[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.2.2005

SEK(2005) 229 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning ( EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram 2004–2008

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Genom rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1] fastställs att de icke-deltagande medlemsstaterna, dvs. de länder som inte har infört den gemensamma valutan, skall lägga fram konvergensprogram till rådet och kommissionen. Enligt artikel 9 i förordningen skall rådet granska dessa program på grundval av de bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté som inrättas genom artikel 114 i fördraget (Ekonomiska och finansiella kommittén). På grundval av denna rekommendation och efter yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén skall rådet avge ett yttrande sedan programmet granskats. Därefter skall medlemsstaterna enligt förordningen årligen lägga fram uppdaterade program, som även de kan granskas av rådet enligt samma förfarande.

De medlemsstater som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 deltar inte i den gemensamma valutan, men det krävs att de inom skälig tid uppfyller konvergenskriterierna, däribland det som avser en hållbar finansiell ställning för den offentliga sektorn, för att komma i fråga för att införa euron. På grund av ett konstaterat underskott i de offentliga finanserna motsvarande 5,9 %[2] av BNP 2004 fattade rådet den 5 juli 2004 ett beslut där det fastslogs att ett alltför stort underskott förelåg i Ungern och rekommenderade att detta alltför stora underskott skall åtgärdas senast under år 2008 i enlighet med konvergensprogrammet från maj 2004. Ungern rekommenderades särskilt att ”vidta effektiva mått och steg för att genomföra de åtgärder som planerats för att nå målet för underskottet för 2005” och att ”kraftfullt genomföra de åtgärder som nämns i konvergensprogrammet från maj 2004, särskilt att vid behov vara redo att införa ytterligare åtgärder för att nå målet för det offentliga underskottet för 2004”. Kommissionen konstaterar att den ungerska regeringen visserligen antog vissa åtgärder mellan juli och november 2004, men anser att de inte var tillräckliga för att undvika en betydande avvikelse från målen för 2004 och 2005 och mer generellt från den fleråriga planen för en korrigering av underskottet fram till 2008. Därför antog kommissionen den 22 december 2004 en rekommendation till ett beslut från rådet enligt artikel 104.8 på grund av att effektiva åtgärder inte vidtogs som svar på rådets rekommendationer av den 5 juli 2004. Rådet antog ett sådant beslut den 18 januari 2005.

Ungerns första konvergensprogram, som omfattar perioden 2004–2008, lades fram den 13 maj 2004 och granskades av rådet den 5 juli 2004. Uppdateringen av programmet lades fram den 1 december 2004. Kommissionen har gjort en teknisk utvärdering av denna uppdatering med hänsyn tagen till uppgifterna i kommissionens höstprognoser från 2004, som lagts fram i enlighet med uppförandekoden[3], den allmänt vedertagna metoden för beräkning av den potentiella produktionskapaciteten, rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2003–2005 och de principer som fastställs i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 27 november 2002, om bättre samordning av finanspolitiken[4]. Denna utvärdering ger anledning till följande bedömning:

- Uppdateringen av Ungerns konvergensprogram lades fram den 1 december 2004 och omfattar perioden 2004–2008. Det uppdaterade programmet uppfyller i stort sett kraven i ”uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”. Programmet innehåller alla obligatoriska uppgifter, men det primära saldot har inte beräknats enligt den gängse definitionen. Dessutom saknas vissa frivilliga uppgifter, t.ex. siffror om utgifterna för hälso- och sjukvård på lång sikt.

- Det makroekonomiska scenario som presenteras i uppdateringen är tämligen optimistiskt. Återhämtningen av den ekonomiska aktiviteten förväntas fortsätta, och den reala BNP-tillväxten förväntas öka från 3,9 % 2004 till 4,6 % 2008. För åren 2005–2006 är prognoserna i uppdateringen något högre än i kommissionens höstprognos 2004, och den reala BNP-tillväxten förväntas uppgå till 4,0 % 2005 och 4,2 % 2006 jämfört med 3,7 % och 3,8 % i höstprognosen. Kommissionens beräkningar för de övriga åren finns inte tillgängliga, men tillväxtprognoserna i uppdateringen för åren efter prognosperioden verkar också väl optimistiska. Enligt kommissionens beräkningar med tillämpning av den allmänt vedertagna metoden för beräkning av siffrorna i programmet kommer den reala BNP-tillväxten att överstiga den potentiella tillväxten åren 2007–2008. Motsvarande BNP-gap minskar en aning från något över till något under -1 % mellan 2004 och 2006. För åren 2007 och 2008 minskar BNP-gapet brant till nära noll.

- Nedgången i inflationen, som började på nytt under andra halvåret 2004, beräknas fortsätta under programperioden och minska inflationen till 3 % fram till 2008. Ränteprognoserna i programmet verkar ganska optimistiska. För att prognoserna skall bli verklighet krävs det förutsättningar i form av ett betydligt större förtroende som kännetecknas av en väsentligt lägre inflation än vad som är fallet för närvarande, bättre bytesbalans och offentliga finanser samt ett förnyat förtroende hos marknadsaktörerna för den strategi som syftar till ett införande av den gemensamma valutan. I uppdateringen håller man fast vid 2010 som måldatum för införande av euron.

- Eurostats beslut av den 23 september 2004 möjliggör en tillfällig klassificering av pensionsfonder i den andra pelaren inom den offentliga sektorn till dess att rapporten om de offentliga finanserna läggs fram i mars 2007. De ungerska myndigheterna beslutade att utnyttja denna möjlighet och lade fram siffror för det offentliga underskottet exklusive den belastning som 1998 års pensionsreform gav upphov till avseende den andra pelaren. Jämfört med programmet från maj 2004 minskar denna omklassificering siffrorna för det årliga underskottet med 0,8–1 procentenheter mellan 2004 och 2008. Med tanke på en jämförelse med det föregående programmet och med kommissionens höstprognos 2004 och eftersom programperiodens sista år, 2008, inte kommer att omfattas av denna omklassificering, innehåller bedömningen siffror både med och utan den belastning som pensionsreformen utgör.

- I prognosen räknar man med följande underskott i de offentliga finanserna uttryckt som andel av BNP: 4,5 % 2004, 3,8 % 2005, 3,1 % 2006, 2,4 % 2007 och 1,8 % 2008. (Inklusive den belastning som pensionsreformen utgör för de offentliga finanserna beräknas det offentliga underskottet uppgå till 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % respektive 2,8 % av BNP mellan 2004 och 2008, vilket innebär att man håller fast vid måldatumet för att åtgärda det alltför stora underskottet.) Mot bakgrund av den betydande avvikelsen från målet i maj månads konvergensprogram för att minska underskottet, inklusive den belastning pensionsreformen utgör, till 4,6 % 2004 - beräknat utfall i uppdateringen 4,5 % av BNP (5,3 % av BNP inklusive den belastning pensionsreformen utgör), vilket är i linje med det reviderade målet - innebär detta att den tidigareläggning av anpassningen som var strategin i programmet från maj 2004 ändras till en mer lineär konsolideringstrend fram till slutet av programperioden. Efter den beräknade konsolideringen på 0,9 procentenheter av BNP 2004 räknar man nu i uppdateringen med en årlig anpassning på cirka 0,6–0,7 procentenheter för resten av åren under programperioden, i stället för den årliga anpassning på en halv procentenhet som ursprungligen planerades. I uppdateringen håller man fast vid en konsolideringsstrategi som grundar sig på en minskning av utgiftskvoten (från 44,8 % av BNP 2004 till 43,4 % 2008), och tanken är att detta skall stödjas av strukturreformer och åtföljas av en måttligare minskning av inkomstkvoten. Den kraftigaste minskningen av utgifterna beräknas äga rum 2005. Dessa beräkningar baserar sig dock främst på att räntebördan minskar med 0,5 procentenheter och att utgifterna för offentliga investeringar minskar med 1,7 procentenheter. Den stora minskningen av de offentliga investeringarna under 2005 skulle delvis kompenseras av större investeringar under de följande åren, vilket skulle leda till att kvoten för offentliga investeringar minskar med 0,6 procentenheter mellan 2004 och 2008. De minskade utgifterna for offentliga investeringar skulle kompenseras av ökade resurser för offentlig-privata partnerskapsprojekt. Det primära underskottet skulle, efter en förbättring med 1,2 procentenheter 2004, minska med omkring 0,3–0,4 procentenheter under resten av åren så att, kostnaderna för pensionsreformen medräknade, ett litet överskott nås 2008 när den övergångsperiod redan löpt ut som Eurostat beviljat för redovisning av en sådan post till dess att rapporten om de offentliga finanserna skall läggas fram i mars 2007.

- Den anpassningsstrategi som beskrivs i programmet, och särskilt det nya målet att minska underskottet till 3,8 % av BNP 2005 (4,7 % av BNP inklusive den belastning pensionsreformen utgör) kan anses lämplig för att åtgärda det alltför stora underskottet fram till 2008 förutsatt att den stöds av tillräckliga åtgärder. Slutmålet på 2,8 %[5] av BNP lämnar bara en liten säkerhetsmarginal, som kan krympa ytterligare på grund av en förändring av utgångsläget, eftersom utfallet för 2004 års budget fortfarande är beroende av vissa osäkerhetsfaktorer[6]. Dessutom kan budgetgenomförandet åren 2005–2008 bli sämre än beräknat. i) Det faktum att det makroekonomiska scenariot är ganska optimistiskt tyder på att inkomsterna kan bli mindre och utgifterna större än väntat. Såsom framgår av kommissionens höstprognos 2004 (som räknar med 5,2 % av BNP för 2005 och 4,7 % av BNP för 2006 inklusive den belastning pensionsreformen utgör, eller 4,3 % respektive 3,7 % av BNP exklusive denna belastning) verkar det finns en viss risk för att de finanspolitiska målen för 2005 och 2006 inte kommer att nås. För 2005 tas det i dessa siffror hänsyn till att regeringen har inrättat en ”nödreserv” på 0,5 % av BNP för den händelse att målet för 2005 inte nås. Att reserven finns är visserligen välkommet, men det belopp som anslagits verkar otillräckligt med tanke på de risker 2005 års budget är behäftad med. Dessutom finns det farhågor för att dessa reserver kan komma att frigöras för tidigt under året, vilket skulle minska incitamentet för ett strikt genomförande av 2005 års budget. Om målen för 2005 och 2006 inte nås, innebär det att den ytterligare anpassning som krävs 2007 och 2008 måste bli ännu mer omfattande. ii) En eventuell sänkning av mervärdesskattesatserna som ett led i de pågående skattereformerna skulle öka risken för minskade inkomster även om den kompenserades av en höjning av andra skattesatser. Det måste därför noggrant övervägas när en sådan sänkning genomförs, och en sänkning måste förenas med villkoret att målen för att minska underskotten nås fullständigt. iii) Antagandet av planerade reformåtgärder som skall utgöra grunden för framtida minskningar av utgifterna har ännu inte säkerställts. Dessutom får de flesta av de utgiftsminskande åtgärderna i 2005 års budget inget stöd i form av omfattande reformer. iv) Antagandena om räntesatserna i uppdateringen, som förutsätter att förtroendet återställs ytterligare, blir kanske inte verklighet under de följande åren med en så optimistisk tidsprofil. v) Det verkade också som om mervärdesskatteåterbäringar som härrör från ekonomisk verksamhet under 2004 inte hinner utbetalas i tid för att undvika en belastning av 2005 års budget (som baserar sig på periodiserad redovisning), men myndigheterna har åtagit sig att påskynda återbäringarna så att de inte skall belasta budgeten för 2005. Å andra sidan kan denna ökade kontroll av mervärdesskatteåterbäringar som inleddes i slutet av 2004 bidra till en minskning av det väntade bortfallet av inkomster i form av mervärdesskatt, vilket utgör en positiv risk.

- Mot bakgrund av denna bedömning finns det en risk för att det finansiella resultatet kan bli sämre än vad som förväntas i uppdateringen. Därför verkar de åtgärder som skisseras i programmet inte vara förenliga med denna strategi och därför kanske de inte säkerställer att underskottet (inklusive den belastning pensionsreformen utgör) minskas till under 3 % av BNP fram till 2008, även om anpassningsstrategin i programmet verkar riktig. Det krävs ytterligare åtgärder för att följa en sådan anpassningsstrategi. Framför allt verkar det vara av största vikt att det nya målet för 2005 nås, vilket med hänsyn till bedömningen ovan innebär att ytterligare åtgärder på minst en halv procentenhet verkar nödvändiga.

- Skuldkvoten, som ökade till 57,3 % av BNP 2004 (till 59,9 % av BNP inklusive den belastning pensionsreformen utgör) väntas återigen minska gradvis från och med 2005 tack vare den fortlöpande minskningen av det offentliga underskottet och den minskande räntebördan för skuldstocken. Den förväntas minska till under 50 % av BNP 2008 (eller till drygt 53 % av BNP om den belastning pensionsreformen utgör tas med i beräkningen). Enligt planerna skall denna minskning stödjas av en omläggning av strategin för skuldförvaltning, vilket medför inbesparade ränteutgifter. Riskerna i fråga om skuldkvoten motsvarar riskerna i fråga om prognoserna för det offentliga underskottet.

- I konvergensprogrammet från maj 2004 tillkännagavs strukturreformer (särskilt inom offentlig förvaltning, utbildning samt hälso- och sjukvård) som stöd för den utgiftskontroll som utgör grunden för strategin i konvergensprogrammet. Budgeten för 2005 innehåller ett antal åtgärder som syftar till att öka effektiviteten inom den offentliga förvaltningen. Dessa åtgärder motsvarar dock inte de ambitiösa planerna i programmet från maj 2004. I uppdateringen ges visserligen närmare upplysningar om specifika planerade reformåtgärder, men deras förväntade effekter kvantifieras fortfarande inte och det preciseras inte hur långt genomförandet framskridit. Det tyder på att de mer omfattande reformerna av hälso- och sjukvårdssektorn samt utbildningssektorn faktiskt kommer att skjutas upp till efter valet 2006, såsom regeringen antydde nyligen.

- Ungern förefaller utsatt för vissa risker när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet på grund av de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Riskerna är delvis förknippade med den osäkerhet som råder kring de offentliga finansernas utveckling på lång sikt på grund av bristande information om utgiftsberäkningar för hälso- och sjukvården. Det reformerade pensionssystemet, som bland annat omfattar införandet av den fonderade andra pelaren, bidrar varaktigt till att minska konsekvenserna för de offentliga finanserna av att befolkningen åldras och till att minska riskerna för ohållbara offentliga finanser. Det är dock av största vikt att arbeta vidare med andra reformer, särskilt inom hälso- och sjukvården, och att beslutsamt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt.

- Den ekonomiska politik som presenteras i uppdateringen överensstämmer delvis med de länderspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken på området för de offentliga finanserna. Det offentliga underskottet skulle minskas ”på ett trovärdigt och hållbart sätt inom en flerårig ram i linje med de beslut som kommer att fattas av rådet inom ramen för den kommande budgetövervakningen”. Ungern har dock inte följt rådets rekommendation av den 5 juli 2004 enligt artikel 104.7 om förfarandet vid alltför stora underskott, såsom rådet beslutade den 18 januari 2005 med stöd av artikel 104.8 i fördraget. I uppdateringen håller man fast vid en flerårig ram för att åtgärda det alltför stora underskottet fram till 2008, även om det finns en risk för att utfallet för de offentliga finanserna blir sämre än beräknat.

- Utifrån denna bedömning och med beaktande av rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 är det skäl för Ungern att i) vidta åtgärder på medellång sikt för att på ett trovärdigt och hållbart sätt minska underskottet (inklusive den belastning pensionsreformen utgör) till under 3 % av BNP fram till 2008, särskilt genom ytterligare åtgärder för att genomföra den nya anpassningsstrategin inklusive det nya målet att minska underskottet till 3,8 % av BNP (4,7 % av BNP inklusive den belastning pensionsreformen utgör) under 2005 och genom att ta varje tillfälle i akt att påskynda anpassningen av de offentliga finanserna; ii) förena genomförandet av eventuella skattesänkningar och tidtabellen för dessa med villkoret att målen för underskottet i uppdateringen av konvergensprogrammet från december 2004 verkligen nås; iii) gå vidare med de planerade reformerna av den offentliga förvaltningen, hälso- och sjukvårdssystemet samt utbildningssystemet enligt åtagandena, också i syfte att förbättra hållbarheten på lång sikt för de offentliga finanserna.

På grundval av denna bedömning har kommissionen antagit den bifogade rekommendationen till rådets yttrande om Ungerns uppdaterade konvergensprogram och översänder den härmed till rådet.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning ( EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram 2004–2008

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[7], särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

1. Den [8 mars 2005] granskade rådet Ungerns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2004–2008. Det uppdaterade programmet uppfyller i stort sett uppgiftskraven i ”uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”. Programmet innehåller alla obligatoriska uppgifter, men det primära saldot har inte beräknats enligt den gängse definitionen. Dessutom saknas vissa frivilliga uppgifter, t.ex. siffror om utgifterna för hälso- och sjukvård på lång sikt. Ungern uppmanas därför se till att full förenlighet med kraven uppnås.

2. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för uppdateringen förväntas BNP-tillväxten i reala termer öka från 3,9 % 2004 till 4,6 % fram till slutet av programperioden. Detta förefaller utifrån tillgängliga uppgifter vara tämligen optimistiska antaganden om tillväxten. Både den beräknade tillväxten 2005 och 2006 och den beräknade utvecklingen av tillväxten på medellång sikt verkar väl optimistiska. Inflationsprognoserna i uppdateringen förefaller på det stora hela realistiska.

3. Den 5 juli 2004 beslutade rådet att det förelåg ett alltför stort underskott i Ungern och rekommenderade att denna situation skulle åtgärdas senast 2008. I uppdateringen räknar man med att underskottet i de offentliga finanserna skall minska på följande sätt uttryckt som andel av BNP: 4,5 % 2004, 3,8 % 2005, 3,1 % 2006, 2,4 % 2007 och 1,8 % 2008. Dessa siffror återspeglar Eurostats beslut av den 23 september 2004, som möjliggör en tillfällig omklassificering av pensionsfonder i den andra pelaren inom den offentliga sektorn till dess att rapporten om de offentliga finanserna läggs fram i mars 2007. De ungerska myndigheterna beslutade att utnyttja denna möjlighet och lade fram siffror för det offentliga underskottet exklusive den belastning som 1998 års pensionsreform gav upphov till avseende den andra pelaren. Enligt dessa siffror uppgår underskottet i de offentliga finanserna till 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % respektive 2,8 % av BNP mellan 2004 och 2008. Det innebär att man i uppdateringen håller fast vid måldatumet för att åtgärda det alltför stora underskottet. Med tanke på en jämförelse med konvergensprogrammet från maj 2004 och kommissionens höstprognos 2004 hänvisas det i detta yttrande både till de anpassade siffrorna och till siffrorna exklusive kostnaderna för pensionsreformen. Efter den beräknade konsolideringen på 0,9 procentenheter av BNP 2004 räknar man i uppdateringen med en årlig anpassning på cirka 0,6–0,7 procentenheter för resten av åren under programperioden. Konsolideringsstrategin i uppdateringen grundar sig på en minskning av utgiftskvoten med stöd av strukturreformer och en måttligare minskning av inkomstkvoten. Den kraftigaste minskningen av utgifterna beräknas äga rum 2005, främst med stöd av en lättnad på 0,5 procentenheter av räntebördan och en minskning på 1,7 procentenheter av utgifterna för offentliga investeringar. De minskade utgifterna för offentliga investeringar skulle kompenseras av ökade resurser för offentlig-privata partnerskapsprojekt. Närmare upplysningar ges inte om de utgiftsminskande åtgärderna under de senare åren av programperioden avseende tidtabell och omfattning. Strategin för att anpassa det primära underskottet vore densamma som strategin för att minska det offentliga underskottet. Det primära underskottet skulle vändas i ett litet överskott 2008.

4. Den anpassningsstrategi som beskrivs i programmet, särskilt de nya målen att minska underskottet till 3,8 % av BNP 2005 (4,7 % av BNP inklusive den belastning pensionsreformen utgör) kan anses lämplig för att åtgärda det alltför stora underskottet fram till 2008 förutsatt att den stöds av tillräckliga åtgärder. Slutmålet på 2,8 % av BNP (inklusive den belastning pensionsreformen utgör) lämnar bara en liten säkerhetsmarginal, som kan krympa ytterligare om utgångsläget förändras, eftersom utfallet för 2004 års budget fortfarande är beroende av vissa osäkerhetsfaktorer[8]. De finanspolitiska prognoserna i programmet verkar väl förhoppningsfulla av följande orsaker: i) Det makroekonomiska scenariot är tämligen optimistiskt vilket innebär att inkomsterna kan bli mindre och utgifterna större än väntat. Såsom framgår av kommissionens höstprognos 2004 verkar det finnas en risk för att underskotten blir större än beräknat 2005 och 2006. För 2005 tas det i dessa siffror hänsyn till att regeringen har inrättat en ”nödreserv” på 0,5 % av BNP för den händelse att målet för 2005 inte nås. Att reserven finns är visserligen välkommet, men det belopp som anslagits verkar otillräckligt med tanke på de risker 2005 års budget är behäftad med. Dessutom finns det farhågor för att dessa reserver kan komma att frigöras för tidigt under året, vilket skulle minska incitamentet att strikt genomföra 2005 års budget. Om målen för 2005 och 2006 inte nås, ökar trycket på den anpassning som skall göras 2007 och 2008. ii) Utgiftsminskningarna 2005 och senare är förbundna med vissa risker eftersom de reformåtgärder som ingår i 2005 års budget kanske inte genomförs fullständigt och dessutom inte är ett led i någon omfattande reformstrategi. iii) De optimistiska antagandena om räntesatserna i uppdateringen, som förutsätter att förtroendet återställs ytterligare, utgör ytterligare en risk för de offentliga finanserna. iv) Det finns också farhågor för att målen för utgifter och inkomster inte är trovärdiga, eftersom de mål som sattes upp för tidigare år missades med stor marginal. Dessutom skulle en eventuell sänkning av mervärdesskattesatserna som ett led i de pågående skattereformerna öka risken för minskade inkomster även om avsikten varit att kompensera detta genom en höjning av andra skattesatser. Det måste därför noggrant övervägas när en sådan sänkning genomförs, och en sänkning måste förenas med villkoret att målen för att minska underskottet nås fullständigt. v) En annan riskfaktor är att återbäringen av mervärdesskatter som gäller ekonomisk verksamhet 2004 har fördröjts, men myndigheterna har åtagit sig att påskynda återbäringarna så att de inte belastar 2005 års budget. Å andra sidan kan denna ökade kontroll av mervärdesskatteåterbäringar som inleddes i slutet av 2004 också bidra till att minska det förväntade bortfallet av inkomster i form av mervärdesskatt, vilket utgör en positiv risk.

5. Mot bakgrund av denna bedömning finns det en risk för att det finansiella resultatet kan bli sämre än vad som förväntas i uppdateringen. Därför verkar de finanspolitiska åtgärderna i programmet inte tillräckliga för att genomföra denna strategi, även om anpassningsstrategin i programmet och särskilt det nya målet att nedbringa underskottet till 3,8 % av BNP 2005 (4,7 % av BNP inklusive den belastning pensionsreformen utgör) kan anses lämplig för att åtgärda det alltför stora underskottet fram till 2008. Därför kanske de finanspolitiska åtgärderna inte kan garantera att underskottet minskas till under 3 % av BNP fram till 2008. Det krävs ytterligare åtgärder för att anpassningsstrategin skall bli trovärdig. Framför allt är det av största vikt att det nya målet för 2005 nås. Mot bakgrund av denna bedömning vore det lämpligt med ytterligare åtgärder på minst en halv procentenhet.

6. Skuldkvoten beräknas uppgå till 57,3 % av BNP 2004 (om den belastning pensionsreformen utgör tas med i beräkningen når den upp till 59,9 % av BNP, något under fördragets referensvärde på 60 % av BNP). I programmet beräknas skuldkvoten minska med cirka 7 procentenheter under programperioden. Riskerna i fråga om skuldkvoten motsvarar riskerna i fråga om prognoserna för det offentliga underskottet.

7. Ungern förefaller utsatt för vissa risker när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet på grund av de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Riskerna är delvis förknippade med den osäkerhet som råder kring de offentliga finansernas utveckling på lång sikt på grund av bristande information om utgiftsberäkningar för hälso- och sjukvården. Den strategi som skisseras i programet grundar sig på främst på konsolideringen av de offentliga finanserna under de närmaste åren och på att ytterligare reformåtgärder genomförs i framtiden. Det reformerade pensionssystemet, som bland annat omfattar införandet av den fonderade andra pelaren, bidrar varaktigt till att minska konsekvenserna för de offentliga finanserna av att befolkningen åldras och till att minska riskerna för ohållbara offentliga finanser. Det är dock viktigt att arbeta vidare med andra reformer, särskilt inom hälso- och sjukvården, och att beslutsamt genomföra den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt.

8. Den ekonomiska politik som beskrivs i programmet överensstämmer delvis med de länderspecifika allmänna ekonomiska riktlinjerna för de offentliga finanserna. Det offentliga underskottet skulle minskas ”på ett trovärdigt och hållbart sätt inom en flerårig ram i linje med de beslut som kommer att fattas av rådet inom ramen för den kommande budgetövervakningen”. Ungern har dock inte följt rådets rekommendation av den 5 juli 2004 enligt artikel 104.7 om förfarandet vid alltför stora underskott, såsom rådet beslutade den 18 januari 2005 med stöd av artikel 104.8 i fördraget. I uppdateringen håller man fast vid en flerårig ram för att åtgärda det alltför stora underskottet fram till 2008, även om det finns en risk för att utfallet för de offentliga finanserna blir sämre än beräknat.

* * *

Utifrån denna bedömning och med beaktande av rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 av den [8 mars 2005] rekommenderas Ungern

i) vidta åtgärder på medellång sikt för att på ett trovärdigt och hållbart sätt minska underskottet, inklusive den belastning pensionsreformen utgör, till under 3 % av BNP fram till 2008, särskilt genom ytterligare åtgärder för att förverkliga den nya anpassningsstrategin, däribland de nya målen för att minska underskottet till 3,8 % av BNP (4,7 % av BNP inklusive den belastning pensionsreformen utgör) 2005 och till 2,8 % av BNP 2008 inklusive den belastning pensionsreformen utgör, och genom att utnyttja varje möjlighet att påskynda anpassningen av finanspolitiken,

ii) förena genomförandet av eventuella skattesänkningar och tidtabellen för dessa med villkoret att de mål för att minska underskottet som anges i uppdateringen av konvergensprogrammet från december 2004 verkligen nås,

iii) gå vidare med de planerade reformerna av den offentliga förvaltningen, hälso- och sjukvårdssystemet samt utbildningssystemet enligt åtagandena, också i syfte att förbättra hållbarheten på lång sikt för de offentliga finanserna.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP (förändring i %) | KP dec 2004 | 3.9 | 4.0 | 4.2 | 4.3 | 4.6 |

KOM | 3.9 | 3.7 | 3.8 | Ej till. | Ej till. |

KP maj 2004 | 3.3-3.5 | 3.5-4.0 | cca.4 | cca.3,5 | cca.3,0 |

Inflation (HIKP) (%) | KP dec 2004 | 6.8 | 4.5 | 4.0 | 3.5 | 3.0 |

KOM | 6.9 | 4.6 | 4.2 | Ej till. | Ej till. |

KP maj 2004 | cca.6,5 | cca.4,5 | cca.4 | cca.3,5 | cca.3 |

Saldo för de offentliga finanserna (i % av BNP) | CP dec 2004 anpassat1 | -4.5 | -3.8 | -3.1 | -2.4 | -1.8 |

Icke-anpassat | -5.3 | -4.7 | -4.1 | -3.4 | -2.8 |

KOM | -5.5 | -5.2 | -4.7 | Ej till. | Ej till. |

KP maj 2004 | -4.6 | -4.1 | -3.6 | -3.1 | -2.7 |

Primärt saldo (i % av BNP) | CP dec 2004 anpassat1 Icke-anpassat | -0.3 -1.1 | 0.0 -0.9 | 0.3 -0.7 | 0.7 -0.3 | 1.1 0.1 |

KOM | -1.1 | -1.2 | -1.1 | Ej till. | Ej till. |

KP maj 2004 | -0.5 | -0.2 | 0.1 | 0.3 | 0.4 |

Offentliga sektorns bruttoskuld (i % av BNP) | CP dec 2004 anpassat1 | 57.3 | 55.3 | 53.0 | 50.6 | 48.3 |

Icke-anpassat | 59.9 | 58.6 | 56.8 | 54.9 | 53.2 |

KOM | 59.7 | 59.5 | 58.9 | Ej till. | Ej till. |

KP maj 2004 | 59.4 | 57.9 | 56.8 | 55.6 | 53.7. |

Anmärkning: 1 Eurostats beslut av den 23 september 2004 möjliggör en tillfällig omklassificering av pensionsfonder i den andra pelaren inom den offentliga sektorn till dess att rapporten om de offentliga finanserna läggs fram i mars 2007. De ungerska myndigheterna beslutade att utnyttja denna möjlighet och lade fram siffror för underskottet genom att subtrahera den börda som 1998 års pensionsreform gav upphov till från underskottet för de offentliga finanserna. Jämfört med programmet från maj 2004 minskar detta siffrorna för det årliga underskottet med 0,8–1 procentenheter mellan 2004 och 2008. Med tanke på en jämförelse med det föregående programmet och med kommissionens höstprognos 2004 och med hänsyn till att målet för 2008 inte främjas av denna omklassificering visas inte bara anpassade utan också icke-anpassade siffror. Källor: Konvergensprogram (KP); Kommissionens höstprognos 2004 (KOM); Kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997. Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Detta byggde på kommissionens ekonomiska vårprognos 2004, i vilken de uppgifter som rapporterades av Ungern i mars 2004 hade beaktats. I rapporten från september 2004 skrevs underskottet i de offentliga finanserna upp från 5,9 % av BNP till 6,2 % för år 2003.

[3] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning som godkändes av Ekofinrådet den 10.7.2001.

[4] KOM (2002) 668, 27.11.2002.

[5] Enligt Eurostat omfattar denna siffra omfattar återigen den belastning som pensionsreformen utgör eftersom sistnämnda post kan exkluderas bara till dess att rapporten om de offentliga finanserna läggs fram i mars 2007.

[6] Skillnaden mellan traditionell redovisning enligt kontantmetoden och modern periodiserad redovisning är ännu inte känd. Av orsaker som hänger samman med anslutningen till EU, i synnerhet ändringar i uppbörden av mervärdesskatt på import från andra EU-länder, antogs denna skillnad vara ovanligt stor 2004, dvs. 1,2–1,4 procentenheter. Det råder dock redovisningsmässig oklarhet kring utbetalningarna av jordbruksstöd och utbetalningen av en trettonde månadslön till offentligt anställda. Därför kan skillnaden mellan redovisning enligt kontantmetoden och periodiserad redovisning bli mindre, vilket skulle öka underskottet för 2004 med en redovisning enligt kontantmetoden. Om återbäringen av mervärdesskatt ökar, vilket antyddes av de ungerska myndigheterna, kan det öka underskottet (enligt kontantmetoden) för 2004 med nästan 0,7 procentenheter.

[7] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[8] Redovisningsmässiga osäkerhetsfaktorer i samband med utbetalningar av jordbruksstöd och utbetalningen av en trettonde månadslön till offentligt anställda kan minska skillnaden mellan underskottet vid redovisning enligt kontantmetoden och underskottet vid redovisning enligt periodiserad redovisning, vilket skulle minska underskottet vid periodiserad redovisning 2004. Om återbäringen av mervärdesskatt ökar, vilket antyddes av de ungerska myndigheterna, kan det öka underskottet för 2004 med nästan 0,7 procentenheter.