TEXTER ANTAGNA
1. Livslångt lärande (artikel 62)
A5-0322/2001
Europaparlamentets resolution om kommissionens memorandum om livslångt lärande
(SEK(2000)1832 Idash C5-0192/2001 Idash 2001/2088(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Odash med beaktande av kommissionens memorandum (SEK(2000) 1832 Odash C5-0192/2001),
Odash med beaktande av Europeiska året för livslångt lärande (1996) och parlamentets resolution av den
8 september 2000 om rapporten om genomförandet, resultaten och den övergripande utvärderingenav Europeiska året för livslångt lärande (1996) (
1),
Odash med beaktande av Europeiska rådets möte i Luxemburg (1997) då förbättring av anställningsbarhet
och anpassningsförmåga genom utbildning infördes som prioriterat tema i sysselsättningsstrategin,
Odash med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från Lissabon, Feira och Stockholm,
Odash med beaktande av OECD:s publikation ”Education Policy Analyses”,
Odash med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet arti-
kel 14, enligt vilken alla garanteras rätt till utbildning och tillträde till yrkesutbildning och fortbildning,
Odash med beaktande av artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget,
Odash med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,Odash med beaktande av delegeringen av beslutanderätten till utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning,
medier och idrott enligt artikel 62 i arbetsordningen,
Odash med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott
och yttrandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor (A5-0322/2001), och av följande skäl:
A. Vi lever i ett kunskapssamhälle med snabb utveckling som kännetecknas av fortlöpande introduktion
av ny teknik, exponentiellt ökande informationsmängd och en snabbhet varmed denna sprids.
B. Kunskapssamhället kan förbättra livs- och arbetskvaliteten väsentligt för alla och envar, förutsatt att
man vidtar politiska åtgärder som garanterar lika möjligheter för alla att aktivt delta i det samhället.
C. Dagens ekonomier som i huvudsak grundar sig på kunskap och rörlighet kräver att alla skall kunna
bygga ut sina kunskaper för att kunna möta nya risker som uppstår till följd av den snabba utveck-lingen av samhället och av nya former för teknik. Det gäller i synnerhet det faktum att det inte räcker
med en examen för att den framtida yrkesbanan skall ligga utstakad för resten av livet, och att det
klassiska levnadsloppet studier-arbete-pension är utsatt för omvandlingstryck.
D. Enligt studier från OECD har högskoleutbildade lättare att få tillgång till livslångt lärande, fortsatta
studier och fortbildning. Därför behövs det bättre tillgång till information om vilka former av fortbild-ning som står till buds för sådana som inte gått i någon högskola.
E. Slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon återger önskan att göra Europeiska unionen till
världens mest konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi och samhälle.
(1) EGT C 135, 7.5.2001, s. 304.9.5.2002 SV C 112 E/89 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 23 oktober 2001
F. EU-projektet livslångt lärande ryms inom de vidare politiska ramarna för de framtida undervisnings-
och utbildningsmålen. Detta EU-projekt får inte frikopplas från andra konkreta politiska frågor såsomskapande av arbetstillfällen, socialpolitik, rörlighet, informations- och kommunikationsteknik oche-lärande.
G. Livslångt lärande gäller alla socioekonomiska grupper inom samhället: arbetare, tjänstemän, akadem-
iker, personer i arbetsledande ställning, forskare och andra vetenskapsmän. Unionen och medlems-staterna måste räkna med denna mångskiftande karaktär då programmen för fortbildning utarbetas,liksom också vid finansieringen av dem.
H. Utvidgningen kommer att förändra arbetsmarknaden och yrkesutbildningen.
I. I de sysselsättningspolitiska riktlinjer som sedan 1997 samordnar medlemsstaternas arbetsmarknads-
politik anges livslångt lärande som en prioritering. I riktlinjerna uppmanas medlemsstaterna att före2001 bestämma riktmärken för hur stor andel personer i åldern 25-64 år som bör ägna sig åt livslångtlärande, samt uppmana arbetsmarknadens parter att förhandla om frågor som t.ex. rör deltagande iutbildning.
1. Parlamentet stöder kommissionens strategi att föra en bred samhällsdebatt om livslångt lärande,
2. är övertygat om att livslångt lärande är nödvändigt för samhället men att det också borde vara en
samhällsrättighet,
3. begär att kommissionen utgår från följande principer när man bestämmer de konkreta politiska
åtgärderna för livslångt lärande:
a) principen om demokrati- och jämställdhet: livslångt lärande bör ersätta det koncept som i stort sett
innebär en enda utbildningschans med ett koncept som innebär flera möjligheter till inlärning ochförvärv av nya kunskaper under hela livet, m.a.o. skapandet av ”livschanser”; varje person bör ha likamöjligheter till livslångt lärande,
b) individuell utveckling: begreppet livslångt lärande bör erbjuda en lösning när det gäller individens
behov av att komplettera och utvidga sina kunskaper och berika sitt inre,
c) individens rätt till livslångt lärande: begreppet livslångt lärande bör konkretisera varje persons rätt till
utbildning och skolning,
d) personligt ansvar: begreppet livslångt lärande måste också inrikta sig på individens tillväxt i fråga om
medborgaranda och ansvarsmedvetenhet,
e) en helhetsbetonad inställning till lärande: vid ”lärande” är det inte bara fråga om att utveckla kunska-
per eller om ett rent funktionellt synsätt som inriktar sig exempelvis på sysselsättning, utan lärandetmåste också handla om attitydfostran,
4. påpekar att livslångt lärande ibland fordrar en radikal förändring av undervisning-, utbildning- och
arbetsmarknad, liksom det ibland kräver att följande stödåtgärder tillämpas:
a) utveckla prioriterade åtgärdsområden som grundar sig på en nödvändig jämvikt mellan ekonomiska
motiv (individens anställbarhet), sociala och kulturella motiv (individens utveckling) och integrationeni samhället,
b) låta begreppet livslångt lärande bli en integrerad del av skolundervisningen så att det examensbevis
som förvärvas inte anses som det sista innan arbetslivet tar sin början, utan snarare som det förstainom området och att andra kan förvärvas under den tid arbetslivet varar, oavsett vilket områdepersonen är verksam inom,
c) ta uttrycklig hänsyn till de mest utsatta grupperna som inte har det lätt att få tillgång till upplysningar
om vilka möjligheter till utbildning som står dem till buds under hela livet,
d) inlemma glädjen i att lära i läroprocsessen, framför allt genom att främja undervisningsmetoder som
betonar stöd, vägledning och styrning,C 112 E/90 SV 9.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 23 oktober 2001
e) skapa aktiva stödåtgärder för undervisnings- och utbildningsprojekt för vuxna, som berättigar alla till
lika möjligheter oavsett ålder eller kön,
f) främja nya former av lärande, vid sidan om det traditionella lärandet vid utbildningscentra samt
erkänna och utfärda intyg över erfarenheter och kvalifikationer som förvärvats, också i informellasammanhang och likaså erkänna erfarenheter som vunnits utomlands (examensbevis och intyg skallmotsvara varandra),
g) ge ökat erkännande från samhället till de personer som genom livslångt lärande har utökat sina kun-
skaper,
h) stimulera alla aktörer att dels se det livslånga lärandet som ett framsteg för samhället och den enskilde
individen och dels ta sitt ansvar (finansiering av utbildningen, disponibel tid, erkännande av kunskapersom förvärvats…), varvid detta berör medlemsstaternas regeringar, Europeiska unionen, företagen ochindividerna,
i) söka efter adekvata ekonomiska medel med syfte att stödja och genomföra program för livslångt
lärande; Europeiska socialfonden, ERUF, strukturfonderna, EIB,
5. konstaterar att, om man vill att det livslånga lärandet skall vara effektivt, det är nödvändigt att diffe-
rentiera de stora grupper det är uppdelat i för att på så sätt organisera program med en bestämd profil ochmed samstämmiga mål; anser att det är nödvändigt att skilja mellan kurser som syftar till att förmedla nykunskap till yrkesutövarna och kurser som förmedlar kunskap som krävs för att möjliggöra social integra-tion,
6. anser att EU:s, medlemsstaternas och regionernas ansträngningar i fråga om livslångt lärande måste
stämmas av mot varandra via den öppna samordningsmetoden med gemensamma mål, riktlinjer, indika-
torer och riktmärken baserade på bästa praxis i medlemsstaterna, periodisk översyn och utvärdering av
resultaten; uppmanar kommissionen att formulera förslag på vilka insatser medlemsstaterna kan göra ochkräver att Europaparlamentet involveras i detta arbete,
7. uppmanar kommissionen att i samband med framtida förslag tydligt definiera begreppet livslångt
lärande och att skilja mellan följande kategorier:
Odash utbildning för att åtgärda misslyckande i skolan eller utbildning som är avsedd att ge missgynnade
grupper eller minoriteter grundläggande kunskaper och bildning,
Odash utbildning på distans för vuxna i ämnen som bidrar till att ge allmänna kunskaper och allmänbildning,
den nya tekniken inbegripen,
Odash yrkesinriktad kunskap på reglerade eller icke-reglerade områden,
Odash utbildning som är inriktad på sysselsättning och inträde på arbetsmarknaden, oavsett den studerandes
ålder,
Odash inhämtande av nya kunskaper för anpassning och för förnyande av tekniker inför den nya arbetsmark-
nadens krav, den nya tekniken inbegripen,
Odash livslångt lärande för yrkesutövare, lärare och forskare i syfte att hålla kunskapen aktuell,
8. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de nuvarande finansieringsformerna
samordnas bättre så att alla medborgare så väl som möjligt kan garanteras rätten till utbildning och tillgångtill yrkesutbildning och fortbildning,
9. uppmanar medlemsstaterna att i samband med sysselsättningsriktlinjerna för 2002 fastställa konkreta
mål och vidta konkreta åtgärder för enskilda ålderskategoriers och utbildningsnivåers deltagande i utveck-lings- och undervisningprojekt,
10. uppmanar kommissionen att före utgången av 2001 framlägga de handlingsplaner som kommissio-
nen avser utarbeta inom området livslångt lärande och låta Europaparlamentet vara med och dryfta dem,
11. önskar att arbetsmarknadens parter vid tillämpningen av de sysselsättningspolitiska riktlinjerna och
den sociala agendan absolut skall använda sig av bindande överenskommelser för rätten till livslångtlärande på gemenskapsnivå,9.5.2002 SV C 112 E/91 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 23 oktober 2001
12. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genom den öppna samordningsmetoden
använda sig av ett brett poängbaserat system som sammanför de existerande värderings- och erkännande-instrumenten till ett sammanhängande, tydligt system, vilket omfattar såväl reguljärt som icke-reguljärt ochinformellt inhämtade erfarenheter,
13. uppmanar kommissionen att med hänsyn till politiken för livslångt lärande också hantera main-
streamingkonceptet så att livslångt lärande integreras på ett övergripande sätt inom ESF:s verksamhet ochi gemenskapens program,
14. uppmanar kommissionen att innefatta även de yrkesarbetande som inte är medborgare i en med-
lemsstat, men som har arbetstillstånd, i åtgärderna för livslångt lärande,
15. uppmanar kommissionen och medlemsländerna att utarbeta förslag till finansiering av projekt avse-
ende livslångt lärande; insisterar på att EIB skall involveras vid formuleringen av dessa förslag, eftersom
utveckling av det mänskliga kapitalet utgör en integrerad del av EIB:s nya uppgifter,
16. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta gemensamt ansvar för att man på grundval av
bästa praxis skall kunna anta åtgärder för uppmuntran på individnivå; stöder i detta sammanhang systemetmed individuella utbildningskonton, som t.ex. i Förenade kungariket och Sverige,
17. understryker den inverkan som utvidgningen kommer att ha på arbetsmarknaden och utbildningen
och uppmanar kommissionen att beakta detta i samband med prioriteringar och åtgärder inom områdetlivslångt lärande,
Livslångt lärande och sysselsättning
18. poängterar att anpassningen av utbildnings- och fortbildningssystemen i syfte att integrera begrep-
pet livslångt lärande framför allt tillkommer medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen; anserdock att gemensamt samordnade initiativ på EU-nivå är önskvärda för att göra det möjligt för medlems-
staterna att utbyta bästa metoder och anser därför att en metod som innebär en öppen samordning utgör
en lämplig ram för fastställandet av gemensamma mål för insatserna för livslångt lärande,
19. anser att det främst är avsaknaden av överenskommelser och en grundläggande oenighet om finan-
sieringsformer och prioriteringar som hämmar och hindrar utvecklingen av system för livslångt lärande,
20. anser att det är viktigt att kartlägga vilka valsituationer och prioriteringsproblem som föreligger för
att på så sätt fokusera det politiska handlandet på de viktigaste frågorna,
21. anser att det finns ett direkt samband mellan kvaliteten i arbetet och livslångt lärande och upp-
manar därför kommissionen att redogöra för hur de olika politikområdena rörande livslångt lärande,kvalitet i arbetet och arbetets organisering kan understödja varandra,
22. anser att det är viktigt att det livslånga lärandet får en tydlig plats bland prioriteringarna för det
politiska handlandet för att man skall uppnå anställbarhet, som är en nödvändig förutsättning för ett aktivtmedborgarskap, för att man skall kunna främja den ekonomiska tillväxten, vars viktigaste resurs är deenskilda personerna samt för att man skall kunna bekämpa social utslagning,
23. förväntar sig att även de olika kandidatländernas situation vad gäller utbildning och lärande kart-
läggs och vägs in i den samlade bilden,
24. anser att ett integrerat samhälle måste utvecklas, som ger alla samma tillgång till livslångt lärande av
hög kvalitet,
Grundläggande skolsystem
25. ställer frågan om hur de grundläggande skolsystemen i medlemsstaterna Odash som är utgångspunkten
för det livslånga lärandet Odash kan förbättras vad gäller kvalitet och omvandlas för att mäta dagens ochmorgondagens behov,C 112 E/92 SV 9.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 23 oktober 2001
26. påminner om det utbredda behovet av moderna lagom stora skolbyggnader, utrustning som följer
nya utbildningsstandarder samt Odash av inlärningsskäl Odash mindre klasser, tillgång till den nya tekniken, dator-användning, kunskap om program och Internetanslutningar,
27. anser att lärarna, som är nyckelpersoner i kunskapssamhället, måste få tillgång till praktiska möjlig-
heter att skaffa sig nya kunskaper, större utbud av fortbildning som är anpassad till samhällets behov, och,
med tanke på deras viktiga roll i samhället, lämpliga löner och ett lämpligt erkännande av den verksamhetde bedriver,
28. anser att utbildningsorganisationerna generellt sett behöver avbyråkratiseras, decentraliseras och
öppnas mot det omgivande samhället,
29. understryker att större initiativmöjligheter för lärare och ett större och mer aktivt engagemang från
elevernas och föräldrarnas sida kan bidra till att förbättra utbildningens kvalitet,
30. efterlyser förslag på hur man kan omvandla skolorna till öppna och attraktiva lokala lärocentra, i
syfte att säkerställa ett gott samband mellan utbildningssystemet och lokala arbetsmarknader,
31. konstaterar att det finns behov av att främja livslångt lärande på lokal och regional nivå genom att
inrätta fungerande nätverk i samhällena,
System för vuxenutbildning
32. erkänner att vuxenutbildningssystemen är viktiga såväl för näringsliv och sysselsättning som för
välfärd, kultur och personlig utveckling och därför måste utvidgas, förnyas och varieras för att möta demånga nya behoven,
33. betonar att varje större arbetsorganisation måste ha en plan för fortbildning och kunskapsutveckling
som avtalas mellan arbetsmarknadens parter och förvaltas gemensamt i enlighet med överenskommelseroch den nationella lagstiftningen,
34. är medvetet om att livslångt lärande är viktigt hela livet och inte bara i samband med avlönad
anställning eller arbetsmarknaden; anser att begreppet livslångt lärande också bör gälla efter pensione-ringen, och tillträde till program för livslångt lärande bör underlättas för de äldre Odash antingen de är pen-sionerade eller anställda,
35. uppmanar medlemsstaterna att se till att erbjuda möjligheter att delta i vidareutbildning för äldre,
funktionshindrade och andra personer som står utanför arbetslivet för att ge dem möjlighet att nå person-liga bildningsmål och för att kunna delta aktivt i kulturell verksamhet,
36. betonar att utbildningssystemen inom EU bland annat skall stödja arbetsmarknaden och utveck-
lingen av en verkligt europeisk arbetsmarknad, vilket medför större rörlighet över gränserna; efterfrågarömsesidigt erkännande av examensbevis,
Finansiering
37. slår fast att den nödvändiga kvalitetshöjningen inom grundläggande utbildning ofrånkomligen måste
innebära betydande Odash i vissa fall mycket betydande Odash utgiftsökningar,
38. påpekar att yrkesutbildning, vidareutbildning och högre utbildning, som ökar mer än andra delar av
utbildningssystemet, likaledes innebär betydande utgiftsökningar,
39. efterlyser en diskussion om hur dessa kostnader skall kunna fördelas i medlemsstaterna mellan
enskilda personer, arbetsgivare och offentliga instanser på ett såväl effektivt som solidariskt sätt,
40. förutsätter att kostnader för fort- och yrkesutbildning av personalen är investeringar i mänskligt
kapital och att de finansiella resurserna, budgeten, utbildningsmålen och de åtgärder som krävs skall fast-ställas och organiseras i samarbete med arbetsmarknadens parter samt andra relevanta grupper i samhälletoch i enlighet med den nationella arbetsmarknadslagstiftningen,9.5.2002 SV C 112 E/93 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 23 oktober 2001
41. understryker särskilt att de flesta medlemsländer helt eller delvis saknar finansieringsformer för
omskolning från ett yrke till ett annat; anser att behovet av omskolning och omstrukturering är särskiltstort i samband med kriser och omläggningar av industriell verksamhet,
42. påminner om förslaget att varje individ skall ha rätt till ett visst antal års offentlig utbildning, så att
den som ursprungligen har en kortare utbildning har rätt till senare kompletterande utbildning för att få de
yrkesmässiga kvalifikationer som krävs för att kunna spela en aktiv roll i samhället och få tillträde till
arbetsmarknaden,
43. betonar sammanhanget mellan utbildningskostnader som investering och som källa till värdeökning,
och anser att insikten om detta bör vägleda en politik för långsiktig utbildningsfinansiering,
Europeiska unionens roll
44. efterlyser en öppen politisk diskussion om de tre helt olika strategierna för utbildning och sysselsätt-
ning som samtidigt beslutades vid Europeiska rådets möte i Lissabon och pekar på att prioriteringspro-blemet än så länge är olöst,
45. välkomnar förslaget att den öppna samordningsmetoden tillämpas på det livslånga lärandets område
och betonar särskilt behovet av riktlinjer rörande resurser, organisation och sammanhang mellan olikaundervisningsinstitutioner,
46. skulle gärna se att den öppna samordningsmetoden utformades som en ”nedifrån och upp”-process
snarare än som den ”uppifrån och ned”-process som utvecklats för sysselsättningspolitiken och anser attman i högre grad bör satsa på att skapa en positiv inställning till livslångt lärande bland socialt utslagnagrupper,
47. understryker den avgörande betydelse som tvåspråkskompetens har för samverkan över gränserna i
Europa och världen,
48. pekar på behovet av samordning mellan länder vad gäller utbildningsvägar, rörlighet för studerande
och lärare, ömsesidigt erkännande av examensbevis, inträdeskrav för utbildning och yrkesutbildning och
utbyte av bästa metoder, samtidigt som det är viktigt att respektera medlemsstaternas självbestämmanderättpå detta område,
49. förväntar sig att dessa synpunkter uppmärksammas även av kommissionen och beaktas i det fort-
satta arbetet med den aviserade handlingsplanen för livslångt lärande,
*
**
50. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas
regeringar och parlament samt arbetsmarknadens parter inom EU.
2. Stabila derivat av blod eller plasma från människa ***I (förfarande utan betänk-
ande)
C5-0382/2001
Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 93/42/EEG, änd-
rat genom direktiv 2000/70/EG när det gäller medicintekniska produkter som innehåller stabila
derivat av blod eller plasma från människa (KOM(2001)480 Idash C5-0382/2001 Idash 2001/0186(COD))
(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)
Förslaget godkändes.C 112 E/94 SV 9.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 23 oktober 2001