EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 09.07.1997 
KOM(97)361 slutlig 
Befolkningsrapport 1997 
(framlagt av kommissionen) 

Befolkningsrapport 1997 
Del 1 - Befolkningsutvecklingens inverkan på arbetsmarknaden 1 
Del 2 - Den regionala dimensionens betydelse 12 
Del 3 - Befolkningstrender i ansökarländerna 17 
/ CL 
Meddelande till läsaren: 
All statistik som redovisas i den här rapporten har tillhandahållits 
av Europeiska gemenskapernas statistikkontor. 
I h 
Inled n i iv« 
Befolkningsfrågor blir allt viktigare i och med atl 
långsammare befolkningstillväxt och äldre be­
folkning gör att befolkningspyramiden ändrar form 
i allt snabbare takt. Slutsatsen i förra årets rapport1 
var att de nuvarande trenderna skulle leda till att 
antalet personer över 60 är skulle öka med 50 % 
under de närmaste 30 åren samtidigt som antalet 
ungdomar (0-19 är) och vuxna (20-59 är) skulle 
minska med 11 % respektive 6 %. 
Effekterna av den lydliga utvecklingen mot en 
myckel äldre befolkning kommer att finnas kvar 
ända fram till mitten av nästa sekel. 
De första effekterna av att befolkningen åldras 
märks redan på välfärdsområdet - särskilt i fråga 
om pensioner, men även inom sjukvården. Detta 
kommer att leda till stora framtida belastningar pä 
välfärden, som till största delen finansieras med de 
skatter som den yrkesverksamma befolkningen 
betalar. Utvecklingstendenserna visar på att vi 
kommer att få uppleva både en minskning av den 
arbetsföra befolkningen och en ökning av antalet 
äldre människor. I takt med att de äldre blir fler 
kommer deras roll i samhället att bli allt viktigare. 
Detta innebär att befolkningsfrågorna redan är en 
nyckelfaktor för arbetet med att modernisera 
välfärden. 
Befolkningsutvecklingen kommer också att 
påverka hur den arbetsföra befolkningen, som är 
grunden för arbetskraften, kommer att se ut i 
framtiden. Vilka demografiska förändringar 
kommer att ske i arbetskraften? Hur kommer 
förändringarna att påverka arbetsmarknaden? 
Behövs det särskilda åtgärder för att bemöta 
befolkningsutvecklingen? Detta är de frågor som vi 
i del 1 av den här rapporten kommer att försöka 
undersöka. 
Situationen på EU-nivå kommer att få en socio-
ckonomisk inverkan även på regional nivå. Detta 
är ämnet för rapportens andra del. Bland viktiga 
frågor märks följande: Kommer befolknings­
utvecklingen att bidra till alt minska skillnaderna 
mellan olika regioner eller kommer vissa regioner 
att ställas inför obalans i tillväxten? Hur kan man 
pä lokal nivå avpassa arbetsmarknaden efter den 
Se The Demographic Situation in the European 
Union -1995 ("Befolkningssituationen inom 
Europeiska unionen - 1995"), Europeiska kom­
missionen, Generaldirektorat V. arbelskrafl som finns ;itl lilltå? Kominer ramen lör 
åtgärderna all vara olika för olika regioner? 
Syftet med rapportens tredje del är alt beskriva de 
viktigaste befolkningstrcndcrna i de tolv länder 
som har ansökt om medlemskap i EU2. Analysen 
syftar till att ge en bättre förståelse av 
befolkningsfrågornas betydelse för dessa länder, 
där genomgripande ekonomiska förändringar lör 
närvarande sker. 
Befolkningsutvecklingen kommer framdeles all 
vara en nyckelfaktor för arbetet med all analysera 
problem och utarbeta lämpliga politiska åtgärder 
pä en rad områden, frän välfärd och sysselsättning 
(ill strukturpolitik. Unionen har ctl stort behov av 
ett medel- och långsiktigt perspektiv vid besluts­
fattande inom politiken. 
Därför lägger kommissionen fram denna Befolk­
ningsrapport 1997 som ett diskussions- och 
älgärdsundcrlag för politiska beslutsfattare inom 
hela EU. 
Malta har tagits med fastän landet för närva­
rande har lagt sin medlemskapsansökan på is. 
/ <s 
DEL 1 
Befolkningsutvecklingens 
inverkan pa arbetsmarknaden 
Det finns många samband mellan befolknings­
utvecklingen och arbetsmarknaden. Tre av dem 
förtjänar särskild uppmärksamhet: 
I Befolkningsutvecklingen påverkar arbetsmark­
nadens inre kännetecken. Den tillgängliga 
arbetskraftens struktur och storlek ändras, 
vilket påverkar de grundläggande förutsätt­
ningarna pä arbetsmarknaden. 
2. Befolkningsutvecklingen påverkar även arbets­
marknaden genom att utsätta välfärdssystemen 
för påfrestningar. Obalans mellan antalet 
personer i och utanför arbetskraften påverkar 
inte bara finansieringen och organisationen av 
välfärdssystemen, utan också hur arbetsmark­
naden i sig fungerar. 
3. Det är inte bara befolkningens ålders- och 
könsstruktur som avgör hur stor del av befolk­
ningen som ingår i arbetskraften, utan också 
familje- och hushållsstrukturen i samhället. 
Benägenheten att ingå och upplösa parför­
hållanden och skaffa barn, tillgängen pä barn­
omsorg och levnadsvillkoren för ungdomar och 
äldre är alla faktorer som kan påverka i vilken 
utsträckning människor väljer att 
förvärvsarbeta. Å andra sidan påverkas den 
enskildes och hushållets beslut i sädana 
livsfrågor av vilka möjligheter arbets­
marknaden erbjuder. 
Kommissionen framhöll dessa tre samband i sin 
förra rapport om befolkningssituationen och gjorde 
en första sifferuppskattning av konsekvenserna för 
välfärden av en allt äldre befolkning. Befolknings­
utvecklingens möjliga effekter på arbetsmarknaden 
är emellertid av samma storleksordning, och i det 
här kapitlet kommer vi att ge en översikt över de 
viktigaste av dessa effekter. 
Det är viktigt att hälla Ï minnet att de här 
effekterna endast utgör en bakgrund och att andra 
faktorer oundvikligen också spelar in, till exempel 
ekonomisk tillväxt och ökad produktivitet. Med de 
begränsningar som vari angreppssätt medför syftar 
analyserna nedan ända till all ge förståelse av 
befolkningsutvecklingens effekter och omfattning och av handlingsutrymmet inom de 
olika befolkningsgruppenia 
Skälen till att vi har valt åldersgruppen 20-64 ar 
i vår definition av "den arbetsföra 
befolkningen*' 
11995 års rapport lät vi åldersgruppen 20-59 år 
utgöra den arbetsföra befolkningen. Sedan dess 
bar vi gjort en bedömning av bur förhållandet 
mellan personer i och utanför arbetskraften 
skulle ändras om den aktuella trenden med 
längre utbildning och tidigare pensionering 
fortsatte. Pä sä sätt kunde vi bedonia kostnaden 
för att behålla de nuvarande välfärdssystemen 
oförändrade. Det är värt att notera att mönstret 
för sysselsättning undan för undan förändras 
frän stereotypen "ungdom - utbildning, vuxen -
anställning, äldre - pension". Denna skönjbara 
tendens gör det mycket svårt att välja ålders­
grupper. 
För den här rapporten, vars syfte är en analys 
av olika framtidsscenarier, har vi däremot valt 
gruppen 20-64 år, eftersom vi anser att den 
lämpar sig bäst för de frågor vi vill belysa. För 
det första är det sannolikt att den nuvarande 
tendensen att man studerar länge innan man 
kommer ut på arbetsmarknaden kommer att 
finnas kvar - särskilt med tanke på att typen av 
ekonomisk verksamhet förändras i en sådan 
riktning att en allt mer välutbildad och 
kompetent arbetskraft kommer att krävas pa 
framtidens arbetsmarknad. Ett annat skäl är att 
den del av befolkningen som ingår i arbets­
kraften redan har börjat känna av den ekono­
miska bördan av att vara tvungen att finansiera 
pensionerna. Dessa tendenser kräver en politik 
som syftar till att höja den nuvarande 
sysselsättningsnivån. 
Det finns ännu en fördel med värt val av ålders-1 
grupp, nämligen i samband med I 
befotkningsprognoser. Undersökningen galleri 
åren 1995-2015, och de personer som kommer | 
att vara 20 år gamla 2015 är redan födda. \ 
Därför behöver vi inte göra några antaganden, 
om framtida födelsetal for att fas*-'^,I-.- 'su v 
många personer «om kommo?* Ai* fi s* .-.y v '>*w 
d<r yngsta s åldersgrupper» tïï-b-'- w -»en <"HPO 
därmed en fel k 55 M» v»m ann .••*'••* h.*'U /_?w •" ' 
prognoserna mindre tillförlitliga. 
i c C 
övergripande förändring mitea arbetsföra befolkningens andel 
I figur 1 visas en jämförelse mellan förändrings­
takten för EU:s totala befolkning och förändrings­
takten för åldersgruppen 20-64 år (den arbetsföra 
befolkningen) enligt tre olika scenarier för befolk­
ningsutvecklingen3. 
Perioden i fråga sönderfaller i tre delar: 
• Under de senaste 20 åren har den arbetsföra 
befolkningen vuxit snabbare än den totala 
befolkningen. 
• Under de kommande 15 åren kommer den ar­
betsföra befolkningen att vara förhållandevis 
konstant medan den totala befolkningen 
kommer att fortsätta att växa. 
• Om ungefär 15 är kommer den arbetsföra 
befolkningen att börja minska betydligt, medan 
den totala befolkningen kommer att minska, så 
småningom allt långsammare. 
I korthet: 
Kring 1995, efter en period av tillväxt, stabi­
liserades den arbetsföra befolkningen i antal. 
Om cirka 15 år kommer antalet att börja 
minska. 
Relaterade frågor: 
Den sänkta tillväxttakten och den därpå 
följande minskningen när det gäller antalet 
personer i arbetsför ålder skulle kunna sänka 
âet tryck sont arbetskraftstiltgången utövar pä 
arbetskraftsefterfrågan (dvs. lägre arbetslöshet) 
om förvärvsfrekvensen förblir konstant. Å 
andra sidan kommer utvecklingstendenserna 
inom hela befolkningen att resultera i att den 
förvärvsarbetande delen av befolkningen får 
bära en allt större börda när det gäller 
finansieringen av välfärden. 
3 I bilaga A beskrivs totalt fem scenarier: de tre 
scenarierna i fråga (yngre, baslinje och äldre) 
och ytterligare två scenarier (hög och låg). Figur 1 
Förändring av den totala befolkningen och av 
den arbetsföra befolkningen (20-64 är). 
1995 = 100; tre befolkningsutvecklingen scenarier 
Minimalt åldrande 
Fortsättning »v aktuella trender 
1995 7000 2IJ05 7010 7015 2070 7025 ?t)30 
Maximalt åldrande 
Totat befolkning 
Art>.tiror b.folknlng 
Källa: liurostal Mätningar till och med ll)9S, därefter 
prognoser. 
Med de begränsningar som följer av ett angrepps­
sätt som bygger enbart pä bcfolkningsstudicr kan 
de försörjningstal som illustreras i figur 2 ge en 
god uppfattning om den stigande demografiska 
spänningen inom välfärdssystemen och dess 
påverkan pä arbetsmarknaden: 
• Det totala försörjningstalct har sjunkit under de 
senaste 20 åren, av tvä anledningar: för det 
första har medlemmarna i babyboom-gencra-
tioncrna kommit in i arbetskraften och för det 
andra har födelsetalen sjunkit efter 1975. 
• Det totala försörjningstalct kommer äter att 
stiga, till att börja med pä grund av ett lägre 
tillskott av befolkning i arbetsför ålder, och 
sedan, efter 2010, därför att babyboom-
generationerna går i pension. Ökningen av 
antalet äldre kommer att vara en orsak till 
ökade utgifter för social trygghet. 
• Även om utvecklingen för födelsetalen vänder 
(vilket är en förutsättning i scenariot med mini­
malt åldrande i figur 2, scenario c) kommer det 
pä sikt ändå inte att kunna förhindra en relativ 
höjning av försörjningstalet pä grund av en 
större andel äldre i befolkningen. Definitioner: 
Totalt försörjningstal (TD)m 
|(M9 år + <Ï5 är och äldrel + [2(Mi4 ärj 
Förstfrjningstal för äldre (DE) -
\$S år oeb äldre| * |20~64 årj 
FörsörjntngstaJ för ungdomar (DY) -
10-19 årj *• |20-64 år| 
TD * DE + DY 
korthet; 
Utvecklingen av försörjningstalen tyder pä att 
samhällets kostnader för äldre personer 
kommer att öka. 
Relaterade frågor. 
De ändrade försörjningstalen och det 
minskande antalet ungdomar i förhållande till 
antalet äldre kommer att påverka kostnaderna 
för och uppbyggnaden av välfärdssystemen. Hur 
stor denna påverkan är beror till stor del pä 
andra faktorer,, som tillväxt, produktivitet och 
skapandet av nya arbetstillfällen**. 
Figur 2 - EU 15 
Försörjningstal 
Totalt försörjningstal (%) Förhällande mellan antalet unga och äldre personer 
2,5 
1,5 
0,5 .._. 
scenarier : 
a 
b c 
1975 1995 2015 2015 2015 1975 1995 2015 2015 2015 
Scenarier: a = fortsättning av aktuella trender, b ^ maximalt åldrande, c = minimalt åldrande 
Källa: Eurostat, BefolkninRsprognoser 1996. 
** Jämför "Some economic implications of demographic trends up to 2020" (Några ekonomiska 
konsekvenser av tendenser i befolkningsutveckling fram till 2020), European Economy, 56 (1994) 
Befolkningsfrågor och förändring av arbetskraftens storlek 
Genom en närmare analys kan vi avgöra hur för­
ändringar i befolkningspyramiden påverkar arbets­
kraftens storlek. Hur har förändringar i de olika 
åldersgruppernas storlek påverkat arbetskraftens 
tillväxt i det förflutna och hur kommer dess tillväxt 
att påverkas i framtiden? Resultaten visas i figur 3. 
På grundval av vissa hypoteser försöker denna 
analys att, för vart och ett av de tre decennier vi 
studerar, fastställa orsakerna till att arbetskraftens 
storlek ändras (se modellen i bilaga B och för­
klaringen av våra faktakällor). Ändringen kan tillskrivas tva olika faktorer: 
• "Befolkningsfaktorn" - enbart förändringar i 
befolkningens ålders- och könsstruktur och i 
dess storlek (varvid förvärvsfrekvensen, dvs. 
andelen som har eller söker förvärvsarbete, 
alltså förutsätts vara konstant). 
• "Beteendefaktorn" - det faktum alt förvärvs­
frekvensen för olika åldersgrupper och kön 
varierar över tiden (alltså skillnaden mellan det 
"faktiska" värdet pä arbetskraftens storlek och 
det värde som erhålls om man lälcr förvärvs­
frekvensen vara konstanl). 
Figur 3-EU 12 och EU 15 
Befolkningsfaktorns och beteendefaktorns respektive andel av lorändringen av arbetskraftens storlek. 
O 
-Q 
a. 
> 
(0 
O) 
c 
c 
o Arbetskraft : +9 400 000 
Befolkn.rel. ökn 
+9 600 000 
(+7%) 
J Arbetskraft: +6 900 000 
Höjd förv.frekv. 
+3 100 000 
Befolkn.rel. ökn. 
+3 800 000 
(+2,2%) Höjd förv.frekv 
+1 250 000 
-2 
-4 Sankt förv.frekv. 
-200 000 
Arbetskraft:-2 150 000 
1985-1995 1995-2005 2005-2015 
m Befolkningsfaktorn 3 Beteendefaktorn 
Källor: liurostat, Befolkningsprognoser 1996, haslinjesccnanet. 
liurostat, arhetskraflsundersökningar (KU 12 I9H5 1995, KU 15 efter 1995). 
liurostat, för\>ärvsfrekvensprognoser. 
Analys av äldre uppgifter gör det möjligt att dra 
följande slutsatser: 
• Inom EU-12 (EU med tolv medlemsstater)^ 
kom 9,4 miljoner människor in i arbetskraften 
mellan 1985 och 1995, vilket innebar en 
tillväxt på 7 %. Under samma period skulle 
befolkningsutvecklingen ensam ha genererat en 
ökning med 9,6 miljoner, dvs. 200 000 fler än 
vad som faktiskt var fallet. Den senare siffran 
antyder i vilken grad förvärvsfrekvensen sjönk. 
• Under samma period 1985-1995 ökade antalet 
arbetstillfällen med endast 8,5 miljoner. 
Eftersom antalet vuxna i arbetskraften ökade 
mer än antalet arbetstillfällen motsvarar skill­
naden dem emellan den absoluta ökningen av 
arbetslösheten, dvs. det fanns 900 000 fler 
arbetslösa 1995 än 1985s. 
Samma tillvägagångssätt har använts 
utarbeta scenarion för framtiden. för att 
Bortsett från påverkan pä sysselsättning och arbets­
löshet är det troligt att vi kommer att fa se följande 
trender hos den yrkesverksamma befolkningen: 
• Vi kan förvänta oss att arbetskraften kommer 
att ha ökat med omkring 6,9 miljoner personer 
2005, vilket innebär en lägre tillväxttakt än 
under den föregående perioden. En mindre 
andel av ökningen än 1985-1995 kommer att 
bero på befolkningsutvecklingen - 50 % av 
ökningen kommer att kunna hänföras till en 
ökad förvärvsfrekvens. 
• Under de 10 åren därefter, perioden 2005 
2015, kan arbetskraften komma att minska med 
så mycket som 2.15 miljoner. En förväntad 
minskning pga. bcfolkningsfaktorn med 
3,4 miljoner kommer delvis alt uppvägas av 
den ökade förvärvsfrekvensen som innebär att 
\1terligare 1,25 miljoner människor ingår i 
arbetskraften. 
Uppgifter om arbetskraften i EU -15 finns bara 
frän och med 1995. 
Mellan 1985 och 1995, som värden period som 
hade den högsta arbetslösheten, ökade antalet 
arbetslösa frän cirka 15 miljoner till 16,8 
miljoner, varav cirka 900 000 kan hänföras till 
de nya tyska delstaterna. Dessa har i mc tagits 
med i beräkningarna. Folkomflyttningar kan också spela en viktig roll dä 
framtidstendenscrna för befolkningen i arbetsför 
aider skapas''. Under del senaste decenniet har in-
och utvandring i viss män bidragit till alt 
befolkningsgruppen i arbetsför ålder ökat i storlek 
och åldrats långsammare. 
I korthet: 
Befolkningsutvecklingen har under de senas­
te 10 åren skapat ett extra tryck pä arbets­
marknaden, eftersom den har orsakat en 
kraftig ökning av tillgängen pä arbetskraft. 
Resultatet av befolkningsutvecklingen och en 
ökad kvinnlig förvärvsfrekvens pä arbets­
marknaden har varit en ökning av 
arbetskraften. 
Även om förvärvsfrekvensen ökar kommer 
befolkningsminskningen inom kort att leda 
till en minskad spänning pä arbets­
marknaden. 
En förändrad förvärvsfrekvens kommer att 
spela en större roll för arbetskraftens 
framtida tillväxt. 
Ekonomiska resultat, produktivitetsökning 
och framtida folkomflyttningar kan också 
komma att spela en viktig roll. 
Framtida utvecklingstendenser för den yrkes­
verksamma befolkningen kommer att vara en 
viktig parameter då politiska beslut skall fattas. 
Den dubbla målsättningen att minska arbets­
lösheten och att uppnå finansiell balans inom 
välfärdssystemen kommer att kräva en ram som 
stimulerar och ökar deltagandet av möjlig 
arbetskraft (framför allt kvinnor och personer 
över 55 år i den arbetsföra befolkningen), 
kombinerat med en satsning för att stimulera en 
syssetsättmngsintensiv tillvgxt. 
'' Se Eurostats scenarier i bilaga A. 
Struktur för Åldersgruppen 20-64 
Ovan har vi sett att del finns ett nära samband 
mellan trender inom den arbetsföra befolkningen 
och inom arbetskraften. Men hur är egentligen 
läget inom åldersgruppen 20-64? 
Av figur 4 framgår att åldersstrukturen inom grup­
pen kommer att ändras markant pä ett par olika 
sätt: 
• Den senaste tjugoärspcrioden har präglats av atl 
alla babyboom-gencrationer har uppnätt arbets­
för ålder. Därigenom har alla åldersgrupper 
ökat avsevärt i antal, särskilt den mellersta (30-
49 år). 
• Under den kommande tjugoärspcrioden 
kommer däremot en avsevärd obalans att 
uppstå mellan de olika åldersgrupperna. 
Gruppen 20-29 är, som "fyller pä" den 
arbetsföra befolkningen, kommer alt minska 
med 11 miljoner. Den mellersta gruppen 
kommer att bibehålla sin nuvarande storlek, 
och den äldsta gruppen (50-64 år) kommer att 
öka i antal med 16,5 miljoner, dvs över 25 %. I korthet: 
För den arbetsföra befolkningen kommer de 
nästkommande 20 åren att utmärkas av stora 
skillnader mellan tillväxttakten för de olika ål­
dersgrupperna, vilket betyder att de senaste 20 
årens jämvikt rubbas. 
Relaterade frånor: 
i»Éiiinntt«tt>11"1"M^ininMi i ii. i 
Det ökade antalet äldre arbetstagare 
kommer att skapa behov av ett nytt sätt att 
gripa sig an samtliga frågor med anknytning 
til! förhällandet mellan ålder, arbets­
marknad och arbetsorganisation. Arbets­
villkor, produktivitet och ständig fortbild­
ning av arbetstagare kommer att vara 
myeket viktiga frågor» 
Figur 4-EU 15 
Tillväxt inom vissa åldersgrupper mellan 1975-1995 och 1995-2015 
30% 
25% 
20% 
15% 
10% 
5% 
0% 
-5% 
-10% 
-15% 
-20% 18 000 000 
(+20%) 
6 000 000 
(+12%) 7 800 000 
(+14%) 
60 000 
(+0%) 
gligEl Eflggl 
[LkiiJ 1975-1995 
1995-2015 
Källa: Eurostat- Mätningar till och med 1995, därefter prognoser. Baslinjescenariet. 
Den arbetsföra befolkningens åldrande 
Ytterligare analys behövs eftersom indikatorerna 
för åldrandet visar pä tvä brytpunkter. 
1995 - första brytpunkten 
Sammantagna kominer den förväntade minsk­
ningen av antalet personer mellan 20 och 29 är och 
ökningen av dem mellan 50 och 64 att leda till att 
den tillgängliga arbetskraften blir markant äldre. 
En första indikation på denna förändrade tendens 
är förändringen av genomsnittsåldern i gruppen 
20-64 år, som visas i figur 5. 
• Genomsnittsåldern låg i stort sett konstant på 
drygt 40 år under perioden 1975-1995. Sedan 1995 har det funnits en klar tendens lill 
en ökning av genomsnittsåldern, vilket en 
jämförelse av kurvgradientcrna (de räta 
linjerna) för de båda perioderna tydligt visar 
Efter att ha varit stabil nnder de senaste 20 aren 
kominer genomsnittsåldern fram till 2015 all 
ha ökat med i genomsnitt 2,5 är, vilket är en 
avsevärd ökning. 
I korthet: 
Från 1995 och framåt, åtminstone till 2015, 
kommer genomsnittsåldern hos befolkningen i 
arbetsför ålder att öka konstant och avsevärt. 
Figur 5-EU 15 
Ändring av genomsnittsåldern för befolkningen i arbetsför ålder (20-64 år) 
O)O>OkO}0>O)O>O>0)0>0>O)0>OQQOOOOO •-'«-'«-•«-«-»-«-»-^-'«-'«-T-t-eMwKNWCMCHeM 
Källa: liurostat Mätningar till och med 1995, därefter prognoser. Baslinjescenariet. 
2010 - andra brytpunkten 
Den andra punkten gäller andelen personer som 
väntas komma in i arbetskraften för första gängen, 
dvs. åldersgruppen 20-29, jämfört med andelen 
personer som är nära att lämna arbetskraften, dvs. 
åldersgruppen 55-64 är. Av figur 6 framgår 
följande: 
• Andelen för åldersgruppen 20-29 har konstant 
minskat sedan början av 1990-talet, medan an­
delen för den äldsta gruppen kommer alt börja 
öka omkring är 2000. 
• Är 2010 kommer de båda grupperna att vara 
jämstora och vardera motsvara en femtedel av 
den arbetsföra befolkningen. 
• Efter detta kommer den äldre gruppens andel 
av arbetskraften att bli allt större jämfört med 
den yngre gruppens. Samtidigt kommer den 
arbetsföra befolkningen som helhet att börja 
minska. 
I korthet 
Från 2010 och framåt kommer äldre arbets­
tagare att utgöra en större andel av den 
arbetsföra befolkningen än yngre arbets­
tagare, vars andel kommer att minska undan 
för undan. Andelen tor mellangruppen (30—54 är) kom­
mer först att öka och sedan stabiliseras, för 
att därefter minska till följd av forändring-
arna i de båda ytterkantsgrupperna. 
Relaterade frågor: 
» Företagen kommer successivt att ställas inför 
en annorlunda älderspyramid för arbets­
kraften. Detta innebär ätten aktiv sysselsätt­
ningspolitik kommer att ställas inför nya 
utmaningar tor att förbättra utnyttjandet av 
de mänskliga resurserna. 
• Förändringar kommer att ske när det gäller 
den andel av den totala arbetsföra befolk­
ningen som utgörs av den yngsta och äldsta 
gruppen av arbetstagare. Detsamma kommer 
att drabba åldersgruppen 30-54, där 
liknande problem följaktligen kommer att 
uppstå. 
Figur 6-EU 15 
Andel av befolkningen i arbetsför ålder (20-64 år) för åldersgrupperna 20-29 respektive 55-64. 
28°/« 
Källa: liurostat Mätningar till och med 1995, därefter prognoser. Baslinjescenariet. 
BeföHaiittgstötvfecklingens inverkan på förnyelsen av den arbets B ra iingceti 
Tidigare har förnyelsen av den arbetsföra befolk­
ningen (det faktum att de som lämnar arbetsmark­
naden ersätts av nya personer) haft till funktion att 
• förse de branscher där tillväxttakten varit högst 
med arbetskraft, 
• bidra till systemets produktivitet pä grund av att 
yngre personer är mer lönsamma, och 
• införa nya kunskaper och flexibilitet i alla 
branscher. 
Det är intressant att illustrera denna förnyelse med 
tvä nya indikatorer. Den ena är en uppskattning av 
differensen mellan antalet personer som kommer 
in pä arbetsmarknaden och antalet som lämnar den 
(figur 7 a). Denna indikator ger oss en god uppfatt­
ning om hur den arbetsföra befolkningens storlek 
ändras. Den andra indikatorn är mera kvalitativ 
och utgörs av kvoten mellan antalet som kommer 
in pä arbetsmarknaden och antalet som lämnar den 
(figur 7 b), det är i huvudsak fråga om en utbytes-
indikator. 
• När del gäller differensen kommer den minsk­
ning som började 1990 att medföra all det antal 
som lämnar arbetsmarknaden överstiger det 
antal som kommer in omkring 2009. 
• När det gäller kvoten kommer utbytestalet att 
sjunka med 35 % under en tjugoårsperiod. 1995 
gick det 140 nya personer på 100 som lämnade 
arbetsmarknaden, medan förhållandet 2015 
kommer att vara 90:100, dvs. en nettoininskning av befolkningen i arbetsför 
aider. 
I korthet: 
Utrymmet för att anpassa arbetsmarknaden 
genom att justera antalet personer som kom­
mer in pä den respektive lämnar den 
kommer att bli allt mindre. 
Befolkningsutvecklingen kommer att leda till 
ett negativt förnyelsetal för den arbetsföra 
befolkningen. Möjligheterna att tillföra ny 
kompetens och nya färdigheter endast genom 
att ta in yngre personer pä arbetsmarknaden 
kommer att vara begränsade. 
Relaterade frågor: 
Åtgärderna för att ta arbetskraftsreserverna i 
anspråk måste åtföljas av åtgärder för att höja 
arbetskraftens övergripande utbildningsnivå, 
motivaiiod och säkerhet, samtidigt som större 
flexibilitet måste skapas. 
Figur 7-EU 15 
7-a: Differens mellan antalet som kommer in i och 7-b: Antal personer som kommer in i den arbets-
som lämnar den arbetsföra befolkningen föra befolkningen per 100 som lämnar den 
2.000.000 
1.500.000 
1.000.000 
500.000 4-differens = 
nkommande - utgående 
-500.000 160 
140 
120 
100 
80 
60 
g 40 
?» 
c 20 | 
1975 1995 2015 
Källa: Eurostat Mätningar till och med 1995, därefter prognoser. Baslinjescenariet. 
Bçfotkningsfaktorn nch skillnad i fråga otn förvärvsfrekvens mellan män oeh kvinnor 
Går det att fä fram ännu mer detaljerad informa­
tion om hur befolkningsutvecklingen kommer att 
påverka arbetskraften? Genom att studera olika 
åldersgrupper, uppdelade efter kön, och isolera 
bcfolkningscffcktcn och bctccndccfTcktcn pä 
arbetskraftens storlek, kan vi erhålla vissa intres­
santa upplysningar. 
Skillnaderna mellan olika generationer, 
synnerhet mellan könen, är mycket tydliga: och i 
Den ökning av den totala arbetskraftens storlek 
som noterats för perioden 1985-1995 är ojämnt 
fördelad mellan könen, medan den ändring som 
beror på ändringar i befolkningsstrukturen är 
densamma för båda könen men olika stor för de 
olika åldersgrupperna. 
Mellan 1985 och 1995 minskade antalet nytill­
komna pä arbetsmarknaden med 200 000. 
Huvudskälet till detta är att antalet nytillkomna 
män minskade, särskilt antalet unga män. 
Sysselsättningen för samtliga ungdomar i 
åldersgruppen 20-29, oavsett kön, minskade 
under perioden i fråga. Skälet till delta kan 
delvis ha varit att tidigare generationer var sä 
stora att de blockerade möjligheterna all 
komma in pä arbetsmarknaden, men del kan 
också ha varit den långsiktiga trenden att yngre 
människor utbildar sig under allt längre tid. 
Under den berörda perioden har andelen syssel­
satta bland kvinnor över 30 ökat markant. I 
mellangruppen (30-49 är) kan mer än 50 % av 
ökningen av antalet förvärvsarbetande kvinnor 
under perioden 1985-1995 hänföras till den 
ökade förvärvsfrekvensen för kvinnor. 
Bland kvinnor över 49 är ligger bctccndc-
faktora bakom i stort sett hela ökningen av 
andelen förvärvsarbetande. 
Befolkningsfaktorns effekter har börjat avta 
bland de yngsta arbetstagarna, och efter 2005 är 
det endast bland de äldsta arbetstagarna som 
denna faktor kommer att leda till en ökning. 
När det gäller beteendefaklorn, fortfarande pä grundval av hypoteserna om arbetskraftens för­
ändring, kommer sysselsättningen bland 
kvinnor att öka, även i de yngsta 
generationerna. Däremot kommer syssel­
sättningen bland män att minska i samtliga 
åldersgrupper under perioden 2005 2010 
I korthet: 
Genom att göra åtskillnad mellan beteende-
faktorn oeh befolkningsfaktorn kan man ta 
reda på vilken förändring i arbetskrafts­
reserverna som skapas genom befolknings­
utvecklingen. 
Det kommer, särskilt bland ungdomar, sä 
småningom att bli omöjligt att uppväga bc-
folkningsminskningcn genom en ökad för­
värvsfrekvens. 
Utöver den potential som finns i ökad rörlig­
het, såväl geografisk som mellan yrken, är 
kvinnorna den viktigaste resursen tor syssel­
sättningstillväxten. I och med att de yngre 
kvinnorna blir äldre kommer förvärvsfrek­
vensen och sysselsättningstalet för kvinnor 
att stiga. 
Relaterade frågor: 
Inom ramen för åtgärderna för att se till att 
äldre kvinnor förblir attraktiva pä arbets­
marknaden och att de kan återinträda i 
förvärvsarbete efter några års arbete i 
hemmet måste hänsyn tas till de berörda 
gruppernas särskilda egenskaper. Det 
kommer att behövas lämpliga anpassnings-
åtgärder, såväl i fråga om arbetsorganisa­
tionen som i fråga om den sociala omgiv­
ningen. 
Kvinnornas allt större betydelse pä arbets­
marknaden betyder att jämställdhetsfräg* 
orna i högre grad än någonsin är av grund­
läggande betydelse för ekonomisk och social 
förändring. 
Alla typer av rörlighet, särskilt inom arbets­
livet, kommer att spela en större roll i 
framtiden. 
Figur8-EU 12 och EU 15 
Befolkningsfaktorns och beteendefaktorns respektive andel av ändringen av 
arbetskraftens storlek per åldersgrupp och kön för tre perioder. 
Män 20-29 år 
2 
0 
-2 
-4 
-6 
-8 
-10 
-12 J 1 
Arbetskr 
Bef fak 
Bet fak Arbetskr 
Bef fak 
Bet fak 
-3 950 000 
-3 600 000 
- 350 000 1 000 000 
- 800 000 
200 000 
Arbetskr : 
Bef fak. 
Bet. fak 3 000 000 
- 360 000 
-2 640 000 
1985-1995 1995-2005 2005-2015 
Befolkningsfaktorn ['""'] Beteendefaktorn 
Män 30-49 år 
10 
-4 Arbetskr.: +4 800 000 
Bef fak. +5 500 000 
Bet. fak. - 700 000 
Arbetskr: +3 600 000 
Bef fak +3 500 000 
Bet fak + 100 000 
Arbetskr -3 400 000 
Bef fak -3 300 000 
Bet fak - 100 000 Kvinnor 20-29 år 
2 
0 
-2 
-4 
-6 
-8 
-10 
-12 Arbetskr 
Bef fak 
Bet fak -2 750 000 
- 3 050 000 
• 300 000 
Arbetskr 
Bef fak 
Bet fak -1 400 000 
- 650 000 
- 750 000 
1985-1995 1995-2005 2005-2015 
Kvinnor 30-49 år 
10 
8 
6 
4 
2 
0 
-2 Arbetskr +3 800 000 
Bef. fak +2 200 000 
Bet fak +1 600 000 
T 
Arbetskr: +8 100 000 
Bef fak +3 800 000 
Bet fak +4 300 000 Arbetskr.: -1 700 000 
Bef fak -3 100 000 
Bet fak +1 400 000 
1985-1995 1995-2005 2005-2015 1985-1995 1995-2005 2005-2015 
Män 50-64 år 
10 
2 
0 f 
-2 [Arbetskr..: +2 600 000 
I Bef fak. +2 500 000 
1 Bet. fak +100 000 Arbetskr.: +2 900 000 
Bef fak +3 100 000 
\ Bet fak. -200 000 
Arbetskr - 1 000 000 
Bef fak + 500 000 
Bet fak - 1 500 000 
1985-1995 1995-2005 2005-2015 Kvinnor 50-64 
10 
-2 H 
Arbetskr. +2 200 000 
Bef fak + 1 900 000 
Bet fak. + 300 000 
Arbetskr: + 1 800 000 
Bef fak +1 700 000 
Bet fak + 100 000 
Arbetskr +1300 000 
Bef fak +100 000 
Bet fak + 1 200 000 
1985-1995 1995-2005 2005-2015 
ib bîs 
Ytterligare en aspekt: Familj oeh arbete 
Ett antal undersökningar7 bar visat pä sambandet mellan förvärvsfrekvensen och familjens och hus-
bålleos struktur. Efter att ha fött barn slutar många kvinnor att förvärvsarbeta, eller också byter de 
arbete oeh går ned till halvtid, I vissa lånder år sådana förändringar med anledning av barnafödsel ofta 
permanenta - något som kan ha flera skäl, från tillgången på barnomsorg till kulturella faktorer* 
I och med att medellivslängden ökar är det inte längre ovanligt att tre eller fyra generationer är i livet 
samtidigt* och detta kommer att bli vanligare ju äldre befolkningen blir. Inom familjen är det normalt 
kvinnorna som tar hand om äldre släktingar som inte klarar sig själva. I framtiden kommer denna 
ansvarsbörda sannolikt att bli tyngre, eftersom det i de allt mindre familjerna finns färre personer att 
fördela arbetsuppgifterna på. 
Hushållet utövar i sig ett betydande inflytande pä de ingående individernas strategi inför hela levnads­
banan. Skatte- och bidragssystem, sysselsättningspolitiska åtgärder och andra faktorer inverkar alla i 
hög grad på hur familjemedlemmarna agerar. 
Under dessaförhållanden kommer trender ifråga omfamitje- oçh hushdUsstruktur (tit påverka möjlig­
heterna att utnyttja samhällets hela potentiella arbetskraft, i synnerhet kvinnorna* samtidigt som syssel­
sättningspolitiken påverkar både familjestrukturen och kvinnornas situation. 
SLITSATSER 
Analysen av förändringarna i fråga om den arbets­
föra befolkningen visar att framtida ekonomisk 
tillväxt i hög grad kommer att vara beroende av 
kvantitativa och kvalitativa förändringar inom 
arbetskraften. 
Det faktum att den arbetsföra befolkningens storlek 
först kommer att stabiliseras och sedan minska kan 
visa sig vara en positiv faktor när det gäller att 
minska obalansen i tillgängen och efterfrågan pä 
arbetskraft. Det kommer emellertid likasä att bli 
nödvändigt att bemöta en avsevärd ökning i fräga 
om åldrandets tryck pä välfärdssystemen, särskilt 
sådana system där dagens arbetstagare försörjer 
dagens pensionärer. 1 vissa branscher skulle en 
betydelsefull åtgärd för att åtminstone delvis lösa 
problemet kunna vara att låta äldre personer arbeta 
längre. 
Om man låter äldre arbetstagare stanna kvar längre 
på arbetsmarknaden skapar man emellertid ännu 
ett bekymmer med anknytning till arbetskraftens 
struktur: den blir allt äldre. Det innebär att 
anpassningen till ändrade behov måste klaras av med resurser som redan finns pä arbetsmarknaden 
snarare än genom att nya generationer tas in. Detta 
gör att aktiva insatser såsom omskolning, fort­
bildning och andra åtgärder för att ge 
arbetstagarna arna lämpliga kunskaper kommer att 
krävas för att anpassa kompetens och färdigheter 
till behoven och för att EU skall förbli ekonomiskt 
konkurrenskraftigt. 
Ökad ekonomisk tillväxt blir en allt mer grundläg­
gande faktor när det gäller alt säkra välfärden, 
förutsatt att tillväxten ger fler arbetstillfällen och 
medför att de befintliga arbetskraftsresurserna 
utnyttjas i högre gnid. Det finns vissa begräns­
ningar när det gäller utnyttjandet av dessa resurser, 
särskilt för kvinnor. Därför behövs det 
nytänkande - bland annat mästc det bli enklare att 
komma in pä den traditionella arbetsmarknaden 
(bättre möjligheter att kombinera arbete och 
familj), verksamheter som hittills varit ideella 
måste tas upp i arbetsmarknaden (lokal välgören­
het, skattelättnader för den som tar hand om 
familjen osv.), och en mer flexibel arbets­
organisation måste införas. Under de kommande 
åren kommer alla typer av rörlighet att spela en allt 
viktigare roll. 
Se bland annat The New Role of Women Family Formation in Modern Societies ("Kvinnornas nya roll -
Familjebildning i moderna samhällen", redaktör Hans-Peter Blossfcld, Social inequality series, Wcstvicw 
Press, 1994 eller Familles, travail et politiques familiales en Europe ("Familj, arbete och familjcpolilik i 
Europa"), L. Hantrais och M-T. Lctablicr, Cahier du Centre d'Etudes de l'Emploi, PUF, 1996. 
11 
DEL 2 
Den regionala 
dimensionens betydelse 
1 det förra kapitlet visade vi att det finns viktiga 
samband mellan befolkningsutvecklingen och 
arbetsmarknaden. Den övergripande strategin är 
emellertid ofta inte det effektivaste sättet att under­
söka dessa samband. Bland annat är den inte 
lämplig om nian vill första sädana trender som kan 
vara helt olika i olika regioner. 
Det faktum att situationen varierar avsevärt mellan 
olika regioner tyder pä att befolkningsutveck­
lingens effekter borde kunna förstås bättre om man 
valde ett annat angreppssätt än det som innebär alt 
man studerar hela bilden övergripande. 
Detta bekräftas genom den regionala analys som 
redovisas i den här delen av rapporten. 
Geografiska områden 
Av skäl som framför allt rör tillgången på statis­
tiska uppgifter har vi valt att använda NUTS 2-
indelningen i det här kapitlet med undantag for 
Storbritannien, där vi använder NUTS 1. Ir­
land, Danmark, Österrike, Sverige oeh Finland 
kan vi endast analysera pä nationell nivå. 
Detta medför att analysen har vissa begräns­
ningar: vi har inte kunnat ta hänsyn till de 
faktiskt verksamma mekanismerna i regioner 
vilka avgränsas av faktorer såsom en samman­
hängande arbetsmarknad eller vissa verksam­
hetsgrenar. Därför har vi valt att göra en 
ganska allmänt hållen tolkning av resultaten av 
våra analyser. Befolkningstillväxten t regionerna 
Unionens regionala mångfald kan illustreras med 
hjälp av en rad olika kriterier. Bland de tydligaste 
aspekterna är befolkningens ojämna fördelning, 
med en stor andel koncentrerad pä en jämförelsevis 
liten yla. En möjlig förändring i befolkningsstor­
leken, som visas pä karta 1, är också av särskilt 
intresse. Bland annat gör den det möjligt att belysa 
skillnader mellan olika regioner i framlida bcfolk-
ningsmönslcr. 
Delia är särskilt intressant med tanke pä ctl förhål­
lande som vi redovisade i kapitel I, nämligen all 
den etapp som utmärks av alt befolkningsutveck­
lingen ger upphov till en jämn och konstant ökning 
av den arbetsföra befolkningen, för närvarande 
övergår i en etapp av "bcfolkningsnculralitct", som 
i sin tur snart kommer att följas av en etapp med 
negativ tillväxt i fråga om den arbetsföra 
befolkningen. 
Pä karta 1 visas tillväxtindcx för varje region 
jämfört med befolkningens storlek 1995. Alltefter 
vilken etapp i fråga om befolkningstillväxt som de 
olika regionerna befinner sig i kan vi gruppera 
dem under tre olika rubriker. 
• Regioner som redan har uppnätt etappen med 
negativ tillväxt, som lill exempel före detta 
Östtyskland, Saarland och delar av Wcstfalcn, 
norra Italien, Asluricn och Aragonicn i Spanien 
samt Lorraine i Frankrike. 
• Det stora flertalet av regionerna kommer 
troligen all gä mot en period av befolknings-
neutralitet under perioden 1995-2015 
• Slutligen kommer befolkningen konsekvent att 
öka omkring en femtedel av regionerna i 
storstadsområdena och i södra delarna av 
Spanien, Frankrike, Italien, Tyskland, 
Storbritannien, Belgien och Grekland. 
1 korthet: 
I de flesta av EU-länderna är det regionala 
mönstret för framtida befolkningstillväxt 
ojämnt 
Det kan finnas olika situationer inom ett och 
samma land när det gäller befolknings-
dynamiken. 
Grann regioner med liknande egenskaper 
tenderar att bilda en grupp och utvecklas pä 
samma sätt. 
12 
Karta 1 
Befolkningstillväxt mellan 1995 och 2015 | 
EUR-15 
NUTS 3 (UK: NUTS 9) 
(AU.FI.SB: NUTS0) 
Eurostat, Befolkningsprognoscr, 1996 - Mellanscenaricl 
Il Sïs 
MmmtäMm* 
Konsekvenserna av polariseringen i fråga om 
befolkningstillväxt t regionerna är en ny faktor 
som kan påverka trenderna för den ekono­
miska, sociala och ekologiska utvecklingen på 
nationell nivå, oeh kanske till och med pä EU-
nivå. 
Befolkningens åldrande 
Visserligen finns det tydliga skillnader mellan 
regionerna när det gäller vilken etapp av befolk­
ningsutvecklingen de har uppnätt, men åldrandet 
är likväl ett fenomen som är gemensamt för dem 
alla. Sedan 1995 har andelen personer över 65 
vuxit i samtliga områden. Resultaten av denna 
ökning av den äldre befolkningen framgår av karta 
2 a och 2 b, som visar personer över 65 som andel 
av den totala befolkningen. 
Fram till 2015 kan man förvänta sig följande 
utveckling: 
• Som förväntat varierar åldrandetaktcn, och 
framför allt den nuvarande befolknings­
strukturen, mellan olika regioner. 
• Andelen äldre kommer att vara särskilt stor i 
norra och centrala Italien, där de kommer all 
utgöra en fjärdedel av befolkningen. 
• I mindre omfattning kommer äldre alt finnas i 
stor andel även i norra Spanien och, mindre 
koncentrerat, i norra och östra Tyskland, i 
Grekland och i vissa regioner i centrala Frank­
rike. 
• De regioner som fortfarande kommer att ha en 
förhållandevis ung befolkning kommer att vara 
färre och mer samlade: södra Spanien och cent­
rala Portugal, Irland, Apulien och Campania i 
södra Italien, norra Frankrike och Flevoland i 
Nederländerna. Isolerade områden av samma 
typ är East Midlands i Storbritannien och 
Alsace. I korthet: 
Befolkningen kommer att åldras överallt, 
men takten oeh omfattningen varierar 
mellan regionerna, särskilt eftersom de utgår 
frän ett läge med med olika åldersstruktur. 
Om 20 är kommer skillnaderna i 
åldersstruktur mellan regionerna att vara 
ännu större. 
Åldrandet behöver inte nödvändigtvis med­
föra att befolkningen blir mindre. År 2015 
kommer man att kunna se en kombination av 
stora befolkningsökningar och en stor andel 
äldre personer. 
Kombinationen av en avsevärd befolknings-
minskning och en mycket äldre befolkning, 
som förekommer i norra Italien oeh Spanien 
oeh i före detta Östtyskland, leder till en 
betydande hefolkningsmässig nedgång. 
Sä som nämndes i kapitel t är 
framtidsperspektiven möjligen beroende av 
ekonomiska resultat och folkomflyttningar 
pä regional nivå. 
Relaterade frågor: 
• När befolkningen blir äldre minskar ofta an­
delen unga. Detta innebär att trenderna för 
försörjningstalew kommer att leda till ännu 
större skillnader mellan olika regioner. 
Dessa skillnader är avgörande for de nya 
levnadsvillkoren i de olika regionerna, vad 
gäller arbetsmarknaden, boendet och sjuk-
och hälsovärdsbehoven. 
Polariseringcn av försörjnings-talen kan leda 
till att det blir både dyrare och svårare att 
utveckla vissa regioner. Detta kan fä konsek­
venser inte bara ekonomiskt, utan också pä 
miljöområdet, särskilt om urbaniseringen 
oeh avfolkningen av landsbygden fortsätter. 
Detta kan få inverkan på strukturpolitiken 
på europeisk nivå, liksom pä ansträng­
ningarna att förbättra den territoriella 
balansen i hela unionen. 
13 ^ v 
Karta 2 a 
Personer över 64 år som andel av den totala befolkningen 1995 
EUR-15 
NUTS2 (UK:NUTS 1) 
( AU, Het SS: NUTS •) ,-*/t • ^ '"^ 
1995 
• <16% 
16 »18% 
18920% 
>20% 
t&a&s** 
Eurostat, Befolkningsprognoser, 1996 - Mellanscenariet 
n> b 
Karta 2 b 
Personer över 64 år som andel av den totala befolkningen 2015 
EUR-15 
NUTS 2 (UK: NUTS 1) 
< AL, Fl «SE: NUTS «) 
Eurostat, Befolkningsprognoser, 1996 - Mellanscenariet 
/S C^ 
Arbetskraftens utveckling pä regional nivå 
Som tidigare har framgått kommer andelen äldre i 
befolkningen att öka kraftigt i de flesta europeiska 
regioner under de närmaste decennierna. Detta 
kommer att bli till bekymmer, eftersom den del av 
befolkningen som skall bära den extra kostnaden 
samtidigt blir mindre. Pä karta 3 anges det är dä 
arbetskraften på regional nivå förväntas börja 
minska pä grund av bcfolkningsfaktorn med 
andra ord det är dä befolkningsutvecklingen inte 
längre bidrar till att öka arbetskraftens storlek. 
Metoden är densamma som vi använde för den 
övergripande analysen i del I av rapporten (se 
bilaga B). 
• I flera geografiska omräden, bland annat hela 
södra Tyskland, Frankrike, Italien och Stor­
britannien, kommer den naturliga befolknings­
förändringen att under de kommande tvä 
decennierna orsaka en minskning av arbets­
kraften. 
• I tre stora geografiskt sammanhängande 
områden kommer läget att vara rakt motsatt -
arbetskraftsreserven kommer vid sekelskiftet att 
väsentligen ha minskats. Regionerna i fråga är 
hela Italien norr om Molisc, hela norra Spanien 
mellan Katalonicn och Galicien och den 
nordligaste delen av Tyskland, Nordrhcin-
Wcstphalcn. Saarland. Lorraine och Flandern. 
• Analysen av vilket är arbetskraften kominer alt 
börja minska pä grund av bcfolkningseffcklen 
visar tvä olika loppar: dels kommer 
utvecklingen att vända i mänga regioner runt 
sekelskiftet, dels kommer mänga regioner att 
uppleva detta efter 2010. Det är endast i mycket 
få regioner som vändpunkten kommer att 
inträffa under perioden 2000-2010. korthet: 
Det finns ett gap pä tio är mellan regionerna 
vad gäller den tidpunkt när arbetskrafts­
reserverna kommer att minska. 
I flera grupper av regioner har befolknings-
effektens bidrag till arbetskraften redan 
minskat. Detta minskar risken för brist pä 
arbetskraft i vissa omräden. 
%M^#ftft»>K 
• När det gäller att motverka de befolknings­
trender som okapar tvä grupper av regioner 
i Europa inställer «ig frågan om ökad rörlig­
het helt naturligt. 
• Befolkningssituationen ökar behovet av att 
fortsätta strukturpolitiken på nationell nivå 
oeh pä EVJnivä, för att utnyttja tillgängliga 
resurser så effektivt mm möjligt genom att 
böja arbetskraftens kompetens och genom 
att investera för ökad produktionskapacitet 
och rörlighet på alla plan. 
• För att arbetskraftsreserverna skall kunna 
mobiliseras kommer det att krävas en rad 
åtgärder pä kompetens- och kunskaps­
området. Därför måste man ta reda pä 
vilken utbildningspolitik som lämpar sig bäst 
for de olika regionernas ekonomier oeh 
specialiteter. 
14 
Karta 3 
År då arbetskraften kommer att börja minska på grund av 
befolkningseffekten 
EUR-15 
NUTS i (UK i NUTS l) 
(AU, Fl «SE: NUTS t) 
År då minskningen börjar 
• mellan 1995 och 1999 
mellan 2000 och 2004 
mellan 2005 och 2009 
mellan 2010 och 2014 
inte före 2015 
'tsz&y* 
Eurostat, Befolkningsprognoser, 1996 -Mellanscenariet 
n é/s 
Den arbetsföra befolkningens åldrande 
Bn annan aspckl pä åldrandet har betydelse för 
arbetsmarknaden, nämligen den potentiella arbets­
kraftens åldrande. I den här avdelningen bygger 
uppskattningarna på åldersgruppen 15-64 år, efter­
som det är den enda grupp som del finns lämpliga 
statistiska uppgifter om. 
Pä karta 4 visas äldringstaktcn i form av tillväxt-
index för den andel som åldersgruppen 50-64 
utgör av den totala arbetsföra befolkningen; 
indextalet för 2015 (1995= 100) varierar mellan 
105% och 160%. 
• I de franska, nederländska, belgiska och 
irländska regionerna är äldringstaktcn inom 
den arbetsföra befolkningen mycket hög. 
• I de regioner där befolkningen redan 1995 var 
äldre (Tyskland och norra Italien) åldras ar­
betskraften i lägre takt. 
• Oberoende av äldringstaktcn visar analysen av 
arbetskraftens åldersstruktur (andelen personer 
över 45 i åldersgruppen 15-64) att det är i de 
tyska regionerna som EU:s äldsta arbetskraft 
troligen kommer att finnas om 20 är. Andelen 
personer över 45 i gruppen 15-64 kommer att 
vara över 40 % där. 
• I nästan samtliga övriga regioner kommer 
åldersgruppen 45-64 att utgöra mer än en 
tredjedel av den arbetsföra befolkningen. 
• En mindre andel, cirka 25 %, kommer 2015 att 
förekomma endast i fyra isolerade omräden: 
södra Spanien, Irland, Bretagne, Nord-Pas-de-
Calais och hälften av regionerna i Benelux-
ländcrna. korthet: 
I kombination med befolkningseffektens 
minskande bidrag till arbetskraften kommer 
det faktum att den arbetsföra befolkningen i 
allmänhet blir äldre att göra de regionala 
återverkningarna pä arbetsmarknaden mer 
betydande. 
Allmänt sett tinns en mer markant tendens 
att den arbetsföra befolkningen blir äldre i 
Tyskland och Italien. 
Med undantag av vissa isolerade omräden 
påverkas samtliga Eli-regioner, fast vid 
olika tidpunkter. 
Relaterade frågor: 
* Inom den ekonomiska sfären, när det börjar 
märkas mer konkret på regional nivå att 
arbetskraftsreserverna blir allt äldre, kan 
särskilda åtgärder komma att krävas, pä 
grund av regionernas specialisering och 
villkoren på arbetsmarknaden» 
* Uttryckt i mer allmänna sociala termer kan 
det, beroende pä utvecklingen i 
befolkningsfrågan, komma att ställas 
politiska krav i de olika regionerna när det 
gäller till exempel bostäder oeh hälso- och 
sjukvård» 
15 
Karta 4 
Tillväxt för åldersgruppen 50 64 år under perioden 1995-2015 
EUR-15 
NUTS3 
( AU, Fl et SE : NUTS (T) 
1995= 100 
• < 107.5 
JU 107.5 W 125 
J| 125 »142 5 
• > 142 5 
t^CP^ 
Eurostat, Befolkningsprognoser, 1996 -Mellanscenariet 
A £< X 
Slutsatser 
Vi fann tre trender när det gäller befolkningsutvecklingens effekter: 
1. Stora skillnader i läget pä regional och nationell nivä. 
2. Polarisering av vissa befolkningstrcndcr och ekonomiska trender, med konsekvenser för arbetet med att 
göra EU mer enhetligt. 
3. Potentiell befolkningsmässig obalans, som skulle kunna leda till brist pä arbetskraft och därmed 
underminera arbetsmarknaden. 
Eftersom framtidsscenariot för befolkningsutvecklingen i regionerna är mycket osäkert, är det troligt att 
unionen kommer att ställas inför nya utmaningar under nästa århundrade. Politiken både i de olika nationerna 
och i unionen måste gä ut pä att se till att arbetskraften utnyttjas maximalt i områden där den är en bristvara, 
och samtidigt alt nya arbetsmöjligheter skapas där det finns arbetskraft i överflöd och där arbetslösheten ligger 
kvar pä en hög nivä. En viss geografisk rörlighet krävs av arbetskraften i en marknadsekonomi, men den 
viktigaste utmaningen inför framliden är att. alltmedan tekniken snabbi ändras, underlätta röriiglielen inom 
arbetslivet genom alt ge arbetskraften nödvändig kompetens. 
16 
DEL 3 
Befolkninsstreiuler i ansöka Händerna 
Utvidgningen av unionen är ett av de viktigaste 
stegen i den europeiska integrationen. Under de 
närmaste åren måste åtminstone några av de för 
närvarande tolv ansökarländema finna sin plats 
inom Europeiska unionen (se fotnoten i inled­
ningen avseende Malta). 
Det är därför lämpligt att avsluta den här över­
sikten över unionens viktigaste befolknings-
relaterade utmaningar med en kortfattad redogör­
else för den framtida befolkningsutvecklingen i 
dessa länder. 
Syftet är inte att göra nägon detaljanalys, utan 
snarare att peka pä punkter där de berörda länd­
erna uppvisar likheter eller olikheter, säväl sins­
emellan som i förhållande till EU:s nuvarande 
medlemsstater, när det gäller de utmaningar som 
befolkningsutvecklingen kan leda till. WÊ^K^^^ÊÊ^ÊÊÊÊ^UÊ^^^^Ê 
Hur ser den befolkningsmässiga bilden ut för de 
länder som är i färd med all övergå till marknads­
ekonomi? En första indikator visas i figur 9, 
nämligen index för befolkningsökningen mellan 
1995 och 2015. Som synes kommer nästan ingen 
ökning alls atl ske. 
• Mellan 1995 och 2015 kommer EU.s befolk­
ning atl öka trots att befolkningsutvecklingen 
kommer atl sakta ned. Delia är fallet lör enbart 
lyra av ansökarländema: Polen. Slovakien. 
Cypern och Malla. 
• Om vi undantar Cypern och Malta, vilkas små 
befolkningar gör all ökningen ändå inte går alt 
jämföra med de andra ländernas, kommer 
samtliga ansökarländer att ha en lägre befolk­
ningstillväxt än EU. 
Figur 9 - Ansökarländema 
Total befolkningstillväxt mellan 1995 och 2015 
(1995= 100) 
130 
120 
un 
o 110 
CM 
à 100 
O) 
x 90 
X3 
I » 
à 70 
60 1995 = 100 
£L » 
Källor: United Nations World Population Prospect 1996 (ansökarländema) 
baslinjescenariet (EU 15). Eurostat, hefolkningsprognoser 1996, 
Den arbetsföra befolkningen 
Hur kommer befolkningsförändringarna alt 
påverka arbetsmarknaden i ansökarländema? 
Liksom i de föregående analyserna ligger tvä 
indikatorer till grund för slutsatserna: försörjnings-
talen och den arbetsföra befolkningens tillväxt. 
Resultaten, som redovisas i figur 10, leder till 
följande slutsatser: Några av de länder där den totala befolkningen 
kommer att minska under de närmaste 20 åren 
kommer under samma period alt fä uppleva en 
markant minskning av den arbetsföra befolk­
ningen. 
17 
• I Polen och Slovakien kommer den arbetsföra 
befolkningen att växa snabbare än den totala 
befolkningen. 
• Försörjningstalen ger en mer detaljerad bild av 
skillnaderna mellan de olika länderna när det 
gäller befolkningens åldrande. Försörjningstalet 
för äldre är lägre i samtliga ansökarländcr än i EU. Trots delta har fem av dem en större 
andel äldre än yngre personer och förhål lande­
vis höga försörjningslal (Estland. Ungern. 
Slovcnicn, Bulgarien och Tjeckien). 
Bland de länder som har en yngre befolknings­
struktur bör Polen och Slovakien särskilt 
noteras. 
Figur 10 - Ansökarländema 
Utvecklingsindikatorcr för den arbetsföra befolkningen (15-64 är) mellan 1995 oeh 2015 
10a - Tillväxtindcx för den arbetsföra befolkningen ( 1995 = 100) 
130 
uo120 
o 
7 110 
* 100 
I 90 
•s 
m 4 80 i-
70 
60 1995 - 100 
— — 
22 
C 
O 
IQb - Försörjningstal är 2015 
60% de = förs.tal för äldre (65+/15-64); dy = förs.tal för unga (0-14/15-64); dt = totaft förs.tal (de + dy) 
Antal personer över 65 år per ung person (0-14 år) 
Källor: United Nations World Population Prospect 1996 (ansökarländema) Eurostat, hefolkningsprognoser 1996, 
baslinjescenariet (EU 15). 
Kännetecken för befolkningsutvecklingen 
Den långsammare befolkningstillväxt som kan 
iakttas i de flesta östeuropeiska länder kan för­
klaras av låga födelsetal, hög dödlighet och en stor 
utvandring under de senaste åren. De samman­
lagda födelsetalen har sjunkit betydligt under de 
senaste åren och vissa av de östeuropeiska länderna 
ligger nu under genomsnittet i EU. 
Befolkningens åldrande har inte gäll sä långt i 
dessa länder pä grund av deras förhållandevis höga 
dödlighetstal. Detta rör barn yngre än ctl är (hög 
spädbarnsdödlighet) och den äldsta delen av 
befolkningen. I figur 11 visas var varje land 
befinner sig i förhållande till tvä variabler som generellt kan fungera som ulvecklingsindikaloier 
• Om man bortser frän de atypiska fallen Malta 
och Cypern, vilkas tidigare ekonomiska och 
sociala utveckling är väsensskild frän de övriga 
tio ansökarländcrnas, kan man konstatera att 
betydande insatser krävs för att sänka dödlig­
heten. 
• Slovcnicn och Tjeckien förefaller ha gjort fram­
steg i dctla sammanhang deras spädbarnsdöd­
lighet är lägre än 10 per 1000 nyfödda 
• Rumänien har ganska hög spädbarnsdödlighet 
och ganska korl medellivslängd. Tillsammans 
med de baltiska länderna och Ungern har 
Rumänien lyckats sämst med all öka medel­
livslängden. 
Figur 11 - Ansökarländema 
Spädbarnsdödlighet och medellivslängd 1995 
25 
20 
0) Q. 
x: 
O) 
o 
"O w c 
« XI •o (0 
Q. 
W 15 
10 Lettland 
Ungern • Rumänien 
T Bulgarien 
I • 
Polen 
• Litauen I • 
Estland i Slovakien 
Tjeckien Slovenien Matta 
• 
• 
EU15 Cypern 
68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 
Medellivslängd 
Källor: United Nations World Population Prospect 1996 (ansökarländema) -Eurostat, befolkningsprognoser 1996, 
baslinjescenariet (EU 15). 
Slutsatser 
Befolkningens åldrande kommer att drabba även de central- och östeuropeiska länderna, även om det kommer 
att ske senare och i mindre omfattning. I hälften av dessa länder har befolkningsutvecklingen redan lett till att 
trycket pä deras välfärdssystem har ökat - systemen är redan nu i svårigheter. 
Dessutom kommer dessa länder all drabbas av en minskning av den arbetsföra befolkningens storlek, i vissa 
fall en markant minskning Delta är en förvarning om alt de kommer all ställas inför samma problem som EU 
kommer alt drabbas av efter 2010. För alt tillväxt skall vara möjlig i framtiden inäsle arbetskraftsreserverna tas 
i anspråk. Utvecklingen i Polen och Slovakien kan bli något annorlunda. En kontinuerlig ekonomisk tillväxt 
och ett ökat antal arbetstillfällen kommer att krävas. Klyftan mellan städer och landsbygd kan bli en särskild 
utmaning i dessa länder. 
Dessutom står länderna i fråga inför andra utmaningar, särskilt pä hälso- och sjukvårdsområdet 
sänka sina höga dödlighetstal. de måste 
19 
BILAGA 
A. SCENARIER FÖR DEN FRAMTIDA UTVECKLINGEN AV EU:S BEFOLKNING (1995-2015) 
Hög 
Låg 
Baslinje 
Äldre 
Yngre 1995 
1,50 
1,42 
1,45 
1,42 
1,50 Genomsnittligt 
2000 
1,75 
1,40 
1,55 
1,40 
1,75 antal barn per kvinna 
2005 
1,87 
1,40 
1,60 
1,40 
1,87 2010 
1,91 
1,40 
1,63 
1,40 
1,91 2015 
1,92 
1,41 
1,64 
1,41 
1,92 
Medellivslängd för nyfödda 
Hög 
Låg 
Baslinje 
Äldre 
Yngre 1995 
74,3 
73,5 
73,9 
74,3 
73,5 2000 
75,5 
73,9 
74,7 
75,5 
73,9 2005 
76,9 
74,3 
75,6 
76,9 
74,3 2010 
78,1 
74,7 
76,4 
78,1 
74,7 2015 
79,2 
75,0 
77,2 
79,2 
75,0 (män) 
Hög 
Låg 
Baslinje 
Äldre 
Yngre 1995 
80,7 
80,1 
80,4 
80,7 
80,1 Medellivslängd för nyfödda ( 
2000 
81,7 
80,5 
81,1 
81,7 
80,5 2005 
82,7 
80,9 
81,9 
82,7 
80,9 kvinnor) 
2010 
83,7 
81,3 
82,5 
83,7 
81,3 2015 
84,4 
81,5 
83,1 
84,4 
81,5 
Årligt invandringsnetto (tusental) 
Hög 
Låg 
Baslinje 
Äldre 
Yngre 1995-1999 
934 
527 
719 
527 
934 2000-2004 
977 
391 
654 
391 
977 2005-2009 
840 
388 
605 
388 
840 2010-2014 
788 
396 
592-
396 
788 
^0 
B. METOD FÖR BERÄKNING AV BEFOLKNINGSFAKTORNS OCH BETEENDEFAKTORNS 
(FÖRVÄRVSFREKVENSENS INVERKAN) ANDEL AV FÖRÄNDRINGAR AV ARBETSKRAFTEN 
Pä grundval av befolkningen i åldern 15-64 är, uppdelad efter årsklass och kön för 1995, och bcfolk-
ningsprognoscr för åldersgruppen 15-64, uppdelad efter årsklass och kön för perioden fram till 2015, 
har vi för vartdera könet. 
om Pt = antal personer i åldersgruppen 15 64 är / 
P,,t = antal personer i årsklassen med åldern / är / (/ mellan 15 och 64 är) 
alt = andelen personer i årsklassen med åldern / inom åldersgruppen 15-64 är /, varvid 
vektorn (a]5, aMX anger strukturen per äldcr är / sä att 
Pit / Pt = c?i,t där I rjj = 1 för är / 
och om ar,)t = förvärvsfrekvensen för årsklassen med åldern / är / (dvs. andelen personer i 
årsklassen som ingår i arbetskraften) 
AP,,t = antal personer i årsklassen med åldern / är / som ingår i arbetskraften (dvs. som 
förvärvsarbetar eller söker förvärvsarbete) 
APt = antal personer (15-64 är) som ingår i den totala arbetskraften är / 
följande förhållanden: 
APj.t = arltx P,t = arltx o,, x P, 
APt = 2, (arlt x ait x P,) 
och skillnaden i arbetskraftens storlek mellan tvä tidpunkter enligt följande: 
AAP = Si (ar, x cjjxAP) + Ej (ar, x Aa, x P) + £, (Aar; x a, x P) + e 
befolkningscfFckt förvärvsfrckvenseffekt rest 
det vill säga summan av de tvä effekterna: 
• Förvärvsfrekvenseffekten (beteendeeffekten), uttryckt som arbetskraftens ändring med konstant 
storlek pä åldersgruppen 15-64 och konstant åldersstruktur; detta anger vilken andel av en given 
population som ingår i arbetskraften, dvs. har eller söker arbete 
• Befolkningseffekten, uttryckt som arbetskraftens ändring med konstant förvärvsfrekvens för varje 
årsklass och konstant åldersstruktur; befolkningseffekten kombinerar en effekt med anknytning till 
populationens storlek och en effekt med anknytning till dess ålderssammansättning. 
Vid metodens tillämpning pä var och en av LU-mcdlcmsslalcma har lastfaktorn v. med anknylning till 
tidsseriens diskreta natur aldrig överstigit 2,5 % av den totala avvikelsen. Därför har vi bortsett frän den 
i analysen av resultaten. 
.2 ( 

i . 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 361 slutlig 
DOKUMENT 
SV 04 05 16 
Katalognummer : CB-CO-97-361-SV-C 
ISBN 92-78-22725-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Jl