49.

Därför erinrar Europaparlamentet om alla sina resolutioner, debatter och resultat från uppdrag under 2009 om grundläggande rättigheter, som visat att det återstår många problem och särskilda fall av brott mot de grundläggande rättigheterna som kräver brådskande åtgärder, medellångsiktiga strategier och långsiktiga lösningar samt uppföljning av EU:s institutioner. Hit hör bland annat: — Att värna om de fyra grundläggande friheterna, som hör till EU:s främsta landvinningar, med särskild tonvikt på den fria rörligheten för EU:s medborgare. — Att säkerställa rättigheterna för alla personer som befinner sig på EU:s territorium, oavsett medborgarskap. — Att trygga rättssäkerheten och skapa lämpliga kontroller i ett sunt demokratiskt system. — Att garantera skyddet av personuppgifter och privatlivet, inklusive insamling, behandling, överföring och lagring av uppgifter av personlig eller finansiell karaktär, både inom och utanför EU och i enlighet med principerna om användningsändamål, nödvändighet, proportionalitet och rätten till rättelse och överklagande, samt att skapa rätt balans mellan individuella friheter och kollektiv säkerhet som hotas av nya former av terrorism och organiserad brottslighet. — Att bekämpa människohandel – särskilt handel med kvinnor och barn – eftersom detta är en form av slaveri. Trots EU:s lagstiftning och nationella lagar samt politiska utfästelser under många år beräknas hundratusentals personer varje år falla offer för människohandel till EU eller inom EU. Detta brott måste bekämpas mer ihärdigt, bland annat med hjälp av det nya föreslagna EU-direktivet, där det ingår ett förslag om att utse nationella rapportörer som övervakar genomförandet av åtgärder mot människohandel på nationell nivå. — Att värna flyktingars och migranters rättigheter genom att se till att EU:s hantering av migrationsflöden och förhandlingar om återtagandeavtal med tredjeländer inte medför att dessa personer riskerar att drabbas av människorättskränkningar. — Att värna rättigheterna för offer för våld, brott, krig och brott mot mänskliga rättigheter, ett område där det krävs unionsomfattande lagstiftning, utan att man vänder uppmärksamheten från eller tar resurser från det förebyggande arbetet, kampen mot brottslingar och terrorister samt bekämpandet av de bakomliggande orsakerna. EU:s offentliga samråd om större rättigheter för brotts- och våldsoffer inleddes i början av 2010, och parlamentet ser fram emot kommissionens uppföljningsförslag med praktiska åtgärder till stöd för offren under hela rättsprocessen. Medlemsstaterna har kommit med ett initiativ om en europeisk skyddsorder i syfte att förbättra det skydd som beviljas brottsoffer som flyttar mellan unionens medlemsstater, men det krävs ett rättsligt klargörande av dessa bestämmelser. — Att utveckla en EU-strategi för barnets rättigheter genom praktiska åtgärder för att bekämpa övergrepp mot barn, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi samt främja säkrare användning av Internet och avskaffa barnarbete och barnfattigdom, med tanke på att 10–20 procent av barnen i Europa beräknas ha utsatts för sexuella övergrepp under sin barndom, att forskningen visar att de barn som utnyttjas i pornografin blir allt yngre samt att den nuvarande globala ekonomiska situationen hotar att tvinga in fler barn i arbete och/eller fattigdom. — Att verka för att Europeiska unionen får en asylpolitik och en invandringspolitik som bygger på de värden och principer som ingår i fördragen, stadgan och Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna. — Att utarbeta en EU-strategi för funktionshindrade som ännu i dag diskrimineras i samhälls-, arbets- och kulturlivet. — Att förbjuda och avskaffa all slags diskriminering inom alla livsområden, i enlighet med artikel 21 i stadgan, däribland etnisk kartläggning, samtidigt som man beaktar etablerade juridiska ansvarsområden och juridisk kompetens. — Att slå vakt om den språkliga mångfalden som ett kulturarv i Europa, inklusive minoritetsspråk. — Att förbjuda sanktioner mot användning av ett annat språk än det officiella språket i en medlemsstat. — Att bekämpa fattigdom och social utestängning. — Att utarbeta en åtgärdsinriktad strategi på EU-nivå för romers integration och integrera frågan i genomförandet av europeisk, nationell, regional och lokal politik, samt inrätta ett samarbete mellan medlemsstaterna och EU. — Att skapa en EU-omfattande ram för misstänktas processuella rättigheter i brottmål. — Att garantera och arbeta för en fri press inom Europeiska unionen, där situationen försämras år för år, framför allt till följd av att koncentrationen inom massmedierna ökar och journalisterna och deras arbete utsätts för påtryckningar och av att journalister dras inför rätta utan någon verklig och befogad orsak. — Att utvärdera EU:s befintliga återtagandeavtal och bedöma konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna av EU:s politik för återtagandeavtal. — Att främja social integrering av de mest utsatta genom utbildning och positiv särbehandling, också av personer i fängelse eller dem som avtjänar ett alternativt straff samt tidigare fångar, liksom alla övriga åtgärder som främjar deras återanpassning i samhället. — Att ge alla rätt till utbildning. — Att skydda migranter och framför allt asylsökande. — Att uppmuntra det civila samhället att främja en öppen och regelbunden dialog om grundläggande rättigheter i syfte att säkerställa största möjliga skydd för dem. — Att bekämpa all slags rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. — Att främja en större förståelse mellan olika trosinriktningar och kulturer i syfte att stödja den europeiska integrationsprocessen. — Att skydda irreguljära invandrares rättigheter i EU. — Att värna yttrandefriheten och slå vakt om frihet, oberoende och mångfald för alla medier och all press och om ett fritt informationsflöde. — Att skydda tankefriheten, samvetsfriheten och religionsfriheten mot all inskränkning då dessa är grundläggande rättigheter enligt artikel 10 i stadgan, som även inkluderar friheten att uttrycka sin religion eller trosuppfattning på allmänna och privata platser.