EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.11.1997 
KOM(97) 618 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET RESULTATEN AV ANDRA ETAPPEN AV 
SLEM OCH OM UPPFÖLJNINGEN AV GENOMFÖRANDET AV~ 
REKOMMENDATIONERNA FRÅN DEN FÖRSTA ETAPPEN 

SAMMANFATTNING 
1. Vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996 upprepades vikten av förenklad 
lagstiftning och i detta sammanhang begärdes en utvidgning av SLIM-initiativet. Detta var 
en bekräftelse på det positiva mottagande som kommissionens rapport om projektets första 
etapp fick vid rådets (inre marknaden) möte den 26 november 1996. Europaparlamentet 
uttryckte i Crowley-rapporten sitt starka sföd för SLIM och för kommissionens arbete med 
att förenkla lagstiftningen. 
2. SLIM är inte det enda exemplet på förenklingsarbete. I handlingsplanen för den inre 
marknaden, som godkändes av Europeiska rådet i Amsterdam i juni 1997, föreslås att 
kommissionen skall utvidga förenklingsarbetet till att omfatta inte bara 
gemenskapslagstiftning utan också nationella åtgärder i samband med den inre marknaden. 
Detta "rullande förenklingsprogram" bör omfatta såväl SLIM-metoden som annat 
förenklingsarbete. I december kommer kommissionen att lägga fram en rapport om ett 
förbättrat lagstiftningsarbete till Europeiska rådet i Luxemburg. I denna rapport kommer 
kommissionen att ge en översikt över gemenskapens förenklingsarbete och betona vikten 
av detta, inbegripet SLIM och andra initiativ, t.ex. BEST. 
3. Syftet med detta meddelande är att sammanfatta SLIM-gruppernas rekommendationer för 
de fyra områden som diskuterats under den andra etappen, nämligen skyldigheter vad 
gäller mervärdesskatt, den kombinerade nomenklaturen för extern handel, banktjänster och 
gödningsmedel, liksom kommissionens ståndpunkt beträffande dessa rekommendationer. 
Syftet är också att informera rådet och Europaparlamentet om framstegen i genomförandet 
av SLIM-gruppernas rekommendationer från den första etappen. 
4. När det gäller genomförandet av rekommendationerna från den första etappen måste det 
poängteras att de problem som har uppstått vid genomförandet av Intrastat-
rekommendationerna (se nedan) visar att det finns vissa motsättningar mellan å ena sidan 
den politiska viljan att förenkla, som ministrarna för den inre marknaden upprepat vid flera 
tillfallen, och å andra sidan motviljan mot att införa enklare datainsamlingsförfaranden och 
anta en förenklad nomenklatur för intern handel. 
5. SLIM-grupperna bestod av fem experter från de nationella myndigheterna och fem 
företrädare för dem som använder lagstiftningen. De inledde sitt arbete i juni 1997 och 
lade fram sina rapporter i slutet av oktober 1997. Varje grupp leddes av en ordförande 
utsedd av den kommissionsledamot som ansvarar för lagstiftningen. En av de viktigaste 
uppgifterna var att öka insynen i SLIM-gruppernas arbete. Särskilda ansträngningar 
gjordes för att erhålla synpunkter från de medlemsstater och berörda parter som inte själva 
deltog i grupperna. 
I. Inledning 
Initiativet om en förenklad lagstiftning för den inre marknaden (Simpler Legislation for the 
Single market, SLIM) inleddes av komissionen i maj 1996 med mycket uppmuntran och 
starkt stöd från de ministrar som ansvarar för den inre marknaden. Syftet var att utreda hur 
lagstiftningen för den inre marknaden skulle kunna förenklas. Initiativet var också en del av 
kommissionens förtroendepakt för sysselsättning. Att förenkla lagstiftningen skulle vqra ett 
steg mot paktens mål alt öka den europeiska industrins konkurrenskraft och 
sysselsättningspotential. Det skulle också bidra till att öka insynen i unionens verksamhet och 
till att göra den effektivare utan att försämra skyddet för medborgarna, de anställda och 
miljön. 
Vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996 upprepades vikten av att förenkla 
lagstiftningen och i detta sammanhang begärdes en utvidgning av SLIM-initiativet. Detta var 
en bekräftelse på det positiva mottagande som kommissionens rapport om projektets första 
etapp fick vid rådets (inre marknaden) möte den 26 november 1996 I Crowley-rapporten1 
uttryckte Europaparlamentet sitt starka stöd för SUM och för kommissionens arbete med att 
förenkla lagstiftningen. I maj 1997 meddelade2 kommissionen att den inlett andra etappen av 
SLIM, där den skulle granska skyldigheter vad gäller mervärdesskatt, den kombinerade 
nomenklaturen för extern handel samt lagstiftning om gödningsmedel och banker. Vid sin 
granskning skulle kommissionen beakta förslag från medlemsstaterna, Europaparlamentet, 
Ekonomiska och sociala kommittén och företrädare för näringslivet. 
Kommissionen beaktade följande faktorer när den valde de områden som skulle behandlas i 
den andra etappen av SLIM: 
- Tecken på att den berörda lagstiftningen var alltför komplicerad och därför medförde en 
orimligt betungande administration för företagen. 
- Behovet av att se till att användningen av SLIM-metoden tillför ett mervärde. 
- Behovet av att nå en balans mellan målen för vart och ett av de berörda områdena och 
SLIM-metodens arbetskapacitet (små grupper som arbetar under kort tid). 
- Tillgång till tillräckliga resurser inom kommissionens enheter. 
- Önskemålet att inte störa redan pågående arbete med att omarbeta eller sammanföra lagar. 
SLIM är inte det enda exemplet på arbete med att förenkla lagstiftningen. I handlingsplanen 
för den inre marknaden3, som godkändes av Europeiska rådet i Amsterdam, föreslås att 
kommissionen skall utvidga förenklingsarbetet till att omfatta inte bara 
gemenskapslagstiftning utan också nationella åtgärder i samband med den inre marknaden. På 
detta sätt skulle man kunna förhindra att SLIM blir ett isolerat initiativ för att ta itu med de 
problem som beror på en alltför komplicerad lagstiftning och därmed får en begränsad 
verkan. Detta "rullande förenklingsprogram" bör omfatta såväl SLIM-metoden som annat 
förenklingsarbete. För att förenklingsarbetet inte skall tappa fart, innehåller handlingsplanen 
två nya SLIM-etapper som inleds i januari och maj 1998.1 december kommer kommissionen 
att lägga fram en rapport om ett förbättrat lagstiftningsarbete för Europeiska rådet i 
1 Crowley-rapporten, A4-0108/97, antagen den 9.4.1997. 
2 Kommissionens arbetsdokument SEC(97) 951,14.5.1997. 
' Kommissionens meddelande till Europeiska rådet, CSE(97)1 slutlig, 4.6.1997. 
Luxemburg. I denna rapport kommer kommissionen att ge en översikt över gemenskapens 
förenklingsarbete och betona vikten av detta, inbegripet SLIM och andra initiativ, t.ex. BEST. 
II. SLIM-arbetsmetoden 
SLIM-gruppernas arbete har visat sig vara mycket givande vad gäller förenklingsförslag inom 
olika områden. Att grupperna är små har främjat en öppen debatt och lett till att man kunnat 
klarlägga problemen och finna lösningar. Det avgörande måttet på SLIM-metodens framgång 
är emellertid hur snabbt och lätt förslag från gruppens rekommendationer leder till åtgärder, 
först genom att kommissionen utarbetar särskilda lagförslag och åtgärder och sedan i rådet 
och Europaparlamentet. 
De problem som har uppstått vid genomförandet av Intrastat-rekommendationerna (se nedan) 
visar att det finns en viss motsättning mellan å ena sidan den politiska viljan att förenkla, som 
ministrarna för den inre marknaden upprepat vid flera tillfällen, och å andra sidan motviljan 
mot att införa enklare datainsamlingsförfaranden och anta en förenklad nomenklatur för 
intern handel. 
SLIM-grupperna bestod av fem experter från de nationella myndigheterna och fem 
företrädare för dem som använder lagstiftningen. De inledde sitt arbete i juni 1997 och lade 
fram sina rapporter i slutet av oktober 1997. Varje grupp leddes av en ordförande utsedd av 
den kommissionsledamot som ansvarar för lagstiftningen. 
Kommissionen har beaktat de synpunkter som framförts efter det att den första etappen 
avslutats och framför allt koncentrerat sig på att förbättra insynen i gruppernas arbete. Detta 
var inte någon lätt uppgift, särskilt med tanke på den begränsade tid som fanns till 
förfogande, men gruppernas sekretariat skickade runt mötesrapporter, skrivelser och 
arbetsdokument så snabbt som möjligt. Grupperna skickade också frågeformulär till alla 
medlemsstater och övriga berörda parter om de huvudfrågor som skulle diskuteras. Det bör 
poängteras att alla grupperna i varierande omfattning fick skriftliga bidrag från 
medlemsstaterna och företrädare för användare som inte var representerade i grupperna. 
Dessa bidrag granskades noga och togs med i de avslutande diskussionerna. 
III. Uppföljning av SLIM:s pilotetapp 
A. Intrastat 
1. Bakgrund 
Vad gäller de förenklingsåtgärder på kort sikt med vilka Intrastat-gruppens 
rekommendationer genomförs har kommissionen redan antagit två förordningar, den ena om 
förenkling av angivandet av nettomassa4 och den andra om redovisning av varornas 
värde5. Ett utkast till Europaparlamentets och kommissionens förordning6 om en minskning 
av antalet insamlade data och ett utkast till Europaparlamentets och kommissionens 
förordning om en förenklad nomenklatur har lagts fram för och diskuterats av rådets grupp 
för ekonomiska frågor på dess möten den 15 juli och den 1 oktober 1997. 
4 Kommissionens förordning (EG) 2385/96 av den 16.12.1996, EGT nr L 326,17.12.1996. 
5 Kommissionens förordning (EG) 860/97 av den 14.5.1997, EGT nr L 123, 15.5.1997. 
6 KOM(97) 252 slutlig, 30.5.1997 och KOM(97) 275 slutlig, 4.6.1997. 
Andra förenklingsåtgärder som planeras på medellång och lång sikt är undersökningar om 
alternativa insamlingsmetoder, bland annat stickprov, ett system med två nivåer och ett 
enkelriktat system. Kompletterande åtgärder i form av informationskampanjer och ökad 
användning av datorsystem har planerats som komplement till åtgärderna på kort, medellång 
och lång sikt. 
2. Framsteg 
Förordningen om angivande av nettomassa trädde i kraft den 1 januari 1997 och 
förordningen om redovisning av varornas värde kommer att träda i kraft den 1 januari 
1998. 
Vad gäller minskningen av antalet insamlade data har medlemsstaterna starkt motsatt sig 
kommissionens inledande förslag. Ett kompromissförslag som lagts fram av ordförandeskapet 
har fått ett positivt mottagande, även om man ännu inte nått fram till en slutlig 
överenskommelse. Kommissionen har hittills reserverat sig mot förslaget, eftersom det ger 
mindre utrymme för förenkling, särskilt beträffande små och medelstora företag, än 
kommissionens inledande förslag. Vad gäller kommissionens förslag om införande av en 
förenklad nomenklatur har ordförandeskapet beaktat medlemsstaternas starka motstånd och 
inga framsteg har ännu gjorts. 
Vad gäller förenklingsåtgärder på medellång och lång sikt har kommissionen inlett en rad 
undersökningar i samarbete med medlemsstaterna för att bedöma vilka följder införandet av 
alternativa datainsamlingsmetoder, t.ex. stickprov, ett system med två nivåer och ett 
enkelriktat system, skulle få för näringslivet, framför allt för små och medelstora företag. 
Resultaten från och utvärderingen av undersökningarna förväntas föreligga under andra 
hälften av 1998. 
De kompletterande åtgärder som huvudsakligen ingår i Edicom-programmet har bidragit 
till förbättring och modernisering av Intratstat och har fått stöd av alla parter. Detta program 
omfattas av rådets beslut om Edicom7 fram till december 1999. Med tanke på att 
undersökningsresultaten med största sannolikhet kommer att visa att det behövs ytterligare 
förändringar av Intrastat-systemen under kommande år, måste utvidgningen och 
förlängningen av detta Edicom-program få hög prioritet. 
B. Erkännande av examensbevis 
I sitt meddelande till rådet om pilotprojektet SLIM8 meddelade kommissionen sin avsikt att 
lägga fram förslag om att före utgången av 1997 effektivisera arbetet i de rådgivande 
kommittéerna för examensbevis och att förenkla uppdateringen av listorna på examensbevis 
som automatiskt kan erkännas. För att nå detta mål fullbordar kommissionen för närvarande 
ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv som bör kunna antas och överlämnas 
till rådet före årets slut. 
I samma dokument meddelade kommissionen sin avsikt att i samband med genomgången av 
utbildningskraven i sjuksköterskedirektivet följa rekommendationen om införa ett mer 
resultatorienterat tillvägagångssätt vid fastställandet av utbildningskrav. Kommissionens 
enheter undersöker detta förslag tillsammans med Rådgivande kommittén för 
sjuksköterskeutbildning. 
7 Rådet beslut 96/715/EG av den 9.12.1996, EGT nr L 327,18.12.1996. 
8 KOM(96) 559 slutlig, 6.11.1996. 
G Prydnadsväxter 
I sitt meddelande till rådet om pilotprojektet SLIM meddelade kommissionen sin avsikt att 
lägga fram förslag som baserades på en noggrann genomgång av de olika alternativ som 
presenterats av SLIM-gruppen. Som ett resultat av denna genomgång avser kommissionen att 
lägga fram ett förslag till rådet före utgången av 1997 om en grundlig revidering av direktiv 
91/682/EEG. Förslaget kommer att syfta till att förenkla gällande lagstiftning och öka 
företagens konkurrenskraft och möjligheter att skapa arbetstillfällen. För att behovet av insyn 
skall beaktas kommer förslaget troligen att innebära en ändring av direktivet och framför allt 
behandla de områden där de största problemen finns enligt SLIM-gruppen. 
fl» Byssprodukter 
Arbetet med att förenkla byggproduktdirektivet i enlighet med SLIM-rekommendationerna 
har hittills inriktats på att göra utarbetandet av standarder inom detta område mer effektivt. 
1. En förbättrad process för att fatta beslut och utfärda mandat 
Kommissionen påskyndade utarbetandet av mandat åt CEN, inbegripet det nödvändiga 
grundläggande och åtföljande beslutet. Som en direkt följd av arbetet inom SLIM utarbetades 
fyra mandat9. Samtliga har erhållit ett positivt yttrande från Tillsynskommittén för 
byggprodukter och gått vidare till CEN, som i sin tur skall utarbeta ett arbetsprogram. I 
enlighet med tidsplanen för de tio arbetsprogram som CEN nyligen har lagt fram för 
kommissionen kan det komma enhetliga standarder för flera byggprodukter under 1998. 
Kommissionen har också utarbetat mandat för att fastställa riktlinjer för europeiskt tekniskt 
godkännande inom ett flertal områden10. Den första EG-märkningen av en byggprodukt enligt 
byggproduktdirektivet kommer att införas under första hälften av 1998 och gäller fästdon av 
metall för infästning i betong. 
I de flesta fall kräver harmonisering av byggprodukter att det finns harmoniserade normer för 
hur brandsäkerheten skall testas. Med hjälp av ekonomiskt och administrativt stöd från 
kommissionen har dessa frågor till slut kunnat lösas11. Harmoniserade normer för 
brandsäkerhetstester kommer att införas under 1999. 
Kommissionen avser att lägga fram de viktigaste återstående besluten och mandaten för 
tillsynskommittén senast i mitten av 1998. Därmed kommer kommissionen att ha behandlat 
mellan 80 % och 85 % av de byggprodukter som man räknar med kommer att omfattas av 
byggproduktdirektivets harmoniseringsprogram. Dessa produkter eller produktgrupper är 
samtidigt de som har den största ekonomiska betydelsen för byggbranschen. 
2. Ändring av byggproduktdirektivet 
Även om det förberedande arbetet med att fastställa enhetliga tekniska specifikationer 
framgångsrikt har avslutats inom vissa områden och snart kommer att avslutas inom andra 
områden, är det beträffande många byggprodukter fortfarande svårt att göra några framsteg, 
9 "Cement, byggkalk och andra hydrauliska bindemedel", "Stål för slakarmering och stål för spännarmering av 
betong", " Produkter för murverk", "Träbaserade skivor och närliggande produkter". 
10 "Sammansatta system för utvändig putsbelagd värmeisolering" (ETICS) och "Fästdon av plast för 
användning i betong och murverk". 
" Beslut 94/611/EEG om EG-klasser, mandat för reaktion på brandutveckling, beslut 96/603/EEG om klass A 
utan testning, mandat för brandhärdighet och beslut om enhetliga krav för provningsapparatur för "enstaka 
brinnande föremål" (single burning item, SBI). 
vilket leder till att den inre marknaden inte fungerar fullt ut. För att rätta till denna situation 
förefaller det nödvändigt att ändra byggproduktdirektivet. I enlighet med SLIM-gruppens 
rekommendation, upprepad i handlingsplanen för den inre marknaden12 och detaljerat 
beskriven i kommissionens meddelande om byggbranschens konkurrenskraft13, har 
kommissionen för avsikt att ändra byggproduktdirektivet för att det skall stämma överens 
med andra direktiv enligt den nya metoden. Ändringarna skulle syfta till att göra det möjligt 
för tillverkarna att ansöka om EG-märkning även om det inte finns några enhetliga tekniska 
specifikationer, under förutsättning att tillverkaren kan visa att produkten motsvarar de 
grundläggande kraven i direktivet. De föreslagna ändringarna skulle beröra artikel 4 och 
anslutande bestämmelser i direktivet. 
IV. SLIM-gruppernas rekommendationer under etapp II 
A. Moms 
1. Bakgrund 
Det nuvarande momssystemet medför orimliga kostnader och begränsningar för näringslivet 
och hämmar handeln mellan medlemsstaterna, eftersom de gällande reglerna är onödigt 
komplicerade. Skillnaderna i tillämpning av nationell lagstiftning snedvrider dessutom 
konkurrensen på den inre marknaden. 
För att den inre marknaden skall fungera bättre måste det nuvarande momssystemet 
omarbetas. Kommissionen har därför antagit ett arbetsprogram för att införa ett nytt 
gemensamt momssystem14, som bygger på principen om en enda beskattningsort och som 
skulle innebära att gemenskapen verkligen blev ett enda beskattningsområde. Ändå måste 
genomförandet av ett sådant program, som består av flera etapper, vara en del av en långsiktig 
strategi. Därför anser kommissionen att det är nödvändigt att omedelbart överväga 
kompletterande förenklingsåtgärder med vars hjälp man skulle kunna minska företagens 
kostnader och samtidigt förbereda införandet av det nya momssystemet. 
SLIM-gruppen har granskat vissa av de grundläggande skyldigheter som gäller moms, 
framför allt de som näringsidkarna åläggs inom ramen för det sjätte momsdirektivet'5 och 
motsvarande nationella genomförandeåtgärder. SLIM-gruppen har emellertid inte 
nödvändigtvis föreslagit lösningar på alla de problem man funnit, eftersom man i samband 
med genomgången av vissa frågor har kunnat konstatera att de endast kan lösas genom att 
kommissionen genomför ett arbetsprogram eller inom ramen för arbetet i flera olika 
kommittéer. 
2. Rekommendationer 
SLIM-gruppernas förenklingsförslag syftar främst till 
• att ändra de regler som gäller skatterepresentanter, 
• att förbättra och förstärka systemet med ömsesidigt bistånd vid skatteuppbörd, 
12 Se ovan. 
13 KOM(97) 539, slutlig. 
14 KOM(96) 328,22.7.1996. 
15 77/388/EEG av den 17.5.1977. 
• att harmonisera registreringsformaliteterna i medlemsstaterna, att införa en enda 
handläggningsinstans och ett registeringsformulär och identifikationssystem för alla 
företag i värj e medlemsstat, 
• att undersöka 1) vilka uppgifter som behövs för att utarbeta en momsfaktura och fastställa 
de juridiska och tekniska krav som bör ställas på elektronisk fakturering, 2) möjligheten 
att utforma en gemensam grundläggande momsdeklaration och nyttan av de olika 
uppgifter som krävs av medlemsstaterna, 3) hur lång tid det får ta för de nationella 
, myndigheterna att återbetala moms och 4) vilka möjligheter och metoder som finns för att 
reformera de förfaranden för återbetalning av skatt som fastställs i det åttonde 
momsdirektivet16, så att det skall bli lika lätt att återkräva skatt som betalats inom landet 
och skatt som betalats i en annan medlemsstat, 
• att göra uppgifterna i systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VAT 
Information exchange system, VIES)17 mer tillförlitliga och mer lättåtkomliga för 
näringsidkare, att undersöka möjligheterna att minska den arbetsbörda som VIES-
systemet medför för små och medelstora företag och för företag som endast i liten 
utsträckning ägnar sig åt handel inom gemenskapen, 
• att beakta fördelarna med en systematisk registrering av alla företag som är skyldiga att 
betala moms och samtidigt undersöka möjligheterna att införa ett antal tröskelvärden för 
små och medelstora företag för beskattning och inlämning av momsdeklarationer, och 
• att avstå från att ålägga näringsidkarna ytterligare skyldigheter som inte är absolut 
nödvändiga. 
3. Kommissionens ståndpunkt 
Kommissionen har för avsikt att före utgången av 1998 föreslå att bestämmelserna om 
ömsesidigt bistånd vid skatteuppbörd förstärks och att man genomför en lagstiftningsreform 
för att sänka kraven vad gäller skatterepresentanter. Kommissionen kommer också att föreslå 
att man börjar överväga en mer radikal reform av förfarandena för återbetalning av skatt 
som betalats i en annan medlemsstat än den där den skattskyldiga är etablerad. En 
undersökning om elektronisk fakturering kommer också att inledas under 1998. 
Kommissionen har också för avsikt att granska hur lång tid det tar att återbetala skatt inom 
gemenskapen. Som en del av sitt strategiska momsprogram kommer kommissionen inom kort 
att lägga fram ett förslag om harmonisering av avdragsrätten och en undersökning om det 
system som gäller för små och medelstora företag. Beträffande den sistnämnda frågan har 
kommissionen redan uppmanat medlemsstaterna att ge små och medelstora företag en 
förlängd tidsfrist för inlämning av momsdeklarationer^. VIES-systemet har redan 
genomgått en rad förbättringar sedan det skapades år 1993 och det är svårt att komma 
längre inom ramen för det nuvarande momssystemet. Trots detta kommer SCAC-kommittén 
att under 1998 granska hur mycket man kan minska arbetsbördan för små och medelstora 
företag och företag som endast i liten omfattning ägnar sig åt handel inom gemenskapen. 
Slutligen har kommissionen redan under 1997 rekommenderat att man inrättar en enda 
handläggningsinstans i varje medlemsstat19. 
16 79/1072/EEG av den 6.12.1979 
17 Förordning (EEG) nr 218/92 av den 27.2.1992. 
18 Rekommendation nr 97/344/EG av den 22.4.1997. 
19 Se ovan. 
B. Gödningsmedel 
1. Bakgrund 
Den gällande lagstiftningen om marknadsföring av gödningsmedel undersöktes inom ramen 
för SLIM på grund av att den ger stort utrymme för förbättringar, tex, genom förenkling av 
lagstiftningens utformning (för närvarande 16 direktiv), förtydligande av de harmoniserade 
reglernas räckvidd och effektivisering av förfarandet för godkännande och genomdrivande. 
2. Rekommendationer 
SLIM-gruppen konstaterade att lagstiftningen om gödningsmedel i sin nuvarande form 
fungerar bra i många avseenden. Gruppens slutsatser inriktas på fem möjligheter till 
förbättring och den har enhälligt kommit fram till följande allmänt formulerade förslag (se 
bilaga 2 för en närmare beskrivning): 
• De gällande direktiven om gödningsmedel ersätts med ett enda ändringsdirektiv, vilket 
leder till en tydligare och modernare lagstiftning. 
• Definitioner av gödningsmedel och av "EG-gödningsmedel" införs och de harmoniserade 
reglernas räckvidd avgränsas, t.ex. så att de i framtiden omfattar även organiska 
gödningsmedel och mineralgödningsmedel. 
• En rad förenklingar genomförs så att det blir lättare att lägga till nya gödningsmedel. 
• Ett enhetligt system för kontroll av genomdrivande och rapportering utförd av godkända 
laboratorier införs i enlighet med handlingsplanen för den inre marknaden20. 
• Kommissionens förslag om att lägga till nya gödningsmedel och nya grupper av 
gödningsmedel skall föregås av en granskning av en lämplig vetenskaplig kommitté. 
3. Kommissionens ståndpunkt 
Kommissionen stödjer alla de ovanstående rekommendationerna och härför avsikt att lägga 
fram de förslag som behövs för att genomföra dem. Den specifika rekommendationen om att 
fortsätta undersöka problemet med kadmium i gödningsmedel har redan genomförts och 
arbetet med detta pågår. 
G En kombinerad nomenklatur för extern handel 
1. Bakgrund 
Detta område var lämpligt att behandla inom SLIM-initiativet för att den kombinerade 
nomenklatur som används vid extern handel (KN) skulle kunna förenklas på ett sätt som var 
förenligt med de åtgärder som redan föreslagits av Intrastat-gruppen. 
Målet för KN-gruppen var inledningsvis att avskaffa de KN-underavdelningar (KN-koder) 
som har blivit föråldrade i ekonomiskt och handelsmässigt hänseende och därvid ta hänsyn 
till Intrastat-gruppens förslag. KN-gruppen beslutade emellertid i samband med att den 
genomförde sitt arbete att den skulle se över de framtida kraven på en KN som används vid 
extern handel och att överväga särskilda åtgärder för att minska företagens arbetsbörda. 
Gruppen granskade också förslagen om att hejda utökningen av KN och i stället göra den 
mindre, vilket tillsammans med andra förslag skulle leda till en modernisering av KN. 
20 Se ovan. 
2. Rekommendationer 
Med hänsyn till tidsfristen och till behovet av samordning med Intrastat-gruppens arbete 
ansåg KN-gruppen det olämpligt att lägga fram detaljerade förslag som skulle kräva 
omedelbara åtgärder. På grund av de snäva tidsgränserna ansåg gruppen det också olämpligt 
att fastställa en detaljerad tidsplan för genomförandet av de åtgärder som dess 
rekommendationer skulle leda till. Gruppen rekommenderade emellertid att sådana åtgärder 
skulle genomföras så snart som möjligt inom rimliga tidsgränser och att man som ett resultat 
av detta skulle inleda ett fortgående förenklingsarbete. Gruppen beslutade sig för att lägga 
fram elva rekommendationer och kom särskilt överens om att införa en uppförandekod för 
att behålla, skapa och stryka KN-underavdelningar i HS-nomenklaturen, vilket bör leda till en 
avsevärd minskning av antalet 8-siffriga KN-underavdelningar under kommande år. 
3. Kommissionens ståndpunkt 
Kommissionen stödjer KN-gruppens synpunkter, framför allt om att införa en uppförandekod 
som innebär att förenklingen koncentreras på vissa områden och som underlättar 
datarapporteringen. En upprensning bör inledas så snart som möjligt för att det skall vara 
möjligt att göra ändringar i den KN som skall börja tillämpas den 1 januari 1999. Alla KN-
nummer bör valideras (under en viss tid). 
Dessa åtgärder kan till en början vidtas inom den befintliga rättsliga ram som fastställts 
genom rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om 
gemensamma tulltaxan*•K 1 vissa fall beror resultatet inte bara på kommissionen, 
medlemsstaterna och näringslivet, utan även på reaktionerna från berörda parter utanför 
EU. 
Beträffande rapportens första rekommendation om användning av en enda nomenklatur för 
intern och extern handel anser kommissionen att detta skulle vara förenligt med de åtgärder 
som föreslagits för att förenkla nomenklaturen för statistik om handeln inom gemenskapen. 
Kommissionen lade i juni 1997 fram dessa åtgärder för Europaparlamentet och rådet som en 
följd av rekommendationerna från Intrastat-gruppen under etapp 1 av SLIM. Åtgärderna 
diskuteras fortfarande (se ovan). 
D. Banktjänster 
1. Bakgrund 
Bankdirektiven beskrivs ofta som tekniska och komplicerade. Målet för SLIM-gruppens 
arbete var att undersöka om lagstiftningen skulle kunna förenklas eller förbättras med tanke 
på att en del av dessa direktiv varit i kraft i tio eller till och med tjugo år. 
På grund av den begränsade tid man hade till sitt förfogande var gruppen tvungen att 
koncentrera sig på de viktigaste bankdirektiven. Den kom fram till den allmänna slutsatsen att 
dessa bankdirektiv inte kan förenklas i någon större utsträckning, eftersom direktivens 
komplicerade utformning motsvarar den komplicerade situation som de är inriktade på och 
ofta är resultatet av känsliga förhandingar på rådsnivå. Dessutom utgör de en 
sammanhängande lagstiftning som speglar det nära samarbetet mellan kommissionen och 
medlemsstaterna. 
21 EGT nr L 256, 7.9.1987, s. 1. 
10 
Gruppen konstaterade att de flesta av svårigheterna i samband med tillämpningen av EU:s 
bankdirektiv inte beror på att direktiven är onödigt komplicerade. Deras ursprung var tekniskt 
(svårigheterna med att tillämpa samma regler på skilda slag av kreditinstitutioner), 
förfarandemässigt (den i. unionens beslutsprocess inbyggda svårigheten med att lagstifta i en 
takt som motsvarar den snabba utvecklingen av finansiella tjänster och internationella 
standarder) och politiskt (medlemsstaternas skilda uppfattningar leder ibland till 
otillfredsställande kompromisser i direktiven). 
2. Rekommendationer 
SLIM-gruppen rekommenderade enhälligt 
• att alla relevanta nationella, europeiska och internationella insitutioner samordnar sina 
åtgärder för att undvika dubbla krav på rapportering, 
• att man ser till att åtgärder av rent teknisk karaktär eller som har varit föremål för långa 
diskussioner på internationell nivå kan antas genom ett snabbare förfarande, 
• att inkonsekvenser och skillnader mellan direktiven som upptäcks vid kodifiering 
granskas så snart som möjligt, och 
• att man bedömer konsekvenserna av att upphäva den tidsfrist som fastställs i artikel 2.4 i 
det första bankdirektivet mot bakgrund av att man skall besluta huruvida 
undantagsordningen skall utökas till andra kreditinstitut än de som fanns när det första 
bankdirektivet antogs. 
En majoritet av medlemmarna rekommenderade upphävande av artikel 20 i det andra 
bankdirektivet, där det fastställs att tjänster som tillhandahålls över nationsgränserna skall 
anmälas i förväg. Man rekommenderade också att medlemsstaterna skall förmedla uppgifter 
angående övervakningen genom en enda "knutpunkt". En del av gruppens medlemmar 
rekommenderade kommissionen att göra en lista över alla de krav på rapportering som EU:s 
kreditinstitut för närvarande omfattas av och, i förekommande fall, att föreslå lösningar som 
skulle förbättra situationen. En minoritet av medlemmarna rekommenderade också att 
medlemsstaterna skulle göra en lista över de åtgärder som de anser ligga i det allmännas 
bästa. Dessa listor skulle förmedlas till bankerna innan de inleder verksamhet i värdstaten. 
3. Kommissionens ståndpunkt 
Kommissionen stödjer de flesta av dessa rekommendationer och uppmanar alla myndigheter 
som kräver rapportering att se till att dubbelrapportering undviks. Kommissionen kommer att 
granska hela kommittéförfarandet under 1998. Kommissionen kommer inom kort att i 
gruppen för tolkning av bankdirektiven ta upp de problem som den stött på under arbetet med 
kodifieringen. Kommissionen kommer att vidta lämpliga åtgärder för att uppfylla 
rekommendationen i artikel 2.4 i det första bankdirektivet. 
Vad gäller rekommendationerna från en del av gruppens medlemmar stödjer kommissionen 
den om att upphäva artikel 20 i det andra bankdirektivet och kommer att vidta alla 
nödvändiga åtgärder för att genomföra rekommendationen. Kommissionen godtar i princip 
tanken på en enda nationell knutpunkt för rapportering, men anser att det skulle vara mycket 
svårt att få detta att fungera i praktiken, liksom tanken på en undersökning av kraven på 
rapportering, även om den anser att bankrörelsen själv är mer lämpad att genomfora en 
sådan undersökning. Kommissionen tvivlar på att det är möjligt att göra listor över åtgärder 
som ligger i "det allmännas bästa". Trots detta kommer den att undersöka om det är möjligt 
11 
att utvidga det informationsförfarande som gäller för filialverksamhet över nationsgränserna 
till att även omfatta tillhandahållandet av banktjänster över nationsgränserna. 
12 
BILAGAl 
SLIM-initiativet och moms 
1. Ändrade regler för lagstiftning om skatterepresentanter och ömsesidigt bistånd vid 
skatteuppbörd 
De svårigheter som härrör från användningen av skatterepresentanter beskrevs redan i 
kommissionens rapport om bestämmelserna om skattetransaktioner som genomförs av 
skattskyldiga personer som inte är etablerade i den berörda medlemsstaten. 
Medlemsstaterna har inte gjort tillräckligt för att genomföra rapportens rekommendationer, 
eftersom problemet är så komplicerat och så nära knutet till nivån på det ömsesidiga 
biståndet vid skatteuppbörd. 
2. Harmonisering av medlemsstaternas registreringsformaliteter 
SLIM-gruppen skulle framför allt vilja 
- förenkla formaliteterna för företag, framför allt vid starten av ett; nytt företag, genom att 
införa en enda handläggningsinstans som i varje medlemsstat sammanställer 
uppgifterna i ansökningarna om registrering och sänder dem vidare till andra 
- införa ett enda registreringsformulär för företag och 
- införa ett identifikationssystem som innebär att varje företag får ett enda nummer som 
det kan använda i alra sina kontakter med myndigheterna i landet. 
3. Införa moderna faktureringsmetoder 
Detta gäller både fakturans innehåll och de hjälpmedel som används vid faktureringen. 
SLIM-gruppen anser det därför vara nödvändigt 
- att undersöka vilka uppgifter som behövs för att utarbeta en momsfaktura och 
bestämma i vilken ordning uppgifterna skall anges, och 
- fastställa rättsliga och tekniska krav för elektronisk fakturering på gemenskapsnivå, 
vilket skulle garantera att denna typ av fakturering var minst lika säker som fakturering 
med hjälp av traditionella medel. 
4. Undersöka möjligheterna att utforma en gemensam grundläggande 
momsdeklaration 
Gruppen anser att många medlemsstater ännu har en bit kvar när det gäller att förenkla 
momsdeklarationerna. 
Även om gruppen anser att det ännu är för tidigt att överväga en harmonisering av 
momsdeklarationerna, tror den att stora framsteg skulle kunna göras om man utformade en 
gemensam grundläggande momsdeklaration, men gav medlemsstaterna frihet att vid behov 
begära ytterligare uppgifter. 
Slutligen måste man granska nyttan med de olika uppgifter som medlemsstaterna kräver 
att näringsidkarna lämnar in utöver momsdeklarationerna. Man måste också undersöka hur 
dessa uppgifter används. 
5. Undersöka hur lång tid det tar för myndigheterna att återbetala skattekrediter 
13 
6. Undersöka olika möjligheter och metoder att grundligt reformera förfarandena för 
återbetalning av moms till skattskyldiga som inte är etablerade i den berörda 
medlemsstaten 
Förfarandet för återbetalning av skatt enligt det åttonde direktivet måste omarbetas 
. grundligt, så att det blir lika lätt att få tillbaka skatt som betalats i en annan medlemsstat 
som det är att få tillbaka skatt som betalats inom landet. För att nå detta mål skulle man 
kunna göra det möjligt att i den medlemsstat där man är etablerad få tillbaka skatt som 
man betalat i en annan medlemsstat, förutsatt att de nödvändiga åtföljande åtgärderna 
genomförs. 
Denna reform måste på en och samma gång göra det enklare för näringsidkarna, leda till 
att myndigheterna kan förbättra kontrollen av de skattskyldiga och garantera att 
medlemsstaterna får sina momsintäkter. Den måste dessutom åtföljas av en harmonisering 
av reglerna om rätten att dra av ingående mervärdesskatt. 
7. Förbättra VIES-systemet och försöka minska den arbetsbörda som systemet medför 
för små företag 
Medlemsstaterna måste se till att de nationella databaserna uppdateras så snabbt som 
möjligt för att man skall kunna garantera att systemet är pålitligt. De måste också göra det 
så lättåtkomligt som möjligt för näringsidkarna. 
SLIM-gruppen föreslår att den behöriga kommittén för utbyte av information bör 
undersöka i hur stor utsträckning man kan minska den arbetsbörda som VIES-systemet 
medför för små företag och för företag som endast i liten omfattning ägnar sig åt handel 
inom gemenskapen. 
8. Beakta de små företagens speciella situation 
Gruppen konstaterar att det finns många skäl som talar för en systematisk registering av 
alla företag som betalar moms oavsett hur stor deras omsättning är. 
Gruppen konstaterar att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller den 
administrativa arbetsbördan för små företag, vilken ibland kan vara oproportionerlig med 
tanke på företagens omsättning. 
Tröskelvärdena för beskattning och inlämning av momsdeklarationer bör ses över. En 
undersökning måste genomföras för att fastställa sådana tröskelvärden, som skulle vara 
tillämpliga för alla små företag inom unionen. 
9. Begränsa onödiga skyldigheter 
Medlemsstaterna måste se till att de inte ålägger näringsidkarna onödiga skyldigheter vad 
gäller moms. 
14 
BILAGA 2 
SLIM-initiativet och gödningsmedel 
SLIM-rekommendation Kommissionens ståndpunkt 
1. Ett ändringsdirektiv om gödningsmedel, baserat 
på den gamla metoden, bör läggas fram för rådet 
och Europaparlamentet så snart som möjligt. 
2. Ändringsdirektivet bör medföra följande 
förenklingar av dossiersystemet för tillägg av 
nya gödningsmedel till de grupper av 
gödningsmedel som redan omfattas av 
lagstiftningen: 
• Inrättande av en liten ad hoc-grupp som skall 
ge kommissionen råd i samband med 
utarbetandet av förslag. 
• Fastslå att kriterierna för tillägg bör vara 
säkerhet, skydd för hälsa/miljö och att medlet 
är verkningsfullt när det används på avsett 
sätt. 
Ett krav på att rapportören presenterar 
godkända testmetoder (helst befintliga 
sådana) och toleransvärden inför förslag om 
att lägga till gödningsmedel till en grupp som 
redan omfattas av lagstiftningen. 
Bestämmelser om att grupper av nya 
gödningsmedel baserade på en blandning av 
befintliga EG-gödningsmedel av samma 
näringstyp kan tilläggas till bilagorna under 
förutsättning att lämpliga villkor är 
uppfyllda. 
Bestämmelser om att rapporter som stödjer 
ett förslag om att lägga till nya 
gödningsmedel skall granskas av 
vetenskapliga kommittéer om det finns 
farhågor om negativa följder för hälsa och 
miljö. Godtas. 
Detta är ett sätt att sammanföra gällande lagar och 
att modernisera och förenkla lagstiftningen. 
Godtas. 
Detta kommer att leda till att dossierer kan granskas 
snabbare. Närmare detaljer om gruppens 
sammansättning och funktion kommer att utarbetas 
samtidigt med utkastet till ändringsdirektiv. 
Godtas. 
Att medlet är verkningsfullt skulle i stor 
utsträckning kunna garanteras genom 
specifikationer för lägsta näringsinnehåll för varje 
grupp av gödningsmedel. 
Godtas. 
Detta kommer att leda till en snabbare granskning 
av dossierer och underlätta genomdrivandet. 
Godtas. 
Detta kommer att medföra att det går fortare att 
lägga till gödningsmedel. Närmare bestämmelser 
om blandningar som skall uteslutas av säkerhetsskäl 
kommer att fastställas i samband med utarbetandet 
av utkastet till ändringsdirektiv. 
Godtas. 
Detta kommer att garantera att förslag om nya 
gödningsmedel uppfyller kommissionens nya 
politik för vetenskapliga kommittéer. Valet av 
vetenskapliga kommittéer kommer att göras av 
Vetenskapliga styrkommittén och skulle vanligen 
omfatta Vetenskapliga kommittén för toxicitet och 
Vetenskapliga kommittén för växter, men skulle 
också kunna omfatta andra kommittéer. 
15 
SLIM-rekommendation Kommissionens ståndpunkt 
3. Ändringsdirektivet skulle omfatta följande 
särskilda villkor för tillägg av nya grupper av 
gödningsmedel till lagstiftningen: 
En övergångsperiod då förslag skulle läggas fram 
om specifikationer och marknadsföringsvillkor 
för dessa grupper av gödningsmedel och 
förslagen skulle genomgå en grundlig, oberoende 
granskning. 
Nya grupper av gödningsmedel bör läggas till 
endast sedan de testats på lämpligt sätt, antingen 
av en ad hoc-arbetsgrupp eller av kommissionen 
eller CEN.. 
4. Ändringsdirektivet bör innehålla bestämmelser 
om följande kontroller av genomdrivandet. 
Kontroller som skall utföras av ett nätverk av 
godkända laboratorier. 
Kontrollrapporter som skall utformas i enlighet 
med handlingsplanen för den inre marknaden. 
5. En vetenskaplig expertgrupp bör inrättas för att 
undersöka problemet med kadmium i 
gödningsmedel på EU-nivå. 
6. Ändringsdirektivet skall innehålla bestämmelser 
om märkning av gödningsmedlets fysiska 
sammansättning, t.ex. skall blandningar av 
gödningsmedel märkas "Blandning" och detta 
skall kompletteras med lämpliga anvisningar för 
användning. 
7. Organiska gödningsmedel och mineral­
gödningsmedel bör läggas till efter en 
övergångsperiod. odtas. 
etta kommer att garantera att förslaget om att lägga 
ill nya grupper av gödningsmedel överensstämmer 
ed kommissionens nya politik för vetenskapliga 
ommittéer. Valet av vetenskapliga kommittér 
ommer att göras av Vetenskapliga styrkommittén och 
kulle kunna omfatta Vetenskapliga kommittén för 
oxicitet, ekotoxicitet och miljön, Vetenskapliga 
ommittén för växter och andra kommittér, t.ex. 
ivsmedelskommittén, BSE-kommittén och 
ndergrupper. 
odtas. 
etta kommer att underlätta genomdrivandet i enlighet 
ed den nya metoden. Närmare detaljer om hur 
etoderna bör utvecklas och av vem kommer att 
eslutas när utkastet till ändringsdirektiv utarbetas. 
odtas. 
etta kommer att harmonisera genomdrivandet i 
nlighet med den nya metoden. 
odtas. 
etta kommer 
enomdrivande. att garantera ett enhetligt 
edan genomfört. 
etta problem har redan undersökts av arbetsgruppen 
ör gödningsmedel med hjälp av kommissionens 
onsult (ERM). GD III kommer att lägga fram 
esultaten av allt pågående arbete för granskning av de 
erörda vetenskapliga kommittéerna, vilket i sin tur 
kulle kunna leda till ytterligare arbete. 
odtas. 7 
etta är ett enkelt och rättvist sätt att ta itu med de 
roblem som eventuellt kan uppstå i samband med 
landningar av gödningsmedel. 
odtas. 
etta kommer att fullborda den inre marknaden för 
essä grupper och samtidigt ge ett gott skydd för hälsa, 
äkerhet och miljö. 
16 
BILAGA 3 
SLIM-initiativet och den kombinerade nomenklaturen för extern handel 
1. En av de sektorer som valdes ut för första etappen av SLIM var Intrastat-systemet för 
statistik om handeln inom gemenskapen. I ett arbetsdokument av den 14 maj 1997 
meddelade kommissionen också att en andra etapp skulle inledas. Denna skulle omfatta 
inrättandet av en grupp kallad KN-gruppen, som skulle se över den kombinerade 
nomenklaturen som används vid extern handel. 
2. KN-gruppens arbete skulle inriktas på att avskaffa KN-underavdelningar (KN-koder) 
som har blivit föråldrade i ekonomiskt och handelsmässigt hänseende. Man skulle 
samtidigt ta hänsyn till de förslag som lagts fram om Intrastat-systemet. 
3 I samband med sitt arbete undersökte gruppen de framtida kraven för en KN som 
används vid extern handel och övervägde vissa åtgärder för att minska företagens 
arbetsbörda. Gruppen granskade såväl förslag om att hejda utökningen av KN och i 
stället minska dess omfattning som andra förslag som skulle leda till en modernisering av 
KN. 
4. Som ett resultat av sitt arbete har KN-gruppen presenterat följande förslag: 
- En enda nomenklatur skall användas både för handel inom gemenskapen och för 
extern handel. 
- Den nuvarande grundläggande kodstrukturen i KN skall behållas och användas både 
för tulltaxor och statistik. 
- Kommissionen bör inte på ett godtyckligt sätt fastställa ett tröskelvärde för högsta 
antal KN-koder i en förenklad KN, men bör sträva efter en avsevärd minskning av 
det totala antalet 8-siffriga KN-koder från och med den 1 januari 1999. 
- En "uppförandekod" bör inrättas för administreringen av KN (tex. för arbetet med 
att behålla, skapa och stryka KN-koder). 
- Man bör sträva efter att förenkla KN på ett samordnat och balanserat sätt genom att 
uppmana dem som lämnar och använder uppgifter som är kopplade till KN att delta i 
förenklingsarbetet inom respektive sektor. 
- Kommissionens enheter bör tillsammans med medlemsstaterna och näringslivet 
granska vissa delar av KN, av vilka en del beskrivs i detalj nedan, och fastställa en 
tidsplan för genomförandet av detta. 
- Alla KN-koder skall valideras. 
- Om de ekonomiska konsekvenserna för en sektor är obetydliga och om det annars är 
lämpligt, bör förslag som ger kommissionen möjlighet att genom en autonom 
tulltaxeåtgärd avskaffa KN-koder av tulltaxekaraktär läggas fram för rådet. 
- Kommissionen bör inom HS-kommittén (en kommitté som sammankallas av 
Världstullorganisationen) förespråka behovet av att behålla den grad av enkelhet 
som behövs i olika sektorer. 
- Kommissionen bör i samband med handelsförhandlingar fortsätta att beakta behovet 
av att förenkla och underlätta användningen av EU:s tulltaxa. 
17 
- Kommissionens enheter bör i samarbete med medlemsstaterna fortsätta att utveckla 
metoder för att underlätta för dem som lämnar uppgifter kopplade till KN. 
5. Mot bakgrund av den begränsade tid som stod till förfogande och behovet av samordning 
med Intrastat-gruppens arbete ansåg KN-gruppen det olämpligt att lägga fram mer 
detaljerade rekommendationer och förslag som skulle kräva omedelbara åtgärder. 
6. Vissa av de åtgärder som skall vidtas om rekommendationerna följs kommer att kräva 
ändringar i KN-förordningen, medan andra kan genomföras inom gällande rättsliga 
ramar. I vissa fall beror resultatet inte bara på kommissionen, medlemsstaterna och 
näringslivet utan också på oberoende parter utanför EU. För vissa av åtgärderna kan 
externa resurser tillfälligt behövas. 
7. KN-gruppen ansåg det olämpligt att fastställa en detaljerad tidsplan för genomförandet 
av de föreslagna åtgärderna. Trots detta anser KN-gruppen att åtgärderna måste 
genomföras så snart som möjligt, men med rimliga tidsfrister för genomförandet. 
Gruppen anser också att SLIM-intiativet avseende KN kommer att leda till ett fortgående 
förenklingsarbete som kommer att ha återverkningar på många andra områden än KN 
(t.ex. EU:s Taric-system). 
8. Som en följd av dessa rekommendationer, framför allt genom inrättandet av en 
"uppförandekod för att behålla, skapa och stryka KN-underavdelningar ur HS-
nomenklaturen", räknar KN-gruppen med en avsevärd minskning av antalet 8-siffriga 
KN-underavdelningar under kommande år. 
18 
BILAGA 4 
SLIM-initiativet och banktjänster 
Rapporteringskrav 
Bakgrund: Enligt vissa medlemmar i SLIM-gruppen står bankerna idag inför ökade krav på rapportering, såväl 
av tillsynsskäl som av statistiska och monetära skäl. Detta påstås medföra avsevärda administrativa bördor och 
anses dessutom innebära mycket höga kostnader. 
Rekommendationer: 
Nr 1: SLIM-gruppen rekommenderar att alla berörda nationella, europeiska och internationella institutioner 
strävar efter att samordna sina åtgärder för att se till att dubbla krav på rapportering undviks. 
Nr 2: En majoritet av SLIM-gruppens medlemmar rekommenderar att om uppgifter för tillsyn krävs av fler än 
en myndighet i samma medlemsstat, skall dessa myndigheter undersöka möjligheterna att, utan att det 
påverkar tillämpningen av reglerna om tystnadsplikt, skapa ett system som innebär att de uppgifter som 
institutionerna får vid övervakningsarbetet förmedlas via en enda knutpunkt. 
Nr 3: Halva gruppen rekommenderar att kommissionen skall inleda en undersökning för att upprätta en lista 
över de olika rapporteringskrav som EU:s kreditinstitutioner omfattas av och, i förekommande fall, 
föreslå lösningar för att förbättra situationen. En arbetsgrupp bör inrättas för att utforma anvisningar för 
0 denna undersökning. 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer rekommendation nr 1 och 2 och uppmanar alla ansvariga 
myndigheter att beakta dessa rekommendationer, även om kommissionen anser att idén med en enda knutpunkt 
skulle vara mycket svår att genomföra i praktiken. Eftersom kommissionen inte är någon tillsynsmyndighet, har 
den inte några rapporteringskrav (med vissa undantag) och samlar inte in uppgifter och kan därför inte själv 
följa rekommendationen. Vad gäller rekommendation nr 3 anser kommissionen att undersökningen bör 
genomföras av bankrörelsen, som har de bästa förutsättningarna för att samla in de uppgifter som behövs för att 
upprätta en sådan lista. Kommissionen skulle vara beredd att granska undersökningen och att vidta alla lämpliga 
åtgärder inom ramen för sina befogenheter. 
Beslutsprocess 
Bakgrund: Alla medlemmar beklagade att det med nuvarande förfaranden inte är möjligt att snabbt anta eller 
ändra EU-regler om banktjänster, t.ex. att anta relevant EU-lagstiftning anpassad till utvecklingen på 
finansmarknaderna eller i en internationell sammanslutning för tillsyn (t.ex. BIS). 
Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att rådet, Europaparlamentet och kommissionen vidtar alla 
nödvändiga åtgärder för att se till att åtgärder som antingen är av rent teknisk karaktär eller som under en längre 
tid har diskuterats på internationell nivå omfattas av ett snabbt förfarande. 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation. I enlighet med Amsterdamfördraget 
har kommissionen åtagit sig att under 1998 granska kommittéförfarandet. 
Kodifiering 
Bakgrund: I samband med kodifieringen avslöjades inkonsekvenser och avvikelser mellan olika direktiv. Dessa 
problem kunde emellertid inte behandlas i samband med kodifieringen. 
Rekommendation: SLIM-gruppen betonar vikten av kodifiering och rekommenderar att de inkonsekvenser och 
avvikelser som upptäcks vid kodifiering snabbt skall undersökas av en arbetsgrupp bestående av nationella 
experter och kommissionen. Målet skall vara att lägga fram ett förslag till rådet om ändring av den kodifierade 
texten, om detta anses nödvändigt. 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation. Arbetet med dessa avvikelser 
kommer snart att inledas i den "Tekniska gruppen för tolkning av bankdirektiven". 
Små kreditinstitut 
Bakgrund: Medlemmarna diskuterade huruvida invecklade och komplicerade reglerna för stora institut eller för 
institut med en internationell dimension (t.ex. reglerna i kapitalkravsdirektivet) bör gälla även för små banker 
eller banker med enbart lokal eller regional verksamhet. 
19 
Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att man även i framtida EU-lagstiftning tar hänsyn till de små 
kreditinstitutens särskilda situation. 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation och kommer att följa den så långt 
som möjligt i kommande förslag. Kommissionen uppmanar alla andra institutioner som deltar i 
beslutsprocessen att beakta rekommendationen. 
Regler för det allmännas bästa 
Bakgrund: Frågan är om det är ett hinder för friheten att starta filialer och tillhandahålla tjänster över 
nationsgränserna att medlemsstaterna inte är skyldiga att informera banker som planerar att inleda verksamhet 
på deras territorium om sina nationella regler för det allmännas bästa. 
Rekommendation: Vissa av medlemmarna i gruppen (en minoritet av gruppens medlemmar) rekommenderar att 
behovet av insyn bör beaktas genom att medlemsstaterna åläggs att upprätta listor över de åtgärder som ligger i 
det allmännas bästa. Dessa listor över de regler som gäller för bankverksamhet skulle sedan överlämnas till nya 
banker innan de inleder verksamhet i värdstaten. 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen har tidigare försökt att upprätta sådana listor genom gruppen för 
tolkning av bankdirektiven. Detta misslyckades på grund av det stora antal åtgärder som skulle kunna beröras 
och på grund av osäkerheten kring hur begreppet 'det allmännas bästa' egentligen skall avgränsas. 
Kommissionen skulle emellertid kunna undersöka om det "triangulära" förfarande som fastställs i artikel 19.4 i 
det andra bankdirektivet för filialer skulle kunna utvidgas till att omfatta även tillhandahållande av tjänster över 
nationsgränserna. 
Anmälan 
Bakgrund: Frågan är huruvida förfarandet med förhandsanmälan om tillhandahållande av tjänster över 
nationsgränserna är ett hinder som bör undanröjas eller om det i stället är ett ändamålsenligt sätt att garantera 
skyddet för konsumenterna. 
Rekommendation: Med undantag för två medlemmar rekommenderar SLIM-gruppen att artikel 20 i det andra 
bankdirektivet upphävs. 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation. Kommissionen anser också att man 
bör undersöka situationen vad gäller direktivet om investeringstjänster, som innehåller ett liknande förfarande. 
Relationstalför övervakning 
Bakgrund: Medlemmarna medger att dessa relationstal är värdefulla, men anser insamlingen av data för 
beräkning av alla relationstal som nämns i artikel 6 i det första bankdirektivet (likviditet, solvens och 
lönsamhet) idag sker på ett betungande sätt. 
Rekommendation: Eftersom de flesta av SLIM-gruppens medlemmar är för ett upphävande av artikel 6 i 
direktivet, rekommenderar gruppen att kontaktgruppen och Rådgivande bankrörelsekommittén skall uppmanas 
att utvärdera nyttan med förfarandet och att överväga en förändring av såväl sättet att samla in data som hur ofta 
detta skall ske. 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation och kommer att ta upp frågan med 
de två berörda organen. 
Lista över kreditinstitut 
Bakgrund: 1 direktivet krävs att kommissionen i EGT skall offentliggöra en lista över varje enskilt auktoriserat 
kreditinstitut inom EU och att hålla denna lista aktuell. Alla medlemmar var överens om att listan i sin 
nuvarande form och med nuvarande periodicitet inte tjänar sitt syfte. 
Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att listan skall offentliggöras antingen i EGT eller genom 
något annat tillgängligt medium. Gruppen rekommenderar också att kommissionen skall uppmanas att lägga 
fram förslag om detta före utgången av 1998. 
» 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation. Arbetet pågår redan. Förslagen 
kommer, som rekommenderat, att läggas fram före utgången av 1998. 
Artikel 2.4 i det första bankdirektivet 
20 
Bakgrund: Gruppen diskuterade möjligheterna att utvidga räckvidden för artikel 2.4 i det första bankdirektivet 
(enligt vilken banker, som vid den tidpunkt då direktivet anmäldes och som vid samma tidpunkt var 
underställda en central företagsenhet som övervakade dem, får undantas från tillämpning av vissa 
^/#itiUtersbestämmelser) till att omfatta banker som grundats efter det att direktivet anmäldes. 
Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att man bedömer konsekvenserna av att upphäva den tidsfrist 
som fastställs i artikel 2.4 i det första bankdirektivet mot bakgrund av att man skall besluta huruvida 
undantagsordningen skall utökas till andra kreditinstitut än de som fanns när det första bankdirektivet anmäldes. 
Man bör särskilt undersöka om en sådan utvidgning skulle kunna snedvrida konkurrensen. SLIM-gruppen 
rekommenderar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra denna granskning och, i 
förekommande fall, lägga fram de nödvändiga förslagen till rådet. 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen stödjer denna rekommendation och kommer att vidta alla lämpliga 
åtgärder. 
Artikel 4.6 i kapitalkravsdirektivet 
Bakgrund: Medlemmarna diskuterade huruvida tröskelvärdena på 5 % och 15 miljoner ecu, enligt vilka vissa 
institut kan beräkna sina marknadsrisker enligt direktivet om kapitaltäckningsgrad i stället för enligt 
kapitalkravsdirektivet, var för låga och borde ändras. 
Rekommendation: SLIM-gruppen rekommenderar att de som anser att tröskelvärdena i artikel 4.6 i 
kapitalkravsdirektivet bör ändras skall lämna en välgrundad begäran om detta till kommissionen. 
Kommissionen skulle då ha möjlighet att lägga fram ett förslag till rådet om ändring av tröskelvärdena enligt 
förfarandet i artikel 10 i kapitalkravsdirektivet. 
Kommissionens ståndpunkt: Kommissionen kommer att noggrant granska varje välgrundad begäran som lämnas 
till den och, om den anser det lämpligt, lägga fram ett förslag om att ändra tröskelvärdena. 
21 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 618 slutlig 
DOKUMENT 
SV 06 10 09 
Katalognummer : CB-CO-97-645-SV-C 
ISBN 92-78-28208-1 
Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
22-