Europeiska struktur- och investeringsfonderna 2014–2020

2016 års sammanfattande rapport av de årliga programgenomföranderapporterna

för genomförandet 2014–2015

1.Inledning

Samtidigt som det finns tecken på en ekonomisk återhämtning står många medlemsstater fortfarande inför en skör tillväxt och strukturella svagheter. Det finns kvarvarande ekonomiska och sociala skillnader mellan och inom medlemsstaterna, och investeringarna ligger fortfarande på en lägre nivå än före krisen. Den nya generationen av program inom ramen för de europeiska struktur och investeringsfonderna (ESI-fonderna) 2014–2020 skapar stora möjligheter för att stödja tillväxt, sysselsättning och strukturomvandling med offentliga och privata investeringar.

Sammanlagda investeringar till ett värde av 638 miljarder euro 2014–2020, ungefär en miljon utvalda projekt till ett värde av 58,8 miljarder euro (hade redan ökat till 128,8 miljarder euro hösten 2016), 274 000 företag som får stöd. 2,7 miljoner människor som får stöd i sitt sökande efter arbete eller utbildning, och investeringar för att öka den biologiska mångfalden i 11,1 miljoner hektar jordbruksmark. Detta är några av de preliminära resultat som framkommer av de årliga genomföranderapporter för 2016 som medlemsstaterna har lämnat in om genomförandet av ESI-fonderna under planeringsperiodens första två år.

Resultatet av förhandlingarna med alla medlemsstater om partnerskapsöverenskommelser och partnerskapsprogram sammanfattades i meddelandet Investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag i december 2015. Där beskrevs också hur ESI-fonderna väntades bidra till EU:s tillväxtstrategi, investeringsplanen för Europa och till hanteringen av strukturella utmaningar och reformer i medlemsstaterna. ESI-fonderna bidrar också direkt till kommissionens politiska prioriteringar.

Den här rapporten är den första i en serie av årliga rapporter till EU:s institutioner om genomförandet av ESI-fonderna. Denna granskning sker mot bakgrund av de stora nyheter som infördes 2014 för att förbättra kvaliteten i utgifterna, t.ex. tematisk koncentration, starkare kopplingar till ekonomisk styrning, förhandsvillkor, ökat resultatfokus och bättre mekanismer för resultatmätning. Rapporten uppfyller två formella krav: a) att sammanfatta 2016 års genomföranderapporter om de 533 programmen som medlemsstaterna och regionerna har lämnat in för perioden 2014–2015 och b) att sammanfatta de tillgängliga utvärderingarna av dessa program.

Den sammanfattar uppgifter om projekturval och indikatorer för resultat på plats och om medlemsstaternas och regionernas utarbetande av tilldelningsmekanismer. Rapporten är ett komplement till den tekniska analys som gjordes i maj 2016 utifrån ett EU-budgetperspektiv av ESI-fondernas genomförande av budgeten.

I avsnitt 2 ger vi en översikt över genomförandeprocessen fram till utgången av 2015 och beskriver ansträngningar för att skapa sunda strategier och mekanismer för att få fram effektiva investeringar. I avsnitt 3 ger vi en mer detaljerad presentation av framstegen inom de viktigaste tematiska områdena. I avsnitt 4 sammanfattar vi det pågående arbetet för att åstadkomma en stark utvärdering av genomförandet av politiken.

2.Översikt över ansträngningarna för att planera ESI-fonderna och snabbt få i gång investeringarna

Under 2014 och 2015 hade de nationella och regionala myndigheterna tre primära mål: a) att slutföra förhandlingarna och se till att de nya programmen antogs, b) att inleda de nya programmen och c) att framgångsrikt slutföra genomförandet av programmen för perioden 2007–2013.

Att den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 antogs så sent fick efterverkningar för antagandet av lagstiftningen för ESI-fonderna. Processen för att godkänna programmen för 2014–2020 och vilka resultat som väntades av dem presenterades i december 2015. Vid utgången av 2014 hade 220 program antagits. Majoriteten – 313 program – blev dock klara under 2015, och 181 blev klara först under andra halvåret. Det innebar att även om majoriteten av de program som antogs 2015 har rapporterat om framsteg, höll många fortfarande på med att välja sina första projekt vid utgången av 2015.

ESI-fondernas program för perioden 2014–2020 har ett större fokus på resultat, insyn och ansvar: fram till 2023 kommer alla program att lämna in årliga genomföranderapporter som ska innehålla en detaljerad och kvantifierad beskrivning av framstegen i förhållande till ekonomi, utfall och förväntat resultat. Därmed är programmet tydligt anpassat till initiativet ”En resultatinriktad EU-budget”.

2.1.Översikt över framstegen i genomförandet

ESI-fondernas plattform för öppna data har uppdaterats så att den visar den finansiella volymen av projekturvalet samt prognoser och resultat för de gemensamma indikatorer som programmen har rapporterat om i 2016 års genomföranderapporter.

2.1.1.Finansiell översikt

När det gäller EU:s utbetalningar till medlemsstaterna hade sammanlagt 15,4 miljarder euro betalats ut vid utgången av 2015. Detta motsvarade 13,8 % av EU:s åtaganden för 2014 och 2015 och bestod till övervägande del av förskottsfinansiering.

I 2016 års genomföranderapporter, som omfattar åren 2014 och 2015, har medlemsstaterna informerat kommissionen om de finansiella anslagen till de utvalda projekten. Den sammanlagda volymen för de projekt som hade valts ut för att få stöd uppgick till 58,8 miljarder euro, vilket motsvarar 9,2 % av den totala investeringsvolym som planerats för perioden 2014–2020. EU:s bidrag till de utvalda projekten beräknas till 41,8 miljarder euro. Fördelningen av utvalda projekt per tematiskt mål som har anmälts av medlemsstaterna vid utgången av 2015 visas i tabell 1.

Tabell 1: Totala kostnader för utvalda projekt per tematiskt mål (miljoner euro) och projekturval vid utgången av 2015