Yttrande från Regionkommittén om "Fördelning av reserverna för gemenskapsinitiativ fram till 1999"

(96/C 337/01)

REGIONKOMMITTÉN

har beaktat följande när den under sin plenarsession den 12-13 juni 1996 (sammanträdet den 12 juni 1996) enhälligt antog föreliggande yttrande:

Kommissionsmedlem Monika Wulf-Mathies beslut den 31 oktober 1995 om att rådfråga Regionkommittén i enlighet med artikel 198c första stycket i Romfördraget om kommissionens förslag att fördela reserven för gemenskapsinitiativ för perioden fram till 1999.

Beslutet av den 15 november 1995 att remittera förberedandet av yttrandet till utskott 1 "Regional utveckling, ekonomisk utveckling, finansiella frågor på lokalt och regionalt plan".

- Det utkast till yttrande (CdR 74/96 rev) som utskott 1 antog den 21 mars 1996. Föredragande var Betty Coffey.

- Kommissionens grönbok av den 16 juni 1993 om gemenskapsinitiativ (KOM(93) 282 slutlig).

- Kommissionens förslag om framtiden för gemenskapsinitiativ under strukturfonderna (KOM(94) 46 slutlig) och Regionkommitténs yttrande om detta förslag ().

- Regionkommitténs yttranden om städernas utveckling och Europeiska unionen (), innovativa åtgärder för strukturfonderna 1995-1999 - riktlinjer för det andra åtgärdsprogrammet enligt artikel 10 i ERUF-förordningen (), meddelandet från kommissionen till medlemsstaterna om riktlinjer för program som medlemsstaterna anmodas inrätta inom ramen för ett gemenskapsinitiativ för stadsområden (URBAN) () samt åtgärder mot de socioekonomiska och miljömässiga effekterna av torkan i EU:s södra regioner ().

1. Inledning

1.1. Gemenskapsinitiativ är särskilda strukturpolitiska styrmedel som föreslås av kommissionen och som stöder åtgärder som motverkar särskilda problem på Europeisk nivå. Enligt Romfördragets artikel 130a avser gemenskapen att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna. Gemenskapsinitiativen kännetecknas av:

- Stöd till utveckling av samarbete mellan nationer och regioner samt över gränser.

- En metod "nerifrån och upp" när det gäller genomförandet av initiativen.

- Den uppmärksamhet de skapar för gemenskapens stöd på lokal och regional nivå.

1.2. Detta ökar värdet av gemenskapsåtgärderna jämfört med andra åtgärder som finansieras av strukturfonderna.

1.3. I december 1992 anslog Europeiska rådet i Edinburgh ytterligare medel till strukturåtgärder och angav särskilt att tilldelningen till gemenskapsinitiativ borde uppgå till 5-10 % av de totala strukturfondsmedlen. Allmänna rådet (utrikesministrarna) beslutade vid sitt möte den 6 juli 1993 att öronmärka 13,45 miljarder ecu (i 1992 års priser) eller 9 % av strukturfondernas budget för gemenskapsinitiativ under perioden 19941999.

1.4. I juni 1993 presenterade kommissionen sin grönbok (KOM(93) 282 slutlig) om gemenskapsinitiativens framtid och föreslog att man skulle inrikta dessa på fem prioritetsområden:

- Utveckling av landsbygden.

- Samarbete och nätverk mellan nationer och regioner samt över gränser.

- De mest avlägsna regionerna.

- Sysselsättningen och utvecklingen av mänskliga resurser.

- Hantering av industriell omvandling.

1.5. Detta dokument diskuterades under det informella ministermötet för ministrar med ansvar för regionalpolitik och regionalplanering. Efter att ha rådfrågat Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén, Konsultativa rådet för lokala och regionala myndigheter samt arbetsmarknadens parter beslutade rådet att utvidga de ursprungliga fem prioritetsområdena med:

- Utvecklingen av krisdrabbade stadsområden.

- Omstruktureringen av fiskeindustrin.

1.6. Man bör notera att Regionkommittén inte fanns vid denna tidpunkt, och därför inte kunde avge något yttrande om grönboken inom ramen för det samrådsförfarande som kommissionen valt.

1.7. I februari 1994 presenterade kommissionen sina riktlinjer för de 13 gemenskapsinitiativen under perioden 1994-1999, och dessa antogs i juni 1994. Fram till idag har 11,85 miljarder ecu anslagits till de 13 gemenskapsinitiativen, tillsammans med en reserv på 1,6 miljarder (ca 12 % av de tillgängliga medlen) som skulle fördelas under perioden 1994-1999, på grundval av de erfarenheter man fått av genomförandet samt utvecklingen i och den finansiella balansen bland medlemsstaterna.

1.8. Den 4 oktober 1995 antog kommissionen ett förslag om fördelningen av reserven för gemenskapsinitiativ för perioden fram till 1999. I detta föreslås att man skall fördela reserverade medel på 1 665 miljarder, sedan man ändrat det portugisiska textilprogrammet och finansieringen av fredsinitiativet för Irland.

2. Allmänna synpunkter

2.1. Regionkommittén understryker de positiva effekterna av sina tidigare yttranden om strukturpolitiken och gemenskapsinitiativen som ställts till kommissionen.

2.2. ReK beklagar att kommissionen redan har fördelat de reserverade medlen utan att vänta på kommitténs yttrande, utan att utvärdera initiativens effekter på lokal och regional nivå och utan att lägga fram regelbundna rapporter till kommittén (CdR 27/94).

2.3. Kommittén inser emellertid att det finns ett behov av att snabbt fördela reserven för gemenskapsinitiativ med hänsyn till fördröjningen mellan tilldelningen och genomförandet av program.

2.4. I enlighet med subsidiaritetsprincipen förväntar sig Regionkommittén att bli rådfrågad och engagerad i det framtida beslutsfattandet när det gäller strukturpolitik och gemenskapsinitiativ.

2.5. ReK skulle välkomna en riktig utvärdering halvvägs i genomförandet av gemenskapsinitiativen för att få information om hur arbetet fortskrider, de effekter initiativen haft på regional och lokal nivå, de erfarenheter som gjorts och den framtida utvecklingen.

2.6. Kommittén kommer att fortsätta att spela en aktiv roll i diskussionerna med kommissionen om dess sätt att se på genomförandet av gemenskapsinitiativen.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Gemenskapsinitiativ

3.1.1. Regionkommittén godkänner de områden kommissionen föreslår för ytterligare stöd. De ger en kontinuitet i gemenskapsinitiativen och tar hänsyn till många av de krav som kommittén fört fram.

3.1.2. Kommittén välkomnar att gemenskapsinitiativens prioriteringar skall förstärkas på områden som sysselsättning, innovation, partnerskap och samarbete mellan nationer.

3.1.3. ReK välkomnar att man prioriterar åtgärder till förmån för lika möjligheter i allmänhet i initiativen.

3.1.4. Regionkommittén anser dock att de reserverade medlen kan visa sig otillräckliga för åtgärder under gemenskapsinitiativen fram till slutet av 1999, med hänsyn till den föreslagna utvidgningen av initiativ för industriell omvandling och att man skall skapa nya program under befintliga initiativ.

3.1.5. Kommittén noterar på grundval av de siffror som idag finns tillgängliga att tilldelningen av reserverade medel till mål 1- och mål 6-regioner är mycket mindre än den som föreslås i kommissionens dokument "Framtiden för gemenskapsinitiativ under strukturfonderna" (KOM(94) 46 slutlig). ReK anmodar därför kommissionen att undersöka detta. Mål 1-regioner bör tilldelas minst 8,16 miljarder ecu av de 13,467 miljarder ecu som skall tillfalla gemenskapsinitiativen enligt rådets beslut i Edinburgh 1992 och artikel 12.2 i ramförordningen (2081/93).

3.1.6. ReK betonar behovet av bättre samverkan mellan gemenskapsinitiativen och välkomnar kommissionens insatser för att få bättre samverkan mellan fonderna och resursanvändningen.

3.1.7. Regionkommittén pekar på hur viktigt det är att vidareutveckla befintliga gemenskapsinitiativ och sätta in finansiering enligt artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden och utforma modeller för nya stödformer och uppmanar till större insatser för att säkerställa komplementariteten mellan finansieringen under artikel 10 och gemenskapsinitiativen. Man måste göra en klar distinktion mellan gemenskapsinitiativens stödmålsättningar och åtgärderna enligt ovannämnda artikel för att inte riskera dubbla stödinsatser.

3.1.8. Kommittén betonar gemenskapsinitiativens nytta för regionerna och insisterar, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, på att inrättandet av en ram för regionala program och praktiska regler och förfaranden måste vara förbehållet regionala och lokala myndigheter. För närvarande är detta inte fallet i alla medlemsstater.

3.1.9. ReK skulle därför välkomna en förstärkning av metoden "nerifrån och upp" beträffande gemenskapsinitiativen, i enlighet med partnerskapsprincipen, genom regionala program.

3.1.10. Regionkommittén opponerar sig mot att man skapar extra administrativa strukturer för att fördela reserven och stöder förslaget att minimera den administrativa bördan för nationella förvaltningar och regioner som skall använda de extra anslagen.

3.1.11. Kommittén välkomnar kommissionens insatser för att undvika tunga formella förfaranden genom att ändra befintliga program och därmed undvika en ökning av antalet program.

3.1.12. ReK understryker initiativens stödjande roll för strukturfonderna och anser att man bör prioritera mål 1- och mål 6-regioner och de områden som upplever effekterna av att befinna sig i Europeiska unionens periferi. Vidare uppmanar ReK kommissionen att när det är möjligt prioritera sådana områden som är bidragsberättigade under mål 1, 2, 5b och 6, samtidigt som man, när det gäller gemenskapsinitiativ som har utsatta grupper som målgrupp (t ex handikappade, långtidssjuka osv), inte skall diskriminera projekt som speciellt riktar sig till individer inom dessa grupper.

3.1.13. Regionkommittén välkomnar flexibilitetsprincipen som gör det möjligt att koncentrera reservmedlen på ett mindre antal initiativ, under förutsättning att detta inte leder till att indelningen mellan mål 1 och mål 6 och övriga mål ändras.

3.1.14. Kommittén tillägger att ändringar av befintliga program också bör framhäva att de nya anslagen kan bidra till samarbete mellan regioner, liksom till att lösa sysselsättningsproblemet, ge alla lika möjligheter, skydda miljön samt främja små och medelstora företag och informationssamhällets utveckling.

3.1.15. ReK begär att man påskyndar förfarandena för att anta bestämmelser och initiativprogram som URBAN och INTERREG II C så att anslagen kan betalas ut utan dröjsmål.

3.1.16. Regionkommittén anmodar kommissionen och medlemsstaternas representanter i förvaltningskommittén för gemenskapsinitiativen att ta hänsyn till regionala och lokala intressen i sitt beslutsfattande i enlighet med Regionkommitténs yttrande ().

3.1.17. Kommittén anmodar kommissionen att anta enhetliga kriterier för bedömning av kvaliteten på varje initiativsprogram, och särskilt ta hänsyn till graden av samarbete och subsidiaritet i de administrativa förfarandena. Där har Regionkommittén en självklar roll när det gäller att fastställa dessa kriterier.

3.2. Industriell omvandling

3.2.1. Regionkommittén godkänner utvidgningen av de fyra program som är inriktade på omvandling av industriregioner efter 1997 och fram till slutet av 1999, under förutsättning att industriregioner får tillräckligt med tillfällen att angripa allvarlig miljöförstöring och obalans i infrastrukturen. Regionkommittén anser dock att de resurser som tilldelats initiativen är otillräckliga för att uppnå den önskade effekten vad beträffar ekonomisk återhämtning och tycker att de medel från perioden 1994-1997 som inte använts måste läggas till budgeten för initiativ inom industrin.

3.2.2. Kommittén stöder de prioriteringar som görs på detta åtgärdsområde och erkänner att dessa initiativ bidragit till skapandet av alternativ sysselsättning.

3.2.3. Regionkommittén noterar förslaget att tillåta en flexibel fördelning av de anslag som planerats för varje initiativ, men ser med viss oro på att detta skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att föra över tilldelade medel från ett initiativ till ett annat. Det är kommitténs åsikt att kommissionen bör behålla rätten att bestämma över resurstilldelningen efter samråd med medlemsstaterna, Europaparlamentet och ReK. Kommittén skulle däremot välkomna ett större engagemang från de regionala och lokala myndigheternas sida i fråga om att bedöma lokala behov och fastställa vilka åtgärder som bör prioriteras.

3.3. Utveckling av landsbygden

3.3.1. Regionkommittén stöder det extra anslaget till LEADER II och hoppas att de stora förväntningar som lokala aktörer inom landsbygdsutveckling har på programmet uppfylls.

3.3.2. Kommittén påpekar att många av kraven för utveckling av landsbygden inte kan tillfredsställas av tillgängliga medel från gemenskapsfonder, och att LEADER II utgör en viktig faktor för det fortsatta stödet till verksamheter som utvecklar landsbygden.

3.3.3. Kommittén anser att man särskilt när det gäller LEADER II bör fästa stor vikt vid en "gräsrotspolitik", dvs att åtgärden skall planeras och genomföras på en så decentraliserad nivå som möjligt och med största möjliga engagemang av lokala och regionala myndigheter.

3.4. PESCA

3.4.1. Regionkommittén ställer sig bakom ett fortsatt stöd till detta initiativ, med tanke på den allt sämre situationen för fiskesektorn.

3.4.2. Kommittén betonar att man under PESCA-initiativet måste prioritera områden som är mycket beroende av fiskeindustrin.

3.4.3. ReK välkomnar att man fäster större vikt vid programmet för förvaltning och kontroll av fiskeverksamheten, med hänsyn till det ökade behovet av att bevara och skydda fiskbeståndet och garantera att man efterlever EU:s förordningar på området.

3.4.4. Kommittén betonar att PESCA-initiativet inte är ett snävt program för fiskerisektorn, utan ett vittomfattande regionalpolitiskt instrument. Lokala och regionala myndigheter bör därför, i samråd framför allt med organisationer inom fiskerinäringen, spela en central roll när det gäller planering och genomförande av åtgärder. Kommittén rekommenderar också att dessa regioner, som i hög grad är beroende av fisket gynnas av samma "nerifrån-och-upp"-princip genom regionala program som inom gemenskapsinitiativet LEADER II.

3.5. Sysselsättning och ADAPT

3.5.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att upprätta ett separat initiativ som tar itu med social utslagning och för en kamp mot rasism och främlingsfientlighet. Kommittén inser behovet av att avbryta dessa åtgärder under EMPLOYMENT-HORIZON-initiativet. ReK beklagar dock att vissa medlemsstaters blockering av Europeiska kommissionens förslag att införa ett nytt program mot social utslagning ("POVERTY" IV) har lett till ett skadligt avbrott i gemenskapens arbete med att bekämpa den sociala utslagningens gissel. Därför anser kommittén att förslaget att införa ett separat om än begränsat initiativ med syftet att bekämpa social utslagning samt främlingsfientlighet och rasism är ett nödvändigt försök att säkra åtminstone ett visst stöd från gemenskapen inom dessa ytterst centrala områden.

3.5.2. Kommittén stöder därför förslaget att begränsa EMPLOYMENT-HORIZON-initiativet till att bara gälla handikappade.

3.5.3. Regionkommittén betvivlar att tilldelningen av 200 miljoner ecu är tillräckligt för att bekosta EU:s enda åtgärdsprogram speciellt inriktat på att bekämpa social utslagning samt främlingsfientlighet och rasism.

3.5.4. Kommittén är ytterst bekymrad över att bristen på samstämmighet mellan medlemsstaternas myndigheters behandling av ansökningarna till EMPLOYMENT- och ADAPT-initiativen resulterar i förvirring, förseningar och besvikna sökande. Därför anser kommittén att kommissionen snarast måste undersöka hur denna situation kan förbättras.

3.5.5. ReK välkomnar utvidgningen av ADAPT-programmet så att det också skall främja ökad sysselsättning i informationssamhället, men hyser vissa betänkligheter över hur ADAPT-programmet anammats i flera medlemsländer. Kommittén vill dock påpeka att åtgärderna under det nya initiativet redan kan vara stödberättigade inom det befintliga programmet, vilket gör att man kan befara att stödåtgärderna överlappar varandra. Detta måste beaktats när man använder ADAPT-bis. Regionkommittén befarar att det nuvarande förfarandet för ADAPT-programmet leder till att medlen inte utnyttjas tillräckligt och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se över förfarandena så att varje mellanstatligt projekt endast behöver godkännas en gång och att kommissionens nyckelroll i gemenskapsinitiativen återigen får den uppmärksamhet den förtjänar. Regionkommittén önskar att man ändrar förvaltningen så att regionerna får sköta programmen. Detta för att sträva mot ett integrerat tillvägagångssätt på regional nivå snarare än att främja en "projektturism".

3.5.6. Regionkommittén är av den bestämda uppfattningen att de regionala och lokala myndigheterna måste spela en större roll i åtgärderna för att bekämpa de allvarliga arbetslöshetsproblemen i hela Europeiska unionen.

3.5.7. Kommittén förespråkar fortsatt stöd till åtgärder för att främja jämställdhet och bekämpa ungdomsarbetslöshet.

3.6. INTERREG C

3.6.1. Regionkommittén noterar denna åtgärd för fysisk planering och påpekar att den är betydelsefull för den ekonomiska och sociala sammanhållningen och en hållbar och balanserad utveckling av unionens medlemsstater. ReK noterar vidare att kommissionen vill befatta sig med de fysiska planeringsproblemen inom ramen för initiativet INTERREG IIC och förebygga översvämningar och torka genom gränsöverskridande samarbete. Kommittén betvivlar emellertid att gemenskapens primärrätt för närvarande ger någon grundläggande kompetens för gemenskapen på den fysiska planeringens område.

3.6.2. Kommittén påpekar att man måste undvika att betydande belopp som är avsedda för specifika planpolitiska syften avsätts till insatser av sakkunniga. Det har presenterats tillräckligt många expertrapporter inom ramen för det gränsöverskridande samarbetet. Däremot saknas finansiella resurser till investeringar på grundval av de operationella program som i sin tur bygger på sakkunnigrapporter inom den fysiska planeringen.

3.6.3. Kommittén anmodar kommissionen att se till att det blir en rättvis balans mellan regioner som gränsar till varandra och regioner som inte gränsar till varandra när det gäller finansieringen av projekt, och att garantera att kustregioner och regioner med gränser till tredje land inte missgynnas när det gäller tillgång till fondmedel.

3.6.4. ReK betonar att engagemang i denna åtgärd för fysisk planering måste ske utifrån perspektivet "nerifrån och upp" där lokala och regionala myndigheter är de främsta parterna. Det får inte utgå från godtyckliga och konstgjorda uppdelningar som inte överensstämmer med verkligheten.

3.6.5. Regionkommittén välkomnar därför denna åtgärd eftersom den förstärker de regionala och lokala myndigheternas centrala roll för genomförandet av gemenskapsinitiativen.

3.6.6. Kommittén anser också att man skall tillåta en bred tolkning av begreppet "fysisk planering", så att den också omfattar interregionalt samarbete om till exempel lokal och regional näringslivsutveckling, vilket skulle öka samordningen mellan gemenskapens strukturpolitiska instrument och strävanden i ett europeiskt planeringsperspektiv.

3.6.7. Kommittén är oroad över att den interregionala aspekten av åtgärder för att bekämpa torka och översvämningar inte har definierats och inte har motiverats tydligt, och skulle därför välkomna att riktlinjerna för varje del av INTERREG C antas så snart som möjligt. Utan att det påverkar INTERREG-initiativets framtida utformning bör ReK eftersträva att få en rådgivande roll när Europeiska kommissionen utarbetar riktlinjerna för INTERREG II C.

3.7. Stadspolitik

3.7.1. Regionkommittén godkänner att man tar upp frågor såsom jämställdhet, långtidsarbetslöshet och stadsmiljö, som kan angripas via URBAN-initiativet.

3.7.2. Kommittén välkomnar att man inför URBAN-initiativet för mindre stadsområden med färre än 100 000 invånare. Detta erkänner dessa städers roll för den ekonomiska utvecklingen och de lokala och regionala förvaltningarnas kapacitet att bidra till att det skapas nya arbetstillfällen.

3.7.3. ReK välkomnar de extra anslagen men vill varna för faran i att sprida dem, vilket gör att de allt sämre kan tillgodose stadsområdenas behov.

3.7.4. Regionkommittén begär därför att fondmedlen begränsas till projekt i de städer där problemen är som störst.

3.7.5. Kommittén hoppas att den erfarenhet initiativet ger kommer att garantera att man utvecklar en ny stadspolitik när Maastrichtfördraget revideras 1996.

3.7.6. Regionkommittén är oroad över att ytterligare ändringar av initiativets program skulle fördröja dess antagande och fordrar att förfarandet avslutas utan dröjsmål.

4. Slutsatser

4.1. Regionkommittén betonar den viktiga roll som initiativen spelar för att stödja åtgärder som finansieras av strukturfonderna och skulle välkomna att kommittén fick en mer framskjuten roll när det gäller att avgöra initiativens natur och de administrativa förfarandena. Kommittén vill därför mana till en heltäckande utvärdering av de befintliga gemenskapsinitiativen och efterlyser regelbundna rapporter till Regionkommittén.

4.2. ReK välkomnar fördelningen av reserven för gemenskapsinitiativ på detta stadium av deras genomförande och instämmer i huvudsak i de föreslagna prioritetsområdena. Regionkommittén är dock bekymrad över att kommissionen inte rådfrågade kommittén om fördelningen innan den beslutades, med tanke på de lokala och regionala myndigheternas roll i de åtgärder som fått stöd under gemenskapsinitiativen.

Bryssel den 12 juni 1996.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EGT nr C 217, 6. 8. 1994, s. 5.

() EGT nr C 100, 2. 4. 1996, s. 78.

() EGT nr C 100, 2. 4. 1996, s. 124.

() EGT nr C 217, 6. 8. 1994, s. 10.

() EGT nr C 100, 2. 4. 1996, s. 45.

() EGT nr C 217, 6. 8. 1994, s. 5.