MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET - EUROPEISKA GEMENSKAPENS REAKTION PÅ ÖVERSVÄMNINGARNA I ÖSTERRIKE, TYSKLAND OCH FLERA AV KANDIDATLÄNDERNA - Ett solidaritetsinitiativ

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

2. Ekonomiska åtgärder för medlemsstaterna

3. Ekonomiska åtgärder för de drabbade kandidatländerna

4. Jordbruk

5. Rättsliga åtgärder

6. Åtgärder för samordning och förebyggande

7. Förslag till en EU-fond för katastrofhjälp

8. Sammanfattning

1. Inledning

De översvämningar som nyligen inträffade i Centraleuropa har varit av aldrig förut skådad omfattning. Det är ännu för tidigt att definitivt fastställa räckvidden och kostnaderna för de skador som uppstått, men det står klart att de är mycket omfattande - dussintals människor har förlorat livet, den socio-ekonomiska strukturen i hela regioner har slagits sönder och natur- och kulturarvet har kommit till skada. Mycket preliminära uppskattningar tyder på att skadorna uppgår till 15 miljarder euro i Tyskland, till 2 miljarder euro i Österrike, till mellan 2 och 3 miljarder euro i Tjeckien och till 35 miljarder euro i Slovakien.

I detta meddelande beskrivs kortfattat för allmänheten, Europaparlamentet och rådet vilka åtgärder som Europeiska kommissionen redan har vidtagit eller som den ämnar vidta för att bistå de medlemsstater och kandidatländer vars medborgare, jordbrukare, arbetstagare, affärsidkare och samhällen drabbats av den nyligen inträffade översvämningskatastrofen.

Många av dessa åtgärder innebär en omfördelning av existerande tillgångar och är relativt lätta att genomföra. Men under de senaste veckorna har känslan vuxit sig stark att EU borde bidra ytterligare. Kommissionen föreslår därför att det bildas en särskild EU-fond för katastrofhjälp.

Solidaritet

Vi utgör en gemenskap av människor som är på väg mot en starkare union. Det är därför bara rätt och naturligt att medborgare, medlemsstater och gemenskapens institutioner känner ett spontant behov av att visa sin medkänsla för översvämningens offer genom praktisk solidaritet av framförallt ekonomisk natur.

Orsaker till katastrofen

Detta meddelande riktar in sig på de åtgärder på kort och medellång sikt som EU kan vidta för att avhjälpa den skada som medlemsstaterna och de berörda kandidatländerna lidit till följd av den nyligen inträffade översvämningskatastrofen. Sett ur ett längre perspektiv anser kommissionen dock att de senaste veckornas dramatiska händelser bör få oss att tänka efter hur en sådan katastrof kunde inträffa. Förutom de exceptionella väderförhållanden som rått under de senaste veckorna, behöver vi undersöka i vilken utsträckning människan genom sina ingrepp i naturen har bidragit till dessa problem, särskilt genom fortsatta utsläpp av växthusgaser och otillräckliga politiska åtgärder när det gäller markanvändning och vattenresurser. Just nu då världens ledare samlas i Johannesburg för att komma överens om åtgärder för att främja en hållbar global utveckling, är det mer än någonsin tidigare nödvändigt att Europeiska unionen och andra huvudaktörer återigen förbinder sig att vidta ytterligare konkreta åtgärder.

EU:s reaktion

Så snart katastrofens vidd blev känd kontaktade kommissionen (via sin ordförande, enskilda kommissionsledamöter och avdelningar inom kommissionen) de berörda nationella och regionala myndigheterna i såväl de medlemsstater som de kandidatländer som var berörda och påbörjade diskussioner om hjälp från EU.

Även Europaparlamentet har uttryckt sitt deltagande och har lovat att med största möjliga skyndsamhet behandla förslag som kräver godkännande av budgetmyndigheten.

Rådet delar också denna känsla av solidaritet med översvämningsoffren och att det är brådskande att EU vidtar åtgärder. Det danska ordförandeskapet har sammankallat till ett särskilt möte den 29 augusti 2002 med företrädare för medlemsstaterna för att diskutera vilka åtgärder som EU kan vidta.

EU:s solidaritetsinitiativ har följande två syften:

- För det första, att använda de möjligheter som erbjuds genom befintliga lagar och instrument inom EU, särskilt genom strukturfonderna, jordbruksstöd eller stöd till kandidatländerna (vartill kan läggas lån från Europeiska investeringsbanken). Möten har redan planlagts med de berörda nationella och regionala myndigheterna för att utvärdera alla dessa möjligheter mer ingående.

- För det andra, att inrätta en EU-fond för katastrofhjälp med särskilt anpassade förfaranden för att snabbt kunna sätta in ekonomisk hjälp vid stora katastrofer.

I det följande avsnittet beskrivs allmänt vissa fakta och åtgärder som redan vidtagits samt de åtgärder som kommer att vidtas.

2. Ekonomiska åtgärder för medlemsstaterna

Strukturfonderna

De krediter som EU redan tilldelat de berörda regionerna och medlemsstaterna kan omfördelas till åtgärder som rör följderna av översvämningarna genom att befintliga program modifieras för att rikta stödet till återuppbyggnad. Följande tre möjligheter står öppna för medlemsstaterna:

- Att koncentrera medlen till insatser till följd av översvämningarna i de berörda regionerna inom de åtgärder som redan pågår enligt operativa program eller samlade programdokument.

- Att vidta nya åtgärder för att anslag skall kunna ställas till förfogande för insatser till följd av översvämningarna, särskilt för återuppbyggnad av förstörd infrastruktur och produktiv investering i företag, för ersättning av förstörd utrustning samt för särskilda utbildnings- och sysselsättningsinsatser och andra arbetskraftsrelaterade åtgärder.

- Att flytta medel från andra åtgärder och prioriterade insatser till lämpliga befintliga eller nyligen inrättade åtgärder, inklusive där så är nödvändigt, mellan fonder. Det exakta beloppet för de tillgängliga medlen måste fastställas av de nationella, regionala och lokala myndigheter som har ansvar för att välja ut de projekt som skall samfinansieras av strukturfonderna.

När det gäller tillämpningen av den så kallade "n+2"-regeln om automatiska återtaganden, finns det möjligheter att vid force majeure, som omfattar stora naturkatastrofer med allvarliga konsekvenser för genomförandet av bistånd genom strukturfonderna, att åter göra de betalningsbemyndiganden tillgängliga som motsvarar det återtagande som genomförts enligt artikel 31.2 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 (om underutnyttjandet berodde på översvämningar).

Planerade åtgärder

Kommissionen kommer att göra sitt yttersta för att de beslut som är nödvändiga för att ändra programmen skall kunna fattas inom kortast möjliga tid. Medlemsstaterna och regionerna kan anpassa sina prioriteringar och vid behov underrätta kommissionen och begära ändringar av de befintliga programmen. Dessutom kommer man att undersöka hur resultatreserven (4 %) kan utnyttjas.

I en del fall kan förvaltningsmyndigheterna för programmen i fråga på eget initiativ anpassa programkomplementen inom de gränser som anges i artikel 34.3 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999.

Transeuropeiska nät

Ungefär 11 miljoner euro i budgeten för det transeuropeiska transportnätet och 5,9 miljoner euro i budgeten för det transeuropeiska energinätet har ännu inte fördelats och skulle i princip kunna frigöras för att bekosta återuppbyggnaden av de transeuropeiska projekt som har kommit till skada vid översvämningarna i Tyskland och Österrike. I det fleråriga vägledande programmet har dessutom 79,7 miljoner euro öronmärkts för tyska projekt och 14,4 miljoner för österrikiska projekt. Dessa belopp skulle kunna omfördelas till särskilda återuppbyggnadsprojekt på begäran av Tyskland och Österrike.

Planerade åtgärder

Efter det att kommissionen har tagit emot ansökningar från Österrike och Tyskland kommer den att lämna dessa till kommittén för finansiellt stöd till transeuropeiska nät. Om ansökningarna godkänns kommer kommissionen att handlägga dessa snarast möjligt.

Europeiska investeringsbanken

Europeiska investeringsbanken undersöker för närvarande ett förslag för att snabbt genomföra sin aviserade plan om katastrofhjälp till översvämningsdrabbade. Banken föreslår att så snart som möjligt ur sina egna tillgångar ställa 1 miljard euro till förfogande som lån för katastrofhjälp vid översvämningar. Lånen kommer att ha en förfallotid på upp till 30 år och kommer att erbjudas på bästa tänkbara villkor och kan, i undantagsfall, finansiera upp till 100 % av kostnaden för enskilda projekt. Globala lån för att finansiera små och medelstora företag kommer att vara en del av programmet. Målsättningen är att göra lånen omedelbart tillgängliga genom att förmedla dem genom ett begränsat antal av investeringsbankens befintliga finansieringsförmedlande organ.

Planerade åtgärder

Europeiska investeringsbanken kommer den 19 september 2002 att lämna förslaget för godkännande till styrelsen.

3. Ekonomiska åtgärder för de drabbade kandidatländerna

ISPA

Kommissionen kommer att enligt förmånligare och mer flexibla villkor anslå upp till 48 miljoner euro till Tjeckien ur de anslag som ännu inte tagits i bruk från ISPA 2002 för översvämningshjälp. Kommissionen får särskilt i undantagsfall enligt förfaranden i rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 besluta om en ökning av nivån för offentligt stöd till 75 % och för gemenskapsstöd till 85 % för relevanta projekt i områden som drabbats av extrema naturkatastrofer.

Kommissionen kan anslå flera miljoner euro till Slovakien ur de anslag som ännu inte tagits i bruk från ISPA 2002 för översvämningshjälp, enligt samma förmånligare och mer flexibla villkor.

Kommissionen kommer under den andra veckan i september att ställa medel ur ISPA till förfogande för båda länderna i form av tekniskt stöd för att till 100 % finansiera bedömningen av skador och utformningen av projekten och därmed påskynda utbetalningen av de 76 miljonerna euro. De första projekten skulle kunna påbörjas under det fjärde kvartalet.

Phare

Kommissionen kommer att omedelbart göra ytterligare 9,75 miljoner euro tillgängliga för Tjeckien ur reserven för Phare 2003 på mer flexibla villkor.

Sapard

Kommissionen har beviljat förskott på 5,5 miljoner euro till Tjeckien och på 4,6 miljoner euro till Slovakien. Kommissionen kommer att vid behov omedelbart fördubbla dessa förskott.

Planerade åtgärder

Kommissionen kommer att till de övriga EU-institutionerna lägga fram förslag om att ändra rådets förordning (EG) nr 1268/1999 för att öka nivån på offentligt stöd till 75 % och gemenskapsstödet till 85 % för relevanta projekt i områden som drabbats av extrema naturkatastrofer.

Efter ansökan från de drabbade kandidatländerna är kommissionen beredd att retroaktivt bevilja stöd för sådana insatser som syftar till att återställa de landsbygdsområden som skadats till följd av översvämningarna.

Kommissionen kommer att på begäran göra tillämpningsföreskrifterna för Sapard mer flexibla för att snabbt kunna skjuta till medel till de områden som bäst behöver det.

4. Jordbruk

Undantag från arealuttag i vissa regioner inom EU

Kommissionen har redan från och med den 9 augusti 2002 tillåtit att arealuttagen mark enligt ordningen för jordbruksgrödor tills vidare får användas som betesmark på villkor att minst 33 % av grovfoderarealen på jordbruksföretaget har blivit översvämmad inom vissa regioner av Tyskland, Österrike, Irland och Storbritannien.

Förskott av direkta utbetalningar för jordbruksgrödor

Kommissionen har redan föreslagit Förvaltningskommittén för spannmål att tillåta Tyskland att från och med den 1 september 2002 och senast fram till den 15 oktober 2002 utbetala 50 % i förskott till de producenter som drabbats av översvämningarna i vissa områden.

Planerade åtgärder

Om det visar sig att det behövs en förlängning av denna insats, kommer kommissionen den 29 augusti 2002 att föreslå Förvaltningskommittén för spannmål att ändra förordningen.

Användning av interventionslagren för spannmål

Österrike har begärt att interventionslagren skall kunna göras tillgängliga till specialpriser för de djurproducenter som till följd av översvämningarna har förlorat foder.

Planerade åtgärder

Efter den omröstning i Förvaltningskommittén för spannmål som är planerad till den 29 augusti 2002 kommer kommissionen att tillåta att de österrikiska myndigheterna ställer de tillgängliga interventionslagren av spannmål i Österrike (ca 32 000 ton) till förfogande för de drabbade producenterna fram till slutet av september 2002.

Utveckling av landsbygden

Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om utveckling av landsbygden innehåller redan bestämmelser om särskilda åtgärder som skall bidra till att återställa den produktionspotential som finns inom jord- och skogsbruket. Medlemsstaterna eller regionerna kan besluta om vilka åtgärder de vill infoga i sina program.

I kommissionens tillämpningsföreskrifter (förordning (EG) nr 445/2002) finns det redan särskilda bestämmelser för vissa kategorier av force majeure, inbegripet naturkatastrofer som den nyligen inträffade översvämningskatastrofen. Detta kommer att tillåta en flexibel handläggning av de fall där mottagare av landsbygdsstöd har svårt att uppfylla villkoren för att de skall kunna beviljas stöd till följd av skador orsakade av översvämningar (t.ex. djurtäthet, miljöskyddskrav inom jordbruket).

Planerade åtgärder

Kommissionen kommer att anta ett mer flexibelt och snabbare förfarande för att godkänna ändringar som till exempel en höjning av graden av EU:s samfinansiering eller omfattningen av stödet för de stödmottagare som drabbats av översvämningarna. Kommissionen kan samtycka till att undantag görs från den nuvarande gränsen för en programändring per år för att tillåta en särskild ändring av programmen i de områden som drabbats av översvämningarna. Under dessa omständigheter kommer kommissionen att anse att utgifter enligt nyligen införda åtgärder berättigar till stöd från och med den dag en officiell ansökan tas emot från en berörd medlemsstat eller region i stället för från och med den dag då det fullständiga förslaget lämnas in.

I syfte att underlätta återuppbyggnadsarbetet är kommissionen beredd att på begäran från de drabbade medlemsstaterna undersöka och till den behöriga förvaltningskommittén lämna in ytterligare särskilda undantag från de administrativa kraven i kommissionens gällande tillämpningsföreskrifter för de åtgärder som rör landsbygdens utveckling.

5. Rättsliga åtgärder

Statligt stöd

Ersättning kan fås för upp till 100 % av de materiella skador som översvämningarna orsakat. Individuellt stöd kan samordnas med stödprogram. Eftersom ersättning kan erhållas för alla de skador som uppkommit, kan ersättningen också omfatta tidigare beviljat stöd vars resultat har "spolats bort".

När det gäller ersättning för mer indirekta skador som orsakats av översvämningarna, t.ex. produktionsförseningar på grund av elavbrott eller svårigheter att leverera produkter på grund av att vissa transportvägar varit blockerade, och där man kan fastställa ett tydligt orsakssamband mellan skadorna och översvämningarna, är det möjligt att få full ersättning.

Enligt den så kallade regeln om stöd av mindre betydelse omfattas inte stöd på upp till 100 000 euro under en treårsperiod av EU:s bestämmelser om statligt stöd. Detta kan vara av särskild betydelse för mindre företag. Vidare omfattas inte offentlig finansiering av sådana allmänna arbeten som tillhör infrastrukturen, t.ex. vägar och broar, av bestämmelserna om statligt stöd.

Planerade åtgärder

Kommissionen kommer att göra sitt yttersta för att förenkla och driva på förfarandena. De medlemsstater som drabbats av översvämningarna bör så snart som möjligt upprätta informella kontakter med kommissionen och meddela vilka åtgärder de ämnar vidta. Detta kommer att göra kommissionens beslutsfattande snabbare.

Offentlig upphandling

Vid naturkatastrofer tillåts enligt EG-fördraget och direktiven om offentlig upphandling att bestämmelserna om offentlig upphandling tillämpas på ett flexibelt sätt.

Planerade åtgärder

När de offentliga kontrakten omfattas av direktiven om offentlig upphandling vill kommissionen påpeka att det finns två undantag från standardförfarandena:

- Anbudsinfordran med förkortade tidsfrister.

- Ett förhandlat förfarande utan att ett meddelande om upphandling först har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

6. Åtgärder för samordning och förebyggande

Räddningstjänst

Kommissionen har aktiverat Övervaknings- och informationscentrumet för räddningstjänst. Sedan den 14 augusti 2002 har centrumet vidarebefordrat information och samordnat hjälp (pumpar, vacciner etc.) till de drabbade områdena. Kontaktorganen Seveso har också aktiverats. De har tillhandahållit särskild information om situationen för kemiska fabriker i Tyskland och Tjeckien.

Planerade åtgärder

Kommissionen kommer att anta en integrerad EU-strategi för förebyggande av, beredskap för och svar på risker orsakade av naturliga, mänskliga och andra faktorer, vilket anges i dess arbetsprogram för 2002.

Ett varningssystem för europeiska floder

Kommissionen har utvecklat ett flodsimuleringssystem (Lisflood) som gör det möjligt att göra prognoser för mellan två och tio dagar framåt och att simulera effekten av förebyggande åtgärder inom flodområdena.

Planerade åtgärder

Kommissionen kommer att ge vetenskapligt stöd när det gäller ett varningssystem för europeiska floder med information om de största flodområdena i Europa och med tillgång i realtid till väderleksrapporter på medellång sikt.

7. Förslag till en EU-fond för katastrofhjälp

I händelse av en större katastrof förväntar sig de drabbade att EU, i sin egenskap av en solidarisk värdegemenskap, skall ge bistånd. Därför föreslår kommissionen att man inrättar en fond för katastrofhjälp för att bistå drabbade regioner i medlemsstaterna och kandidatländerna i händelse av större naturkatastrofer, tekniska katastrofer och miljökatastrofer. Dessutom kan bildandet av en särskild finansieringsordning inom Europeiska investeringsbanken ses som ett komplement till katastroffonden.

Katastroffondens mål, syfte och funktionssätt

EU-hjälpen måste komplettera arbetet i de drabbade länderna och bör användas för täcka en del av de offentliga utgifter som uppkommit genom katastrofen. Fonden bör ge katastrofhjälp till alla regioner som drabbats av en större katastrof, oberoende av dess status enligt strukturfonderna. Hjälpens storlek bör stå i proportion till katastrofens omfattning, men även det relativa välståndet i den eller de drabbade regionerna bör beaktas.

Som man diskuterade i Berlin skall fonden inrättas så att man kan börja bevilja bidrag så snart som möjligt. Minst 500 miljoner euro bör göras tillgängliga i en första etapp. Fonden skall kunna utsträckas till kandidatländerna.

Fondens insatser bör i första hand inriktas på följande två områden:

1. Återuppbyggnad på kort sikt av förstörda infrastrukturer när det gäller elektricitet, vatten/avlopp, telekommunikationer, transporter och sociala infrastrukturer, inklusive tillfälligt skydd.

2. Omedelbar förstärkning av förstörd förebyggande infrastruktur, t.ex. dammar och diken.

Pengar från katastroffonden skall beviljas på begäran av det drabbade landet som ett globalt katastrofbidrag på grundval av en trepartsöverenskommelse mellan Europeiska kommissionen, det drabbade landet och den eller de drabbade regionerna.

Budgetmyndigheten skall avgöra om det föreligger en katastrof på EU-nivå och besluta om hjälpbeloppet (detta kan göras skyndsamt) på förslag av kommissionen. Det drabbade landet och de drabbade regionerna ansvarar för genomförandet av den globala katastrofhjälpen, särskilt urvalet av de enskilda projekt som skall få hjälp. Sedvanliga EU-bestämmelser om ekonomiska bidrag inklusive kontroller skall gälla för fonden.

Inrättande av en reserv inom EU:s budget

Inrättandet av en ny fond inom EU:s budget skall ske i två steg: skapa ett instrument för att göra pengarna tillgängliga (antingen en ny katastrofreserv eller ett nytt flexibilitetsinstrument) och fastställa en ny budgetpost till vilken pengarna skall överföras för genomförandet. Det senare kräver att en rättslig grund antas.

- En ny katastrofreserv

En ny reserv, liknande den katatstrofhjälpsreserv som finns för länder utanför gemenskapen, skall bildas under budgetplanens rubrik 6 (reserver). Dessa medel skall endast sättas in vid behov. Detta kräver en revidering av det interinstitutionella avtalet (IIA) och dess bifogade budgetplan.

- Ett nytt flexibilitetsinstrument

Genom ett nytt flexibilitetsinstrument för katastrofer är det möjligt att hantera oväntade och exceptionella omständigheter samtidigt som man bibehåller taken i den globala budgetplanen från Berlin. Ett sådant nytt instrument skall inrättas genom en enkel revidering av det interinstitutionella avtalet i vilket bestämmelser för användningen skall fastställas. Nödvändiga medel skall endast sättas in vid behov. Inrättandet av detta instrument kan därför vara lättare ur förfarandesynpunkt, eftersom det inte kräver någon ändring varken av beslutet om egna medel eller i förordningen om budgetdisciplin.

För att instrumentet skall kunna tas i bruk så snart som möjligt rekommenderar kommissionen följande metod för att inrätta ett nytt flexibilitetsinstrument. Ett belopp på minst 500 miljoner euro bör därför vara tillgängligt redan 2002 som ett påtagligt och omedelbart uttryck för EU:s solidaritet med de katastrofdrabbade. Om denna metod väljs för insatser på medellång sikt, bör det årliga beloppet vara minst 500 miljoner euro och det kan fastställas till en miljard euro. Inom nästa budgetplan bör man även beakta andra valmöjligheter och mekanismer.

- Skapa en rättslig grund

Det kommer att bli nödvändigt för rådet och parlamentet att till följd av kommissionens förslag anta en rättsakt om fastställande av driftförhållanden och kriterier för genomförandet av finansieringsordningen.

- Budgetposter för att genomföra den globala katastrofhjälpen

De nya budgetposterna kan föras in under rubrik 2 i budgetplanen (strukturåtgärder), underförstått att de sedvanliga bestämmelserna för programplanering för ERUF inte kan tillämpas, eller under rubrik 3 och under rubrik 7 för kandidatländerna.

Utnyttjande av fonden 2002

För att inrätta det nya instrumentet krävs tre beslut: en interinstitutionell överenskommelse mellan parlamentet, rådet och kommissionen, antagande av en rättslig grund och inrättade av nya budgetposter. Dessa förfaranden är genomförbara och det är möjligt att avsluta dem inom relativt kort tid, under förutsättning att alla institutioner ger detta initiativ högsta prioritet. Nytt kapital skall göras tillgängligt med hjälp av en tilläggsbudget som inom några veckor kan antas av Budgetmyndigheten.

Planerade åtgärder

Diskussioner med Budgetmyndigheten: september 2002

Förslag: september 2002

8. Sammanfattning

I detta meddelande betonas Europeiska kommissionens vilja och beredskap att solidariskt hjälpa de medlemsstater och kandidatländer som drabbats av de senaste översvämningarna.

Med tanke på den brådskande arten av de åtgärder som måste vidtas, föreslås i meddelandet att man först sätter in ekonomiska medel på kort sikt och omfördelar strukturbidrag och andra stödresurser. Kommissionen ser även att det är viktigt att så långt möjligt säkerställa flexibilitet och förenklade administrativa förfaranden.

Kommissionen är medveten om att alla problem inte kan lösas på ett tillfredsställande sätt för närvarande. Särskilda beslut och initiativ kommer att bli föremål för senare lagstiftningförslag och administrativa förslag som skall läggas fram för kommissionen för godkännande i behörig ordning och enligt lämpliga förfaranden.

För att göra det möjligt för EU att lättare ingripa i händelse av större katastrofer, föreslår kommissionen att man inrättar en EU-fond för katastrofhjälp. Fonden skall förfoga över minst 500 miljoner euro och bidrag bör kunna beviljas ur den före årets slut.

På längre sikt kommer kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna främja åtgärder för att förbättra förebyggandet av naturkatastrofer.