Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027

(2022/C 270/02)

Föredragande: Sergio CACI (IT–EPP), borgmästare, Montalto di Castro Referensdokument: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 – Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv COM(2021) 323 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

1. Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 (nedan kallad ”EU:s nya strategiska ram”), som syftar till att skydda arbetstagares hälsa och minska antalet arbetsrelaterade dödsfall senast 2030 (den s.k. nollvisionen), samtidigt som man säkerställer en säkrare arbetsmiljö som motsvarar de nya behov som uppstått framför allt, men inte bara, till följd av covid-19-pandemin. Kommittén anser i linje med detta att en strategi, och inte en strategisk ram, skulle sända en starkare politisk signal när det gäller de planerade målen och de åtgärder som föreslås för att uppnå dem.

2. Kommittén är övertygad om att EU:s politiska ram för arbetsmiljö hittills har lett till stora förbättringar när det gäller att höja arbetsmiljöstandarderna i hela EU. Tillsammans med nollvisionen understryker ramen att EU:s ambitioner går i rätt riktning, samtidigt som alla kategorier av arbetstagare måste inkluderas i högre grad, något som ännu inte har skett i det aktuella förslaget.

3. ReK betonar att EU måste tillhandahålla en enhetlig strategisk inriktning på detta område. Detta behov har tydligt påvisats både i studierna och i de senaste årtiondenas praktiska resultat. Den viktigaste aspekten i arbetsmiljölagstiftningen är att de åtgärder som EU och medlemsstaterna vidtar tillsammans med andra aktörer (t.ex. arbetsmarknadens parter och olika intressenter på olika förvaltningsnivåer) kan ha en positiv och direkt inverkan på arbetslivet i såväl ett hälso- som ett säkerhetsperspektiv.

4. Kommittén ställer sig tveklöst bakom de tre övergripande mål för den strategiska ramen som kommissionen fastställt i samband med utarbetandet av EU:s strategi för de kommande fem åren, nämligen att förutse och hantera förändringar i arbetslivet efter pandemin under de digitala, gröna och demografiska omställningarna, förbättra förebyggandet av arbetsolyckor och arbetssjukdomar och slutligen öka beredskapen för eventuella framtida hälsokriser.

5. ReK välkomnar att kommissionen för att uppnå sina mål har för avsikt att se över arbetsplatsdirektivet och bildskärmsdirektivet, uppdatera EU:s regler om farliga kemikalier för att bekämpa cancer, reproduktiva sjukdomar och luftvägssjukdomar samt uppdatera de skyddande gränsvärdena för asbest och bly.

6. Kommissionen rekommenderas också att snarast möjligt utarbeta och genomföra ett initiativ i samarbete med arbetsmarknadens parter på EU-nivå för psykisk hälsa på arbetet, som bedömer framväxande problem på detta område. Initiativet bör kunna användas som inspirationskälla i/på de enskilda medlemsstaterna/sektorerna/arbetsplatserna efter behov.

7. När det gäller de båda ovanstående punkterna är kommittén fast övertygad om att de bör gälla alla kategorier av arbetstagare, även dem som för närvarande inte omfattas av den strategiska ramen.

8. Kommittén erinrar om den utmaning som den åldrande arbetskraften innebär på arbetsmiljöområdet. Det är nödvändigt att respektera principen om arbetsplatser anpassade till människorna så att man kan göra framsteg mot ett inkluderande arbetsliv för arbetstagare i alla åldrar.

9. ReK ser positivt på att kommissionen, genom att dra lärdom av covid-19-pandemin, har för avsikt att ta fram förfaranden och riktlinjer för nödsituationer för snabb tillämpning, genomförande och övervakning av åtgärder vid eventuella framtida hälsokriser, i nära samarbete med folkhälsoaktörer.

10. Vi beklagar att alla medlemsstater hittills visserligen åtminstone delvis har införlivat ordalydelsen och andan i EU:s strategiska ram i sina nationella system, men att ingen av dem faktiskt följer den i sin helhet. Detta beror på att vissa länder inte har sett över och uppdaterat sina nationella arbetsmiljöstrategier för att fullt ut anpassa dem till EU:s strategiska ram för 2014–2020 på grund av dålig tidsplanering eller ett bristfälligt genomförande av de viktigaste målen, såsom EU-Osha lyft fram, t.ex. med avseende på en åldrande arbetskraft, förenklade förfaranden samt en effektivare och snabbare tillämpning av lagstiftningen.

Arbetsmiljö och förebyggande kultur

11. Antalet olycksfall i arbetet har minskat under de senaste fyrtio åren tack vare tre faktorer: vetenskapliga och tekniska förbättringar, arbetsmiljölagstiftning samt ledningssystem för arbetsmiljö. De europeiska och nationella lagstiftarna måste därför – i samarbete med arbetsmarknadens parter och under hela cykeln av utarbetande, antagande och genomförande av strategin – utgå från en stabil förebyggande kultur som den främsta metoden för att bl.a. uppnå nollvisionen, i arbetstagarnas och företagens gemensamma intresse. Kommittén betonar vikten av social dialog och av deltagande och samarbete från alla berörda parters sida – regeringar och myndigheter på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, arbetsgivare och arbetstagare – i de förebyggande politiska åtgärderna.

12. Kommittén hänvisar till en studie från International Social Security Association (ISSA) ( 1 ) som visar att investeringar i en bra arbetsmiljöstrategi och riskförebyggande på arbetsplatsen kan ge en avkastning för företagen på 2,2 euro för varje euro som läggs per arbetstagare och år. Man får inte heller glömma den oerhörda förlusten av arbetstid, den minskade moralen på arbetsplatsen och den därav följande inverkan på företagens produktivitet och konkurrenskraft.

13. ReK håller med kommissionen om att bristande efterlevnad av principerna om förebyggande också leder till dålig publicitet för företag som drabbats av olycksfall i arbetet, vilket får allvarliga konsekvenser för deras rykte och de anställdas utsikter till arbete.

14. ReK rekommenderar att arbetsgivare införlivar förebyggandet av arbetsrelaterade risker i företagens verksamhet genom interna förvaltningsmodeller, särskilt utsedda arbetstagare och egna förebyggandetjänster, samt att man främjar utbildning med inriktning på förebyggande bland arbetstagarna.

Arbetsmiljön och den gröna, den digitala och den demografiska omställningen

15. Den tekniska utvecklingen förändrar arbetsplatsen ständigt. Det är därför positivt att EU lägger fram förslag som håller jämna steg med tekniken på arbetsplatsen, i enlighet med kommissionens första mål i EU:s nya strategiska ram.

16. Förslaget om att fastställa harmoniserade regler för artificiell intelligens (AI) är välkommet men bör även ta itu med de problem som kan uppstå med avseende på en hälsosam och säker arbetsplats.

17. Vi instämmer i de synpunkter på vitboken om AI ( 2 ) enligt vilka arbetstagare och arbetsgivare kommer att påverkas direkt av utformningen och användningen av AI-system på arbetsplatsen, och att arbetsmarknadsparternas deltagande kommer att vara avgörande för att säkerställa en människocentrerad strategi för AI på arbetsplatsen.

18. Kommittén framhåller i detta avseende på nytt relevansen för arbetsmiljöfrågan av det som står i dess yttrande ”Vitbok om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende” ( 3 ) , där användningen av AI-teknik anses vara mycket relevant även när det gäller arbetsvillkor och arbetstagarnas välbefinnande. ReK ansluter sig i detta sammanhang till de europeiska arbetsmarknadsparternas krav på uppgiftsminimering och öppenhet tillsammans med tydliga regler om behandlingen av personuppgifter för att begränsa risken för inkräktande övervakning och missbruk av personuppgifter, i syfte att säkerställa respekten för människans värdighet.

19. Vi upprepar också att det är mycket viktigt att ”göra det möjligt för arbetstagarrepresentanter att ta upp frågor som rör uppgifter, samtycke, integritetsskydd och övervakning, och att koppla insamlingen av uppgifter till ett konkret och tydligt syfte och säkerställa öppenhet när AI system används i personalförfaranden” ( 4 )

20. Kommittén uppmärksammar den utmaning som de demografiska förändringarna innebär när det gäller arbetsmiljön. Det behövs en politik som främjar hanteringen av åldersfrågan inom företag och organisationer, samt innovativa processer för att anpassa arbetstillfällena till denna verklighet, med beaktande av att det finns olika åldersgrupper och att de äldsta arbetstagarna inte utgör en homogen grupp.

Strategins regionala och lokala betydelse

21. EU:s strategiska ram för 2021–2027 – och dess nollvision – kommer att kräva att de lokala och regionala myndigheterna tar itu med problemen och genomför ramens mål direkt ”på fältet”. Detta bör göras genom övervakning, utbildning, skapande av en kultur av förebyggande och arbetstagarskydd, samarbete genom utbyte av erfarenheter och god praxis, ytterligare kartläggning av problemen samt utvärdering – följd av återkoppling – av de bästa lösningarna på dem.

22. Regionerna och städerna kan spela en viktig roll när det gäller att uppnå strategins ambitiösa mål genom att övervaka genomförandet av arbetsmiljölagstiftningen och förvaltningen av arbetsmiljömålen.

23. Regionerna och städerna bör fortsätta att uppmuntra och tillhandahålla ut- och fortbildning för arbetsmiljöinspektörer, arbetsgivare och arbetstagare så att de kan anpassa sig till de betydande sysselsättningsrelaterade förändringar som orsakas av den gröna och den digitala omställningen, men också av de nya villkoren till följd av covid-19-pandemin och den allt äldre arbetskraften.

24. Samarbete – så nära som möjligt – mellan regionala och lokala myndigheter och EU och berörda nationella myndigheter, men även med andra städer och regioner, samt utbyte av erfarenheter och god praxis, kommer att främja framsteg på arbetsmiljöområdet och bidra till en förebyggande kultur.

25. ReK betonar vikten av forskning samt utbyte av kunskap och bästa praxis på europeisk, nationell, regional och lokal nivå för att främja upptäckten, bedömningen och förebyggandet av nya risker, på grundval av samarbete mellan offentliga myndigheter vid utarbetandet av avancerad politik på detta område.

26. Ett lämpligt deltagande av regioner och städer är nödvändigt för att vidareutveckla arbetsmiljöstrategin. Det är därför mycket viktigt att de medverkar konkret i bedömningen av arbetsplatsen med avseende på arbetsmiljö. De bör också kunna ge återkoppling till EU för att hjälpa EU att skapa en tydlig bild av situationen på fältet i syfte att kunna korrigera den rådande situationen under arbetets gång och bidra till fastställandet av nästa strategi för perioden efter 2030.

27. I detta syfte uppmanas kommissionen att skapa ett särskilt digitalt verktyg (t.ex. en portal) som regioner och städer kan använda sig av när de anser det lämpligt eller nödvändigt att ge EU-lagstiftaren uppgifter om arbetsmiljö, som ett komplement till EU-Oshas europeiska företagsundersökning av nya och framväxande risker (Esener).

Avslutande politiska rekommendationer

28. Kommittén är övertygad om att de lokala och regionala myndigheterna, i egenskap av arbetsgivare, bör föregå med gott exempel när det gäller att fullständigt genomföra de åtgärder som föreslås i den strategiska ramen.

29. Kommittén upprepar sin övertygelse att ”offentlig upphandling […] kan bidra till att förhindra miljödumpning och social dumpning genom att kvalitativa, miljömässiga och/eller sociala aspekter inkluderas i tilldelningskriterierna” ( 5 ) . ReK uppmanar därför de lokala och regionala myndigheterna att när de tilldelar offentliga kontrakt ägna särskild uppmärksamhet åt de arbetsförhållanden, däribland arbetsmiljö, som uppdragstagarna och deras underleverantörskedjor erbjuder.

30. Kommittén välkomnar nollvisionen och dess mål om noll arbetsrelaterade dödsfall senast 2030. Det är viktigt att det förebyggande arbetsmiljöarbetet gällande arbetsolyckor och arbetssjukdomar stärks även fortsättningsvis. Nollvisionen bör dock inte begränsas till enbart dödsfall, utan även omfatta arbetsolyckor och arbetssjukdomar samt förebyggande och undanröjande av risker i enlighet med principerna i ramdirektivet ( 6 )

31. ReK vill påminna om att arbete i sig är en starkt hälsofrämjande faktor. För att göra arbetsmiljöstrategin så effektiv som möjligt är det viktigt att inta en helhetssyn där man beaktar kopplingen mellan god arbetsmiljö, psykisk och fysisk hälsa, effektivitet, kvalitet och verksamhetsnytta. I detta hänseende betonar kommittén fördelarna med hälsofrämjande insatser på arbetsplatserna och främjandet av en säker och sund livsstil som bland annat omfattar aspekter såsom kosthållning och fysisk aktivitet.

32. ReK uttrycker sitt stöd för den strategiska referensramen om våld, trakasserier och diskriminering på arbetsplatsen, och välkomnar den uppmärksamhet som ägnas jämställdhetsperspektivet. Vi skulle dock föredra att ramen var i linje med ILO:s konvention nr 190 om våld och trakasserier i arbetslivet, som tillhandahåller en heltäckande definition av våld och trakasserier och har ett bredare tillämpningsområde som omfattar arbetstagare och andra personer i arbetslivet ( 7 )

33. Kommittén upprepar sitt stöd för de fortsatta framstegen och de tre successiva uppdateringarna av direktivet om carcinogener och mutagena ämnen. Vi stöder kommissionens förslag till revidering och komplettering av ämnen och gränsvärden i direktivet, som har tagits fram genom en väl etablerad process och i ett trepartssamarbete (arbetstagar-, arbetsgivar- och regeringsrepresentanter) där samtliga medlemsstater har deltagit. Trepartssamarbetet bedrivs i kommissionens rådgivande kommitté för arbetsmiljöfrågor. Med detta i åtanke ser vi fram emot ett fortsatt arbete med att fastställa bindande evidensbaserade och vetenskapligt uppdaterade yrkeshygieniska gränsvärden som omfattar alla 50 prioriterade carcinogener (jämfört med de nuvarande 27) samt inkludera reproduktionstoxiska ämnen och farliga läkemedel.

34. ReK stöder inkluderingen av kombinerad exponering för farliga kemikalier och hormonstörande ämnen och en översyn av det bindande yrkeshygieniska gränsvärdet för respirabel kristallin kvarts i avsnittet om exponering för kemikalier i den strategiska ramen för arbetsmiljö.

35. Kommittén pekar på behovet av att tillhandahålla vägledning beträffande den europeiska ramen för hantering av psykosociala risker som omfattar mer än ett individualistiskt synsätt, som inte kan hantera arbetsorganisationens effekter på den psykiska hälsan. Vi uppmanar i detta avseende kommissionen att fortsätta att samarbeta med medlemsstaterna samt de regionala och lokala myndigheterna om förebyggande av psykosociala risker på arbetsplatsen och utreda behovet av ett meddelande om dessa risker, inför framläggandet av ett direktiv i denna fråga.

36. Vi förväntar oss att medlemsstaterna efterlever ILO:s rekommendation om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare, och betonar även behovet av att ytterligare stärka sanktionsmekanismerna samt yrkesinspektionernas insamling av uppgifter och spridningen av dessa.

37. Arbetsmiljö bör ingå i rättsakten om artificiell intelligens, eftersom en grundlig bedömning av arbetsorganisationen samt arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa och säkerhet redan ingår i de enskilda medlemsstaternas studier.

38. Kommittén anser att den strategiska ramen för arbetsmiljö bör omfatta alla i arbetslivet. Kommittén noterar att den strategiska ramen för arbetsmiljö inte gäller egenföretagare (inklusive arbetstagare med atypisk anställning och plattformsarbetare), och menar att EU:s initiativ för att förbättra plattformsarbetarnas arbetsvillkor även skulle kunna innefatta en hänvisning till arbetsmiljö.

39. Vi betonar därför behovet av en grundlig översyn av denna ram och uppmanar EU-lagstiftaren att höja ambitionsnivån och anta en mer långsiktig vision i detta sammanhang.

40. Kommittén uppmanar kommissionen att se över arbetsförhållandena för distansarbete, som omfattar fysisk och psykisk hälsa samt säkerhet. Det bör göras tillsammans med de europeiska arbetsmarknadsparterna, som nu förhandlar om digitalisering. Detta är brådskande med tanke på den aldrig tidigare skådade ökningen av denna arbetsform i det ”nya normala”.

41. ReK välkomnar kommissionens fasta rekommendation till medlemsstaterna att erkänna covid-19 som en arbetssjukdom, och framhåller på nytt betydelsen av arbetsgivarnas skyldigheter att säkerställa anständiga levnads- och arbetsvillkor för mobila och migrerande arbetstagare, inklusive säsongsarbetare.

42. Kommittén välkomnar att kommissionen genom sitt förslag förutser de förändringar i det nya arbetslivet som orsakas av den gröna omställningen, utöver den digitala omställningen, men också mer allmänt förebyggandet av arbetsrelaterade sjukdomar.

Bryssel den 26 januari 2022. Apostolos TZITZIKOSTAS Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) ”The return on prevention: Calculating the costs and benefits of investments in occupational safety and health in companies”, ISSA, Genève, 2011.

(2) COM(2020) 65 final.

(3) EUT C 440, 18.12.2020, s. 79.

(4) Ibid.

(5) EUT C 440, 18.12.2020, s. 42.

(6) Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EUT L 183, 29.6.1989, s. 1).

(7) Artiklarna 1 och 2 i C190 – konventionen om våld och trakasserier, 2019 (nr 190).