EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.01.1997 
KOM(96) 672 slutlig 
RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN 
om genomförandet 
av de åtgärder som vidtagits for främjande av de mänskliga rättigheterna och 
demokratiseringen 
(1995) 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
FÖRORD 
A. PRIORITERADE ÅTGÄRDSINRIKTNINGAR VID UTNYTTJANDET AV DE 
FINANSIELLA RESURSERNA 
Inledning 
I. Tematiskt tillvägagångssätt 
1.1 Stöd till demokratiseringsprocessen, inbegripet anordnandet av fria och regelbundna val 
1.2 Främjande och förstärkning av rättsstaten 
1.2.1 Stöd till parlamentarisk verksamhet 
1.2.2 Förstärkning av rättssystemet och dess oberoende 
1.2.3 Rättsligt bistånd som avser skydd av samhälleliga och politiska friheter 
1.2.4 Stöd till statliga institutioner för försvar och främjande av mänskliga rättigheter 
1.2.5 Insyn i den offentliga förvaltningen 
1.3 Främjande av ett pluralistiskt civilt samhälle 
1.3.1 Främjande av oberoende, pluralistiska och ansvarskännande medier, 
stöd till yttrande- och pressfrihet 
a) Ekonomiskt och finansiellt stöd till medier för deras överlevnad 
b) Stöd till oberoende informationskällor 
c) Utveckling av oberoende medier 
d) Ökad medvetenhet om mediernas betydelse i samhället 
e) Förstärkning av mediernas professionella kompetens 
J) Rättsligt bistånd och övervakning av medier 
g) Främjande av ytttrandefriheten 
1.3.2 Utbi ldning och ökad medvetenhet om mänskliga rättigheter 
1.3.3 Främjande av lika möjligheter och icke-diskriminerande praxis 
1.3.4 Förstärkning av icke-statliga organisationer, lokala sammanslutningar och grupper 
1.4 Stöd till lortroendeskapande åtgärder som är avsedda att återställa freden i ett land 
1.4.1 Att förebygga konflikter 
1.4.2 Stöd till åtgärder som syftar till att motverka avsaknaden av rättsliga påföljder för 
personersom ligger bakom allvarliga kränkningar av den humanitära rätten och de 
mänskliga rättigheterna 
1.4.3 Stöd till nationella insatser som syftar till att främja ett underordnande av de väpnade 
styrkornaunder de civila myndigheterna 
1.5 Initiativ som riktar sig till vissa målgrupper 
1.5.1 Grupper som kräver särskilt skydd 
a) Barn 
b) Nationella minoriteter 
c) Urbefolkningar 
d) Flyktingar och lordrivna personer personer 
e) Interner 
0 Tortyroffer 
1.5.2 Grupper som prioriteras i fråga om åtgärder lör skydd och ökad medvetenhet 
a) Kvinnor 
b) Journalister och andra yrkesverksamma inom medierna 
c) Domare, advokater och andra anställda inom rättsväsendet samt 
kriminalvårdspersonal 
d) Väpnade styrkor, poliskår och säkerhetspolis 
II. Geografiskt tillvägagångssätt 
2.1 Utvecklingsländer (med undantag av Latinamerika) 
. Afrika, Västindien, Stilla havet 
. Nordafrika 
. Mellanöstern 
. Asien 
2.2 Latinamerika 
2.3 Central- och Östeuropa, OSS-länderna samt Mongoliet 
2.4 F.d. Jugoslavien (med undantag av Slovenien) 
2.5 Turkiet 
B. ASPEKTER PÅ FÖRFARANDET FÖR FINANSIERING AV 
ÅTGÄRDER SOM FRÄMJAR MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER 
OCH DEMOKRATI 
1. Samordning 
2. Insyn 
3. Lffcktivitet 
* Fastställande av stödmottagare och projekt 
* Uppföljning och utvärdering av projekt 
* Relationer till internationella och regionala organisationer 
SLUTSATS 
BILAGA I: Presentation av budgetposter och andra tillgängliga finansiella resurser 
för att främja mänskliga rättigheter och demokratiska principer 
BILAGA II: Presentation av gemensamma arbetsgruppen för mänskliga rättigheter 
FÖRORD 
I denna rapport, som är den tredje i sitt slag1, redogörs för de huvudsakliga riktlinjer som 
budgetåret 1995 följts vid utnyttjandet av de tillgängliga finansiella resurserna inom ramen 
för det europeiska initiativet för demokrati och skydd av mänskliga rättigheter (kapitel B7-
52 i gemenskapens budget). Initiativet syftar till förverkligande av fördragets mål för 
utveckling och förstärkning av demokratin och rättsstaten samt iakttagandet av mänskliga 
rättigheter och grundläggande friheter2. Detta initiativ, som lanserades år 1994 av Europa­
parlamentet för att uppnå samordning och effektivitet för åtgärderna på detta område, 
omfattar alla de budgetposter som direkt berörs av främjandet av mänskliga rättigheter och 
demokratiska principer. 
Även andra resurser från anslagen till bistånd och till finansiellt och tekniskt samarbete 
liksom övriga instrument gör det möjligt att i stor utsträckning bidra till målet mänskliga 
rättigheter och demokrati. Det är inte möjligt att i denna rapport uttömmande redogöra för 
samtliga dessa resurser, men några viktiga exempel kommer att nämnas längre fram. 
Rapporten har utarbetats inom ramen för gemensamma arbetsgruppen för mänskliga 
rättigheter3 och beskriver arbetet med att fastställa ett gemensamt föri^lningssätt i fråga 
om riktlinjer och kriterier för granskning och urval av projekt. Det gemensamma arbetet 
har resulterat i utarbetandet av ett utkast till meddelande med titeln "Europeiska unionen 
och externa aspekter på politiken avseende mänskliga rättigheter: från Romfördraget till 
Maastrichtfördraget och vidare", vilket antogs av kommissionen den 22 november 1995. 
Det referensdokumentet möjliggjorde fördjupade överväganden om kommissionens instru­
ment och målsättningar i frågan, med hänsyn till de internationella förbindelsernas aktuella 
utveckling och till att nya frågor uppstår samt målgruppens betydelse för en demokratisk 
utveckling i olika samhällen. 
Rapporten är uppbyggd så att de riktlinjer som följts vid utnyttjandet av de finansiella 
resurserna presenteras ur dels tematisk, dels geografisk synvinkel. De uppgifter som 
framgår av rapporten kompletterar övriga rapporter på samma teman, särskilt de årliga 
rapporterna om genomförandet av resolutionen utfärdad den 28 november 1991 av rådet 
och medlemsstaterna, församlade i rådet, om mänskliga rättigheter, demokrati och 
utveckling samt de särskilda rapporterna för varje budgetpost. 
1 Rapport om utnyttjandet av finansiella resurser för att försvara mänskliga rättigheter och demokratisering (åren 1992-
93) - 26.3.1993 - DOCF FR/242/242847.GH, PE 207.805 - Rapport om geiwrnförandet av åtgärder för att främja 
mänskliga rättigheter och demokratisering under år 1994 - 12 juli 1995 - KOM(95) 191 slutlig. 
2 Artikel J 1.2 femte stycket om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken; artikel 130u.2 i Fördraget om 
Europeiska unionen om gemenskapens politik för utvecklingssamarbete; artiklarna F.l och F.2 i de gemensamma 
bestämmelserna; artikel 8-8e om uniommedborgarskap. 
3 Gruppens uppdrag beskrivs i bilaga 2. 
A. PRIORITERADE ÅTGÄRDSINRIKININGAR VID UTNYTTJANDET 
AV DE FINANSIELLA RESURSERNA 
Inledning 
Europeiska unionens åtgärder omfattas av Förenta nationemas stadga och den universella 
deklarationen om mänskliga rättigheter, vilken kompletteras av de två internationella 
överenskommelserna om samhälleliga och politiska rättigheter samt ekonomiska, sociala 
och kulturella rättigheter. Unionens åtgärder baseras också på de åtaganden som framgår 
av de viktigaste internationella och regionala rattsinstrumenten för skydd av de mänskliga 
rättigheterna. De prioriteringar som det internationella samfundet fastställde i 
slutdeklarationen och åtgärdsprogrammet vid den internationella konferensen om mänskliga 
rättigheter (juni 1993 i Wien) utgör de åtgärdsramar som är en av Europeiska unionens 
främsta inspirationskällor. Andra internationella konferenser som koncentreras på särskilda 
teman eller befolkningsgrupper och som förekommit allt oftare de senaste åren4 har också 
möjliggjort fördjupade överväganden och fastställande av mål för verksamheten. 
På grundval av detta vägleds kommissionen i sina åtgärder av de allmänna riktlinjer som 
innebär att ett positivt och integrerat tillvägagångssätt främjas och som understryker det nät 
av samverkande åtgärder som sammanför mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling. 
Tillvägagångssättet omfattar både de särskilda budgetposter som på förslag av 
Europaparlamentet år 1994 för första gången sammanfördes till ett särskilt kapitel (B7-52), 
och finansieringskällorna för utvecklingssamarbete och tekniskt bistånd, samt de budget­
poster som inte omfattas av kapitel B7-52 och som avser skydd för de mänskliga 
rättigheterna. Till dessa resurser kommer anslag för genomförandet av gemensamma 
åtgärder vilka beslutas inom ramen för den "gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken" 
(underavsnitt B8), varav en betydande del anslagits till stöd för demokratiseringsprocessen. 
I detta sammanhang genomförs åtgärderna enligt huvudinriktningar och prioriteringar som 
beaktar behoven i och kännetecknen för respektive berört land. 
De främsta deltagarna i gemenskapens åtgärder är staterna, som direkt ansvarar för 
demokratins uppbyggnad och för att mänskliga rättigheter respekteras. Därför är det viktigt 
att bibehålla och fördjupa dialogen med de olika statliga instanserna och nationella institu­
tionerna, i syfte att fastställa gemensamma prioriteringar och att på grundval av dessa 
utarbeta konkreta åtgärdsprogram. Detta krav är också betydelsefullt inom ramen för det 
gynnade partnerskap som Europeiska gemenskapen upprätthåller med olika grupperingar 
i det civila samhället, särskilt de icke-statliga organisationerna, vars bidrag till uppbygg­
naden, konsolideringen och försvaret av rättsstaten har avgörande betydelse. Under de 
senaste åren har partnerskapet utvidgats till nya åtgärdsområden, t.ex. försvar av utsatta 
gruppers rättigheter, främjandet av demokratiska friheter och stöd till demokratiserings­
processen. 
4 Ar 1995: Köpenhamn, om social utveckling (mars 1995); kvinnokonferensen i Peking (september 1995). 
5 
f)c internationella relationernas utveekling, framväxandet av nya teman liksom den ökade 
betydelse som fästs vid den förebyggande aspekten på åtgärderna till förmån för mänskliga 
rättigheter och demokratiska principer har fatt Europeiska unionens kommission att fördjupa 
sina överväganden om instrumenten och målen för verksamheten. Under år 1995 har detta 
kommit till uttryck genom särskilda initiativ, särskilt när det gäller frågan om klausuler om 
"mänskliga rättigheter" i avtal, vilken gett upphov till ett av rådet godkänt meddelande från 
kommissionen som formellt fastställer regelverket i denna fråga och därmed förstärker den 
rättsliga räckvidden av den avtalsbestämmelse om mänskliga rättigheter och demokratiska 
principer som införs i alla nya utkast till direktiv för avtalsförhandlingar med tredje land. 
Genom att i november 1995 anta ett meddelande med titeln "Europeiska unionen och de yttre 
aspektema på politiken för mänskliga rättigheter: från Romfördraget till Maastrichtfördragct 
och vidare" inledde kommissionen den första etappen av en rad åtgärder som syftar till alt 
uppfylla ordförande Santers åtagande om att i sin verksamhet prioritera mänskliga rättigheter. 
Detta var första gången som kommissionen uttalade sig utförligt om konsekvenserna av det 
tema som Maastrichtfördraget placerar bland de främsta målen för den gemensamma utrikes-
och säkerhetspolitiken liksom för gemenskapens politik för utvecklingssamarbete. Med 
utgångspunkt i regelverket redogörs i dokumentet för riktlinjerna inför framtiden och det 
anges vilken inriktning man skall följa för att uppnå konkreta lösningar som förstärker 
samordningen och effekten av gemenskapens åtgärder, synliggör dessa och ger temat 
mänskliga rättigheter en konkret gemenskapsprägel. 
Denna rapport har omstrukturerats för att bättre motsvara kravet på en sammanhängande 
helhet. I syfte att åskådliggöra de gemensamma riktlinjer som följts vid utnyttjandet av de 
finansiella resurserna för målet mänskliga rättigheter och demokratisering har rapporten 
strukturerats enligt teman och geografiska regioner. Denna presentation gör det möjligt alt 
redogöra för de hinder man mött och eventuellt föreslå lösningar. 
I. TEMATISKT TILLVÄGAGÅNGSSÄTT 
Uppgifterna nedan åskådliggör den inriktning som följts vid utnyttjandet av budgetposterna i 
kapitel B7-52 och kompletteras med några viktiga exempel på åtgärder som fått stöd från 
andra finansiella resurser som påverkar målet mänskliga rättigheter. Det bör dock framhållas 
att kapitel B7-52 är avsett att fungera som katalysator och gynna stöd till nyskapande initiativ 
med stimulerande effekt som, i händelse av positiva resultat, är avsedda att reproduceras i 
större skala inom ramen för andra finansieringsinstrument. De beståndsdelar som redovisas 
nedan bör bedömas ur denna synvinkel. 
1.1 Stöd till demokratiseringsprocessen, inbegripet anordnandet av fria och regel­
bundna val 
Stöd till demokratiseringsproeessen utgör ett nytt tema inom den övergripande ramen för 
samarbetet lör att lörstärka rättsstaten och de demokratiska friheterna. Utvecklingen av denna 
typ av stödåtgärder hänger samman med det internationella samfundets ökade 
mcdvclcnhctom att det är nödvändigt att genomföra uppföljande och stimulerande åtgärder 
pä ett tidigt stadium. 
En avgörande beståndsdel i detta tillvägagångssätt är bistånd i samband med allmänna val 
vilket har en positiv effekt särskilt när det gäller att inge befolkningen förtroende, samt 
dessutom har stor politisk effekt och får större uppmärksamhet än traditionella initiativ. 
Under perioden 1990-1995 tillhandahöll Europeiska gemenskapen/unionen med hjälp av 
specialiserade organ huvudsakligen tekniskt bistånd till 44 länder. En rad åtgärder som knyts 
till såväl skedet före som skedet efter valet har under några år utvecklats och fördjupats lör 
att bidra till att skapa förutsättningar för en övergång till demokrati och för en förankring av 
denna under perioden efter valet. Det handlar speciellt om särskilt stöd till ett oberoende 
rättsväsende, det civila samhällets framväxt, inbegripet kvinnornas deltagande i val (både 
som kandidater och som informerade väljare), ökad medvetenhet hos medierna samt 
utbildning i samhällsfrågor och utformning av parlamentariska strukturer. 
Den inneboende politiska dimensionen hos denna typ av stödåtgärder resulterade i att tre av 
de första gemensamma åtgärder som Europeiska unionen beslutat med stöd av den nya 
"gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken" avsåg bistånd i samband med allmänna val: 
Ryssland (december 1993), Sydafrika (maj 1994) och stöd till fredsprocessen i Mellanöstern 
(april 1994). Dessa olika stödåtgärder har gett en egen identitet till unionens stöd i samband 
med allmänna val. 
År 1995 var denna typ av åtgärder fortfarande en av de viktigaste beståndsdelarna i den 
externa samarbetspolitiken till förmån för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. 
Kapitel B7-52 bidrog med nära 5,2 miljoner ecu till finansiering av åtgärder med anknytning 
antingen till punktinsatser i samband med allmänna val eller till förankring av de 
demokratiska värderingar som ligger till grund för valförfarandet. Andra 
finansieringsinstrument som hänförs till anslagen för finansiellt och tekniskt bistånd och 
samarbete samt övriga instrument bidrar också till genomförandet av åtgärder som avser stöd 
till demokratiseringsprocessen. Lomékonventionens särskilda finansieringsinstrument gör det 
därför möjligt att med avsevärda belopp finansiera ett materiellt och tekniskt bistånd i 
samband med förberedelsen och anordnandet av allmänna val. Under budgetåret 1995 fick 
sex länder (Kenya, Benin, Uganda, Sierra Leone, Tchad och Haiti) sådant bistånd inom 
ramen för sina respektive nationella riktprogram med sammanlagt 4,34 miljoner ecu. 
Denna stödtyp avser huvudsakligen de länder som är parter i Lomékonventionen (Afrika, 
Västindien och Stilla havet) samt länderna i Central- och Sydamerika. Anordnandet av lokala 
val, parlamentsval (juni 1995) samt presidentval (december 1995) i Haiti fick det största 
finansiella bidraget från kapitel B7-52. Vissa av stödåtgärderna i samband med allmänna val 
inriktas huvudsakligen på att finansiera förberedande åtgärder för att tillgodose de särskilda 
materiella eller tekniska behoven i samband med förberedelsen, anordnandet eller 
övervakningen av valförfarandet: upprättandet av ett centralt datoriserat 
väljarregister inför det palestinska rådsvalet; i Ghana tryckning av affischer och en hand­
ledning avsedd för personer som tjänstgör vid valbyråerna samt anskaffande av en el-
generator till valkommissionens huvudkontor. 
Tillhandahållandet av basutrustning och -material i samband med allmänna val kan i före­
kommande fall ske med hjälp av tekniska rådgivare (t.ex. i Haiti) som har i uppdrag att 
verkställa och övervaka valen eller genomföra utvärderingsuppdrag i ett tidigt skede av val­
förfarandet. Exempelvis fick i Zaire en grupp experter i uppdrag att hjälpa den nationella val­
kommissionen att sätta igång arbetet samt att underlätta samordningen av initiativ för att 
finansiera valet. 
Mediernas roll vid allmänna val illustrerades år 1995 av de åtgärder som genomfördes för att 
främja och stärka medierna. I Moçambique gavs, i samband med lokala val, gemenskapsstöd 
till ett projekt som särskilt syftade till att stärka medierna på landsbygden. Inom ramen för ett 
program avsett att främja deltagandet i den demokratiska processen på Kap Verdeöarna 
beviljades ett särskilt stöd till radioutsändningar på temat demokrati. Medierna bör också 
ägnas särskild uppmärksamhet med hänsyn till deras ofta avgörande betydelse för 
valresultatet. Vid de palestinska valen beviljades stöd till ett särskilt projekt lor 
medieövervakning som syftade till att mäta de viktigaste mediemas oberoende, kvaliteten på 
deras bevakning av valet samt alla partiers lika tillgång till medierna. Ett liknande projekt, 
som beviljades stöd inom ramen för Phare-programmet för demokrati i samband med 
parlaments- och presidentvalen i Rumänien, gav upphov till undersökningar (en rättslig och 
politisk granskning av mediemas ställning) och övervakning (kvalitativ och kvantitativ 
analys av mediemas deltagande i valkampanjen). Med hjälp av ett stöd som gavs inom ramen 
för Tacisprogrammet för demokrati till ett specialiserat organ genomfördes även åtgärder för 
medieövervakning i Vitryssland (parlamentsval), Arménien (parlamentsval samt 
folkomröstning om grundlagen), Georgien (parlaments- och presidentval), Azerbajdzjan 
(parlamentsval samt folkomröstning om den nya grundlagen) samt Ryssland (parlamentsval). 
År 1995 syftade många åtgärder till att göra de politiska strukturerna redo för allmänna val. 
I Panama beviljades ett särskilt stöd till modernisering av de politiska partierna samt 
assimilering av de värderingar och förfaranden som hänger samman med den demokratiska 
processen. Tonvikten läggs också vid åtgärder avsedda att konsolidera en lyckad övergång 
till ett demokratiskt system. Så sker framför allt i Latinamerika, där projekten syftar till att 
stimulera till deltagande i det politiska livet samt till utövande av de politiska rättigheterna i 
syfte att motverka ett tilltagande ointresse hos ungdomar för den medborgerliga rättighet som 
ett allmänt val innebär. Av det skälet beviljades i Chile stöd till en åtgärd avsedd att stimulera 
ungdomar att registrera sig som väljare. Målet att konsolidera de fall där övergången till 
demokrati har lyckats har en särprägel i Ryssland, där det särskilda stödet till övervakning av 
parlamentsvalet i december 1995 ledde till inrättandet av Europeiska unionens rådgivande 
valenhel, som huvudsakligen har i uppdrag att underlätta genomförandet av uppgifterna lör 
medlemsstaternas observatörer, nämligen att tillhandahålla nödvändig expertis och informa­
tion, att säkerställa utbildning av valövervakare och att bistå vid samordningen av obser­
vatörernas geografiska spridning. 
Utövandet av rätten att rösta i allmänna val ger uttryck för fredstanken samtidigt som det är 
ett led i demokratiseringsprocessen. Det palestinska rådsvalet var ett led i fredsprocessen i 
Mellanöstern, och därför antog Europeiska unionens råd i april 1994 en gemensam åtgärd 
genom vilken unionen åtog sig att genomföra ett samordnat stödprogram för att förbereda 
och övervaka de palestinska valen. Europeiska gemenskapens tekniska bistånd med hjälp av 
anslag för samarbete - motsvarande sammanlagt cirka 7,6 miljoner ecu - har möjliggjort 
bidrag till förberedelseåtgärder inför allmänna val, t.ex. utformning av vallagar, inrättande av 
valbyråer på nationell och lokal nivå, inrättande av ett presskontor, indelning i valkretsar, 
anordnande av en allmän upplysningskampanj, utbildning av valförrättare och 
tillhandahållande av material (valsedlar m.m.). Europeiska unionen, som i september 1995 
ombads delta i den internationella övervakningen av det palestinska valet och att samordna 
detta, beslutade i nära samarbete med medlemsstaterna att skicka 300 observatörer och att 
inrätta en europeisk valenhet med uppdrag att samordna den internationella övervakningen. 
Mot bakgrund av Europeiska gemenskapens/unionens allt större roll i samband med åtgärder 
för valövervakning gavs stöd till två pilotprojekt för fördjupade överväganden i fråga om de 
olika aspektema vid förberedelsen och anordnandet av dessa åtgärder, särskilt behovet av att 
standardisera förfarandet för urval, utbildning och fördelning av observatörer. 
1.2 Främjande och förstärkning av rättsstaten 
Upprättandet eller konsolideringen av rättsstaten är en utvecklingsprocess som kräver djup­
gående lagstiftningsreformer och politiska reformer, särskilt för att säkerställa rättsväsendets 
överhöghet, domstolamas oberoende, insyn i beslutsprocessen och upprättandet av ett 
rättssystem som tillhandahåller lämpliga rättsliga garantier för att medborgarnas rättigheter 
skall respekteras. Många länder har sedan början av 1990-talet inlett den processen, och 
många av dem genomgår för närvarande en avgörande period i sin utveckling, vilket 
förklarar att nära 20 % av anslagen inom ramen för det europeiska initiativet för främjande av 
mänskliga rättigheter och demokrati år 1995 avsattes till åtgärder avsedda att följa upp och 
påskynda de pågående reformprocesserna. 
1.2.1 Stöd till parlamentarisk verksamhet 
Att stödja parlamentariska institutioner och parlamentarisk praxis och stimulera den lag­
stiftande kapaciteten utgör nyckelfaktorer för att övergången till demokrati skall bli fram­
gångsrik. De många olika parlamentariska traditionerna i medlemsstaterna är ett viktigt 
redskap när det gäller åtgärder i samband med överföring av kunskaper, know-how och 
information, vilket är en väsentlig del av samarbetet på detta område. De åtgärder som lår 
stöd skiljer sig beroende pä demokratiseringsnivå, särskilt beroende på om det finns en 
parlamentarisk tradition eller ej. I unga, fortfarande sårbara, demokratier läggs tonvikten vid 
grundläggande utbildning av parlamentariker och deras personal i olika delar av den 
lagstiftande verksamheten (Mocambique) liksom vid tillhandahållandet av basmaterial och -
utrustning som är oumbärlig för att parlamenten skall fungera (Burkina Faso, Komorema). 
Andra åtgärder syftar till att konsolidera de parlamentariska strukturerna, särskilt genom att 
utveckla nät för handelsutbyte och samarbete. I december 1995 inleddes tack vare ett stöd 
som beviljades inom ramen för Tacisprogrammet för demokrati ett program för utbildning av 
parlamentariker i Ukraina som också avsåg samarbetsförbindelser med parlamenten i 
Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket, samt med Europaparlamentet. 
En annan viktig aspekt är att, med iakttagande av neutralitetsprincipen, stödja moderni­
seringen av det partipolitiska systemet (Panama, den latinamerikanska regionen). Andra 
åtgärder avser stöd till utveckling av lagstiftningsstrategier i samband med särskilda teman i 
det berörda landet eller den berörda regionen. Sålunda beviljades stöd till en rad seminarier i 
Östeuropa där frågor som exempelvis decentralisering, etnisk mångfald och gräns­
överskridande samhällen behandlades. Behovet av att verka för demokratiemas framtid har 
resulterat i att projekten målinriktats på att utbilda nya generationer politiker. Så är fallet i ett 
stödprojekt i Rumänien som tillhandahåller utbildningsmoduler, särskilt vad gäller 
valförfarande, ledning av de politiska partierna samt regeringsstrukturerna. 
1.2.2 Förstärkning av rättssystemet och dess oberoende 
Stöd som syftar till att förstärka eller omstrukturera rättssystemen tar en allt större andel av 
gemenskapsbudgeten. Stöd beviljas i krissituationer för att tillgodose grundläggande behov i 
fråga om rättsväsende men också på lång sikt i syfte att förstärka de rättsliga instanserna i 
deras roll som övervakare av de demokratiska friheterna. 
De stora bristema i rättssystemet visar sig främst genom en oroväckande stor överbeläggning 
i fängelserna och de omänskliga förhållandena där. Den allvarliga situationen i Rwanda - där 
kraven på att rättvisa skipas är avgörande för att återställa förtroendet och konsolidera freden 
i landet - har fått det internationella samfundet att vidta åtgärder, och en av dessa är 
inrättandet i oktober 1994 av den internationella tribunalen för Rwanda. Som komplement till 
de åtgärder som genomförts i form av tekniskt bistånd har insatser för att återupprätta 
rättsväsendet i Rwanda fått stöd inom ramen för det europeiska initiativet för främjande av 
mänskliga rättigheter och demokratisering. Stödprogrammet för återuppbyggnad av 
rättssystemet i Rwanda omfattar två delar, varav den ena avser inrättandet av en fond för 
rättshjälp och rådgivning som möjliggör rättslig kontinuitet, i syfte att säkerställa att 600 
drabbade familjer som överlevt får juridiskt biträde, och den andra omfattar en rad seminarier 
för utbildning och vidareutbildning av advokater och domare. Ett annat projekt syftar till att 
ge personal i rättsväsendet (främst domare och åklagare) grundläggande utbildning samt att 
täcka kostnaderna för inköp av administrativ utrustning till förstainstansrätterna. Dessutom 
har stöd beviljats till att i Arusha (Tanzania) anordna den första utbildningsomgången vid 
den internationella skolan för straffrätt och mänskliga rättigheter som omfattar 30 jurister, 
advokater och juridikstudenter Trän Europa (10) och Afrika (20) i syfte att göra dessa bekanta 
med normerna och mekanismerna lor skydd av mänskliga rättigheter i allmänhet, och 
funktionen hos den internationella tribunalen för Rwanda i synnerhet. Mot bakgrund av den 
mänskliga tragedi som situationen i de rwandiska fängelserna innebär har också anslag till 
humanitärt bistånd tilldelats inom ramen för återupprättandet av rättssystemet i Rwanda i 
syfte att stödja särskilda åtgärder, nämligen upprättandet av en kortregister över de intagna i 
fyra fängelser för att förhindra godtyckliga arresteringar och häktningar, besök hos de intagna 
samt grundläggande hälsovård for dem. 
Även andra länder med stora behov på det rättsliga området har fått stöd till projekt som 
målinriktats pä särskilda aspekter. Exempelvis har den del av Guineas program för mänskliga 
10 
rättigheter som syftar till att göra straffsystemet humanare helt och hållet finansierats genom 
gemenskapsbudgeten. Vidare har Haiti beviljats ett stödprogram - vars innehåll fastställdes 
på grundval av slutsatserna från en utvärderingsdelegation - som omfattar en liknande del 
(tillhandahållande av utrustning och material), till vilket bland annat kommer en åtgärd för 
juridiskt biträde till intagna och utsändande av tekniska experter som skall utbilda 
domstolssekreterare. I Palestina säkerställs genom ett rättsligt biståndsprojekt uppföljning av 
personer som arresterats i hemlighet, genom att juridisk rådgivning ges i olika situationer, 
inte bara straffrättsligt utan även administrativt och socialt (anordnande av efterforskningar 
efter personer, återförening av familjer, frågor om bosättning, tillstånd att resa in i och ut ur 
territorier, förbättrade förhållanden i häkten m.m.). Samtidigt får genom en annan åtgärd de 
palestinier som är bosatta på ockuperade områden och som torterats efter arrestering 
möjlighet att vidta rättsliga åtgärder. En annan särskild åtgärd avser de marktvister i Brasilien 
som ger upphov till många kränkningar av de mänskliga rättigheterna; det handlar om ett 
program lor rättsligt bistånd for att väcka talan på detta område, och projektet innehåller 
också ett avsnitt om att bilda fackföreningar. 
Kampen mot avsaknaden av rättsliga påföljder för personer som ligger bakom allvarliga 
kränkningar av den humanitära rätten eller de mänskliga rättigheterna är avgörande lör att 
rättssystemen skall vara trovärdiga och för att återställa förtroende och fred i ett land. Denna 
aspekt förekommer särskilt i projekten i Latinamerika och Västindien, exempelvis genom ett 
program för rättsligt stöd till Haiti, genom vilket stöd ges till den nationella kommissionen 
för sanning och rättvisa. Politiskt och socialt våld som särskilt drabbar barn och intagna har 
resulterat i stöd till projekt som syftar till att förstärka rätten till offentlig försvarare 
(Ecuador), särskilt till förmån för minderåriga (Peru), stöd för särskilda mekanismer som 
exempelvis "Försvarare av mänskliga rättigheter" (Guatemala, El Salvador) eller "freds­
domare" (Peru), fördjupade överväganden och ökad medvetenhet om dessa frågor och 
främjande av grundläggande straffrättsliga principer inom ramen för de reformer som 
genomförs (Chile, Uruguay). 
Frågan om dödsstraff, som är av stort intresse för Europaparlamentet, har resulterat i ett 
initiativ för att avskaffa dödsstraffet i muslimska länder vilket fått gemenskapsstöd, i form av 
ett praktikprogram för studenter, universitetsanställda och praktiserande jurister hos 
advokater som i USA och Västindien arbetar med brottmål där dödsstraff utdömts. Ett annat 
projekt i Västindien avser en undersökning av 70 dödsdömda, i syfte att starta lämpliga 
överklagandetorfaranden på inhemsk och internationell nivå. 
En förstärkning av rättsväsendet är en prioritering i många länder som ägnar särskild 
uppmärksamhet ät att modernisera rättsväsendet och rättssystemet liksom att satsa mer på 
utbildning av anställda inom rättsväsende och kriminalvård. Mot denna bakgrund möjliggör 
kapitel B7-52 stöd till forsknings- och analysprojekt som syftar till att stärka i processen för 
att anpassa de rättsliga strukturerna till rättsstatens principer. 
11 
De huvudsakliga principerna i detta avseende är frågan om överbeläggning i fängelser, 
processen för anpassning av det straffrättsliga systemet (särskilt reformer av förfarandet i 
brottmål) och en förstärkning av rätten till offentlig försvarare. Detta sker exempelvis i 
Ecuador i form av stöd till utarbetandet av ett tekniskt och juridiskt program på det 
straffrättsliga området eller genom utveckling på regional nivå av en vetenskaplig analys av 
frågan om överbeläggning i fängelser för vuxna och minderåriga. 
Gemenskapsbudgeten möjliggör särskilt avsevärda bidrag till initiativ av institutionell 
karaktär som baseras på ursprungliga rättsliga traditioner, särskilt i Latinamerika. Det stöd 
som ges inriktas på infrastrukturer för information, bistånd och utbildning, t.ex. rättsbyrån lor 
försvar av mänskliga rättigheter i Guatemala, "Defensoria del Pueblo" i Colombia. 
"Institucion del Defensor del Pueblo" i Panama och "Officina del Conciliador" i Guatemala. 
Andra åtgärder avser en förstärkning av ministerierna, antingen med hjälp av tekniskt bistånd 
(Honduras) eller mer specifikt genom stöd till utbildningsåtgärder (Guatemala). Samtidigt 
läggs tonvikten vid ett regionalt tillvägagångssätt som gör det möjligt att organisera 
erfarenhetsutbyte och gemensamma utbildningsseminarier, att konsolidera de nationella och 
regionala näten och att öka insynen i institutionerna. Enligt detta tillvägagångssätt drivs ett 
stort program i Centralamerika som omfattar olika kompletterande avsnitt, t.ex. rättsligt 
bistånd, utbildning i mänskliga rättigheter och spridning av information om skydd av 
grundläggande rättigheter. Detta program omfattar också uppföljning av fall som tas upp vid 
den interamerikanska domstolen för mänskliga rättigheter. Inom ramen lör ett projekt som 
omfattar 11 länder i Centralamerika hälls en rad seminarier som sammanför domare, åklagare 
och advokater för ändamålet att, utöver åtgärder för information och ökad medvetenhet, 
mångfaldiga de rättsliga utbildningsprogrammen i respektive berört land. Detta program gör 
det också möjligt att förbättra den rättsliga dokumentationen i de olika länderna. I Peru 
tillförs från gemenskapsbudgeten stöd till ett utbildningsprogram som avser 168 
fredsdomare. 
Flera projekt kombinerar avsnitt som ägnas åt forskning med moduler för utbildning och 
ökad medvetenhet som inriktas både på domare, advokater och tjänstemän i rättsväsendet och 
på medborgarna i allmänhet. På området yrkesutbildning omfattar det beviljade stödet också 
nya metoder, t.ex. inom ett projekt som genomförts av advokatsamfundet i Izmir i Turkiet 
och som knyter teoretisk utbildning till konkreta erfarenheter i stadens mindre gynnade 
stadsdelar. Andra projekt för rättsligt samarbete i strikt bemärkelse omfattar studiebesök som 
möjliggör praktiska jämförande undersökningar som syftar till att öka medvetenheten om de 
juridiska professionemas oberoende (Ryssland, Albanien). 
Inom gemenskapen beviljades gemenskapsstöd till nyskapande initiativ, och bland dessa kan 
nämnas en åtgärd som syftar till upprättandet av ett nät av tvåspråkiga jurister som rättsligt 
kan löreträda unionsmedborgama i ett annat land inom unionen än det där de är medborgare. 
1.2.3 Rättsligt bistånd som avser skydd av samhälleliga och politiska friheter 
Skyddet av samhälleliga och politiska friheter kräver särskilda åtgärder som syftar till att 
göra rättssystemet förenligt med de demokratiska principerna och rättsstaten. Det handlar 
särskilt om att tillhandahålla erforderlig expertis och tekniskt bistånd för att väl genomföra de 
reformer som är nödvändiga lör den demokratiska utvecklingen i de berörda samhällena. 
12 
Detta är ett än så länge föga utvecklat samarbetsområde trots att det ingår i 
sammansättningen av många projekt. 
Inom ramen för Phareprogrammet för demokrati ges tekniskt bistånd för en översyn av 
straffrätten och de straffrättsliga förfarandena i Ukraina. Denna åtgärd omfattar också ett 
avsnitt med utbildning som ges av europeiska experter i syfte att utbilda lärare, särskilt om de 
nya lagarna. Vad gäller ett mycket ambitiöst stödprogram i Eritrea för utarbetandet av en 
grundlag innebar tillvägagångssättet huvudsakligen stimulans till en bred samhällsdebatt och 
främjande av erfarenhetsutbyte i syfte att uppnå nationellt samförstånd om grundlagens 
innehåll. En åtgärd som genomfördes i Malawi syftade särskilt till att lägga fram forslag till 
översyn av samtliga lagtexter som strider mot de grundlagsenliga garantier och inter­
nationella normer i fråga om yttrandefrihet som landet undertecknat. 
1.2.4 Stöd Ull statliga institutioner för försvar och främjande av mänskliga rättigheter 
Inom ramen för sina internationella förpliktelser är staten främst ansvarig för att dess 
medborgares mänskliga rättigheter iakttas och främjas. Denna roll begränsar sig inte bara till 
utarbetandet och tillämpningen av rättsregler utan den omfattar också mer specifika åtgärder, 
särskilt i fråga om skydd, stöd och utbildning. Det handlar om att ge institutionellt bistånd 
vid utövandet av rätten till iorsvar eller att stödja företag som sprider kännedom om och 
främjar mänskliga rättigheter. 
Mot bakgrund av detta har avsevärt stöd getts till exempelvis den interamerikanska 
domstolen för mänskliga rättigheter, det enda rättsliga organet med regional jurisdiktion i 
dessa frågor, i syfte att möjliggöra för domstolen att utveckla ett system för att offentliggöra 
sina avgöranden, arkivera sina dokument och öka kvaliteten på utrustningen. Ett 
gemenskapsbidrag möjliggjorde också anordnandet av den första interkontinentala 
konferensen som förenade samtliga institutioner för skydd och främjande av mänskliga 
rättigheter frän tre kontinenter (Afrika, Amerika och Europa). 
1.2.5 Insyn i den offentliga förvaltningen 
Insyn och ansvarstagande är centrala begrepp i det demokratiska livet. De understryker 
samtidigt kravet på insyn i den offentliga förvaltningen och medborgarnas deltagande i 
beslutsprocessen på lokal nivå. 
Mänga projekt, särskilt inom ramen lör Phare- och Tacisprogrammen lör demokrati, bidrar 
till all främja demokratiska system lör lokall självstyre tack vare utbildningsåtgärder, 
erfarenhetsutbyte, upprättande av databaser och informationsnät och med hjälp av fördjupade 
överväganden om utövandet av lokal demokrati. Man prioriterar åtgärder som kombinerar 
kompletterande åtgärdsmetoder som särskilt möjliggör att öka betydelsen av samverkan 
mellan det civila samhället och den offentliga sektorn i fråga om gemensamma mål. Ett av de 
projekt som lär stöd baseras pä ett gränsöverskridande partnerskap mellan Polen och Ukraina 
som införlivar åtgärder med anknytning till en ömsesidig förstärkning av de lokala 
myndigheternas effektivitet, inom ramen för ett samarbete mellan aktörer i de båda länderna 
som lår stöd från Europeiska unionen. En annan åtgärd, som baseras på erfarenheter från 
Tyskland och Portugal, syftar till att göra de lokala politiker som valdes i de första fria valen i 
13 
Bulgarien och Slovakien medvetna om olika aspekter av demokratisk praxis. Mot liknande 
bakgrund fick ett program för utbildning av lokala rådgivare i hela Tanzania 
gemenskapsstöd. 
Gemenskapsbudgeten har också möjliggjort stöd till initiativ som centreras kring reformer av 
statsapparaten och dess förvaltning. Inom ramen för Tacisprogrammet för demokrati omfattar 
ett program i samråd med Europarådet för mänskliga rättigheter olika åtgärder som syftar till 
att förbättra funktionen inom nyckelsektorer i Ukrainas offentliga förvaltning. Programmet 
omfattar olika delar som avser en reform av rättsväsendet, förbättring av 
rättstillämpningssystemet, utbildning av lokalt ansvariga personer och direkt bistånd till 
justitieministeriet. 
Bland åtgärder för att öka medvetenheten kan nämnas det stöd som beviljats för att i Syd­
afrika anordna ett regionalt seminarium på temat "korruption, demokrati och mänskliga 
rättigheter" i södra Afrika, vilket huvudsakligen inriktas på att hos de ansvariga politikerna 
och i det civila samhället öka medvetenheten om betydelsen av att bekämpa korruptionen. 
1.3 Främjande av ett pluralistiskt civilt samhälle 
Demokratiseringsprocessen utgår från utvecklingen av demokratiska traditioner som baseras 
på pluralism, tolerans och medborgarnas delaktighet. Kapitel B7-52 ger stort utrymme lör 
åtgärder som syftar till att diversifiera och intensifiera den "sociala struktur" som 
kännetecknar en demokrati genom att stimulera utövandet av demokratiska friheter, 
befolkningens delaktighet och inrättandet av dynamiska former for solidaritet. 
1.3.1 Främjande av oberoende, pluralistiska och ansvarskännande medier, stöd till 
yttrande- och pressfrihet 
Yttrandefriheten handlar både om rätten att uttrycka individuella åsikter och rätten att ta emot 
information och idéer samt om friheten att vidarebefordra dessa. Mediemas växande roll när 
det gäller den allmänna opinionsbildningen och främjandet av demokratiska värderingar gör 
dem till den första måltavlan för förtryckarregimer. Detta tar sig uttryck i hot och trakasserier 
mot journalister samt hinder av rättslig, ekonomisk eller kommersiell karaktär, både mot 
mediemas oberoende ställning och friheten att sprida information. 
Inom ramen lör det europeiska initiativet för främjande av mänskliga rättigheter har cirka 7 
miljoner ecu, fördelade pä 85 projekt, tilldelats for försvar och främjande av yttrandefriheten, 
särskilt rätten till fri och oberoende information. 
a) Ekonomiskt och finansiellt stöd till medier för deras överlevnad 
Särskilt i republikerna i f.d. Jugoslavien bidrog stödet i hög grad till att tillgodose mediemas 
akuta behov genom att de gavs både finansiellt och ekonomiskt stöd samt logistikstöd och 
tekniskt bistånd. Det var fråga om en stor satsning, eftersom det gällde att bevara regionens 
enda kvarvarande verkligt fria rum. Mediernas oerhört svåra situation berodde på att 
myndigheterna i stor omfattning ställde upp hinder mot deras spridning och mottagning, 
vilket innebar alt det för många av dem handlade om överlevnad. 
14 
En stor del av gemenskapsstödet gick till att tillhandahålla den basutrustning som var 
nödvändig för att verksamheten skulle kunna fortsätta liksom de resurser som var oumbärliga 
för att den oberoende pressens och etermediemas finansiella jämvikt skulle upprätthållas. 
Den oberoende dagstidningen "Nasa Borba" blev en symbol för pressfrihet i Belgrad; den 
grundades i början av året av journalister som friställts från tidningen "Borba", som över­
tagits av myndigheterna, och gynnades under den första tiden av ett finansiellt stöd till 300 
ton papper för att säkerställa tidningens dagliga utgivning. På motsvarande grunder bidrog 
kommissionen till inrättandet av en särskild fond för att täcka de angelägna och punktvisa 
behov som regionens övriga medier stod inför. 
h) Stöd till oberoende informationskällor 
Mediernas oberoende baseras på fri informationsspridning och fri tillgång till informa­
tionskällor. I f.d. Jugoslavien har några projekt kunnat stödja nyhetsbyråer som t.ex. BETA, 
den viktigaste oberoende nyhetsbyrån i Serbien, den nya byrån Montena Fax i Montenegro 
och den lilla men produktiva nyhetsbyrån Stina, som tillhandahåller information till 
oberoende medier i Kroatien. Omfattande stöd har också beviljats till regionala byråer i f.d. 
Jugoslavien från en internationell nyhetsbyrå som förmedlar information pä elektronisk väg 
från en centraldator i Paris. Ett annat projekt som får gemenskapsstöd avser inrättandet av en 
elektronisk tidning, ansluten till Internet, som skall sprida information från oberoende källor. 
Denna typ av åtgärder gör det möjligt att kringgå de hinder som myndigheterna ställer upp 
mot spridning av tryckta och audiovisuella medier. 
c) Utveckling av oberoende medier 
Gemenskapsstödet syftar också till att utveckla medierna genom att göra det möjligt för dessa 
att anskaffa tekniska hjälpmedel och personal som kan utvidga läse- respektive lyssnar- eller 
tittarkretsen (papper, tryckerimateriel, informationsmaterial, grafisk utrustning, utrustning 
som möjliggör satellitsändningar, hyra av telefonlinjer, ökad sändningskapacitet, fordon lör 
reportage eller för säkerställande av distribution, distributionskostnader, löner till 
journalisterna m.m.). Inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen för demokrati ägnas 
uppmärksamhet särskilt åt processen för mediemas tekniska och rättsliga anpassning till ett 
marknadsekonomiskt system. I detta avseende omfattar utbildningsåtgärderna avsnitt som 
avser jämförande analyser av lagstiftning, överföring av know-how och ökad medvetenhet 
om modern kommunikationsteknik. Ett nytt projekt som bedrivs i Ryssland och som riktar 
sig till yrkesverksamma inom medier kombinerar teknisk utbildning med erfarenhetsutbyte i 
fråga om fackliga förhandlingar i underhållningsbranschen. 
Man prioriterar också projekt som är direkt hänförliga till främjandet av pluralism. I f.d. 
Jugoslavien handlar detta särskilt om projekt som syftar till inrättande av en mängetnisk läse-
, lyssnar- eller tittarkrets, t.ex. med hjälp av spridning pä flera språk (översättningar, textning, 
startande av nya kanaler som är verksamma på andra befolkningsgruppers språk m.m.), 
utvidgning av det geografiska spridningsområdet eller beaktande av diversitet i program­
innehållet. 
d) Ökad medvetenhet om mediernas betydelse i samhället 
Mot samma bakgrund ges stort utrymme åt projekt som tydliggör mediemas betydelse i 
samhället, i synnerhet deras särskilda ansvar i den demokratiska utvecklingen. Företräde har 
getts åt stöd till publikationer som bidrar till att göra de demokratiska värderingarna allmänt 
15 
kända och att fördöma kränkningar av dessa, även när detta delvis hänger samman med 
mediemas roll. I detta avseende bör man framhålla betydelsen av projekt som syftar till att 
bekämpa utvecklingen av "hatmedier", vilka under yttrandefrihetens täckmantel propagerar 
för etniskt eller religiöst hat och extrema åsikter av olika slag. I Burundi avser ett avsnitt i ett 
gemenskapsstött projekt nödbistånd till oberoende medier, vars inriktning är att motverka 
medier som sprider extrema budskap och slagord. I Belgrad fick presscentret stöd som 
inriktats på genomförandet av ett projekt gällande mediemas ansvar vid spridningen av 
hatbudskap. Kommissionen bidrog också till att oberoende journalister - som avskedats från 
statskontrollerade medier - producerade en dokumentär TV-film om den statliga 
propagandans betydelse både före och under kriget. 
e) Förstärkning av mediemas professionella kompetens 
Mediemas oberoende, pluralism och trovärdighet i allmänna opinionens ögon baseras i hög 
grad på professional i smen hos de personer som påtar sig ansvaret för detta. Teknisk 
utbildning liksom undervisning i yrkesetik har ägt rum inom ramen lör särskilda åtgärder. 
Exempelvis genomfördes med hjälp av UNESCO ett program lör utbildning av journalister 
och tekniker som arbetar lör den oberoende TV-stationcn Studio B i Belgrad. I Senegal 
planeras ett seminarium om granskning av hur journalistutbildningen i Afrika kan stimuleras. 
I Ghana bedrivs ett tvåårigt program för journalistutbildning. I olika regioner i Latinamerika 
bedrivs program för utbildning och ökad medvetenhet om mänskliga rättigheter hos studenter 
och yrkesverksamma inom medier. Många utbildningsprogram har också genomförts inom 
ramen för Phare- och Tacisprogrammen för demokrati (bl.a. i Albanien, Tjeckien, Ukraina, 
Ryssland och Mongoliet). 
Det är mycket viktigt att stödja journalisternas yrkesorganisationer för att förbättra deras 
sociala status, yrkesmässiga sammanhållning och försvaret av deras intressen. I södra Afrika 
har ett omfattande program, "Medier för demokrati", resulterat i åtgärder som syftar till att 
förstärka eller inrätta nationella och regionala sammanslutningar av journalister som omfattas 
av de övergripande ramarna för en professionalisering av mediesektorn. 
Med hänsyn till mediernas särskilda roll vid fria val behandlar utbildningsprogrammen 
särskilt till temat fria val. Sä är fallet i ett initiativ som innebar en nyskapande utbildning lör 
15 portugisiskspräkiga afrikanska journalister som knöts till portugisiska kolleger under 
mediebevakningen av valen i Portugal. Detta gällde också en utbildning i valbevakning 
avsedd för journalister i Mongoliet inför presidentvalet 1996. 
./) Rättsligt bistånd och övervakning av medier 
Det är av avgörande betydelse att yttrandefriheten säkerställs inte bara genom grundlagen 
utan också i samtliga lagtexter och förordningar, i enlighet med de internationella reglerna i 
frågan. Gemenskapsbudgeten gör det möjligt att ge stöd till många projekt som avser översyn 
och utarbetande av lagstiftning i fråga om pressfrihet (Burundi, Latinamerika, Central- och 
Östeuropa, Albanien, Mongoliet). Detta sker i form av stöd till utarbetandet av pressregler, 
etiska regler och regelverk för radiosändningar. Åtgärder för övervakning av medier med 
hjälp av inrättandet av vamingssystem eller särskilda biståndsmetoder (särskilt i Burundi och 
f.d. Jugoslavien) gör det möjligt att ge stöd direkt till nationella, regionala och internationella 
medier och organisationer för försvar av yttrandefriheten. För detta ändamål beviljades stöd 
till arbetet vid Europeiska stiftelsen lör yttrandefriheten som år 1995, tack vare detta stöd, 
gav ut en andra rapport om hur långt den demokratiska processen kommit i 14 länder i 
Central- och Östeuropa. 
g) Främjande av yttrandefriheten 
Yttrandefriheten gäller alla medborgare och begränsar sig inte till mediemas oberoende. 
Därför ges gemenskapsstöd till projekt som möjliggör en jämförande analys av lagstiftningen 
om yttrandefriheten eller som innebär nyskapande åtgärder för att säkerställa skydd av 
förföljda författare med hjälp av inrättandet av ett internationellt nät av tillflyktsorter. 
1.3.2 Utbildning och ökad medvetenhet om mänskliga rättigheter 
Utbildning och ökad medvetenhet gör det möjligt inte bara att överföra information och 
kunskaper utan också att väcka alla människors förmåga att skapa, handla och delta. Den 
mångfaldigande effekten av utbildning och yrkesutbildning är ett särskilt effektivt instrument 
när det gäller att främja de mänskliga rättigheterna. En utbildningsdel ingår i många av de 
projekt som finansieras genom gemenskapsbudgeten. Utbildning anses också vara ett 
instrument som främjar de mest utsatta grupperna i samhället samt ett viktigt hjälpmedel för 
att motverka rasism och främlingsfientlighet. Under det första året av det årtionde för 
utbildning om mänskliga rättigheter som Förenta nationerna förkunnat gavs från kapitel B7-
52 bidrag på närmare 10 miljoner ecu till åtgärder som med hjälp av utbildning och 
yrkesutbildning syftade till att demokratisera det civila samhället. 
Gemenskapsstödet har i första hand bidragit till utvecklingen av undervisning, forskning och 
utbildning om mänskliga rättigheter, särskilt genom att stödja utveckling av lämpligt 
undervisningsmaterial och inrättande av informationsnät om mänskliga rättigheter. 
Inrättandet i Moskva av ett centrum för publikationer om mänskliga rättigheter i syfte att 
sprida information till icke-statliga organisationer och att ge dessa praktiskt bistånd får därför 
gemenskapsstöd. I syfte att göra de mänskliga rättigheterna mer allmänt kända och sprida 
information om begreppet har stöd också beviljats till ett nyskapande initiativ som avser 
utvecklingen av ett multimedialt informationsprogram i Hongkong som omfattar en databas 
över de internationella instrumenten för skydd av mänskliga rättigheter samt 
utbildningsprogram och pedagogiska spel om mänskliga rättigheter. Ett annat projekt i 
Hongkong avser produktion av utbildningsmaterial av olika slag på kinesiska om de 
mänskliga rättigheterna. I Centralamerika ges stöd till utarbetandet av metoder och 
utbildningsprogram avsedda för utbildning av lärare i mänskliga rättigheter som tillhör 
organisationer som är aktiva på detta område. I Guatemala har två program för utbildning och 
ökad medvetenhet lått gemenskapsstöd, varav det ena inriktas på utbildning i olika frågor 
kring lokala människorättsgrupper och det andra riktar sig till allmänheten. I Afrika har stora 
informationskampanjer för ökad medvetenhet samt utbildningsseminarier för lärare (Burundi, 
Guinea, Guinea-Bissau, Djibouti, Centralafrikanska republiken) genomförts antingen på 
platsen eller i Europa, och dessa kampanjer har också fått gemenskapsbidrag. Projekt som 
knyter samman temat mänskliga rättigheter med största möjliga spridning av information om 
Europeiska unionen, dess verksamhet och dess åtaganden har, i strävan efter uppmärksamhet, 
lått gemenskapsstöd. Ett projekt i Central- och Östeuropa syftar till att göra debatten om 
Europa, i vilken parlamentariker, universitetsanställda, ansvariga inom icke-statliga 
organisationer och företrädare lör gemenskapens institutioner deltar, till en katalysator lör 
utvecklingen av demokratiska traditioner i regionen. 
17 
Projekt med utbildningsinslag, särskilt i Afrika och Centralamerika, tydliggör det ömsesidiga 
beroendet mellan fred och iakttagande av de mänskliga rättigheterna och de demokratiska 
principerna. Detta gäller två program för ökad medvetenhet i Somalia och El Salvador, en 
åtgärd som avser genomförandet och spridningen av videokassetter på temat fred och 
försoning i Rwanda och Burundi liksom ett nyskapande initiativ som genomförts på Väst­
banken och i Gazaområdet i syfte att underlätta en fredlig samexistens med hjälp av 
utbildningsåtgärder. I enlighet med fredstemat ger kommissionen också stöd till anordnandet 
av kurser avsedda för lärare, utbildare och personal vid icke-statliga organisationer. 
Gemenskapsbudgeten gör det möjligt att stödja åtgärder som avser demokratiseringen av 
samhällen på lokal nivå liksom utveckling av olika former för lokal demokrati. Inom ramen 
för Phare-programmet för demokrati ingår detta tema i program med mer långtgående mål i 
form av avsnitt som ägnas särskilt åt sambanden mellan lokal demokrati och arbetsmark­
nadens parter (Tjeckien) och som i samtals- eller utbildningsgrupper sammanför lokala ledare 
och ansvariga inom icke-statliga organisationer eller sammanslutningar som är verksamma 
lokalt (Polen). Ett projekt i Bosnien-Hercegovina belyser sammanhanget mellan frågor som 
gäller lokal demokrati och förekomsten av ett mångkulturellt samhälle. Inom ramen för 
projektet planeras utbildnings- och informationsåtgärder för att främja utvecklingen av 
demokratisk praxis på kommunal nivå (Tuzla). Ett annat tillvägagångssätt följs i ett projekt 
som genomförs i El Salvador. Syftet med detta är att med hjälp av utbildningsåtgärder 
förstärka handlingsförmågan hos företrädare för sektorer i det civila samhället som 
traditionellt är avskurna från beslutsprocessen. Det handlar om att bidra till att det ge de 
lokala befolkningarna kraften att framföra förslag som kan påverka den politiska och sociala 
processen. 
Utbildning är en prioriterad metod när det gäller att skydda och främja vissa samhälls­
gruppers villkor. Det handlar huvudsakligen om att på ett tidigt stadium bekämpa fördomar, 
som är grogrunden för diskriminering, våld och intolerans. Detta sker genom åtgärder som 
mål inriktas på utbildning i samhällsfrågor och undervisning om demokratiska värderingar 
som respekt för andra, delaktighet och pluralism för de yngsta. Stöd ges också till projekt 
som är särskilt avsedda för internerade och flyktingar med hjälp av utbildningsåtgärder som 
centreras kring de mål som är knutna till deras integration i samhället. Dessa åtgärder riktar 
sig bland annat till polispersonal, som ställs inför situationer där ett effektivt skydd för de 
mänskliga rättigheterna kräver iakttagande av fastställda beteendenormer. Vad gäller åtgärder 
som främjar kvinnor centreras tillvägagångssättet framför allt på att bekämpa diskriminering 
av kvinnor samt att framhålla deras betydelse i samhället. Utbildning och yrkesutbildning är 
också prioriterade åtgärdsmetoder för att främja ursprungsbefolkningars rättigheter och 
skydda personer som utsatts för extremt våld. 
1.3.3 Främjande av lika möjligheter och icke-diskriminerande praxis 
Alla människors lika rättigheter och värde är en grundpelare i varje system för skydd av 
grundläggande rättigheter. Detta synsätt har gradvis kompletterats med en större 
uppmärksamhet inte bara på olika grupper i samhället som är särskilt utsatta utan också på 
olika sätt att säkerställa individuell utveckling och iakttagande av dessa rättigheter som en 
grundläggande förutsättning för demokrati. Både förebyggande och långsiktiga åtgärder är 
viktiga, och även bistånd till de drabbade har en stor plats bland de åtgärder som får stöd. 
Temat lika möjligheter har gett upphov till en lång rad olika initiativ, både i förhållande till 
tredje land och inom gemenskapens gränser. För detta ändamål är utbildning och ökad 
medvetenhet prioriterade metoder för att främja samhällets mest utsatta grupper och bekämpa 
olika former av intolerans. Rättsligt bistånd är också ett prioriterat hjälpmedel, vilket 
illustreras av ett projekt i Hongkong som i form av ett seminarium sprider viktig juridisk 
expertkunskap till jurister och ansvariga tjänstemän inom regeringar och icke-statliga 
organisationer i syfte att omsätta principerna om lika möjligheter i lagstiftning. 
Kapitel B7-52 har gjort det möjligt att i stor omfattning bidra till flera initiativ till förmån för 
skydd av kvinnor och främjande av deras betydelse i samhället och inom politiken. Dessa 
projekt är inriktade på orsakerna till diskrimineringen och de olika former av våld som 
kvinnor utsätts for, med hjälp av åtgärder för utbildning och ökad medvetenhet, förstärkning 
av icke-statliga organisationer, kvinnoorganisationer och organisationer som skyddar kvinnor 
som drabbats av våld. Gemenskapsbudgeten gör det också möjligt att stödja främjandet av 
lika möjligheter mellan kvinnor och män i Europeiska unionens medlemsstater. 
Åtgärderna på området för lika möjligheter vänder sig främst till de yngsta generationerna, 
och i många åtgärder beaktas denna dimension särskilt med hjälp av utbildningsverksamhet. 
De mål som eftersträvas avser olika skeden och aspekter av individens utveckling, oavsett 
om det handlar om att främja individens deltagande i det sociala, ekonomiska och politiska 
livet, skydd av individen eller rehabilitering efter våldssituationer. 
Intolerans och olika former av diskriminering som utövas mot vissa samhällsgrupper ger 
upphov till åtgärder enligt ett liknande tillvägagångssätt som skiljer mellan å ena sidan 
försvar och skydd av individernas rättigheter och å andra sidan främjande av deras roll i 
samhället. Projekt som avser flyktingar, fördrivna personer och nationella minoriteter, 
särskilt i Central- och Östeuropa, bedrivs enligt detta dubbla synsätt. Projekten gör det 
möjligt både att bekämpa diskriminering i gällande lagstiftning i de berörda ländenia och alt 
anordna kampanjer for information och ökad medvetenhet hos allmänheten i syfte att 
undanröja fördomar. 
Inom gemenskapen utgör kampen mot rasism och främlingsfientlighet ett gensvar på de 
omfattande rasistiska och främlingsfientliga tilldragelserna på den europeiska kontinenten de 
senaste åren. Kampen har en europeisk dimension som kompletterar de nationella åtgärderna 
på detta område och uppmanar till en samordnad åtgärd från internationella och regionala 
organisationer som är aktiva pä detta område. Den har fått gemenskapens institutioner och 
medlemsstaterna att förena sig i kampen. Den övergripande strategi som antogs vid 
Europarådets toppmöte i Wien ställde upp handlingsramar som resulterade i fördjupade 
diskussioner om vilka metoder som skall användas. En rådgivande kommitté, sammansatt av 
framträdande personer, fick i uppdrag av Europeiska rådet i Korfu (juni 1994) att formulera 
rekommendationer för samarbete mellan regeringar och olika samhällsaktörer. I juni 1995 
inbjöds kommittén att, i direkt samarbete med Europarådet, undersöka om ett europeiskt 
centrum lör övervakning av rasism och främlingsfientlighet kan inrättas. Parallellt med detta 
arbete genom tordes gemenskapsåtgärder som kompletterade medlemsstaternas, särskilt pä 
områdena utbildning, yrkesutbildning och medieinformation. Pilotprojekt som genomfördes 
av icke-statliga organisationer och invandrarorganisationer prioriterades. Ett nyskapande 
19 
initiativ genomfördes i form av projektet "Städer mot rasism" som syftade till att stödja ett 
begränsat antal lokala initiativ för att främja lokala partnerskap kring tre prioriterade teman: 
förebyggande av rasistiskt våld och ungdomsbrottslighet, utarbetande av en metod för 
övervakning av rasistiska händelser av flera organ samt främjande av medborgaransvar och 
lokal demokrati i mångkulturella samhällen. Gemenskapens åtgärdsprogram, särskilt pä 
området utbildning och ungdom (Leonardo, Socrates, Ungdom för Europa 111), information 
och kultur (Media II) bidrar också till att motverka olika former av intolerans. I december 
1995 antog kommissionen ett meddelande om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism 
som åtföljdes av ett förslag till rådet att utse år 1997 till "Europeiska året mot rasism". Texten 
syftar till en samordning av kommissionens åtgärder på området och till att beskriva den 
verksamhet som kommissionen har för avsikt att genomföra på området i framtiden. 
1.3.4 Förstärkning av icke-statliga organisationer, lokala sammanslutningar och grupper 
Partnerskap med olika instanser i det civila samhället, särskilt icke-statliga organisationer, 
lokala sammanslutningar och grupper som verkar för försvaret av mänskliga rättigheter, är 
avgörande för att de åtgärder som Europeiska gemenskapen stöder i fråga om mänskliga 
rättigheter skall bli framgångsrika. De icke-statliga organisationemas deltagande vid 
genomförandet av åtgärder för att främja samhälleliga och politiska rättigheter, t.ex. 
ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har gradvis ökat och utvidgats till nya 
åtgärdsområden, t.ex. försvar av utsatta grupper, främjande av demokratiska friheter och stöd 
till processen med fria val. Parallellt ges ett omfattande stöd till inrättandet och 
konsolideringen av icke-statliga organisationer i deras egenskap av viktiga beståndsdelar i ett 
pluralistiskt och demokratiskt civilt samhälle. 
Åtskilliga av de åtgärder gom får stöd från gemenskapsbudgeten på området mänskliga rättig­
heter och demokratisering vänder sig till den icke-statliga sektorn genom dircktslöd och 
genom att anförtro denna genomförandet av projekt som motsvarar dess och Europeiska 
unionens prioriteringar. Med hänsyn till de icke-statliga organisationemas avgörande roll i 
demokratiseringsprocessen och för den sociala och ekonomiska utvecklingen ägnas en 
avsevärd andel av resurserna åt att förstärka och konsolidera de icke-statliga organisationerna 
och andra beståndsdelar i det civila samhället. Detta innebär huvudsakligen en förstärkning 
av de icke-statliga organisationemas strukturer, organisation och verksamhetskapacitet med 
hjälp av direktstöd eller utbildningsåtgärder som anpassas till deras behov och prioriteringar. 
Nyskapande åtgärder har genomförts, t.ex. i fallet med ett projekt i Kroatien som avsåg 
inrättandet av ett "Center för icke-statlig utveckling" som fick i uppdrag att öka de icke­
statliga organisationernas expertis genom att tillhandahålla utbildning, information och stöd i 
deras verksamhet. Det handlar om att därigenom skapa tomtsättningar som gör det möjligt 
lör den icke-statliga sektorn att basera sitt berättigande i samhället på kvaliteten i dess 
insatser och att bli självständig med hjälp av egna strukturer för utbildning, kommunikation 
och finansiering. 
Gemenskapsstödet till icke-statliga organisationer och till det civila samhället i stort omfattas 
av strävan efter kontinuitet. Ett avsevärt stöd har därför i Chile beviljats till inrättandet av ett 
nätverk av organisationer som tidigare fått stöd från gemenskapen. Detta projekt syftar 
särskilt till att förstärka kompetensnivån hos den personal som ansvarar för nätet i frågor som 
gäller demokratisk praxis. Ett stort stödprogram till utveckling av det civila samhället som 
20 
genomförts i arabvärlden och som innebär förstärkt kapacitet hos de icke-statliga 
organisationerna, särskilt med hjälp av utbildningsåtgärder, utgör den andra etappen i en 
åtgärd vars effekter är långsiktiga. De icke-statliga organisationemas särskilda egenskaper, 
som inte kan beaktas om endast en metod används, har resulterat i utarbetandet av metoder 
som medger en betydande flexibilitet för att tillgodose de icke-statliga organisationernas 
behov. Ett gemenskapsstöd har t.ex. gjort det möjligt att inrätta en särskild fond för 
genomförandet av mikroprojekt som avser försvar av de mänskliga rättigheterna. 
Stödet till demokratiseringen av det civila samhället tillämpas också på socioekonomiska 
strukturer som har en avgörande roll för den demokratiska utvecklingen i de berörda 
länderna. Inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen för demokrati har handelskamrarna i 
Slovenien och Ryssland fått ett program för omorganisering som åtföljs av beviljande av 
tekniskt bistånd, åtgärder för utbildning och utveckling av deras verksamhet, bland annat 
genom seminarier om demokrati och marknadsekonomi. Åtskilliga projekt som genomförts 
bland annat i baltstatema, Slovenien, Rumänien, Ryssland, Mongoliet och f.d. Jugoslavien 
vänder sig till fackföreningar, huvudsakligen i syfte att förstärka deras strukturer och att öka 
medvetenheten om deras ansvar i fråga om demokrati och marknadsekonomi. 
Stöd har också beviljats för att förstärka institutionella aktörer på lokal och nationell nivå 
som är verksamma med eller har ett särskilt ansvar för att främja iakttagandet av mänskliga 
rättigheter och demokratiska principer. Så är särskilt fallet i Latinamerika, där många projekt 
inriktas på stöd till lokala institutioner som har ett direkt ansvar inom rättsväsendet. Strävan 
efter att bringa åtgärderna närmare medborgarna, de problem som sysselsätter dem och deras 
förhoppningar är drivkraften i ett projekt i Costa Rica som förenar kampanjer för ökad 
medvetenhet och information om individens rättigheter med förstärkta nät för försvar av 
medborgarna och deltagande i olika aspekter av tillvaron lokalt. Samma förhållningssätt 
dominerar vid genomförandet av ett projekt i Centralamerika som bland annat inriktas på att 
funktionen hos nya system för offentlig förvaltning skall främjas av de icke-statliga 
organisationemas erfarenheter. 
Stöd till den icke-statliga sektorn ges på många olika åtgärdsområden. Det vänder sig både 
till organisationer som verkar för vissa samhällsgrupper och till sammanslutningar och 
grupper som förenats kring vissa frågor. Inför den internationella kvinnokonferensen gavs ett 
avsevärt stöd för att de icke-statliga organisationerna och kvinnoorganisationerna skulle 
kunna förbereda sig, och deras deltagande bidrog avsevärt till konferensens framgång. Stödet 
omfattade såväl europeiska som latinamerikanska organisationer samt organisationer i de 
områden som omfattas av den fjärde Lomékonventionen. Det åtföljs av initiativ som 
huvudsakligen inriktas på att främja inrättandet av nät av kvinnoorganisationer och -
sammanslutningar, t.ex. inrättandet av ett nät för kvinnor som har lokalt ansvar i Chile samt 
utvidgning och förstärkning av verksamheten i ett nät av ryska och tjeckiska 
kvinnoorganisationer. Ungdomsorganisationer har också fått gemenskapsstöd inom ramen 
lor de ätgärdsprogram som kretsar kring utbildning i samhällsfrågor och ökad medvetenhet i 
frågor som avser deltagande i de demokratiska processerna (Central- och Östeuropa, 
Georgien). Andra projekt vänder sig till handikapporganisationer (Slovakien). Inom ramen 
tor Phare- och Tacisprogrammen lör demokrati har ett betydande stöd beviljats till icke­
statliga organisationer som är aktiva i miljöskyddsfrågor. 
21 
En förstärkning av åtgärdskapaciteten hos de icke-statliga organisationerna och andra 
instanser i det civila samhället baseras främst på genomförandet av projekt som inriktas på att 
utveckla deras verksamhet. Detta sker genom initiativ som syftar till ett renodla de icke­
statliga organisationemas roll som utbildare (Estland, Lettland) genom att förstärka deras 
kvalifikationer och expertis i olika frågor i anslutning till den demokratiska processen och 
genom att främja erfarenhetsutbyte och gränsöverskridande kontakter. Inom ramen lör Phare-
och Tacisprogrammen för demokrati omfattar denna typ av åtgärder program för utbyten och 
besök i Europeiska unionens medlemsstater: förstärkning av de lokala strukturerna i Polen 
med hjälp av studiebesök hos motsvarande organisationer i Spanien, förstärkning av de icke­
statliga utbildningsstrukturerna i Estland och Lettland tack vare en rad olika åtgärder som 
inbegriper studiebesök i unionens olika medlemsstater. 
Det är också mycket viktigt att de icke-statliga organisationerna och andra aktörer i det civila 
samhället utvecklar positiva erfarenheter i förbindelserna med de nationella eller lokala 
myndigheterna. Tonvikten läggs särskilt på upprättande av samarbetsförbindelser mellan de 
politiska företrädarna och de olika aktörerna i det civila samhället. De projekt som far stöd 
gör det möjligt att utveckla en samverkan vid strävan efter gemensamma mål. Detta är ett av 
kännetecknen på de initiativ som i Latinamerika genomförts om rättvisa, kamp mot 
straffrihet samt den offentliga förvaltningen i vid bemärkelse. Det är också en av 
inriktningarna i de initiativ som stöds inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen lör 
demokrati, nämligen utbildningsseminarier i gemensamma frågor som förenar sociala 
reformer med den demokratiska processen och som sammanför företrädare för statsmaktema 
och ansvariga inom icke-statliga organisationer eller sammanslutningar, seminarier för att 
sprida information och kännedom om förbindelserna mellan icke-statliga organisationer och 
den offentliga sektorn i ett demokratiskt samhälle. Denna typ av åtgärder knyts till projekt 
som bidrar till att involvera de icke-statliga organisationerna i utarbetandet av lagar, avseende 
både deras verksamhetsområde och de rättsliga aspektema på deras ställning och 
existensförutsättningar (bl.a. Estland och Mongoliet). Andra åtgärder, t.ex. ett pilotprojekt i 
Ryssland, centreras kring att förstärka de icke-statliga organisationemas kapacitet att utveckla 
partnerskapsförbindelser med de lokala myndigheterna, särskilt i politiska sammanhang där 
det inte finns någon tradition av lokalt styre. 
Betydelsen av att de icke-statliga organisationerna bidrar till att främja mänskliga rättigheter 
och demokratiska principer tar sig uttryck i ett betydande stöd till organisationer som verkar 
inom ramen för olika internationella forum. Så är särskilt fallet for alla de initiativ som togs 
till förmån för icke-statliga organisationer och kvinnoorganisationer inför kvinnokonferensen 
i Peking men också särskilda projekt som syftar till att samordna och stödja företrädare för 
icke-statliga organisationer som kallas att vittna inför Förenta nationemas olika instanser. 
Genom ett liknande projekt utvecklas åtgärder för utbildning, instruktion och ökad 
medvetenhet som är avsedda att förstärka den icke-statliga sektoms deltagande i arbetet vid 
()SSE:s olika institutioner. 
1.4 Stöd till förtroendeskapande åtgärder som är avsedda att återställa freden i ett 
land 
Det internationella samfundet blir i allt högre grad medvetet om de mänskliga rättighetemas 
betydelse lör fred och for internationell och regional säkerhet liksom för den övergripande 
22 
situationen i ett land, både när det gäller politisk stabilitet och landets sociala och 
ekonomiska utveckling. Denna medvetenhet går hand i hand med ett ökat intresse för 
förebyggande aspekter inom ramen för åtgärder som genomförs för att främja respekten för 
mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Parallellt med detta har strävan efter att 
med bestående effekter ingripa på tidigast möjliga stadium resulterat i att åtgärder utvecklats 
som omfattar både särskilt stöd till fredsprocessen och åtgärder lor att främja värderingar 
som tolerans, försoning och ömsesidig respekt för att skapa förutsättningar för fred. 
1.4.1 Att förebygga konflikter 
Det förebyggande konceptet är inte nytt och alla åtgärder för att främja mänskliga rättigheter 
måste omfatta denna aspekt. De fördjupade diskussionerna på detta tema har lett till 
utvecklingen av ett övergripande och flerdimensionellt tillvägagångssätt (mänskliga 
rättigheter, utveckling, miljö) och nya perspektiv, och de nedan beskrivna nya åtgärderna 
hänför sig till detta. 
Många projekt som fått gemenskapsstöd utvecklar aspekter som avser inlämning av metoder 
att nå försoning samt konfliktlösning. Dessa kännetecknas också av den uppmärksamhet de 
ägnar åt sambanden mellan främjandet av mänskliga rättigheter, organisation av det civila 
samhället och främjande av fredstanken. I ett ungerskt projekt, som omfattar en lång rad 
utbildningsåtgärder på detta tema inom den offentliga förvaltningen på lokal nivå, belönas 
strävan efter samförstånd, praxis i samband med kollektiva förhandlingar och hantering av 
sociala konflikter. I samma anda uppmuntrar ett initiativ som stöds i Nicaragua till nationellt 
samförstånd och olika former av solidaritetsåtgärder från gemenskapens sida, särskilt genom 
främjande av erfarenhetsutbyte inom det ekonomiska, sociala och politiska livet. Inom ramen 
för ett program som syftar till att förena insatser från det civila samhällets sida med 
konsolideringen av demokratin i Peru främjas följande tre teman: förvaltning av rättsväsende 
och demokrati, civil säkerhet i demokratier och medborgarnas deltagande i offentlig 
verksamhet. Utbildningsinslaget dominerar i ett projekt som avser flera städer i Kazakstan 
och som omfattar utbildnings- och informationsåtgärder när det gäller konfliktlösning och 
krishantering. Denna åtgärd, som skall leda till att ett "Centrum för fredsbyggande och 
konfliktlösning" öppnas i Alma-Ata omfattar också praktik, seminarier och rundabordssamtal 
som syftar till att införliva verksamheten i den icke-statliga sektorn. 
De fördjupade övervägandena om den förebyggande aspekten på åtgärderna till förmån för 
mänskliga rättigheter och fred har inriktat gemenskapsstödet på projekt som innehåller 
nyskapande stödmetoder. Utvecklingen av förmågan att lösa konflikter, snabba varnings­
system och förebyggande diplomati står i centrum för ett tvärregionalt projekt som riktar sig 
till regionala aktörer och organisationer, i syfte att göra det möjligt lör dem att lösa konllikter 
innan dessa leder till våldsamheter. I krissituationer eller vid oroande signaler, då det 
viktigaste är att kunna reagera omedelbart, innebär ett nytt projekt olika handlingsmetoder 
(särskilt utsändning av utvärderingsdelegationer och särskilda sändebud) som gör det möjligt 
att ingripa innan en konflikt bryter ut. 
Särskilda åtgärder till stöd för fredsprocessen har också fått gemenskapsstöd. Dessa inne­
håller omfattande utbildningsinslag: program för utbildning i fred, försoning och demokrati i 
Nicaragua och El Salvador, i Angola nationella kurser för utbildning i samhällsfrågor och för 
23 
att sprida kännedom om det fredsprotokoll som undertecknades i Lusaka, utbildning av 
palestinier frän Gaza och Västbanken genom praktik i gemenskapens arbete och samhälls­
arbetet pä området mänskliga rättigheter ("fredspraktikanter") samt utbildning avsedd för 
icke-statliga organisationer och institutioner som deltar i fredsprocessen i Guatemala. 
Inför allvarliga och ihållande kränkningar av mänskliga rättigheter har nva metoder för att 
ingripa utvecklats. Europeiska gemenskapen bidrog genom att sända en grupp människorätts-
observatörer till Rwanda efter ett förberedande besök i mars 1995, och gruppens uppdrag 
förlängdes till och med den 15 januari 1996. Åtgärden avser att införa ett opartiskt element i 
en situation av allvarliga och ihållande kränkningar av de grundläggande mänskliga 
rättigheterna, att dämpa motsättningar och, i förekommande fall, underlätta flyktingars 
återvändande. Åtgärden genomförs under Förenta nationemas människorättskommissarie, 
inom ramen för Förenta nationemas delegation och tillsammans med centret för mänskliga 
rättigheter i Geneve. Kapitel B7-52 har också gjort det möjligt att sända fem observatörer till 
Burundi, vilka har i uppdrag att bidra till att återställa ett klimat av förtroende och säkerhet 
bland befolkningen genom att bistå Förenta nationemas sändebud för mänskliga rättigheter, 
vilket sker i form av program för utbildning i mänskliga rättigheter. På motsvarande sätt, och 
för att bidra till genomförandet av den gemensamma ståndpunkt som rådet antog i oktober 
1995, avser en del av ett åtgärdsprogram för Angola utsändning av 
människorättsobservatörer inom ramen för Förenta nationemas kontrollgrupp (UNAVEM 
III). 
1.4.2 Stöd till åtgärder som syftar Ull alt motverka avsaknaden av rättsliga påföljder fot-
personer som ligger bakom allvarliga kränkningar av den humanitära rätten och de 
mänskliga rättigheterna 
De förebyggande åtgärderna har också sanktionsaspekter, särskilt i situationer då en avsaknad 
av rättsliga påföljder mot personer som ligger bakom allvarliga kränkningar bidrar till att 
upprätthålla ett instabilt klimat som kan ge upphov till nya våldsamheter. Företeelsens allvar 
har bl.a. lett till inrättandet av tillfälliga internationella tribunaler i f.d. Jugoslavien och i 
Rwanda vilka har i uppdrag att döma upphovsmännen bakom allvarliga kränkningar av 
mänskliga rättigheter och internationell människorätt. Dessa nya inslag, som har stor 
betydelse i internationell rätt, har fått aktivt stöd från Europeiska unionen, liksom 
kommissionens särskilda initiativ för att underlätta igångsättningen av arbetet. 
Gemenskapens bidrag till arbetet vid de båda tillfälligt inrättade tribunalerna har gjort det 
möjligt att anförtro specialiserade icke-statliga organisationer genomförandet av stödåtgärder 
som inriktas pä vissa aspekter: alt skydda och stödja offer som kommer för att vittna, att 
ställa 15 juridiska biträden till förfogande, att öka medvetenheten om tribunalemas roll, att 
vidta åtgärder som syftar till insamling av nya vittnesmål, att inrätta dokumentationscentrer 
och en databas, teknisk uppföljning av tribunalemas arbete, beviljande av 
videokonferenstjänster m.m. Dessa olika åtgärder motsvarar ett finansiellt åtagande på 3,1 
miljoner ecu. På initiativ av Europaparlamentet inrättades 1995 en ny budgetpost med anslag 
på 300 000 ecu som gör det möjligt att bevilja särskilt stöd till icke-statliga organisationer 
som verkar för att inrätta en permanent straffrättslig internationell myndighet. Dessa åtgärder 
bidrar till utarbetandet av en europeisk ståndpunkt i frågan, vilket sker genom utveckling av 
kampanjer för information och ökad medvetenhet hos allmänheten och också ger upphov till 
åtgärder i syfte att inrätta mekanismer för samordning och samarbete mellan icke-statliga 
24 
organisationer, regeringar, tillfälligt inrättande tribunaler och Förenta nationemas organ 
under arbetet med att upprätta en permanent internationell tribunal. 
1.4.3 Stöd till nationella insatser som syftar till att främja ett underordnande av de väpnade 
styrkorna under de civila myndigheterna 
Kapitel B7-52 möjliggör stöd till de Latinamerikanska ländemas ansträngningar för att säker­
hetspolis och väpnade styrkor konkret skall underkastas de civila statsmakterna och att dessa 
båda institutioners roll skall vara åtskilda i demokratiska stater. Förverkligandet av detta mål 
beror i hög grad på utbildning, och gemenskapsstödet har gått till åtskilliga åtgärder lör 
utbildning i mänskliga rättigheter och rättsstaten för de väpnade styrkoma i Centralamerika, i 
den andinska regionen, Paraguay och Peru. Medel till finansiellt och tekniskt bistånd har 
också gjort det möjligt att bidra till liknande åtgärder för El Salvadors nationella poliskår. 
Särskild uppmärksamhet ägnas utbildning för demobiliserad militär personal, vilket sker 
genom ett projekt i Nicaragua som, med hjälp av utbildningsåtgärder som särskilt omfattar 
fred och konfliktlösning, syftar till att främja försoning och att de demobiliserade soldaterna 
inlemmas i samhället. 
Initiativ som far stöd inom ramen för Phareprogrammet för demokrati har gett upphov till 
åtgärder för information och ökad medvetenhet som syftar till att främja diskussioner om 
frågor i samband med internationell säkerhet och förhållandet mellan de väpnade styrkorna 
och de civila myndigheterna. Detta sker i Bulgarien genom en åtgärd som riktar sig till olika 
målgrupper i det civila samhället i syfte att göra dessa förtrogna med begreppet internationell 
säkerhet. Ett annat projekt i Estland avser att stärka de nationella organisationer som berörs 
av förhållandet mellan de väpnade styrkoma och de civila myndigheterna. Projektet 
innehåller olika avsnitt för ökad medvetenhet, information, opinionsundersökningar i frågan 
och en jämförande undersökning av förhållandet mellan civila och militära myndigheter i 
Lettland och Litauen. 
1.5 Initiativ som riktar sig till vissa målgrupper 
1.5.1 Grupper som kräver särskilt skydd 
a) Barn 
Barnens rättigheter utgör en integrerad del av de mänskliga rättigheterna. Med tanke pä att 
barn behöver särskilt beskydd har uppsättningen internationella regler lor skydd av de 
mänskliga rättigheterna kompletterats med ett särskilt instrument lör barnens rättigheter och 
väl lärd. Förenta nationernas konvention om barnens rättigheter, som trädde i kraft den 2 
september 1990 och som nu i stor utsträckning ratificerats, avser barnens samhälleliga 
rättigheter och individuella friheter, deras ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt 
deras rätt till särskild skydd mot alla former av våld. 
Utbildning står i centrum för åtgärderna till förmån för barn, och en stor andel av de projekt 
som lätt gemenskapsstöd avser utbildningsåtgärder inom ramen för initiativen för barn. Att 
pä tidigast möjliga stadium motverka de fördomar som utgör grogrunden för diskriminering, 
våld och intolerans är en uppgift som kommer att ta lång tid, men det är den enda väg som 
25 
kan ha varaktiga och mångfaldigande effekter i alla samhällsskikt. Kapitel B7-52 prioriterar 
därför projekt inriktade på utbildning i samhällsfrågor och undervisning om demokratiska 
värderingar som respekt för andra, delaktighet och pluralism för de yngsta. I Pem centreras, i 
syfte att utveckla en kultur av fred och tolerans, en åtgärd kring främjandet av upplysning om 
mänskliga rättigheter och demokratisk praxis i skolundervisningen. Ett nytt projekt som lätt 
stöd inom ramen för Tacis-programmet för demokrati ägnar särskild uppmärksamhet ät 
metoderna för historieundervisning i Ryssland, vilket bidrar till diskussioner om hur under­
visningen skall förnyas. Ett pilotprojekt i Litauen följer samma tillvägagångssätt: genom att 
ta fram undervisningsmaterial och särskilt utbilda gymnasielärare syftar projektet till att 
främja elevemas aktiva deltagande i samhällslivet. På motsvarande sätt möjliggör ett 
program för utbildning i samhällsfrågor vid 250 grund- och gymnasieskolor i Polen ökad 
medvetenhet om demokrati och dess grundläggande principer. I Turkiet riktar sig ett utbild­
ningsprogram till närmare 1 200 lärare i 12 av landets provinser. Utbildningens betydelse 
framgår likaså av projekt som avser införandet av undervisning om mänskliga rättigheter och 
demokrati inom ramen för skolprogram (Panama, Honduras, Pem) eller till att ge berörda 
ministerier nödvändigt tekniskt bistånd för att förbereda undervisningsprogram (Tunisien). 1 
andra projekt, som genomförs i exempelvis Ryssland, läggs tonvikten vid värdet av 
deltagande och solidaritet och framhålls särskilt betydelsen av frivilligt socialt arbete. 
Att barn möter våld i alla former har föranlett åtskilliga initiativ i alla delar av världen. I 
Indien har ett program för ökad medvetenhet i arbetet med barn, vilket syftar till att på lång 
sikt avskaffa barnarbete, fått gemenskapsstöd. Programmet avser att i en andra etapp föreslå 
alternativa lösningar till dem som lejer barn. I Haiti utvecklas inom ramen för fältarbete en 
rad åtgärder för att återinlemma gatubarn i samhället (läsundervisning, inlemmande i 
skolgång, ökad medvetenhet hos familjer etc.) i syfte att avhjälpa analfabetism och bristande 
rättigheter. Andra åtgärder gör det möjligt att i Pem säkerställa övergripande bistånd, såväl 
juridiskt som psykosocialt och medicinskt, till barn som beskylls för kriminella handlingar 
eller som fallit offer för tortyr eller vanvård. Dessa åtföljs av anordnandet av kampanjer för 
ökad medvetenhet och information. I Argentina ges gemenskapsstöd till ett särskilt initiativ 
som är avsett att stödja rättsliga förfaranden och undersökningar som gör det möjligt att ge 
stöd till familjer vars barn försvunnit av politiska skäl. Genom en kompletterande åtgärd i 
Argentina ges medicinskt, rättsligt, psykologiskt, pedagogiskt och socialt bistånd till 140 
tonåringar från familjer som föll offer för förtrycket under militärdiktaturen. Ett liknande 
tillvägagångssätt följs i ett projekt i Slovenien som riktar sig till barn från Bosnien. Ett annat 
projekt i Kroatien ägnas åt försök med gruppterapi för två grupper barn i åldrarna 6-12 år. 
Om detta blir framgångsrikt kan metoden reproduceras i större skala. Särskilda projekt som 
riktar sig till llyktingbarn i läger i lx\. Jugoslavien och som innebär att dessa barns vittnesmål 
kommer till den stora allmänhetens kännedom har också tätt gemenskapsstöd. 
Gemenskapens budget har bidragit till anordnandet av en konferens mellan organisationer 
som särskilt verkar för hjälp till barn som drabbats av våld. Konferensen gjorde det möjligt 
att utfärda ett antal rekommendationer som syftar till att förstärka expertisen på området, att 
samordna insatserna från de organisationer som är verksamma på området och att inrätta 
verksamhetsmetoder som gör det möjligt att reagera snabbt på krissituationer. Betydelsen av 
förbindelser mellan regeringarna och de icke-statliga organisationerna vad gäller skyddet av 
barn i väpnade konflikter i Afrika har gett upphov till ett initiativ i Afrika som omfattar en 
rad regionala sammankomster samt utvärderingsdelegationer som resulterat i anordnandet av 
26 
en världskonferens. Rent konkret kan exempelvis nämnas bidraget till anordnandet av en 
internationell konferens i Nordirland som riktar sig till domare för att dessa bättre skall förstå 
problemen för barn som råkar ut för extrema våldssituationer. Gemenskapens finansiering 
möjliggjorde för företrädare för icke-statliga organisationer i Asien, Latinamerika och Afrika 
att delta i den första internationella kongressen om sexuellt och kommersiellt utnyttjande av 
barn, vilken anordnades i Sverige i augusti 1996. 
Eftersom konventionen om barnens rättigheter är referensramen för samtliga projekt som lär 
gemenskapsstöd är det lämpligt att nämna ett projekt som syftar till att med utgångspunkt i 
konkreta fall fastställa indikatorer som gör det möjligt att mäta i vilken utsträckning 
konventionen om barnens rättigheter har iakttagits. 
b) Nationella minoriteter 
Frågan om minoriteter är nu prioriterad på det internationella samfundets dagordning. Sedan 
början av 1990-talet har frågan blivit akut, vilket bl.a. inneburit att Europeiska unionen i maj 
1994 lanserade ett mycket ambitiöst diplomatiskt initiativ som fullbordades i mars 1995 
genom undertecknandet av en stabilitetspakt, vars genomförande anförtrotts OSSE. Syftet 
med pakten, som omfattar en politisk förklaring åtföljd av cirka 100 bilaterala avtal, är att 
med hjälp av förebyggande åtgärder förstärka stabiliteten i Europa genom att främja 
grannförbindelser, inbegripet åtgärder för minoriteter och i gränsområden. Två regionala 
rundabordssamtal har sammankallats, det ena i fråga om den baltiska regionen och det andra 
lör Central- och Östeuropa, och de utmynnade i slutandet av avtal som är betydelsefulla när 
det gäller att säkerställa rättssäkerheten mellan staterna i fråga om minoriteter. Initiativet har 
nödvändiggjort uppföljande åtgärder som tillförts ett betydande finansiellt stöd inom ramen 
för Phareprogrammet och demokratiprogrammet inom ramen för detta. 
En av de stora konstaterade bristema när det gäller frågan om minoriteter i Central- och 
Östeuropa är den otillräckliga dialogen mellan å ena sidan regeringsstrukturer och företrädare 
för minoriteterna och å andra sidan mellan de behöriga regeringsorganen i de olika länderna i 
regionen. Mot den bakgrunden beviljades, inom ramen för Phareprogrammet för demokrati, 
stöd till ett initiativ som genomförs tillsammans med Europarådet för mänskliga rättigheter 
och som syftar till upprättandet av institutionella förbindelser mellan de nationella organ i 
staterna i regionen som ansvarar för minoritetsfrågor. Det handlar huvudsakligen om att 
utveckla strukturerade samarbetsförbindelser mellan de olika berörda regeringsorganen med 
hjälp av åtgärder som omfattar utbildning, studiebesök och tekniskt bistånd. 
Andra åtgärder pä området rättsligt bistånd bidrar till en harmonisering av lagstiftningen i 
religionsfrägor i Bulgarien, Rumänien och Albanien i syfte att göra denna förenlig med 
Europakonventionen om mänskliga rättigheter. En åtgärd som bedrivs i f.d. Jugoslavien 
innebär rättsligt bistånd direkt till offer för etnisk diskriminering, samtidigt som främjandet 
av deras rättigheter underlättas och åtgärden bidrar till att utveckla dialogen inom gemen­
skapen. Skyddet av minoriteter kräver också åtgärder för ökad medvetenhet hos de olika 
berörda grupperna om deras rättigheter och olika aspekter av deras situation. Denna typ av 
åtgärder omfattar också särskilda åtgärder för en tillnärmning av befintliga nät för att göra 
skyddet och främjandet av minoritetsgrupper effektivare. 
27 
c) Ursprungsbefolkningar 
På begäran av Europaparlamentet och med hänsyn till slutsatserna från världskonferensen i 
Rio 1992 ägnas särskild uppmärksamhet åt ursprungsbefolkningar, särskilt i ett perspektiv 
som kombinerar dessa befolkningars rättigheter med miljöskydd. Stöd har getts till konkreta 
och nyskapande projekt som syftar till att dessa befolkningar skall kunna organisera sig, 
kanalisera sina krav och säkerställa att dessa får större genomslagskraft på den internationella 
arenan, särskilt inom ramen för Förenta nationerna. Workshops, seminarier och program för 
utbildning i människorättsfrågor har också anordnats. 
d) Flyktingar och fördrivna personer 
Enligt färska beräkningar finns det i världen i dag cirka 20 miljoner flyktingar och 24 
miljoner personer som tvingats flytta inom sina egna länder. Europeiska unionen ger stora 
bidrag till den verksamhet som bedrivs av FN:s flyktingkommissarie (UNHCR), särskilt med 
hjälp av Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd som inrättades 1992. Det 
partnerskap mellan UNHCR och Europeiska gemenskapen som upprättades i december 1993 
gjorde det möjligt att öka effektiviteten hos verksamheten som helhet; denna omfattar bl.a. 
förebyggande, nödbistånd, skydd, bistånd och främjande av hållbara lösningar. Totalt har i 
gemenskapsbudgeten 345 miljoner ecu anslagits till åtgärder till förmån för flyktingar och 
fördrivna personer i världen. 
Bland de åtgärder som bedrivs inom Europeiska unionen inriktas gemenskapsstödet på 
utbildningsprogram. Detta sker i Grekland genom bidrag till anordnandet av utbildning för 
domare, poliser och tjänstemän som berörs av mottagande av asylsökande och prövning av 
asylansökningar. Ett annat projekt främjar samordning på europeisk nivå av åtgärder som 
syftar till att bistå unga personer som flytt från stridsområden för att undgå tvångsrekrytering 
till armén i sitt hemland. Flyktingbiståndet står även i centrum i ett projekt som omfattar 
Vitryssland, Ryssland och Ukraina och som centreras kring stöd till icke-statliga 
organisationers verksamhet på området och samordningen av deras initiativ i regionen. Ett 
liknande projekt syftar till att tillhandahålla dokumentation om olika aspekter av flyk­
tingamas situation och hur de skall skyddas till 600 organisationer som är aktiva i 
flyktingfrågor i Spanien och Latinamerika . Ett initiativ i Tyskland som avser observation 
och redogörelse för situationen i fängelserna, med särskild tonvikt på situationen för asyl­
sökande som väntar på avvisning, får också gemenskapsstöd. 
Det bör nämnas att inom ramen för den fjärde Lomékonventionen sju länder (Angola, 
Elfenbenskusten, Djibouti, Kenya, Malawi, Moçambique, Uganda) har lätt särskilt stöd till 
flyktingar, återvändande och fördrivna personer med totalt 13,58 miljoner ecu. 
Gemenskapsbudgeten gör det också möjligt att stödja inrättandet av och verksamheten vid 
specialiserade centrer i Europeiska unionens medlemsstater vilka ger medicinskt, socialt och 
psykologiskt bistånd till flyktingar och asylsökande, som huvudsakligen kommer frän 
utvecklingsländer där de utsatts för tortyr eller andra övergrepp. 
e) Interner 
Stöd ges till projekt som är särskilt avsedda för interner, ett tema som tillkommit på initiativ 
av Europaparlamentet. Utbildningsåtgärder för interner koncentreras till de konkreta mål som 
är knutna till deras återinlemmande i samhället. I Ryssland står utbildning och 
28 
yrkesutbildning i centrum för ett särskilt ambitiöst projekt som omfattar flera delar: 
utbildnings- och information till internerna, utbildning av kriminalvårdspersonalen, 
inrättandet av ett nät av advokater som skall företräda de intagna juridiskt och ge incitament 
till reformprocesser m.m. I syfte att öka allmänhetens medvetenhet avser ett annat projekt att 
sprida så mycket information som möjligt om situationen i fängelserna, pä grundval av 
undersökningar som utförs på platsen. Kapitel B7-52 bidrar också till genomförandet av en 
lång rad åtgärder som syftar till att främja interners rättigheter i Afrika. Utbildning och ökad 
medvetenhet, vilka är de viktigaste medlen, kompletteras med initiativ som centreras särskilt 
pä stöd till icke-statliga organisationer, vilka ingriper i krissituationer, samt kampanjer hos de 
behöriga afrikanska instanserna för att dessa skall ratificera de internationella instrumenten 
för skydd av de mänskliga rättigheterna. Andra projekt, exempelvis i Palestina, resulterar i 
åtgärder till förmån för intagna i fråga om juridiskt biträde och avser inte bara deras försvar 
utan också förhållandena i häkten och fängelser. 
0 Tortyroffer 
1 slutdokumentet från världskonferensen om mänskliga rättigheter i Wien i juni 1993 
beskrivs tortyr som den värsta kränkningen av mänsklig värdighet. Temat togs upp av 
Europaparlamentet, som har skapat en särskild budgetpost avsedd för stöd till tortyroffer i 
syfte att rehabilitera dem psykiskt, fysiskt och socialt. Anslagen uppgick är 1995 till 5,5 
miljoner ecu och gjorde det möjligt att utnyttja specialiserade organisationer som bistår 
lokala organisationer med åtgärder som avser utbildning, igångsättning och inledning, vilket 
innefattar upplysningsverksamhet, juridisk rådgivning, undersökningar och socialt stöd. 
Andra åtgärder avser ökad medvetenhet, forskning och dokumentation. Stöd ges också till 
krigsoffer, exempelvis i f.d. Jugoslavien, där verksamheten förstärktes 1995. 
1.5.2 Grupper som prioriteras ifråga om åtgärder för skydd och ökad medvetenhet 
a) Kvinnor 
Kvinnorna utgör en mycket sårbar grupp och är samtidigt en grupp som förväntas spela en 
väsentlig roll i samhället. Kvinnorna - vars grundläggande rättigheter bekräftats i Wien­
dokumentet som en integrerad, oförytterlig och oskiljbar del av människors universella 
rättigheter - har fått se sin roll erkänd och utvecklad i deklarationen och åtgärdsprogrammet 
från världskonferensen i Peking i september 1995. Det internationella samfundet har 
bekräftat att det är nödvändigt att kvinnorna deltar i samhällslivet och i det politiska, 
ekonomiska, sociala och kulturella livet helt och fullt och på jämställda villkor samt att deras 
deltagande i beslutsprocesserna på alla dessa områden förstärks. 
Gemenskapsbudgeten anslog närmare 2 miljoner ecu lör att kvinnoorganisationer och icke­
statliga organisationer i söder men också i Central- och Östeuropa skulle kunna förbereda sig 
lör och delta i de olika etapperna av konferensen i Peking samt i de icke-statliga 
organisationernas forum, som ägde rum samtidigt. 50 företrädare för kvinnoorganisationer 
frän Latinamerika och Västindien kunde därigenom delta i konferensen och i de icke-statliga 
organisationernas fomm. Stödet kompletterades av utbildningsåtgärder för företrädare för 
icke-statliga organisationer och anordnandet av förberedande konferenser och seminarier, 
vars slutsatser avsågs att bidra till arbetet under konferensen. De första initiativen i direkt 
anslutning till genomförandet av resultaten från konferensen igångsattes också. Detta gäller 
ett utbildningsprogram i Kenya, Zambia och Tanzania som riktar sig till icke-statliga 
29 
organisationer för försvar av kvinnors rättigheter i syfte att öka medvetenheten bl.a. om de 
prioriteringar för verksamheten som följde av konferensen i Peking. 
När det gäller förebyggande åtgärder och skydd har utbildning en framträdande plats inom 
åtgärderna till förmån för kvinnor. Initiativen riktar sig till mindre gynnade kvinnogrupper, 
t.ex. ett initiativ som genomförts i Colombia till förmån för fördrivna eller utslagna kvinnor 
och som omfattar allmänna utbildningsåtgärder kombinerat med verksamhet där kvinnorna 
upplyses om sina rättigheter. Försvaret av kvinnors rättigheter står också i centrum för en 
åtgärd som genomförs särskilt bland internerade kvinnor vid återanpassningscentrer i 
Mexiko. I fråga om särskilda teman (familjeplanering, medier, demokratisk praxis och 
kvinnors rättigheter) genomfördes inom ramen för Phareprogrammet för demokrati yrkes­
praktik och seminarier till förmån för kvinnor i Polen och Albanien. Våld mot kvinnor stod i 
centrum för en åtgärd i Turkiet som ägnades åt att sprida information om olika former av 
våld som utövas mot kvinnor samt vilka möjligheter dessa har att försvara sig. Ett annat 
tillvägagångssätt tillämpas i ett nyskapande projekt i El Salvador som centreras på utbildning 
av personal inom polisen och de väpnade styrkoma för att dessa skall kunna motverka och 
hantera situationer som innebär våld mot kvinnor. Kapitel B7-52 gör det också möjligt att ge 
stöd till särskilda åtgärder för bistånd i form av terapi samt psykologiskt och socialt bistånd 
till kvinnor som drabbats av sexuellt våld, särskilt i f.d. Jugoslavien. I ett projekt i Turkiet 
tillkommer utöver terapi även juridiskt biträde och åtgärder för ökad medvetenhet hos 
allmänheten. 
Vissa åtgärder syftar till att öka medvetenheten i samhället och hos organisationer som verkar 
för försvaret av de mänskliga rättigheterna, särskilt när det gäller våld som riktas mot 
kvinnor. I förebyggande syfte bidrar ett program som genomförs i Polen och i Tjeckien till att 
förstärka de icke-statliga organisationemas verksamhet genom anordnandet av en 
presskampanj för att öka medvetenheten samt informationsåtgärder och bistånd till 
potentiella offer för kvinnohandel. Ett initiativ som genomförts i Västindien gick 
huvudsakligen ut på att öka medvetenheten hos människorättsorganisationema så att dessa 
även beaktar jämställdheten mellan kvinnor och män, inom de övergripande ramarna för 
skyddet av de grundläggande rättigheterna. 
Många projekt syftar huvudsakligen till att motverka diskriminering mot kvinnor och till att 
främja deras deltagande i det politiska, sociala och ekonomiska livet. I Marocko genomförs 
ett projekt med seminarier för grundläggande utbildning inom ramen för kampen mot 
analfabetism som avser närmare 80 % av invånarna. Ett projekt i Indien innebär ett specifikt 
utbildningsprogram avsett att förstärka kvinnomas deltagande, både som väljare men också 
som valbara, i den politiska beslutsprocessen. I Chile omfattar ett projekt 1 600 kvinnor som 
har politiskt ansvar på lokal nivå med syftet att de skall delta i en debatt om den 
diskriminering som de möter i det politiska arbetet. Inom ramen för Phare- och 
Tacisprogrammen för demokrati baseras ett program för unga kvinnor på åtgärder för ökad 
medvetenhet och särskild utbildning i syfte att få kvinnor att delta i 
demokratiseringsprocessen. Ett annat projekt, i Polen, syftar till att utveckla kvinnomas 
kapacitet för deltagande i det ekonomiska livet liksom att förstärka solidariteten med hjälp av 
inrättandet av nät för kvinnor och åtgärder från kvinnoorganisationer. Ännu ett 
utbildningsprogram i Slovenien vänder sig till en gmpp kvinnor som skall företräda 
kvinnomas intressen på arbetsplatsen och i fackföreningar och som kan ta på sig att upplysa 
30 
andra kvinnor på olika företag om dessa frågor. Kvinnoförbundet i Tuzla har fått 
gemenskapsstöd till sin verksamhet för att i Bosnien-Hercegovina främja kvinnomas sociala, 
ekonomiska, politiska och kulturella rättigheter. 
Kvinnorna blir ofta de första offren för väpnade konflikter, och att freden bibehålls eller 
återupprättas är en avgörande förutsättning för deras civila, politiska och sociala frigörelse. 
Deras bidrag till freden är också avgörande, och i denna anda genomförs ett utbildnings­
program som tjänar det dubbla syftet fred och kvinnofrigörelse genom att sammanlöra 
israeliska och palestinska kvinnor med hjälp av gemensamma åtgärder för upplysning och 
ökad medvetenhet. 
Gemenskapens budget möjliggör också bidrag för att främja lika möjligheter för kvinnor och 
män i Europeiska unionens medlemsstater. Genomförandet av det tredje åtgärdsprogrammet 
för lika möjligheter (1991-1995) omfattar såväl tillämpning och utveckling av lagstiftningen 
som kvinnomas integration på arbetsmarknaden och förbättrad samhällsstatus för kvinnorna. 
Ett viktigt stöd ges också till Europeiska kvinnolobbyn, som är det största organet bland de 
icke-statliga kvinnoorganisationerna - såväl nationella som europeiska - i Europeiska 
unionen och som har kommit att bli en oumbärlig partner i gemenskapens verksamhet pä 
detta område. Ett belopp på 200 000 ecu anslogs till de europeiska icke-statliga 
organisationer som hade ett detaljerat åtgärdsprogram inför de icke-statliga organisationernas 
forum vid Pekingkonferensen, vilket också fick ett gemenskapsstöd som särskilt avsåg stöd 
till offentliggörandet av en dagstidning. 
b) Journalister och andra yrkesverksamma inom medierna 
Ett särskilt ansvar åvilar journalister och andra yrkesverksamma inom medierna när det gäller 
demokratiseringsprocessen. Åtskilliga åtgärder har ägnats åt förstärkt professionalism, 
undervisning i yrkesetik, facklig organisering samt förbättrad social status. Samtidigt med 
detta har särskilda initiativ tagits som beaktar journalisternas roll vid fria val samt deras 
ansvar för att främja värderingar som tolerans, fred och försoning [se särskilt punkt 1.3.1]. 
c) Domare^ advokater OSh andra anställda inom rättsväsendet samt 
kriminalvårdspersonal 
Inom ramen för stöd som är avsett att förstärka eller omstrukturera rättsväsendet riktas en stor 
andel av åtgärderna till domare, advokater och annan personal inom rättsväsendet. 
Åtgärderna utformas i enlighet med de särskilda behoven och rättstraditionerna i det berörda 
landet. Omstruktureringen av rättsväsendet kräver åtgärder som centreras kring tillhanda­
hållandet av en grundläggande utbildning som syftar till att avhjälpa de mest akuta behoven. 
Gemenskapsstödet möjliggör också nyskapande initiativ som kompletterar eller påskyndar 
moderniseringen av rättssystemet. Ökad medvetenhet hos domare och advokater i särskilda 
frågor (ungdomsbrottslighet, tryckfrihetsbrott m.m.) är också viktiga [se särskilt punkt 1.2.2]. 
d) Väpnade styrkor, poliskår och säkerhetspolis 
Väpnade styrkor, poliskår och säkerhetspolis har en avgörande roll i samhället, särskilt när 
det gäller iakttagandet av individens friheter. Därför är det mycket viktigt att med avseende 
på dessa utveckla åtgärder som syftar till att öka medvetenheten om respekten för 
grundläggande rättigheter och som beaktar deras speciella uppgifter. Av dessa skäl får ett nytt 
initiativ gemenskapsstöd sedan 1992. Det handlar om ett flerårigt program för att främja 
31 
mänskliga rättigheter i Centralamerika vilket prioriterar projekt för utbildning och ökad 
medvetenhet hos polispersonal, väpnade styrkor, i rättsväsendet och bland kriminal­
vårdspersonal. Det nyskapande i projektet består i att det upprättar ett nära partnerskap vid 
bedömningen av situationen i fråga om mänskliga rättigheter och av särskilda projekt för 
rättsligt bistånd och stöd till rättsväsendet. År 1995 fick nio projekt stöd med totalt 1 559 000 
ecu inom ramen för kapitel B7-52. Denna åtgärdstyp har utvidgats till länder i Sydamerika. 
32 
n. GEOGRAFISKT TILLVÄGAGÅNGSSÄTT 
Presentationen ur geografisk synvinkel av de ålgär&inriktningar som följs vid skydd av de 
mänskliga rättigheterna baseras huvudsakligen - dock inte uteslutande5 - på budget-
fördelningen enligt kapitel B7-52. Uppgifterna nedan hänför sig till de mer detaljerade 
uppgifterna i det tematiska avsnittet. 
2.1 Utvecklingsländer (med undantag av Latinamerika) 
a) AVS-länderna 
Bland åtgärderna med anknytning till den offentliga förvaltningen ges stort utrymme ät stöd 
till bistånd i samband med allmänna val samt till initiativ som är knutna till förstärkningen av 
rättsstaten. 
Nära 22 % av de tillgängliga resurserna enligt budgetpost B7-522 anslås till valstöd. Det 
handlar bl.a. om åtgärder till stöd för valförfarandena i Haiti, Ghana och Zaire. Bidragen ges i 
form av tekniskt bistånd, utbildning av parlamentariker och finansiering av utrustning liksom 
direkt deltagande i valförfarandet. 
Vad gäller stödet till förstärkningen av rättsstaten utgjorde detta år 1995 cirka 33 % av de 
belopp som anslogs till olika initiativ, exempelvis återuppbyggnad och konsolidering av 
rättssystemen i Burkina Faso, Rwanda och Haiti, sändande av människorättsobservatörer till 
Rwanda, Burundi och Angola samt stöd till institutionella reformer och åtgärder som syftar 
till att göra kriminalvården humanare. Rwanda fick särskild uppmärksamhet: tekniskt bistånd 
till återuppbyggnad av rättssystemet, stöd till den tillfälligt inrättade internationella tribunalen 
samt finansiering av människorättsobservatörer. 
Bland de åtgärder som syftar till en förstärkning av det civila samhället har utbildning och 
ökad medvetenhet om mänskliga rättigheter prioriterats. Kvinnomas situation samt 
utbildning för barn har skett inom ramen för flera initiativ. Vad gäller de mest utsatta 
grupperna har särskild uppmärksamhet ägnats åt situationen för gatubarnen i Haiti. 
125 icke-statliga organisationer fick gemenskapsstöd för att förbereda sig inför och delta i 
olika delar av Pekingkonferensen och i de icke-statliga organisationemas forum samt i den 
första världskongressen om sexuellt utnyttjande av barn, i Stockholm. 
Stödet till en oberoende, pluralistisk och ansvarstagande press utgör 16% av de finansiella 
anslagsätagandena enligt budgetpost B7-522. Hftersom stödet är nytt och experimentellt 
ägnas särskild uppmärksamhet ät en åtgärd som avser inrättandet av ett "varningssyslem" i 
fråga om kränkningar av tryckfriheten. 
På temat förebyggande av konflikter och konfliktlösning har närmare 3 % av tillgängliga 
budgetmedel anslagits till nyskapande åtgärder, t.ex. stöd till inrättandet av en särskild fond 
Hk-rsoin de tvä tematiska posterna i kapitlet möjliggör stöd till åtgärder ulan geografiska begränsningar. 
33 
för att möjliggöra snabbt agerande vid katastrofsituationer samt olika program för utbildning 
om metoder för konfliktlösning. 
Projekt avsedda för tortyroffer har också fått gemenskapsstöd. Det handlar huvudsakligen om 
stöd till åtgärder som genomförs vid specialiserade centrer i Europeiska unionen, vilka tar 
emot flyktingar eller asylsökande som utsatts för tortyr eller andra övergrepp i sina 
hemländer och ger dessa medicinskt, psykologiskt och socialt bistånd. Andra projekt gör det 
möjligt att starta sådana centrer och stödja deras verksamhet i de berörda länderna, bl.a. med 
hjälp av speciella utbildningsseminarier (bl.a. i Kenya och Haiti). 
b) Åtgärder för att skydda de mänskliga rättigheterna i länderna i Nordafrika befinner sig 
fortfarande i sin linda inom ramen för kapitel B7-52. Ett omfattande program, som täcker 
hela regionen med omnejd, avser att förstärka det civila samhället genom utbildnings- och 
informationsåtgärder som syftar till att i arabvärlden öka de icke-statliga organisationemas 
expertis och handlingskapacitet. Programmet utgör den andra etappen av ett initiativ som 
igångsattes året innan. Förstärkningen av det civila samhället står också i centrum lör ett 
initiativ som gör det möjligt att öka medvetenheten hos de myndigheter som ansvarar lör 
utbildningsfrågor om behovet av att integrera upplysning om de mänskliga rättigheterna i 
läroböcker i grund- och gymnasieskolor. Detta kompletteras med en konferens om under­
visning i mänskliga rättigheter, beviljande av tekniskt bistånd för översyn av skolböcker och 
ett särskilt utbildningsprogram för lärare. Ett annat program på utbildningsområdet som 
genomförts i Marocko omfattar åtgärder avsedda att motverka analfabetism bland kvinnor, 
med inslag som syftar till att öka kvinnomas medvetenhet om sina rättigheter samt 
yrkesutbildning. Gemenskapsstödet gynnar också startandet och spridningen av en algerisk 
veckotidning som tar upp de grundläggande frågor som samhället och landets politiska 
system står inför. Vad som också bör nämnas är stödet till ett nyskapande projekt i Tunisien 
vilket gjorde det möjligt att utveckla överväganden om frågan om dödsstraff i muslimska 
länder, bl.a. genom att sammanföra experter i regionen. 
c) Projekt som genomförts i Mellanöstern har också fått gemenskapsstöd. I de ockuperade 
områdena har stöd getts till ledsagande och förberedande åtgärder i samband med allmänna 
val. Det handlade dels om att bidra till inrättandet av ett datoriserat väljarregister, dels om att 
anordna övervakning av medierna före och efter val, särskilt i syfte att mäta mediernas 
oberoende. Det viktiga temat situationen för internerade gav också upphov till en åtgärd som 
gör det möjligt att till internerade palestinier ge rättsligt bistånd i olika frågor som rör 
iakttagandet av de mänskliga rättigheterna. Andra initiativ hänför sig särskilt till frågan om 
fred och försoning mellan befolkningsgrupperna, vilket sker genom nya metoder som främjar 
dialog och ömsesidig förståelse (program för "fredspraktikanter" och ett utbildningsprogram 
som är gemensamt för palestinska och israeliska kvinnor). 
d) I Asien avsåg de projekt som fick gemenskapsstöd främst kvinnor och barn. I Indien 
syftar ett projekt särskilt till att öka kvinnomas demokratiska deltagande i den politiska 
beslutsprocessen med hjälp av utbildnings- och biståndsåtgärder. Detta avser kvinnor både 
som väljare och som valda. Stöd har också beviljats till genomförandet av ett program för 
ökad medvetenhet om barnarbete i Indien. Detta initiativ, vars slutliga mål är att helt avskaffa 
barnarbete, avser - under en andra etapp och lör att vara realistiskt - att föreslå alternativa 
lösningar till dem som lejer barnarbetare. 
34 
I enlighet med Europaparlamentets önskemål om att "främja skyddet av mänskliga rättig­
heter i länder där en förändring av suveräniteten snart kommer att äga rum"6 har ett bidrag 
beviljats till genomförandet av flera projekt i Hongkong som avser åtgärder för ökad 
medvetenhet och information om de mänskliga rättigheterna. Det handlar om nya 
datorstödda initiativ som syftar till inrättandet av en databas om mänskliga rättigheter och 
utarbetande av interaktiva utbildningsprogram i frågan. Ett annat projekt går ut på att göra 
de mänskliga rättigheterna mer allmänt kända genom offentliggörande och spridning av 
dokumentation på kinesiska samt utarbetande av lämpligt undervisningsmaterial. 
Vad som också bör nämnas är det stöd som beviljades till förberedelsen av de olika etapperna 
vid den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking i september 1995, särskilt genom 
stöd till icke-statliga kvinnoorganisationer från alla kontinenter för att dessa skulle kunna 
bidra och delta aktivt i konferensen samt i de icke-statliga organisationemas forum, som 
ägde rum samtidigt. 
2.2 Latinamerika 
Stödet till demokratisering och mänskliga rättigheter i Latinamerika syftar till att stödja de 
latinamerikanska ländemas strävanden inom ramen för den demokratiseringsprocess vars mal 
är upprättande och förstärkning av verkliga rättsstater och främjande av de mänskliga 
rättigheterna. De övergripande målen för gemenskapens samarbete eftersträvas enligt 
följande huvudinriktningar: 
* Att främja fredssträvandena i länder där konflikter pågår. 
* Att genomföra fördjupade åtgärder i det civila samhället i syfte att göra detta mer 
upplyst, mer välinformerat, mer ansvarstagande, mer medvetet om rättigheter och 
förpliktelser, mer vaksamt och krävande. 
* Att uppmuntra till kompletterande åtgärder mellan statsmaktema och det civila 
samhället i en anda av dialog och förhandlingar, i syfte att övervinna de motsättningar 
som dominerat de senaste årtiondena. 
* Att omvandla en tradition präglad av våld till en fredlig kultur, och en tradition 
präglad av konfrontationer till en förhandlingskultur. 
Dessa mål ligger till grund för de åtgärder som genomförts med hjälp av budgetposten "stöd 
till demokratisering och mänskliga rättigheter i Latinamerika" som inrättades 1990 pä 
initiativ av Europaparlamentet och som under den första tiden gynnade Centralamerika och 
Chile lor att sedan utvidgas till att omfatta hela Sydamerika. Under perioden 1990-1995 har 
budgetposten gjort det möjligt alt finansiera 328 projekt till ett belopp på 72 miljoner ecu. 
År 1995 fick 77 projekt gemenskapsstöd. Stödet riktades främst till latmarnerikanska 
institutioner, statliga (50 %) och icke-statliga (50 %), nationella och regionala, och till 
internationella organisationer som verkar för de mänskliga rättigheterna i regionen.7 
Förutom till icke-statliga organisationer har stöd också getts till andra initiativ som uppstått 
i det civila samhället (kommunala organisationer, kooperativ, olika sarrananslutningar etc). 
Anmilrkning till budgetpost B7-5240 "Bidrag till viss verksamhet hos organisationer som arbetar för målet mänskliga rättigheter". 
7 
Vissa länder i Västindien, t.ex. Haiti, omfattas av andra budgetposter, särskilt B7-522. 
35 
Parallellt med detta har stöd getts till nya offentliga ministerier i Guatemala och Honduras 
samt till olika åtgärder som avser bekämpning av straffrihet, stöd till reformer av straffrätten, 
underlättande av lika tillgång till rättvisa för alla, utveckling av vidareutbildningen för 
domare och annan personal inom rättsväsendet liksom till att bidra till inrättandet av 
tillsynsråd för domarkåren. På kontinental nivå har den interamerikanska domstolen för 
mänskliga rättigheter fatt gemenskapsstöd tillsammans med initiativ som centreras kring 
utvecklingen av rättsligt bistånd till organisationer som har tillgång till det interamerikanska 
systemet for skydd av mänskliga rättigheter. Detta motsvarar totalt 2 195 500 ecu, vilket har 
gjort det möjligt att stödja 12 åtgärder. Dessutom genomfördes åtgärder för utbildning och 
för förbättrade förhållanden i fängelserna, såväl fängelser för vuxna som för minderåriga, 
särskilt i Venezuela och Guatemala. 
En av åtgärdsposterna bestod i stöd till de latinamerikanska ländemas strävan att verka för att 
säkerhetspolis och väpnade styrkor underordnas de civila statsmaktema och att deras 
respektive roller skall vara åtskilda i demokratiska stater. Gemenskapsstöd har getts till 
åtgärder för utbildning av de väpnade styrkoma i Centralamerika, den andinska regionen, 
Paraguay och Peru på området mänskliga rättigheter och rättsstaten. Resurser för finansiellt 
och tekniskt bistånd har också gjort det möjligt att bidra till liknande åtgärder i fråga om den 
nationella poliskåren i El Salvador. 
Under år 1995 fortsattes stödet från gemenskapens budget till utvecklingen av institutionen 
"Försvarare av mänskliga rättigheter" (El Salvador, Guatemala, Colombia, Costa Rica) eller 
inrättandet av en sådan (särskilt i Panama och Nicaragua). Stödet bidrar till att säkerställa det 
oberoende som är avgörande för institutionens funktion samt dess decentralisering, i syfte att 
utvidga räckvidden för dess åtgärder. Stödet omfattar också personalutbildning. 
Det fleråriga program för främjande av mänskliga rättigheter i Centralamerika som startades 
1992 kräver särskild uppmärksamhet, eftersom det manifesterar en partnerskapsförbindelse i 
frågor om mänskliga rättigheter, särskilt i fråga om projekt som avser rättsligt bistånd, stöd 
till rättsväsendet och utbildning av vissa målgrupper, t.ex. polispersonal och väpnade styrkor, 
vilka särskilt berörs av arbetet med att förstärka demokratin. 
Stödet till valförfaranden avser inte bara de punktvisa insatser som utgörs av rådgivning inför 
val utan också åtgärder för utbildning av ungdomar i utövandet av denna medborgerliga 
rättighet. Dessutom beviljades stöd till en modernisering av de politiska partierna i syfte alt 
främja samförstånd och förhandlingar. 
Vad som också bör nämnas är det gemenskapsstöd som getts särskilt till projekt i Chile och 
Argentina och som innebär medicinskt och psykologiskt stöd till offer lör tortyr eller annan 
omänsklig och förnedrande behandling. Åtgärderna genomförs inom ramen för specialiserade 
eentrer och omfattar också åtgärder för forskning om behandlingen och följderna av tortyr ur 
psykosocial synvinkel, för individen och för samhället i stort. 
2.3 Central- och Östeuropa, OSS-länderna samt Mongoliet 
Det demokrat i program som igångsattes som ett pilotprojekt år 1992 inom ramen för Phare­
programmet syftar till att främja lörstärkningen av demokratiska samhällen som styrs enligt 
36 
de grundläggande rättsstatsprinciperna i länderna i Central- och Östeuropa. Programmet, som 
år 1993 utvidgades till OSS-länderna och Mongoliet inom ramen för Tacisprogrammet, 
stödjer särskilt: 
- Att politiker som företräder olika partier (parlamentariker och företrädare för lokala 
och regionala styren) samt personal vid parlamenten förvärvar och tillämpar 
kunskaper och metoder för parlamentarisk praxis och dess organisation. 
- Förstärkning av icke-statliga organisationer och sammanslutningar som genom sin 
inriktning och särskilda verksamhet fortlöpande kan bidra till att främja demokratiska, 
pluralistiska samhällen. 
- Överföring av särskild kompetens och teknisk kapacitet vad gäller demokratisk 
praxis och rättsstaten till olika yrkesgrupper och sammanslutningar i de berörda 
länderna. 
Förstärkningen av det civila samhället står i centrum för de åtgärder som genomförs i 
Central- och Östeuropa. Detta åtgärdsområde, som anses vara en avgörande faktor i 
demokratiseringsprocessen, har gett upphov till åtgärder som är inriktade på utbildning i 
samhällsfrågor till befolkningen och vissa målgrupper, främjande av former för lokal 
demokrati, åtgärder som främjar insynen i den offentliga förvaltningen samt utveckling av ett 
socialt partnerskap som involverar samhällets centrala aktörer. Genom många initiativ, som 
är riktade till eller inbegriper bl.a. handelskamrar (Slovenien, Ryssland), fackföreningar, 
sammanslutningar och lokala organisationer, jämställs demokratiseringsprocessen med 
övergången till marknadsekonomi genom en betoning av aspektema i fråga om det 
gemensamma ansvaret för samhällets aktörer, oavsett om dessa är institutioner eller ej. Ett 
aktivt partnerskap med icke-statliga organisationer gör det möjligt att konkret bidra till 
samhällets pluralism och att inrätta ett sant, demokratiskt medborgarskap. 
Temat lika möjligheter har omfattats av åtskilliga initiativ, särskilt för kvinnor. Tonvikten 
läggs vid kvinnomas ökade deltagande i det civila, sociala och politiska livet med hjälp av 
projekt som främst innebär utbildning och som syftar till att främja kvinnomas roll, organisa­
tionskapacitet och dynamiska införlivande i samhällsapparaten. 
Frågan om nationella minoriteter har gett upphov till olika åtgärder. Särskild uppmärksamhet 
ägnas dialogen mellan regeringsstmkturema och företrädare för minoriteterna, i syfte att 
främja förhandlingar och samsyn. Det är också viktigt att utnyttja samarbetsnäten, inte bara 
pä lokal nivå utan också regionalt. De åtgärdsmetoder som tillämpas är främst utbildning, 
ökad medvetenhet och främjande av konfliktlösningsmetoder. Rättsligt bistånd i fråga om ny 
lagstiftning lör minoriteter är också avgörande i syfte att säkerställa att denna är förenlig med 
bl.a. bestämmelserna i Europakonventionen om mänskliga rättigheter. 
Projekt lör rehabilitering av tortyroffer, forskning och ökad medvetenhet om frågan, särskilt i 
Slovenien, Albanien, Rumänien och de baltiska staterna, har också fått gemenskapsstöd. 
2.4 F.d. Jugoslavien (med undantag av Slovenien) 
Kapitel B7-52 har gjort det möjligt att ge finansiellt bidrag med 6,5 miljoner ecu till freds-
proeessen och skydd av de mänskliga rättigheterna i territorierna i f.d. Jugoslavien. 
37 
Stöd till medier har prioriterats, främst för inköp av utrustning och material. Det handlar om 
att bidra till upprätthållandet och förstärkningen av oberoende medier, vilka utgör det enda 
verkligt fria rummet i regionen. Det är också ytterst viktigt att de har tillgång till tillförlitliga 
källor. Detta åtföljs av kompletterande utbildningsåtgärder i syfte att stärka 
professionalismen hos journalister och annan personal inom medier. Tonvikten i andra 
projekt läggs vid ökad medvetenhet om mediemas roll i samhället, deras strävan efter 
pluralism och deras särskilda ansvar för samhällets demokratiska utveckling och för 
iakttagandet av mänskliga rättigheter. 
En annan åtgärdsinriktning avser förstärkning av lokala sammanslutningar och institutioner 
samt stöd till lokala eller externa initiativ som verkar för främjandet av pluralistisk 
demokrati. Detta gör det särskilt möjligt att stödja initiativ ute på faltet som bidrar till att 
sammanföra folken, till försoning mellan befolkningsgrupper och till mångetnisk 
samexistens, inbegripet initiativ som avser information och utbildning om mänskliga 
rättigheter och demokratisk praxis. 
Gemenskapsbudgeten gör det möjligt att ge stöd till rehabilitering av offer för allvarliga 
kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Stödet består huvudsakligen av stöd till initiativ, 
antingen på platsen eller med utgångspunkt från ett land inom Europeiska unionen, av 
specialiserade organ och institutioner som arbetar med psykologisk, fysisk och social 
behandling av personer som drabbats av allvarliga trauman. Särskild uppmärksamhet ägnas 
åt kvinnor som utsatts för sexuellt våld samt barn, vilka berörs särskilt av de grymheter som 
begåtts. Närmare 1,5 miljoner ecu anslogs till denna typ av åtgärder. 
2.5 Turkiet 
En särskild budgetpost gör det möjligt att bidra till främjandet av de mänskliga rättighetenia 
och förstärkningen av rättsstaten i Turkiet. De projekt som fått stöd avser främst åtgärder för 
utbildning och ökad medvetenhet. Åtgärderna, som särskilt riktar sig till anställda inom 
rättsväsendet, advokater och andra rättsligt yrkesverksamma, omfattar också utveckling av 
praktisk undervisning som anpassas till de lokala förhållandena. Den mycket svaga 
föreningsverksamheten i Turkiet har resulterat i stöd till de turkiska icke-statliga 
organisationerna, särskilt genom att göra det möjligt för dessa att delta i internationella 
konferenser om mänskliga rättigheter och att göra studiebesök hos motsvarande 
organisationer i utlandet. Stödet går hand i hand med åtgärder som syftar till spridning av 
relevant information på området mänskliga rättigheter samt vidareutbildning av lärare i 
grundskolan. 
Gemenskapsstödet gynnar också åtgärder som avser psykosocialt bistånd till kvinnor som 
utsatts för våld. Biståndet kompletteras med åtgärder för ökad medvetenhet hos allmänheten i 
dessa frågor. Ett annat projekt målinriktas på vidareutbildning av rättsläkare som arbetar 
under särskilt svåra förhållanden, speciellt i sydöstra Anatolien. 
38 
R ASPEKIER PÅ FÖRFARANDET FÖR FINANSIERING AV 
ÅTGÄRDER SOM FRÄIVUAR MÄNSKLIGA RÄTIIGHEIER 
OCH DEMOKRATI 
Genom inrättandet av kapitel B7-52 på initiativ av Europaparlamentet år 1994 framhävdes 
de mänskliga rättigheternas dimension inom ramen för gemenskapens politik efter 
Maastrichtfördragets ikraftträdande. Det tillgodosåg parlamentets vilja att säkerställa att de 
anslag till externa ändamål som avser mänskliga rättigheter och demokratisering kan 
förvaltas med nödvändig insyn och samordning. År 1995 omfattade kapitlet åtta 
budgetposter som inbegriper olika tematiska och geografiska aspekter. Tendensen till ökade 
anslag bekräftades under 1995. 
För att säkerställa initiativens samordning, insyn och effektivitet omfattas utnyttjandet av 
budgetposterna i kapitel B7-52 av särskilda åtgärder. 
1. Samordning 
Först och främst utgör gemensamma arbetsgruppen för mänskliga rättigheter, som 
inrättades 1991, en ram för samordning mellan de olika enheter vid kommissionen som är 
inblandade i den externa och interna politiken för att skydda mänskliga rättigheter och 
demokratiska principer. Vad gäller utnyttjandet av budgetposterna i kapitel B7-52 har 
gruppens arbete gjort det möjligt att fastställa inriktningar, fastslå gemensamma referenser 
och kriterier för projekturval och harmonisera förfarandena. I budgetförordningen anges 
därför att förslagen skall utarbetas på grundval av de riktlinjer och kriterier som fastställs 
i den ständiga gemensamma arbetsgruppen (nr 52) för samordning av mänskliga rättigheter. 
Denna samordning gör det också möjligt att sprida information om unionens ståndpunkter 
i internationella och regionala forum. 
De som förvaltar kapitlets olika budgetposter samråder om varje projekt inom ramen för 
tillfälligt inrättade arbetsgrupper, efter att ha inhämtat yttranden från de övriga berörda 
enheterna och, i förekommande fall, från den berörda delegationen. Varje projekt görs till 
föremål för ett beslut av kommissionen vilket föregås av ett skriftligt förfarande8 som skall 
godkännas av dem som ansvarar för kapitlets budgetposter samt av rättstjänsten, 
generaldirektorat XIX ("Budget") och generaldirektorat XX ("Ekonomistyrning"). 
2. Insyn 
Den årliga redovisningen av hur de finansiella resurserna utnyttjats görs i olika rapporter. 
Temaaspekterna redovisas övergripande i särskilda rapporter, nämligen "rapporter om 
genomförandet av de åtgärder som vidtagits för att främja mänskliga rättigheter och 
demokratisering" (1992-93, 1994) samt rapporter om genomförandet av rådets resolution 
om "mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling" av den 28 november 1991 som 
antogs av medlemsstaterna, församlade i rådet (1992, 1993 och 1994). Den allmänna 
rapporten om Europeiska gemenskapernas verksamhet tillhandahåller översiktlig 
information om genomförandet av de olika budgetposterna. 
* med undantag av Phareprogrammets avsnitt "mikroprojekt" som förvaltas direkt av delegationerna utan att det krävs något åtagande 
i fråga om varje projekt genom ett skriftligt förfarande. 
"i 3 
Budgetposterna B7-5240 och B7-5270 omfattas av särskild information som den ansvariga 
kommissionären i början av budgetåret redovisar för parlamentets ordförande samt för 
ordförandena i de berörda parlamentsutskotten. Parlamentet får också detaljerad information 
om särskilda aspekter genom skriftliga och muntliga frågor till kommissionen. 
Kommissionen eftersträvar dessutom, särskilt med avseende på de icke-statliga organisatio­
nerna, att förbättra informationen om gemenskapens olika finansieringskällor på detta 
område, i synnerhet genom att ge ut en "Kommenterad redovisning över gemenskapens 
tillgängliga resurser för finansiering av de icke-statliga organisationernas åtgärder".9 
Dessutom besöker årligen allt fler företrädare för icke-statliga organisationer kommissionen, 
som ger dem relevant information. 
3. Effektivitet 
Effektiviteten i åtgärder som syftar till att främja mänskliga rättigheter och demokratisering 
är beroende av kvaliteten på de initiativ som får stöd. Den är också direkt avhängig av att 
ett öppet och konstruktivt partnerskap med internationella och regionala organisationer 
kommer till stånd. 
* Fastställande av stödmottagare och projekt 
Stödmottagare kan vara offentliga organ, internationella eller regionala organisationer, icke­
statliga organisationer eller andra organ med rötter i det civila samhället. De flesta budget­
poster utesluter inte någon kategori stödmottagare. Budgetposterna Tacis och Phare ger 
företräde för samarbete mellan icke-statliga organisationer i unionens medlemsstater och 
icke-statliga organisationer i de stödmottagande länderna. 
Fastställandet sker enligt två tillvägagångssätt (infordran av ansökningar inom ramen för 
Phare- och Tacisprogrammen för demokrati, ansökningar från stödmottagare) som i princip 
har bibehållits. 
Vad gäller utformningen av ansökningar har den fördjupade dialogen med stödmottagama 
gjort det möjligt att identifiera projekt vars mål är gemenskapens prioriteringar. Den 
ständiga dialogen med stödmottagarna ger oumbärlig information som gör det möjligt att 
på förhand säkerställa organisationernas tillförlitlighet samt om de åtgärder som dessa 
föreslår inom ramen för sin verksamhet är genomförbara. Den gör det också möjligt att 
bättre lära känna organisationerna och deras begränsningar, behov och prioriteringar, vilket 
sker genom att företrädare för organisationerna gör allt fler besök hos kommissionens 
berörda enheter, oavsett om de fått gemenskapsstöd eller ej. Detta innebär ett slags flexibelt 
partnerskap som inte förutsätter att de icke-statliga organisationerna har en bestämd status, 
vilket är fallet när det gäller Förenta nationerna och Europarådet. Trots detta är 
ansökningsfbrtarandets utformning otillfredsställande när det gäller att synliggöra gemen­
skapens stöd. 
' Utgåvan april 1995: V1II/222/95-FR (originalversion). 
'10 
Fördelen med infordran av ansökningar är att insyn åstadkoms och stödet, i viss mån, 
synliggörs. Nackdelen är den bristande smidigheten, som har resulterat i att en viss andel av 
tillgängliga medel reserverats för tillfälligt inrättade åtgärder, vars mål fastställs av kommis­
sionens enheter på grundval av Europeiska unionens politiska prioriteringar, och för projekt 
på mindre än 10 000 ecu, dvs. mikroprojekt som genomförs under överinseende av 
delegationerna av icke-statliga organisationer i länder som omfattas av Phareprogrammet och 
utan partnerskapsskyldighet. 
Strävan efter att bättre beakta de konkreta förutsättningarna i de berörda länderna och 
regionerna och att säkerställa de föreslagna åtgärdemas relevans i förhållande till den lokala 
situationen har lett till utvecklingen av ett proaktivt tillvägagångssätt. Detta innebär att en 
första undersökningsgmpp, bestående av oberoende experter, sänds ut med uppdraget att för 
kommissionens räkning fastställa nya åtgärdsområden (Etiopien, Kambodja, Haiti m.fl.). 
Dessa undersökningsuppdrag omfattar i förekommande fall en utvärdering av tidigare projekt 
som lätt gemenskapsstöd. Även de tidigare åtgärder som genomförts till stöd inför allmänna 
val bör beaktas, vilket gör det möjligt att på ett tidigt stadium ingripa genom att sända 
förberedande grupper som har i uppdrag att fastställa behoven och fastställa handlingsramar. 
* Uppföljning och utvärdering av projekt 
Fortlöpande 
. En särskild insats har gjorts för att förbättra uppföljningen av projekten under hela genom­
förandet, bl.a. genom en löpande utvärdering i form av en granskning av de organisationer 
som far gemenskapsstöd. 
. Man har bett oberoende experter och organ att utvärdera vissa projektgmpper som får stöd 
enligt vissa budgetposter i kapitlet och att därefter, via delegationer, gå vidare till kontroller 
på platsen och på grundval av verifikationshandlingar av de projekt som genomförs. Utvärde­
ringen av åtgärder vid specialiserade centrer i Europa på området rehabilitering av tortyroffer 
kräver samarbete med medicinska experter. Den europeiska stiftelsen för mänskliga 
rättigheter, som anförtrotts förvaltningen av makroprojekt inom ramen för Phare- och 
Tacisprogrammen för demokrati, har också engagerats i uppföljningen av projektens 
genomförande. Denna uppgift är mycket komplex, med hänsyn till demokratiprogrammets 
partnerskapsstruktur och reglerna för medfinansiering. 
Efteråt 
. Alla stödmottagare skall överlämna en rapport om de åtgärder som genomförts, samt alla 
kostnader för projektet, innan detta avslutas. Rapporterna granskas med avseende på arbets­
plan, mål och den ursprungliga budgeten på grundval av en rad kriterier, särskilt en 
kostnadscITcklivilclsanalys, åtgärdernas mångfaldigande effekt och hur synligt 
gemenskapsstödet är. Eventuellt konstaterade oegentligheter som organisationen inte kan 
förklara kan komma att leda till besök på platsen av en kontrollgrupp från den berörda 
enheten eller, vid behov, från ekonomistyrningsenheten eller revisionsrätten. 
. 1 maj 1995 överlämnade "German Development Institute", som anförtrotts en undersökning 
med titeln "Utvärdering av positiva effekter till förmån för mänskliga rättigheter och 
demokrati i utvecklingsländer", sin slutrapport. Syftet med uppdraget var att förbättra 
effekten av de åtgärder till förmån för mänskliga rättigheter och demokrati som Europeiska 
unionen finansierar. Rekommendationerna och slutsatserna i rapporten understryker följande 
aspekter: 
41 
- De mal som fastställts i ansökningar om finansiering har i allmänhet förverkligats. Valet av 
entreprenör har varit en viktig faktor som möjliggjort effektivitet i ett stort antal projekt samt 
en god resursfördelning. 
- Åtgärder som samtidigt inbegriper administration (förenklade förfaranden, förstärkt 
inhemsk expertis, förbättrad samordning och harmonisering av åtgärder m.m.) och strategi 
(förbättrad samstämmighet mellan åtgärder, bättre definition av prioriteringarna i förhållande 
till den lokala situationen, förstärkt samverkan, särskilt genom gmppering av olika projekt 
m.m.) kan bidra till att förstärka initiativens effekt. 
* Relationer med internationella och regionala organisationer 
Effektiviteten i gemenskapens åtgärder baseras också på ett öppet och konstruktivt 
partnerskap med internationella organisationer, t.ex. Förenta nationernas center för mänskliga 
rättigheter, och regionala organisationer (Europarådet, OSSE, OEA och OU A). Partncrskapcl 
syftar till att förstärka effekten av olika initiativ på grundval av ett tillvägagångssätt som 
beaktar kriterierna subsidiaritet, effektivitet, synlighet, komplementaritet och insyn. 
Kriterierna definieras på följande sätt: 
- Subsidiaritet: Gemenskapens stöd skall i princip främja områden som inte omfattas av 
andra organisationer, dvs. det bör säkerställa stöd om det handlar om att genomföra 
konkreta åtgärder som baseras på gemensamma prioriteringar. 
- Effektivitet: I strävan efter effektivitet skall säkerställas att gemenskapens stöd 
samverkar med andra initiativ. 
- Synlighet: Genom att föra in dessa poster i gemenskapsbudgeten har Europaparlamentet 
visat sin vilja att säkerställa unionens identitet i fråga om åtgärder på området mänskliga 
rättigheter. Av det skälet bör de olika initiativen lätt kunna identifieras som gemen­
skapsinitiativ. 
- Komplementaritet: Om situationen motiverar det (se ovan) ges gemenskapens stöd som 
komplement till initiativ från andra organisationer, på villkor att gemenskapens egna 
regler för utnyttjandet av gemenskapens budget iakttas. 
- Insyn: Oavsett vilka resurser som utnyttjas (budgetposter i kapitel B7-70, 
biståndskrediter samt finansiellt och tekniskt bistånd liksom Lomé-medel eller medel 
från sociala fonden) är utnyttjandet av dem knutet till iakttagandet av de 
budgetförfaranden som fastställs i fördraget, i finansförordningarna, i rådets direktiv samt 
i interna regler för genomförandet. Förfarandena varierar beroende på funktionen hos det 
utnyttjade budgetinstrumentet. Exempelvis är initiativ i fråga om finansiellt och tekniskt 
bistånd hänförliga till tredje land medan utnyttjandet av budgetposter lör "mänskliga 
rättigheter" (Phare- och Tacisprogrammen för demokrati) av historiska skäl omfattas av 
en Ii nans förordning och ett anbudsförfarande. Andra budgetposter för "mänskliga 
rättigheter" kan utnyttjas direkt genom beslut av kommissionen på grundval av en 
formell ansökan om stöd. Förfarandena för utnyttjande av dessa finansieringsinstrument 
bestämmer ofta typen av stödmottagare genom att tillträdet i vissa fall begränsas till 
endast icke-statliga organisationer. Slutligen varierar, på det institutionella planet, 
förfarandena beroende pä den planerade åtgärden. Exempelvis förutsätter gemensamma 
CîUSi'-ûtgärder utnyttjandet av de medel som är införda i budgeten för detta ändamål. 
Förbindelserna till partnerländerna är också beroende av följande bedömning: 
42 
- Av ekonomisk karaktär: Det är exempelvis svårt att på grund av extra administration 
godta en merkostnad på 13 % i fråga om ett enskilt projekt som är avsett för ett FN-
organ. 
- På grundval av tidigare erfarenheter: Exempelvis de positiva erfarenheterna från de inter­
nationella tribunalerna (för f.d. Jugoslavien och Rwanda) och de svårigheter som man 
mött vid observatörsuppdrag i Rwanda och Burundi. 
Sammanfattningsvis bör Europeiska gemenskapen i sina förbindelser till internationella och 
regionala organisationer inte delta som finansiär utan som partner vid genomförandet av 
politiken för mänskliga rättigheter såsom denna skisserats i kommissionens meddelande av 
den 22 november 1995. 
SLUTSATS 
De ökade tillgängliga finansiella resurserna till genomförandet av projekt som avser 
mänskliga rättigheter har gjort det möjligt att avsevärt utvidga stödets räckvidd, såväl ur 
geografisk som ur tematisk synvinkel. För närvarande, och med hänsyn till de 
samordningssvårigheter som följer av ett utvidgat tillämpningsområde samt de ökade 
kraven på åtgärder för mänskliga rättigheter, bör man undersöka i vilken mån resurserna 
gör det möjligt att agera effektivt på medellång till lång sikt, att reagera på nödsituationer 
samt att säkerställa nödvändig sarristammighet, effekt och synlighet. 
Betydande insatser har gjorts, inte bara på olika nivåer inom ramen för förfaranden för att 
främja ett proaktivt tillvägagångssätt och förstärka en särskild utvärderingskapacitet i fråga 
om projekt som avser mänskliga rättigheter, utan också vad gäller sarnstämmighet hos och 
effekt av åtgärderna sammantagna: 
* Det förstärkta samarbetet med regionala och internationella organisationer som 
verkar för att främja och skydda mänskliga rättigheter: dialogen med Förenta 
nationerna, OSSE och Europarådet har fördjupats och omsatts i konkret verksamhet10 
på ett sätt som inneburit att kompletterande åtgärder genomförts, vilket gjort det möjligt 
att utnyttja vars och ens regelverk och expertis och undvika dubbelarbete och 
motstridiga ståndpunkter. Detta gör det också möjligt att förstärka kontinuiteten mellan 
unionens ståndpunkter i internationella och regionala sammanhang och de åtgärder som 
genomförs på gemenskapsnivå. 
* Utarbetande av stimulansmetoder: Förfarandet med stimulansbelopp i den fjärde 
omarbetade Lomékonventionen i dess reviderade lydelse innebär att resurser skall 
finnas tillgängliga för främjande av institutionella och administrativa reformer, förutsatt 
att AVS-staten redan beslutat att finansiera dessa reformer med de medel för 
utvecklingsåtgärder som fastställs i Lomékonventionen. Detta förfarande är ett led i det 
positiva tillvägagångssätt som fastställs i resolutionen om mänskliga rättigheter, 
demokrati och utveckling. 
10 
Verksamhetsförbindelser upprätthålls med Förenta nationernas höga kommissarie för mänskliga rättigheter, Centret för mänskliga 
rättigheter i Genève, OSSE:s byrå för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter - särskilt vad gäller aspekter i samband med 
valbistånd -, OSSE:s höga kommissarie för nationella minoriteter samt Europarådets och kommissionens enheter för lagenlig demokrati. 
43 
* Förstärkt komplementaritet i fråga om instrumenten och åtgärdemas kontinuitet: Vissa 
budgetposter i kapitel B7-52 är avsedda att tjäna som som incitament och katalysator och 
kan därmed bidra till utvecklingen av en rangordning för instrumentens utnyttjande. 
Nyskapande projekt som ges stöd i begränsad omfattning enligt vissa budgetposter kan, 
om erfarenheterna leder till den slutsatsen, utvecklas i större omfattning med hjälp av 
belopp för tekniskt bistånd eller utvecklingssamarbete. Dessutom innebär 
bestämmelserna om tekniskt bistånd samt medlen för utvecklingssamarbete att det blir 
möjligt att på geografisk grundval säkerställa kontinuitet i åtgärderna genom att fleråriga 
program genomförs. 
Dessa insatser har ännu inte gjort det möjligt att nå tydliga resultat, framför allt på grund av 
avsaknaden av en övergripande strategi vid utnyttjandet av de finansiella resurserna lör 
främjande av mänskliga rättigheter och demokratisering. Av det skälet har kommissionen 
inlett överväganden som, med utgångspunkt i en redovisning av regelverket i frågan, antyder 
vilken inriktning som skall följas i fråga om olika aspekter som pä detta område kräver 
åtgärder som är samstämda, effektiva och synliga. För att möjliggöra ett optimalt utnyttjande 
av de olika finansieringsinstrumenten för iakttagandet och främjandet av de mänskliga rättig­
heterna innehåller detta dokument följande förslag: 
* Ett bättre beaktande av det specifika på området "mänskliga rättigheter" på olika plan: 
- Stödmottagarnas särskilda egenskaper (framför allt deras verksamhets ideella 
karaktär) som bör beaktas i olika skeden av budgetförfarandet (urval, beviljande, 
utvärdering, utbetalningar). 
- Särarten hos initiativ som hänför sig till främjandet av mänskliga rättigheter 
genom att åtskillnad görs mellan kortsiktiga åtgärder som kräver att resurser 
omgående ställs till förfogande och åtgärder på medellång till lång sikt som kräver 
en kontinuitet i åtgärderna som överskrider budgetåret. 
* Säkerställande av komplementaritet vid utnyttjandet av instrument av olika slag i syfte 
att undvika dubbelarbete och att säkerställa kontinuitet och önskad effekt (detta innebär 
att det är nödvändigt att undvika överlappning av budgetposter vars anmärkningar 
innehåller allmänna referenser till mänskliga rättigheter, varvid den enda skillnaden är 
geografisk). Exempelvis kan varje projekt också bedömas i förhållande till möjligheterna 
att få finansiering från andra källor, särskilt om kompletterande åtgärder visar sig 
oumbärliga för att förverkliga de mål som projektet syftar till. 
* Utveckling av stimulansmetoder som kan förstärka initiativens effekt, t.ex. genom att 
utvidga förfarandet med stimulansbelopp till att även omfatta andra länder eller grupper 
av länder än de som omfattas av Lomékonventionen. 
* Förstärkt åtskillnad mellan tematiskt och geografiskt tillvägagångssätt i syfte att 
utveckla åtgärdskapaciteten i situationer som kräver snabba insatser. 
* Fördjupad expertis i fråga om olika teman med anknytning till mänskliga rättigheter 
och förstärkning av initiativförmågan genom bättre kännedom om de särskilda behoven i 
och kännetecknen för de berörda länderna eller regionerna. 
* Säkerställande av insyn i informationen och beaktande av institutionella riktlinjer vid 
fastställandet av åtgärdsprioriteringar, särskilt med hjälp av en konstruktiv dialog med 
Europaparlamentets instanser. 
44 
* Förstärkt kontinuitet mellan unionens medlemsstaters åtgärder och gemenskapens 
åtgärder, särskilt genom att främja ett regelbundet informationsutbyte med medlems­
staterna. 
* Fördjupade samverkansförbindelser med internationella och regionala organisationer, 
bl.a. genom främjande av en programplanering på medellång och lång sikt av prioriterade 
åtgärder som skall genomföras gemensamt och genom att utveckla bättre förmåga att 
reagera snabbt i fråga om punktinsatser. 
45 
BILAGA 1 
PRESENTATION AV BUDGEIPOSTER 
OCH ANDRA ULLGANGOGA FINANSIELLA RESURSER 
FÖR ATT FRÄMJA MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER 
OCH DEMOKRATISKA PRINCIPER 
A. De budgetposter som berörs särskilt av skydd av mänskliga rättigheter och demokrati: 
Kapitel B7-52 "Europeiskt initiativ för demokrati och skydd av mänskliga rättigheter" 
Kapitlet "Europeiskt initiativ för demokrati och skydd av mänskliga rättigheter" inrättades 
år 1994 på initiativ av Europaparlamentet på grundval av en resolution av den 14 maj 
1992. Det omfattar samtliga de av gemenskapens budgetposter som uttryckligen syftar till 
att främja mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Ornstruktureringen tillgodoser 
strävan att säkerställa samstämmighet och insyn i gemenskapens stöd på detta område. Den 
avspeglar de nya ansvarsområden som införs genom Fördraget om Europeiska unionen 
samt vissa strul^jrförändringar som genomförts inom gemenskapens olika institutioner. Det 
totala anslagsbeloppet dvs. 75,960 miljoner ecu år 1995 (59,1 miljoner ecu år 1994) 
bekräftar tendensen att ständigt ökade budgetresurser anslås för försvar och främjande av 
mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Det är dessa resurser som främst 
behandlas i denna rapport. 
B7-520: Stöd till demokratin i länderna i Central- och Östeuropa och på Balkan 
(B7-5200 + B7-5201) 
1. B7-5200: Phareprogrammet för demokrati 
Anslagna medel 1994 10 000 000 ecu11 
Åtaganden 1994 10 000 000 ecu 
Anslagna medel 1995 10 000 000 ecu 
Åtaganden 1995 10 000 000 ecu 
judgetanrnärkning 
Phareprogrammet för demokrati stödjer utvecklingen av demokrati och rättsstatsprinciper 
samt utvecklingen av samhällsinstitutioner i länderna i Central- och Östeuropa. 
Dessa anslag får användas för att stödja åtgärder från kvinnoorganisationer som aktivt 
verkar för att återställa demokratin i samhällslivet i länderna i Central- och Östeuropa. 
11 varav 5 miljoner ecu är införda i kapitel BO-40. 
46 
2. B7-5201: Gemenskapsåtgärder till stöd för demokratin och fredsprocessen i de 
republiker som utgjorde delar av före detta Jugoslavien 
I Anslagna medel 1994 5 000 000 ecu12 
Åtaganden 1994 4 887 000 ecu 
Anslagna medel 1995 5 000 000 ecu 
Åtaganden 1995 5 000 000 ecu 
Detta anslag är avsett att finansiera åtgärder för att stödja fredsprocessen, dämpa 
spänningar och stödja en demokratisk utveckling, bl.a genom främjandet av fria och 
oberoende medier i republikerna i före detta Jugoslavien (Slovenien, Kroatien, Montenegro, 
Makedonien, Bosnien-Hercegovina). 
En del av anslaget skall användas för stöd till tväretnisk dialog, till medier, kvinnor, 
demokratiska grupper, tryckfrihet och till att stödja de mest utsatta grupperna 
Finansieringen enligt denna post tilldelas uteslutande för åtgärder som avser 
demokratisering och mänskliga rättigheter. 
3. B7-5210: Stöd till demokratin i de oberoende staterna i före detta Sovjetunionen 
Anslagna medel 1994 10 000 000 ecu13 
Åtaganden 1994 10 000 000 ecu 
Anslagna medel 1995 10 000 000 ecu 
Åtaganden 1995 10 000 000 ecu 
tfudgetanrnärjgurig 
Detta anslag är avsett att täcka genomförandet av ett program till stöd för demokratin, 
rättsstatsprincipen och samhällsinstitutioner i de oberoende staterna i före detta 
Sovjetumonen. Det kommer från Tacisprogrammet för demokrati (Technical Assistance to 
me Commonwealth of Independent States and Georgia). 
4. B7-5220: Mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingsländerna 
Anslagna medel 1994 14 000 000 ecu 
Åtaganden 1994 14 000 000 ecu 
Anslagna medel 1995 19 000 000 ecu 
Åtaganden 1995 18 978 243 ecu 
varav I miljon ecu (övcrloring). 
n \:U:\\ > mtljiMVt <YU stt tuU\nt:l 1 k;»pUl HO 10 
47 
Budgetanmärkning 
Detta anslag är avsett att täcka åtgärder för att främja mänskliga rättigheter och demokrati i 
nära anslutning till gemenskapens utvecklingspolitik i utvecklingsländerna, inkl. länderna vid 
Medelhavets södra kust. 
Det omfattar också finansiering av Europeiska centret för utveckling av demokratin, stöd till 
minoriteters och utsatta gruppers rättigheter samt tillhandahållande av teknisk rådgivning om 
problem som rör valförfaranden, administration, rättsstaten och iakttagandet av mänskliga 
rättigheter. 
5. 117-5230: Dcmokratiscringsproccsscn i Latinamerika 
Anslagna medel 1994 13 000 000 ecu 
Åtaganden 1994 12 999 978 ecu 
Anslagna medel 1995 14 000 000 ecu 
Åtaganden 1995 14 000 000 ecu 
Budgetanmärkning 
Detta anslag är avsett att finansiera särskilda åtgärder för att bidra till demokrati­
seringsprocessen i Latinamerika, inkl. Haiti och Kuba, särskilt genom stöd till 
återanpassningen av människor som har stridit i inbördeskrig i Centralamerika. 
Det kan också användas för att stödja demokratiskt valda myndigheter som utsatts lör 
kuppförsök och som fortsatt åtnjuter Europeiska gemenskapens förtroende. 
Under denna artikel uppförs också bidrag till finansieringen av det latinamerikanska 
parlamentets verksamhet, inom ramen för de avtal som slutits med Europaparlamentet. 
Anslaget skall också täcka utgifter för undersökningar, möten med experter, konferenser och 
kongresser, information och publikationer som direkt kan knytas till uppnåendet av målet för 
den åtgärd i vilken de ingår. Detta omfattar inte utgifter för att administrera åtgärderna eller 
allmänna administrativa utgifter, (se kommissionens meddelande av den 22 april 1992). 
B7-524: Andra åtgärder för att skydda de mänskliga rättigheterna 
(B7-5420 + B7-5241) 
6. B7-5240: Stöd till viss verksamhet som utförs av organisationer med 
människorättsfrämjande målsättningar 
Anslagna medel 1994 5 000 000 ecu 
Åtaganden 1994 5 000 000 ecu 
Anslagna medel 1995 5 500 000 ecu 
Åtaganden 1995 5 490 000 ecu I 
:a=ajg=agt=»eg»sae^i^Bgsa^a^= i 111 nu Minn i IIIMIIIIII IIII'I I II iaa——M^tawa^aoa———a—-g^,————.———————-J 
Budgetanmärkning 
Detta anslag är avsett att täcka stöd till organisationer med humanitära och 
människorättsfrämjande målsättningar, t.ex. Europeiska stiftelsen för mänskliga rättigheter 
och Ituropeiska stiftelsen för yttrandefrihet. 
48 
Det skall också täcka utgifter i samband med förvaltningen av denna punkt och inspektion av 
projekt som mottagit bidrag. 
Stödet beviljas till projekt som skall genomföras både utanför gemenskapen (i 
utvecklingsländer, länder i Central- och Östeuropa och andra länder) och inom gemenskapen 
genom bidrag avsedda att 
- främja internationella initiativ och gemenskapsinitiativ lör att avskaffa dödsstraffet i 
samtliga stater fram till år 2000, 
- stödja rehabiliteringscentrer för tortyroffer och andra organisationer som ger konkret 
hjälp till offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna vilka bör tilldelas samma 
andel av medel från denna punkt som de har mottagit hittills, 
- utbilda personer som skall ansvara för att upplysa andra om de mänskliga 
rättigheterna (domare, advokater, statstjänstemän, personer som ansvarar för utbildning 
av polis- och säkerhetsstyrkor, lärare etc), 
- stärka respekten för barns rättigheter och ge hjälp till barn som blivit offer för 
kränkningar av de mänskliga rättigheterna, 
- främja utbildning tillsammans med organisationer som särskilt arbetar med skydd av 
de mänskliga rättigheterna, 
- stödja kontroll av fängelser på internationell nivå och publicering av rapporter, 
- främja skyddet av de mänskliga rättigheterna i de länder där en förändring av 
suveräniteten snart kommer att ske. 
Prioritet skall ges till projekt som erbjuder konkret och direkt bistånd. Projekt avseende 
forskning och akademiska seminarier av särskild betydelse skall tas under övervägande 
i den utsträckning så är möjligt. 
Ett belopp på 250 000 ecu anslås till stöd för verksamheten vid Internationella 
fängelsekontrollorganet. 
Under denna post uppförs också bidrag till organisationer som ägnar sig åt försvar av 
de mänskliga rättigheterna, t.ex. Europeiska stiftelsen för mänskliga rättigheter. 
Ett belopp på 200 000 ecu anslås till Europeiska stiftelsen för yttrandefrihet. 
7. B7-5241: Bistånd från Europeiska unionen till enskilda organisationer som 
arbetar för att skydda och främja de mänskliga rätttigheterna i Turkiet 
•—'•"j1-1—Ttr—-—~^~r—r-* '"'FT m ••••••-i - i ———^^——•—•—i mu • i •••Ti—.——————— ,.,••• M 
Anslagna medel 1994 500 000 ecu 
Åtaganden 1994 500 000 ecu 
Anslagna medel 1995 500 000 ecu 
Åtaganden 1995 413 000 ecu 
kidgetanmärkning Detta anslag är avsett att täcka gemenskapens bistånd till enskilda organisationer som arbetar 
för att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i Turkiet. 
49 
8. B7-5270: Stöd till rehabiliteringscenter för tortyroffer och till organisationer som 
erbjuder konkret hjälp till offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna 
Anslagna medel 1994 2 000 000 ecu 
Åtaganden 1994 2 000 000 ecu 
Anslagna medel 1995 5 000 000 ecu 
Åtaganden 1995 
-ssBBB&esaseaBsaBBaBBSSBSsaBsst 
Ingen budgetanmärkning 5 000 000 ecu 
B. Kortfattad presentation av andra tillgängliga budgetresurser för främjande av 
mänskliga rättigheter och demokrati 
"Samarbete med utvecklingsländer i Latinamerika och Asien" inom ramen för kapitel B7-30: 
1. B7-3020: Stöd avsett att göra flyktingar och fördrivna personer självförsörjande 
Anslagna medel 1994 60 000 000 ecu 
Åtaganden 1994 59 831 000 ecu 
Anslagna medel 1995 70 000 000 ecu 
Åtaganden 1995 69 898 000 ecu 
Budgetanmärkning 
Detta anslag är avsett att finansiera hjälpåtgärder som syftar till att säkra självförsörjning för 
grupper av flyktingar, fördrivna personer och andra befolkningar som lämnat sitt hemland 
eller sin hemort på grund av konflikter, otrygghet eller andra kriser orsakade av människor. 
Det omfattar också livsuppehållande åtgärder samt åtgärder för repatriering och 
återetablering. Stödet kan särskilt utvidgas till lokala befolkningar i det mottagande landet 
och i ursprungslandet, om de ekonomiska förhållandena kräver det. Det kan också vid behov 
utnyttjas för att stödja åtgärder som syftar till att undvika att befolkningar flyttas. 
Åtgärder lär medfinansieras med icke-statliga organisastoincr och internationella organisa­
tioner. 
Anslaget skall också täcka utgifter lör undersökningar, möten med experter, konferenser och 
kongresser, information och publikationer som direkt kan knytas till uppnåendet av målet lör 
den älgärd i vilken de ingär. Detta omfattar inte utgifter för att administrera åtgärderna eller 
allmänna administrativa utgifter, (se kommissionens meddelande av den 22 april 1992). 
50 
"I Iumanitärt bistånd" inom ramen för kapitel B7-21 : 
2 B7-210, B7-211, B7-214, B7-215, B7-217, B7-219 
Anslagna medel 1994 500 159 000 ecu 
Åtaganden 1994 499 315 000 ecu 
Anslagna medel 1995 642 500 000 ecu 
Åtaganden 1995 641 927 000 ecu 
De olika budgetposter som förvaltas av Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt 
bistånd (ECHO) är avsedda att finansiera humanitärt nödbistånd till befolkningar i tredje land 
som drabbats av naturkatastrofer eller andra händelser som har stora ekonomiska eller sociala 
konsekvenser. Biståndet skall ges utan hänsyn till ras, religion eller politisk tillhörighet. Del 
ges i form av sjukvårdslag, läkemedel, tilllälliga bostäder, energiprodukter, nödvändiga 
basvaror, livsmedelsbistånd, hygienprodukter m.m. Budgetposterna gör det också möjligt att 
finansiera åtgärder för psykologiskt stöd till offer, återupprättande av rättssystemet samt 
medicinskt och psykologiskt bistånd till intagna. 
Slutligen avser budgetpost B7-217 särskilt flyktingar och fördrivna personer och syftar till att 
motverka tvångsförflyttningar av befolkningsgrupper genom att bidra till repatriering och 
återetablering i ursprungslandet eller ursprungsregionen. 
"Social trygghet och fri rörlighet" inom ramen för kapitel B3-41 : 
3. B3-4110: Fri rörlighet för arbetskraft och åtgärder till förmån för migrerandc 
arbetstagare, inklusive arbetstagare med ursprung i tredje land 
Anslagna medel 1994 9 200 000 ecu 
Åtaganden 1994 9 102 000 ecu 
Anslagna medel 1995 9 599 000 ecu 
Åtaganden 1995 9 599 000 ecu 
Budgetanmärkning 
I enlighet med det sociala åtgärdsprogrammet beviljar kommissionen ekonomiskt stöd till 
demokratiskt styrda organ och sammanslutningar som representerar eller arbetar till förmån 
lor migrerande arbetare, inklusive de som invandrat från tredje land (mottagnings-, 
rådgivnings- och informationstjänster, konferenser och debatter som rör ämnen i anknytning 
till program som inrättats till lörmån för migrerande arbetares integration - inklusive 
invandrare frän tredje land - och deltagande pä de olika nivåerna i mottagarlandets sociala 
och administrativa system), stöder projekt iör integration av invandrare, även i tätbefolkade 
områden, byggande eller ombyggnad av bostäder och inrättande av sociala centrer. 
Dessutom skall minst 3 000 000 ecu öronmärkas för åtgärder och projekt som rör mottagande 
och integrering av invandrare från länder utanför gemenskapen samt återvändande. Dessa 
projekt bör huvudsakligen genomföras av icke-statliga organisationer. 
51 
Kommissionen har i enlighet med sitt meddelande av den 9 december 1987 för avsikt att 
säkerställa att artikel 48.4 i fördraget genomförs på riktigt sätt vad avser tillgången till 
anställning i offentlig tjänst inom de sektorer som betraktas som prioriterade inom 
gemenskapen. 
Anslaget skall också täcka utestående åtaganden för utgifter för undersökningar. 
Denna punkt skall också täcka utgifter för undersökningar, möten med experter, konferenser, 
kongresser, information och publikationer som direkt kan knytas till uppnåendet av målet för 
den åtgärd i vilken de ingår. Detta omfattar inte utgifter för att administrera åtgärderna eller 
allmänna administrativa utgifter (se kommissionens meddelande av den 22 april 1992). 
4 B3-4114: Åtgärder för att bekämpa rasism, främlingsfiemiighet och antisemitism 
Anslagna medel 1995 5 400 000 ecu14 
kidgctanmårkning 
Denna åtgärd syftar till att 
- främja samarbete med olika samhällsinstitutioner som verkar för tolerans, mot rasdiskrimi­
nering och mot främlingsfientliga och antisemitiska situationer och förhållningssätt, och den 
skall finansiera konkreta åtgärder på detta område, 
- genomföra och utveckla åtgärder inom ramen för Europeiska unionens övergripande 
strategi för att motverka rasisitiskt och främlingsfientligt våld, 
- utveckla utbildningsåtgärder vid de nationella myndigheter som berörs mest direkt av dessa 
fenomen. 
Anslaget är avsett att finansiera åtgärder till förmån för de mänskliga rättigheterna och 
kampen mot rasism och främlingsfientlighet. 
Det fördelas enligt följande: 
- Ett belopp på 550 000 ecu ges till en åtgärd mot rasism och främlingsfientlighet i skolorna. 
- Ett belopp på 200 000 ecu ges till icke-statliga organisationer som bekämpar rasism, 
främlingsfientlighet och antisemitism. 
- Ett belopp på 50 000 ecu ges till det europeiska informationsnätet för månatlig publikation 
i Migration Newssheet och i den franska utgåvan Migrations d'Europe. 
- Ett belopp på 500 000 ecu ges till anordnandet av en kampanj mot rasism och för 
ekonomiskt och kulturellt erkännande av utlänngar. 
- Ett belopp på 100 000 ecu ges till anordnandet av åtgärder mot glömska, i syfte att 
bekämpa rasism. 
- Ett belopp på 250 000 ecu ges till Europeiska centret forskning om rasism och 
antisemitism. 
- Ett belopp på 500 000 ecu tilldelas för finansiering av åtgärder som genomförs i samarbete 
med Europeiska konfederationen av fackföreningar för kamp mot främlingsfientlighet som 
avser migrerande arbetstagare, inklusive invandrare från tredje land. 
Ett belopp pä 200 000 ecu ges till en undersökning av minoriteternas kulturella, rättsliga, 
politiska och sociala situation i gemenskapen och i Europa i syfte att vid lämpliga tillfällen 
kunna bekämpa rasism och främlingsfientlighet. 
14 
varav 2 miljoner ecu (överföring). 
52 
"Arbetsmarknadsdialog och sysselsättning" inom ramen för kapitel B3-40 
5. B3-4012: Åtgärder för jämlikhet mellan kvinnor och män 
Anslagna medel 1994 6 260 000 ecu 
Åtaganden 1994 6 257 000 ecu 
Anslagna medel 1995 6 420 000 ecu 
Åtaganden 1995 6 419 000 ecu 
Budgetanmärkning 
Detta anslag är avsett att finansiera upprättandet av det tredje programmet, bl.a. nät, lokala 
sysselsättningsinitiativ samt andra åtgärder och projekt. 
Kommissionen bidrar på detta område till undersöknings- och informationsprojekt under 
ledning av nationella organ och tar initiativ till åtgärder i samarbete med Rådgivande 
kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män. 
Inom ramen för dessa åtgärder är det nödvändigt att de som betalar kostnaderna 
uppmärksammar situationen för kvinnor som tillhör samhällets minoriteter. 
Ett belopp anslås också till åtgärdsprogram avsedda att säkerställa tillfällig mottagning, 
särskilt av invandrarkvinnor som utsätts för våld i familjekretsen. 
Anslaget skall också täcka utgifter för undersökningar, möten med experter, konferenser och 
kongresser, information och publikationer som direkt kan knytas till uppnåendet av målet för 
den åtgärd i vilken de ingår. Detta omfattar inte utgifter för att administrera åtgärderna eller 
allmänna administrativa utgifter, (se kommissionens meddelande av den 22 april 1992). 
"Allmänna bidrag" inom ramen för kapitel A-30 
6. A-3091: Kvinnoforum 
Anslagna medel 1994 350 000 ecu 
Anslagna medel 1995 450 000 ecu 
* ———— „ .i .!••., ••.•«^•^.•^^.^•»^HBBBBBaBBBBgMBgM-BgB^ i ! • ——•- •—i •—•,——_—-— • , , •• • •-••, 
Budgetanmärkning 
Detta anslag är avsett att möjliggöra kvinnoforumets verksamhet. 
I likhet med ungdomsforumet har kvinnoforumet eller kvinnolobbygruppen kommit att bli ett 
betydande stöd för gemenskapsprojektet för kvinnor. 
7. A-3093: Stöd till internationella icke-statliga organisationer som verkar för 
inrättandet av en internationell straffrättslig domstol 
Anslagna medel 1995 
*udgctanrnärkping (ny post) 300 000 ecu 
Delta anslag är avsett att täcka ett finansiellt bidrag till internationella icke-statliga 
organisationer som verkar för inrättandet av en internationell straffrättslig domstol. 
53 
BILAGA 2 
12/07/96 
Grupp nr 14 
Ständiga arbetsgruppen 
GEMENSAMMA ARBETSGRUPPEN FOR MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER 
Uppdrag: Att förstärka den interna samordningen för att säkerställa mellan 
tillvägagångssätten och övrig gemenskapspolitik, inbegripet utnyttjandet av 
budgetresurser (Ref: not 014903 från herr Williamson av den 24 september 1994) 
Kommissionens beslut: KOM (84) PV 722 
Ordförande: Mme Napoli (DGIA) 
Sekreterare: Hr Gavriliadis (DGIA) 
Deltagande generaldirektorat: SG, CdP, SJ, DGI, IA, IB, II, V, VIII, X, XI, XII, XIII, 
XV, XIX, XXII, XXIV, XXIII, ECHO 
Antal sammanträden: 1995: 7 
Uppgifter: 
Arbetsgruppen tillgodoser ett allt mer angeläget krav på samordning av alla initiativ från 
kommissionens enheter på området för mänskliga rättigheter och demokratisering, inbegripet 
bistånd vid allmänna val. Denna roll, som bekräftas av generaldirektörerna för RELEX, 
koncentreras på följande: 
- Genomförande av kommissionens meddelande: "Europeiska unionen och de yttre 
aspekterna i politiken för mänskliga rättigheter: från Rom till Maastricht och vidare". 
Samordning av och insyn i utnyttjandet av budgetposterna i kapitel B7-52 "Europeiskt 
initiativ för demokrati och skydd av de mänskliga rättigheterna". 
- Granskning av projekt enligt budgetposterna B7-5240 "Stöd till viss verksamhet som utförs 
av organisationer med människorättsfrämjande målsättningar" och B7-5270 "Stöd till 
rehabiliteringscentrer för tortyroffer och till organisationer som erbjuder konkret hjälp till 
offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna". 
54 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 672 slutlig 
DOKUMENT 
SV 06 11 
Katalognummer : CB-CO-96-685-SV-C 
ISBN 92-78-13546-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
SS