Förslag till RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 /* COM/2013/0256 final - 2013/0134 (NLE) */





MOTIVERING Bakgrund till förslaget || Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) i samband med översynen vid giltighetstidens utgång rörande den gällande antidumpningstullen på import av vissa volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan även kallad Kina). || || Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och grundar sig på en undersökning som genomförts i enlighet med grundförordningens materiella och formella krav. || Gällande bestämmelser Genom förordning (EG) nr 260/2007[1] införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 63,5 %. Individuella antidumpningstullar beviljades tre kinesiska exportörer (tullar på mellan 17,0 % och 41,0 %). || Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. Samråd med berörda parter och konsekvensanalys || Samråd med berörda parter || De parter som berörs av förfarandet har under undersökningen getts möjlighet att tillvarata sina intressen, i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. || Extern experthjälp || Någon extern experthjälp har inte behövts. || Konsekvensanalys Förslaget är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. Någon allmän konsekvensanalys föreskrivs inte i grundförordningen, som dock innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. Förslagets rättsliga aspekter || Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 9 mars 2012 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning[2], att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av volframelektroder med ursprung i Kina. Översynen inleddes sedan en motiverad begäran lämnats in av European Association of Metals (Eurometaux) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens tillverkning av vissa volframelektroder. Vid översynsundersökningen konstaterades att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada. Det fastställdes vidare att bibehållandet av åtgärderna inte stred mot unionens intresse. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning om förlängning av de gällande åtgärderna, vilket bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 4 juni 2013. || Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen. || Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där Europeiska unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. || Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: || Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och ger inte något utrymme för nationella beslut. || Det är inte tillämpligt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa bördan för unionen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. || Val av regleringsform || Föreslagen regleringsform: förordning. || Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Det föreskrivs inga andra alternativ i grundförordningen. Budgetkonsekvenser || Förslaget påverkar inte unionens budget. 2013/0134 (NLE) Förslag till RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[3] (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.5 och 11.6, med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: A. FÖRFARANDE 1. Gällande åtgärder (1) Efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 260/2007[4], en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 63,5 % för alla företag utom tre kinesiska exporterande tillverkare, för vilka individuella tullsatser beviljades. 2. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (2) Kommissionen meddelade den 9 mars 2012 genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande)[5] som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa volframelektroder med ursprung i Kina. (3) Översynen inleddes sedan en motiverad begäran lämnats in av Eurometaux (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens tillverkning av vissa volframelektroder. (4) Begäran motiverades med att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla. 3. Undersökning 3.1. Översynsperiod och skadeundersökningsperiod (5) Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 januari 2011–31 december 2011 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). 3.2. Parter som berörs av undersökningen (6) Kommissionen underrättade officiellt sökandena, den andra kända unionstillverkaren, exporterande tillverkare, icke-närstående importörer och användare som man visste var berörda, tillverkare i möjliga jämförbara länder samt företrädarna för Kina om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. (7) Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. (8) Eftersom det verkade finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen som var berörda, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen hade för avsikt att tillämpa ett stickprovsförfarande för dessa parter. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovan nämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. (9) Tre importörer gav sig till känna. Inga av dem importerade dock vissa volframelektroder med ursprung i Kina under översynsperioden. (10) Eftersom endast två exporterande tillverkare från Kina trädde fram med den begärda informationen var det inte nödvändigt att göra ett urval av exporterande tillverkare. (11) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till de parter som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från två unionstillverkare, två exporterande tillverkare i Kina och en tillverkare i USA. (12) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos nedanstående företag. a) Unionstillverkare – Plansee SE, Österrike – Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Tyskland b) Exporterande tillverkare i Kina – Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd, Zibo – Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd, Baoji c) Närstående företag till en samarbetsvillig exporterande tillverkare i Kina – Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Shanghai d) Närstående företag till en samarbetsvillig exporterande tillverkare i Europeiska unionen – Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Tyskland – Binzel Benelux bvba, Eke – Nazareth, Belgien e) Jämförbart land – Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT (13) Den produkt som berörs är den som avses i förordning (EG) nr 260/2007, nämligen volframsvetselektroder, inbegripet stänger av volfram för svetselektroder, bestående av minst 94 viktprocent volfram, andra än sådana som erhållits enbart genom sintring, även tillskurna i längd, med ursprung i Kina (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 00. (14) Den undersökta produkten används för svetsning och liknande processer. Volframelektroder används i många olika industrisektorer, exempelvis byggnads-, varvs-, bil-, sjöfarts-, kemi-, kärnkrafts- och rymdfartsindustrin samt i olje- och naturgasledningar. På grund av de olika produkttypernas fysikaliska och kemiska egenskaper och av att de är utbytbara för användaren betraktas alla typer av volframelektroder som en enda produkt i detta förfarande. (15) Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den undersökta produkten och de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer på unionsmarknaden har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden, och att de således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. C. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER 1. Inledande anmärkningar (16) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning för närvarande och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsatte eller återkom. (17) Såsom förklaras ovan var det inte nödvändigt att göra ett urval av exporterande tillverkare i Kina. De båda samarbetsvilliga företagen stod för 80–85 % av importen av den berörda produkten från Kina till unionen under översynsperioden. Mot den bakgrunden fastslogs därför att samarbetsgraden var hög. (18) En av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beviljades marknadsekonomisk behandling i den ursprungliga undersökningen i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen, medan den andra samarbetsvilliga exporterande tillverkaren beviljades individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen. Det erinras om att marknadsekonomisk behandling och individuell behandling inom ramen för undersökningar i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen inte omprövas. Ett tredje företag, som inte samarbetade i denna översyn vid giltighetstidens utgång, beviljades individuell behandling i den ursprungliga undersökningen. 2. Dumpning av import under översynsperioden 2.1. Jämförbart land (19) Eftersom Kina är en övergångsekonomi ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). (20) Liksom i den ursprungliga undersökningen föreslogs i tillkännagivandet om inledande att Förenta staterna (nedan kallat USA) skulle användas som jämförbart land för fastställandet av normalvärdet. Berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på om detta var ett lämpligt val. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende. (21) Kommissionen undersökte också om andra länder kunde vara ett rimligt val av jämförbart land, och fastställde andra tredjeländer från vilka import av volframelektroder hade registrerats i Eurostat. De potentiella kända tillverkarna i dessa länder kontaktades och uppmanades att samarbeta i undersökningen. Man fick emellertid inte till stånd något samarbete. (22) USA ansågs vara representativt som referensmarknad, särskilt med tanke på den amerikanska inhemska marknadens öppenhet och konkurrensutsatthet. USA användes också som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Inga nya eller förändrade omständigheter som skulle motivera en ändring föreföll föreligga och kommissionen underrättades inte heller om några sådana omständigheter. (23) USA har därför använts som jämförbart land med marknadsekonomi i denna översyn. Den enda kända amerikanska tillverkaren kontaktades och samtyckte till att samarbeta, besvara frågeformulären och godta ett kontrollbesök. De kontrollerade försäljnings- och tillverkningsuppgifterna från detta företag har använts för att fastställa normalvärdet för de företag som inte beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen. 2.2. Normalvärde (24) För det företag som hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen fastställdes normalvärdet utifrån uppgifter som företaget lämnat. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om den inhemska försäljningen av volframelektroder till oberoende kunder var representativ under översynsperioden, dvs. om försäljningsvolymen för den produkt som var avsedd för förbrukning på hemmamarknaden utgjorde minst 5 % av deras export av den berörda produkten till unionen. (25) Kommissionen undersökte senare huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kan anses ha blivit såld vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen, genom fastställande av andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden. (26) För de typer av den berörda produkten för vilken den inhemska försäljningen var representativ och såldes vid normal handel, fastställdes normalvärdet utifrån de priser som betalats av de oberoende kunderna i det exporterande landet. För de återstående typerna av den berörda produkten måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av företagets tillverkningskostnader plus försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader och den vinst som gjordes på inhemsk försäljning vid normal handel i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. (27) Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att den metod som använts för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader var en annan än den metod som använts i den ursprungliga undersökningen och att detta kunde ha påverkat fastställandet av den vinstmarginal som använts för att beräkna det konstruerade normalvärdet i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Bortsett från de uppgifter som redan tillhandahållits under undersökningen gav dock parten inga ytterligare belägg för sitt påstående. Det bör noteras att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader fördelats på grundval av omsättningen i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen och att denna metod även användes i den ursprungliga undersökningen. (28) Den vinst som användes i den ursprungliga undersökningen kom inte från en bedömning vid normal handel, eftersom ingen av de exporterade typerna av den berörda produkten såldes på den inhemska marknaden vid normal handel. Den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång visade att vissa typer av den berörda produkten genererade vinst, och därför kunde vinsterna från dessa vinstgivande transaktioner användas för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. (29) När det gäller det företag som inte hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Kommissionen konstaterade att den inhemska försäljningen för tillverkaren i det jämförbara landet omfattade tillräckligt stora mängder och skedde vid normal handel och således kunde användas för att fastställa normalvärdet för det företag som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. 2.3. Exportpris (30) När det gäller det företag som hade beviljats marknadsekonomisk status skedde all exportförsäljning till unionen via närstående importörer och såldes därefter vidare till närstående och icke-närstående företag i unionen. Exportpriset konstruerades därför i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter vederbörlig justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen samt en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. I det hänseendet användes de närstående företagens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. (31) Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att vid fastställandet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för de närstående importörerna togs vissa utgifter med i beräkningen som hörde samman med försäljningen av andra produkter än den berörda, och att dessa utgifter därför borde undantas. Det bör noteras att de verifierade försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som de berörda företagen tillhandahöll beaktades när exportpriset konstruerades i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Påståendet att de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som tillhandahölls innehöll kostnader från försäljning av andra produkter underbyggdes inte med några belägg och avvisas därför. (32) Dessutom baserade sig de synpunkter på exportpriser som en berörd part lämnade på en felaktig växelkurs för den berörda valutan. Påståendet avvisas därför. (33) Beträffande vinstmarginalen samarbetade inte några av de icke-närstående importörerna i unionen. I den ursprungliga undersökningen användes de närstående importörernas vinstmarginal, eftersom de icke-närstående importörernas verksamhet inte i tillräcklig utsträckning kunde jämföras med den berörda närstående importörens verksamhet. Av undersökningen framgick att den närstående importörens verksamhet var densamma under översynsperioden som under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen, dvs. att merparten av de importerade volframelektroderna infogades i företagsgruppens viktigaste produkt, en svetsbrännare. Det bör också noteras att volframelektrodernas värde är obetydligt i förhållande till slutprodukternas värde. På grundval av detta och i enlighet med den ursprungliga undersökningen drogs slutsatsen att den närstående importörens egen vinstmarginal skulle utgöra en korrekt grund för vinstmarginalen för fastställande av ett konstruerat exportpris. (34) När det gäller det företag som hade beviljats individuell status i den ursprungliga undersökningen, skedde all exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen. I enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen fastställdes exportpriset därför på grundval av det pris som faktiskt hade betalats eller skulle betalas. (35) Exportpriset för alla övriga tillverkare i Kina fastställdes utifrån uppgifter om importstatistiken i databasen i artikel 14.6. (36) I enlighet med artikel 11.10 i grundförordningen fastställdes exportpriserna med avdrag för de antidumpningstullar som betalats, eftersom ingen part tillhandahållit några belägg för att tullarna korrekt återspeglats i återförsäljningspriser och påföljande försäljningspriser på unionsmarknaden. 2.4. Jämförelse (37) Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. (38) För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle bli rättvis, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, gjordes justeringar för skillnader i transport-, försäkrings- och kreditkostnader som påverkade priserna och deras jämförbarhet. 2.5. Dumpningsmarginal (39) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. (40) När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, visade jämförelsen att dessa företag har fortsatt med dumpningen på betydande nivåer. (41) Den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som hade beviljats individuell status i den ursprungliga undersökningen samt omfattades av den landsomfattande dumpningsmarginal som tillämpades på alla övriga icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina, uppvisade en betydande dumpningsnivå som var ännu högre än i den ursprungliga undersökningen. 3. Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla 3.1. Inledande anmärkning (42) Utöver undersökningen av huruvida det förekom dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. (43) I det hänseendet bör det noteras att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna endast stod för omkring 10 % av den totala tillverkningskapaciteten i Kina. Därför måste slutsatserna i stor utsträckning dras utifrån de uppgifter som lämnats i begäran om översyn samt utifrån offentlig information. De kinesiska tillverkarnas exportprisbeteende med avseende på marknader i andra tredjeländer, den kinesiska tillverkningskapaciteten samt den tillgängliga outnyttjade kapaciteten och unionsmarknadens attraktionskraft för kinesiska exportörer uppmärksammades särskilt. 3.2. De kinesiska tillverkarnas exportprisbeteende för marknader i andra tredjeländer (44) Beträffande exporten till andra tredjeländer bör det noteras att den statistik som finns tillgänglig i kinesiska offentliga databaser avser en bredare produktdefinition än den berörda produkten, och att någon meningsfull analys av de kvantiteter som exporteras till andra marknader eller av priserna på dessa marknader därför inte kunde göras. De båda samarbetsvilliga tillverkarna från Kina exporterade inte till icke-närstående kunder på andra tredjemarknader. Mot den bakgrunden kunde exportpriserna till marknader i andra tredjeländer under översynsperioden inte fastställas på ett tillförlitligt sätt och inga bestämda slutsatser kunde dras utifrån den tillgängliga informationen. 3.3. De exporterande kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet (45) De uppgifter som ligger till grund för analysen nedan lämnades av sökanden i begäran om översyn och kontrollerades mot offentlig information. (46) Mot den bakgrunden uppskattades de kinesiska tillverkarnas kapacitet till 1 600 000 kg. Sökanden uppskattar att de kinesiska tillverkarnas kapacitetsutnyttjande ligger på omkring 63 %, vilket ger en outnyttjad kapacitet på omkring 600 000 kg, vilket är nästan fem gånger så mycket som den totala unionsförbrukningen under översynsperioden. Det finns således stora tillgängliga exportkvantiteter i Kina, särskilt eftersom det inte finns något som tyder på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera denna omfattande outnyttjade kapacitet. 3.4. Volym och priser för den dumpade importen från Kina (47) Importen från Kina till unionen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på långt över 50 000 kg under översynsperioden, vilket motsvarade ungefär hälften av den totala EU-förbrukningen under översynsperioden. (48) Under skadeundersökningsperioden varierade importpriserna och följde samma tendenser som försäljningspriserna för unionsindustrin på unionsmarknaden. Importpriserna ökade generellt med 42 % mellan 2008 och översynsperioden och låg kvar på de dumpade nivåerna. Prisökningen beror främst på den högre kostnaden för den viktigaste råvaran (volframpulver) under översynsperioden. 3.5. Unionsmarknadens attraktionskraft (49) Unionsmarknaden är bland de största i världen och står för omkring 20 % av världens förbrukning av volframelektroder. De kinesiska företagen har visat ett seriöst intresse för att utöka sin närvaro på unionsmarknaden, vilket stöds av det faktum att de behållit och till och med ökat sin betydande marknadsandel på 45 % under översynsperioden. 3.6. Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning (50) Analysen ovan visar att kinesiska produkter fortsatte att importeras till unionsmarknaden till dumpade priser, med betydande dumpningsmarginaler. Särskilt med tanke på analysen av prisnivåerna på unionsmarknaden, och de kinesiska exportörernas intresse för unionsmarknaden, samt den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, som i hög grad överskrider den totala unionsförbrukningen, kan man dra slutsatsen att dumpningen med stor sannolikhet kommer att fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. D. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN 1. Definition av unionsindustrin (51) Under den aktuella undersökningen bekräftades att volframelektroder tillverkas av två tillverkare i unionen. Båda dessa tillverkare samarbetade fullt ut i undersökningen. (52) Företagen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin. 2. Inledande anmärkning (53) Eftersom unionsindustrin endast utgörs av två företag, kommer uppgifterna om unionsindustrin av sekretesskäl antingen att anges i indexerad form eller i form av intervall, i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. (54) Eftersom import baserad på KN-nummer i Eurostats importstatistik också omfattade andra produkter än volframelektroder, har analysen om importen gjorts utifrån importuppgifter baserade på Taric-nummer, samt utifrån uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen. Taric-uppgifter är konfidentiella, eftersom de är så detaljerade att parterna blir möjliga att identifiera. Av detta skäl lades en del uppgifter fram i intervall. 3. Unionens förbrukning (55) Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen för unionsindustrin på unionsmarknaden samt på grundval av den importvolym som rapporterats av Eurostat, baserad på Taric-nummer samt uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen. (56) Mellan 2008 och översynsperioden (skadeundersökningsperioden) minskade unionsförbrukningen med ungefär 16 %. Unionsförbrukningen ökade avsevärt mellan 2008 och 2009 och har ökat sedan dess, men har under översynsperioden inte nått de nivåer som rådde före krisen. Mellan den lägsta nivån under 2009 och översynsperioden ökade unionsförbrukningen med nästan 40 %. Tabell 1 Förbrukning Volym (kg) || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Förbrukning || 140 000 – 150 000 || 90 000 – 100 000 || 110 000 – 120 000 || 120 000 – 130 000 Index (2008=100) || 100 || 61 || 75 || 84 Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat, databasen i artikel 14.6 4. Volym och marknadsandel för den dumpade importen från Kina (57) Volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från Kina fastställdes utifrån importstatistik baserad på Taric-nummer samt utifrån uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen. (58) Oavsett den absoluta ökningen av unionsförbrukningen, ökade importvolymen för den berörda produkten med ursprung i Kina med 9 % under skadeundersökningsperioden, och låg kvar på en nivå långt över 50 000 kg under översynsperioden (se tabell 2). Denna ökning, tillsammans med den allmänna minskningen av unionsförbrukningen under skadeundersökningsperioden, ledde till en ökning av de kinesiska exportörernas marknadsandel till ungefär hälften av den totala unionsmarknaden. Tabell 2 Import från Kina || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Volym || 51 771 || 36 188 || 39 953 || 56 289 Index (2008=100) || 100 || 70 || 77 || 109 Marknadsandel || 35% - 40% || 35% - 40% || 35% - 40% || 45% - 50% Källa: Eurostat, databasen i artikel 14.6 5. Priserna på import från Kina 5.1. Prisutveckling (59) Priserna från Kina ökade med omkring 40 % mellan 2008 och översynsperioden, med en stadig ökning under översynsperioden. Prisökningen beror främst på den högre kostnaden för den viktigaste råvaran (volframpulver) under översynsperioden. Tabell 3 Priserna på import från Kina || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Priser Euro/kg || 36.59 || 33.83 || 41.56 || 51.83 Index (2008=100) || 100 || 92 || 114 || 142 Källa: Eurostat, databasen i artikel 14.6 5.2. Prisunderskridande (60) Av undersökningen framgick att importpriserna från Kina underskred unionsindustrins genomsnittliga priser. En prisunderskridandemarginal på 37 % fastställdes under översynsperioden, och också om antidumpningstullen tas med i beräkningen var prisunderskridandemarginalen hög och uppgick till 24 %. Beräkningen gjordes utifrån en jämförelse av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas Cif-exportpriser och de genomsnittliga priserna för unionsindustrin på nivån fritt fabrik. Priserna ansågs vara representativa för Kina eftersom de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna stod för omkring 80 % av importen av volframelektroder från Kina. (61) Efter meddelandet av uppgifter hävdade en exporterande tillverkare att priserna inte jämförts produkttyp för produkttyp och att de beräknade prisunderskridandemarginalerna inte var meningsfulla på grund av betydande prisskillnader mellan olika produkttyper. På grundval av tillgängliga uppgifter var en prisjämförelse produkttyp för produkttyp endast möjlig för en del av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden och för en del av exportförsäljningen till unionen. Den berörda parten tillhandahöll dock inga belägg för att den använda metoden inte skulle vara tillförlitlig. Detta påstående avvisas därför. (62) Efter meddelandet av uppgifter hävdades också att de kinesiska importpriserna och unionsindustrins försäljningspriser inte jämförts i samma handelsled. Detta påstående underbyggdes dock inte eftersom den berörda parten inte tillhandahöll några uppgifter eller belägg som visade konsekventa och tydliga skillnader i säljarens funktion och pris för de påstådda olika handelsleden. Detta påstående avvisas därför. 6. Import från andra tredjeländer (63) I tabellen nedan anges importvolymen och priserna från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Volymerna och marknadsandelen för import från andra tredjeländer fastställdes med hjälp av statistik baserad på Taric-nummer samt utifrån uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen. Tabell 4 Import från andra tredjeländer || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP || Vietnam || || || || || Importvolym (kg) || 27 878 || 14 184 || 13 776 || 25 833 || Index (2008=100) || 100 || 51 || 49 || 93 || Pris i euro/kg || 44,36 || 45,34 || 46,02 || 56,01 || Index (2008=100) || 100 || 102 || 104 || 126 || Sydkorea || || || || || Importvolym (kg) || 21 299 || 8 174 || 11 051 || 3 319 || Index (2008=100) || 100 || 38 || 52 || 16 || Pris i euro/kg || 50,99 || 44,16 || 44,16 || 59,31 || Index (2008=100) || 100 || 87 || 87 || 116 || Andra tredjeländer || || || || || Importvolym (kg) || 7 641 || 6 247 || 10 942 || 9 186 || Index (2008=100) || 100 || 82 || 143 || 120 || Pris i euro/kg || 43,24 || 59,82 || 64,98 || 57,75 || Index (2008=100) || 100 || 138 || 150 || 134 || Totalt || || || || || Importvolym (kg) || 56 818 || 28 605 || 35 779 || 38 338 || Index (2008=100) || 100 || 50 || 63 || 67 || Marknadsandel för import från andra tredjeländer || 35% - 40% || 30% - 35% || 30% - 35% || 30% - 35% || Pris i euro/kg || 46,70 || 48,17 || 51,25 || 56,71 || Index (2008=100) || 100 || 103 || 110 || 121 || Källa: Eurostat, databasen i artikel 14.6 || (64) Importvolymen från andra tredjeländer till unionsmarknaden minskade med omkring 33 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen minskade under skadeundersökningsperioden och varierade mellan 30 och 35 % under översynsperioden. Priserna från andra tredjeländer ökade med 21 % under samma period. (65) Det erinras om att ingen betydande import av den likadana produkten till unionsmarknaden skedde under den ursprungliga undersökningen från andra länder än Kina. I den ursprungliga undersökningen fastställdes att de viktigaste marknaderna för de återstående amerikanska och japanska tillverkarna var deras respektive inhemska marknader. Det fastslogs därför att importen från andra länder än Kina var mycket liten. (66) Uppgifter som tillhandahållits av unionsindustrin gör gällande att det inte finns någon tillverkning av volframelektroder i Vietrnam och Sydkorea, och att importen från dessa länder i realiteten kommer från Kina. Under undersökningen framkom dock inga uppgifter som kunde bekräfta detta påstående. 7. Unionsindustrins ekonomiska situation 7.1. Inledande anmärkningar (67) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. (68) Eftersom unionsindustrin endast utgörs av två tillverkare samlas uppgifterna in i intervall av sekretesskäl. 7.2. Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (69) Unionsindustrins produktion minskade varje år under skadeundersökningsperioden. I slutet av översynsperioden hade produktionen minskat med 29 % i förhållande till 2008. Utvecklingen var särskilt negativ under 2009, med en minskning på över 40 %. Tabell 5 Unionens totala produktion Volym (kg) || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Produktion || 60 000 – 70 000 || 35 000 – 40 000 || 50 000 – 60 000 || 40 000 – 50 000 Index (2008=100) || 100 || 60 || 82 || 71 Källa: Svar på frågeformulär (70) Produktionskapaciteten förblev stabil under skadeundersökningsperioden. När produktionen minskade sjönk samtidigt kapacitetsutnyttjandet sammanlagt med 27 % mellan 2008 och översynsperioden, och uppgick under översynsperioden till 41 %. I tabellen nedan anges närmare uppgifter. Tabell 6 Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande Volym (kg) || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Produktionskapacitet || 95 000 – 110 000 || 95 000 – 110 000 || 95 000 – 110 000 || 95 000 – 110 000 Index (2008=100) || 100 || 100 || 100 || 100 Kapacitetsutnyttjande || 57% || 35% || 47% || 41% Index (2008=100) || 100 || 60 || 82 || 73 Källa: Svar på frågeformulär 7.3. Lager (71) Unionsindustrins utgående lager minskade med 20 % mellan 2008 och översynsperioden. Denna utveckling är i linje med den allmänna trenden mot en lägre förbrukning på unionsmarknaden under samma period. Tabell 7 Utgående lager Volym (kg) || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Utgående lager || 5 000 – 15 000 || 5 000 – 15 000 || 5 000 – 15 000 || 5 000 – 15 000 Index (2008=100) || 100 || 70 || 85 || 80 Källa: Svar på frågeformulär 7.4. Försäljningsvolym (72) Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 23 % mellan 2008 och översynsperioden, med en tydlig minskning mellan 2008 och 2009. Denna negativa utveckling var tydligare än minskningen av den totala förbrukningen, med undantag för 2010. Tabell 8 Försäljning till icke-närstående kunder || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Volym (kg) || 40 000 – 50 000 || 25 000 – 30 000 || 35 000 – 40 000 || 30 000 – 35 000 Index (2008=100) || 100 || 65 || 87 || 77 Källa: Svar på frågeformulär 7.5. Marknadsandel (73) Till följd av konstaterandena i föregående skäl om försäljningsvolymen för unionsindustrin på unionsmarknaden, minskade unionsindustrins marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Trots att unionsindustrins försäljningsvolymer minskade, behöll unionsindustrin sina marknadsandelar under 2009 och 2010, men drabbades av ett bakslag med minskad försäljning under översynsperioden, trots den växande marknaden. Detta ledde till en marknadsandel på mellan 20 och 25 %, något lägre än den marknadsandel som registrerades i början av den berörda perioden. Tabell 9 Unionens marknadsandel || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Unionens marknadsandel || 25% - 30% || 25% - 30% || 30% - 35% || 20% - 25% Index (2008=100) || 100 || 107 || 117 || 91 Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat, databasen i artikel 14.6 7.6. Tillväxt (74) Såsom anges ovan minskade unionsförbrukningen avsevärt mellan 2008 och 2009, till följd av den ekonomiska nedgången, och har sedan dess ökat, men har under översynsperioden inte nått de nivåer som rådde före krisen. Trots att unionsindustrins försäljningsvolymer minskade, behöll unionsindustrin sina marknadsandelar under 2009 och 2010, men drabbades av ett bakslag med minskad försäljning under översynsperioden, trots den växande marknaden. 7.7. Sysselsättning och produktivitet (75) Sysselsättningsnivån för unionsindustrin minskade med 13 % mellan 2008 och översynsperioden. (76) Till följd av den minskade produktionen minskade även produktiviteten per anställd, mätt i produktion i kg per anställd, under skadeundersökningsperioden. I tabellen nedan anges närmare uppgifter. Tabell 10 Total sysselsättning och produktivitet i unionen || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Personalindex || 100 || 65 || 84 || 87 Produktivitetsindex || 100 || 92 || 106 || 83 Källa: Svar på frågeformulär 7.8. Försäljningspris per enhet (77) Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade något mellan 2008 och 2010, delvis på grund av inverkan av den ekonomiska krisen. Mellan 2010 och översynsperioden ökade försäljningspriset per enhet avsevärt. Unionsindustrins försäljningspriser ökade generellt med 35 % under skadeundersökningsperioden. Denna prisutveckling, i synnerhet mellan 2010 och översynsperioden, orsakades av prisökningen för den viktigaste komponenten i volframelektroder. Tabell 11 Pris per enhet vid försäljning i unionen || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Pris per enhet vid försäljning i unionen (euro/enhet) || 80-120 || 80-120 || 80-120 || 100-140 Index (2008=100) || 100 || 94 || 96 || 135 Källa: Svar på frågeformulär 7.9. Lönsamhet (78) Lönsamheten ökade mellan 2008 och översynsperioden, efter att ha legat på en lägre nivå under 2009 och 2010. Lönsamheten var dock fortsatt negativ under hela skadeundersökningsperioden. Tabell 12 Lönsamhet || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Lönsamhet för försäljningen i unionen Index (2008=100) || 100 || 95 || 95 || 104 Källa: Svar på frågeformulär 7.10. Investeringar och avkastning på investeringar (79) Investeringarna i den verksamhet som avser den berörda produkten minskade betydligt under skadeundersökningsperioden. (80) Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen. Under 2008 uppvisade unionsindustrin en negativ avkastning på investeringar som ökade något under översynsperioden, men ändå förblev negativ. Tabell 13 Investeringar och avkastning på investeringar Index (2008=100) || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Investeringar || 100 || 2 || 23 || 18 Avkastning på investeringar || 100 || 100 || 96 || 103 Källa: Svar på frågeformulär 7.11. Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga (81) Kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, mätt i procentandel av omsättningen för den berörda produkten, förbättrades avsevärt under skadeundersökningsperioden, men förblev ändå negativt. Tabell 14 Kassaflöde || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Kassaflöde Index (2008=100) || 100 || 99 || 96 || 106 Källa: Svar på frågeformulär 7.12. Löner (82) Mellan 2008 och översynsperioden minskade lönerna i unionsindustrin med 16 % i linje med det minskade antalet anställda. 7.13. Dumpningsmarginalens storlek (83) Trots de gällande åtgärderna konstaterades en avsevärd dumpning under översynsperioden på en avsevärt högre nivå än för de nuvarande åtgärderna. Med tanke på den omfattande outnyttjade kapaciteten, den faktiska importvolymen från Kina och det avsevärda prisunderskridandet jämfört med unionsindustrins försäljningspriser, kan inverkan av de faktiska dumpningsmarginalerna på unionsindustrin inte anses vara försumbara. 7.14. Återhämtning från tidigare dumpning (84) Kommissionen analyserade huruvida unionsindustrin har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning. Trots de gällande antidumpningsåtgärderna lyckades unionsindustrin inte återhämta sig från den tidigare dumpningen. Som svar på pristrycket på grund av den kinesiska importen försökte unionsindustrin att behålla sin marknadsandel, vilket dock ledde till förluster. 8. Slutsats beträffande unionsindustrins situation (85) Unionsindustrin har fortsatt befunnit sig i en utsatt ekonomisk situation och har lidit fortsatt väsentlig skada. Nästan alla skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation försämrades under skadeundersökningsperioden. Man kan därför inte dra slutsatsen att unionsindustrin befunnit sig i en trygg situation. (86) Som svar på pristrycket på grund av den kinesiska importen försökte unionsindustrin att behålla sin marknadsandel. Försäljningspriserna underskred dock väsentligt den kritiska punkten. Höjningen av unionsindustrins försäljningspriser mellan 2010 och översynsperioden beror på de höjda råvarupriserna och täckte inte hela totalkostnaden för unionsindustrin. (87) Sammanfattningsvis kan unionsindustrins svårigheter tydligt kopplas till den omfattande närvaron av kinesisk lågprisimport av den berörda produkten på unionsmarknaden, som säljs till kraftigt dumpade priser, trots de gällande åtgärderna. Denna faktor var tillräcklig för att fastställa att en situation råder där unionsindustrin gör förluster trots sina försök att behålla en rimlig marknadsandel. Dessa svårigheter har dock ytterligare förvärrats under nästan hela skadeundersökningsperioden på grund av två faktorer: marknadsnedgången under den ekonomiska krisen 2008-2009, och i mindre utsträckning, den plötsliga höjningen av råvarukostnader under översynsperioden, vilket lett till en situation med avsevärda förluster. (88) Mot bakgrund av den negativa utvecklingen för de indikatorer som avser unionsindustrin, anses unionsindustrin ha lidit fortsatt väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under skadeundersökningsperioden. E. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA 1. Inledande anmärkningar (89) Under skadeundersökningsperioden befann sig unionsindustrin i en bräcklig situation och var fortsatt utsatt för den skadevållande effekten av dumpad import från Kina. (90) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades importen från det berörda landet för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. 2. Importvolymer från Kina (91) Det erinras om att förbrukningen på unionsmarknaden har minskat avsevärt sedan den ursprungliga undersökningen, främst på grund av den ekonomiska nedgången. Under dessa omständigheter ökade de kinesiska importvolymerna till en nivå långt över 50 000 kg under översynsperioden. Beträffande importvolymen ökade den med 9 %, medan unionsindustrins marknadsandel minskade. 3. Outnyttjad kapacitet i Kina (92) Såsom beskrivs i skäl 41 framgår av de tillgängliga uppgifterna att det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina. Man kan förvänta sig att en stor del av denna outnyttjade kapacitet, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas för att öka importen till unionsmarknaden. Detta beror på att det saknas indikationer på att marknaderna i tredjeländer eller de kinesiska inhemska marknaderna skulle kunna absorbera den betydande kinesiska outnyttjade kapaciteten. Därför finns en kapacitet att avsevärt öka importen till unionen. Den outnyttjade kapaciteten uppskattas vara nästan fem gånger så stor som unionsförbrukningen under översynsperioden. (93) Vidare visade de uppgifter som lämnades under undersökningen på betydande snedvridningar av marknaden för den råvara (ammoniumparavolframat – ”APT”) som används för tillverkningen av den berörda produkten. Denna råvara omfattas av exportkvoter som införts av de kinesiska myndigheterna, samt av exportskatt, vilket begränsar exporten av APT och artificiellt ökar dess världsmarknadspris. Denna snedvridning kommer sannolikt att uppmuntra den kinesiska industrin till fortsatt tillverkning och export till låga priser, medan unionsindustrin måste tillverka den likadana produkten utifrån artificiellt höga råvarupriser. 4. Unionsmarknadens attraktionskraft (94) Det konstaterades att de kinesiska exporterande tillverkarna uppvisade ett fortsatt intresse för unionsmarknaden och kunde öka importvolymen på bekostnad av unionsindustrins försäljning. De exporterande kinesiska tillverkarna ökade till och med sin redan betydande marknadsandel under översynsperioden. 5. Slutsats (95) Unionsindustrin har under flera år lidit av verkningarna av den dumpade importen från Kina och befinner sig fortfarande i en utsatt ekonomisk situation. (96) Om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle ökad dumpad import med stor sannolikhet utgöra ett allvarligt hot mot unionsindustrins existens. Det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina, som sannolikt i hög grad skulle riktas in på unionsmarknaden till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. (97) Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, nämligen den fortsatta dumpningen, Kinas outnyttjade kapacitet, snedvridningen på råvarumarknaden, de kinesiska exporterande tillverkarnas kapacitet att istället rikta in sina exportvolymer på unionsmarknaden, de kinesiska exportörernas prisbeteende med tydligt underskridande av unionsindustrins priser och unionsmarknadens attraktionskraft, skulle ett upphävande av åtgärderna sannolikt innebära att unionsindustrin skulle lida fortsatt skada. F. UNIONENS INTRESSE 1. Inledning (98) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida ett bibehållande av de gällande åtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen. (99) Det bör erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot unionens intresse i den ursprungliga undersökningen. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma eventuella negativa, oönskade effekter av de gällande antidumpningsåtgärderna för de berörda parterna. (100) Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att den skadevållande dumpningen skulle fortsätta, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i unionens intresse att bibehålla åtgärderna. 2. Unionsindustrins intresse (101) Mot bakgrund av unionsindustrins situation och analysen av sannolikheten av återkommande skada, är det tydligt att unionsindustrins ekonomiska situation troligen skulle försämras allvarligt om antidumpningstullarna skulle upphöra. Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktions- och försäljningsvolym, medan importen från det berörda landet ökade trots de gällande åtgärderna. Under samma period försämrades unionsindustrins ekonomiska situation och industrin började gå med allvarlig förlust. Effektiva konkurrensvillkor måste därför tillämpas på unionsmarknaden. (102) Fortsatta åtgärder skulle gynna unionsindustrin, som skulle kunna öka försäljningsvolymen och förbättra sin ekonomiska situation. Däremot skulle ett upphörande av åtgärderna allvarligt hota unionsindustrins lönsamhet. 3. Användarnas intresse (103) Ingen av de 15 användare som kontaktades gav sig till känna för att förklara sig villiga att samarbeta. Såsom i den ursprungliga undersökningen togs inga svar på frågeformulär emot från berörda användare. I den ursprungliga undersökningen förklarades det bristande samarbetet genom den begränsade effekten av volframelektroder på användarnas produktionskostnader, eftersom det framgick att kvaliteten och tillförlitligheten var kundernas främsta kriterier. Med tanke på den tydligt marginella inverkan av den berörda produkten på kostnaderna för produkter i senare led, konstaterades det att fortsatta åtgärder inte skulle påverka användarindustrin negativt. 4. Importörernas intresse (104) Tre importörer kontaktade kommissionen i början av undersökningen, men ansågs inte vara berörda parter eftersom de inte hade importerat den berörda produkten från Kina under översynsperioden. Med tanke på att importörerna av volframelektroder inte visade något intresse under undersökningen, konstaterades det att det inte uppenbart stred mot unionens intresse att behålla åtgärderna. 5. Slutsats (105) Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna. G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER (106) Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat. (107) Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av vissa volframelektroder med ursprung i Kina, som infördes genom förordning (EG) nr 260/2007, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. (108) I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, antas det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som endast gäller för företag som får en indivudell tullsats, inkluderar att en giltig faktura som úppfyller kraven i bilagan till denna förordning uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den återstående antidumpningstullen som gäller för alla övriga företag. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av volframsvetselektroder, inbegripet stänger av volfram för svetselektroder, bestående av minst 94 viktprocent volfram, andra än sådana som erhållits enbart genom sintring, även tillskurna i längd, enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 00 (Taric-nummer 8101 99 10 10 och 8515 90 00 10), med ursprung i Folkrepubliken Kina. 2. Följande tullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag: Företag || Antidumpningstull || Taric-tilläggsnummer Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd || 17,0 % || A754 Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd || 41,0 % || A755 Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd || 38,8 % || A756 Alla övriga företag || 63,5 % || A999 3. De individuella antidumpningstullar som fastställs för de företag som nämns i punkt 2 ska endast tillämpas om en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas. 4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska innehålla en försäkran undertecknad av en anställd vid företaget enligt följande modell: 1. Den anställdes namn och befattning vid det företag som utfärdat fakturan. 2. Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de [volymen] volframelektroder som sålts för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura tillverkades av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” [1] EUT L 72, 13.3.2007, s. 1. [2] EUT C 71, 9.3.2012, s. 23. [3] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51. [4] EUT L 72, 13.3.2007, s. 1. [5] EUT C 71, 9.3.2012, s. 23.