EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.12.2011 
SEK(2011) 1485 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
RÅDETS BESLUT 
om förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och 
Konungariket Danmark, å andra sidan 
 
(och till genomförandeförordningen för det ovannämnda beslutet) 
{KOM(2011) 846 slutlig} 
{SEK(2011) 1484 slutlig}  
 
SV 2   SV 1. PROBLEMFORMULERING  
I rådets beslut 2006/526/EG  fastställs ramen för samarbetet mellan unionen och 
Grönland under perioden 2007–20 13 på andra områden än fiske. Enligt beslutet ska 
samarbetet inriktas särskilt på följande: a) utbildning, b) mi neralresurser, c) energi, d) 
turism och kultur, e) forskning och f) liv smedelssäkerhet. Det prioritetsområde som 
fastlagts för samarbetet inom ramen för den nuvarande budgetramen är utbildning 
(inbegripet yrkesutbildning) . Policydialogen  mellan parterna är dock inte begränsad 
bara till utbildning. Den omfattar den samhälls ekonomiska situationen på det hela taget. 
Grönland är till ytan ungefär hälften så st ort som EU men har bara ca 56 000 invånare. 
Det finns 18 tätorter. Den största har unge fär 16 000 invånare. Med tanke på Grönlands 
geostrategiska betydelse  – som partner till EU och som me dlem av Arktiska rådet – är 
det väsentligt att unionens långvariga engagemang  för partnerskapet med Grönland 
utsträcks i tiden. 
Grönland brottas med stora ekonomiska och sociala strukturproblem : a) importnivån är 
hög, b) fiskerisektorns andel av den totala exporten är mycket hög och c) territoriet har ett 
stort budgetunderskott (detta skulle utan stöde t från Danmark och EU uppgå till 30 % av 
territoriets BNP på årsbasis). Det fi nns skäl att reformera det nuvarande partnerskapet  
EU–Grönland, på grund av att det löper ut  vid utgången av 2013 och på grund av de 
utmaningar som EU och Grönland står  inför, såsom de utmaningar som globala frågor  
(t.ex. klimatförändringarnas allt större återverkningar för mänsklig verksamhet och på miljön, sjötransport, forskning och innovation) ger upphov till. 
Behovet av att möta de mångfasetterade nya utmaningarna och ta till vara de möjligheter 
som dessa erbjuder gör det nödvändigt att bygga upp kapaciteten  i den grönländska 
förvaltningen och utveckla personalens färdigheter  så att territoriet är i stånd att 
utforma och genomföra policyer och strategi er. Grönland är för nä rvarande i hög grad 
beroende av policyhandläggare från Danmark och korttidsanställda från andra nordiska 
länder. 
Det finns också ett behov av att förbättra informations- och kommunikations-
tekniksystemen  på Grönland, för att man med erfo rderlig skyndsamhet ska kunna få 
fram korrekta uppgifter som har med se ktorpolicyerna och den makroekonomiska 
utvecklingen att göra. 
2. S
UBSIDIARITETSANALYS  
I vår globaliserade värld infogas ett fl ertal interna EU-policyer (t.ex. de för 
klimatförändringarna, miljön och den arktis ka regionen och policyerna på områdena 
energi, migration, råvaror och i nnovation) i allt större utsträck ning i EU:s yttre åtgärder. I 
överensstämmelse med Europa 2020-agendan och fördraget om Europeiska unionens 
funktionssätt bör unionen sörja för att de in terna åtgärderna och de  externa åtgärderna 
förstärker varandra ömsesidigt. 
 
SV 3   SV Eftersom Grönland är beläget i den arktis ka regionen, är det ett av de länder och 
territorier som är mest utsatta för verkni ngarna av klimatförändringarna. Grönlands 
kapacitet att möta de utmaningar som kl imatförändringarna ger upphov till kommer att 
vara av stor betydelse för territoriets ekonomiska välfärd. Europeiska unionen bör aktivt 
dela med sig av sina inhemska erfarenheter av  utformning av policyer och åtgärder i syfte 
att bistå Grönland när det gäller såvä l anpassning till som begränsning av 
klimatförändringarna. 
3. SYFTET MED EU: S INITIATIV  
Dialogen mellan EU och Grönland inom ramen för det nya part nerskapet bör utvidgas till 
att omfatta nya områden. Globala frågor  som klimatförändringar, miljö, sjötransport, 
forskning och innovation kräver globala svar , där Grönlands geostrategiska läge bör 
beaktas och samarbete parterna emellan bör övervägas, i EU:s intresse. 
De strukturella problem som Grönland brottas med kräver e tt ökat engagemang från de 
nationella myndigheternas sida för att utform a och genomföra de erforderliga policyerna. 
Dessa policyer bör leda till strukturella  förändringar och mä tbara verkningar som 
möjliggör diversifiering av ekonomin  och en övergång till ett långsiktigt hållbart 
samhälle. EU bör bistå  Grönland vid utformningen av de berörda policyerna , genom 
att ställa experter till Grönla nds förfogande och föra en mer riktad dialog med territoriet 
på de samarbetsområden som parterna kom mer överens om (utbildning, naturresurser 
(inbegripet råvaror), frågor som rör den arktiska regionen, etc.). 
4. ALTERNATIV  
Alternativ 0: ”Nollösning” – inget finans ieringsinstrument för ett partnerskap EU–
Grönland/inget sådant partnerskap  
Alternativ 1: Ingen förändring (bibehåll ande av nuvarande läge) i partnerskapet EU–
Grönland  
Partnerskapet EU–Grönland 2007–2013 syftar till att vara ett omfattande partnerskap som 
svarar på behovet av att bredda och stärka  förbindelserna mellan EU och Grönland med 
beaktande av fiskets betydelse och de stru kturella utvecklingsproblemen på Grönland. 
Alternativ 2: Ändring av strukturen på partnerskapet EU–Grönland så att denna passar 
bättre för ett förstärkt partnerskap  
Räckvidden för partnerskapet bör utvidgas  till att omfatta bl.a. klimatförändringar, miljö, 
biologisk mångfald och (andra) frågor som rör den arktiska regionen. Dialogen mellan 
partnerna bör också utvidgas ti ll att omfatta t.ex. frågor som rör livsmedelssäkerhet och 
livsmedelstrygghet, energilagring och behovet av kapacitet för forskning och innovation. 
Breddande  av samarbetet till nya områden  (såsom klimatförändringar och säker, 
hållbar energi inbegripet forskning och innovation på det området) och ett utbyggt 
samarbete om naturresurser (inbegripet råvaror)  är av stor betydelse för EU:s industri och 
för en hållbar utveckling av den grönländska ekonomin. Dessa områden blir allt viktigare 
 
SV 4   SV för EU och förtjänar parternas fulla uppmä rksamhet. Vad beträffar finansieringsramen 
bör möjligheten att tillhandahålla teknisk ex pertis tas i övervägande. Detta skulle 
underlätta kapacitetsuppbyggnad och göra det mö jligt för den grönländska förvaltningen 
att förvärva färdigheter där behovet är som störst. 
Alternativ 3: Ett nytt instrument 
Det alternativet och dess verkninga r analyserades inte mer ingående. 
5. KONSEKVENSBEDÖMNING  
a) Alternativ 0: Nollösning  
Ekonomiska och sociala konsekvenser, miljökonsekvenser  
Om stödet för det grönländska utbildnings programmet inom ramen för det nuvarande 
partnerskapet avbryts, kommer detta att ha en negativ inverkan på de framsteg som 
uppnåtts. Utan fortsatt stöd för det grönländs ka utbildningsprogrammet kommer det inte 
att gå att nå den utbildningsnivå som krävs för en hållbar utveckling på Grönland. Andra 
saker kommer också att påverkas negativt,  t.ex. medvetenheten om miljöfrågorna. 
b) Alternativ 1: Ingen förändring  
Ekonomiska och sociala konsekvenser, miljökonsekvenser  
Fortsatt stöd för utbildning (inbegrip et yrkesutbildning) under perioden 2014–2020 
väntas ge fortsatt goda resultat och bidra till utvecklingen av Grönlands ekonomi i dess 
helhet. 
Utbildning kommer med hänsyn till den grönländska ekonomins behov av diversifiering 
att ha positiva verkningar för ekonomin genom  att frambringa arbetskraft som har de 
erforderliga färdigheterna för att möta de  utmaningar som är förbundna med övergången 
från en ekonomi som i huvudsak är inriktad på  fisket till en mer diversifierad ekonomi. 
Mer och bättre utbildning väntas ha positiva verkningar för det grönländska samhället på 
medellång till lång sikt. Bättre utbildning och kompetensutveckling torde också leda till 
större medvetenhet om hälso- och miljöfrågor. 
c) Alternativ 2: Ett först ärkt partnerskap EU–Grönland  
Ekonomiska och sociala konsekvenser, miljökonsekvenser  
Utvidgning av räckvidden för partnerskape t mellan EU och Grönland till att omfatta 
andra områden av intresse (forskning om klimatförändringar, miljö, biologisk mångfald, 
frågor som rör den arktiska regionen, naturresur ser, etc.) kommer att göra det lättare för 
Grönland att utforma och genomföra de erfo rderliga policyerna på dessa områden. Detta 
alternativ kommer att ha positiva verkni ngar för ekonomin enligt det ovan redovisade 
alternativet (diversifiering av ekonomi n, höjning av arbetskraftens kompetens). 
 
SV 5   SV 6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
I tabellen nedan sammanfattas för- och n ackdelarna med de olika alternativen. 
  Konsekvenser 
Ekonomiska 
kons. 
Sociala 
kons. 
Miljö 
kons. 
Större 
samstämmighet 
Effektivitets 
vinster 
0. – Inget instrument      
1. – Ingen förändring 0 0 0 0 0 
2. – Ett ändrat instrument + + + + + Alternativ 3. – Ett nytt instrument Ej 
tillämpl.Ej 
tillämpl.Ej 
tillämpl.Ej 
tillämpl.Ej 
tillämpl. 
 
På grundval av analysen ovan är alternativ 2 det prioriterade alternativet. Ett förstärkt 
partnerskap skulle göra det möjligt att ta fa sta på Grönlands geostrategiska betydelse i 
den arktiska regionen, på de förändringar i territoriets ekonomi och miljö som följer av 
klimatförändringarna och på utfästelsen att upp rätthålla varaktiga förbindelser mellan EU 
och Grönland. 
7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Parterna har inom ramen för det nuvarande partnerskapet kommit överens om ett antal 
indikatorer som kommer att göra det möjligt at t följa upp förändringa rna totalt sett i den 
grönländska ekonomin och det grönländska samhället. Avsnitt 7.1 i konsekvensbedömningen omfattar en vägledande förteckning över indikatorer för det nya, förstärkta partnerskapet EU–Grönland. Ytterligare indi katorer kan visa sig vara 
nödvändiga för att bättre redovisa  resultaten på de nya samarbetsområdena. Denna fråga 
kommer att diskuteras mer ingående  med de grönländska myndigheterna.