Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av gemenskapens åtgärdsprogram 'Ungdom'"

(98/C 410/04)

Den 1 oktober 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som ansvarade för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 16 juli 1998. Föredragande var Bernd Rupp.

Vid sin 358:e plenarsession den 13-15 oktober 1998 (sammanträdet den 15 oktober 1998) utsåg Ekonomiska och sociala kommittén Bernd Rupp till huvudföredragande, och antog följande yttrande med 89 röster för, 1 emot och inga nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Gemenskapens åtgärdsprogram för ungdomar syftar till att föra samman pågående program som hittills självständigt och i princip utan samordning löpt parallellt, för att därigenom förbättra kvaliteten. Såväl uppdateringen som integreringen och samordningen av politiken bidrar till denna kvalitetshöjning.

1.2. Programmet baseras särskilt på kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa" () och utgör därmed en fortsättning på Ungdom för Europa-programmet ().

1.3. Ekonomiska och sociala kommittén har under senare tid antagit följande yttranden om denna fråga:

- Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av tredje fasen av Ungdom för Europa-programmet för att främja en utveckling av ungdomsutbyte och verksamhet för ungdomar inom gemenskapen" ().

- Yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens handlingsprogram 'Europeisk volontärtjänst för ungdomar'" ().

- Yttrande om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: För ett kunskapens Europa" ().

1.4. Kommissionens förslag till beslut på ungdomsområdet innebär att de nuvarande handlingsprogrammen förlängs och utvidgas. Tillsammans med förslagen till beslut om utbildning och yrkesutbildning visar kommissionen här tydligt sin avsikt att angripa dessa frågor på ett integrerat sätt. Den politiska ambitionen är att föra in den centrala målsättningen om livslångt lärande i ett europeiskt sammanhang.

1.5. Det är följande tre övergripande mål som man genom livslång allmän utbildning och yrkesutbildning och genom ungdomspolitiken försöker uppnå:

a) Att främja sysselsättningen.

b) Att stärka kunskapspotentialen.

c) Att göra det möjligt för medborgarna att få "europeisk" erfarenhet.

1.6. Förslagen syftar till att stegvis göra utbildningen i Europa öppen och dynamisk, och innehåller särskilda bestämmelser om gemensamma åtgärder.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommissionens förslag innebär stora möjligheter för en samordnad och gemensam ungdomspolitik i medlemsstaterna. Framför allt uppkommer dessa möjligheter tack vare den ökade integrering av ungdoms- och utbildningspolitiken som förutses.

2.2. Dessa båda politikområden som historiskt delats upp på ett konstlat sätt behöver föras samman redan av det skälet att ungdomspolitiska och utbildningspolitiska problem i allt högre grad hänger ihop med varandra och följaktligen inte kan lösas separat från varandra.

2.3. Detta synsätt avspeglas i hur vetenskapliga förslag och pedagogisk praxis utvecklas. I medlemsstaterna uppkommer t.ex. allt oftare inom industrisektorn och i synnerhet inom tjänstesektorn organisationsformer och ett utbud som grundar sig på sammanflätningen mellan ungdoms- och utbildningspolitiken.

2.4. Gemenskapen strävar efter

- att främja utbildning och kompetensutveckling,

- att fördjupa det europeiska medborgarskapet,

- att vidareutveckla yrkesfärdigheter,

- att främja potentialen för mänsklig utveckling.

Mot bakgrund av dessa strävanden ter det sig konsekvent att på gemenskapsnivå lägga fram ett ungdomshandlingsprogram, varvid det gemenskapliga inte endast hänför sig till gemenskapens medlemsstater, utan även till just denna gemensamma strategi för ungdoms- och utbildningspolitik.

2.5. Om programmet blir framgångsrikt eller inte kommer förvisso att avgöras av om de olika behörighetsstrukturerna i medlemsstaterna när det gäller ungdoms- respektive utbildningspolitik kan hanteras så att inga friktionsproblem uppstår på grund av problem med olika behörigheter och så att negativ konkurrens kan undvikas. I det förflutna har det framkommit att vissa länders huvudproblem härvidlag är att se till att ungdoms- och utbildningspolitiken stämmer överens.

2.6. Skillnaden i synen på ungdoms- respektive skolpedagogik är ett ytterligare problem. Man kan definitivt tala om olika "pedagogiska världar" som, trots att målgruppen är densamma, står mot varandra. Den faktiska utveckling som kan iakttas för ungdomsstöd och utbildning tyder visserligen på en sammanlänkning av de olika synsätten. Gemenskapsprogrammet "Ungdom" kan därför varaktigt fungera som stöd och uppmuntran.

2.7. Genom att det tar fasta på dessa ungdoms- och utbildningspolitiska tendenser kommer programmet även att verka normerande.

2.8. Därutöver kommer programmet "Ungdom" både att "trimma" gemenskapens ungdoms- och utbildningspolitik och att diversifiera den. Det integrerar huvuddragen i dessa politikområden, men skapar samtidigt ett betydande mått av decentralisering och mångfald inom ramen för de enskilda åtgärdsprogrammen. Som ett program för alla ungdomar utan undantag stämmer själva strukturen överens med modernt ledarskap genom att man med utgångspunkt i de grundläggande mål som fastställts utformar programmet efter den aktuella målgruppens behov och förväntningar. Det görs inte någon skillnad mellan de institutionella respektive icke-institutionella områden som ungdomar engagerar sig i.

2.9. Att de nuvarande programmen sammanförs med nya innovativa åtgärdsprogram kan stärka gemenskapens ungdomspolitik sammantaget och ge den nya impulser, särskilt genom de kompletterande åtgärderna. Därigenom finns även en möjlighet att nå fler ungdomar än tidigare och därigenom förankra idéerna om det europeiska medborgarskapet och den europeiska identiteten redan under den fas i livet när man formas politiskt och på andra sätt.

2.10. Programmets effektivitet bör granskas och utvärderas, och de resultat som härvid framkommer bör spridas genom massmedia.

2.11. Man bör se till att ungdomar som genomgår lärlingsutbildning och yrkesutbildning tas upp som målgrupp för detta program. På så sätt kan unga människor få kontakt med näringslivet, och därmed även med småföretag och hantverksidkare.

3. Särskilda kommentarer

3.1. I det följande redovisas vårt ställningstagande till kommissionsförslagets enskilda artiklar, i den mån det är påkallat ur ESK:s synvinkel.

Artikel 1

3.2. I punkt 3 är de begrepp som skall stödja det fulla utövandet av de medborgerliga rättigheterna för inskränkta. Vid sidan av kunskaper och kompetens i inskränkt bemärkelse bör programmet också verka för att beteenden och synsätt utvecklas. Det är först när en öppen inställning till livslångt lärande erövrats som det blir möjligt att organisera och leda inlärningsprocesser under självständiga former.

Artikel 2

3.3. Vid sidan av att fortsätta de befintliga program som nämns under 1a och 1b är det särskilt viktigt att genomföra de programmålsättningar som man tar upp under 1c. På detta sätt ger man helhetsprogrammet en tyngdpunkt. Framställningen handlar inte enbart om utbildning riktad till ungdomar, utan om att dessa spontant bidrar med sina egna initiativ och informella nätverk av erfarenheter. På detta sätt utnyttjas gruppdynamiken inom generationens ram, och inlärningsforskningen visar att detta ger bästa möjliga inlärningsresultat, i regel mycket effektivare än en pedagogik som försöker leda gruppen utifrån ().

Artikel 3, punkt 1, "Gemenskapsinsatser"

3.4. En europeisk volontärtjänst

3.4.1. Vi uppfattar integreringen av detta program i "Ungdom för Europa" som positivt, men villkoren för den enskilde individen måste bli attraktivare. Detta kan bl.a. åstadkommas med en särskild försäkring för volontärtjänsten och kostnadsersättning på rimlig nivå.

3.4.2. Det är angeläget att en lång rad åtgärder genomförs i samverkan med tredje land.

3.5. Ungdom för Europa

3.5.1. Ungdomsutbytet kommer att spela en central roll för uppbyggnaden av en europeisk identitet. När det gäller att skapa en positivt laddad Europabild har särskilt utbytet med tredje land en funktion som knappast kan överskattas.

3.5.2. Ungdomsutbytet kan fungera som katalysator när gemenskapens centrala politiska mål skall uppfyllas (fredsvilja, tolerans osv.).

3.5.3. I samverkan med insats 3 (En chans för ungdomar) bör man främja initiativ som innebär att ungdomar själva organiserar ungdomsutbytet.

3.6. En chans för ungdomar

3.6.1. Denna åtgärd ger en speciell accent åt hela programmet genom att den stimulerar ungdomars aktivitet och innovationsförmåga. På så sätt blir ungdomarna inte enbart "mottagare", utan aktiva och ansvariga redan inom ramen för projektutformningen.

3.6.2. Åtgärden bör emellertid inte konstrueras som en stödinsats till volontärprogrammet. Den är organiserad som en fristående insats även om den ingår i ett nätverk med de övriga åtgärderna. Motivering till detta finns i bilagan till insats 3, andra avsnittet. Det återstår fortfarande att definiera vilka målgrupper som kan dra fördel av denna åtgärd.

3.6.3. Gemenskapen bör inte bara vara öppen för kulturella och idrottsliga uttrycksformer som kommunikationsmedel, utan också för aktivitetsområden och interaktionsformer av annat slag, exempelvis:

- program som bygger upp jaguppfattning och självkänsla,

- program som stimulerar till kunskapsinhämtning mellan generationerna,

- program som t.ex. behandlar ämnet "Ungdom forskar på det sociala området".

3.7. Gemensamma insatser

3.7.1. Genom denna åtgärd tillförs en andra - snarare politisk-strukturell - accent, genom att utbildningspolitiska inriktningar förs samman. Kommissionens intention att knyta samman traditionella och högmoderna inlärningsmodeller är ett försök att motsvara denna målsättning, åtminstone under villkor att ungdomarna ges möjlighet genom insats 3 att själva utöva ett avgörande inflytande på hur denna typ av åtgärder utformas. Detta är särskilt gynnsamt på området för nya media (Internet).

3.8. Kompletterande insatser

3.8.1. De kompletterande insatserna är inte bara ett stöd för de nämnda åtgärderna, de bildar snarare underlag för dessa. Finansiering på solid grund är därför ett absolut krav. Särskilt betydelsefull är grundutbildning och vidareutbildning av projektadministratörerna; det är de som har det kontaktnät som åtgärderna kräver.

3.8.2. I samband med insats 3 är det främst avsnitt 4 i dokumentet som skall betonas.

3.8.3. Vetenskaplig och politisk utvärdering av den gemensamma ungdoms- och utbildningspolitiken anses också nödvändig. Av erfarenheterna går det att utläsa i vilken mån den konstgjorda uppdelningen av ungdoms- och utbildningspolitiken tillåter effektivare politiska åtgärder till förmån för ungdomar och för insatser i samhällsbyggets tjänst.

Artikel 4

3.9. Programmet täcker ca 14 % av EU:s befolkning genom att samtliga ungdomar mellan 15 och 25 år kan delta. Dessa dimensioner kräver motsvarande finansieringsnivå (se 3.12). Vi ställer oss mycket positiva till det riktade stödet till missgynnad ungdom.

Artikel 7

3.10. Under punkt 5, sista stycket, behandlas den nämnda kommittén i otillräcklig omfattning. Formuleringen måste vara: "Kommissionen skall integrera förslagen från kommitténs yttrande." I anslutning till detta rekommenderar ESK att man inrättar en europeisk konsultgrupp för användare.

Artikel 8

3.11. Finansieringsramen om 600 miljoner ecu för en femårsperiod är för snäv för en grupp på över 50 miljoner ungdomar. Den motsvarar 12 ecu per ung människa. Åtminstone 20 ecu per ungdom skulle vara rimligt. Därför måste minst 1 miljard euro anslås inom ramen för finansieringsplanerna för åren 1999 till och med 2003.

Artikel 12

3.12. Programmet behöver utvärderas ur vetenskapliga, politiska och åtgärdsinriktade aspekter. Genomförandet av utvärderingen bör regleras i denna artikel vid sidan av temaindelningen i beskrivningen av insats 5, och resultaten av den bör bli ett inslag i de rapporter som kommissionen presenterar.

Bryssel den 15 oktober 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

() KOM(97) 563 slutlig.

() Europaparlamentets och rådets beslut nr 818/95/EG av den 14 mars 1995 om antagande av tredje fasen av Ungdom för Europa-programmet, EGT L 87, 20.4.1995.

() KOM(93) 523 slutlig (ej officiell svensk titel); ESK:s yttrande, EGT C 148, 30.5.1994.

() KOM(96) 610 slutlig, EGT C 302, 3.10.1997; ESK:s yttrande, EGT C 158, 26.5.1997.

() ESK:s yttrande, EGT C 157, 25.5.1998.

() Kommentar till ordvalet i den tyska texten: Det tyska ordet "Unternehmergeist" (företagaranda) är i detta sammanhang vilseledande. Om det används i tysktalande länder kan det leda till missuppfattningen att det vid programutformningen handlar om att främja en ekonomisk elit. Vad som avses är emellertid "Unternehmungsgeist" (företagsanda), det vill säga förmågan att ta itu med problem, vara kreativ, finna lösningar på problem och ta ansvar.