COM

COM

Kommissionen har därför upprättat denna rapport, som analyserar Lettlands efterlevnad av fördragets underskotts- och skuldkriterier. Skuldkriteriet kan anses vara uppfyllt eftersom skuldkvoten ligger under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Rapporten tar hänsyn till alla faktorer som är av betydelse och även den kraftiga ekonomiska chock som är en följd av covid-19-pandemin.

3.1. Covid-19-pandemin

Covid-19-pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som fått mycket negativa effekter i hela Europeiska unionen. Vilka följder detta får för BNP-tillväxten beror både på hur länge pandemin varar och hur länge de åtgärder är i kraft som vidtagits av nationella myndigheter och på europeisk och global nivå för att bromsa spridningen, skydda produktionskapaciteten och stötta den samlade efterfrågan. Medlemsstaterna har redan antagit eller håller på att anta budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sina sjukvårdssystem och bistå de enskilda och sektorer som drabbats hårdast. Betydande likviditetsstödjande åtgärder och andra garantier har också antagits. Behöriga statistikmyndigheter ska, när det föreligger mer detaljerad information, granska huruvida dessa åtgärder har någon direkt inverkan på saldot i de offentliga finanserna. Dessa åtgärder kommer tillsammans med nedgången i ekonomisk aktivitet att leda till att det offentliga underskottet och den offentliga skulden stiger betydligt.

3.2 Ekonomiskt läge på medellång sikt

Lettlands BNP i fasta priser ökade med 2,2 % under 2019 till följd av en stabil privat konsumtion, men med minskad investerings- och exporttillväxt. Under 2020 beräknas BNP i fasta priser minska med 7 %, under påverkan av covid-19-utbrottet och tillhörande åtgärder för att begränsa smittspridningen, på grundval av kommissionens vårprognos 2020. Investeringar och export väntas drabbas hårdast av stängningar av gränserna och minskad utländsk efterfrågan, medan konsumtionen väntas bli bättre än i andra medlemsstater. Den kraftiga nedgången i BNP 2020 är en förmildrande omständighet som måste beaktas i bedömningen av Lettlands uppfyllande av underskottskriteriet 2020.

Makroekonomiska prognoser är mycket osäkra, eftersom effekterna av covid-19-pandemin kommer att bero på de restriktiva åtgärdernas varaktighet och stränghet. Pandemin kan bli strängare och längre än vad som antogs, vilket kräver striktare och mer långvariga åtgärder för att begränsa spridningen. Det finns inga begränsningar på utbudssidan för tillverknings- och byggnadsindustrin. Till följd av detta kan dessa sektorer visa sig vara mer motståndskraftiga än vad som antas om efterfrågan kommer tillbaka. Unionens återhämtning kanske inte är så robust som beräknad, och detta kan därför leda till en mer långvarig återhämtning i Lettland.

3.3 Budgetställning på medellång sikt

På grundval av utfallsdata och kommissionens vårprognos 2020 beräknas Lettlands strukturella underskott på 1,7 % av BNP ligga nära det medelfristiga budgetmålet på -1,0 % av BNP, med beaktande av den avvikelse som är kopplad till reformen av hälso- och sjukvårdssektorn på 0,5 % av BNP, vilket tyder på att kraven i stabilitets- och tillväxtpakten uppfylls.

Enligt stabilitetsprogrammet beräknas det offentliga underskottet försämras till 9,4 % 2020. Den ekonomiska nedgången förväntas minska myndigheternas skatteintäkter och andra intäkter med cirka 5 % av BNP. Uppgången i arbetslöshetssiffrorna och den högre efterfrågan på sjukledighet och socialbidrag väntas kosta cirka 1 % av BNP. Dessutom beräknas stödåtgärderna för företag och hushåll öka det offentliga underskottet med 3 % av BNP 2020. I krishanteringsåtgärderna ingår alternativ för uppskjuten skatt upp till tre år, inkomststöd för arbetslösa och arbetslösa samt likviditetsstöd och sektorsspecifika stödåtgärder. De flesta stimulansåtgärderna planeras upphöra 2021.

Enligt kommissionens vårprognos beräknas det offentliga underskottet uppgå till 7,3 % av BNP 2020. Detta förutsätter en liknande effekt av stimulansåtgärderna som i stabilitetsprogrammet, men minskningen av sysselsättningen väntas bli lägre, liksom automatiska stabilisatorer på utgiftssidan antas vara lägre 2020. Skillnaderna i de makroekonomiska och finanspolitiska beräkningarna visar den stora osäkerhet som omger dem.

3.4 Andra faktorer som förts fram av medlemsstaten

Den 15 maj 2020 överlämnade de lettiska myndigheterna en skrivelse om faktorer som är av betydelse enligt artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1467/97. Den analys som presenteras i föregående avsnitt av denna rapport omfattar i stort sett de viktiga faktorer som förts fram av myndigheterna. I synnerhet beror det offentliga underskottets överskridande av fördragets referensvärde uteslutande på effekterna av covid-19-krisen.

4. Slutsatser

Enligt stabilitetsprogrammet kommer Lettlands planerade offentliga underskott 2020 uppgå till 9,4 % av BNP och därmed ligga över och inte nära fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Det planerade överskridandet av referensvärdet anses utgöra ett undantag men inte vara övergående.

Denna rapport har i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten även tagit hänsyn till faktorer som är av betydelse.

Eftersom det planerade underskottet på det hela taget ligger långt över 3 % av BNP och överskridandet inte är övergående, och med beaktande av alla faktorer av betydelse, tyder analysen på att underskottskriteriet, så som det definieras i fördraget och förordning (EG) nr 1467/1997, inte är uppfyllt.