Det europeiska området för utbildning spelar en central roll för EU:s politiska agenda, särskilt för ”främjande av vår europeiska livsstil” och ”en ekonomi för människor”. Det är en av drivkrafterna bakom ”ett Europa rustat för den digitala tidsåldern” och den europeiska gröna given. Det bidrar till ”en jämlikhetsunion”, ”ett starkare Europa i världen” och ”en ny satsning på demokrati i EU”.

Under de senaste åren har man inom EU-politiken ägnat ökad uppmärksamhet åt att främja kvalitet och inkludering i utbildningen. År 2017 åtog sig Europas ledare i Romförklaringen att arbeta för ”en union där ungdomar får den bästa utbildningen och kan studera och få arbete över hela kontinenten”. Samma år fastställde kommissionen visionen om det europeiska området för utbildning som ett verkligt gemensamt område för god utbildning och livslångt lärande över gränserna för alla. Europaparlamentet, rådet och kommissionen proklamerade vid toppmötet i Göteborg den europeiska pelaren för sociala rättigheter , där det i den första principen anges att ”var och en har rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande”. År 2019 åtog sig kommissionens ordförande Ursula von der Leyen att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025: ”Vi måste riva hindren för lärande och förbättra tillgången till utbildning av hög kvalitet. Vi måste göra det lättare för elever att flytta mellan utbildningssystem i olika länder. Och vi måste flytta utbildningskulturens fokus till livslångt lärande som berikar oss alla”.

Minst 47 % av alla vuxna i åldern 25–64 år bör ha deltagit i lärande under de senaste 12 månaderna senast 2025.

Andelen nyutexaminerade från en yrkesutbildning som fått delta i arbetsplatsförlagt lärande under sin yrkesutbildning bör vara minst 60 % senast 2025.

Trenderna mot målen på EU-nivå visar en blandad bild. Å ena sidan ser vi en tydlig och positiv trend mot uppåtgående konvergens för flera långvariga indikatorer: Andelen elever som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning fortsätter att minska, andelen unga med examensbevis på eftergymnasial nivå ökar, även om det sker i kombination med en ökande skillnad mellan könen, och deltagandet i förskoleverksamhet har stadigt ökat under det senaste årtiondet, vilket håller EU på rätt kurs mot dessa mål för 2030. Å andra sidan kvarstår strukturella problem: 3,1 miljoner ungdomar som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning hamnar utanför utbildningssystemet och vi ser en oroväckande stagnation av underprestationerna i fråga om grundläggande färdigheter. De positiva trender som är kopplade till målen på EU-nivå döljer dessutom stora luckor inom och mellan medlemsstaterna, och det kan inte tas för givet att de positiva trenderna är stabila och kommer att fortsätta.

Ett gräsrotsinitiativ som skapats gemensamt för att engagera utbildningssektorn på EU-nivå, nationell nivå och lokal nivå, genom att dela initiativ till stöd för utveckling av grön kompetens och beteendeförändringar. Plattformen Education for Climate , årlig klimatutbildningsdag, 10 aktiva lokala utmaningar som mobiliserar över 4 400 registrerade i lokalsamhället.

Digital kompetens och entreprenörskunskap för flickor och kvinnor ✓ Girls Go Circular från Europeiska institutet för innovation och teknik samt kunskaps- och innovationsgrupper: 11 205 deltagare fullföljde programmet 2021, varav 7 682 var flickor; målet för slutet av 2022 är 10 000 flickor från 10 länder. ✓ESTEAM-onlinegrupper för flickor och kvinnor inrättades och fem ESTEAM-fester anordnades 2022 för att bygga upp kunskap om entreprenörskap och STEAM (naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konst och matematik).

Under utarbetande

Under utarbetande

Inom ramen för programmet Erasmus+ finns nu nya möjligheter för deltagare från Ukraina. Organisationer med pågående Erasmus+-projekt kan ta emot ukrainska lärare och studenter som ska utföra undervisningsuppdrag, studier eller praktik. Personal med relevant sakkunskap kan skickas till regioner där flyktingar bor. Organisationer som är verksamma inom Erasmus+ kan bjuda in lärare, utbildare och andra experter för att tillfälligt stödja deras arbete på områden som språkinlärning eller integration. Lärosäten i medlemsstater och länder utanför EU som är associerade till programmet kan ta emot och finansiera studenter och personal från ukrainska lärosäten utan att den utsändande institutionen är formellt involverad. Studenter kan delta i kurser vid de mottagande institutionerna och få ytterligare stöd såsom hjälp med boende, integration i den lokala akademiska miljön eller språkförberedelser. Studenter och nyutexaminerade (som har utexaminerats från ett ukrainskt lärosäte inom högst tolv månader innan de flydde från Ukraina) är också berättigade till praktik. Personal har rätt till lärarrörlighet och lärarutbildning. Verksamhet för ungdomars rörlighet är öppen för ukrainska ungdomar och ungdomsledare. Presumtiva sökande i hela Erasmus+-programmet uppmuntras att inkludera verksamhet med anknytning till integrering av personer som fördrivits från Ukraina i sina projektförslag inom nuvarande och kommande ansökningsomgångar. Dessa frågor är väl integrerade i Erasmus+-programmet, med inkludering och mångfald samt deltagande och samhällsengagemang som viktiga övergripande prioriteringar.

Detta informationsutbyte bidrog till uppdaterad vägledning och information om god praxis och praktiska insikter för att stödja medlemsstaterna i inkluderingen av fördrivna barn i utbildningen . I juni 2022 offentliggjorde kommissionen också politiska riktlinjer för medlemsstaterna vid genomförandet av bestämmelserna i direktivet om tillfälligt skydd om tillträde till arbetsmarknaden, yrkesutbildning och kompetensutveckling/omskolning. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen har utarbetat och lanserat ett krispaket för att stödja kontinuiteten i undervisningen för unga ukrainare via onlinekurser och anställbarheten för ukrainska flyktingar utanför deras hemland.

Till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina har miljontals fördrivna människor, främst kvinnor och barn, kommit till EU. Att inkludera barn och unga (varav många har traumatiserats av kriget och inte kan några EU-språk) i medlemsstaternas utbildningssystem har varit mycket svårt, och omgärdas av stor osäkerhet. Den första prioriteringen är att se till att barn inkluderas i inkluderande allmän utbildning av god kvalitet under läsåret 2022–2023, samtidigt som deras koppling till Ukraina bibehålls.

I detta kapitel undersöker vi hur faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel för 2021–2027 bidrar till att driva på återhämtningen i linje med målen för det europeiska området för utbildning, och hur EU-medel och samarbete inom ramen för området har mobiliserats för att hantera effekterna på utbildningen till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina (i linje med målen att främja kvalitet, rättvisa och inkludering). Samtidigt som programplaneringen av EU-medel för att uppfylla målen för det europeiska området för utbildning har varit ett viktigt framsteg under de senaste två åren kommer ett effektivt genomförande av reformer och investeringar och en robust övervakning av dessa i nästa fas att vara avgörande för att säkerställa att det europeiska området för utbildning förverkligas.

Dessutom förvärras lärarbristen i hela EU, till stor del på grund av den åldrande lärarkåren och yrkets låga attraktionskraft, vilket utgör en allvarlig risk för utbildningens kvalitet och rättvisa, även i några av de länder som presterar bäst. Det saknas jämförbara uppgifter för medlemsstaterna, men uppskattningar som rapporterats av medlemsstaterna och som tas upp i respektive landsrapporter (SWD (2022) 751 – Landsrapporter) visar hur stort problemet är. Utmaningarna är i allmänhet svårare i ämnen som STEM (naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik) och IKT samt i avlägsna eller mindre gynnade områden. För att öka den kompetensbaserade undervisningen och inlärningen genomförs omfattande läroplansreformer i flera länder, vilket kräver välutbildade och erfarna lärare. För att göra yrket mer attraktivt har lönerna höjts väsentligt i flera länder under de senaste åren. Medlemsstaterna strävar efter att locka fler sökande till grundläggande lärarutbildning, stötta nya lärare, förbättra arbetsvillkoren och erbjuda alternativa vägar till yrket.

Källa: För mål 1: Eurostat (gemensam datainsamling av Unesco, OECD och Eurostat [UOE]). För mål 2, 3, 4 och 5: EU:s arbetskraftsundersökning. För mål 6: OECD (programmet för internationell utvärdering av elevprestationer [Pisa]). För mål 7: Internationella organisationen för utvärdering av skolresultat [IEA] (International Computer and Information Literacy Study [ICILS]). Anmärkning: [*] De underliggande uppgifterna från arbetskraftsundersökningen kommer att finnas tillgängliga vartannat år från och med 2023. [**] Uppgifterna från ICILS 2023 kommer att finnas tillgängliga 2024.

Dessa slutsatser är mycket relevanta för politiken. Hur man ska göra detta på bästa sätt kan diskuteras under halvtidsöversynen. En viktig fråga är hur man ska se till att den nya indikatorn inte bara fyller kunskapsluckor utan används för att förbättra utformningen av politiken. Ett alternativ är att utifrån den nya indikatorn utveckla ett nytt mål på EU-nivå för cykeln 2026–2030 för att underlätta målinriktningen av politiken och hantera utmaningarna på ett systematiskt sätt, som ett permanent inslag i arbetet inom det europeiska området för utbildning (se avsnitt 5.2).

Den nya indikatorn på EU-nivå för rättvisa i utbildningen baseras på OECD:s program för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisa). Den visar andelen elever som underpresterar i läsning, matematik och naturvetenskap (kombinerat) bland 15-åringar från den lägsta fjärdedelen i det socioekonomiska indexet [C]. De två jämförelserna är [A] landets genomsnittliga underprestationsnivå och [B] underprestationsnivån bland elever från den översta fjärdedelen av indexet för ekonomisk, social och kulturell status (ESCS).

När det gäller högre utbildning omfattar de kommande strategiska initiativen för det europeiska området för utbildning åtgärder inom ramen för den europeiska universitetsstrategin. Efter rapporten till rådet om genomförandet av automatiskt erkännande, som planeras till slutet av 2022, kommer kommissionen att genomföra samråd under 2023 om vägen framåt för ett europeiskt system för kvalitetssäkring och erkännande. Under 2022–2023 kommer Erasmus+-finansierade projekt att testa en gemensam europeisk examen, baserad på europeiska kriterier, samt instrument för institutionaliserat samarbete för att möjliggöra ett fördjupat samarbete mellan lärosäten för att testa idén om en möjlig rättslig stadga för allianser mellan lärosäten. Utifrån resultaten av dessa pilotprojekt kommer nästa steg att fastställas tillsammans med medlemsstaterna och intressenter.

Före slutet av 2023 kommer kommissionen att föreslå en europeisk ram för rörlighet i utbildningssyfte för att göra studieperioder utomlands för alla till norm snarare än undantag. Den nya ramen kommer att uppmuntra medlemsstaterna att göra studier utomlands till en värdefull del av alla utbildningsvägar och införliva möjligheten till rörlighet i utbildningsprogram. Den kommer att ha ett stärkt fokus på inkluderande rörlighet och utvidga tillämpningsområdet för 2011 års rekommendation Unga på väg till att omfatta alla studerande och all personal (inklusive lärare och ungdomsledare) inom alla utbildningssektorer, ungdomsfrågor och idrott, oavsett om de är formella, icke-formella eller informella. Ramen kommer att behandla de ihållande hindren för rörlighet, såsom administrativ börda, språkhinder, brist på ekonomiska medel och brist på system för automatiskt erkännande. Den kommer också att ta upp utvecklingen av lärandemönstren för att göra rörlighet i utbildningssyfte mer miljövänligt och koppla det mer till digitala möjligheter till lärande.

Kommissionen håller på att utarbeta de sex återstående strategiska initiativen för det europeiska området för utbildning som ska antas senast 2025 och stöder medlemsstaterna i genomförandet av alla strategiska initiativ på detta område. Både gemensam utformning av nya strategiska initiativen för det europeiska området för utbildning och erfarenheter av nationell uppföljning av alla initiativ på detta område kan diskuteras under halvtidsöversynen 2023 (se avsnitt 5.2).

Det ökande trycket på de offentliga budgetarna mitt ibland det växande behovet av reformer och investeringar på utbildningsområdet (från infrastruktur och uppförande av byggnader till utbildning av undervisningspersonal, tillhandahållande av digital utrustning och finansiering av öppna utbildningsresurser) belyser alltmer problemen i fråga om investeringarnas kvalitet. Medlemsstaterna har erkänt att utbildningssystemens resultat påverkas av deras förmåga att upprätthålla en tillräcklig investeringsnivå och säkerställa dess ändamålsenlighet, rättvisa, kvalitet och effektivitet. Därför är de beredda att utveckla och utbyta utvärderingsmetoder som bidrar till att identifiera åtgärder med stor individuell och social inverkan, som är specifika för deras egna nationella krav .

I maj 2021 inrättade kommissionen en expertgrupp för kvalitetsinvesteringar i allmän utbildning och yrkesutbildning för att identifiera den politik som har störst potential att stärka utbildningsresultaten och inkluderingen, och samtidigt förbättra effektiviteten i utgifterna samt övervakningen och utvärderingen. Det är i den andan som denna grupp föreslår att i) genomföra fler utvärderingar av utbildningspolitiken på ett systematiskt sätt, ii) dela kunskap om de bästa utvärderingsmetoderna och iii) organisera ömsesidigt lärande och kapacitetsuppbyggnad på grundval av utvärderingsmetoder, så att medlemsstaterna kan göra välgrundade val om utbildningsinvesteringar.

Slutrapport från expertgruppen för kvalitetsinvesteringar – Huvudsakliga politiska slutsatser

I slutrapporten identifieras många lovande utbildningsåtgärder som likväl förtjänar att testas mer på medlemsstatsnivå. Experiment och utvärdering är viktiga steg i utformningen och den framgångsrika utvecklingen av politiska insatser som är anpassade till varje specifikt lokalt, regionalt eller nationellt sammanhang. Ur metodologisk synvinkel visade översynen att en stor mängd tillförlitliga bevis kommer från Förenta staterna och Förenade kungariket, och mycket mindre från EU:s medlemsstater. Dessutom är antalet utvärderingar med en detaljerad kostnads-nyttoanalys ännu mer begränsat. Det är därför nödvändigt att utveckla expertis för utvärdering och spridning av resultat på EU-nivå. Det finns vinster att vänta med att samla in sakkunskap och uppgifter om utvärdering av politiken på EU-nivå. Experter drog slutsatsen att utvecklingen av en utvärderingskultur i EU bör stödjas genom följande åtgärder: üFrämja utvecklingen av sakkunskap om utvärderingsmetoder i varje medlemsstat. üSprida kunskap om noggrant utvärderade strategier för att utveckla och utbyta bästa praxis. üTillhandahålla EU-finansiering för styrningsexperiment för utvärdering av utvecklingen av innovativ utbildningspolitik.

För att följa upp expertgruppens viktigaste slutsatser lanserade kommissionen i november 2022 ett lärandelaboratorium om kvalitetsinvesteringar i utbildning för att hjälpa medlemsstaterna att göra effektiva, ändamålsenliga och faktabaserade val om utbildningsfinansiering. Laboratoriet kommer att främja utvärderingar av utbildningspolitiken som är anpassade till särskilda lokala, regionala och nationella behov och uppmuntra till regelbunden användning av dem i beslutsfattandet. Det kommer att erbjuda medlemsstaterna kunskap, verktyg, metoder och resurser för att utvärdera sina offentliga utgifter för utbildning. Det kommer också att främja nätverkande och samarbete mellan utvärderingsleverantörer och expertcentrum runt om i EU, inklusive internationella organisationer som OECD.

4.4 Stärka styrningen av det europeiska området för utbildning

Effekterna av covid-19-pandemin och Rysslands invasion av Ukraina på utbildningssystemen ledde till att vissa strukturella problem blev mer brådskande. En effektiv lösning av sådana systematiska utmaningar kräver långsiktiga insatser som gynnas av ett nära samarbete . Prioriteringarna för sådant samarbete är bland annat att hantera de utmaningar som identifieras i denna lägesrapport (t.ex. att öka rättvisan i utbildningen och åtgärda lärarbristen).

Under konferensen om Europas framtid presenterades idéer för att förbättra EU, inklusive förslag till framtidsinriktade åtgärder som är helt i linje med målen för det europeiska området för utbildning och som bäst kan främjas genom närmare samarbete (t.ex. främjande av utbildning om europeiskt medborgarskap som ett bidrag till medborgerlig identitet, ytterligare förbättring av informationsplattformar för att sammanföra och utbyta information som rör utbildning).

Intressenters deltagande, inklusive det civila samhällets, är avgörande för att genomföra åtgärder för det europeiska området för utbildning. För att på ett bättre sätt inkludera det civila samhället i EU:s insatser för att förverkliga det europeiska området för utbildning kommer kommissionen från och med 2023 att undersöka möjligheterna inom Erasmus+-programmet att öka det ekonomiska stödet för att stärka det civila samhällets samarbete i fråga om utbildnings- och ungdomspolitik. Kommissionen kommer att stödja mobiliseringen av styrningsstrukturerna för den strategiska ramen för det europeiska området för utbildning och konsolideringen av dess frivilliga strategi för närmare samarbete och samordning mellan medlemsstaterna och andra utbildningsaktörer.

För att säkerställa en starkare inventering av framstegen mot det europeiska området för utbildning – bland annat genom högnivågruppen och dess nyligen inrättade samordningsstyrelse – föreslår kommissionen en diskussionsprocess efter halva tiden, som beskrivs i avsnitt 5.2 nedan. Under denna diskussion kan man undersöka hur en systematisk reform av styrningen och samarbetet på EU-nivå kan bidra till hanteringen av framväxande och återkommande utmaningar och på så sätt bidra till att förverkliga det europeiska området för utbildning, och identifiera möjliga anpassningsområden. Det kommer också att diskuteras hur effektivt ömsesidigt lärande är och hur det bättre kan hjälpa EU:s medlemsstater att hantera gemensamma utmaningar och utveckla framtidsinriktade åtgärder genom förbättrad utformning av politiken, med stöd av en starkare jämförande EU-faktabas och bättre spridning av resultaten på EU-nivå samt nationell och lokal nivå.

4.5 Stärkande av den geopolitiska dimensionen av det europeiska området för utbildning

Den geopolitiska dimensionen av det europeiska området för utbildning har blivit allt viktigare. Det europeiska området för utbildning har visat sig vara en drivkraft för reformer i andra länder och fungerar som en global kvalitetsstandard med flera åtgärder på detta område (t.ex. Jean Monnet-åtgärderna, yrkeskunskapscentrum och Erasmus+ lärarakademier) som når ut till länder och deltagare utanför EU, främjar de europeiska utbildningssystemens attraktionskraft, motiverar länder på väg mot EU-medlemskap och stöder dem i omvandlingen av deras utbildnings-, forsknings- och innovationssystem. Detta har stärkts ytterligare genom Global Gateway och EU:s globala investeringar i uppnåendet av det fjärde målet för hållbar utveckling om inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och livslångt lärande för alla, genom att främja rörlighet i utbildningssyfte och den digitala omställningen både inom och via utbildning samt kvalitet, jämlikhet, inkludering och jämställdhet i utbildningen. Dessutom stärktes det genom en ökning av budgeten för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete till utbildning från 7 % till 10 % och en förstärkt internationell dimension av Erasmus+-programmet (Erasmus Mundus), som nu är helt införd, med en total budget på 2,2 miljarder euro.

Utbildningsstöd som tillhandahålls av både EU och medlemsstaterna till Ukraina visar att Team Europe kan vara smidigt och effektivt när det gäller att hantera kriser, vilket visar mervärdet av ett sådant informellt och frivilligt samarbete. En aldrig tidigare skådad flexibilitet infördes i Erasmus+-programmet, som stödde integrationen av elever, studenter och personal i EU:s utbildningssystem, bland annat genom dess internationella dimension. Kommissionen kommer också att stödja Ukrainas återhämtning på utbildningsområdet, inklusive återuppbyggnaden av skadade ukrainska skolor. Med utgångspunkt i utbildningsdimensionen av Global Gateway-initiativet kommer kommissionen att fortsätta att stödja Team Europa-strategin för att främja utbildning av god kvalitet i partnerländerna, särskilt med tanke på den framtida återuppbyggnaden av Ukrainas utbildningssystem efter kriget. Efter det att Ukraina beviljades status som EU-kandidatland den 23 juni 2022 uppmanade kommissionen relevanta utbildningsmyndigheter att ansluta sig till arbetsgrupper för den strategiska ramen för det europeiska området för utbildning, som kommer att bidra till förbättrat ömsesidigt lärande och fortsatt stöd för att hantera de negativa effekter som invasionen av Ukraina har haft på utbildningen.

Kommissionen utvecklade tillsammans med västra Balkan agendan för västra Balkan om innovation, forskning, utbildning, kultur, ungdom och idrott . Agendan är inriktad på att föra västra Balkan närmare EU, även på utbildningsområdet. Som en konkret åtgärd kommer ett starkare partnerskap med västra Balkan att främjas inom ramen för Erasmus+ för att ge utbildningsorganisationer och utbildningsinstitutioner möjlighet att delta i viktiga strategiska åtgärder inom programmet, till att börja med europeiska universitetsallianser. Arbetet kommer också att fortsätta mer globalt, för att stärka den centrala roll som EU:s universitet kan spela för att maximera Europas globala inflytande och främja demokratiska värden och samarbete för fred. De europeiska universitetsallianser som stöds av Erasmus+ leder vägen genom att främja europeiska värden och en europeisk identitet och genom att revolutionera den europeiska högskolesektorns kvalitet och konkurrenskraft. Portalen Study in Europe fungerar också som en gemensam kontaktpunkt för marknadsföring, information och råd om studier i Europa. Den driver trafik till nationella webbplatser för högre utbildning, särskilt genom de enskilda landsprofilerna, och belyser fördelarna med att studera i Europa. Den är ett konkret uttryck för Team Europa-strategin, och de nätverksaktiviteter som anordnas under dess tak främjar ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis. Dessa bidrar till att främja Europa som ett studie- och forskningsmål i partnerländer över hela världen. Study in Europe, särskilt dess nätverksaspekter, kommer att vidareutvecklas i framtiden. Utbildning fortsätter också att vara en prioriterad fråga i EU:s samarbete i grannskaps- och utvidgningsländerna och gynnas av bilateral och regional finansiering inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen och instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete.

På medellång och lång sikt kommer kommissionen att stödja diskussioner med EU:s medlemsstater om att ytterligare främja en samordnad strategi för investeringar i utbildning i partnerländer, i syfte att positionera Team Europa som föregångare och en effektiv drivkraft inom utbildningssektorn, både på nationell och regional nivå och på global nivå.



5. Slutsatser och nästa steg

5.1 Huvudsakliga resultat

Denna genomgång har visat att det europeiska området för utbildning är på rätt spår: Under de senaste två åren har framsteg gjorts när det gäller att utarbeta initiativ för det europeiska området för utbildning, intensifiera samarbetet och det gemensamma skapandet och mobilisera medel för nationella reformer och investeringar. Det europeiska området för utbildning har gett oss en agenda för reformer, investeringar och samarbete för en rättvisare, bättre och framtidssäkrad utbildning för alla i Europa. Å ena sidan är det fortfarande för tidigt i genomförandeprocessen att få mätbara bevis på effekterna av åtgärder för det europeiska området för utbildning, förvaltningsreformer och EU-finansiering på nationell, regional och lokal nivå. Å andra sidan tyder de första indikationerna på att initiativ i medlemsstaterna och på EU-nivå har förstärkt varandra tack vare det gemensamma engagemanget för det europeiska området för utbildning och det europeiska samarbetet.

Den starkare styrningen visade det europeiska området för utbildning i praktiken. Det finns ett gemensamt ledarskap på nationell nivå och EU-nivå när det gäller att intensifiera samarbetet kring reformer och åtgärder för att uppnå målen på EU-nivå och en förmåga att möta nya utmaningar. Den förstärkta strategiska ramen möjliggjorde sammanslagning av kunskap och resurser, ett organiserat utbyte av god praxis och genomförande av konkreta lösningar. Den gemensamma ambitionen för det europeiska området för utbildning har ökat samarbetet och egenansvaret för gemensamma prioriteringar. Detta ledde till att utbildning blev en gemensam angelägenhet som bygger på gemensamma intressen.

Samtidigt som trenderna mot flera mål på EU-nivå visar på en positiv uppåtgående konvergens (andelen unga med högst grundskoleutbildning minskar, samtidigt som andelen personer med eftergymnasial utbildning och deltagandet i förskoleverksamhet och barnomsorg ökar) ser vi också betydande varningssignaler som kräver systematiska långsiktiga insatser för att kvaliteten och jämlikheten i utbildningen ska förbättras. Kommissionen kommer att fortsätta att förbättra resultatövervakningen på EU-nivå för att stödja evidensbaserat beslutsfattande och underlätta ömsesidigt lärande om de djupgående utmaningar som identifierats (bland annat genom att främja rättvisa i utbildningen och ta itu med den allt större lärarbristen i hela EU).