att garantera et t hållbart utnyttjande av resursen. Planen bör 
även bidra till den handlingsplan som antogs  vid världstoppmötet om  hållbar utveckling i 
Johannesburg 20026 och därför baseras på en ekos ystemstrategi för fiskeförvaltning7 samt 
utformas för att utnyttja de berörda bestånde n upp till deras maximala hållbara avkastning8, 9. 
För att nå målen måste medlemsstaterna även  uppfylla relevanta be stämmelser i unionens 
miljölagstiftning (habitatdirektivet, ramdirektivet  om vatten och ramdirektivet om en marin 
strategi)  
Initiativet har följande särskilda mål  
a) Att bidra till en gynnsam bevarandestatus  för Östersjöns laxbestånd samt ett 
utnyttjande till havs av vilda laxbestånd från älva r inom säkra biologiska 
gränser och i enlighet med deras maximala hållbara avkastning. 
b) Bidra till att skydda den genetiska mångfalden i Östersjöns laxbestånd. 
c) Se till att både kommersiella fiskare och fritidsfiskare i Östersjön och dess 
älvar kan utnyttja Östersjölaxens bestånd på ett hållbart sätt. 
POLITISKA ALTERNATIV 
                                                 
5 Rådets förordning (EG) nr 2371/2 002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande 
av fiskeresurserna inom ramen fö r den gemensamma fiskeripolitiken. 
6 Handlingsplan från världstoppmötet i Johannesburg: 
www.un.org/esa/sustdev/documents /WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm. 
7 SEK(2001) 1696: Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, ”Ekosystemstrategin för 
fiskeförvaltning: möjligheter och prior iteringar för internationellt samarbete”. 
8 KOM(2006) 360: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Att genomföra 
hållbarhet inom EU:s fiske genom maximal hållbar avkastning”. 
9 SEK(2006) 868: Arbetsdokument från kommissionens avdelningar Åtföljande meddelandet från 
kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Att genomföra hållbarhet inom EU:s fiske genom maximal hållbar avkastning” – Teknisk bakgrund  till kommissionens meddelande ” Att genomföra 
hållbarhet inom EU:s fiske genom maximal hållbar avkastning: en strategi för tillväxt och 
sysselsättning”. 
 
SV    SV 1.1. Presentation och undersökning  av alternativ på hög nivå 
Följande tre politiska alternativ har beaktats fö r förvaltningen av Östersjöns lax i syfte att 
uppfylla målen: 
Alternativ 1 – Ingen förv altningsplan på EU-nivå  
Det första alternativet är det nuvarande förval tningssystemet, som består av de delar som 
redan upprättats i Östersjöregionen oc h som inkluderar följande åtgärder: 
Årlig marin total tillåten fångst för två områden. 
Tekniska åtgärder till havs, inklusive förbud mo t sommarfiske för djuphavsfiske samt minsta 
landningsstorlek. Medlemsstaternas frivilliga åtgärder och genomfö rande av gällande rättsliga ramar förväntas 
påverka Östersjöns laxbestånd (säsongs- och områdesförbud för fiske, program för fenklippning, förbättringar av habitats- och va ttenkvalitet, återutsä ttningsverksamhet, med 
mera). 
1.1.1.  Alternativ 2 – Mari n förvaltningsplan 
Det andra alternativet motsvarar en normal flerårig förvaltningsplan enligt 
grundförordningen.
5 Alternativet skulle inkludera medlemsstaternas åtgärder enligt 
alternativ 1, men kompletterande delar om mari n förvaltning av laxfis ke skulle läggas till 
enligt följande. 
Fleråriga system för fångstkontroll, inkl usive referenspunkter för bevarande och 
bestämmelser om fångstkontroll för fastst ällande av totala tillåtna fångstmängder. 
Tekniska åtgärder (gäl lande och/eller nya). 
Forskning. 
1.1.2.  Alternativ 3 – Integr erad förvaltningsplan 
Alternativ 3 är i många avseenden en fortsättn ing på handlingsplanen för lax och innehåller 
följaktligen åtgärder för marin förvaltning och viss sötvattensfö rvaltning av lax. Den skulle 
inkludera de förvaltningsåtgärder som besk rivs i alternativ 2 samt även tänkbara 
kompletteringar enligt följande. 
Fastställande av en referenspunkt  för artens bevarande, med häns yn till artens hela livscykel. 
Ett system för fångstkontroll där kompense rande utsättningar av odlad lax beaktas. 
Ett program för återutsättning i älvar med ut rotade laxpopulationer som en bevarandeåtgärd 
för beståndet. Riktlinjer för utsättning av lax. 
I tabell 1 sammanfattas förhandsundersökningen av de föreslagna tre alternativen med 
avseende på deras ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. I tabellen sammanfattas även de sannolika konsekvenserna av de tre olika alternativen när det gäller att 
nå de särskilda målen samt slutsatser. 
 Alternativ 1 — Ingen 
förvaltningsplan på EU-
nivå Alternativ 2 — Marin 
flerårig plan Alternativ 3 — 
Integrerad flerårig 
plan 
Ekonomiska konsekvenser * Totalt låga ekonomiska 
vinster eftersom den fulla produktionspotentialen * Bestämmelser om 
fångstkontroll ger förutsägbarhet och ökar * Bestämmelser om 
fångstkontroll ger förutsägbarhet och 
 
SV    SV kanske inte kan nås. 
 vinsterna. 
* Totalt låga ekonomiska 
vinster eftersom den fulla produktionspotentialen 
kanske inte kan nås. ökar vinsterna. 
* Utveckling av den 
fulla potentialen för det vilda beståndet i 
älvarna ger högre 
lönsamhet i kommersiellt fiske och 
fritidsfiske. 
Sociala konsekvenser * Risk för fortsatt misstro 
mellan olika utnyttjargrupper.  * Ökad samordning 
mellan genomförande av fiskeri- och 
miljöpolitik. 
* Starkt åtagande bland 
medlemsstater och 
berörda parter medan 
det fortsätter det arbete som inleddes genom 
handlingsplanen för 
lax. 
Miljökonsekvenser * Genetisk risk för 
beståndet eftersom 
alternativet inte omfattar odlad lax och utsättning. 
* En del bakomliggande 
faktorer, t.ex. sjukdomar, behandlas inte. 
 
 * Genetisk risk för 
beståndet eftersom 
alternativet inte omfattar odlad lax och utsättning. 
 * Gemensamt antagna 
mål och 
referenspunkter för bevarande av lax under 
hela livscykeln. 
* Skulle tillsammans 
med rättsliga 
miljöramar kunna 
behandla alla bakomliggande 
faktorer och hot mot 
laxen, vilket kan leda till starkare laxbestånd 
och bibehållen 
genetisk mångfald. 
Bidrag till en gynnsam bevarandestatus för 
Östersjöns 
bevarandestatus och ett utnyttjande till havs av 
vilda laxbestånd från älvar 
inom säkra biologiska 
gränser och i enlighet med 
deras maximala hållbara avkastning. 
 +/- + + 
Bidrag till skyddet av den 
genetiska mångfalden i Östersjöns laxbestånd. +/- +/- + 
Gör det möjligt för både 
kommersiella fiskare och 
fritidsfiskare i Östersjön +/-  + 
 
SV    SV och dess älvar att utnyttja 
Östersjölaxens bestånd på 
ett hållbart sätt. + 
Slutsats Avvisat. Avvisat. Valt. 
Tabell 1: Sociala, ekonomiska och miljömässiga konsek venser för de tre olika politiska alternativen och 
sannolikt framtida resultat av de tre alternativen med slutsatser. 
+/- = ingen eller långsam förändring;  + = sannolikt att målen nås; - = inte sannolikt att målen nås. 
Baserat på undersökningen av konsekvenserna och sannolikhete n för att målen ska nås har 
alternativen 1 och 2 avvisats. 
1.2. Presentation av delalternativ 
För alternativ 3, den integrerade förvaltningsplan en, finns det tre centrala val att göra för att 
identifiera lämpliga delalternativ som behandlar  alla bakomliggande faktorer och hot för 
beståndet (se bild 1). 
1) Det första valet gäller frågan om kompense rande utsättning av lax och om detta bör 
fasas ut ur systemet. 
2) Det andra valet som ska göras är vilket syst em för fångstkontroll, särskilt vilket system 
för total tillåten fångstmängd, som ska användas. 
– Ett heltäckande system fö r total tillåten fångstmängd som omfattar all fångst, 
inklusive älvfångst. 
– Ett marint system för total tillåten fångstmängd. 
– Ett system för total tillåten fångstm ängd för kommersiell fångst till havs 4–12 
sjömil (nm) från baslinjen. 
3) Det tredje valet gäller alla andra politis ka åtgärder som skulle kunna ingå i en 
integrerad förvaltningsplan. 
 
SV    SV Förvaltningsplan för östersjölax
Maximal mängd odlad och vild laxMaximal mängd vild lax
Heltäckande TAC Marin TAC Offshore TAC 
Ytterligare politiska åtgärderFörsta val
Andra val
Tredje val
 
Bild 1: Flödesdiagram för att visa de tre val som sk a göras för att identifiera det delalternativ som har 
störst sannolikhet att uppfylla planens mål.  
KONSEKVENSANALYS 
1.2.1.  Analysen av de sannolika kons ekvenserna av de olika alte rnativen har gjorts i tre 
steg och i enlighet med de olika val som ska göras. 
1.3. Steg 1 – Odlad mot vild lax 
De viktigaste argumenten för och emot ett system som skulle gynna utfasningen av 
kompenserande utsättningar av lax,  styra resurser till en förb ättring av de vilda laxarnas 
habitat till förmån för ett system dominer at av mer vild lax, sammanfattas nedan. 
 Negativa konsekvenser Po sitiva konsekvenser  
Miljömässi
ga   * Lägre risk för genetisk förorening och 
konkurrens från odlad lax. 
* Ekonomiska resurser görs tillgängliga för 
att förbättra älvarnas kapacitet för naturlig laxproduktion. 
* Mer vild lax och starkare bestånd i 
älvarna. 
* Möjlig förbättring för andra migrerande 
arter. 
Ekonomiska  * Risk för förlust av 
fiskemöjligheter för fiske som är huvudsakligen inriktat på odlad lax. * Mer vild lax att fånga , både till havs och i 
älvar. 
* Möjlig ökning av möjligheterna till turism 
 
SV    SV * Risk för allmän minskning av 
mängden fisk (odlad och vild) att fånga. längs älvarna. 
Sociala * Risk för förlust av 
arbetstillfällen och kunskap vid odlingsanläggningar.  
Tabell 2: De viktigaste argumenten för och emot ett system som skulle gynna utfasningen av 
kompenserande utsättningar till förmån fö r ett system dominerat av mer vild lax. 
1.4. Steg 2 – Val av system för fångstkontroll 
De viktigaste miljömässiga, sociala, förvaltn ingsmässiga och ekonomiska konsekvenserna för 
de olika system för fångst kontroll enligt total tillåten fångstmängd sammanfattas nedan. 
 Heltäckande 
system för total tillåten fångstmängd Marint system för total 
tillåten fångstmängd System för total tillåten 
fångstmängd till havs 
Förvaltningsmässiga konsekvenser * Svårt för 
medlemsstaterna att kontrollera. 
* Svårt för EU att 
tillämpa. 
 * Svårt för 
medlemsstaterna att kontrollera. 
* Möjligt för EU att 
tillämpa. 
  * Den totala tillåtna 
fångstmängden behandlar endast fördelningen av fisket efter blandade bestånd till havs mellan medlemsstater.  
* Inte möjligt för 
medlemsstaterna att kontrollera utan vissa ändringar i kontrollsystemet. 
Miljömässiga konsekvenser * Total tillåten 
fångstmängd som kan användas för att reglera total fiskedödlighet för lax. * Total tillåten 
fångstmängd som kan användas för att reglera marin fiskedödlighet. 
* Medlemsstaterna har 
ansvaret för att säkerställa skydd för bestånd av vild lax i älvarna. 
* Incitament för 
medlemsstaterna att återställa sina älvar och återinföra lax för älv- och kustfiske. * Total tillåten 
fångstmängd som kan användas för att begränsa fisket efter blandade bestånd till havs, men inte för att reglera total fiskedödlighet. 
* Medlemsstaterna har 
ansvaret för att säkerställa skydd för bestånd av vild lax i älvarna. 
* Incitament för 
medlemsstaterna att återställa sina älvar och återinföra lax för älv- och kustfiske. 
 
SV    SV Ekonomiska 
konsekvenser * Total minskning 
av fiskemöjligheterna för medlemsstaterna med en andel för älv- och/eller fritidsfiske. * Ingen EU-gräns för 
älvfångster, vilket gynnar medlemsstater med produktiva älvar. * Ökar fiskemöjligheterna 
för medlemsstater med produktiva älvar och höga andelar kust-, älv- och fritidsfiske. 
Sociala konsekvenser * Total tillåten 
fångstmängd som kan användas för att fördela all fångst mellan medlemsstaterna. 
* Ökar förtroendet 
mellan olika användargrupper. 
 * Total tillåten 
fångstmängd som kan användas för att reglera marin fördelning mellan medlemsstaterna. 
* Medlemsstaterna har 
stort ansvar för att säkerställa en rättvis fördelning av fiskemöjligheter. 
 * Medlemsstaterna har 
stort ansvar för att säkerställa en rättvis fördelning av fiskemöjligheter. 
 
Tabell 3: Sammanfattning av konsekvenserna för tre olika system för fångstkontro ll enligt total tillåten 
fångstmängd. 
1.5. Steg 3 — Val av politiska åtgärder 
En beskrivning av de sannolika konsekvenserna av alla politis ka åtgärder som analyserats 
kunde inte inkluderas här, men se tabell 4 nedan för en sammanfattning av de sannolika 
konsekvenserna av åtgärderna  på några centrala områden. 
2. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
I tabell 4 sammanfattas och jämförs de sannolik a framtida konsekvenserna av de politiska 
åtgärder och val som analyserades i steg  1, 2 och 3 på några centrala områden. 
 
SV    SV  
Centrala områden      Politiska åtgärder och 
alternativa lösningar 
Ekonomiska och sociala konsekvenser av 
kommersiellt fiske till havs 
Ekonomiska och sociala konsekvenser av 
fritidsfiske och älvfiske 
Miljömässiga konsekvenser på bestånden 
Förvaltningsmässiga konsekvenser för 
medlemsstaterna
Stöd från intressenter och den rådgivande 
nämnden för Östersjön 
Vetenskapligt stöd från vetenskapliga, tekniska 
och ekon omiska kommittén för fiskerinäringe n
Beslutsfattarnivå 
Slutsatser 
Steg 1 = val av fisk att rikta in sig på 
Bestånd som i huvudsak 
består av odlad lax +/- +/- - +/- +/- - EU/
Me
dlemss
tate
rna Avvisat 
Bestånd som i huvudsak 
består av vild lax +/- + + + +/- + EU/ 
Me
dle
mss
tate
rna Valt 
Steg 2 – val av system för fångstkontroll 
Heltäckande system för total 
tillåten fångstmängd + - + - +/- - EU Avvisat 
Marint system för total 
tillåten fångstmängd +/- +/- +/- +/- + + EU Valt 
System för total tillåten 
fångstmängd till havs +/- + - - +/- +/- EU Avvisat 
Steg 3 – Val av kompletterande politiska åtgärder 
Bevarad 
period med 
fiskeförbud till 
havs +/- +/- + +/- + + EU Valt  
 
 
Tekniska 
åtgärder Period med 
förbud mot 
kust- och 
älvfiske  +/- +/- + - + + EU/ 
Me
dle
mss
tateValt 
 
SV    SV rna 
Bevarad 
minsta landningsstorle
k +/- +/- + +/- + + EU Valt 
Fastställd 
minsta krokstorlek - +/- + - - +/- EU Avvisat 
Förbjudna 
kust- och 
älvområden +/- +/- + - + + EU/ 
Me
dlemss
tate
rna Valt 
Två TAC-
områden för 
marina eller 
totala fångster +/- +/- + +/- +/- +/- EU Valt 
Ett TAC-
område för 
marina eller 
totala fångster +/- +/- +/- - +/- +/- EU Avvisat 
Bestämmelser 
om 
fångstkontroll  + + + + + + EU Valt  
 
 
 
Komplettera
nde åtgärder 
för 
fångstkontro
ll 
 Fiskeansträngn
ingsordning 
för 
långrevsfiske - +/- + - - +/- EU Avvisat 
Differentierade 
mål för 
smoltproduktio
n +/- +/- + + + + EU Valt 
Ett mål för 
smoltproduktio
n +/- +/- - +/- +/- - EU Avvisat  
 
Referensmål 
för bevarande  
Mål för 
lekmogen fisk som 
återvänder  - + + +/- +/- + Me
dlemss
tate
rna Frivilligt 
Rekommendati
oner om 
utsättningsförfaranden +/- +/- - + +/- + EU Valt 
 
 
Skydd av 
den 
genetiska Program för + +/- +/- - +/- - Me
dleFrivilligt 
 
SV    SV fenklippning  mss
tate
rna poolen av 
vild lax 
 
Identifiering 
av slutliga 
fiskeområden + +/- +/- - +/- - Me
dle
mss
taterna Frivilligt 
Program för 
återutsättnin
g Med medel 
från 
Europeiska fiskerifonden + + + +/- + + EU/ 
Me
dlemss
tate
rna Valt 
Genomföran
deplaner Som en del av 
ramdirektivet 
om vatten. +/- +/- + + +/- + Me
dle
mss
taterna Frivilligt 
Produktion +/- +/- + +/- +/- + EU Valt Kontroll 
Fångst +/- +/- + +/- +/- + EU Valt 
Forskning  +/- +/- + +/- + + Me
dlemss
tate
rna Frivilligt 
Table 4: Sannolika konsekvenser av de olika politiska åtgärder och alternativa lösningar som analyseras i 
steg 1, 2 och 3 för ett urval av centrala områden oc h med slutsatser. 
 +/- = inga konsekvenser/ingen förändring/delvis stöd; + = positiva konsekvenser/stöd; - = negativa 
konsekvenser/inget stöd 
Det föredragna alternativet inklude rar de valda politiska åtgärderna  i tabell 4 och skulle ge ett 
mervärde för arternas förvaltning jämfört me d nuvarande förvaltning eftersom det skulle 
behandla alla problem som identifierats inom ramen för initiativets tillämpningsområde. Det 
är dock av grundläggande betydelse att inse att en framgångsrik förvaltning av arten inte kan 
nås genom enbart detta initiativ, utan är be roende av ett framgångsrikt genomförande av 
miljödirektiven och andra rättslig a ramar som påverkar arten. 
  
ÖVERVAKNING OC H UTVÄRDERING 
Alla fleråriga planer måste ha verktyg för att säkerställa genomförandet av obligatoriska 
aspekter och målens uppfyllande . Följande indikatore r för att utvärdera om målen för den 
fleråriga förvaltningsplanen för Östersjölax är de viktigaste: 
a) Utveckling av det nationella fisket. 
b) Produktion av stirr, smolt och berä knad kapacitet för smoltproduktion. 
c) Beståndens genetiska sammansättning. 
d) Genomförda fiskeåtgärder. 
 
SV    SV e) Fastställda mål. 
f) Verksamheten för utsättning och återutsättning av lax. 
g) Nationella handlingsplaner för kontroll. 
Indikatorerna bör övervakas av medlemsstaterna i sexårsinterv all för att upptäcka eventuella 
brister i planens funktion. Medlemsstaternas rapporter ska bedömas av vetenskapliga, 
tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerin äringen (STECF) och om rekommendationer 
från STECF och internationella havsforskningsrå det (ICES) indikerar att planens mål inte nås 
kan GD Havsfrågor och fiske inleda en översyn.