[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.11.2007

KOM(2007) 650 slutlig

2007/0236 (CNS)

Förslag till

RÅDETS RAMBESLUT

om ändring av rambeslut 2002/475/RIF om bekämpande av terrorism

(framlagt av kommissionen) {SEK(2007) 1424}{SEK(2007) 1425}

MOTIVERING

1. BAKGRUND

110

- Motiv och syfte

Terrorism är ett av de allvarligaste hoten mot demokratin, mot det fria utövandet av mänskliga rättigheter och mot den ekonomiska och sociala utvecklingen.

Europeiska unionen har i fördraget om Europeiska unionen satt som mål att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Det är av största vikt att Europeiska unionens medlemsstater har en effektiv straffrättslig lagstiftning för att kunna uppnå detta mål i samband med kampen mot terrorism. Det är också viktigt att åtgärder vidtas för att förbättra det internationella samarbetet på detta område.

Modern informations- och kommunikationsteknik spelar en stor roll för terrorhotets utbredning. Särskilt Internet är ett billigt, snabbt och lättillgängligt verktyg med praktiskt taget global räckvidd. Alla dessa egenskaper, som verkligen uppskattas av laglydiga medborgare som använder Internet i sina dagliga liv, utnyttjas olyckligtvis även av terrorister. De använder Internet för att sprida propaganda som syftar till mobilisering och rekrytering och för att sprida instruktioner och internetmanualer avsedda för utbildning eller planläggning av attacker. Dessa metoder används för att nå befintliga och potentiella anhängare.

Internet är således ett av de viktigaste verktygen i radikaliserings- och rekryteringsprocessen. Som källa till information om terrorismens medel och metoder fungerar det också som en sorts ”virtuellt träningsläger”. Spridningen av terroristpropaganda och terroristkunskaper via Internet kompletterar och förstärker mer traditionella former av indoktrinering och utbildning och bidrar till att utvecklinga en starkare och bredare plattform för terrorismens aktivister och anhängare.

Att förebygga detta växande hot är av största politiska vikt. EU måste bekämpa den moderna terrorismen och dess nya metoder med samma beslutsamhet och kraft som man har visat i kampen mot terrorism av mer ”traditionellt” snitt. Genom detta förslag uppdateras rambeslutet om bekämpande av terrorism [EGT L 164, 22.6.2002, s. 3–7]. Det innebär att beslutet anpassas till Europarådets konvention om förebyggande av terrorism genom att offentliga uppmaningar till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terrorism inkluderas i dess definition av begreppet.

Det är viktigt att även dessa brott omfattas av rambeslutet om bekämpande av terrorism, och detta främst av följande skäl:

- Därigenom blir det möjligt att utnyttja den mer integrerade institutionella ram som Europeiska unionen kan erbjuda (det vill säga inga långdragna undertecknande- och ratificeringsprocedurer som för Europarådets konventioner, tillämpning av riktiga uppföljningsmekanismer, gemensam tolkning genom EG-domstolen).

- Rambeslutet innehåller särskilda bestämmelser som kommer att gälla även för de nya brott som tillkommer genom det här beslutet. Här är det framför allt fråga om bestämmelser om strafftyper och straffsatser samt vissa tvingande bestämmelser om behörig domstol

- Rambeslutet är ett nyckelinstrument i EU:s insatser mot terrorism. Genom den uttryckliga inkluderingen av dessa särskilda handlingar av brottsförberedande natur utlöses de samarbetsmekanismer som finns tillgängliga i samband med rambeslutet.

Mervärdet av att inkludera offentliga uppmaningar till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften i EU:s definition av terrorism behandlas närmare i konsekvensanalysen.

Rambeslutet om bekämpande av terrorism är också tillämpligt på beteenden som kan bidra till terroristhandlingar i tredjeländer. Detta visar kommissionens beslutsamhet att bekämpa terrorism globalt och inte endast på ett EU-plan. Det här förslaget bekräftar detta synsätt och betonar vikten av internationellt samarbete inom ramen för befintliga organisationer och samarbetsmekanismer.

Europeiska unionen och dess medlemsstater bygger på respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, skyddet av den mänskliga värdigheten och bevarandet av dessa rättigheter, för såväl enskilda som institutioner.

120

- Allmän bakgrund

Europeiska unionen

Rambeslutet om bekämpande av terrorism innebär en tillnärmning av definitionen av terroristbrott i alla medlemsstater och säkerställer att fysiska och juridiska personer som har begått eller ligger bakom sådana brott kan dömas till påföljder som står i proportion till hur allvarliga brotten är. Rambeslutet avgör i vilka fall medlemsstaterna är skyldiga att förklara sig behöriga att pröva terroristbrott, så att dessa brott kan lagföras effektivt. Det innehåller även särskilda bestämmelser om skydd av och stöd till offer för terroristbrott, med hänsyn till dessas sårbarhet.

I kommissionens första utvärderingsrapport om genomförandet av rambeslutet om bekämpande av terrorism [KOM(2004) 409 slutlig av den 8 juni 2004] och i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar [SEK(2004) 688 av den 8 juni 2004] undersöktes hur långt genomförandet hade nått vid den aktuella tidpunkten. I en andra utvärderingsrapport, som antogs samtidigt med det här förslaget, uppdateras bedömningen av medlemsstater som utvärderades i den första rapporten. Den andra utvärderingsrapporten innehåller även en fullständig genomgång av genomförandeläget i medlemsstater som utvärderas för första gången. Rapporterna ger en bild av harmonieringsläget i unionen efter antagandet av rambeslutet av bekämpande av terrorism och ger nyttiga riktlinjer för tolkningen av och en värdefull överblick över lagstiftningen om terrorismbekämpning.

I Haagprogrammet framhåller Europeiska rådet att effektivt förebyggande och bekämpande av terrorism med fullständigt beaktande av grundläggande rättigheter kräver att medlemsstaterna inte begränsar sin verksamhet till att upprätthålla sin egen säkerhet, utan även inriktar sig på hela unionens säkerhet.

I EU:s strategi och handlingsplan mot radikalisering och rekrytering, som antogs av rådet (rättsliga och inrikes frågor) i december 2005, efterlyser EU insatser för att bekämpa användning av Internet för terroriständamål. EU framhåller också att medlemsstaternas verksamhet måste kompletteras med insatser på EU-nivå.

I sina slutsatser av den 15–16 juni 2006 uppmanar Europeiska rådet uttryckligen rådet och kommissionen att under iakttagande av grundläggande rättigheter och principer utveckla åtgärder för att bekämpa missbruk av Internet för terroristsyften.

Internationellt

I Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (Warszawa, 16 maj 2005) anges att de stater som är parter i konventionen ska se till att offentliga uppmaning till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften straffbeläggs.

Vidare är FN:s säkerhetsråds resolution 1624 (av den 14 september 2005) och FN:s globala strategi för terrorismbekämpning (8 september 2006) av särskild betydelse. G8-toppmötet i Sankt Petersburg den 16 juli 2006 och OSSE:s ministerråds beslut nr 7/06 ( Countering the use of the Internet for Terrorist Purposes ) av den 5 december 2006 bör också beaktas.

130

- Gällande bestämmelser

I artikel 4 i rambeslutet om bekämpande av terrorism anges att medlemsstaterna ska straffbelägga anstiftan av eller medhjälp till terroristbrott. Enligt artikel 2 i samma rättsakt ska medlemsstaterna ställa personer som leder en terroristgrupp eller deltar i dess verksamhet till straffrättsligt ansvar. Dessa bestämmelser omfattar dock inte uttryckligen spridning av terroristpropaganda och kunskaper om terrorism, särskilt via Internet.

I artiklarna 5–7 i Europarådets konvention om förebyggande av terrorism åläggs konventionsstaterna att straffbelägga offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften, när sådana handlingar begås avsiktligt och i strid med gällande bestämmelser (artiklarna 5–7). I artikel 9 åläggs konventionsstaterna vidare att införa bestämmelser om brott med anknytning till de brott som anges i artiklarna 5–7.

140

- Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden

Detta förslag ligger i linje med EU:s strategi och handlingsplan mot radikalisering och rekrytering, uppdaterar och kompletterar EU:s rättsliga ram på området för terrorismbekämpning och är förenligt med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna [EGT C 364, 18.12.2000, s.1].

Insatser mot terrorism måste gå hand i hand med skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Detta förslag berör gränsdragningen mellan lagligt utövande av vissa rättigheter och brottsligt beteende. Bland de rättigheter som berörs finns till exempel yttrandefrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet. Därför har förslaget utarbetats med största hänsyn till sådana mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Bland annat är de inskränkningar i yttrandefriheten som följer av införandet av det nya brottet ”offentlig uppmaning till terroristbrott” förenliga med artikel 10 i Europarådets konvention om de mänskliga rättigheterna.

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS

- Samråd med berörda parter

211

Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil

Kommissionen skickade ut tre olika enkäter under 2006: den 26 juni 2006 skickades en enkät ut till medlemsstaterna; den 20 november 2006 skickades en enkät ut till media, berörd industri, det civila samhället, icke-statliga organisationer på nationell, europeisk och internationell nivå som arbetar med frågor om mänskliga rättigheter, advokatsamfund, sammanslutningar av förläggare, radio-/tv-kanaler och journalister, leverantörer av internettjänster, telekommunikationsföretag och andra berörda branscher; den 11 december 2006 skickades en enkät till Europol, Cepol och Eurojust . Dessutom hölls samtal och möten med företrädare för europeiska massmedier och leverantörer av internettjänster. Slutligen hölls en konferens den 20 mars 2007 för att föra samman företrädare för medlemsstaterna, Europol, Eurojust och Cepol, presentera resultaten av enkätundersökningarna och diskutera möjliga lösningar när det gäller att förhindra att Internet används för terroristsyften.

212

Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats

Svaren på frågorna i de tre enkäterna sammanfattas i bilagorna I, II och III till den konsekvensanalys som fogats till detta förslag.

Den konferens som hölls den 20 mars 2007 bekräftade att det finns ett tillräckligt stöd för en ändring av rambeslutet om bekämpande av terrorism i syfte att inkludera de nya brottsrubriceringarna offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terrorism, också när sådana handlingar begås via Internet, förutsatt att kriminaliseringsåtgärderna inte går längre än att det går att bibehålla den balans som uppnåtts i Europarådets konvention om förebyggande av terrorism.

Det här förslaget är en väl avvägd lösning. Vid utarbetandet har hänsyn tagits till svaren på tre enkäter och till de synpunkter som lämnats under samrådsproceduren. Det vilar dessutom på den bifogade konsekvensbedömningen. De nya brottsrubriceringarna i förslaget har sina motsvarigheter i Europarådets konvention om förebyggande av terrorism. Därigenom införs bestämmelser som lämpar sig för att komma åt offentliga uppmaningar till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terrorism, också när sådana brott begås via Internet. Förslaget är fullt förenligt med de mänskliga rättigheterna och påverkar inte den ansvarsordning för tjänsteleverantörer som inrättas genom direktivet om elektronisk handel.

- Extern experthjälp

229

Det fanns inget behov av extern experthjälp.

230

- Konsekvensanalys

1. Ingen förändring av den politik som förts hittills (att bibehålla läget oförändrat framstår dock som en tveksam lösning med hänsyn till Europarådets konvention om förebyggande av terrorism).

2. Förbud för leverantörer av internettjänster att ge tillgång till material som syftar till att offentligt uppmana till terroristbrott eller till rekrytering eller utbildning för terroristsyften.

3. Insatser för att förbättra de brottsbekämpande myndigheternas förmåga och kompetens när det gäller att motverka användningen av Internet för terroristsyften (genom lämplig fortbildning, stöd från experter och effektiv utrustning, eventuellt finansierad av kommissionen).

4. Initiativ för att via en politisk förklaring övertyga medlemsstaterna om att underteckna och/eller ratificera Europarådets konvention om förebyggande av terrorism.

5. Ändring av rambeslutet om bekämpande av terrorism, i syfte att införa ett antal nya brottsrubriceringar som är parallella med de som föreskrivs i Europarådets konvention om förebyggande av terrorism och för att straffbelägga offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften, också när sådana handlingar utförs via Internet.

Efter en noggrann undersökning av vilka verkningar i fråga om säkerhet, ekonomi och mänskliga rättigheter som vart och ett av alternativen ger upphov till samt en bedömning av de olika alternativens för- och nackdelar, framstår alternativ 5 och 3 som mest effektiva för att förhindra att Internet används för terroristsyften och samtidigt respektera de mänskliga rättigheterna fullt ut.

231

Kommissionen har genomfört en konsekvensanalys i enlighet med arbetsprogrammet. Denna finns tillgänglig på www.europa.eu.int.

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER

305

- Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Den föreslagna ändringen av rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism syftar till att harmonisera nationella bestämmelser om offentlig uppmaning till terroristbrott och om rekrytering och utbildning för terroristsyften, så att dessa handlingar är straffbara i hela EU, också när de begås via Internet. Ändringen syftar vidare till att säkerställa att befintliga bestämmelser om påföljder, juridiska personers ansvar, domstols behörighet och lagföring som är tillämpliga på terroristbrott också är tillämpliga på de ovannämnda handlingarna.

310

- Rättslig grund

Artiklarna 29, 31.1 e och 34.2 b i EG-fördraget.

320

- Subsidiaritetsprincipen

För åtgärder som vidtas av Europeiska unionen gäller subsidiaritetsprincipen.

Medlemsstaterna kan av nedanstående skäl inte själva uppnå målen i förslaget i tillräcklig utsträckning.

Vår tids terrorism är ett världsomspännande fenomen. Spridning av propaganda i mobiliserings- och rekryteringssyfte och av instruktioner och internetmanualer avsedda för utbildning eller planering av terrordåd är fenomen av internationell och gränsöverskridande natur. Hotet är internationellt och det måste även reaktionen vara, åtminstone till viss del.

För att EU:s politik för att bekämpa terrorism och internetbrottslighet ska få effekt krävs samordnade insatser av medlemsstaterna, men också samarbete på internationell nivå. Skillnader i medlemsstaternas rättssystem hämmar de samordnade insatser som behövs på EU-nivå och försvårar det internationella samarbetet på området.

Åtgärder på gemenskapsnivå kommer att göra det lättare att uppnå målen med förslaget, av följande skäl.

Det finns ett klart behov av att anpassa de nuvarande insatserna på nationell nivå och på EU-nivå för att bekämpa terrorism till terroristernas nya metoder. En utvidgning av den gällande definitionen av terrorism kommer att hindra terrorister från att utnyttja luckor och skillnader i medlemsstateras lagstiftning. De praktiska insatserna mot gränsöverskridande brottslighet kommer att underlättas avsevärt. En gemensam bas som delas av alla medlemsstater kommer också att underlätta samarbetet på internationell nivå och stärka EU:s ställning i internationella forum.

Ett intensifierat samarbete för brottsbekämpning på EU-nivå och internationellt kommer att effektivisera utredningen och lagföringen av brott, med ökad säkerhet som följd.

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen.

- Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl.

Detta förslag går inte utöver vad som krävs och tillför ett mervärde på EU-nivå. Som rambeslut är det bindande för medlemsstaterna när det gäller det mål som ska uppnås, men lämnar åt medlemsstaternas myndigheter att välja former och metoder för genomförandet.

Bestämmelserna i direktivet om elektronisk handel och direktivet om lagring av uppgifter förblir oförändrade, vilket innebär att inga nya skyldigheter åläggs leverantörer av telekommunikationstjänster eller teleoperatörer. Förslaget innebär inte heller någon förpliktelse för näringslivet att inrätta nya samarbetsmekanismer, utan medför endast en ökad användning av redan befintliga mekanismer enligt direktivet om elektronisk handel och direktivet om lagring av uppgifter. De indirekta kostnaderna för förslaget inskränker sig till den extra arbetsbörda som uppstår när de nya brotten ska utredas. Med hänsyn till antalet terroriståtal per år i EU förväntas dessa kostnader bli små.

- Val av regleringsform

341

Föreslagen regleringsform: rambeslut på grundval av artikel 34.2 b i EU-fördraget. Eftersom målet är en tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning är övriga regleringsformer olämpliga.

4. BUDGETKONSEKVENSER

409

Förslaget påverkar inte gemenskapens budget.

E-14058

2007/0236 (CNS)

Förslag till

RÅDETS RAMBESLUT

om ändring av rambeslut 2002/475/RIF om bekämpande av terrorism

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA RAMBESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29 och artikel 31.1 e och artikel 34.2 b,

med beaktande av kommissionens förslag[1],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2], och

av följande skäl:

(1) Terrorism är en av de allvarligaste kränkningarna av de universella värdena mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet samt respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, på vilka Europeiska unionen är grundad. Det är också en av de grövsta formerna av angrepp på den demokratiska principen och rättsstatsprincipen, som är gemensamma för medlemsstaterna och på vilka Europeiska unionen är grundad.

(2) Rådets rambeslut 2002/745/RIF om bekämpande av terrorism utgör grunden för Euroepiska unionens politik för terrorismbekämpning. Införandet av en rättslig ram som är gemensam för alla medlemsstater och, i synnerhet, av en harmoniserad definition av terroristbrott, har gjort det möjligt att utveckla och utvidga politiken för terrorismbekämpning utan att göra avkall på respekten för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen.

(3) Hotet från terrorismen har vuxit snabbt under senare år, samtidigt som terrorismens aktivister och anhängare har ändrat sina tillvägagångssätt, bland annat genom att ersätta strukturerade och hierarkiskt uppbyggda grupper med delvis självständiga celler, som är löst knutna till varandra. Dessa celler binder samman internationella nätverk och förlitar sig i allt högre utsträckning till ny teknik, särskilt Internet.

(4) Internet utnyttjas för att inspirera och mobilisera lokala terroristnätverk och individer i Europa. Som källa till information om terrorismens medel och metoder fungerar det också som en sorts ”virtuellt träningsläger”. Verksamhet som syftar till att offentligt uppmana till terroristbrott eller till rekrytering och utbildning för terroristsyften har ökat kraftigt till en mycket låg kostnad och risk för de inblandade.

(5) I Haagprogrammet framhålls att ett effektivt förebyggande och bekämpande av terrorism med fullständigt beaktande av grundläggande rättigheter kräver att medlemsstaterna inte begränsar sin verksamhet till att upprätthålla sin egen säkerhet, utan även inriktar sig på hela unionens säkerhet.

(6) I handlingsplanen för genomförande av Haagprogrammet fastslås att det krävs en global strategi för att komma åt terrorismen. EU-medborgarnas förväntningar på unionen kan inte förbigås och unionen har inte råd att misslyckas med att tillmötesgå dessa förväntningar. Dessutom anges att uppmärksamheten måste fokuseras på olika aspekter av förebyggande, förberedelse och motåtgärder för att ytterligare förbättra, och om nödvändigt komplettera, medlemsstaternas förmåga att bekämpa terrorism, med inriktning i första hand på rekrytering, finansiering, riskbedömning, skydd av kritisk infrastruktur och konsekvenshantering.

(7) Enligt detta förslag bör brott med anknytning till terrorism kriminaliseras som ett bidrag till det mer allmänna politiska målet att förebygga terrorism genom att minska spridningen av sådant material som kan förmå personer att utföra terroristattacker.

(8) I Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1624 (2005) uppmanas stater att i överensstämmelse med sina förpliktelser enligt internationell rätt vidta nödvändiga och lämpliga åtgärder för att förbjuda anstiftan till terroristhandlingar och förebygga sådant beteende. I FN:s generalsekreterares rapport Uniting against terrorism: recommendations for a global counter-terrorism strategy av den 27 april 2006, tolkas ovannämnda resolution som en grund för kriminalisering av anstiftan till terroristbrott, också via Internet. I FN:s globala strategi för terrorismbekämpning (8 september 2006) anges att FN:s medlemsstater är beslutna att undersöka hur de kan samordna insatser på internationell och regional nivå för att bekämpa terrorism i alla dess former och olika typer av material på Internet.

(9) I Europarådets konvention om förebyggande av terrorism fastställs konventionsstaternas skyldighet att kriminalisera offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften, när sådana handlingar begås i strid med lag och avsiktligt.

(10) Definitionen av terroristbrott, inklusive brott med anknytning till terroristverksamhet, bör bli föremål för ytterligare tillnärmning i alla medlemsstater, så att den täcker offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekrytering och utbildning för terroristsyften, när sådana handlingar begås avsiktligt.

(11) Det bör fastställas påföljder för fysiska och juridiska personer som har begått eller är ansvariga för offentlig uppmaning till terroristbrott, eller för rekrytering eller utbildning för terroristsyften, när handlingarna i fråga har begåtts avsiktligt. Dessa typer av beteenden bör kunna bestraffas i lika grad i alla medlemsstater, oavsett om de har begåtts via Internet eller inte.

(12) Kompletterande behörighetsbestämmelser bör införas för att säkerställa att offentlig uppmaning till terroristbrott eller rekrytering eller utbildning för terroristsyften kan lagföras effektivt när brottet riktar sig mot en medlemsstat eller resulterade i utförandet av ett terroristbrott som omfattas av en medlemsstats behörighet.

(13) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(14) Europeiska unionen iakttar de principer som erkänns i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen och som avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitlen II och VI. Inget i detta rambeslut får tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar utövandet av mänskliga rättigheter eller friheter, till exempel yttrandefrihet, mötesfrihet eller föreningsfrihet, eller rätten till skydd för privat- och familjelivet, inklusive korrespondens.

(15) Offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekrytering eller utbildning för terroristsyften är uppsåtsbrott. Därför får inget i detta rambeslut tolkas på ett sätt som inskränker eller hindrar spridning av information i vetenskapligt eller akademiskt syfte eller för rapporteringsändamål. Frågan om rätten att uttrycka radikala, polemiska eller kontroversiella ståndpunkter i den offentliga debatten om känsliga politiska frågor, inklusive terrorism, faller utanför detta besluts tillämpningsområde och, i synnerhet, utanför definitionen av offentlig uppmaning till terroristbrott.

HÄRMED FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Rambeslutet av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism ska ändras på följande sätt:

1. Artikel 3 ska ersättas med följande:

” Artikel 3 – Brott med anknytning till terroristverksamhet

1. I detta beslut gäller följande definitioner:

2. offentlig uppmaning till terroristbrott : att sprida eller på annat sätt göra ett meddelande tillgängligt för allmänheten i syfte att anstifta till något av de brott som anges i artikel 1.1 a–h, om detta handlingssätt, oavsett om det är fråga om att direkt förespråka terroristbrott eller inte, medför fara för att ett eller flera sådana brott begås.

3. rekrytering för terroristsyften : att försöka förmå en annan person att begå någon av de handlingar som anges i artikel 1.1 eller artikel 2.2.

4. utbildning för terroristsyften : att tillhandahålla instruktioner för tillverkning eller användning av sprängämnen, eldvapen, andra vapen eller skadliga eller farliga ämnen, eller instruktioner om andra konkreta metoder eller tekniker, i syfte att begå någon av de handlingar som anges i artikel 1.1 och i vetskap om att de kunskaper som tillhandahålls är avsedda för detta ändamål.

5. Varje medlemsstat ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följande uppsåtliga handlingar ska betraktas som brott med anknytning till terroristverksamhet:

6. Offentlig uppmaning till terroristbrott.

7. Rekrytering för terroristsyften.

8. Utbildning för terroristsyften.

9. Grov stöld som begås i syfte att utföra någon av de handlingar som anges i artikel 1.1.

10. Utpressning i syfte att begå någon av de handlingar som anges i artikel 1.1.

11. Upprättande av förfalskade administrativa dokument i syfte att utföra någon av de handlingar, som anges i artiklarna 1.1 a-h och 2.2 b.

12. För att en handling ska vara straffbar enligt punkt 2 är det inte nödvändigt att ett terroristbrott faktiskt begås.”

2. Artikel 4.2 ska ersättas med följande:

”Varje medlemsstat ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att straffbelägga försök att begå ett av de brott som anges i artikel 1.1 och artikel 3, med undantag för innehav enligt artikel 1.1 f och brott enligt artikel 1.1 i och artikel 3.2 a–c.”

3. I artikel 9 ska följande läggas till som punkt 1 a:

”1a. Varje medlemsstat ska fastställa sin behörighet beträffande de brott som anges i artikel 3.2 a–c, om brottet syftade eller ledde till utförandet av ett av de brott som anges i artikel 1, och detta brott omfattas av medlemsstatens behörighet enligt något av de kriterier som anges i punkt 1.a–e i denna artikel.”

Artikel 2

1 Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i detta rambeslut senast den [31 december 2008].

2 Medlemsstaterna ska till rådets generalsekretariat och kommissionen senast den [31 december 2008] översända texten till de bestämmelser som de antar för att i den nationella lagstiftningen införa de åtaganden som följer av detta rambeslut. På grundval av en rapport som upprättas med utgångspunkt i denna information och en skriftlig rapport från kommissionen ska rådet senast den [31 december 2009] bedöma om medlemsstaterna har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta rambeslut.

Artikel 3

Detta rambeslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

[1] [...]

[2] [...]