Bryssel den 16.12.2004

KOM(2004) 798 slutlig

2004/0275 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Verksamheten inom Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) rör väsentligen främjande av internationell harmonisering och internationellt samarbete kring införandet av lagstiftning om skydd för växtsorter. Harmoniseringen underlättas för det första genom särskilda åtgärder inom UPOV som leder till rekommendationer och förlagor till överenskommelser och formulär, och för det andra genom att UPOV fungerar som ett forum för utbyte av åsikter och erfarenheter. UPOV har upprättat en utförlig uppsättning allmänna principer för granskning av växtsorter, som även används för nationella förteckningar och utsädescertifieringar.

I och med UPOV-konventionen får en mellanstatlig organisation som har behörighet i de frågor som konventionen omfattar och som har en egen, för alla dess medlemsstater bindande lagstiftning om beviljande och skydd av förädlares rättigheter, bli part i UPOV-konventionen. Då rådet genom sin förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 873/2004 av den 29 april 2004, har infört ett gemenskapsomfattande system för växtsortsrättigheter innebär detta att Europeiska gemenskapen får bli part i UPOV-konventionen.

Europeiska gemenskapens tillträde till UPOV-konventionen är nödvändigt för att fullt ut utöva de rättigheter som konventionen ger sina parter, och även för att erkännas som en medlem i världssamfundet som är bunden av konventionens förpliktelser. Alla Europeiska gemenskapens medborgare skulle till följd av gemenskapens medlemskap åtnjuta likabehandling, bl.a. i fråga om samma rätt till växtsortsskydd i en annan UPOV-medlemsstat som den statens egna medborgare. Godkännandet av förpliktelserna bidrar också till fullgörandet av gemenskapens förpliktelser enligt andra internationella överenskommelser, särskilt artikel 27.3 i Världshandelsorganisationens immaterialrättsavtal (TRIPS-avtalet).

Enligt UPOV-konventionen skall en part som ansöker om medlemskap begära ett utlåtande av UPOV-rådet om huruvida statens lagstiftning är i överensstämmelse med bestämmelserna i konventionen. Den 1 April 1997 bad Europeiska gemenskapen om ett sådant utlåtande med avseende på rådets förordning (EG) nr 2100/94 och dess genomförandebestämmelser. Den 29 april 1997 beslöt UPOV-rådet att avge ett positivt utlåtande.

Gemenskapen bör företrädas vid mötena i UPOV-rådet, vilket består av företrädare för UPOV:s medlemmar, och möten i andra organ som inrättats av UPOV-rådet och vid andra möten som UPOV anordnar. Kommissionen bör se till att gemenskapens växtsortsmyndighet medverkar på detta område.

Det är också viktigt att gemenskapen frivilligt betalar bidrag i enlighet med UPOV-konventionen; med hänsyn tagen till dess medlemsstaters bidrag kommer gemenskapen att betala fem bidragsenheter till UPOV:s allmänna budget (för budgetperioden 2004 motsvarar en enhet 53 641 schweizerfranc).

2004/0275 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 tillsammans med artikel 300.2 andra stycket och artikel 300.3 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

Den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter (nedan kallad ”UPOV-konventionen”), ingången i Genève den 19 mars 1991, ger förädlare av nya växtsorter en ensamrätt på grundval av en uppsättning enhetliga och tydliga principer.

Gemenskapens behörighet att ingå eller ansluta sig till internationella överenskommelser eller fördrag härleds inte bara från uttryckligt bemyndigande i fördraget utan kan också härledas från andra bestämmelser i fördraget och från rättsakter som gemenskapens institutioner antagit i enlighet med dessa bestämmelser.

UPOV-konventionens föremål omfattas också av befintlig gemenskapslagstiftning på området.

Följaktligen är godkännande av UPOV-konventionen en fråga både för gemenskapen och dess medlemsstater.

UPOV-konventionen bör godkännas på gemenskapens vägnar för de frågor som omfattas av dess behörighet.

Rådets ordförande bör ges bemyndigande att på gemenskapens vägnar deponera anslutningsinstrumentet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Den reviderade texten till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter (nedan kallad ”UPOV-konventionen”), i den lydelse den antogs i Genève den 19 mars 1991, godkänns härmed på gemenskapens vägnar med avseende på frågor inom dess behörighet.

2. Den reviderade texten till UPOV-konventionen anges i bilaga I.

Artikel 2

1. Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som har behörighet att på gemenskapens vägnar deponera anslutningsinstrumentet hos generalsekreteraren för Unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (nedan kallad ”UPOV”).

2. Uttalandet i bilaga II skall bifogas anslutningsinstrumentet.

Artikel 3

1. I alla frågor som omfattas av gemenskapens behörighet i fråga om skydd av växtsorter skall kommissionen på gemenskapens vägnar förhandla i UPOV-rådet och i andra organ som inrättats av det rådet i enlighet med tillämpliga bestämmelser i EG-fördraget, särskilt artikel 300 i detta.

2. Gemenskapen kommer frivilligt att betala ett bidrag för varje aktuell budgetperiod, uppgående till det antal bidragsenheter och på de villkor som anges i uttalandet i bilaga II och inom de gränser som anges för detta ändamål i gemenskapens allmänna budget.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

1991-03-19

1991 ÅRS AKT

INTERNATIONELL KONVENTION FÖR SKYDD AV

VÄXTFÖRÄDLINGSPRODUKTER

av den 2 december 1961

reviderad i Genève den 10 november 1972, den 23 oktober 1978 och den 19 mars 1991

1991 ÅRS AKT

INTERNATIONELL KONVENTION

FÖR SKYDD AV VÄXTFÖRÄDLINGSPRODUKTER

av den 2 december 1961

reviderad i Genève den 10 november 10 1972, den 23 oktober 1978 och den 19 mars 19 1991

FÖRTECKNING ÖVER ARTIKLAR

Kapitel I: Definitioner

Artikel 1 : Definitioner

Kapitel II: De fördragsslutande parternas allmänna skyldigheter

Artikel 2 : De fördragsslutande parternas grundläggande skyldighet

Artikel 3 : Växtsläkten och växtarter som skall skyddas

Artikel 4 : Nationell behandling

Kapitel III: Villkor för beviljande av förädlarrätt

Artikel 5 : Villkor för skydd

Artikel 6 : Nyhet

Artikel 7 : Särskiljbarhet

Artikel 8 : Enhetlighet

Artikel 9 : Stabilitet

Kapitel IV: Ansökan om förädlarrätt

Artikel 10 : Ingivande av ansökan

Artikel 11 : Prioritetsrätt

Artikel 12 : Prövning av ansökan

Artikel 13 : Provisoriskt skydd

Kapitel V: Förädlarens rättigheter

Artikel 14 : Förädlarrättens omfattning

Artikel 15 : Undantag från förädlarrätten

Artikel 16 : Konsumtion av förädlarrätten

Artikel 17 : Begränsningar av utövandet av förädlarrätten

Artikel 18 : Åtgärder för reglering av handel

Artikel 19 : Förädlarrättens varaktighet

Kapitel VI: Sortbenämning

Artikel 20 : Sortbenämning

Kapitel VII: Ogiltigförklarande och upphävande av förädlarrätten

Artikel 21 : Ogiltigförklarande av förädlarrätten

Artikel 22 : Upphävande av förädlarrätten

Kapitel VIII: Unionen

Artikel 23 : Medlemmar

Artikel 24 : Rättslig ställning och säte

Artikel 25 : Organ

Artikel 26 : Rådet

Artikel 27 : Unionens byrå

Artikel 28 : Språk

Artikel 29 : Finanser

Kapitel IX: Införlivande av konventionen; andra överenskommelser

Artikel 30 : Införlivande av konventionen

Artikel 31 : Förhållandet mellan fördragsslutande parter och stater bundna av tidigare akter

Artikel 32 : Särskilda överenskommelser

Kapitel X: Slutliga bestämmelser

Artikel 33 : Undertecknande

Artikel 34 : Ratifikation, antagande eller godkännande; anslutning

Artikel 35 : Förbehåll

Artikel 36 : Meddelanden rörande lagstiftning och de växtsläkten och växtarter som skyddas; upplysningar som skall publiceras

Artikel 37 : Ikraftträdande; stängning av tidigare akter

Artikel 38 : Revidering av konventionen

Artikel 39 : Uppsägning

Artikel 40 : Upprätthållande av äldre rättigheter

Artikel 41 : Konventionens ursprungliga och officiella texter

Artikel 42 : Depositariens uppgifter

KAPITEL I

DEFINITION ER

Artikel 1 Definitioner

I denna akt avses med

i) denna konvention , föreliggande (1991 års) akt av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter;

ii) 1961/1972 års akt , den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter av den 2 december 1961, i dess lydelse enligt tilläggsakten av den 10 november 1972;

iii) 1978 års akt , akten av den 23 oktober 1978 av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter;

iv) förädlaren,

- den person som förädlade, eller upptäckte och utvecklade en sort,

- den person som är arbetsgivare till den personen eller som har beställt dennes arbete, om detta föreskrivs i den relevanta fördragsslutande partens lagstiftning, eller

- den person till vilken rätten har övergått från den person som avses i första respektive andra strecksatsen;

v) förädlarrätt , den rätt för förädlaren som föreskrivs i denna konvention;

vi) sort , en grupp av växter inom ett enskilt botaniskt taxon av lägst kända nivå som, oavsett om alla villkor för beviljande av förädlarrätt är uppfyllda, kan

- definieras genom uttrycken av de kännetecken som är ett resultat av en bestämd genotyp eller kombination av genotyper,

- särskiljas från alla andra växtgrupper genom uttrycken av minst ett av dessa kännetecken, och

- betraktas som en enhet beträffande dess lämplighet att förökas oförändrad;

vii) fördragsslutande part , en stat eller en mellanstatlig organisation som är part i denna konvention;

viii) territorium , i samband med en fördragsslutande part och när den fördragsslutande parten är en stat, denna stats territorium, eller när den fördragsslutande parten är en mellanstatlig organisation, det territorium som omfattas av fördraget om upprättande av organisationen;

ix) myndighet , den myndighet som avses i artikel 30 l ii;

x) union , den union för skydd av växtförädlingsprodukter som upprättas genom 1961 års akt och vidare omnämns i 1972 års akt, 1978 års akt samt i denna konvention;

xi) unionsmedlem , en stat som är part i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt eller en fördragsslutande part.

KAPITEL II

DE FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNAS ALLMÄNNA SKYLDIGHETER

Artikel 2 De fördragsslutande parternas grundläggande skyldighet

Varje fördragsslutande part skall bevilja och skydda förädlarrätten.

Artikel 3 Växtsläkten och växtarter som skall skyddas

1. [ Stater som redan är unionsmedlemmar ] Varje fördragsslutande part som är bunden av 1961/1972 års akt eller 1978 års akt skall tillämpa bestämmelserna i denna konvention

i) på alla växtsläkten och växtarter som omfattas av konventionen från den dag den blir bunden av denna, och från samma dag även bestämmelserna i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt, och

ii) på samtliga växtsläkten och växtarter senast vid utgången av en period av fem år efter denna dag.

2. [ Nya unionsmedlemmar ] Varje fördragsslutande part som inte är bunden av 1961/1972 års akt eller 1978 års akt skall tillämpa bestämmelserna i denna konvention

i) på minst 15 växtsläkten eller växtarter från den dag den blir bunden av denna konvention, och

ii) på samtliga växtsläkten och växtarter senast vid utgången av en period av tio år efter denna dag.

Artikel 4 Nationell behandling

1. [ Behandling ] Utan att det påverkar tillämpningen av de rättigheter som anges i denna konvention skall medborgare i en fördragsslutande part och fysiska eller juridiska personer, som har sitt hemvist eller säte inom en fördragsslutande parts territorium, i fråga om beviljande och skydd av förädlarrätten inom varje annan fördragsslutande parts territorium, åtnjuta samma behandling som denna fördragsslutande parts lagar ger eller i framtiden kommer att ge sina egna medborgare, under förutsättning att dessa medborgare, fysiska eller juridiska personer uppfyller de villkor och formaliteter som föreskrivs för denna andra fördragsslutande parts egna medborgare.

2. [” Medborgare ”] Vid tillämpningen av föregående punkt avses med ”medborgare”, när den fördragsslutande parten är en stat, denna stats medborgare och, när den fördragsslutande parten är en mellanstatlig organisation, medborgare i de stater som är medlemmar i denna organisation.

KAPITEL III

VILLKOR FÖR BEVILJANDE AV FÖRÄDLARRÄTT

Artikel 5 Villkor för skydd

1. [ Kriterier som skall uppfyllas ] Förädlarrätt skall beviljas om sorten är

i) ny,

ii) särskiljbar,

iii) enhetlig och

iv) stabil.

2. [ Övriga villkor ] Beviljandet av förädlarrätt skall inte underställas ytterligare eller andra villkor, under förutsättning att sorten betecknas med en benämning i enlighet med bestämmelserna i artikel 20, att sökanden uppfyller de formaliteter som föreskrivs i den fördragsslutande partens lagstiftning hos vars myndighet ansökan har getts in, samt att han betalar de avgifter som krävs.

Artikel 6 Nyhet

1. [ Kriterier ] Sorten skall anses vara ny om förökningsmaterial eller skördat material av sorten den dag då ansökan om förädlarrätt getts in inte har sålts eller på annat sätt tillhandahållits till andra av förädlaren eller med dennes samtycke för utnyttjande av sorten

i) mer än ett år före denna dag inom den fördragsslutande parts territorium där ansökan getts in,

ii) mer än fyra eller, beträffande träd eller vinstockar, mer än sex år före denna dag inom ett annat territorium än den fördragsslutande parts territorium där ansökan getts in.

2. [ Sorter som nyligen framställts ] Om en fördragsslutande part tillämpar denna konvention på ett växtsläkte eller en växtart på vilken den tidigare inte tillämpade denna konvention eller en äldre akt, får den bedöma att en sort som nyligen framställts, som existerar vid tidpunkten för denna utvidgning av skyddet, uppfyller de krav på nyhet som anges i punkt 1 även om sådan försäljning eller tillhandahållande till andra som beskrivs i den punkten har ägt rum före de tidsgränser som anges.

3. [ ”Territorium” i vissa fall ] Vid tillämpningen av punkt 1 får alla de fördragsslutande parter som är medlemmar i en och samma mellanstatliga organisation handla gemensamt, där organisationens förordningar kräver detta, för att likställa handlingar som har utförts på denna organisations medlemsstaters territorium med handlingar som har utförts på deras egna territorier och skall, om så sker, underrätta generalsekreteraren.

Artikel 7 Särskiljbarhet

Sorten skall anses vara särskiljbar om den tydligt skiljer sig från varje annan sort vars existens är allmänt känd vid tidpunkten för ingivandet av ansökan. I detta avseende gäller att ingivande av en ansökan om beviljande av förädlarrätt eller om införande av en sort i en officiell sortlista i något land, skall anses göra sorten allmänt känd från och med ansökningsdagen, under förutsättning att ansökan leder till att förädlarrätt beviljas eller till att sorten införs i den officiella sortlistan.

Artikel 8 Enhetlighet

Sorten skall anses vara enhetlig, om den, bortsett från den variation som kan förväntas till följd av särskilda förhållanden vid dess förökning, är tillräckligt enhetlig beträffande dess relevanta kännetecken.

Artikel 9 Stabilitet

Sorten skall anses vara stabil, om dess relevanta kännetecken förblir oförändrade efter upprepad förökning eller, i fråga om en särskild förökningscykel, vid slutet av varje sådan cykel.

KAPITEL IV

ANSÖKAN OM FÖRÄDLARRÄTT

Artikel 10 Ingivande av ansökan

1. [ Plats för den första ansökan ] Förädlaren får välja den fördragsslutande part till vars myndighet han önskar lämna in sin första ansökan om förädlarrätt.

2. [ Tidpunkt för efterföljande ansökningar ] Förädlaren får ansöka om beviljande av förädlarrätt hos andra fördragsslutande parters myndigheter utan att avvakta att förädlarrätt beviljas av myndigheten i den fördragsslutande part där den första ansökan lämnades in.

3. [ Oberoende skydd ] Ingen fördragsslutande part får vägra att bevilja förädlarrätt eller begränsa dess varaktighet på grund av att skydd för samma sort inte har sökts, har vägrats eller har upphört att gälla i en annan stat eller inom en mellanstatlig organisation.

Artikel 11 Prioritetsrätten

1. [ Rätten; dess tidsfrist ] En förädlare som i behörig ordning har gett in en ansökan om skydd av en sort till en av de fördragsslutande parterna (”första ansökan”) skall ha rätt till prioritet under en tid av 12 månader för att ge in ansökan om förädlarrätt för samma sort till myndigheten i varje annan fördragsslutande part (den ”efterföljande ansökan”). Denna frist skall räknas från den dag då den första ansökan lämnades in. Ansökningsdagen skall inte räknas in i fristen.

2. [ Yrkande av rätten ] För att få åtnjuta rätten till prioritet skall förädlaren i den efterföljande ansökan yrka prioritet från den första ansökan. Den myndighet till vilken den efterföljande ansökan har ingetts får kräva att förädlaren, inom en period på minst tre månader från och med den dag då den efterföljande ansökan lämnades in, skall inkomma med en kopia av de handlingar som tillhör den första ansökan, bestyrkt av den myndighet till vilken ansökan gavs in, samt prover eller andra bevis för att samma sort avses med båda ansökningarna.

3. [ Handlingar och material ] Förädlaren skall ha en frist på två år efter utgången av prioritetstiden eller, om den första ansökan avslås eller återkallas, en skälig tid efter ett sådant avslag eller en sådan återkallelse av ansökan, för att tillhandahålla den myndighet i den fördragsslutande parten till vilken han har lämnat in den efterföljande ansökan alla nödvändiga uppgifter och handlingar eller material som krävs för den prövning som avses i artikel 12 och enligt den fördragsslutande partens lagstiftning.

4. [ Händelser som inträffar under fristen ] Händelser som inträffar under den frist som fastställs i punkt 1, t.ex. ingivande av en annan ansökan eller offentliggörande eller användning av den sort som är föremål för den första ansökan skall inte utgöra skäl för avslag av den efterföljande ansökan. Sådana händelser får inte heller ge upphov till någon rätt för tredje man.

Artikel 12 Prövning av ansökan

Varje beslut om beviljande av förädlarrätt skall föregås av en prövning av om villkoren i artikel 5 – 9 är uppfyllda. Under prövningens gång får myndigheten odla sorten eller utföra andra nödvändiga undersökningar, låta odla sorten eller utföra andra nödvändiga undersökningar eller ta hänsyn till resultaten av provodlingar eller andra försök som redan har utförts. För prövningen får myndigheten kräva att förädlaren skall tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter, handlingar eller material.

Artikel 13 Provisoriskt skydd

Varje fördragsslutande part skall vidta åtgärder avsedda att skydda förädlarens intressen under tiden från det att ansökan om förädlarrätt ges in fram till dess att denna rätt beviljas. Dessa åtgärder skall ha den verkan att innehavaren av en förädlarrätt skall ha rätt till minst skälig ersättning från var och en som under denna tid vidtar åtgärder som, när rätten väl har beviljats, kräver förädlarens tillstånd såsom föreskrivs i artikel 14. En fördragsslutande part får föreskriva att åtgärderna i fråga endast skall gälla personer som förädlaren har underrättat om ingivandet av ansökan.

KAPITEL V

FÖRÄDLARENS RÄTTIGHETER

Artikel 14 Förädlarrättens omfattning

1. [ Åtgärder som avser förökningsmaterialet ]

a) Om inte annat följer av artiklarna 15 och 16 skall följande åtgärder som avser förökningsmaterial av den skyddade sorten kräva förädlarens tillstånd:

i) Produktion eller reproduktion (förökning).

ii) Behandling med avseende på förökning.

iii) Utbjudande till försäljning.

iv) Försäljning eller annan form av saluföring.

v) Export.

vi) Import.

vii) Lagring i syfte att utföra de åtgärder som avses i i–vi.

b) Förädlaren kan göra sitt tillstånd beroende av villkor och begränsningar.

2. [ Åtgärder som avser skördat material ] Om inte annat följer av artiklarna 15 och 16 skall de åtgärder under punkt 1 a i–vii som avser skördat material, inklusive hela växter och delar av växter, som erhållits genom användning av förökningsmaterial av den skyddade sorten utan tillstånd kräva förädlarens tillstånd, om inte förädlaren har haft en rimlig möjlighet att utöva sin rätt med avseende på förökningsmaterialet.

3. [ Åtgärder som avser vissa produkter ] Varje fördragsslutande part får, om inte annat följer av artiklarna 15 och 16, föreskriva att de åtgärder under punkt 1 a i–vii som avser produkter som framställs direkt från skördat material av en skyddad sort som omfattas av bestämmelserna i punkt 2 genom användning av det skördade materialet utan tillstånd, skall kräva förädlarens tillstånd, om förädlaren inte har haft en rimlig möjlighet att utöva sin rätt med avseende på det skördade materialet.

4. [ Möjliga ytterligare åtgärder ] Varje fördragsslutande part får föreskriva, om inte annat följer av artiklarna 15 och 16, att andra åtgärder än dem som avses i punkt 1 a i–vii också skall kräva förädlarens tillstånd.

5. [ Väsentligen avledda sorter och vissa andra sorter ]

a) Bestämmelserna i punkt 1– 4 skall även tillämpas med avseende på

i) sorter som är väsentligen avledda från den skyddade sorten, om inte denna sort i sig också är en väsentligen avledd sort,

ii) sorter som inte är tydligt särskiljbara i förhållande till den skyddade sorten i enlighet med artikel 7, och

iii) sorter vilkas framställning kräver upprepad användning av den skyddade sorten.

b) Vid tillämpningen av a i skall en sort anses vara väsentligen avledd från en annan sort, i det följande kallad ”den ursprungliga sorten”, när

i) den är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten eller från en sort som också är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten, samtidigt som den bibehåller uttrycken av de väsentliga kännetecken som är ett resultat av den ursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper,

ii) den är tydligt särskiljbar i förhållande till den ursprungliga sorten, och

iii) den, bortsett från skillnader som beror på avledningsprocessen, överensstämmer med den ursprungliga sorten beträffande uttryck av de väsentliga kännetecken som är ett resultat av den ursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper.

c) Väsentligen avledda sorter kan erhållas t.ex. genom urval av en naturlig eller framkallad mutant, eller av en somaklonal variant, urval av en avvikande individ från växter av den ursprungliga sorten, återkorsning, eller förändring med användning av genteknik.

Artikel 15 Undantag från förädlarrätten

1. [ Obligatoriska undantag ] Förädlarrätten skall inte omfatta

i) åtgärder av privat natur och för icke-kommersiella syften,

ii) åtgärder som utförs i experimentsyfte,

iii) åtgärder som utförs i syfte att förädla fram andra sorter och, utom då bestämmelserna i artikel 14.5 gäller, de åtgärder som avses i artikel 14.1—14.4 i fråga om sådana andra sorter.

2. [ Icke-obligatoriskt undantag ] Utan hinder av vad som sägs i artikel 14 får varje fördragsslutande part inom rimliga gränser och utan åsidosättande av skyddet av förädlarens legitima intressen begränsa förädlarrätten i fråga om en sort för att tillåta jordbrukare att, för förökningsändamål på sin mark, använda den skördeprodukt som de har erhållit genom att på sin mark odla den skyddade sorten eller en sort som omfattas av artikel 14.5 a i eller 14.5 a ii.

Artikel 16 Konsumtion av förädlarrätt

1. [ Konsumtion av rätten ] Förädlarrätten skall inte omfatta åtgärder i fråga om material av den skyddade sorten eller av en sort som omfattas av bestämmelserna i artikel 14.5, som har sålts eller på annat sätt saluförts av förädlaren eller med dennes samtycke inom den berörda fördragsslutande partens territorium, eller material som är avlett från detta material, om inte åtgärderna

i) innebär vidareförökning av sorten i fråga, eller

ii) innebär export av material av sorten, som möjliggör förökning av sorten, till ett land som inte skyddar sorter av det växtsläkte eller den växtart som sorten tillhör, utom när det exporterade materialet är avsett för slutlig konsumtion.

2. [ Innebörden av ”material” ] Vid tillämpningen av punkt 1 avser "material" med avseende på en sort

i) allt slags förökningsmaterial,

ii) skördat material, inklusive hela växter och delar av växter, och

iii) alla produkter som framställs direkt av det skördade materialet.

3. [ ”Territorium” i vissa fall ] Vid tillämpningen av punkt 1 får alla de fördragsslutande parter som är medlemmar av en och samma mellanstatliga organisation handla gemensamt, där organisationens förordningar kräver detta, för att likställa handlingar som har utförts på denna organisations medlemmars territorium med handlingar som har utförts på deras egna territorier och skall, om så sker, underrätta generalsekreteraren.

Artikel 17 Begränsningar av utövandet av förädlarrätten

1. [ Allmänt intresse ] Om inte annat uttryckligen föreskrivs i denna konvention, får en fördragsslutande part inte begränsa det fria utövandet av förädlarrätten av andra hänsyn än allmänt intresse.

2. [ Skälig ersättning ] När en sådan begränsning innebär att tredje man tillåts utföra en åtgärd som kräver förädlarens tillstånd, skall den berörda fördragsslutande parten vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att förädlaren erhåller skälig ersättning.

Artikel 18 Åtgärder för reglering av handel

Förädlarrätten skall vara oberoende av varje åtgärd som en fördragsslutande part vidtar för att inom sitt territorium reglera produktion, certifiering och saluföring av material av sorter eller import eller export av sådant material. Sådana åtgärder skall under inga omständigheter påverka tillämpningen av bestämmelserna i denna konvention.

Artikel 19 Förädlarrättens varaktighet

1. [ Skyddstid ] Förädlarrätten skall beviljas för en bestämd tid.

2. [ Minimiperiod ] Denna period skall inte understiga 20 år räknat från den dag då förädlarrätten beviljas. För träd och vinstockar skall denna period inte understiga 25 år räknat från denna dag.

KAPITEL VI

SORTBENÄMNING

Artikel 20 Sortbenämning

1. [ Beteckning av sorter med benämningar; användning av benämningen ]

a) Sorten skall betecknas med en benämning som skall vara dess generiska beteckning.

b) Varje fördragsslutande part skall, om inte annat följer av punkt 4, tillse att inga rättigheter i fråga om den beteckning som har registrerats som sortbenämning hindrar den fria användningen av denna benämning i förening med sorten, och detta även efter det att förädlarrätten har upphört att gälla.

2. [ Benämningens kännetecken ] Benämningen skall göra det möjligt att identifiera sorten. Den får inte bestå av enbart siffror, utom i fall där detta är allmänt tillämpad praxis för att beteckna sorter. Den får inte vara vilseledande eller ägnad att orsaka förväxling i fråga om sortens egenskaper, värde eller identitet eller i fråga om förädlarens identitet. Den skall särskilt skilja sig från varje benämning som i någon av de fördragsslutande parternas territorium betecknar en redan befintlig sort av samma eller en närbesläktad växtart.

3. [ Registrering av benämningen ] Uppgift om sortbenämningen skall av förädlaren ges in till myndigheten. Om det visar sig att benämningen inte uppfyller kraven i punkt 2, skall myndigheten vägra att registrera den och anmoda förädlaren att inom föreskriven tid föreslå en annan benämning. Benämningen skall registreras av myndigheten samtidigt som förädlarrätten beviljas.

4. [ Tredje mans äldre rättigheter ] Tredje mans äldre rättigheter skall inte påverkas. Om på grund av en äldre rättighet någon, som i enlighet med bestämmelserna i punkt 7 är skyldig att använda en sortbenämning är förhindrad att göra detta, skall myndigheten anmoda förädlaren att föreslå en annan sortbenämning.

5. [ En och samma benämning hos samtliga fördragsslutande parter ] Om förädlarrätt söks i flera fördragsslutande parter, måste det ske under en och samma benämning. Myndigheten i varje fördragsslutande part skall registrera den benämning som har uppgetts, såvida myndigheten inte finner att benämningen är olämplig inom dess territorium. I sådant fall får myndigheten anmoda förädlaren att föreslå en annan benämning.

6. [ Information mellan myndigheterna i fördragsslutande parter ] Den fördragsslutande partens myndighet skall tillse att myndigheterna i samtliga andra fördragsslutande parter hålls underrättade om sortbenämningar, särskilt vad gäller inlämnande, registrering och upphävande av benämningar. Varje myndighet får översända eventuella invändningar mot registrering av en sortbenämning till den myndighet som lämnade underrättelse om benämningen.

7. [ Skyldighet att använda benämningen ] Den som inom en av de fördragsslutande parternas territorium utbjuder till försäljning eller saluför förökningsmaterial av en sort som är skyddad inom detta territorium är skyldig att använda sortbenämningen, och detta gäller även efter det att förädlarrätten i fråga om den sorten har upphört att gälla, såvida inte äldre rättigheter utgör hinder mot sådan användning i enlighet med bestämmelserna i punkt 4.

8. [ Beteckningar som används tillsammans med benämningar ] När en sort utbjuds till försäljning eller saluförs får till den registrerade sortbenämningen fogas ett varumärke, ett firmanamn eller en liknande beteckning. Om en sådan beteckning har tillfogats måste emellertid sortbenämningen vara lätt urskiljbar.

KAPITEL VII

OGILTIGFÖRKLARANDE OCH UPPHÄVANDE AV FÖRÄDLARRÄTTEN

Artikel 21 Ogiltigförklarande av förädlarrätten

1. [ Grunder för ogiltigförklaring ] Varje fördragsslutande part skall ogiltigförklara en förädlarrätt som den har beviljat, om det fastställs att

i) de villkor som anges i artiklarna 6 eller 7 inte var uppfyllda vid tidpunkten för beviljande av förädlarrätten,

ii) i fall när beviljandet av förädlarrätten huvudsakligen grundade sig på uppgifter och handlingar som tillhandahållits av förädlaren, de villkor som anges i artiklarna 8 eller 9 inte var uppfyllda vid tidpunkten för beviljandet av förädlarrätten,

iii) förädlarrätten har beviljats en person som inte är berättigad till den, om den inte överförs till den person som är berättigad till den.

2. [ Uteslutande på andra grunder ] Förädlarrätten får inte förklaras ogiltig på andra grunder än dem som anges i punkt 1.

Artikel 22 Upphävande av förädlarrätten

1. [ Orsaker till upphävande ]

a) Varje fördragsslutande part får upphäva en förädlarrätt som den har beviljat, om det fastställs att de villkor som fastställs i artiklarna 8 eller 9 inte längre är uppfyllda.

b) Varje fördragsslutande part får vidare upphäva en förädlarrätt som den har beviljat, om förädlaren inte inom föreskriven tid och efter uppmaning

i) tillhandahåller myndigheten de uppgifter och handlingar och det material som anses nödvändiga för att kontrollera att sorten vidmakthålls,

ii) betalar de avgifter som i förekommande fall krävs för att hans rätt skall bestå, eller

iii) föreslår, om benämningen för sorten hävs efter beviljandet av rätten, en annan lämplig benämning.

2. [ Uteslutande av andra orsaker ] Förädlarrätten får inte upphävas av andra orsaker än dem som anges i punkt 1.

KAPITEL VIII

UNION EN

Artikel 23 Medlemmar

De fördragsslutande parterna skall vara medlemmar i unionen.

Artikel 24 Rättslig ställning och säte

1. [ Juridisk person ] Unionen är en juridisk person.

2. [ Rättskapacitet ] Unionen åtnjuter på varje fördragsslutande parts territorium och i enlighet med de lagar som är tillämpliga i detta territorium erforderlig rättskapacitet för att unionens ändamål skall kunna uppfyllas och för att dess uppgifter skall kunna utföras.

3. [ Säte ] Unionens och dess permanenta organs säte ligger i Genève.

4. [ Överenskommelse om huvudkontor ] Unionen har en överenskommelse om säte med Schweiziska edsförbundet.

Artikel 25 Organ

Unionens permanenta organ är rådet och unionens byrå.

Artikel 26 Rådet

1. [ Sammansättning ] Rådet skall bestå av företrädare för unionsmedlemmarna. Varje unionsmedlem skall utse en företrädare till rådet och en ersättare. Företrädarna eller ersättarna får åtföljas av assistenter eller rådgivare.

2. [ Tjänstemän ] Rådet skall bland sina medlemmar välja en ordförande och en förste vice ordförande. Det får välja ytterligare vice ordförande. Vid förfall för ordföranden ersätts denne av förste vice ordföranden. Uppdrag som ordförande avser en tid av tre år.

3. [ Sammanträden ] Rådet skall sammanträda på ordförandens kallelse. Det skall hålla ordinarie sammanträde en gång om året. Dessutom får ordföranden sammankalla rådet på eget initiativ; han skall sammankalla rådet inom tre månader när minst en tredjedel av unionsmedlemmarna har gjort framställning härom.

4. [ Observatörer ] Stater som inte är medlemmar i unionen får bjudas in att delta i rådets sammanträden som observatörer. Till dessa sammanträden får också andra observatörer eller sakkunniga bjudas in.

5. [ Uppgifter ] Rådets uppgifter skall vara att

i) undersöka lämpliga åtgärder för att skydda unionens intressen och främja dess utveckling,

ii) fastställa sin arbetsordning,

iii) utse en generalsekreterare och, om rådet anser det vara nödvändigt, en vice generalsekreterare samt bestämma deras anställningsvillkor,

iv) granska årsberättelsen över unionens verksamhet och fastställa programmet för unionens framtida arbete,

v) ge generalsekreteraren alla nödvändiga instruktioner för att unionens uppgifter skall kunna fullgöras,

vi) fastställa unionens administrativa och finansiella reglemente,

vii) granska och godkänna unionens budget och fastställa bidrag för varje unionsmedlem,

viii) granska och godkänna de räkenskaper som läggs fram av generalsekreteraren,

ix) fastställa tid och plats för de konferenser som avses i artikel 38 och vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda dessa,

x) i övrigt fatta alla de beslut som behövs för att säkerställa ett ändamålsenligt utövande av unionens verksamhet.

6. [ Röstning ]

a) Varje unionsmedlem som är en stat skall ha en röst i rådet.

b) En fördragsslutande part som är en mellanstatlig organisation får, i frågor där den har behörighet, utöva sina medlemsstaters rösträtt då dessa är medlemmar i unionen. En sådan mellanstatlig organisation får inte utöva sina medlemsstaters rösträtt om dess medlemsstater själva utövar sin rösträtt, ej heller tvärtom.

7. [ Majoritet ] Rådets beslut skall fattas med enkel majoritet av de avgivna rösterna; för beslut enligt punkterna 5 ii, 5 vi och 5 vii och enligt artiklarna 28.3, 29.5 b och 38.1 krävs dock tre fjärdedels majoritet av de avgivna rösterna. Nedlagda röster skall anses som icke avgivna.

Artikel 27 Unionens byrå

1. [ Unionens byrås uppgifter och ledning ] Unionens byrå skall fullgöra alla uppdrag och åligganden som rådet har anförtrott den. Byrån skall ledas av generalsekreteraren.

2. [ Generalsekreterarens åligganden ] Generalsekreteraren skall vara ansvarig inför rådet; han skall tillse att rådets beslut verkställs. Han skall lägga fram budgeten för rådets godkännande och svara för att den genomförs. Han skall inför rådet redovisa för sin förvaltning och för unionens verksamhet och finansiella ställning.

3. [ Personal ] Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 26.5 iii skall villkoren för utnämning och anställning av den personal som är nödvändig för unionens byrås verksamhet anges i det administrativa och finansiella reglementet.

Artikel 28 Språk

1. [ Språk som används av byrån ] Unionens byrå skall använda engelska, franska, tyska och spanska språken när den fullgör sina uppgifter.

2. [ Språk som används vid vissa sammanträden ] Rådets sammanträden och revisionskonferenserna skall hållas på dessa fyra språk.

3. [ Ytterligare språk ] Rådet får, om så behövs, bestämma att ytterligare språk skall användas.

Artikel 29 Finanser

1. [ Inkomster ] Unionens utgifter skall täckas

i) av unionsstaternas årliga bidrag,

ii) av ersättningar för utförda tjänster,

iii) av andra inkomster.

2. [ Bidrag: enheter ]

a) Varje unionsstats andel av det sammanlagda beloppet av årliga bidrag skall bestämmas på grundval av det sammanlagda utgiftsbelopp som skall täckas med bidrag från unionsstaterna och det antal bidragsenheter som gäller för den staten enligt punkt 3. Denna andel skall beräknas i enlighet med punkt 4.

b) Antalet bidragsenheter skall uttryckas i hela enheter eller i delar av enheter, varvid ingen del dock får vara mindre än en femtedel.

3. [ Bidrag: varje medlems andel ]

a) Det antal bidragsenheter som skall gälla för en unionsmedlem som är part i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt den dag den blir bunden av denna konvention skall vara detsamma som det antal som gällde för den omedelbart före denna dag.

b) Övriga unionsstater skall vid sin anslutning till unionen ange i en förklaring till generalsekreteraren det antal bidragsenheter som skall gälla för den staten.

c) En unionsstat får när som helst i en förklaring till generalsekreteraren ange ett antal bidragsenheter som skiljer sig från det som gäller för den staten enligt a eller b. Avges förklaringen under de första sex månaderna av ett kalenderår skall den träda i kraft vid början av följande kalenderår; i annat fall skall den träda i kraft vid början av det andra kalenderåret efter det år under vilket förklaringen gjordes.

4. [ Bidrag: beräkning av andelar ]

a) För varje budgetperiod erhålls det belopp som motsvarar en bidragsenhet genom att dela det sammanlagda utgiftsbelopp som skall täckas under denna period med bidrag från unionsstaterna med det sammanlagda antalet enheter som gäller för dessa unionsstater.

b) Varje unionsstats bidragsbelopp erhålls genom att multiplicera det belopp som motsvarar en bidragsenhet med det antal bidragsenheter som gäller för den unionsstaten.

5. [ Försenad betalning av bidrag ]

a) En unionsstat som inte i rätt tid har betalat sitt bidrag får inte utöva sin rösträtt i rådet, om det försenade beloppet motsvarar eller överstiger det bidragsbelopp som den staten är skyldig att betala för det närmast föregående hela året, om inte annat följer av vad som sägs i b. Indragningen av rösträtten befriar inte denna unionsstat från dess förpliktelser enligt konventionen och berövar den inte några andra rättigheter enligt konventionen.

b) Rådet får medge att en sådan unionsstat behåller rösträtten så länge rådet anser att dröjsmålet beror på utomordentliga och oundvikliga omständigheter.

6. [ Revision ] Revision av unionens räkenskaper skall utföras av en av unionsstaterna i enlighet med vad som sägs i det administrativa och finansiella reglementet. Denna stat skall efter eget samtycke utses av rådet.

7. [ Bidrag från mellanstatliga organisationer ] En fördragsslutande part som är en mellanstatlig organisation skall inte vara skyldig att betala bidrag. Om den ändå väljer att betala bidrag, skall bestämmelserna i punkt 1–4 därvid tillämpas.

KAPITEL IX

INFÖRLIVANDE AV KONVENTIONEN; ANDRA ÖVERENSKOMMELSER

Artikel 30 Införlivande av konventionen

1. [ Införlivandeåtgärder ] Varje fördragsslutande part skall vidta alla nödvändiga åtgärder för tillämpningen av denna konvention; den skall särskilt

i) tillse att det finns lämpliga rättsliga medel som gör det möjligt att effektivt hävda förädlarnas rättigheter;

ii) upprätthålla en myndighet med uppgift att bevilja förädlarrätter eller överlämna denna uppgift till en myndighet som upprätthålls av en annan fördragsslutande part, och

iii) säkerställa att allmänheten informeras genom regelbundet offentliggörande av information rörande

- ansökningar om och beviljande av förädlarrätter, och

- föreslagna och godkända benämningar.

2. [ Överensstämmelse med lagar ] Det är underförstått att varje stat eller mellanstatlig organisation, när den deponerar sitt instrument rörande ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning, skall vara i stånd att i enlighet med sin lagstiftning genomföra denna konventions bestämmelser.

Artikel 31 Förhållandet mellan fördragsslutande parter och stater bundna av tidigare akter

1. [ Förhållandet mellan stater som är bundna av denna konvention ] Mellan unionsstater, som är bundna både av denna konvention och tidigare akter av konventionen, skall endast denna konvention vara tillämplig.

2. [ Möjligt förhållande med stater som inte är bundna av denna konvention ] En unionsstat som inte är bunden av denna konvention får genom meddelande till generalsekreteraren förklara att den kommer att tillämpa den senaste akten som den är bunden av i förhållande till varje medlem av unionen som är bunden endast av denna konvention. Efter utgången av en frist på en månad från dagen för detta meddelande och till dess att den unionsstat som avger förklaringen blir bunden av denna konvention, skall denna unionsmedlem tillämpa den senaste akten som den är bunden av i förhållande till varje unionsmedlem som endast är bunden av denna konvention, samtidigt som den senare staten skall tillämpa denna konvention i förhållande till den förra staten.

Artikel 32 Särskilda överenskommelser

Unionsmedlemmarna förbehåller sig rätten att sinsemellan träffa särskilda överenskommelser för skydd av sorter i den mån dessa överenskommelser inte strider mot denna konvention.

KAPITEL X

SLUTLIGA BESTÄMMELSER

Artikel 33 Undertecknande

Denna konvention är öppen för undertecknande av varje stat som är medlem i unionen den dag konventionen antas. Den är öppen för undertecknande till och med den 31 mars 1992.

Artikel 34 Ratifikation, antagande eller godkännande; anslutning

1. [ Stater och vissa mellanstatliga organisationer ]

a) En stat kan på det sätt som föreskrivs i denna artikel bli part i denna konvention.

b) En mellanstatlig organisation kan på det sätt som fastställs i denna artikel bli part i denna konvention om den

i) har behörighet med avseende på de frågor som regleras genom denna konvention,

ii) har en egen lagstiftning som omfattar beviljande och skydd av förädlares rättigheter och som är bindande för alla dess medlemsstater, och

iii) vederbörligen har bemyndigats, i enlighet med dess interna förfaranden, att ansluta sig till denna konvention.

2. [ Instrument för anslutning ] En stat, som har undertecknat denna konvention, skall bli part i denna konvention genom att deponera ett ratifikationsinstrument, antagande eller godkännande. En stat, som inte har undertecknat denna konvention eller en mellanstatlig organisation, blir part i denna konvention genom att deponera ett instrument om anslutning till denna konvention. Instrument om ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning skall deponeras hos generalsekreteraren.

3. [ Utlåtande av rådet ] En stat, som inte är medlem i unionen eller en mellanstatlig organisation, skall, innan de deponerar sitt anslutningsinstrument, begära ett utlåtande av rådet om huruvida statens lagstiftning är i överensstämmelse med bestämmelserna i denna konvention. Om det beslut som innehåller utlåtandet är positivt, får anslutningsinstrumentet deponeras.

Artikel 35 Förbehåll

1. [ Princip ] Om inte annat följer av punkt 2, skall inga förbehåll mot denna konvention vara tillåtna.

2. [ Möjliga undantag ]

a) Trots bestämmelserna i artikel 3.1 skall en stat som vid den tidpunkt den blir part i denna konvention är en part i 1978 års akt och som, i fråga om sorter som förökas asexuellt, tillåter annat industriellt rättsskydd än förädlarrätt ha rätt att fortsätta att göra detta utan att tillämpa denna konvention på dessa sorter.

b) En stat som utnyttjar denna rätt skall vid tidpunkten för deponering av sitt instrument rörande ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning meddela generalsekreteraren därom. Samma stat får när som helst dra tillbaka detta meddelande.

Artikel 36 Meddelande rörande lagstiftning och de växtsläkten och växtarter som skyddas; upplysningar som skall publiceras

1. [ Första underrättelse ] När en stat eller en mellanstatlig organisation deponerar sitt instrument om ratifikation, antagande eller godkännande av eller anslutning till denna konvention skall den tillställa generalsekreteraren

i) dess lagstiftning rörande förädlarrätt, och

ii) en förteckning över de växtsläkten och växtarter på vilka den från den dag då den blir bunden av denna konvention kommer att tillämpa konventionens bestämmelser.

2. [ Underrättelse om ändringar ] Varje fördragsslutande part skall omgående meddela generalsekreteraren om

i) eventuella ändringar i dess lagstiftning som reglerar förädlarrätten, och

ii) eventuell utvidgning av tillämpningen av denna konvention till andra växtsläkten och växtarter.

3. [ Publicering av upplysningarna ] Generalsekreteraren skall på grundval av de underrättelser som han mottar från den berörda fördragsslutande parten publicera upplysningar om

i) den lagstiftning som reglerar förädlarrätten och eventuella ändringar i den lagstiftningen, och

ii) den förteckning över växtsläkten och växtarter som avses i punkt 1 ii och den eventuella utvidgning som avses i punkt 2 ii.

Artikel 37 Ikraftträdande; stängning av tidigare akter

1. [ Första ikraftträdande ] Denna konvention träder i kraft en månad efter det att fem stater har deponerat sina instrument rörande ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning, under förutsättning att minst tre av dessa instrument har deponerats av stater som är parter i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt.

2. [ Efterföljande ikraftträdande ] En stat som inte omfattas av punkt 1 eller en mellanstatlig organisation skall bli bunden av denna konvention en månad efter den dag då den deponerade sitt instrument rörande ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning.

3. [ Stängning av 1978 års akt ] Ett instrument rörande anslutning till 1978 års akt får inte deponeras efter det att denna konvention träder i kraft enligt punkt 1, med undantag för stater, som i överensstämmelse med FN:s generalförsamlings fastställda praxis betraktas som utvecklingsländer, vilka får deponera ett sådant instrument fram till den 31 december 1995, och övriga stater som får deponera ett sådant instrument fram till den 31 december 1993, även om denna konvention träder i kraft före denna dag.

Artikel 38 Revidering av konventionen

1. [ Konferens ] Denna konvention får revideras av en konferens av unionsmedlemmarna. Rådet skall besluta om sammankallandet av en sådan konferens.

2. [ Beslutsmässighet och majoritet ] Konferensen skall vara beslutsmässig endast om minst hälften av unionsstaterna är företrädda vid konferensen. För antagande av en revidering skall tre fjärdedels majoritet krävas av de unionsstater som deltar och röstar i konferensen.

Artikel 39 Uppsägning

1. [ Meddelanden ] En fördragsslutande part får säga upp denna konvention genom meddelande till generalsekreteraren. Generalsekreteraren skall omgående underrätta alla unionsmedlemmar om att han har mottagit detta meddelande.

2. [ Tidigare akter ] Meddelande om uppsägning av denna konvention skall även anses utgöra meddelande om uppsägning av tidigare akter som den fördragsslutande part som säger upp denna konvention är bunden av.

3. [ Tidpunkt för ikraftträdande ] Uppsägningen träder i kraft vid utgången av det kalenderår som följer det år under vilket generalsekreteraren mottog meddelandet.

4. [ Förvärvade rättigheter ] Uppsägningen skall inte inverka på de rättigheter som har förvärvats för en sort på grund av denna konvention eller tidigare akter före den dag då uppsägningen träder i kraft.

Artikel 40 Upprätthållande av äldre rättigheter

Denna konvention skall inte begränsa de rättigheter för förädlare som förut har förvärvats enligt de fördragsslutande parternas lagstiftning eller med stöd av en tidigare akt eller en annan överenskommelse än denna konvention mellan unionsmedlemmarna.

Artikel 41 Konventionens ursprungliga och officiella texter

1. [ Original ] Denna konvention skall undertecknas i ett originalexemplar på engelska, franska och tyska språken; vid bristande överensstämmelser mellan dessa texter har den franska texten vitsord. Detta exemplar skall deponeras hos generalsekreteraren.

2. [ Officiella texter ] Efter överläggningar med de berörda regeringarna skall generalsekreteraren upprätta officiella texter på arabiska, nederländska, italienska, japanska och spanska språken och på de ytterligare språk som rådet beslutar.

Artikel 42 Depositariens uppgifter

1. [ Överlämnande av kopior ] Generalsekreteraren skall överlämna två bestyrkta kopior av denna konvention till alla stater och mellanstatliga organisationer som var företrädda vid den diplomatiska konferens som antog konventionen och till varje annan stat eller mellanstatlig organisation som begär det.

2. [ Registrering ] Generalsekreteraren skall låta registrera denna konvention hos Förenta Nationernas sekretariat.

Resolution om artikel 14.5

Diplomatkonferensen för revidering av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter som hölls från och med den 4 mars till och med den 19 mars 1991 uppmanar UPOV:s generalsekreterare att omedelbart efter konferensen inleda arbetet med upprättande av utkast till standardriktlinjer om väsentligen avledda sorter, vilka skall antas av UPOV:s råd.

Rekommendation om artikel 15.2

Diplomatkonferensen rekommenderar att bestämmelserna i artikel 15.2 i den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter av den 2 december 1961, reviderad i Genève den 10 november 1972, den 23 oktober 1978 och den 19 mars 1991, inte bör förstås så, att den är avsedd att medge möjlighet att utvidga det förfarande som vanligen benämns ” farmer’s privilege ” till att även omfatta sektorer inom jordbruk och trädgårdsodling där ett sådant förfarande inte är sedvanligt på den berörda fördragsslutande partens territorium.

Gemensamt uttalande om artikel 34

Diplomatkonferensen uppmärksammade och godtog en förklaring från den danska delegationen och en förklaring från den nederländska delegationen enligt vilka den konvention som diplomatkonferensen antagit inte när Danmark eller Nederländerna ratificerat, antagit, godkänt eller tillträtt den automatiskt blir tillämplig, för Danmarks vidkommande, på Grönland och Färöarna, eller, för Nederländernas vidkommande, på Aruba och Nederländska Antillerna. Konventionen kommer bara att vara tillämplig på dessa territorier om och när Danmark respektive Nederländerna uttryckligen anmäler detta till Generalsekreteraren.

BILAGA II

Uttalande av Europeiska gemenskapen

Följande uttalande skall fogas till det anslutningsinstrument som deponeras hos UPOV:s generalsekreterare:

”Med avseende på artikel 29.7 i UPOV-konventionen kommer gemenskapen att frivilligt betala fem bidragsenheter till UPOV:s budget i enlighet med artikel 29.3 b, med verkan från och med budgetperioden 2005”.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

+++++ TABLE +++++

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

Chapter 17 04 — FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

ARTICLE 17 04 09 — INTERNATIONAL AFFAIRS IN THE FIELD OF FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): 1.032 € million for commitment

2.2. Period of application:

2005 - 2010

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

€ million ( to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

X Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

X Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

(NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.)

(€ million to one decimal place)

+++++ TABLE +++++

4. LEGAL BASIS

Art. 37 in conjunction with Art. 300 of the EC Treaty

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention [1]

5.1.1. Objectives pursued

The main activities of the International Union for the Protection of New Varieties of Plants (UPOV) are concerned with promoting international harmonisation and cooperation in the introduction of plant variety protection legislation. Harmonisation is enhanced, firstly, through specific activities undertaken within UPOV leading to recommendations and model agreements and forms and, secondly, through the fact that UPOV serves as a forum to exchange views and share experiences. UPOV has established a detailed set of general principles for the conduct of the examination of plant varieties; their use also extends to national listing and seed certification. The Council of UPOV consists of the representatives of the members of the Union. Certain intergovernmental organisations, such as the Community, may become members.

Council Regulation (EC) No 2100/94 of 27 July 1994 on Community Plant Variety Rights, as last amended by Council Regulation (EC) No 873/2004 of 29 April 2004, has established a Community system of plant variety rights. The Community Plant Variety Office (CPVO) implements and applies the system for the protection of plant variety rights on a Community level. The CPVO is a Community institution that has been operating since 27 April 1995. Any individual plant breeder or breeding company whose domicile or headquarters is located in the European Union can apply.

Through improved arrangements on an international level the Community and its Member States would be able to further minimise the cost of operating their protection systems. Obtaining protection in several countries by individual plant breeders and breeding companies throughout the Union at relatively low cost depends on suitable international agreements. The direct involvement of the Community is widely considered as an important step in this direction.

As the 1991 Act of the UPOV Convention provides for the possibility of accession to UPOV by intergovernmental organisations, the Community should be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV; the Commission would ensure the Community Plant Variety Office being associated in this respect. For political reasons it is also important that the Community pays contributions on a voluntary basis, in accordance with Article 29 (7) of the UPOV Convention, taking into account the contributions paid by its Member States.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

Article 34 (1) (b) of the UPOV Convention introduced that intergovernmental organisation having competence in respect of matters governed by the Convention and having their own legislation providing for the grant and protection of breeders’ rights binding on all its Member States, may become party to the UPOV Convention. This would permit the European Community to accede to UPOV.

Under Article 34 (3) of the UPOV Convention a member candidate shall, before depositing its instrument of accession, ask the UPOV Council to advise it in respect of the conformity of its laws with the provisions of the Convention; on 1 April 1997 the European Community has asked such advice in respect of Council Regulation (EC) No 2100/94 and its implementing acts; on 29 April 1997 the UPOV Council adopted a decision embodying a positive advice.

The accession of the European Community to the UPOV Convention is necessary in order to fully exercise the rights conferred by this Convention to the parties thereto, and also to be recognised as a member of the international society bound by the obligations laid down in this Convention; all citizens of the European Community would enjoy, as a consequence of Community membership, the same treatment including the right of access to variety protection in other UPOV members as are accorded to nationals of such other members; the acceptance of the obligations ensures at the same time the fulfilment of obligations laid down in other international agreements, and in particular those of Article 27 (3) of the WTO-Treaty on Intellectual Property Rights Systems (TRIPS Agreement).

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

Not applicable

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Community will be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV. The Community Plant Variety Office will be associated in this respect.

The Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV annual budget (for the 2004 budgetary period one unit corresponds to 53,641 Swiss Francs).

5.3. Methods of implementation

For each budgetary period, UPOV calculates the amount corresponding to one unit its members contribute to the budget. The amount of the contribution of each member is obtained by multiplying the amount corresponding to one contribution unit by the number of contribution units applicable to that member. Although intergovernmental organisations are not obliged to pay contributions to the organisation the Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV budget, corresponding to the amount provided by the largest EU Member States (see list).

EU Member States’ contributions to the 2004 budget of UPOV (53,641 CHF/unit):

+++++ TABLE +++++

Based on the situation UPOV members contribute to the budget in 2004, five units would correspond to 171,877. A decision on adjustment for the budget period 2005 will be taken in autumn 2004.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

(The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

7.1. Impact on human resources

+++++ TABLE +++++

7.2. Overall financial impact of human resources

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.

+++++ TABLE +++++

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Commission will represent the Community at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

No evaluation planned.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Not applicable.

[1] For further information, see separate explanatory note.

[2] For further information, see separate explanatory note.