Yttrande från Regionkommittén om:

- "Vitboken om styrelseformerna i EU", och

- "En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen"

(2002/C 192/07)

BAKGRUND

"Vitboken om styrelseformerna i EU" av den 25 juli 2001 [KOM(2001) 428 slutlig].

Europeiska kommissionens meddelande om "En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen" av den 27 juni 2001 [KOM(2001) 354 slutlig].

"Protokoll om villkoren för samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén", undertecknat av institutionernas respektive ordförande den 20 september 2001 (CdR 81/2001 rév.).

Meddelande från Europeiska kommissionens ordförande om vitboken om styrelseformer "En förstärkt demokrati i Europa" från maj 2000 [SEK(2000) 901].

Kommitténs yttrande av den 11 mars 1999 om "För en verklig subsidiaritetskultur: en appell från Regionkommittén" (CdR 302/98 fin)(1).

Kommitténs yttrande av den 14 december 2000 om "Nya styrelseformer: Europa - en ram för medborgarinitiativ" (CdR 182/2000 fin)(2).

Kommitténs rapport av den 20 september 2001 om närhetsfrågor (CdR 436/2000 fin) och Salamancadeklarationen av den 22 juni 2001 (CdR 107/2001 fin).

Europaparlamentets resolution om kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU (A5-0399/2001).

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2002 om "Meddelande från kommissionen - En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen" (C5-0465).

Kommissionens beslut av den 29 juni 2001 att rådfråga Regionkommittén om meddelandet om "En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen", i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget.

Regionkommitténs presidiebeslut av den 12 juni 2001 om att utarbeta ett yttrande om "Vitboken om styrelseformerna i EU" och att ge utskottet för institutionella frågor i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande.

Utkastet till yttrande (CdR 103/2001), antaget med majoritet den 13 december 2001 av utskottet för institutionella frågor [föredragande: Michel Delebarre, borgmästare i Dunkerque].

Utgångspunkter

Det blir allt tydligare att de traditionella styrelseformerna inte längre kan motsvara dagens samhälles behov och att politikernas trovärdighet och legitimitet befinner sig i en djup kris.

EU:s medlemsstater och kandidatländerna måste tillsammans föra en diskussion om nya styrelseformer.

De bidrag som lämnats av olika organisationer, t.ex. Europeiska regionförsamlingen (AER), Europeiska kommuners och regioners råd (CEMR), konferensen för perifera kustregioner i Europa (CPMR), European Association of Development Agencies (Eurada) samt resultaten av en rad seminarier anordnade av Regionkommittén.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 43:e plenarsession den 13-14 mars 2002 (sammanträdet den 13 mars).

REGIONKOMMITTÉNS SYNPUNKTER OCH REKOMMENDATIONER

1. Allmänna kommentarer till förslagen i vitboken och rapporterna från arbetsgrupperna

1.1. Regionkommittén påminner om den uppföljning man bidragit till i förlängningen av kommissionens initiativ och det bidrag som kommittén kunnat lämna genom att anordna en rad seminarier och konferenser om olika aspekter av styrelseformer i Europa. Därmed har man gett representanter från det civila samhället, media, internationella företag, arbetsmarknadens parter, nationella och europeiska politiska partier och politiska organ både från EU-medlemsstaterna och kandidatländerna tillfälle att uttala sig i frågan vid sidan av de lokala och regionala myndigheterna.

1.2. Kommittén påminner likaså om yttrandet om "Nya styrelseformer: Europa - en ram för medborgarinitiativ", i vilket kommittén understryker vikten av att beakta olika aspekter av styrelseformerna och förespråkar en diskussion om den politiska kulturen som går långt utöver de enbart institutionella reformerna.

1.3. ReK noterar de framsteg som gjorts i denna riktning under det senaste året och anser att Europeiska kommissionens vitbok i principiellt hänseende utgör en godtagbar grund, öppen för förnyad dialog.

1.4. ReK uppskattar kommissionens förslag att förbättra sitt system för förbindelser med sina partner, dvs. EU-institutionerna, medlemsstaterna, de regionala och lokala myndigheterna och det civila samhället. Förbättringen skall bestå i att inbjuda dessa partner att omfatta en solid politisk vilja till utveckling inom ramen för respektive partners behörighet och roll.

1.5. Regionkommittén uppskattar kommissionens vilja att relatera alla föreslagna ändringar till den "nya pakten" mellan EU och medlemsstaternas medborgare genom att fram till den 31 mars 2001 föra en bred offentlig diskussion som utgör en andra etapp på vägen mot nya europeiska styrelseformer. Denna diskussion får en uppföljning i de ändringar som nästa regeringskonferens skall föra in i EG-fördraget i syfte att överbrygga klyftan mellan EU och dess medborgare och i syfte att uppmuntra allmänheten att diskutera EU:s värden, mål och beslut.

1.6. Vidare önskar ReK delta aktivt i förberedelseprocessen för och kontrollen av genomförandet av regler eller gemenskapspolitik genom att stödja samverkan mellan de olika nivåerna för geografiskt fördelat ansvar.

1.7. Regionkommittén har också med stort intresse tagit del av en rad frågor i kommissionens vitbok som kan få betydande återverkningar på den regionala och lokala dynamiken i EU och på medborgarnas dagliga liv(3).

1.8. Regionkommittén ser positivt på Europeiska kommissionens vilja att stärka de lokala och regionala aktörernas deltagande i beslutsprocessen på följande vis:

- De lokala och regionala aktörerna får en mer aktiv roll som informationsspridare till allmänheten i EU-frågor.

- Ett system inrättas för ordnad dialog tidigt i arbetet med att bereda politiken.

- Gemenskapspolitiken görs mer flexibel.

- Avtal om försöksverksamhet skall kunna upprättas för att bättre ta till vara den regionala och lokala särarten vid genomförandet av lagstiftning och politiska åtgärder med lokala konsekvenser.

1.9. Regionkommittén vill rikta uppmärksamheten på de analyser som finns i arbetsgruppens rapport. Rapporten uttrycker visserligen inte Europeiska kommissionens officiella ställningstagande men innehåller trots detta intressanta förslag när det gäller genomförandet av de riktlinjer som finns i vitboken. Detta gäller särskilt följande:

- Regionkommittén (för frågor av allmänt intresse) eller regionförbund eller grupper av regioner (för frågor av särskilt intresse) skall delta i EU:s politiska agenda och rådfrågas innan politiska beslut fattas genom en direkt dialog med generaldirektoraten och kommissionsledamöterna och/eller i diskussionsforum.

- Partnerskap skall bli en allmän metod i styrelseformer som gäller politik med återverkningar på lokal och regional nivå.

- Den lokala och regionala dimensionen samt hållbar utveckling skall integreras i gemenskapspolitiken med utgångspunkt i kommissionens initiativ. Kommissionen skall också få information i förberedande rapporter.

- Samarbetsmekanismer skall inrättas och kontrakt tillämpas som ett prioriterat medel då mål och metoder skall fastställas.

- Det transnationella och mellanregionala samarbetet skall ökas samtidigt som man utvecklar system anpassade till varje samarbetsområde och skapar ett nytt rättsligt gemenskapsinstrument för gränsöverskridande samarbete som skall ersätta de nationella instrument som stöter på problem.

1.10. Kommittén beklagar att kommissionen i vitboken inte uttrycker några ambitioner när det gäller formerna för genomförandet av de förespråkade principerna och önskar att debatter skall anordnas under perioden fram till mars 2002 för att snabbt komma fram till en konkret tillämpning av de reformer som föreslås för de gällande fördragen.

1.11. Regionkommittén efterlyser ett mer demokratiskt partnerskap och tydligare fördelning i fråga om mål och ansvar mellan de olika myndighetsnivåerna i enlighet med en konkret tillämpning av subisidiaritets-, närhets- och proportionalitetsprinciperna.

1.12. Kommittén understryker att det redan nu i praktiken ankommer på regionala och lokala myndigheter att genomföra gemenskapsrätt och i många fall även gemenskapspolitik.

1.13. ReK anmodar kommissionen att beakta förslagens administrativa, ekonomiska och territoriella återverkningar på regional och lokal nivå innan bestämmelser antas.

1.14. Vidare uppskattar ReK att kommissionen velat förklara hur den beaktar eller inte beaktar Regionkommitténs yttranden genom att i sistnämnda fall motivera varför ett yttrande inte kan beaktas i förslagen.

2. En ny politisk och administrativ kultur

2.1. Regionkommittén uppskattar kommissionens förslag att fokusera sin verksamhet på att ta politiska initiativ, att verkställa beslut, att uppträda som fördragets väktare och att företräda gemenskapen internationellt, och uppskattar att Europaparlamentet och alla nationella parlament inom EU och kandidatländerna föreslås bli mer aktiva när det gäller att uppmuntra offentlig debatt om Europas och den europeiska politikens framtid.

2.2. Kommittén anser att rådets sammanträden bör ske öppet, att områdena där beslut fattas med kvalificerad majoritet bör utvidgas kraftigt och att Europaparlamentet i vilket fall som helst bör ha medbeslutanderätt på alla områden där beslut fattas med kvalificerad majoritet.

2.3. Vidare uttrycker ReK sin förvåning över tanken på att inrätta en andra kammare som uteslutande skulle bestå av nationella riksdagsledamöter för att rätta till det demokratiska underskottet.

2.4. Regionkommittén understryker dessutom nödvändigheten av att förstärka Europaparlamentets roll i syfte att väga upp det demokratiska underskottet och anser att kravet på större närhet till medborgarna även kunde uppfyllas genom större samstämmighet och genom de lokala och regionala instansernas bidrag på EU-nivå, särskilt via Regionkommittén där dessa instanser är företrädda.

2.5. Kommittén är övertygad om att en ny politisk kultur är nödvändig för att styra 2000-talets komplexa samhälle i Europa. Tonvikten bör läggas på såväl processen som förfarandena, och på såväl de olika frågorna som institutionerna.

2.6. ReK understryker dock att det i detta sammanhang krävs nya definitioner och klara regler om öppenhet och ansvarsförhållanden som gäller för alla aktörer som medverkar i processen.

2.7. Regionkommittén anser att en balanserad fördelning mellan kvinnor och män samt olika underrepresenterade gruppers deltagande i beslutsprocessen är ett centralt villkor för goda styresformer, och detta bör integreras som en vägledande princip i genomförandet av vitboken.

2.8. Vidare samtycker kommittén till kommissionens förslag att öka insynen och anta ett brett program för förenkling av gemenskapslagstiftningen med möjlighet att tillgripa den öppna samordningsmetoden inom EU:s behörighetsområden. Användningen av denna metod får dock inte minska medlemsstaternas eller de lokala och regionala myndigheternas beslutanderätt eller leda till att EU-institutionernas befogenheter på omvägar utvidgas till att omfatta områden som enligt fördragen inte ingår i EU:s befogenhetsområden.

2.9. Kommittén anser att EU-direktiven, med hänsyn till de återverkningar som gemenskapslagstiftningen får på lokal och regional nivå, borde vara mer allmänt utformade. Det konkreta genomförandet av gemenskapslagstiftningen bör överlämnas åt de regionala och lokala myndigheterna.

3. Nya former av beslutsfattande i EU

3.1. Regionkommittén uppskattar att kommissionen önskar ett bättre samspel med regionala och lokala myndigheter och det civila samhället i form av en systematiskt ordnad dialog.

3.2. Kommittén efterlyser en uppmaning till samråd på bred bas med företrädarna för det civila samhället men anser det vara nödvändigt att undvika sammanblandning mellan demokratisk legitimitet med direkt folkvalda och en starkare koppling till icke-statliga organisationer och andra företrädare för enskilda samhällsintressen.

3.3. Kommittén önskar att den rådfrågningskodex som kommissionen föreslår skall ta hänsyn till detta.

3.4. ReK föreslår att de unga engageras i större utsträckning i EU:s projekt.

3.5. Vidare konstaterar ReK att en välfungerande samordning mellan länderna är nödvändig för att förbättra det sätt på vilket reglerna genomförs och tillämpas i hela EU.

3.6. Kommittén stöder utvecklingen av samrådsmekanismer som föregår beslutsfattande och inrättandet av "samregleringsinstrument" som kunde vara ett effektivt medel att uppnå EU:s mål. Kommittén vill dock betona att samregleringsmetoden endast bör tillämpas i samband med fastställande av tekniska normer, och att den med hänvisning till den demokratiska kontrollen under inga omständigheter får utsträckas till områden där det på grund av de intressen som måste beaktas krävs lagstiftning.

3.7. Dessutom anser ReK att kommissionens förslag om inrättande av nya, självständiga regleringsbyråer på vissa klart bestämda områden är intressant, men att detta måste övervägas ur en demokratisk och öppen synvinkel samt att EU:s undantagskaraktär beträffande administrativa befogenheter strikt måste bibehållas.

3.8. Slutligen anser kommittén att beslutsförfarandena bör förenklas och att lagstiftningen skall ses över för att EU-institutionerna effektivare och snabbare skall kunna ingripa vid ändrade förhållanden samtidigt som beslutens demokratiska karaktär måste garanteras.

4. Vikten av information och kommunikation

4.1. Regionkommittén understryker vikten av tillgång till information i ett samhälle där det demokratiska deltagandet i ökad utsträckning är ett individuellt val och där den kollektiva representationens karaktär är stadd i förvandling. Därför bör arbetet med en europeisk offentlighetsprincip påskyndas.

4.2. Kommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag och vilja gällande ökad öppenhet med inriktning på informationspolitik och användning av IT samt gällande regelbunden information över datanätet och upprättandet av en omfattande databas som läggs ut på nätet i enlighet med kommissionens meddelande om "En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen(4)".

4.3. Regionkommittén har för avsikt att främja införandet av s.k. e-förvaltning. Målet är att modernisera förvaltningssystemen och att förbättra tillgången till allmännyttiga tjänster på i första hand lokal och regional nivå. Enligt ReK:s åsikt är e-förvaltning det bästa sättet att utveckla såväl interaktivitet mellan medborgarna och myndigheterna som tjänster med hög effektivitet och kvalitet, samtidigt som principerna om närhet, insyn och tillgång till information främjas.

4.4. Vidare understryker ReK den grundläggande vikten av att alla medborgare har tillgång till objektiv, fullständig och pålitlig information för att trygga en levande demokrati och noterar att TV, radio och tidningar, samt i allt högre grad Internet, är de huvudsakliga informationskällorna för nyheter.

4.5. Regionkommittén anser det nödvändigt att EU:s institutioner tar effektiva initiativ till att via massmedia sprida kännedom om aktuella frågor och beslut på ett så brett och objektivt sätt som möjligt.

4.6. Kommittén anser att denna nya informationspolitik inte bör begränsa sig till innehållet och spridningssätten. För att EU:s medborgare bättre skall förstå och uppskatta unionen bör man särskilja tekniska dokument som inte direkt riktar sig mot allmänheten från information till medborgarna, som bör vara mer tillgänglig och fri från teknokratisk jargong.

4.7. ReK anmodar de ansvariga på regional och lokal nivå att samarbeta med Regionkommittén för en förbättrad information.

4.8. ReK uppmanar alla styrelsenivåer att göra det möjligt för ett större antal medborgare, i alla åldrar och med olika bakgrund, att få utbildning i datakunskap och språk, eftersom sådana kunskaper är grundläggande förutsättningar för att delta i ett europeiskt demokratiskt samhälle och i den offentliga debatten.

4.9. Kommittén uppmanar också alla nationella, regionala och lokala myndigheter att säkerställa att det europeiska medborgarskapet och medvetenheten om integrationsprocessen fram till den aktuella utvidgningsfasen uttryckligen integreras i läroplanerna och att lärarna får utbildning i detta.

4.10. Regionkommittén framhåller sitt bidrag till den "Dialog om Europa" som lanserades av kommissionen i februari 2000, och kommitténs möjligheter att bidra med spridningseffekter erkänns i kommissionens dokument "Debatten om Europeiska unionens framtid"(5), liksom kommitténs strävan att verka för en decentraliserad information som kännetecknas av närhet till medborgarna.

4.11. Kommittén påminner också om åtagandena i protokollet om samarbetsformerna för kommissionen och Regionkommittén gällande kommitténs roll inom ramen för EU:s informations- och kommunikationspolitik, och i synnerhet punkterna 15 och 16 om hur kommissionens skall lyfta fram kommitténs roll och sprida information om Regionkommitténs verksamhet.

4.12. Regionkommittén föreslår att kommissionens och Regionkommitténs informationsavdelningar inom ramen för protokollet sammanträder med jämna mellanrum för att fastställa vilka aktiviteter som skulle vara lämpliga att anordna i samverkan. Man bör då prioritera sådana ämnen som har direkta återverkningar på medborgarnas dagliga liv och som helt eller delvis ingår i de lokala och regionala myndigheternas allmänna politiska ansvarsområden, t.ex. utbildning, sysselsättning, transporter eller miljö.

4.13. Vid översynen av informationspolitiken måste deltagande från Regionkommitténs samt de regionala och lokala myndigheternas sida garanteras inom ramen för det mellaninstitutionella samarbete som förordas av kommissionen. Detta partnerskap bör tilldelas lämpliga instrument, medel och ekonomiska resurser.

5. De regionala och lokala myndigheternas deltagande i de europeiska styrelseformerna

5.1. Regionkommittén upprepar sitt tidigare krav att principen om lokalt och regionalt självstyre skall erkännas och skrivas in i fördragen.

5.2. Kommittén stöder den decentraliseringsprocess som pågår i Europa, men anmodar de regionala och lokala myndigheterna att föra en intensifierad samarbets- och solidaritetspolitik och att söka kunskap om mångfalden och utvecklingen i andra områden.

5.3. ReK anser att en enhetligare politik och flexibilitet i lagstiftningen med användning av de medel som står till buds är väsentliga beståndsdelar i utvecklingen av lagstiftning och program med starka återverkningar på lokal och regional nivå.

5.4. Kommittén stöder de åtgärder som kommissionen har vidtagit i denna riktning med förbehåll för att en förnyad granskning av förslagen kan komma att behövas när alla detaljer är klara.

5.5. ReK hoppas att de trepartsavtal "med fastställda mål" som föreslås i vitboken utvecklas till ett effektivt redskap för att göra regionala och lokala myndigheter delaktiga i tillämpningen av den gemenskapspolitik som berör dem mest direkt, och att hänsyn tas till varje medlemsstats interna behörighetsfördelning.

5.6. Regionkommittén stöder förslaget till samordning av gemenskapspolitiken i följande fyra steg:

- Kommissionen bör med bestämda intervall lägga fram ett dokument med strategiska riktlinjer som syftar till att gynna samordningen av gemenskapspolitiken och dess konsekvenser.

- Det bör göras en strategisk utvärdering av återverkningarna och samråd bör ske med regionala och lokala myndigheter tidigt i arbetet med att utarbeta riktlinjedokumenten.

- Kommissionen bör inför de andra EU-institutionerna lägga fram sina förslag, och eventuellt redovisa de alternativ som ligger bakom de slutliga förslagen.

- Kommissionen bör anmoda rådet och parlamentet att vidta organisatoriska åtgärder och göra bedömningar med beaktande av de förväntade återverkningarna och samordningsbehoven med olika sektoriella beslutsinstanser.

5.7. Regionkommitténs roll i det politiska beslutsfattandet bör i hög grad förstärkas i syfte att starkare anknyta de regionala och lokala offentliga myndigheterna till projekten redan i inledningsskedet och engagera dem mera i den europeiska politiska dagordningen.

5.8. I detta sammanhang ser kommittén positivt på att kommissionen stöder en utvidgning av Regionkommitténs roll som remissinstans men bedömer dock att det är nödvändigt att fördjupa förslagen innan man fattar beslut. Regionkommittén bör göra följande:

- Delta i beredningen av besluten i ett tidigare skede, till exempel genom att göra utredningar innan kommissionen lägger fram sina förslag.

- Samla in föredömliga exempel på hur lokala och regionala myndigheter involveras i beredningen av EU-beslut i medlemsstaterna.

- Se över vissa direktivs inverkan på lokala och regionala förhållanden, och rapportera till kommissionen om möjligheten av en mer flexibel tillämpning (tidsram: före slutet av 2002). Kommissionen kommer sedan att överväga hur man mer regelmässigt kan införa sådan flexibilitet i fråga om vissa delar av gemenskapslagstiftningen.

5.9. ReK accepterar att kommittén måste se över sin struktur och sitt arbetssätt för att garantera att Regionkommittén fullgör sina uppdrag som representant och rådgivare på ett effektivt sätt. ReK begär att få medel som gör det möjligt att spela en aktivare roll i utformningen av politiken, så att kommittén blir mer inflytelserik än tidigare.

5.10. Därför anser ReK att man absolut måste ta vara på remissperioden för att tillsammans med kommissionen fastställa formerna för hur dessa riktlinjer skall tillämpas.

5.11. Regionkommittén frågar sig hur kommissionen skall gå tillväga för att vid utarbetandet av ny politik inleda en mer systematisk dialog i ett tidigt skede med företrädarna för regionala och lokala myndigheter genom nationella och europeiska sammanslutningar samt hur kommissionen skall organisera denna systematiska dialog med de europeiska och nationella sammanslutningar för regionala och lokala myndigheter, med hänsyn tagen till lagar och förvaltningssystem.

5.12. Kommittén påminner i detta sammanhang om sin avsikt att stärka samrådet med sammanslutningar på nationell nivå och EU-nivå som företräder regionala och lokala myndigheter, och uppskattar kommissionens vilja att stödja strävandena på detta område.

5.13. Med avseende på tydlighet och effektivitet anser ReK därför att den strukturerade dialog som kommissionen vill upprätta med dessa sammanslutningar bör ligga helt i linje med den uppvärdering av kommitténs engagemang tidigt i gemenskapens beslutsprocess som uttryckligen förordats, bl.a. i vitboken. Dialogen bör även följa kommissionens åtagande i den gemensamma deklarationen av kommissionens ordförande Prodi och Regionkommitténs ordförande den 20 september 2001 om att göra Regionkommittén till en "betydelsefull länk mellan EU-institutionerna och de lokala och regionala myndigheterna".

5.14. Vidare anser ReK att sådana nya styrelseformer skulle göra det möjligt för de olika myndighetsnivåerna att samarbeta i större utsträckning och på ett mer effektivt sätt.

5.15. Kommittén ser gärna att man förstärker samarbetet med de lokala aktörer som måste genomföra EU-beslut med återverkningar på lokal nivå, och att man utvärderar kostnaderna för genomförandet och den ökade belastningen på de regionala och lokala myndigheternas budget.

5.16. Kommittén anser också att det breda registret av regionala och lokala myndigheter, med sin mångfald av uppdrag och behörighetsområden, särskilt inför utvidgningen skall få möjlighet att yttra sig i de olika skedena av EU:s beslutsprocesser. Detta deltagande skulle kunna förstärka de regionala och lokala myndigheternas roll när det gäller att aktivt marknadsföra EU-tanken bland medborgarna.

5.17. Slutligen ser Regionkommittén positivt på att det belgiska rådsordförandeskapet bland sina prioriteringar klart har hänvisat till regionernas roll och hoppas att det spanska ordförandeskapet kommer att göra detsamma, vilket överensstämmer med regionernas önskan om ökat deltagande i beslutsfattandet. Denna dialog måste underlätta den övergripande förstärkningen av samrådsmekanismerna och inbegripa alla regionala och lokala myndigheter.

6. De institutionella reformerna och översynen av fördragen

6.1. Regionkommittén anser att vitboken och dess förslag till förmån för nya styrelseformer inom EU skall integreras i debatten om unionens framtid.

6.2. Regionkommittén framhåller att politiken för territoriell sammanhållning bör föras in i fördragen, eftersom ansvaret för denna delas av EU, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna. Man måste dock säkerställa att det fortfarande blir möjligt för medlemsstaterna och regionerna att föra en självständig regionalpolitik. Det måste vara möjligt att med hjälp av regionalpolitiska och mellanregionala initiativ, som är inriktade på att avlägsna hinder för varje regions egna utveckling, försöka få bukt med de (sub)regionala skillnaderna, såsom de bedöms i den egna regionen och inte utifrån ett schematiskt EU-genomsnitt.

6.3. Kommittén önskar att EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna får laga kraft och integreras i fördragen inom ramen för en konstitutionell process.

6.4. Dessutom hoppas ReK på att individers och samfunds grundläggande rättigheter i ett utvidgat EU får ett rättsligt och institutionellt erkännande, vilket kan skapa starkare band mellan européerna och på ett avgörande sätt bidra till uppkomsten av ett verkligt europeiskt medborgarskap som blir till något mer än bara ett begrepp.

6.5. Regionkommittén ser ånyo positivt på att man i Nicefördraget tillgodosett kommitténs krav på att dess ledamöter skall vara folkvalda eller ansvariga inför en folkvald församling för att få ingå i Regionkommittén.

6.6. Därmed samtycker kommittén till det förslag som framlagts av kommissionens ordförande om förstärkt legitimitet för Regionkommittén och att kommittén skall kunna göra sig hörd i debatten om EU:s framtid.

6.7. Kommittén välkomnar inledningen av det konvent som skall förbereda nästa översyn av fördragen.

6.8. Regionkommittén värdesätter att den fått observatörsstatus inom konventet och att den direkt kan bidra till det pågående arbetet.

6.9. Kommittén anser också att det är motiverat att i EU:s grundtexter fastställa att det av demokratiska skäl är nödvändigt att erkänna de regionala och lokala myndigheternas ställning i förhållande till unionen och kräver att de lokala och regionala myndigheternas roll understryks i perspektivet av förstärkt samarbete.

6.10. Kommittén betonar att en precisering av behörighetsfördelningen och en effektivare tillämpning av proportionalitets- och närhetsprinciperna utgör viktiga utgångspunkter för EU:s reformprocess och för fastställandet av styrelseformerna. Då åtgärder på gemenskapsnivå förbereds bör man alltid noggrant analysera grunderna för åtgärderna samt deras nödvändighet, EU-institutionernas och medlemsstaternas respektive befogenhetsområden samt hur olikheter på nationell, regional och lokal nivå har tagits i beaktande.

6.11. Vidare önskar ReK att den vertikala decentraliseringen och samarbetet mellan de olika förvaltningsnivåerna på ett lämpligt sätt kompletteras av nya mekanismer för samarbete mellan regioner och ett partnerskap som är mer eller mindre formaliserat i avtal med andra lokala myndigheter eller med representanter för det civila samhället. Man bör dessutom utnyttja den sakkunskap som finns i befintliga interregionala organisationer.

6.12. ReK hoppas att man vid utarbetandet av avtal mellan tre eller flera parter respekterar den interna behörighetsfördelningen så att det är de behöriga myndigheterna som skriver under avtal med kommissionen, antingen det gäller lagstiftande eller verkställande befogenheter.

6.13. Kommittén avser att genomföra det samförståndsavtal som slöts med kommissionen den 20 september 2001, om att delta helt och fullt i förberedelserna inför regeringskonferensen 2004 och att utöva sin funktion som företrädare för de regionala och lokala myndigheterna efter bästa förmåga.

6.14. För detta ändamål önskar ReK disponera de medel som krävs för att kommittén skall kunna "delta i beredningen av besluten i ett tidigare skede" och "samla in föredömliga exempel på hur lokala och regionala myndigheter involveras i beredningen av EU-beslut i medlemsstaterna".

6.15. Regionkommittén upprepar sin begäran om att få möjlighet att föra talan inför EG-domstolen för att kunna försvara sina rättigheter samt tillerkännas status som fullvärdig institution.

6.16. Kommittén begär också att dess roll omvärderas inom ramen för den nya EU-strukturen, så att de ansvarsområden som ligger utanför den ursprungliga rollen som rådgivande organ skall stadfästas, i synnerhet i fråga om förberedande lagstiftningsarbete och effektiv uppföljning av genomförda åtgärder, samt att kommittén ges behörighet att genomföra undersökningar om huruvida subsidiaritetsprincipen efterlevs, och även ges ett mandat att övervaka direktivens och förordningarnas följder för de regionala och lokala myndigheterna.

Bryssel den 13 mars 2002.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 198, 14.7.1999, s. 68.

(2) EGT C 144, 16.5.2001, s. 1.

(3) - I vitboken förslås att processen för utarbetandet av EU:s politikområden blir ännu öppnare så att medborgarna och olika organisationer blir mer delaktiga i deras utformning och tillämpning.

- Dessutom läggs förslag om att gemenskapspolitikens kvalitet skall förbättras, att bestämmelserna skall förenklas:

- att principer för goda styrelseformer skall tillämpas i fråga om unionens globala ansvar,

- att samarbetet mellan institutionerna skall stärkas samt att enhetligheten i unionens politik skall förbättras.

(4) KOM(2001) 354, 27.6.2001.

(5) KOM(2001) 176 slutlig.