De onlineplattformar som sprider innehåll – framför allt sociala medier, videodelningstjänster och sökmotorer – spelar en stor roll i spridningen och förstärkningen av desinformation online. Dessa plattformar har hittills inte ingripit på ett proportionerligt sätt, utan stått handfallna inför problemen med desinformation och manipulativt utnyttjande av plattformarnas infrastruktur. Vissa har tagit begränsade initiativ för att motverka spridningen av desinformation online, men endast i ett fåtal länder vilket gör att många användare inte berörs. Dessutom finns det allvarliga tvivel om huruvida plattformarna i tillräcklig mån skyddar sina användare mot att tredje parter utan tillstånd använder deras personuppgifter, vilket konkretiserats av den senaste tidens avslöjanden om Facebook och Cambridge Analytica avseende personuppgifter som samlats in från miljontals användare av sociala medier i EU och utnyttjats i samband med val. Fallet utreds för närvarande av dataskyddsmyndigheterna.

ii) Förstärkning via sociala medier och andra onlinemedier

För det tredje manipuleras social nätverksteknik för att sprida desinformation genom en serie steg, där i) skapande följs av ii) förstärkning via sociala medier och andra onlinemedier och därefter iii) spridning via användare.

För det andra sker spridningen av desinformation i en mediesektor som håller på att förändras i grunden. Uppkomsten av plattformar som är verksamma inom mediebranschen har slagit hårt mot journalister och professionella nyhetsmediekanaler, som fortfarande i allmänhet försöker anpassa sina verksamhetsmodeller och hitta nya sätt att få betalt för innehåll. Dessutom har vissa plattformar tagit på sig roller som traditionellt förknippas med mediekanaler och trätt in i nyhetsbranschen som samlare och spridare av innehåll, utan att nödvändigtvis omfatta dessa kanalers redaktionella ramar och förmågor. De ekonomiska lockelserna leder dem till att fånga in en stor användarbas genom att utnyttja nätverkseffekter och maximera den tid som användarna spenderar på deras tjänster genom att prioritera informationens kvantitet framom kvalitet, oavsett vilka följder det får.

Deltagarna i det offentliga samrådet ansåg att desinformation sprids lättare via onlinemedier eftersom den vädjar till läsarnas känslor (88 %), kan påverka den offentliga debatten (84 %) och är utformad för att generera intäkter (65 %).

Även om de populäraste nyhetswebbplatserna har en högre genomsnittlig månatlig räckvidd sprids falska nyheter mer viralt. Till exempel genererade en falsk nyhetskälla i Frankrike i genomsnitt över 11 miljoner interaktioner per månad – fem gånger mer än mer etablerade nyhetskanaler.

–Tillhandahålla betrodda faktagranskande organisationer och den akademiska världen åtkomst till plattformsdata (i synnerhet via programmeringsgränssnitt) samtidigt som man respekterar användarnas integritet, företagshemligheter och immateriella rättigheter. På så sätt kan de på ett bättre sätt förstå hur motsvarande algoritmer fungerar och analysera och övervaka desinformationsdynamiken och dess inverkan på samhället.

Som ett första steg kommer kommissionen att stödja skapandet av ett oberoende europeiskt nätverk av faktagranskare för att fastställa gemensamma arbetsmetoder, utbyta bästa praxis, uppnå bredast möjliga täckning i EU och delta i gemensam faktagranskning och därmed sammanhängande verksamhet. Nätverket kommer att inbjudas att delta i flerpartsforumet om desinformation. Kommissionen kommer att ställa onlineverktyg (t.ex. ett säkert delat utrymme) till nätverkets förfogande för att möjliggöra deras samarbete. Som ett andra steg kommer kommissionen att inrätta en säker europeisk onlineplattform om desinformation för att stödja det oberoende europeiska faktagranskarnätverket och berörda akademiska forskare. Plattformen bör erbjuda gränsöverskridande verktyg för datainsamling och dataanalys, samt åtkomst till öppna data på EU-nivå, såsom tillförlitlig oberoende statistik. Detta kommer att göra det möjligt för personer i nätverket att fungera som betrodda anmälare. Det kommer också att bädda för en djupare förståelse för desinformation online och utarbetande av evidensbaserade strategier för att begränsa dess spridning ytterligare. I detta syfte kommer kommissionen att överväga att använda Fonden för ett sammanlänkat Europa och bygga vidare på erfarenheterna från genomförandet av programmet för ett säkrare internet.

3.1.3.Främja ansvarstagande online

Det är av avgörande betydelse för ansvarstagandet att identifiera källan till desinformation genom att säkerställa spårbarhet under hela spridningen samt att öka förtroendet för identifierbara leverantörer av information och uppmuntra till ett ansvarsfullare beteende online. Till exempel kan en användare välja att på onlineplattformar endast ha kontakt med personer som har identifierat sig.

I detta syfte möjliggör förordningen om elektronisk identifiering en förutsägbar regleringsmiljö för nätbaserad gränsöverskridande användning, igenkänning och verkställighet av elektronisk identifiering, autentisering och betrodda tjänster vilken kan främja utveckling och frivillig användning av system för säker identifiering av informationsleverantörer på grundval av högsta säkerhets- och integritetsstandarder, eventuellt genom användning av verifierade pseudonymer.

För att underlätta utredningen av illvilligt onlinebeteende kommer kommissionen, som angavs i det gemensamma meddelande om cybersäkerhet som antogs i september 2017, att fortsätta uppmuntra användning av version 6 av internetprotokollet (IPv6), vilket gör det möjligt att anslå en IP-adress per användare. Kommissionen fortsätter även sitt arbete med att förbättra funktionen hos, tillgången till och korrektheten hos information i domännamnssystemet och IP WHOIS-systemet i linje med de insatser som görs av Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) och i full överensstämmelse med dataskyddsreglerna.

Kommissionen kommer att uppmuntra samarbetsnätverket för elektronisk identifiering att, i samarbete med plattformar, främja frivilliga onlinesystem som möjliggör identifiering av informationsleverantörer på grundval av tillförlitliga metoder för elektronisk identifiering och autentisering, däribland verifierade pseudonymer, i enlighet med förordningen om elektronisk identifiering

Tillsammans skulle dessa åtgärder också bidra till att begränsa cyberangrepp, som ofta kombineras med desinformationskampanjer i samband med hybridhot.

3.1.4.Utnyttja ny teknik

Ny teknik kommer att ytterligare ändra hur information produceras och sprids, men den har även potential att spela en central roll i kampen mot desinformation på längre sikt. Det kan till exempel röra sig om följande:

–Artificiell intelligens, under lämplig mänsklig övervakning, kommer att vara avgörande för att kontrollera, identifiera och tagga desinformation.

–Teknik som ger medierna möjlighet att erbjuda anpassningsbara och interaktiva onlineupplevelser kan hjälpa allmänheten att upptäcka innehåll och identifiera desinformation.

–Innovativ teknik, t.ex. blockkedjor, kan hjälpa till att bevara innehållets integritet, validera tillförlitligheten för information och/eller dess källor, möjliggöra insyn och spårbarhet samt främja tilltron till nyheter som visas på internet. Detta skulle kunna kombineras med användning av tillförlitlig elektronisk identifiering, autentisering och verifierade pseudonymer.

–Kognitiva algoritmer som hanterar information som är relevant i ett visst sammanhang, inklusive datakällors korrekthet och kvalitet, kommer att förbättra sökresultatens relevans och tillförlitlighet.

Kommissionen är aktiv inom ny teknik, i synnerhet genom initiativet för nästa generations internet.

Kommissionen kommer att utnyttja arbetsprogrammet Horisont 2020 till fullo för att mobilisera denna teknik. Utöver detta kommer kommissionen också att undersöka möjligheterna till ytterligare stöd för att bidra till att införa verktyg som kan bekämpa desinformation så att innovationsverksamhet med stor inverkan når marknaden snabbare samt främja partnerskap mellan forskare och företag.

3.2.Säkra och motståndskraftiga valprocesser

Säkerheten i valprocesserna, själva grunden för vår demokrati, kräver särskild uppmärksamhet. Desinformation utgör nu en del av en bredare uppsättning verktyg som används för att manipulera valprocesser, såsom att hacka eller förvanska webbplatser eller få åtkomst till och läcka personlig information om politiker. Verksamhet som möjliggörs av informationsteknik kan användas för att äventyra integriteten för offentlig information och förhindra identifiering av källorna till desinformation. Detta är avgörande under valkampanjer, då pressade scheman kan förhindra snabb upptäckt av desinformation och motåtgärder.

Under de senaste åren har manipulerings- och desinformationsmetoder online upptäckts i samband med val i minst 18 länder och desinformationstaktiken har bidragit till att internetfriheten totalt sett sjunkit för sjunde året i rad.

Inför valet till Europaparlamentet 2019 har kommissionen uppmanat de behöriga nationella myndigheterna att identifiera bästa praxis för identifiering, lindring och hantering av risker för valprocessen i form av cyberangrepp och desinformation. I den samarbetsgrupp som inrättats genom direktivet om säkerhet i nätverks- och informationssystem har medlemsstaterna börjat kartlägga befintliga europeiska initiativ om cybersäkerhet i nätverks- och informationssystem som används för valprocesser, i syfte att utarbeta frivilliga riktlinjer.