EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04 12.1996 
KOM(96)617 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
EUROPEISKA UNIONEN OCH RYMDEN: 
ATT FRÄMJA TILLÄMPNINGAR, MARKNADER OCH INDUSTRIELL KONKURRENSKRAFT 

Innehållsförteckning 
1. Inledning 2 
2. Rymdens betydelse för Europa 3 
3. Rymdindustrin - övergripande frågor 5 
3.1 En föränderlig omvärld: övergången till ett globalt informationssamhälle 5 
3.2. De växande marknaderna för ryn~dtillämpningar och följ dnär ingår 5 
3.3. En sektor med världsomfattande konkurrens 6 
3.4. Villkoren för industrins konkurrenskraft 7 
4. De europeiska aktörernas roll 9 
5. Rymdtelekommunikation 11 
6. Navigering och positionsbestämning med hjälp av satellit 14 
7. Jordobservation från rymden 18 
8. Uppskjutningstjänster 23 
9. Försvar och rymdteknik för både civilt och militärt bruk 24 
10. Internationellt samarbete 25 
11. Standardisering 26 
12. Finansiering 26 
13. Institutionella aspekter 27 
14. Slutsatser 28 
Ordlista 29 
1. Inledning 
1. Rymden är inte längre enbart ett verktyg för att utforska världsalltet och för att föra 
människan till nya utmaningar. Även om dessa aspekter förblir viktiga, har rymden nu 
också strategiska och ekonomiska dimensioner. Rymdtillämpningar har öppnat nya 
marknader som är viktiga på världsmarknaden och som har medfört nya sätt att 
tillfredsställa människornas behov. Eftersom rymden bidrar både till den europeiska 
industrins konkurrenskraft och till förbättringen av Europas medborgares livskvalitet kan 
inte Europeiska unionen vara likgiltig inför rymdutvecklingen. Detta innebär inte att 
Europeiska unionen bör ersätta de kompetenta organen, exempelvis ESA, när det gäller att 
formulera den europeiska rymdpolitiken, men den europeiska unionen bör bidra till den 
samlade utvecklingen av rymdpolitiken och ta hänsyn till rymdaspekterna vid 
formulerandet och genomförandet av politiken i fördraget. 
Europeiska unionen har varit intresserad av rymden i ungefär ett årtionde. Kommissionens 
meddelande 1988 om rymden fastslog principen om unionens åtaganden i Europas 
rymdverksamhet och skisserade unionens roll, som måste vara att komplettera ESA:s. 
2. Sedan presentationen av det senaste meddelandet "Europeiska unionen och rymden: 
utmaningar, tillfällen och ny verksamhet" av den 23 september 1992 har de internationella 
förhållandena utvecklats enormt, och nya viktiga händelser har inträffat, något som 
nödvändiggör en uppdatering av kommissionens ståndpunkt i rymdfrågor: 
Det framväxande informationssamhället, sammantaget med teknikens 
landvinningar, har öppnat nya möjligheter för utnyttjandet av rymden, något som är 
av stor socio-ekonomisk vikt eftersom satellittjänsterna i sig är gränsöverskridande. 
Marknaderna för rymdtillämpningar utvecklas snabbt, i synnerhet på områdena 
telekommunikation och navigation, medan jordobservation utvecklas från att vara 
ren vetenskap till att fa en ökad roll på marknaden. Samtidigt blir 
världskonkurrensen på marknaderna för satelliter och uppskjutningstjänster allt 
intensivare och allt mer världsomspännande. 
Omstruktureringen av den europeiska rymdbranschen har gjort vissa framsteg, men 
samtidigt har de amerikanska konkurrenterna utvecklats mot mycket högre 
koncentration. 
På ESA:s ministerrådsmöte i Toulouse 1995 fattades viktiga beslut på områdena 
uppskjutning och rymdinfrastruktur, vilket kommer att påverka finansieringen av de 
tillämpade programmen. Mötet tog också initiativ till en utvärdering av ESA:s 
industripolitik som kan leda till en omvärdering och som kan tänkas påverka vissa 
av unionens kompetensområden. 
På unionsnivå har utvecklingen och demonstrationen av rymdtillämpningar fått 
ökad uppmärksamhet inom det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk 
utveckling och demonstration (1994-1998) samt vid genomförandet av unionens 
politik. 
KOM (88) 417 slutlig. 
KOM (92) 360 slutlig. 
EGTnrL126, 18.5.1994. 
Kommissionen har som ett led i sin löpande dialog med branschen sammankallat en 
högnivågrupp av branschrepresentanter för att hjälpa till med att ta fram åtgärder 
som kan stimulera en dynamisk och konkurrenskraftig europeisk rymdindustri. 
3. Det här meddelandet tar hänsyn till slutsatserna från forskningsministrarnas rådsmöte den 
29.4.1993 , Europaparlamentets resolution av den 6.5.19945, ESA:s ministerrådsmötes 
resolutioner av den 10.11.1992 och av den 20.10.1995, diskussionerna som fördes under 
det europeiska rymdforumet den 6.11.1995, rådgivningsgruppens i rymdfrågor (SAG) 
åsikter och rapporten från branschens högnivågrupp av den 30.1.1996. De följande tre 
avsnitten ger en allmän bild av rymdtekniken och dess tillämpningar i Europa. Avsnitten 5 
till och med 7 behandlar de tre viktigaste rymdtillämpningarna, medan avsnitten 8 till och 
med 13 täcker några horisontella frågor. 
2. Rymdens betydelse för Europa 
4. I mer än trettio år har rymden visat sig vara av avgörande strategisk, socio-ekonomisk 
och vetenskaplig betydelse. De ekonomiska stormakterna har genomfört program för att 
möjliggöra för de berörda parterna, som i huvudsak är myndigheter och industri, att 
demonstrera och utnyttja potentialen i rymdtekniken. Inrättandet av ESRO, ELDO och 
sedan ESA, jämte nationella myndigheter och institutioner, har gjort det möjligt att utveckla 
ett brett spektrum av teknisk kapacitet och en viktig industriell infrastruktur. Dessa 
satsningar har fört Europa till rymdteknikens frontlinje, även om den europeiska 
medelstilldelningen inte kan mäta sig med den i USA eller i före detta Sovjetunionen. 
5. Som ett resultat av denna 
investeringssatsning finns 
det nu i Europa cirka 350 
industriföretag inom 
rymdbranschen, från 
huvudleverantörer till 
underentreprenörer och 
leverantörer i första, andra 
eller tredje led. I vid 
bemärkelse genererar denna 
bransch upp till 8 miljarder 
ecu och ger över 30 000 
arbetstillfällen i industrin 
samt ytterligare 9 000 i 
besläktad verksamhet 
(rymdorgan, forskningscentra, högskolor osv.). Som jämförelse kan nämnas att det i USA 
finns ungefar 200 000 arbetstillfällen i rymdbranschen. 
För att till fullo inse denna näringsgrens ekonomiska betydelse, är det nödvändigt att se den 
som ett nyckelelement i en mycket större mervärdeskedja. Normalt utgörs huvuddelen av 
denna kedja av tjänster, vilka sammantagna med mark- och användarsegmenten kan 
representera mer än tio gånger värdet av själva rymdsystemen. En europeisk strategi för att 
utveckla rymdverksamheten, enligt vad som föreslås nedan, måste därför undvika en 
inskränkt definition av rymdindustrin som bara innefattar tillverkare av rymdsystem, och 
inbegripa dessa besläktade sektorer. 1W5 
PV/CONS 22 - RECH 22 - 6280/93 av den 5.6.1993. 
EGT nr C 205/467, 25.7.1994. 
3 
6. Bortsett från de ekonomiska intressena har Europa ett strategiskt intresse av utvecklingen 
av och tillgången till rymdtillämpningar som påverkar frågor som exempelvis 
informationssamhället, miljön, jordbruket, de transeuropeiska näten, regionalpolitiken, 
bistånd osv. I detta sammanhang kan unionen inordna rymdtekniken i dess rätta politiska 
ram och kan spela en nyckelroll som föregångskund för de tillämpningar som är av 
potentiellt intresse för genomförandet av unionens politik och tillfredsställandet av 
användarnas behov. 
7. Europas rymdverksamhet är, som alla andra branscher, koncentrerad till vissa 
medlemsstater. Industrierna och tjänsterna som skapas indirekt av rymdbranschen berör ett 
mycket bredare urval medlemsstater och regioner, och detsamma gäller också de viktigaste 
rymdtillämpningarna. Det kan faktiskt sägas att rymdsystem är oberoende av politiska 
gränser och likabehandlar alla europeiska regioner, i synnerhet mindre gynnade regioner, 
och därigenom främjar unionens ekonomiska och sociala sammanhållning, om man tar med 
rymdteknikens betydelse för förbättrad infrastruktur (telekommunikation, markanvändning, 
stadsutveckling osv.) eller livskvalitet (etermedia, vattenvård osv.) i beräkningen. 
8. I det här meddelandet behandlas de viktigaste frågorna för vilka det finns ett 
överhängande unionsintresse och möjligheter till åtgärder. Rymdvetenskap och bemannad 
rymdverksamhet faller, även om de är viktiga ur strategiska och industriella synvinklar, 
under ESA, de nationella rymdorganen och medlemsstaterna. Hur som helst kommer 
samordningsfördelar och komplementaritet mellan dessa ansträngningar och unionens 
politik inom exempelvis områdena forskning och teknisk utveckling (FoTU), 
personalfrågor eller yttre samarbete att aktivt eftersträvas för att vidmakthålla och utveckla 
alla de sektorer där Europa redan är eller kan komma att bli konkurrenskraftig. 
9.1 synnerhet bör utnyttjandet av den internationella rymdstationen som en anläggning för 
stora vetenskapliga projekt övervägas vid genomförandet av kommande ramprogram. 
3. Rymdindustrin - övergripande frågor 
3.1 En föränderlig omvärld: övergången till ett globalt informationssamhälle 
10. Rymdindustrin, vilket inbegriper marksegmentet och de tillhörande tjänstenäringarna, 
måste hantera ett antal yttre förändringar som påverkar dess driftsmiljö: 
- Slutet på det geopolitiska sammanhang som drivit på tillväxten inom sektorn under 
årtionden, och den ekonomiska avmattning och de budgetnedskärningar som skett 
på sistone. Detta innebär att sys?' 'sättningen i rymdbranschen för första gången i 
historien under de senaste tre åren har sjunkit. 
Den ökade globaliseringen och öppnandet av den internationella marknaden och 
nya konkurrenters framträdande. Denna situation förvärras av den överkapacitet 
som för närvarande finns på grund av de ovannämnda faktorerna. 
- I ett globalt perspektiv har teknikens framsteg och utvecklingen mot det globala 
informationssamhället öppnat nya tillämpningsområden (personlig kommunikation 
via satellit, multimedia, navigation osv.) vilkas betydelse inte kunde förutses så sent 
som för några år sedan. 
En del av dessa faktorer kan vara av övergående slag, medan andra kommer att kräva 
permanenta förändringar i branschens arbetssätt och i myndigheternas roll på detta falt. 
Inom branschen är man medveten om att dess nuvarande strukturer måste anpassas efter 
dessa förändringar, men det behövs tydliga signaler från myndigheterna om hur den nya 
omgivningen kommer att se ut. 
3.2. De växande marknaderna för rymdtillämpningar och följdnäringar 
11. Aktivitetsnivån hos den europeiska rymdindustrin har erfarit ett avbrott i tillväxten efter 
1992, vilket främst kan förklaras med hur regeringarnas medelstilldelning har utvecklats. 
Under tiden har rymdindustrins kommersiella och försvarsrelaterade försäljning ökat 
måttligt. 
Den europeiska rymdindustrins omsättning uppdelad på sektorer 
miljoner ecu 
Ï99Ï Î992 Ï993 1994 1995* 1996* 1997* 
Nationell civil FoU 773 899 664 685 7Ö5 6*78 698 
ESA 1396 1749 1462 1470 1653 1427 1363 
Kommersiellt 972 1021 1048 1261 1333 1589 1541 
Försvar 248 285 265 350 414 419 480 
Totalt 3389 3954 3439 3766 4105 4113 4082 
* Prognoser 
Källa: CNES - Eurospace 
Dessa tal visar (trots betydande skillnader mellan länderna) att kommersiella tillämpningar 
bara är ett segment inom rymdindustrin, och för tillfället inte dominerande. Dock finns det 
en tydlig tendens för det marknadselementet att öka i betydelse: från 29 % av industrins 
omsättning 1991 till 38 % (prognos) 1997. 
12. Det har redan påpekats, att för marknadsorienterade rymdtillämpningar är själva 
rymdsegmentet ofta bara toppen på isberget. Huvuddelen av omsättningen och 
sysselsättningen står att finna hos de tillämpningsinriktade följdnäringarna som dessutom 
växer snabbare än själva rymdsegmentet. Detta får dock inte överskugga att rymdsegmentet 
är en strategisk länk i kedjan. Det faktum att Europa har en framträdande ställning i 
rymdsegmentet ger industrin ett viktigt övertag på marknaderna för tillämpningar, eftersom 
det ger en möjlighet att tillhandahålla kompletta system och tjänster till internationella 
kunder. Dessutom spelar rymdsegmentstillverkare ofta en nyckelroll vid utformningen av 
hela tillämpningssystem och vid framtagningen av de tekniska alternativ och standarder 
som skall användas av det motsvarande marksegmentet. 
13. Nedan följer uppskattningar av marknadsutsikterna för de viktigaste 
rymdtillämpningarna: 
Den väldsomfattande civila rymdmarknaden: utsikter för 1996-2005 
miljarder ecu 
Satellitkommunikation Positions- Fjärranalys 
bestämning 
Traditionell PCS och 
geostationär bredband * 
Rymddelen inkl. uppskjutning och drift 47-64 12 0,8-1 10-13 
Markdel och användarterminaler 47-70 100 27-38 4-5 
Tjänster och tillämpningar > 100 > 200 30-45 8-13 
* Personliga satellitkommunikationstjänster och bredbandstjänster (multimedia) förväntas tas i drift 
inom de närmaste tio åren. 
Källa: ESA - Euroconsult 
3.3. En sektor med världsomfattande konkurrens 
14. Den europeiska industrins marknadsandel på de konkurrensutsatta rymdmarknaderna 
varierar mellan 50 % av uppskjutningstjänstema, tack vare Arianeprogrammet, och 5 % eller 
mindre för vissa kategorier av markutrustning. 
Inom satellittillverkning, en strategisk länk i kedjan, har Europa för närvarande 20-25 % av 
tillverkningskontrakten i världen, medan återstoden går till den amerikanska industrin. Av 
större vikt är det faktum att nästan alla förslag till nya globala och regionala 
kommunikationssystem (personliga och bredbandiga tjänster) leds av USA, och Europa har 
först nu börjat reagera. Den europeiska industrins roll som underentreprenör och leverantör av 
utrustning har dock ökat, tillsammans med Japans. Japan leder redan över Europa på 
marknaderna för markutrustning, och planerar på medellång sikt att åta sig 
tillverkningskontrakt lör satelliter och att ge sig in på den kommersiella 
uppskjutningsmarknaden. 
Konkurrensen på den sistnämnda marknaden har blivit starkare med tillkomsten av nya 
leverantörer som Ryssland, Kina och Ukraina. Marknaden för uppskjutning av små 
rymdfarkoster blir också viktigare, vilket kan leda till att nyblivna rymdmakter som Indien 
eller Israel träder fram. 
Slutligen ökar erbjudandena på fjärranalysmarknaden från ett antal leverantörer utöver de 
traditionella, och de första kommersiellt drivna projekten planeras i USA. 
3.4. Villkoren för industrins konkurrenskraft 
15. Det europeiska initiativet behöver stärkas inom de kommande områdena, som till exempel 
satellitnavigation, personliga kommunikationstjänster (PCS), multimedia och 
kommunikationer med hög bandbredd, genom att man bygger vidare på etablerade europeiska 
specialiteter som erfarenheterna av Ka-bandsteknik eller direkta etermediesändningar från 
satellit. Kommissionen har redan understrukit vikten av att man drar nytta av den europeiska 
rymdindustrins förmåga att omsätta sina FoU-investeringar i innovativa produkter. Man kan 
säga att nyskapandet är inbyggt i den här sektorn, men det räcker inte för att stilla farhågorna 
om att Europas konkurrenskraft visavi (de mestadels amerikanska) marknadsledande företagen 
kan försämras ännu mer. 
Bortsett från det faktum att USA sedan länge kunnat dra nytta av en verkligt enhetlig marknad 
ligger USA:s fördelar främst i två slags faktorer: obalansen i fråga om statligt stöd mellan 
Europa och USA, och Europas egna industristrukturer och arbetsmetoder. 
Direkt och indirekt stöd från den amerikanska regeringen till industrin påverkar både 
industrins tekniska nivå och dess kostnader, bland annat genom stordriftsfördelar i 
tillverkningen. De senare, som är relaterade till tillverkningsprocessen och särskilt till 
engångskostnader, ses som den största fördelen lör de amerikanska aktörerna. Som exempel 
kan nämnas att dagens mest framgångsrika kommersiella satcllitplattform drog nytta av en 
ursprunglig beställning frän USA:s flotta om 10 enheter. Sedan dess har mer än 50 beställts av 
kommersiella operatörer. Detta kan jämföras med de mest framgångsrika europeiska 
plattformarna där inte mer än 10-15 enheter beställts. Det har beräknats att den amerikanska 
regeringens stöd till satellitkommunikationsindustrin (genom inköp och FoTU för civila och 
militära program) under de senaste fem åren har uppgått till 9 miljarder ecu, medan 
kommersiell försäljning stod för bara 26 % av branschens inkomster. De motsvarande talen för 
Europa är 2 miljarder ecu respektive 45 %. Även om den sistnämnda andelen tyder på att den 
europeiska industrin gör bra ifrån sig, understryker de absoluta talen den sneda fördelningen 
mellan USA:s och Europas offentliga finansiering av denna bransch. 
Se kommissionens "Grönbok om innovationer", december 1995. 
7 
Med tanke på denna snedfördelning är det av största vikt att alla tillgängliga medel i Europa, 
oavsett om de är civila eller militära, eller finns på europeisk eller nationell nivå används på 
effektivast möjliga sätt för att göra branschen mer konkurrenskraftig. ESA kommer att förbli 
en viktig aktör, och dess pågående utvärdering av industripolitiken och den geografiska 
fördelningen bör välkomnas. Det nuvarande systemet, som ursprungligen skapades för att 
hjälpa till vid tillblivelsen av en ny europeisk industrigren, kan nu förbättras genom att man 
betonar ekonomiska effektivitetsmekanismer och målet att bli konkurrenskraftig på 
världsmarknaden för de marknadsinriktade rymdområdena. 
16. Industrins struktur, som kännetecknas av _____ 
avsevärd splittring och överlappning av 
kompetens både hos huvudtillverkare och 
underleverantörer, medför också en nackdel 
vad gäller kostnaderna jämfört med de 
amerikanska konkurrenterna, vilka dessutom 
har fördelen av en mogen hemmamarknad 
och en mycket högre volym på de statliga 
beställningarna. Det är svårt för de 
europeiska företagen att kompensera för 
detta genom exempelvis överlägsen FoU, 
marknadsföring eller andra faktorer. Den 
europeiska industrins uppsplittring är också 
ett hinder för hanteringen av de risker 
(ekonomiska, kommersiella och tekniska) 
som hänger samman med de nya 
världomspännande satellitsystemen som 
föreslås. 
Relationerna i denna komplexa väv av 
industriaktörer och arbetsmetoder är 
fortfarande mer påverkade av rymdorganens 
program än av användarnas behov. En 
kommersiell kund som Det övergripande internationella scenariot 
för rymdverksamheten utvecklas snabbt och 
skapar nya möjligheter för bruket av 
rymden. Mot bakgrund av det framväxande 
informationssamhället utvecklas 
marknaderna för rymdtillämpningar raskt, i 
synnerhet på områdena telekommunikation 
och navigation, medan jordobservation är på 
väg från att vara ren vetenskap till att bli mer 
marknadsanpassad. Samtidigt blir 
konkurrensen på marknaderna för satelliter 
och uppskjutningstjänster intensivare och 
globalare. 
Europeiska unionens lämpliga instrument 
(inklusive lagstiftning) bör användas för 
att skapa ett enhetligt klimat som 
underlättar investeringar och stöder 
effektivare industriella strukturer genom 
att uppmuntra upprustningen av Europas 
rymdindustri vad gäller konkurrenskraft 
och kvalitet. 
köper ett satellitsystem måste ta hänsyn till ett antal faktorer vid sidan av pris och tekniska 
prestanda. Leveranstider, finansiering, försäkring och tillhörande tjänster är alla beståndsdelar i 
ett komplext paket som det blir allt nödvändigare för rymdtillverkare att leverera tillsammans 
med själva produkten. 
Den europeiska rymdbranschen har de senaste åren förbättrat sitt kundbemötande i den här 
riktningen. Den har också avsevärt förstärkt och marknadsanpassat sina strukturer, genom 
överenskommelser eller fusioner, även om dessa åtgärder ännu inte tycks tillräckliga jämfört 
med de imponerande åtgärder som vidtagits i USA:s industri. 
17. Ett annat kännetecken för den europeiska rymdbranschen är en jämförelsevis låg grad av 
vertikal integration, särskilt inom följd verksamheter och på utrustningsmarknaderna. Det 
innebär inte att vertikal integration är det enda rätta tillvägagångssättet. Nyskapande former för 
samarbete mellan tillverkare och operatörer är av nöden, om europeiska initiativ skall 
framträda som gensvar på de amerikanska. 
I vilket fall som helst är det tydligt att affärernas och lönsamhetens tonvikt förskjuts till 
följdnäringarna (mot nätutrustning och tjänster för användare) vilket innebär en strategisk 
fordel för vertikalt integrerade företag, i synnerhet på den nya globala 
telekommunikationsmarknaden. En större andel av marknaden för rymdtelekommunikation 
8 
kommer att intas av konsortier där satellittillverkaren är en strategisk partner, eller är 
integrerad i en större grupp som satsar på projektet. Detta måste man ha i åtanke i ett scenario 
där möjligheterna för oberoende tillverkare kan tänkas expandera endast i begränsad 
omfattning. 
18. Specialisering, å andra sidan, har också sina fördelar, särskilt för de mindre ländernas 
industri. Små och medelstora företag anses allmänt utgöra den huvudsakliga källan till nya 
arbetstillfällen i alla medlemsstater. Forskningen har i själva verket visat att en liten del på 
cirka 4 % av företagen står för 50 % av ncttotillkomsten av nya arbetstillfällen. Små och 
medelstora företag i hela Europa spelar redan en roll i rymdbranschen (inklusive 
följdnäringarna) som exempelvis inom datatjänster för fjärranalys. Med den snabba 
utvecklingen i åtanke är det vikugt att ägna särskild uppmärksamhet åt deras 
marknadsställning, och kommissionens åtgärder för förbättring av affärsklimatet och 
utveckling av dessa företag kommer att utnyttjas till fullo. 
4. De europeiska aktörernas roll 
19. Det har redan påpekats att de marknadsinriktade tillämpningarna är en växande men ännu 
inte dominerande del av rymdverksamheten. Andelen är cirka 30 % i Europa, men bara 10 % 
eller mindre hos de andra stormakterna på rymdområdet. Regeringarna har, genom 
rymdprogrammen och på andra sätt, en viktig inverkan på den här sektorn och påverkar 
spelreglerna på den kommersiella arenan. Detta understryker vikten av en gemensam 
strategisk ansträngning av alla berörda europeiska aktörer. 
20. ESA bör förbli en viktig beståndsdel i institutionssystemet, så att den kan understödja 
europeiskt samarbete och strategisk planering på rymdområdet. Tillsammans med de 
nationella rymdorganen bör ESA förstärka den europeiska teknikbasen och fortsätta att spela 
en central roll för den europeiska industrin genom utformning och genomförande av 
rymdprogram för sina särskilda mål. 
21. De europeiska staterna, som genom ESA och sina rymdprogram har uppmuntrat denna 
näringsgrens framväxt, bör nu inse att förhållandena har förändrats och att en mer europeisk 
och marknadsinriktad satsning krävs, där tillverkarna och tjänsteleverantörerna spelar en 
aktivare roll. Om så inte sker, kan inga åtgärder på EU-nivå eller på någon annan nivå trygga 
branschens fortlevnad på en sund ekonomisk grund. 
22. Branschen bör ha frihet att utarbeta sin egen strategi, och välja ett sätt för 
omstruktureringen som är anpassad till den europeiska ramen. Frågor som branschens 
konsolidering, vertikal integration och internationellt samarbete är avgörande för branschens 
globala konkurrenskraft. Dessa frågor måste ses mot bakgrund av EU:s konkurrensregler 
liksom de globala utmaningar som USA och andra konkurrenter utgör. 
23. Kommissionen kommer att verka för en öppen och konkurrensutsatt omgivning som bas 
för en stark europeisk bransch, och vill hjälpa till med analysen av nyskapande strategiska 
industriallianser vilka bidrar till en tilltagande medvetenhet om de gemensamma europeiska 
intressena. Den kommer också att använda sina befogenheter för att trygga rättvisa 
konkurrensvillkor i och utanför Europa. Dessutom är unionen verksam inom flera av de 
ovannämnda områdena, där rymdtillämpningar kan vara av strategisk betydelse, varför den har 
intresse av utvecklingen av dessa tillämpningar. Dess roll måste ses i relation till 
subsidiaritetsprincipen, och särskilt i fråga om följande aspekter: 
- Behovet av att förbättra samordningen av den europeiska FoTU- och industripolitiken, i 
ett sammanhang där konkurrensen är global och Europa i allmänhet inte har någon stark 
ställning. 
- Rymdtillämpningarna är Europa- eller världsomspännande, varför det inte finns särskilt 
mycket utrymme för nationella lösningar. 
- För de internationella samarbetsfrågorna som berör dessa tillämpningar (utrymme i 
omloppsbana, frekvenser, tillståndsgivning samt standardisering) är bristen på en 
gemensam europeisk ståndpunkt ett allvarligt hinder för en stark ställning på marknaden. 
DELTAGARNA I UTVECKLINGEN AV RYMDTEKNIK OCH 
RYMDTILLÄMPNINGAR I EUROPEISKA UNIONEN 
1. Europeiska gemenskapen: stöd till marknadens utveckling, pilot- och 
demonstrationsprojekt, metodikforskning osv. 
2. De europeiska staternas regeringar och deras rymdorgan eller nationella program: 
utveckling av rymdsegmentet, utforskning och tillämpade uppdrag, 
uppskjutningsanläggningar osv. 
3. ESA: Utveckling av rymdsegmentet, projekten "Explorer" och "Earth Watch" samt 
vetenskapliga projekt, uppskjutningsfordon osv. 
4. Rymdbranschen: tillverkare och underleverantörer för rymd- och marksegmentet, 
mervärdesbolag för tjänster och varor osv. 
5. Rymdsystemsoperatörerna som till exempel: 
- Eumetsat för meteorologi 
- Eutelsat för telekommunikation 
- Eurocontrol för flygledning 
6. Slutanvändarna 
10 
5. Rymdtelekommunikation 
24. Telekommunikation är den överlägset mest spridda tillämpningen av rymdtekniken, då 
75 % av alla satelliter för närvarande är kommunikationssatelliter. För det kommande årtiondet 
(1996 - 2005) uppskattas marknaden enbart för satelliter för fast kommunikation och 
etermedia lågt räknat till 12-16 miljarder ecu, uppskjutningar till 9-10 miljarder ecu, med 
operatörsintäkter på 30-40 miljarder ecu. Den uppskattade marknaden för markstationer och 
terminaler ligger på 50-70 miljarder ecu, och för slutanvändartjänster 120-160 miljarder ecu. 
För närvarande tillhandahålls tjänster i Buropa inom röst- och mobiltelekommunikation samt 
dataöverföring med hög hastighet, och företagskommunikation till små trafikterminaler 
(VSAT) är på frammarsch. 
25. Sedan kommissionens senaste meddelande om rymdpolitik 1992 har intresset för 
satellitkommunikation förnyats tack vare teknikens framsteg som har gjort det möjligt för 
satellitsystem att bli ett viktigt distributionssätt för teve, och att tävla med andra 
kommunikationstekniker om nya marknader för mobilkommunikation och kommunikation 
med mycket hög bandbredd. Idag finns det en företagssynergi att utveckla mellan moderna 
satellitsystem och grundläggande markbunden infrastruktur, och en sammansmältning mellan 
satellittevens "direkt till hemmen" och satellitföretagskommunikationens "direkt till 
användaren". 
26. Två lovande nya marknader utmanar den europeiska industrin, och när de mognat torde 
bägge kräva tjänster och varor i en ekonomisk omfattning som kan jämföras med dagens fasta 
satellitkommunikationssystem. De är följande: 
- Personliga system för satellitkommunikation (satellit-PCS), mobilkommunikation för 
bärbara terminaler av G S M-typ samt röst- och datatjänster, där den europeiska industrin 
deltar omfattande i ett system. Varje föreslaget system har 1 till 2 miljoner användare i 
hela världen som målgrupp. 
- Digitala kommunikationssystem med mycket hög bandbredd. Dessa system baseras på 
globala satellitkonstellationer och är avsedda att tillfredsställa den exploderande 
efterfrågan på internetförbindelser, röstkommunikation och interaktiva multimediatjänster 
genom att utgöra en hörnsten i den globala informationsinfrastrukturen. 
Förslag till åtgärder 
27. Kommissionen föreslår att stärka satellitkommunikationernas roll. Detta kommer att 
genomföras i samarbete med ESA, de nationella organen och medlemsstaterna genom att man 
utvecklar en sammanhängande uppsättning riktlinjer och åtgärder efter tre huvudsakliga 
inriktningar: en rättslig ram, yttre politik och FoTU. 
28. Inom ESA:s och de nationella organens program har det de senaste åren utvecklats 
avancerad teknik for globala digitala satellitsystem med hög bandbredd (för fasta eller mobila 
tillämpningar). Sådana program är främst inriktade på tekniken i själva satelliterna och i 
mindre grad på marksystemen. Å andra sidan stöder unionen program som mer ägnas ät teknik 
och systemutveckling för marksegmentet och tillämpningarna. På så sätt torde EU:s 
ramprogram för forskning och teknisk utveckling samt ESA:s och medlemsstaternas program 
komplettera varandra när de främjar kommersialiseringen av 
rymdtelekommunikationstjänsterna för att möta kraven från de passiva marknaderna för 
kommunikations- och multimediatjänster, vilket innefattar system för bredbandig uppkoppling 
till Internet. 
11 
FoU och systemaspekter på rymdkommunikation 
USA, budget 
Försäljning av kommersiell 
satellitkommunikation 
lö7o 
NASA FoU 
3% 
NASAbudget, satel­
litkommunikation 
Försvarsdepartementet, FoU Försvarsdepartementet, 
satel 1 itkommun ikation 
I 
46% 
26% 
USA 
Totalt, marknadsfinansierat: 11 862 miljoner ecu 
Totalt, offentligt finansierad FoU: 4 900 miljoner ecu 
Europa, budget 
Kommersiell försäljning av 
satellitkommunikation Militär satellitkommunikations­
budget 
17% 
35% 
Nationella civila satellitkommuni­
kationsbudgetar 3% 
Europa: 
Totalt, marknadsfinansierat: 3 712 miljoner ecu 
Totalt, offentligt finansierad FoU: 1 304 miljoner ecu 
Förhållandet mellan Europas och USA:s budget 1990 - 1994 
Källa: Europeiska kommissionen (1995) 
12 
29. På mobilkommunikationsområdet samlas idag forskningen kring utvecklingen av 
uppföljaren till GSM, även känd som UMTS (universell mobiltelefoniservice). I Europa är det 
fjärde ramprogrammet en viktig finansieringskälla genom sin Acts-del. Integrationen måste 
fortsätta så att den europeiska industrin har ett gott utgångsläge för att tillhandahålla terminaler 
till nästa generations mobila nät, med både markbunden och satellitförmedlad 
kommunikationskapacitet; på så sätt vidmakthålls den ledande ställning man skaffat sig med 
GSM. 
30. Avancerade digitala satellitsystem för bredbandig kommunikation är nu under projektering 
för att stödja det globala informatioLssamhället; de är baserade på satellitkonstellationer 
antingen i geostationär eller icke-geostationär bana, och de optimeras med avseende på 
efterfrågan av data av internettyp, röstkommunikation och interaktiva multimediatjänster. 
Även om dessa initiativ från början kom 
nästan uteslutande från USA, börjar nu 
både Europas tillverkare och operatörer 
konkurrera med hjälp av egna projekt och 
planer. 
31. Den 10 oktober 1996 genomfördes ett 
informellt högnivåmöte mellan 
kommissionen, EU: s ministrar och 
branschrepresentanter för att diskutera 
behovet av särskilda åtgärder på 
satellitkommunikationens område. Mötet 
resulterade i att kommissionen den 28 
november 1996 meddelade i 
Telekommunikationsrådet att den, som ett 
led i sitt åtagande att främja partnerskap 
mellan offentliga och privata aktörer, 
kommer att lägga fram en 
sammanhängande politik för både FoU 
samt rättsliga och politiska frågor som rör 
satellitkommunikation i form av en 
handlingsplan som skall föreläggas rådet 
1997. På telekommunikationsområdet bör en 
fullständig liberalisering av tjänsterna, en 
öppen tillgång till rymdsegmentet och en 
balanserad tillgång till satellitmarknaden 
eftersträvas inom ramen för 
Världshandelsorganisationen, WTO. 
Ett harmoniserat regelverk för införandet av 
personliga kommunikationstjänster (PCS) i 
Europa måste befastas, i samverkan med 
medlemsstaterna. 
De europeiska ståndpunkterna i internationella 
forum måste bringas i samklang, särskilt vad 
gäller tilldelningen av frekvenser och utrymme 
i omloppsbana. 
En särskild handlingsplan för 
satellitkommunikationens nyckelfrågor 
kommer att föreslås av kommissionen. I den 
kommer särskilt frågor som rör regelverket, 
förstärkningen av satsningar på europeisk nivå i 
internationella forum samt forsknings- och 
utvecklingsaspekter att behandlas. 
Denna handlingsplan kommer att överensstämma fullt ut med det här meddelandet och dess 
mål skall vara följande: 
- Att lägga fram en ram inom vilken privata och offentliga aktörer samarbetar. 
Att stimulera satellitsektorn att ta initiativ och leda den offentliga sektorns aktörer. 
- Att föreslå konkreta åtgärder för att framåtskrida inom bredbandsmultimedia via satellit 
och inom personlig kommunikation. 
- Att stärka den internationella positionen både vad gäller politik och teknik. I synnerhet 
måste samstämmigheten mellan de europeiska ståndpunkterna i internationella forum 
rörande tilldelningen av frekvenser och utrymme i omloppsbana ökas. 
13 
- Att se över satellitkommunikationsaspekterna i gemenskapens FoU-program, i syfte att 
förbättra dess relativa ställning. 
Att stärka samarbetet med ESA och CEPT. 
6. Navigering och positionsbestämning med hjälp av satelliter 
32. Satellitnavigeringssystem (GPS och GLONASS7) har installerats för militära syften av 
USA och Ryssland. Icke krypterade signaler från dessa system är tillgängliga gratis för civilt 
bruk, vilket har öppnat en marknad för navigationsutrustning som används allt mer i alla slags 
transportmedel, och för positionsbestämningssystem som utnyttjas i ett brett spektrum av 
andra tillämpningar. System för satellitnavigation och positionsbestämning håller på så sätt att 
utvecklas från främst militärt bruk till en vidare civil användning. 
33. Flera undersökningar betonar de potentiella fördelarna med satellitnavigation över hela 
världen. Fördelarna som står att vinna jämfört med befintliga system innefattar en förenkling 
genom användningen av ett enda system som kan tillfredsställa alla användares behov i hela 
världen dygnet runt. Ett rymdbaserat system kan också erbjuda större noggrannhet i 
bestämningen av läge och hastighet, vilket kommer att leda till minskade väntetider, 
bränslebesparingar, bättre miljöskydd och färre olyckor: besparingarna uppskattas till cirka 
20 miljarder ecu per år i hela världen. Dessa överväganden har lett till att både den 
internationella civila luftfartsorganisationen ICAO och den internationella 
sjöfartsorganisationen IMO har valt rymdbaserade system som nyckelkomponenter i nästa 
generation av navigations- och positionsbestämningstjänster. 
34. Förutom de sociala och ekonomiska fördelarna måste man också betänka möjligheterna för 
industrin. Eftersom satelliter har en begränsad livslängd måste rymdsegmentet underhållas och 
förnyas löpande. Marksegmenten måste utvidgas så att större geografisk täckning och 
förbättrade tjänster erbjuds. Bägge måste levereras av industrin. Redan 1994 omfattade 
marknaden för användarutrustning 477 miljoner ecu, och kan förväntas stiga till 4 miljarder 
ecu år 2000 och till 25 miljarder år 2005. En marknad av jämförbar storlek utvecklas också för 
kringtjänster och hårdvaruenheter. 
Erfarenheten visar att bara de nationer och industrier som har ett avgörande inflytande på 
systeminfrastrukturen kommer att förbli konkurrenskraftiga på marknaden. Europeiska 
unionens mål är att höja nivån på den europeiska industrins konkurrenskraft så att denna kan 
delta i utplacerandet av ett globalt navigationssatellitsystem (GNSS) och i framtagningen av 
kompatibilitetskrav och industristandarder, vilket skall ge industrin en möjlighet att ta sig in på 
marknaden tidigt. 
Den fria tillgängen till signalerna och de politiska komplikationer dagens system medför med 
sin inriktning på både militärt och civilt bruk gör det dock mycket svårt för ett rent privat 
initiativ att gå i bräschen för Europas deltagande fullt ut på den här marknaden, och endast ett 
partnerskap mellan branschen och myndigheterna har en möjlighet att slå igenom. 
GPS = globalt positionsbestämningssystem, GLONASS = globalt navigationssystem. 
14 
Marknaden för satellitnavigation 
Försäljning i miljoner dollar 
3000 
2500 
2000 
1500 
1000 
500 
Bilnavigatioifelefoni Spårning OEM Kartering GIS Luftfart Sjöfart Militärt 
1995 B1996 D1997 a1998 B1999 @2000 
Prognos för världsmarknaden för GPS 
Källa: Branschorganisationen GPS Industry Council, 1995 
15 
35. Även om flygledning bara representerar en liten del av den totala marknaden spelar den en 
nyckelroll eftersom ingen annan sektor har lika stränga krav. Det nuvarande GPS-systemet, 
som står under ett enda lands kontroll, har vissa svagheter: noggrannheten är otillräcklig, den 
geografiska täckningen är ofullständig, sannolikheten för tekniska fel är för hög för 
säkerhetskritiska tillämpningar och varningstiderna vid systemfel är för långa. På grund av 
dessa brister har myndigheter i hela världen börjat beställa påbyggnader till GPS för att fa 
bättre tillförlitlighet, tillgänglighet och noggrannhet för tjänster för civilt bruk. Detta nät av 
system som nu växer fram kring GPS och möjligen även GLONASS kommer att bli ett 
skarvfritt, världsomspännande påbyggnadssystem för flygnavigation. 
36. Kommissionen , rådet och Europaparlamentet har erkänt Europas behov av att spela en 
nyckelroll vid införandet av GNSS och har antagit ett tillvägagångssätt längs två spår: 
- En europeisk påbyggnad till de befintliga militära konstellationerna GPS och GLONASS 
för att uppfylla de civila användarnas krav (GNSS-1). 
- Förberedande arbete för utformningen och organisationen av den andra generationens 
system (GNSS-2). 
Kommissionen har redan bildat en högnivågrupp bestående av representanter för nationella 
regeringar, användare, industrin, berörda branschorganisationer och presumtiva 
tjänsteleverantörer som bistår kommissionen i utarbetandet av en handlingsplan för 
utplacerandet av GNSS. 
37. För att samordna det europeiska bidraget till GNSS-1 och påbörja arbetet på GNSS-2 har 
Europeiska gemenskapen tillsammans med ESA och Eurocontrol samlat sin verksamhet i den 
europeiska trepartsgruppen (ETG, European Tripartite Group). Gemenskapen bidrar med 
politiskt stöd och kompletterande finansiellt bistånd till projekten genom sin politik för 
transeuropeiska nät och sina program för telematik och FoTU på transportområdet. ESA 
genomför marksegmentet och kommer att svara för driften av det europeiska systemet för 
geostationär navigation (EGNOS, European Geostationary Navigation Overlay System) tills 
det uppnår fasen för avancerad driftsförmåga (AOC, Advanced Operational Capability). När 
denna fas är fullbordad kan EGNOS godkännas som ett primärt navigationssystem. 
Eurocontrol tar fram civilflygets krav och kommer att godkänna systemet i enlighet med dessa 
krav. 
I mer detaljerade termer understödjer kommissionen följande verksamhet: 
- I telematiktillämpningsprogrammet i det fjärde ramprogrammet är flera projekt ägnade åt 
att inom ramen för GNSS-1 utveckla ombordmottagare och demonstrera förmågan hos 
lokala påbyggnadssystem för tillämpningar inom luftfart, sjöfart och järnvägar. Samtidigt 
har det förberedande arbetet med att ta fram drifts- och funktionskrav för ett GNSS-
system påbörjats, vilket omfattar både GNSS-1 och GNSS-2. 
Inom transportforskningsprogrammet om de potentiella fördelarna med de satellitbaserade 
tjänsternas tillämpningar går ett av projekten ut på att bedöma kraven pä 
transportpolitiken lör integrationen av informations-, kommunikations- och 
navigationsteknik. 
- Inom ramen för de transeuropeiska näten har stöd givits för att ge tillgång till 
navigationssatelliterna i Inmarsat Ill-projektet. Rådet har fattat beslut om riktlinjer för 
genomförandet av ett transeuropeiskt nät för navigation och positionsbestämning." 
8 
9 
10 Meddelande om satellitnavigationstjänstema, KOM (94) 248, juni 1994. 
Rådets resolution 94/c379/02 av den 19 februari 1994. 
Europaparlamentets resolution 209.909 (slutlig) av den 30 november 1994. 
16 
38. Inom ramen för den gemensamma transportpolitiken är för närvarande en grundläggande 
europeisk radionavigationsplan (ERNP) under utvecklande, som tar hänsyn till de 
internationella organens (IMO, ICAO, ITU) krav. Radionavigationsplanen kommer att 
underlätta rationaliseringen och harmoniseringen av den europeiska politiken för 
radionavigationssystem, bland annat genom att underlätta införandet av satellitbaserade 
tjänster. Undersökningar håller på att inledas, varav en går ut på att analysera kostnaderna och 
fördelarna med ett bidrag till GNSS. I denna undersökning skall man särskilt analysera 
fördelarna för användare från de olika sektorerna. I en annan undersökning skall man studera 
utformningen av ett internationellt system, bestämma systemets karakteristika och grundligt 
utreda tillvägagångssättet för ett framtida system. 
39. Positionsbestämning med hjälp av satelliter kan användas i övervakningssystem och 
därmed när man övervakar genomförandet av kommissionens bestämmelser. Som exempel 
kan nämnas att kommissionen förbereder ett förslag till en rådsförordning om ett satellitbaserat 
fartygsövervakningssystem för kontrollen av unionens fiskepolitik. 
Förslag till åtgärder 
40. Handlingsplanen kommer att upprättas med hjälp av högnivågruppen och täcka följande: 
- Förslag till institutionella förfaranden för att underlätta fördelningen av investeringar, 
upphandlingen samt lösandet av ägandeskapsproblem. Två alternativ under övervägande 
är att antingen utvidga ett befintligt organs befogenheter eller att inrätta ett nytt organ; 
detta skall säkerställa att en infrastruktur skapas som uppfyller certifieringens krav. 
Utarbetandet av ett regelverk med 
bestämmelser för operatörers 
tillhandahållande av navigations- och 
positionsbestämningstjänster åt enskilda 
användare. 
Framtagning av konfigurationen och 
genomförandeplanen för full 
driftskapacitet (FOC, Full Operational 
Capability) som skall sörja för den 
avbrottsskyddade drift som krävs för 
säkerhetskritisk verksamhet genom 
redundans i mark- och rymdsystemen. 
Utarbetandet av finansieringsalternativ 
som möjliggör start av FOC senast 
1999. 
Överenskommelser med andra stater eller regioner som inte har något rymdsegment men 
som önskar erbjuda satellitnavigationstjänster över sitt territorium och som är villiga att 
bidra till de utvidgningar av Egnos som krävs. Afrikanska länder, regionen kring Indiska 
oceanen, Sydamerika, Östeuropa och länderna i före detta Sovjetunionen har redan 
uttryckt sitt intresse. Europa bör spela en nyckelroll för 
navigation och positionsbestämning 
med hjälp av satellit genom sitt 
deltagande i utvecklingen av ett globalt 
system som tilfredssäller de civila 
användernas behov. 
En särskild åtgårdsplan är under 
utarbetande och kommer att läggas fram 
av Kommissionen. 
Detta arbete kommer att genomföras inom en samarbetsram med syftet att uppfylla krav på 
global driftskompatibilitet och de internationella konventionernas krav. 
Beslut 1692/96/EG av den 23.7.1996, EGTnrL228. 
17 
41. Tack vare offentliga investeringar på 10 miljarder ecu för GPS och omfattande 
beställningar av militära terminaler har USA dominerat marknaden för satellitnavigation. 
Denna erfarenhet har använts till att upprätta de facto-standarder i nationella organ och 
används redan för att konstruera utrustning. Det finns en risk att de kommer att antas som 
internationell standard under tryck från de befintliga användarna. Det brådskar med att stärka 
den europeiska standardiseringsprocessen i syfte att anta en gemensam europeisk ståndpunkt 
på kritiska områden. Det allmänna målet bör vara att diskutera regionala standarder mellan 
Europa och USA före diskussionen i internationella organ. 
42. Certifiering av rymdsystem innebär nya utmaningar för tillståndsmyndigheterna, i 
synnerhet för de myndigheter som har ansvar för livsviktiga tjänster. De berörda 
myndigheterna måste fatta beslut om certifieringsbestämmelser för GNSS-1 som till syvende 
och sist är beroende av system (GPS, GLONASS) som kontrolleras av USA:s och Rysslands 
militära myndigheter. Till följd av detta erbjuder en utplacering av ett europeiskt bidrag till 
GNSS-2 det lämpligaste sättet för Europa att upprätthålla sin självständighet på 
satellitnavigationens område. 
43. Fastän viss utvecklingsverksamhet för GNSS-2 har påbörjats i Europa har denna för liten 
skala för att erbjuda realistisk konkurrens, och det brådskar med följande åtgärder: 
Ett raskt godkännande av handlingsplanen, särskilt av de institutionella arrangemangen. 
Stöd till industrins utveckling av användarutrustning, särskilt för marktillämpningar. 
- Påbörjande av arbetet med konstruktionen, utvecklingen och organisationen av GNSS-2 
utöver det förberedande arbete som utförts inom det fjärde ramprogrammet och inom 
Artes 9 av ESA, vilket skall leda till en demonstration i omloppsbana av branschens 
förmåga att leverera systemet. Stöd till hithörande åtgärder inom det femte 
ramprogrammet i nära samarbete med ESA och de nationella organen. 
För att påskynda processen måste man också överväga möjligheten av att skjuta upp en 
europeisk navigationssatellit, eventuellt i kombination med ett annat system som innefattar 
andra tjänster. 
7. Jordobservation från rymden 
44. Europa har under de senaste 25 åren tack vare ESA:s och de nationella rymdorganens 
program etablerat en solid bas i satellitobservation av jorden genom SPOT-, ERS- och 
METEOSAT-serierna som måste utnyttjas fullt ut. På området vädersatelliter, till exempel, 
sköter Eumetsat system som uppfyller de europeiska staternas behov och bidrar till ett globalt 
meteorologiskt system som tillhandahåller tjänster i hela världen. 
45. Världsmarknaden lör civil fjärranalys uppskattas för det närmaste årtiondet till minst 
12 miljarder ecu för satelliter och motsvarande uppskjutningar, 1,2 miljarder ecu för 
försäljning av information, 4 miljarder ecu för markutrustning ibr mottagning och 
databehandling och över 12 miljarder ecu för mervärdestjänster och -produkter. Enligt 
uppskattningar nyligen kan hela den europeiska marknaden för uppgifter och besläktade 
tjänster (utom meteorologi) omfatta cirka 270 miljoner ecu år 2000. Hittills är kunderna 
mestadels offentliga organ. Potentiella kunder måste försäkras om att uppgiftsleveranserna inte 
bara är kostnadseffektiva lör deras tillämpningar, utan också om att uppgifterna kan levereras 
tillförlitligt, i tid och under den förutsebara framtiden. Eftersom inkomsterna från försäljningen 
18 
är begränsade, har mervärdesindustrin hittills inte kunnat göra investeringar för att locka till 
sig nya kunder. Även om potentialen är lovande är den europeiska marknaden för uppgifter 
från satellitobservation av jorden fortfarande på det hela taget underutvecklad och kräver en 
stor europeisk insats för att växa. 
46. Eftersom EU är en av de största inköparna av datatjänster i Europa, har man en unik 
möjlighet att spela en grundläggande roll i utvecklingen av den här marknaden, både som 
föregångskund och genom att stödja utvecklingen av informationstjänster som bygger på 
obsevationsdata. Detta förespråkades av branschen, som uttryckligen förordade ett 
tillvägagångssätt i två steg som ett sätt att gradvis etablera livskraftiga marknader. Detta utgör 
ett sätt att trygga tjänsternas kontinuitet så länge som de nya systemen tillförs i tillräcklig grad 
och regelbundet, och för detta svarar branschen och andra organisationer. På längre sikt 
kommer det att vara branschens sak, när marknaden väl är etablerad, att leverera datatjänster 
till kunderna på kommersiell basis. 
Branschen kommer dock bara att kunna göra detta om den far tydliga signaler om marknadens 
stabilitet och storlek. Här kan kommissionen lämna ett betydande bidrag genom att korrekt 
uttrycka Europas behov av jordobservation och motsvarande tjänster med en uppskattning av 
det årliga värdet av sådana tjänster, där denna uppskattning inte tar hänsyn till 
jordobservationens eventuella förmåga att leverera sådana tjänster. På grundval av denna 
bedömning uppmuntras branschen att förbättra kvaliteten, punktligheten och kostnaden hos 
dessa tjänster samtidigt som en lönsam bransch utvecklas. Branschen behöver också passande 
finansieringsformer så att den kan ta de risker som hör samman med utvecklingen av ny 
avancerad teknik. 
47. Ett viktigt steg i riktning mot att utveckla fältet vidare utgjordes av det gemensamma 
dokumentet från ESA, Eumetsat och europeiska kommissionen som framlades till ESA:s råd 
i Toulouse den 20 oktober 1995 och som handlade om en europeisk politik för jordobservation 
via satellit. I dokumentet anges följande huvudmål: 
- Att tillfredsställa användarnas behov på permanent basis, huvudsakligen genom att 
upprätta satellittjänster, säkerställa en kontinuerlig försörjning med data och tjänster samt 
upprätthålla en modern konfiguration. 
- Att stimulera industrins lönsamhet och konkurrenskraft genom att satsa på en så bred 
marknad som möjligt (även militär) och minska kostnaderna för 
satellitövervakningssystem så långt möjligt för att de skall utnyttjas fullt ut. 
- Att uppnå de strategiska mål som säkerställer tillgången till data som är nödvändiga för 
Europas säkerhet eller för bevarandet av dess miljö samt upprätthåller och vidareutvecklar 
dess kapacitet så att den kan spela en global roll. 
Förslag till åtgärder 
48. För att uppnå dessa mål måste alla berörda parter i enlighet med sina egna förfaranden 
avgöra vilka åtgärder som krävs. På unionsnivå har kommissionen redan drivit på denna sektor 
genom särskild verksamhet inom det fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk 
utveckling. Följande verksamhet föreslås för den närmaste framtiden: 
12 
Förslag till en europeisk politik för jordobservation från rymden ESA/PB-EO(95)7, version 2. 
19 
Jordobservation i medborgarens tjänst 
Satelliter i låg omloppsbana passerar oupphörligen ovanför jorden; de avsöker land och hav 
under sig och sänder de resulterande uppgifterna tillbaka till mottagarstationer på jorden. 
Optiska instrument är särskilt värdefulla för att se små detaljer för den sorts tillämpningar 
som varit bekanta ända sedan flyfotograf er ingens begynnelse. Många oåtkomliga områden på 
jordens yta har nu kartlagts för första gången, med hög precision, med hjälp av information 
från SPOT-satelliterna. Genom att kombinera data från flera olika instrument har europeiska 
vetenskapsmän och tekniker utvecklat några verkligt anmärkningsvärda system för att 
övervaka olika teman. En enastående bedrift som kan illustrera detta är det gemensamma 
forskningscentrets Mars-projekt som förser kunderna, / synnerhet det sjätte 
generaldirektoratet och Euros tat, med en del av uppgifterna dessa behöver för sin verksamhet. 
Humanitära organisationer är beroende av dessa kartor, som kan hållas fullständigt aktuella, 
för att lokalisera katastrofer och bestämma möjliga tillfartsvägar. 1 skalans andra ände finns 
optiska instrument som är konstruerade för att insamla uppgifter från enorma stråk av 
planeten i ett enda svep. En tillämpning av sådana uppgifter är att uppspåra tillväxtplatser för 
vandringsgräshoppor, så att man kan skicka in lag av utrotningsexperter för att förinta 
svärmen innan den kan ge sig ut på sin förödande vandring. 
Instrument som klarar av att mäta yttemperaturer används rutinmässigt i halvökenområden 
för att upptäcka områden med stor risk för bränder och i tempererade områden för att 
kartlägga områden där fruktträdgårdar eller tidiga grödor har blivit fros t skadade. På det här 
sättet kan man dels förebygga katastrofer, dels kompensera lantbrukarna för skördebortfall. 
Över oceanerna kan sådana instrument mäta temperaturen i världshavens ytskikt, och de 
kartor som blir resultatet kan visa var näringsrikt kallt vatten väller upp från djupen och drar 
till sig plankton och fiskstim. I kallare vatten kan matleveranserna runt nordliga uddar 
upprätthållas med flera livsviktiga veckor till genom att sådana instrument övervakar den 
annalkande havsisen. 
Radarinstrument, som exempelvis den syntetiska aperturradarn på ESA:s ERS-satelliter, 
övervakar också ständigt vår planet från omloppsbana. Dessa instrument fungerar i stort sett i 
vilket väder som helst och kan avbilda planetens yta genom molnlager och om natten. Dessa 
instrument har visat sig vara ovärderliga eftersom de mäter våghöjd, vindhastighet och 
utbredningen av översvämningar, och i framtiden torde de bli ett viktigt led i kampen for att 
begränsa och förhindra översvämningar. 
20 
49. På grundval av marknadsundersökningar, som skall innefatta kommissionens avdelningar, 
nationella och europeiska rymdorgan och de stora industrigrupperna som potentiella beställare, 
skall utnyttjandet av befintliga eller planerade europeiska projekt uppmuntras. Nya 
tillämpningsprojekt som har tillräckligt stor potentiell avkastning för att locka till sig 
branschens investerare kan påbörjas med kommissionen som föregångskund i 
begynnelseskedet, med stöd från rymdorganen. Tillämpningsprojekten kommer att 
genomföras fullt ut av lämpliga industriella investerare eller driftsorgan i ett senare skede med 
avsikt att tillhandahålla driftstjänster på kommersiell basis. Unionens verksamhet kommer att 
inriktas på ett begränsat antal tillämpningsområden som rör genomförandet av dess politik, 
såsom följande: 
- Övervakning av markanvändning och resurser - Europa har redan gjort en stor insats på 
det här området, och en hög grad av sakkunskap har uppnåtts som måste utvärderas. 
Ytterligare forskning kommer att genomföras och nya operativa tekniker utvecklas för att 
förbättra och gynna Europas förmåga på det här området. Demonstrations- och 
pilotprojekt kommer att genomföras på områdena jordbruk, skogsbruk, stadsplanering, 
avfallshantering osv. i nära samarbete med industrin som huvudsaklig användare 
(livsmedelsföretag, skogsföretag, kommunala företag, lokala kollektiv osv.). Sådana 
projekt kommer att bidra till unionens initiativ för en hållbar förvaltning av miljöresurser. 
- Övervakning av ytvatten - Erfarenheterna från Europanivå kommer att optimeras och 
utvecklas genom demonstrations- och pilotprojekt på grundval av befintliga rymdprojekt, 
innan man skjuter upp nya, specialbeställda tillämpningssatelliter i samarbete med 
exempelvis vattenförvaltningsbolag. Denna verksamhet kommer att ingå i det 
vatteninitiativ kommissionen ämnar föreslå. 
- Övervakning av fiske - Jordobservationstekniken är redan väl utvecklad, och 
möjligheterna att med hjälp av den övervaka fisket kommer att utgöra ett viktigt 
komplement till satellitbaserade fartygsspårningssystem och mätningar på plats. De stora 
fiskeriföretagen tillhör de huvudsakliga presumtiva industripartnerna för satsningen på 
detta. 
50. En del av tillämpningarna är av strategiskt och politiskt intresse för unionen och berör 
andra europeiska länder eller utvecklingsländer. På grundval av den kunskap som inhämtats 
under de pågående eller avslutade europeiska rymdprojekten, kan man föreställa sig nya 
tillämpningsprojekt, särskilt ESA:s jordövervakningsprojekt, inom följande områden: 
- Övervakning av kustområden - Dessa områdens strategiska betydelse för gemenskapen är 
uppenbar när man betänker dess kusts längd och variationsrikedom. Den teknik och de 
instrument som utvecklats för att möta dessa krav kommer också att kunna tillämpas på 
världsnivå, särskilt i utvecklingsländerna. Förberedande undersökningar bör påbörjas för 
de olika europeiska kustområdena med hänsyn till dessas egenheter (Medelhavet, 
Östersjön, Nordsjön och Atlanten). Som ett första steg föreslår kommissionen att den skall 
sammanställa de mänga initiativ som är under utarbetande, samordna dem och i nära 
samarbete med berörda parter utarbeta ett nytt strategiskt initiativ för att upprätta ett 
informationssystem lör Medelhavets kustområden med hjälp av bland annat 
rymdbaserade fjärranalysmetoder. 
- Övervakning av risker och naturkatastrofer - Europarådet har, i samarbete med ESA och 
kommissionen, påbörjat verksamhet på det här området, och förberedande undersökningar 
är för närvarande under utarbetande, med medverkan från länderna i Öst- och 
Centraleuropa. Det här är ett område där civil och militär teknik är av intresse för just det 
ändamålet, och denna tekniks dubbla användning (civil och militär) kan medge att den 
utnyttjas fullt ut. Kommissionen och de berörda parterna, särskilt 
21 
civilförsvarsmyndigheterna, kommer att sammanställa och stödja pilotprojekt i syfte att 
bana väg för genomförandet av nya initiativ som kombinerar olika rymdtekniker på 
områdena telekommunikation, positionsbestämning och fjärranalys. 
51. Som ett led i genomförandet av EU:s miljöpolitik kommer kommissionen att fortsätta att 
stödja utvecklingen av tillämpningar inom jordobservationsteknik genom att genomföra 
projekt för miljöövervakning, även sådana som syftar till att öka den europeiska 
miljölagstiftningens och de internationella miljööverenskommelsernas effektivitet. Detta skall 
genomföras i samarbete med de nationella miljövårdsorganen och med den europeiska 
miljöorganisationen EEA. Som ett komplement till befintliga eller planerade rymdprojekt kan 
nya rymdprojekt bli aktuella med stöd från rymdorganen, särskilt ESA genom sitt initiativ 
"Earth explorer missions", och andra lämpliga parter som till exempel Eumetsat, för att 
löpande tillhandahålla allmänna tjänster på följande områden: 
52. Oceanövervakning - De erfarenheter 
som dragits hittills bör också utnyttjas 
på europeisk nivå. För att 
vidareutveckla oceanografisystemen och 
för att uppfylla kraven från det globala 
oceanobservationssystemet (GOOS) och 
dess europeiska gren (EUROGOOS) 
kan särskilt integrationen av insamlade 
uppgifter med data från andra 
observationer på plats bli föremål för 
europeisk samordnad verksamhet. 
Atmosfärsövervakning - På det här 
området är rymdteknikens tillämpningar 
för närvarande begränsade till 
vetenskaplig forskning. Till att börja 
med kan man dra nytta av de befintliga 
rymdprojekten för att demonstrera 
teknikens genomförbarhet ur 
driftssynpunkt. Framtida utforskning 
kan tänkas i samarbete med ESA eller 
Eumetsat.' 
För att stärka den nödvändiga 
vetenskapliga och tekniska grunden och 
för att främja användandet av 
vetenskapliga resultat vid utvecklingen 
av operativa tillämpningar kommer 
kommissionen att fortsätta med att 
genomföra unionens ramprogram för 
forskning och teknisk utveckling, Ett viktigt bidrag till utvecklingen av 
marknaden för jordobservationstjänster kan 
lämnas av europeiska unionen genom 
genomförandet och utövandet av dess 
politik. 
Metodikinriktade forsknings- och 
pilotprojekt kommer att föreslås inom 
särskilda områden av gemenskapsintresse. 
Denna sektor bör i de flesta fall successivt 
tas över av privata investerare, och 
kommissionen bör underlätta denna process. 
Utvecklingen av tjänsteorganisationer och 
nya europeiska driftsorgan som skall 
leverera rymdinformationstjänster måste 
stimuleras. 
Diskussioner med Eumetsat måste påbörjas 
för att utforska dess eventuella roll när det 
gäller att tillhandahålla data för 
miljöövervakning. 
Verksamheten inom undervisning och 
utbildning samt åtgärderna för att uppmuntra 
internationell samverkan och utveckling 
måste samordnas på unionsnivå i nära 
samarbete med medlemsstaterna och berörda 
organisationer, och då särskilt internationella 
rymduniversitetet i Strasbourg. 
i synnerhet vad gäller grundläggande metodikinriktad forskning samt pilot- och 
demonstrationsprojekt av förberedande slag på ovanstående områden och inom andra, mindre 
utvecklade sektorer. Man kommer också att arbeta med tillämpningar och vidare utveckling av-
avancerade sensorer i samarbete med lämpliga samarbetspartner, med tanke på behovet av att 
säkerställa kontinuitet under demonstrationsfasen. 
53. Unionens program för ett center för jordobservation (CEO, Centre for Earth Observation) 
har en viktig roll att spela i den ovannämnda verksamheten. Då dess syfte är att föra samman 
22 
användare och leverantörer av data, kommer det att medge snabbare och enklare tillgång till 
data genom att främja utvecklingen av gemensamma standarder och dataformat. Centret 
kommer också att hålla användarna bättre underrättade, vilket gör att de kan dra full nytta av 
den bearbetade informationen, samtidigt som det förser dataleverantörerna med lämpliga 
metoder och verktyg för att tillfredsställa användarnas behov. Därför kommer centret att 
utgöra en omistlig del i framtida operativa system. 
54. Marknadens utveckling handlar också om utbildning och undervisning av presumtiva 
användare, särskilt av dem som använder jordobservationsdatatjänster i beslutsfattandet, även i 
utvecklingsländerna. Kommissionen kommer också att fortsätta med den verksamhet som 
påbörjats tillsammans med ESA , medlemsstaternas rymdorgan och på internationell nivå 
(exempelvis Internationella rymduniverc'ietet). 
55. Där behov anses föreligga, kommer kommissionen tillsammans med lämpliga 
organisationer att stimulera skapandet av nya europeiska operativa organ. Särskilt på 
miljöövervakningens område kommer den att tillsammans med Eumetsat och berörda parter 
undersöka möjligheten av att detta organ levererar rymddata för detta ändamål. 
56. För att uppmuntra jordobservationens tillämpningar kommer kommissionen att fortsätta att 
studera de rättsliga aspektema på användningen av jordobservationsdata och de övergripande 
principerna för en datapolitik som överensstämmer med den kommersiella marknadens 
öppnande. Frågorna som rör tilldelningen av frekvenser och utrymme i omloppsbana kommer 
också att beaktas av kommissionen vid internationella förhandlingar. 
57. Slutligen kommer kommissionen tillsammans med sina partner att ytterligare överväga att 
upprätta en sammanhängande europeisk strategi för att utveckla och förverkliga driftsklara 
system för observation av jorden och dess miljö. En sådan strategi för att samordna befintliga 
eller planerade system på europeisk nivå utan att inskränka deras särart kommer att ge Europa 
möjligheten att lämna ett helt och sammanhängande bidrag till inrättandet av en integrerad 
global observationsstrategi vilket har föreslagits av kommittén för jordobservationssatelliter, 
CEOS. 
8. Uppskjutningstjänster 
58. Europas behov av att säkerställa en oberoende förmåga att leverera tillämpade 
satellitsystem, både för telekommunikation, teve och jordobservation, var en viktig pådrivande 
faktor bakom det ursprungliga beslutet på 70-talet om Arianeprogrammet. Detta politiska 
åtagande, som dessutom gav Europa en ledande ställning på den kommersiella marknaden för 
uppskjutningstjänster vilket till stor del återbetalade medlemsstaternas investering, gäller än i 
dag och fortsätter att utgöra en nödvändig förutsättning för Europas fortsatta tillgång till 
rymden och för rymdtillämpningarna. 
59. Europas ledande * ställning på den 
kommersiella marknaden för 
uppskjutningstjänster måste forsvaras mot 
den ökande konkurrensen, vilken utmärks av En ram av internationella regler i syfte att 
närvaron av avancerade versioner av trygga sund konkurrens på 
befintliga amerikanska fordon, och uppskjutningsmarknaden måste upprättas. 
marknadsintroduktionen av fordon från Spännvidden på de uppskjutningsfordon 
Ryssland, Ukraina och Kina. Denna som finns tillgängliga kan komma att ökas. 
avsevärda ökning av utbudet på 
uppskjutningsmarknaden, i vissa fall till 
mycket låga priser, hotar att déstabilisera 
marknaden. 
23 
60. Ett grundläggande villkor för upprätthållandet och den fortsatta utvecklingen av Europas 
uppskjutningstjänster är en grad av marknadstillgång som liknar den som finns i EU samt 
existensen av rättvisa handelsvillkor. Vad beträffar marknadstillgång bör målet vara att inte 
bara säkerställa att det inte finns några restriktioner för uppskjutningstjänster för civilt bruk, 
utan också att det inte finns några nationalitetsvillkor kopplade till uppskjutningstjänster som 
levereras till statliga organ. Det senare är mycket vanligt i länder som Kina och USA, medan 
EU har en öppen marknad. Detta bör främst behandlas inom ramen för 
Världshandelsorganisationen, WTO, där GATT täcker frågan om uppskjutningstjänster. 
Kommissionen och den europeiska rymdbranschen är övertygade om att det bör ligga i 
Europas intresse att börja utreda möjligheterna att diskutera och upprätta grundläggande regler 
("trafikregler") för bedrivandet av öppen och rättvis konkurrens mellan de viktigaste 
leverantörerna av uppskjutningstjänster. Detta bör innefatta frågan om statligt stöd till 
branschen samt balanserad tillgång till alla länders hemmamarknader. 
Sådana förhandlingar bör innefatta USA, vars industri drar nytta av en extraordinär och 
oöverträffat hög grad av statligt stöd och militära program, och nytillkomna leverantörer som 
Ryssland, Ukraina och Kina. Ett särskilt mål bör vara att ge en viktig granne som Ryssland 
möjlighet till en lugn och integration på marknaden för kommersiella uppskjutningstjänster på 
en rättvis och balanserad grund. Kommissionen kommer att arbeta aktivt tillsammans med 
medlemsstaterna för att uppnå en gemensam långsiktig strategi för den här sektorn och för att 
nå en praktisk lösning för bedrivandet av internationella förhandlingar. Denna betoning på en 
framsynt internationell strategi inriktad på att öppna marknader, utnyttja nya möjligheter och 
skapa rättvisa handelsvillkor medför att det vore överflödigt med överenskommelser om 
marknadsdelning om man redan slutit överenskommelser om öppning av marknader. 
61. Den snabba ökningen av förslag på kommunikationssatelliter för satellitbaserade 
personliga system och för bredbandskommunikation i icke geostationär bana (låg bana, LEO, 
och medelhög bana, MIX)) medför en vidgad efterfrågan på uppskjutningstjänster utöver 
basmarknaden för geostationära satelliter. Kommissionen betraktar den europeiska industrins 
fortsatta närvaro på marknaden för uppskjutningstjänster som nödvändig, och uppmuntrar de 
berörda rymdorganen och branschen att överväga hur man bäst kan upprätthålla ett komplett 
europeiskt utbud for alla slags uppskjutningstjänster. 
9. Försvar och rymdteknik för både civilt och militärt bruk 
62. Även om de militära aspekterna på rymdteknikens tillämpningar inte faller under 
kommissionens befogenheter, bör varje europeisk strategi vinnlägga sig om samstämmighet 
undvika dubbelarbete och slöseri med Kommissionen uppmuntrar en samordnad 
allmänna medel. Rymdsystemens relaUvt satsning ^ Europeiska unionenj 
höga kostnader gör dem t,ll mcdlemsstaternai VEU och ESA på 
förstahandskandtdater lor europeiskt dtcknik för badc civiu och mi,itart bmk 
samarbete, eftersom enskilda länder lär svart ^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^ 
att uppnå den "kritiska massa" som krävs lör KRRHMHHHHHM 
att motivera sådana investeringar. 
63. Rymdtekniken är av central och ökande betydelse för många slag av militär verksamhet 
inom telesamband, navigation, underrättelsetjänst, system för tidig varning och meteorologi. 
Till en början var de militära behoven pådrivande för rymdtekniken, som sedan överfördes till 
civila tillämpningar när den var färdigutvecklad. På sistone har läget förändrats så att civila 
tillämpningar driver på marknaden och motiverar teknikinvesteringarna av egen kraft. 
.oH 
I allmänhet har militära och civila rymdsystem mycket gemensamt rent tekniskt, även om det 
varierar mellan olika tillämpningar. Uppskjutnings- och framdrivningssystem drar också nytta 
av samverkansfördelar mellan de civila och militära sektorerna. Den amerikanska industrin har 
länge utnyttjat sådana fördelar på de kommersiella marknaderna, tack vare en militär 
rymdbudget som är mer än fyrtio gånger Europas. 
Kommissionen har i sitt meddelande om försvarsindustrin betonat att en stark och kompetent 
industriell bas är en nyckelfaktor för Europas oberoende, varför alla gemensamma satsningar 
som bidrar till att stärka dessa faktorer måste välkomnas och uppmuntras. 
10. Internationellt samarbete 
64. Sedan barriärerna mellan Öst och Väst försvann har det internationella samarbetet och 
utbytet i rymden blomstrat på sätt som tidigare inte varit möjliga, och denna tendens har 
stärkts av budgetåtstramningar och av att man insett gemensamma intressen. Inom den privata 
sektorn, stimulerar samtidigt den internationella riskdelningen inom de nya informations- och 
multimediabranscherna tillgången till nya marknader genom att sammanföra industrin och ett 
antal olika aktörer. Europa måste spela en nyckelroll i dessa internationella partnerskap, under 
förutsättning att de är balanserade. Detta medför att Europa måste bibehålla eller förvärva en 
"kritisk massa", åtminstone på de områden där så ännu inte är fallet, för att kunna dra full nytta 
av internationellt samarbete med sina stora ekonomiska samarbetspartner. Detta läge kräver 
också ett samordnat hanterande av problemen på Europanivå, och lämpliga former för 
gemensamma åtgärder. 
Med det här i åtanke måste man överväga möjligheterna till industriellt och tekniskt samarbete 
med etablerade aktörer som USA, Ryssland, Kina och Japan, men också med de nytillkomna 
som Indien och Brasilien. 
Internationellt samarbete behövs också på området rymdavfall och kommissionen kan lämna 
ett bidrag till det arbete som redan pågår i olika instanser (FN, ESA). 
65. Internationellt samarbete på rymdteknikens område kan göra det möjligt att uppfylla vissa 
av unionens mål med avseende på tredje land. Länderna i Östeuropa bör kunna dra fördel av 
en tidig integration i de transeuropeiska näten, varför de borde knytas till de europeiska 
initiativen inom exempelvis satellitkommunikation och satellitnavigation. 
66. En del av länderna i före detta Sovjetunionen kan också delta i projekt med 
rymdanknytning. Inom ramen för det ekonomiska samarbetet med de nya oberoende staterna 
och inom ramen för Tac i s-programmet kommer kommissionen att fortsätta med att lämna 
tekniskt bistånd till flyg- och rymdindustrin. Genom det internationella vetenskaps- och 
teknikcentret i Moskva kommer kommissionen att finansiera vetenskapligt samarbete i syfte 
att integrera de nya oberoende staternas vetenskapliga potential i det globala 
vetenskapssamhäl let. 
67. För utvecklingsländernas del, exempelvis de i Medelhavsområdet, kan rymdtekniken ge en 
del lämpliga lösningar. En del av möjligheterna belystes under ett seminarium om 
"konstruktionen av det euro-mediterranska informationssamhället - rättslig ram och utveckling 
av kommunikationsnät för ekonomiskt samarbete" (Palermo, 6-7 maj 1996). Med dessa behov 
i åtanke kan unionen handla i enlighet med flera av sina befogenheter, oavsett om de hänför 
sig till FoTU, utvecklingsbistånd eller ekonomiskt samarbete. Beroende på deras tekniska 
mognadsgrad kräver genomförandet av dessa rymdrelaterade lösningar en avsevärd samordnad 
satsning, vilken kommissionen föreslår åta sig tillsammans med utvecklingsländerna och 
berörda parter (myndigheter, foretag, osv.) med stöd från tillämpliga gemenskapsinstrument. 
KOM (96) K) slutlig. 
25 
11. Standardisering 
68. Rymdindustrin måste uppfylla mycket stränga krav på kvalitet och tillförlitlighet. I Europa 
och överallt annars har man länge insett behovet av att standardisera produkter och förfaranden 
på det här området. Europas komplicerade industristruktur gör om möjligt behovet ännu större. 
Efter ett antal tidigare försök har nu det europeiska organet för rymdstandardisering (ECSS) 
lyckats sätta samman en grupp av representanter för organ och branschaktörer som 
otvivelaktigen är representativa för den europeiska verksamheten på området. Deras program 
har som mål att fastslå ett omfattande och sammanhängande standardiseringssystem grundat 
på en kommersiellt inriktad strategi. 
För att uppmuntra den europeiska industrins konkurrenskraft har kommissionen givit ECSS 
och de europeiska standardiseringsorganisationerna CEN, CENELEC och ETSI uppdraget att 
komma överens om samarbetsformer och utarbeta en övergripande standardiseringsstrategi, 
där man skall fastställa områden där standardiseringsverksamheten skall genomföras på 
europeisk och internationell nivå och avgöra vilka specifikationer som bör bli formella 
standarder och vilka som bör fortsätta att ligga uteslutande under ECSS:s befogenheter. 
12. Finansiering 
69. Rymdprojekt, särskilt sådana som har 
med nya tillämpningar att göra, kräver Nyskapande finansierings- och 
avsevärda initialinvestenngar som betalas garantimekailismer5 infattande de som 
tillbaka under långa perioder. Dessa projekt tillhandahålls av Europeiska 
är därför mycket känsliga såväl för investeringsbanken och Europeiska 
finansieringsvillkoren som för villkoren på investeringsfonden5 bör mvändas för att 
marknaden och för tillverkningskostnaderna, mdQUma finansieringen av kommersiella 
och europeiska aktörer måste hantera de rymdprojekt 
valutarisker som orsakas av den amerikanska 
dollarns fluktuationer. 
Rymdverksamhet anses allmänt vara förknippad med högriskteknik, med nya tillämpningar på icke 
demonstrerade men ändå starkt konkurrensutsatta marknader. Den här situationen förändras dock, 
och investerarnas inställning blir mer positiv. Nya system som satellit-PCS erbjuder möjligheter till 
en slags "franchising" av rätten att tillhandahålla tjänster i olika regioner mot en motsvarande 
investering i systemkostnaderna. Eftersom den europeiska omgivningen ibland upplevs som ett 
hinder för finansieringen av liknande initiativ kan EU spela en direkt och en indirekt roll för att 
förbättra den här situationen. 
70. Direkt kommer kommissionen att försöka sammanställa och stödja projekt av europeiskt intresse 
inom telekommunikation, navigationskontroll och jordobservation. Dessa projekt, som alla 
europeiska parter bör samarbeta inom, kommer i princip att grunda sig på medlemsstaternas, ESA:s 
eller de nationella rymdorganens befintliga eller planerade program. Bland annat bör resurserna i 
ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling utnyttjas. Andra resurser kan ställas till 
förfogande inom ramen för de transeuropeiska näten, eller, i enlighet med tillämpligt förfarande, 
inom ramen för strukturfonderna eller budgetarna för jordbruksutveckling eller jordbrukssamarbete. 
Det är dock värt att notera att de delar av ramprogrammet som kan komma i fråga samt övriga 
instrument har allvarliga begränsningar, och kan därför knappast bidra med mer än ett användbart 
komplement till de här projekten. 
26 
Till en början borde det inte föreligga något behov av ytterligare medel utöver den nuvarande 
tilldelningen, och man bör framför allt inrikta sig på att omfördela tillgängliga medel bland de 
projekt som bedöms vara av europeiskt intresse, så att man uppnår större samverkansfördelar. De 
framtida behoven kommer att bestämmas på grundval av förberedande undersökningar som kommer 
att genomföras i anslutning till utvalda projekt. Samtidigt bör den privata sektorn uppmanas att ta ett 
större ansvar för genomförandet av de här projekten och för att utveckla den nödvändiga 
infrastrukturen med stöd från det offentliga. 
71. Indirekt kan EU lämna ett stort bidrag till att förbättra investeringsklimatet, först och främst 
genom att minska den osäkerhet som härrör s'^ från regelverket, handelspolitiken osv. Initiativ från 
kommissionen för att främja innovativ verksamhet eller understödja de små och medelstora företagen 
kan också underlätta och komplettera presumtiva delägares, finansieringorgans, operatörers och 
användares beslut om att delta i rymdbaserade kommersiella riskprojekt. 
Unionens bidrag som föregångskund eller demonstrator av rymdtillämpningar kommer också att 
göra det lättare för tjänsteleverantörerna att trygga privat finansiering för rymdprojekt. På 
jordobservationens område har detta kallats för ett tillvägagångssätt längs två spår mot utvecklingen 
av en livskraftig industri. 
72. Den Europeiska investeringsbanken (EIB) har från 1990 till dags dato finansierat 15 europeiska 
satellitkommunikationsprojekt med mer än 1,5 miljarder ecu. Kommissionen ämnar fortsätta och 
aktualisera diskussioner med EIB och Europeiska investeringsfonden för att ta fram lämpliga 
metoder för att underlätta tillgången till dessas respektive finansieringsmekanismer. 
13. Institutionella aspekter 
73. Det är nödvändigt att inrätta eller förbättra samarbetsstrukturer för att förstärka den europeiska 
rymdsatsningens synergi, både på medlemsstatsnivå och internationell nivå, för att maximera 
avkastningen på gjorda investeringar och för att säkerställa respekten för de olika deltagande 
parternas individuella ansvar för att utveckla en sammanhängande, övergripande strategi. Dessa 
strukturer bör bidra till att utveckla ett sunt förhållande mellan unionens organ, nationella och 
europeiska rymdorgan, branschen, användarna och andra berörda vetenskapliga eller operativa organ. 
För att förbättra FoTU-verksamhetens komplementaritet kan kommissionen tänka sig att tillgripa 
artikel 130 k och 1. 
74. Rollen hos den rådgivande grupp i rymdfrågor (Space Advisory Group, SAG) som inrättades 
1993 som ett forum för att diskutera de stora dragen i unionens rymdverksamhet kommer att stärkas 
så att verksamheten som genomförs på nationell nivå eller unionsnivå kan samordnas. 
75. Samarbetet mellan kommissionen och europeiska rymdorganisationen, ESA, som för närvarande 
har observatörsstatus i den rådgivande gruppen, kommer att lörbättras i enlighet med artikel 130 m i 
fördraget, varvid man tar hänsyn till denna organisations oberoende ställning, och på grundval av ett 
förhandlingsmandat som kommer att begäras från rådet. 
76. På grundval av artikel 228 i fördraget föreslår kommissionen dessutom ett införande av lämpliga 
strukturer för att leda enskilda projekt som väljs ut med de berörda parternas samtycke och med 
användarnas deltagande (den trepartsgrupp som inrättades för projektet GNNS-1 av EG, ESA och 
Eurocontrol är ett bra exempel). Exempelvis håller gemenskapen gemensamt med sina partner på 
med att satsa på utvecklingen av en europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG), som kan 
genomföra sådana projekt. 
77. På handelspolitikens område måste kommissionen och medlemsstaterna, för att åstadkomma 
rättvis konkurrens med tredje länder på den kommersiella marknaden för uppskjutningstjänster, finna 
27 
en institutionell kompromiss för bedrivandet av internationella förhandlingar. Kommissionen 
kommer att fortsätta med att leta efter en snabb och praktisk lösning och uppmanar medlemsstaterna 
att vara tillmötesgående i den här frågan. 
14. Slutsatser 
78. I det här meddelandet understryks det överhängande behovet av åtgärder för att upprätta ett 
lämplig klimat för utvecklingen av rymdteknikens tillämpningar och för förbättrandet av den 
europeiska industrins konkurrenskraft på världsnivå. 
79. Förslag inom de ovannämnda områdena kommer att läggas fram av kommissionen inom det 
löpande och de kommande ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling med det 
huvudsakliga målet att befästa den europeiska satellitbaserade infrastrukturen. Viss verksamhet kan 
kräva andra former av gemenskapsstöd, och kommissionen kommer i enlighet med de enskilda 
förhållandena att vidta konkreta åtgärder. 
80. Alla dessa initiativ bör samordnas med medlemsstaternas och ESA:s för att inom den europeiska 
unionens regler uppnå en så hög grad som möjligt av samverkan och flexibilitet på Europanivå. 
Kommissionen kommer, tillsammans med ESA och andra berörda organisationer, att vidta de 
åtgärder som krävs för detta. Kommissionen kommer att fortsätta med att förlita sig på åsikterna från 
den rådgivande gruppen i rymdfrågor (SAG) och från andra rådgivande grupper och med att 
upprätthålla en regelbunden dialog med industrin och användarna. 
81. Rådet anmodas att anta den bifogade resolutionen. 
28 
Ordlista 
ACTS Advanced Communications Technologies and Services, projekt inom det fjärde 
ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. 
AOC Advanced Operational Capability, avancerad driftskapacitet 
ARTES Advanced Research and Telecommunications Systems, ett av ESA:s projekt 
CENELEC Comité européen de normalisation électrotechnique, det europeiska 
standardiseringsorganet för el- och teleteknik 
CEO Centre of Earth Observation, centrum för jordobservation 
CEOS Committee on Earth Observation Satellites, kommittén för jordobservationssatelliter 
CEPT Conférence européenne des administrations de PTT, europeiska post- och 
telekonferensen 
CNES Centre national d'études spatiales, nationellt centrum för rymdstudier 
ECSS European Cooperation för Space Standardisation, det europeiska organet för 
standardisering av rymdteknik 
EEIG European Economic Interest Groupings, europeiska ekonomiska intressegrupperingar 
Egnos European Geostationary Navigation Overlay System, ett europeiskt 
satellitnavigeringssystem 
EIB Europeiska investeringsbanken 
ELDO European Space Vehicle Launcher Development Organization, en av föregångarna till 
ESA som utvecklade uppskjutningsraketer 
ERNP Europeiska radionavigationsplanen 
ERS European Remote Sensing Satellite, europeisk fjärranalyssatellit 
ESA European Space Agency, den europeiska rymdorganisationen 
ESRO European Space Research Agency, en av föregångarna till ESA som ägnade sig åt 
rymdforskning 
ETG European Tripartite Group, europeiska trepartsgruppen där de tre parterna är EU, ESA 
och Eurocontrol 
ETSI European Telecommunications Standards Institute, standardiseringsorgan för 
telekommunikationsteknik 
Eumetsat Europeisk organisation för bruk av meteorologiska satelliter 
Eurocontrol Europeiska organisationen för luftfartsledning 
Eurogoos European Global Ocean Observing System, europeiskt system för havsövervakning 
Eurospace Europeiska rymdindustrins branschorganisation 
FOC Full Operational Capability, full driftskapacitet 
FoTU Forskning och teknisk utveckling 
FoU Forskning och utveckling 
GIS Geografiskt informationssystem 
Glonass Rysslands globala satellitnavigeringssystem 
GNSS Globalt navigationssatellitsystem 
29 
GOOS Global Ocean Observation System, globalt havsövervakningssystem 
GPS Globalt positionsbestämningssystem (USA:s) 
ICAO International Civil Aviation Organization, intemafionella civila luftfartsorganisafionen 
IMO International Maritime Organization, internationella sjöfartsorganisationen 
Inmarsat International Maritime Satellite Organization, intemafionella organisationen för 
sjöfartssatelliter 
ITU Internationella telekommunikationsunionen * 
Meteosat Meteorologisk satellit 
OEM Original Equipment Manufacturer, originaltillverkare 
PCS Personal Communications Services, personlig kommunikationstjänst 
SAG Space Advisory Group, rådgivningsgrupp i rymdfrågor 
SPOT Satellite pour l'observation de la Terre, ESA.s jordobservationssatellit 
TACIS Technical Assistance for the Commonwealth of Independent States, EU:s 
biståndsprogram till Oberoende staters samvälde 
UMTS Universell mobiltelefoniservice 
VEU Västeuropeiska unionen 
VSAT Very Small Aperture Terminals, satellitmottagare med liten apertur 
WTO World Trade Organization, Världshandelsorganisationen 
30 
FÖRSLAG TILL RÅDETS RESOLUTION OM 
"EUROPEISKA UNIONEN OCH RYMDEN: 
Utveckling av tillämpningar, marknader och industriell konkurrenskraft1 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av den Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130 f i 
detta, 
med beaktande av kommissionens meddelande om Europeiska unionen och rymden14, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande , och 
med beaktande av följande: 
Rymdteknikens tillämpningar är av politisk, socio-ekonomisk och vetenskaplig betydelse för 
Europeiska unionen. 
Europeiska rymdorganisationen ESA och unionens medlemsstater har under mer än tjugo år 
ansträngt sig att utveckla Europas rymdkapacitet och stimulera utvecklingen av en kompetent 
europeisk industri. 
Kommissionen har, särskilt genom det gemensamma forskningscentret, bedrivit verksamhet inom 
rymdteknikens tillämpningar inom ramen för Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning 
och teknisk utveckling. 
Rymdbranschen, inbegripet små och medelstora löretag, spelar en viktig roll lör utvecklingen av 
rymdteknikens tillämpningar och de tillhörande tjänsterna. 
Gemenskapens verksamhet bör, i enlighet med lordragets målsättningar, syfta till att främja unionens 
välstånd genom ökad industriell konkurrenskraft, förbättrad livskvalitet och hållbar utveckling. 
Vid formulerandet och genomförandet av gemenskapens verksamhet måste hänsyn tas till målen för 
ekonomisk och social sammanhållning i unionen. 
14 KOM (96) 617. 
31 
I enlighet med subsidiaritetsprincipen får gemenskapen ingripa endast om och i den utsträckning som 
den föreslagna verksamhetens mål inte kan uppnås på ett mer tillfredsställande sätt av 
medlemsstaterna, och därför, pä grund av verksamhetens storlek eller konsekvenser, bäst kan 
genomföras på gemenskapsnivå. 
Gemenskapens verksamhet bör.inriktas på utvalda åtgärder som uppfyller bestämda kriterier. 
HÄRIGENOM UTTALAS FÖLJANDE. 
1. Rådet inser vikten av ett samordnat europeiskt tillvägagångssätt för utvecklingen av 
rymdteknikens tillämpningar och det brådskande behovet av gemenskapsåtgärder på detta område 
för att stärka den europeiska närvaron på marknaderna för dessa tillämpningar, samtidigt som 
gynnsamma förhållanden för uppkomsten av nya marknader skapas. 
2. Rådet uppmanar kommissionen att fortsätta med sina ansträngningar att skapa en ekonomisk miljö 
som lämpar sig för att öka den europeiska rymdindustrins ekonomiska konkurrenskraft på 
världsnivå. Det rekommenderar särskilt att kommissionen stödjer framtagandet av gemensamma 
standarder för rymdprodukter och rymdförfaranden. Rådet rekommenderar också att kommissionen 
överväger hur finansieringstekniska hjälpmedel kan underlätta genomförandet av rymdprojekt, så att 
den europeiska industrin kan delta i utvecklingen av och leveranserna av nya tjänster utan onödigt 
stora risker. 
3. Rådet stöder de åtgärder som kommissionen vidtagit för utvecklingen av rymdteknikens 
tillämpningar, särskilt inom områdena telekommunikation, navigation, jordobservation och 
miljöövervakning. Rådet anmodar kommissionen att fortsätta med sina åtgärder och att löpande 
rapportera om genomförandet av dem. Rådet vill emellertid understryka att inget verksamhetsfält bör 
uteslutas utan föregående undersökning. Vad gäller teknik med både civil och militär användning 
rekommenderar rådet en samordnad europeisk verksamhet och anmodar kommissionen att vidta de 
mått och steg som krävs för detta. 
4. Rådet betonar rymdsystemens betydelse för utvecklingen av informationssamhället på världsnivå. 
Rådet anser att de åtgärder kommissionen föreslår för att skapa tjänster och utveckla infrastruktur 
kommer att bidra till att skapa en miljö som är gynnsam för utvecklingen av 
telekommunikationsmarknaden och den europeiska konkurrenskraften. Därför uppmuntrar rådet 
kommissionen att fortsätta med sina åtgärder som kommer att leda till ett fullt öppnande av dessa 
tjänster, en fri tillgång till rymdsektorn och en balanserad tillgång till satellitmarknaden inom ramen 
lör Världshandclsorganisationen. Rådet uppmuntrar särskilt kommissionen att verka för en ökat 
tillnärmning av de europeiska ståndpunkterna vad gäller tilldelning av frekvenser och utrymme i 
omloppsbana i nära samarbete med medlemsstaterna och berörda organisationer. 
5. Rådet inser hur viktigt det är för Europa att hävda sin roll inom satellitnavigation och 
positionsbestämning. Rådet stöder de åtgärder som vidtagits gemensamt av kommissionen, ESA och 
Eurocontrol för upprättandet av ett internationellt, driftskompatibelt, civilt system och 
rekommenderar att kommissionen fortsätter med sina satsningar på att utveckla den europeiska delen 
32 
av detta system. Rådet rekommenderar också att kommissionen överväger möjligheten av att inrätta 
ett nytt operativt organ på Europanivå på det här området för att uppfylla användarnas krav. 
6. Rådet erkänner det betydelsefulla bidrag till rymddatamarknadens utveckling som genomförandet 
av Europeiska unionens politik kan lämna på området jordobservation och miljöövervakning. Rådet 
anser dock att efter hand bör denna sektor i de flesta fall successivt tas över av privata investerare och 
rekommenderar kommissionen att uppmuntra detta genom de medel som står till dess förfogande. 
Rådet rekommenderar att kommissionen, i samarbete med lämpliga partner, stimulerar utvecklingen 
på Europanivå av tjänsteföretag eller nya operativa enheter som kan leverera de rymddata som krävs 
för att uppfylla behoven. Rådet uppmanar särskilt kommissionen att påbörja diskussioner med 
Eumetsat så snart som möjligt för att undersöka i vilken omfattning denna organisation kan spela en 
operativ roll på miljöövervakningens område. 
7. Rådet erkänner nyttan av gemenskapens åtgärder inom området undervisning och utbildning i 
bruket av rymdteknik. Rådet betonar också vikten av att utnyttja rymdtekniken för utveckling. Rådet 
uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs på det här området. 
8. Rådet uppmärksammar kommissionens förslag på de ovannämnda områdena och rekommenderar 
att särskilda ansträngningar bör göras för att uppnå större synergi och komplementaritet för arbetet 
inom gemenskapens innevarande och kommande ramprogram för forskning och teknisk utveckling. 
Rådet uppmärksammar också att det för ögonblicket inte torde krävas ytterligare medel; rådet 
uppmärksammar också att vissa åtgärder kan behöva dra nytta av andra av gemenskapens 
stödformer. 
9. Rådet uppmanar kommissionen att precisera och föreslå åtgärder, i samarbete med 
medlemsstaterna och berörda parter, för att få en öppning av marknaderna i de viktigaste tredje 
länderna och för att hjälpa till med att inrätta ett internationellt regelverk för att säkerställa villkor för 
balanserad konkurrens på marknaden för uppskjutning av rymdfarkoster. 
10. Rådet rekommenderar att ett gemensamt tillvägagångssätt för samarbete med internationella 
organisationer och tredje länder skall eftersträvas mellan medlemsstaterna. 
11. Rådet rekommenderar att alla dessa åtgärder samordnas med medlemsstatemas och med ESA:s 
för att uppnå större synergi mellan satsningarna på Europanivå. Rådet anmodar kommissionen att 
vidta lämpliga åtgärder för att utarbeta de samarbetsavtal som krävs med ESA och andra berörda, 
mindre organ. Rådet uppmärksammar kommissionens avsikt att dra nytta av SAG:s och andra 
rådgivande gruppers arbete. 
Utfärdat i Bryssel den (datum), 
33 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 617 slutlig 
DOKUMENT 
SV 07 08 10 15 
Katalognummer : CB-CO-96-657-SV-C 
ISBN 92-78-13181-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
a ÏÎ