SV    SV  
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 3.7.2012  
SWD(2012) 188 final 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
Förslag till  
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om 
faktablad om investeringsprodukter 
{COM(2012) 352 final} 
{SWD(2012) 187 final}  
 
SV 2   SV ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
Förslag till  
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
om 
faktablad om investeringsprodukter 
 
SV 3   SV  
1. I NLEDNING  
Denna konsekvensbedömning avser produktinforma tion på marknaden för icke-professionella 
investerare.  
Denna marknad domineras av så kallade ”p aketerade investeringsprodukter för icke-
professionella investerare” (nedan kallade PRIP ). De som tar fram sådana finansiella 
produkter träder in mellan icke-professionell a investerare och finansmarknaderna och 
erbjuder produkter som tillgodoser speciella inve steringssyften, vanligtvis för direkt 
försäljning till icke-professionella investerar e eller via mellanhänder.  Vanliga exempel på 
PRIP är investeringsfonder som fondföretag, st rukturerade produkter och fondförsäkringsavtal 
– men det finns också andra. 
För att skydda investerare har sektorsåtgärder vidtagits som kräver att viss information ska 
lämnas till icke-professionella investerare. De nna information använder investerare vid sina 
investeringsbeslut, även om den ibland inte utform ats enbart för detta syfte. Vidtagna åtgärder 
har i vissa fall visat sig vara ineffektiva: kr aven är kopplade till produkternas rättsliga form 
och inte till deras ekonomiska na tur eller risker, vilket försvå rar jämförelser mellan produkter 
och förståelsen av produktens utformning. I prak tiken är produktinforma tion normalt inriktad 
på att täcka in tillhandahållarens rättsliga risk er och inte på att lämna ändamålsenlig och väl 
avvägd information till kunder. 
I sitt meddelande om PRIP från april 2009 drog  kommissionen slutsatsen  att sådana brister 
(bland annat) beror på att de t på europeisk nivå saknas ett gemensamt ramverk och en 
gemensam hållning till sådan information, vilket  bara kan åtgärdas genom ändringar av EU-
lagstiftningen. (I meddelandet angavs två arbe tsområden: Bestämmelser om försäljning 
respektive produktinformation. Denna konsekvensbedöm ning är bara inriktad på det senare). 
Genom finanskrisen har det blivit uppenbart hur viktigt det är att informationen om produkter 
för vanliga investerare är överblickbar och jä mförbar. Icke-professionella investerare har 
förlorat pengar på investeringa r vars risker de inte kunde överb licka eller inse. Kanske med all 
rätt har investerarna förlorat förtroendet: en konsumentenkät i EU har visat att de har lägre 
förtroende för finanstjänstesektorn än för branschens andra sektorer. 
För att återskapa ett sunt förtroende är det centralt att förbättra överblickbarheten. EU har 
redan vidtagit innovativa åtgärder genom att för fondföretag utveckla systemet med ”basfakta 
för investerare” (KII). Fondföretagsinformationen har därmed moderniserats, vilket dock inte 
är fallet med andra investeringsprodukter. Uppgift en är nu att undersöka al ternativen för dessa 
andra produkter. 
2. V AD ÄR PROBLEMET ? 
Icke-professionella investerare får inte alltid  information som de kan förstå och enkelt 
jämföra. Denna konsekvensbedömning tar upp tre cen trala problem och syftar till att reda ut 
det andra och tredje: 
2.1.1. Problem 1: En mångfald produk ter för samma investeringsbehov 
Det finns ett så stort utbud av olika invester ingsprodukter för icke-pro fessionella investerare 
att det kan vara förvirrande. Olika rättsl iga former kombineras, ofta med liknande 
underliggande investeringsförslag. Många faktor er kan bidra till detta stora utbud. Allmänt 
 
SV 4   SV sett ska dock alla dessa produkter tillfred sställa ett relativt e nkelt investerarbehov: 
kapitalackumulering (med andra ord risktagning så att avkastni ngen kan bli st örre än den 
riskfria). 
2.1.2. Problem 2: Lapptäcke av rättsregler 
När det gäller produktinformation, omfattas redan de flesta produkter av EU-lagstiftning och 
nationell lagstiftning. Emellertid har unionslagstif tningen främst utvecklats sektoriellt, olika 
snabbt och med olika syften. Ett sådant lapptäc ke av rättsregler kan öka de administrativa 
kostnaderna och uppmuntra tillsynsarbitrage, so m stimulerar val av produktstrukturer som 
utnyttjar mindre betungande krav. 
Lapptäcket av rättsregler medför två ytterligare faror, som skiljer sig från dem som enbart har 
med investerarskyddet att göra. Fö r det första är dagens inre fondföretagsmarknad utsatt för 
direkt konkurrens från produkter som är mindre – eller inte alls  – reglerade med avseende på 
produktinformation. För det andra gör de i nul äget olika informati onskraven att både 
investerare och branschen trolig en uppfattar detta som splittrat över gränse rna, vilket inte 
bidrar till någon positiv utveck ling mot en integrerad marknad. Nuvarande nationella insatser 
för andra PRIP än fondföretags är av tvingand e skäl inte samordnade, vilket kan göra att 
skillnaderna ökar mellan förhållningssätten i medlemsstaterna och sektorerna men utan någon samordning på EU-nivå. 
2.1.3. Problem 3: Uraktlåtenhet att åtgärda de n bristande symmetrin mellan informationen 
till icke-professionella in vesterare och branschen 
Finansiella tjänster är svårbegr ipliga även för yrkesmässiga ma rknadsaktörer, delvis på grund 
av att de i sig är komp licerade. För icke-professionella inve sterare försvåras detta utan tvekan 
av att kunskap och förmåga är låg på finansom rådet. Dessutom har må nga icke-professionella 
investerare små möjligheter att dra egna lärd omar på de berörda marknaderna: Kunder 
investerar vanligtvis inte rege lbundet utan bara i samband me d vissa unika händelser i livet 
(arv eller investeringa r för ett visst framtida engagemang eller mål, som husköp, pensionering 
eller familjeplanering). 
Nuvarande standarder för inve sterarskydd är emellertid in effektiva och inkonsekventa. 
Dessutom har ett ökat antal nya produkter och förnyelsen av marknaden gjort att produkter 
erbjuds i former som inte var påtänkta, när de nuvarande informationskraven utformades. I 
konsekvensbedömningen beläggs i detalj vilk a klara svårigheter icke-professionella 
investerare har att förstå  och jämföra  investeringsprodukter med hjälp av nuvarande 
information. Det nämns också problem med att tillhandahålla information i tid , så att icke-
professionella invester are faktiskt får den. 
2.2. Problemets omfattning och kons ekvenserna om inga åtgärder vidtas 
Nämnda tre problem drabbar investerarna genom felaktiga köp, leder till ojämlika 
konkurrensvillkor mellan branschens sektorer och till hinder för den inre marknadens fortsatta 
utveckling. 
• I en undersökning nyligen drogs slutsatsen at t cirka 60 % av försäljningen till konsumenter 
vid anonyma inköpsrundor (”mystery shopping”)  på alla EU-marknader kunde betraktas 
som ”olämplig”. Visserligen bidr ar flera faktorer till att försäljning inte är lämplig, men 
problemet med ”felaktiga köp” har en sådan om fattning att åtgärder kr ävs. För att ge en 
bild av de totala effekterna: även om bara  10 % av försäljningen på marknaden för icke-
professionella investerare skul le betraktas som ”olämplig”, gör marknadens storlek att 
 
SV 5   SV möjligen felaktigt köpta produkter skulle uppgå till så mycket som knappt 1 biljon euro. 
Även om produktinformation bara bidrog ti ll 1 % av sådan försäljning, skulle den 
fortfarande uppgå till cirka 10 miljarder euro. 
• För företagens del snedvrids konkurrensen av ojämlika konkurrensvillkor. 
Tillsynsarbitrage skulle kunna främja utvecklingen av produkter och sektorer med minst 
reglering och därmed undergräva regleringe ns effektivitet samt eventuellt minska 
priskonkurrensen och därmed belasta invester arna med högre kostnader. Andra mer direkta 
konsekvenser av bristande reglering är ocks å viktiga. Felaktiga köp kan även få stora 
konsekvenser för företag, i form av höjda ersä ttningsnivåer och mera  omfattande klagomål 
samt internkostnaderna för dessa. Vidare kan varumärken skadas. 
• I konsekvensbedömningen dras följande slutsats : om inget görs på EU -nivå för att åtgärda 
inkonsekvenser och brister i EU-bestämmel serna om produktinformation, försummas en 
möjlighet att ta tag i dessa prob lem vilket fortsatt bidrar t ill att missgynna investerarna, 
snedvrida marknaden och undergräva den inre  marknaden. Detta är också i linje med 
kommissionens slutsatser i konsekvensbedömni ngen till 2009 års meddelande om PRIP.  
3. S UBSIDIARITETSPRINCIPEN  
Insatser på EU-nivå är nödvändiga, eftersom de påvisade problemen  har förvärrats av 
inkonsekvenser och brister i regl eringen på EU-nivå. Om medl emsstaterna agerar på egen 
hand, skulle detta inte åtgärda inkonsekvenser  mellan regleringen i olika länder och skulle 
inte åtgärda inkonsekvenserna i EU-lagstiftningen. Insatser på EU-nivå säkerställer dessutom 
största möjliga effektivitet vid standardisering av information och förbättringar av insatsernas jämförbarhet. 
4. M
ÅL 
Initiativets syfte är att förbättra kvalite ten på investerarnas beslutsfattande och 
kapitalmarknadernas funktion i EU, samt ta itu  med förlorat förtroende och tillit till 
marknaderna för icke-professionella invest erare. Av problemanalysen följer konkreta 
operativa mål för att utveckla konsekventar e och ändamålsenligare tillsynsstandarder: 
förbättring av produkternas begriplighet  och jämförbarhet , säkerställande av att 
information tillhandahålls  vid rätt tidpunkt i försäljnings processen och att därigenom göra 
tillsynen konsekventare . 
5. A LTERNATIV  
De politiska alternativen för att förbättra EU-b estämmelserna om information utformas efter 
omfattande samråd och erfarenheter av at t förbättra fondföretag ens fondinformation. 
Alternativen kartläggs i samband med ett möj ligt nytt instrument med nivå 1- och nivå 2-
åtgärder. Denna analys avser nivå  1-åtgärderna som utformar de t generella förhållningssättet, 
medan nivå 2-åtgärderna ska komma se nare och omfattas av en särskild 
konsekvensbedömning. Det som fram kommer är sammanfattnings vis följande nyckelområden 
och föredragna alternativ: 
(1) Initiativets räckvidd.  Vilka produkter som omfattas påve rkar alla operativa mål. 
Alternativen är inga åtgärd er, en begränsad räckvidd med enbart paketerade produkter 
 
SV 6   SV samt stor räckvidd med alla tänkbara investeringsprodukter  som kan erbjudas, 
inklusive sådana som inte är paketerade. Det föredragna alternativet är en inriktning 
på paketerade produkter, ef tersom dessa är de me st problematiska för 
konsumentskyddet och svarar för större de len av marknaden för icke-professionella 
investerare. Detta ska dock förutsätta en framtida översyn. 
(2) Standardiseringens omfattning och na tur i fråga om produktinformation.  
Standardisering avser både hur mycket innehållet och formen på företagens 
information till icke-professionella invest erare ska regleras, och hur konsekventa 
kraven ska vara på produkter och finansiella sektorer. Det förelåg a lternativa nivåer på 
reglering och standardisering av klarspråk, längd och jämförbarhet. I 
konsekvensbedömningen föreslås en form av ”eftersträvad standardisering”, med 
flexibel hantering av olika produkter men så mycket standardisering som möjligt av nyckelinformation om risker, kostnader och resultat. Detaljer om standardisering och 
dess tillämpning på olika produkttyper fa stställs genom nivå 2- åtgärder.  
(3) Ansvar för framtagning.  Berörda parter och deltagare i sa mråd har ofta betonat vikten 
av att det klart framgår vem som ansvarar för att ta fram och uppdatera information. I 
konsekvensbedömningen analyserades alternativ et att inte reglera vem som tar fram 
faktabladet. Emellertid föll valet på en  allmän regel om att den som tar fram 
produkten ska ansvara för att ta fram  produktinformation, med vissa undantag . 
(4) Tillhandahållande i tid.  Av central betydelse är att trygga att icke-professionella 
investerare faktiskt får produktinform ation före sina investeringsbeslut. I 
konsekvensbedömningen föreslås strikta kr av på tillhandahållande av information, 
men vissa undantag kan bli nödvändiga. 
(5) Ansvar och påföljder.  Vid sidan av de nämnda alternat iven aktualiseras också frågor 
om påföljder och ansvar. Till alternativen hör inga åtgärder, vida re ett mer generellt 
förhållningssätt eller också närmare angivna bestämmelser. I konsekvensbedömningen 
föreslås att ansvaret klargörs, av hänsyn till farhågor om att produktinformation om 
PRIP kommer att användas för rättsliga och inte kommunikativa syften. Det föreslås 
också att behöriga myndighete rs påföljdssystem finslipas.  
6. D
ET FÖRESLAGNA FÖRHÅLLNINGSSÄTTETS EFFEKTER  
Med de valda alternativen föreslås inrättandet av en ny informationsordning för paketerade 
investeringsprodukter, med vad som nyligen utvecklats för fondföretag som förebild. 
Kraven behöver dock skräddarsys på nivå 2 för att hantera skillnader mellan olika 
produkter. 
Fördelar 
För att stärka konsumentens ställning är de t fundamentalt med produktinformation som den 
genomsnittlige investeraren faktiskt kan begrip a och använda för jämförelser. Detta bortser 
naturligtvis inte från mellanhändernas roll och ansvar vid försäljningen. Dessutom har 
kommissionen i en studie nyligen understruk it fördelarna med standardisering och 
jämförbarhet. Dess slutsats var att om denna te knik användes på invest eringsbeslut, torde det 
reellt förändra investerarnas beteende och därmed  bidra till bättre be slut. Med tanke på den 
potentiella omfattningen av felaktiga köp enligt ovan, kan små förändringar få stora effekter: 
Även om produktinformation bidrog till förändringa r på bara 1 %, skulle detta innebära en 
 
SV 7   SV minskning av olämpliga produktinnehav med så my cket som cirka 10 milja rder euro (eller 4 
miljarder, om fondföretag som redan omfattas av KII-krav frånräknas). 
Mer konsekventa krav skulle säkra lika konkurrens villkor för företag som verkar inom olika 
sektorer och minska de gränsöve rskridande företagens hinder på den inre ma rknaden. Att ta 
itu med nackdelarna för investerarna skulle också gynna branschen: Det skulle förbättra 
förtroendet och minska kostnaderna som skapas av problem som uppstår. 
Kostnader 
I konsekvensbedömningen uppskattas engångskostnaderna  till grovt  räknat  171 miljoner 
euro och de löpande kostnaderna till cirka 14 miljoner euro per år . (Siffrorna ger också en 
god indikation på förändringarnas administra tiva bördor, med tanke på att förändringarna 
avser krav på information till tredje part). Beläggen är blandade när det gäller om mindre och större produktutvecklare skulle få oproportione rliga kostnader, och sysselsättningseffekterna 
väntas bli små. Distributörer torde också påve rkas men sannolikt inte  i någon högre grad, då 
initiativet är inriktat  på produktutvecklare. 
Slutkostnaderna kommer att bli beroende av vilka alternativ som väljs på nivå 2 , varför den 
bedömning som för närvarande ka n göras naturligtvis blir mindre exakt. Det kommer därför 
att krävas en fullständig konsekvensbedömning av nivå 2-alternativen, för att exaktare 
beräkningar av förslagens konsekvenser  ska kunna göras och skapa underlag för 
proportionerliga val. Det skulle oc kså möjliggöra bättre differentierade 
konsekvensberäkningar (exempelvis för små och medelstora företag, distributörer). 
Övervakning och utvärdering 
Möjligt tillsynsarbitrage och fortsatt utveckling på marknaden för icke-professionella 
investerare gör att det är av central betydels e att fortsätta övervakningen av utvecklingen, 
inklusive faktabaserade bedömningar av or dningens framtida omfattning. Dessutom måste 
man noga övervaka vilka konsekvenser som åtgärder för att underlä tta jämförelser får, särskilt 
för risker och kostnader. Samtidigt måste åtgärd ernas ändamålsenlighet utvärderas ytterligare 
och finslipas. 
7. S
LUTSATSER  
Produktinformationen behöver förbättras. Som en  åtgärd har nya krav redan införts för 
fondföretag: I denna konsekvensbedömning har olik a alternativ granskats för att åstadkomma 
liknande förbättringar av alla paketerade investeringsprodukter  som för närvarande säljs till 
icke-professionella investerare. 
Den lämpligaste metoden visar sig vara att öka  jämförbarheten genom ökad standardisering 
av informationen, men produkterna är samtidigt så mångskiftande att viss flexibilitet krävs. I 
konsekvensbedömningen kallas detta ” eftersträvad standardisering ”. Analysens slutsats är 
att ett sådant förhållningssätt bäst främja r tydligare och mer jämförbar produktinformation, 
samtidig som hänsyn tas till de kompli cerade och varierande  produkternas konkreta 
verklighet. 
Naturligtvis måste alla konsumentskyddsinsats er på marknaden för icke-professionella 
investerare alltid tolkas holistiskt: Det finns fl era viktiga tillsynsverk tyg som stöder varandra, 
 
SV 8   SV inklusive insatser för att förbättra de ic ke-professionella investerarnas kunskaper på 
finansområdet respektive regleringen av distributörer och förs äljningsprocesser. 
Om tydlig och jämförbar information emellertid  inte tillhandahålls, kan inte välgrundade 
beslut fattas. När det gäller regl eringen av marknaden för icke-p rofessionella investerare, får 
man inte underskatta de mer omfattande konsekve nserna av om man även i fortsättningen 
underlåter att möjliggöra bättre  och mer välgrundade beslut. Kan marknaderna för icke-
professionella investerare göras  säkrare, är den nödvändiga in satsen och omsorgen för att 
utveckla effektiva informationskrav samt kostn aderna och insatserna för att tillämpa dem 
därför ett lågt pris att betala.