SV Europeiska unionens officiella tidning C 112/60

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Resultatuppföljning och uppdatering av prioriteringarna i strategin på mervärdesskatteområdet”

(KOM(2003) 614 slutlig)

(2004/C 112/18)

Den 20 oktober 2003 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 mars 2004. Föredragande var Antonello Pezzini.

Vid sin 407:e plenarsession den 31 mars 2004 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 101 röster för, inga röster emot och 1 nedlagd röst:

1. Inledning

1.1 När det första och det andra gemenskapsdirektivet om mervärdesskatt skulle antas åtog sig gemenskapen bland annat att ta initiativ till inrättandet av ett gemensamt system som på medellång sikt skulle leda till att skatten på import och skattebefrielsen för export avskaffades på handel inom gemenskapen. Denna målsättning byggde på en tydlig vilja att införa en ordning som skulle kunna fungera såväl på inre marknaden som i varje enskild medlemsstat.

1.2 Inom ramen för tidigare lanserade initiativ för genomförandet av inre marknaden, som planerades till 1993, utformade kommissionen 1987 förslag till införandet av en sådan ordning.

1.2.1 Denna ordning innehöll främst införandet av en harmoniserad struktur grundad på två skattekategorier: tillnärmningen av de skattesatser som tillämpas i de enskilda medlemsstaterna (inom ett intervall av på förhand fastställda värden) och en kompensationsmekanism för omfördelning av skatteintäkterna mellan de olika finansiella myndigheterna.

1.3 Sedan rådet insett att kommissionens förslag inte kunde antas före januari 1993 beslöt man redan 1989 att tillämpa en övergångsordning som gjorde det möjligt att dels avskaffa alla slags gränskontroller, dels säkerställa att skatten uppbars i varans eller tjänstens destinationsmedlemsstat.

1.3.1 Samtidigt underströk rådet sin vilja att införa en definitiv ordning grundad på principen om beskattning av varor och tjänster i ursprungsmedlemsstaten. Detta mål skulle vara uppnått den 31 december 1996.

1.4 I linje med rådets önskan utarbetade kommissionen ett detaljerat handlingsprogram för genomförandet av en ordning som bygger på modernisering och enhetlig tillämpning av det gällande systemet samt på införandet av gradvisa ändringar som skall underlätta övergången till ett permanent gemensamt mervärdesskattesystem.

1.5 På grund av de enskilda medlemsstaternas varierande benägenhet till en verklig reform av mervärdesskattesystemet är dock de resultat som uppnåtts tämligen blygsamma. För att säkerställa skatteneutralitet med avseende på den normala konkurrensen mellan företagen skulle man, som kommissionen vid upprepade tillfällen föreslagit, behövt uppnå en viss harmoniseringsnivå både vad avser skattesatser och beskattningsmekanismer.

1.6 Kommissionen lade i juni 2000 fram ett meddelande till rådet och Europaparlamentet där man redogjorde för de initiativ som skulle tas för att lägga upp en hållbar strategi för att finslipa gemenskapens ordning för mervärdesskatt. Huvudlinjerna i programmet utgjordes av förenkling och modernisering av lagstiftningen samt åtgärder för att säkerställa en mer enhetlig tillämpning av de gällande bestämmelserna och ett ökat samarbete mellan skattemyndigheterna i medlemsstaterna.

1.7 Även om den ändrats på olika sätt är övergångsordningen giltig än i dag. Det finns inga planer på att ersätta den inom den närmaste tiden trots att många anser att den innehåller så stora brister att den hindrar den inre marknaden från att fungera effektivt. Det är nu tre år sedan programmet lanserades år 2000, och kommissionen föreslår nu med ett meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén en översyn och en uppdatering av prioriteringarna inom strategin för mervärdesskatten, bland annat mot bakgrund av de initiativ som genomförts sedan dess.

2. Allmänna kommentarer

2.1 Kommittén har under åren flera gånger haft anledning att framhålla att den förbehållslöst stöder genomförandet av en gemensam slutgiltig mervärdesskatteordning, och har vid upprepade tillfällen uppmanat medlemsstaterna att anta lämpliga handlingsplaner i den riktningen. EESK har också vid flera tillfällen uttryckt sitt missnöje med de otaliga bristerna i den nuvarande provisoriska ordningen och hoppas att nödvändiga åtgärder vidtas för att modernisera den.

2.2 Redan 1988 påpekade kommittén det orimliga i ett system där transaktioner mellan aktörer inom samma marknad, även om de är bosatta i olika medlemsstater, definieras som import och export. Dessa benämningar skulle passa bättre för transaktioner med kommersiella aktörer som opererar utanför denna marknad.

2.3 Det är för övrigt en allmänt spridd uppfattning att den nuvarande ordningen i sin helhet är otillräcklig och helt enkelt är till hinder för inre marknadens funktion.

2.3.1 Vi hoppas att det snarast införs en definitiv ordning, men vi är ändå medvetna om att det enda realistiska målet på det nuvarande stadiet – när rådet gör sig till talesman för instanserna inom de nationella regeringarna snarare än för gemenskapsintressena – är ett handlingsprogram som bygger på en modernisering av det rådande systemet samt åtgärder som underlättar övergången till denna slutgiltiga ordning.

2.4 Kommittén värdesätter att kommissionen inte ifrågasätter tanken på en slutgiltig ordning och håller med om att man bör gå försiktigt fram och i den nuvarande fasen nöja sig med en gradvis modernisering av det nu gällande systemet. EESK hälsar därför med tillfredsställelse de senast uppnådda resultaten vad gäller förenkling och en mer enhetlig tillämpning av momssystemet.

2.5 Kommittén välkomnar särskilt de initiativ som kommissionen tagit för att genomföra det åtgärdsprogram som lanserades 2000.

2.5.1 Vi ser särskilt positivt på antagandet av direktiv 2000/65/EG om att systemet med skatteombud (1) avskaffas den 1 januari 2003, direktiv 2002/38 om tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg (2), direktiv 2003/92/EG om plats för leverans av elektricitet och gas (3), direktiv 2001/44/EG om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar (4) samt förordning (EG) 1798/2003 om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (5). Vi vill dessutom erinra om att antagandet av Fiscalis-programmet spelat en viktig roll vad gäller initiativen för att främja ett närmare samarbete mellan medlemsstaternas skattemyndigheter i kampen mot skattebedrägerier.

2.6 EESK vill understryka sin uppskattning av kommissionens arbete, men noterar samtidigt att denna insats, på grund av att rådet hållit fast vid ställningstaganden som syftar till att värna om medlemsstaternas intressen, tidvis varit osammanhängande och inte alltid varit tydlig vad gäller prioriteringsordningen.

2.7 Kommittén anser att man inom den föreslagna strategin bör prioritera åtgärder som säkerställer en enhetlig tillämpning inom gemenskapen av det gemensamma mervärdesskattesystemet. EESK har i ett annat sammanhang uttalat sin åsikt om det lämpliga i att göra om mervärdesskattekommittén till en föreskrivande kommitté med uppgift att bistå kommissionen när det gäller att anta genomförandebestämmelser för de gällande föreskrifterna i enlighet med riktlinjerna i förslaget till direktiv 1997 och kommissionens meddelande från juni 2000 om strategin för förbättring av mervärdesskattesystemets funktion inom ramen för den inre marknaden (6).

3. Initiativ under antagande

3.1 Förenkling av systemet

3.1.1 Kommittén delar åsikten att förenklingen av de skattemässiga skyldigheter som i det nuvarande skattesystemet åvilar operatörerna bör prioriteras i kommissionens handlingsprogram, också för att tillmötesgå konsumenternas krav.

3.1.2 I samband med detta hoppas kommittén att man snarast kan återuppta arbetet med direktivförslaget som avser att ersätta ordningen i åttonde momsdirektivet med gränsöverskridande avdragsrätt för den erlagda skatten. EESK välkomnar också särskilt rådsordförandeskapets förslag att för ändamålet använda ett system för informationsutbyte och omfördelning av skatten mellan medlemsstaterna liknande systemet i direktivet om elektronisk handel.

3.1.3 Kommittén värdesätter likaså kommissionens initiativ att lansera ett offentligt samråd med syfte att förenkla och harmonisera de skattemässiga skyldigheterna på mervärdesskatteområdet. EESK hoppas i samband med detta att man kommer fram till åtgärder för att differentiera systemet för skyldigheterna i förhållanden till hur stora de berörda operatörerna är. Sedan 1990-talet har kommissionen samlat in ett antal välfungerande metoder som tillämpas av medlemsstaterna för att göra det lättare för mikro- och småföretag att uppfylla skyldigheterna i mervärdesskattelagstiftningen (7). En anpassning av de rättsliga åliggandena skulle dessutom leda till en begränsning av den svarta ekonomin.

3.1.4 EESK välkomnar och stöder kommissionens arbete för att främja införandet av ett system med en enda kontaktpunkt där de företag som är registrerade i mer än en medlemsstat kan fullgöra sina mervärdesskatteskyldigheter inom EU i det land där de är etablerade (8).

3.2 Harmonisering och modernisering av systemet

3.2.1 EESK håller med om att man bör vidta åtgärder för att förhindra dubbelbeskattning. På denna punkt ansluter sig kommittén till kommissionens linje att införa instrument för att lösa enskilda fall av dubbelbeskattning enligt modell från instrumenten i gällande internationella konventioner på området direkt beskattning.

3.2.2 Bland de initiativ som skall säkerställa en högre grad av harmonisering av det gemensamma systemet är en omarbetning av sjätte momsdirektivet särskilt viktigt. Efter flera ingrepp har detta direktiv blivit en komplicerad lagtext som är svår att använda. Den tekniska utvecklingen, förändrad handelspraxis samt den privatisering och liberalisering som berört stora delar av unionens ekonomi gör dessutom att vissa bestämmelser i detta direktiv som inte längre är anpassade till de ekonomiska transaktionerna behöver omarbetas.

3.2.3 Kommittén är dessutom överens med kommissionen om att man snarast måste uppnå en rationalisering av det gällande systemet för undantag genom att avskaffa dem som snedvrider konkurrensen och sprida dem som är mest effektiva.

4. Riktlinjer för framtiden

4.1 Översyn av reglerna om platsen för beskattning av tjänster

4.1.1 Kommissionen har inlett ett offentligt samråd för att utvärdera huruvida det är nödvändigt med en ändring av mervärdesskattelagstiftningen vad gäller platsen för beskattning av tjänster. Samrådet grundas på ett dokument utarbetat av kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar där man överväger möjligheten att övergå från principen om beskattning i ursprungslandet till beskattning i destinationslandet, eller om platsen för beskattningen av tjänster inte längre skall anses vara den plats där tillhandahållaren är etablerad utan där mottagaren av tjänsten bor (9).

4.1.2 Regeln om beskattning på den plats där tillhandahållaren bor har hittills fungerat. Det ökande antalet gränsöverskridande transaktioner förväntas dock skapa komplicerade administrativa situationer och snedvridning av konkurrensen och därmed leda till dubbelbeskattning eller utebliven beskattning av internationella tjänster. Problemet har blivit särskilt tydligt när det gäller tjänster i samband med e-handel.

4.1.3 Precis som vid leveranser av varor fastställs i ändringen att det också för tillhandahållande av tjänster skall vara mottagaren som är betalningsskyldig för mervärdesskatten (om det rör sig om en skattskyldig person) och inte den som tillhandahåller tjänsten. I och med ändringen skulle det bland annat bli möjligt att minska operatörernas administrativa börda, eftersom tillhandahållaren av tjänsten inte som nu skulle behöva momsregistrera sig när denne utför transaktioner som är beskattningsbara i en annan medlemsstat än den där han eller hon bor. Om ändringarna dessutom skulle harmoniseras med de regler som tillämpas i tredjeländer med egna konsumtionsskatter, skulle detta leda till minskade risker för dubbelbeskattning eller för utebliven beskattning av internationella tjänster.

4.1.4 Kommittén stöder kravet på en översyn av reglerna för platsen för beskattning av tjänster enligt de riktlinjer som nämnts ovan, men anser att övervägandena i denna fråga bör utsträckas till att omfatta alla tjänster som är avsedda för den slutliga konsumenten. Vi är dessutom ense med kommissionen om att det system för informationsutbyte som tillämpas av medlemsstaternas skattemyndigheter (VIES-systemet) samtidigt borde utsträckas till att också omfatta tillhandahållande av tjänster.

4.2 Bekämpning av skattefusk

4.2.1 Kommittén håller med om att kampen mot bedrägerier på mervärdesskatteområdet måste vara en prioriterad fråga i kommissionens handlingsplan. Förutom att fusket har betydande ekonomiska effekter orsakar det snedvridning av konkurrensen till fördel för mindre hederliga operatörer.

4.2.2 Kommittén är medveten om att den nuvarande ordningen är mycket känslig för bedrägerier. Bedrägerierna underlättas av möjligheten att kombinera transaktioner som omfattar betalning av mervärdesskatt med transaktioner utan faktisk skatteinbetalning. Kommittén anser trots detta att bedrägerier inte skall bekämpas genom ändringar i den nuvarande ordningen, utan inom ramen för den gällande lagstiftningen. En strategi som grundas på omfattande ändringar i det nuvarande systemet skulle ge osäkra resultat, samtidigt som sådana ändringar skulle medföra betydande direkta och indirekta administrativa kostnader.

4.2.3 EESK föreslår därför att man utnyttjar de befintliga instrumenten för administrativt samarbete mellan medlemsstaterna och dessutom inför ytterligare instrument. Å andra sidan har betydande framsteg redan gjorts på detta område: I förordning 1798/2003 fastställs mycket tydliga regler som underlättar kontakterna mellan de nationella myndigheterna, samtidigt som antagandet av Fiscalis-programmet å sin sida tack vare förbättrade elektroniska system för informationsutbyte kommer att möjliggöra ett närmare samarbete mellan medlemsstaternas skattemyndigheter i kampen mot skattebedrägerier. Kommittén menar slutligen att särskilda strategier på nationell nivå skulle kunna utgöra ett viktigt bidrag till kampen mot de värsta formerna av skattesmitning. I detta sammanhang välkomnas särskilt det initiativ som den ständiga kommittén för administrativt samarbete (SCAC) tagit till en handbok innehållande vissa metoder som de olika nationella myndigheterna använder för att bekämpa skattebedrägerier.

5. Slutsatser

5.1 Kommittén upprepar sin ståndpunkt att de många och allvarliga begränsningarna i det nuvarande systemet endast kan undanröjas genom införandet av nya slutgiltiga bestämmelser. Vi är emellertid medvetna om att detta mål inte går att uppnå på kort sikt. Därför värdesätter vi att kommissionen är realistisk nog att välja en strategi som innebär en gradvis förbättring av den rådande ordningen.

5.1.1 EESK uppmanar medlemsstaterna och rådet att överge sin nuvarande hållning till fördel för riktlinjer som ger en verklig möjlighet att främja en utveckling av inre marknaden som gynnar företagen och framför allt konsumenterna. EESK påpekar att ett Europa med en gemensam valuta inte kan fortsätta att tolerera bristerna i den nya övergångsordningen för mervärdesskatt. EESK hoppas särskilt att man i samband med det pågående arbetet med den institutionella strukturen i Europeiska konventet överför genomförandebefogenheterna i fråga om EU-lagstiftningen till kommissionen, och att kravet på enhällighet överges för de typer av skatter som påverkar konkurrenssituationen på den inre marknaden. I samband med en sådan översyn av reglerna för skattebeslut inom EU bör även mervärdesskattefrågorna tas med i diskussionerna.

5.2 Eftersom man i dag är obenägen att anta ett gemensamt slutgiltigt skattesystem – och mot bakgrund av behovet av en modernisering av övergångsordningen – är det också EESK:s åsikt att en förbättring främst bör inriktas på förenkling och modernisering och på en mer enhetlig tillämpning av den rådande lagstiftningen, samt på ett ökat administrativt samarbete mellan skattemyndigheterna i medlemsstaterna.

5.2.1 EESK stöder också kommissionens åsikt att ”modernisering och förenkling” och ”administrativt samarbete och bedrägeribekämpning” utgör delar av ett och samma paket och därför måste gå hand i hand. EESK vill uttrycka sin uppskattning av de initiativ som kommissionen genomfört och av övriga insatser som just nu håller på att övervägas i samband med strategin från 2000. Kommittén stöder särskilt en översyn av reglerna om platsen för beskattning av tjänster enligt riktlinjerna i kommissionens meddelande, och anser att bedrägerier skall bekämpas inom ramen för den gällande lagstiftningen. Avslutningsvis hoppas kommittén att arbetet med direktivförslaget om ändring av mervärdesskattekommitténs ställning snarast återupptas.

Bryssel den 31 mars 2004 Roger BRIESCH Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EESK:s yttrande: EGT C 409, 30.12.1998, s. 10.

(2) EESK:s yttrande: EGT C 116, 20.4.2001, s. 59.

(3) EESK:s yttrande: EUT C 133, 6.6.2003, s. 58.

(4) EESK:s yttrande: EGT C 101, 12.4.1999, s. 26.

(5) EESK:s yttrande: EGT C 80, 3.4.2002, s. 76.

(6) EESK:s yttrande: EGT C 19, 21.1.1998, s. 56 och EUT C 32, 5.2.2004, s. 120.

(7) Se EESK:s initiativyttrande om ”En europeisk stadga för småföretag” (EGT C 204, 18.7.2000, s. 57, punkt 1.6–12), EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets beslut om ett flerårigt program för företag och företagsamhet, 2001–2005” (EGT C 116, 20.4.2001) samt EESK:s yttrande om ”Mikroföretagens och småföretagens roll i EU:s ekonomi och produktionsstruktur” (EUT C 220, 16.9.2003, s. 50, punkt 3.5).

(8) Se punkt 3.1.2 i KOM(2003) 614 av den 20.10.2003.

(9) I den sammanfattande rapport om resultaten av samrådet som GD TAXUD sammanställde (Mervärdesskatt – platsen för beskattning av tjänster, TAXUD/C3/2357) och som låg till grund för KOM(2003) 822 slutlig, framgår att en stor majoritet av de 57 organisationer som hördes var positivt inställda till den angivna inriktningen.