[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.9.2009

KOM(2009) 453 slutlig

2009/0124 (ACC)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om undertecknande av samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Norge, å andra sidan

A) MOTIVERING

1. BAKGRUND |

110 | 1.1. Motiv och syfte Till följd av tekniska, geografiska och finansiella faktorer spelar Norge en viktig roll i de europeiska GNSS-systemen. Norge tillhandahåller kritisk teknik för Galileo och är värd för två viktiga markinstallationer, på Svalbard och i Antarktis, som bidrar till systemets korrekta funktion. Syftet med detta avtal är att fastlägga principer för samarbetet i allmänhet samt rättigheterna och skyldigheterna för Norge i synnerhet inom relevanta områden, t.ex. säkerhetsområdet, som inte omfattas av det existerande Galileo-regelverket. Avtalet har förhandlats fram på grundval av förhandlingsdirektiv som antagits av rådet den 8 juli 2005. Avtalet paraferades den 17 juli 2009. Avtalet kommer att kompletteras med ett förslag till beslut av gemensamma EES-kommittén (dokument nr 25100, mål nr 25099) om ändring av protokoll 31 och 37 till EES-avtalet, genom vilket Norge ansluter sig till rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering, förordning (EG) nr 1942/2006 av den 12 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1321/2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo). Artiklarna 4.5 och 6.4 i sistnämnda förordning gör det möjligt för tredjeländer att tillhandahålla ytterligare finansiering av de europeiska GNSS-programmen i överensstämmelse med villkor som ska fastställas i avtal som ingås i enlighet med artikel 300 i fördraget. Avtalet är begränsat till områden som är nödvändiga för att möjliggöra nära samarbete med Norge. Uppbyggnaden och förvaltningen av Galileo och Egnos som EG-omfattande program understryker behovet av gemensamma strategier och arbetsmetoder för alla medlemsstater i EU och för vissa stater utanför EU (Norge och Schweiz). Reglerna för dessa områden måste fastställas av regeringarna och måste tillämpas på ett enhetligt sätt i hela Europa. Kommissionen måste som programförvaltare och representant för gemenskapen, systemets ägare, vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa sådan enhetlighet. Om detta inte görs skulle det öka säkerhetsriskerna, och gemenskapen och dess medlemsstater skulle vara mer utsatta för skadeståndsanspråk i händelse av allvarliga incidenter. |

120 | 1.2. Allmän bakgrund Alltsedan Galileo-programmets start har Norge varit vår närmaste samarbetspartner utanför EU. Norge har bidragit politiskt, tekniskt och finansiellt till alla faser i Galileo genom sitt medlemskap i Europeiska rymdorganisationen och genom sitt informella deltagande under årens lopp i de Galileo-specifika förvaltningsstrukturerna för gemenskapen. Detta avtal och ett parallellt, besläktat beslut via gemensamma EES-kommittén kommer att formalisera och fördjupa denna nära medverkan från Norges sida i europeiska GNSS-program. Utan detta avtal skulle Norges deltagande fortsätta inom gränserna för EES-avtalet. Detta skulle skapa osäkerhet beträffande arten av samarbetet inom sektorerna säkerhet, standardisering, certifiering och radiospektrum. Dessutom ger avtalet EG möjlighet att, å ena sidan, fastställa generella principer inklusive en villkorsklausul för samarbete om säkerhet. Å andra sidan inbegriper avtalet ett politiskt åtagande från Norges sida om att ansluta sig till framtida EG-politik som syftar till att skydda europeiska GNSS-system. |

130 | 1.3. Gällande bestämmelser på det område som berörs av förslaget Samarbetet med Norge inom Galileo kommer att vara organiserat som två instrument som kompletterar varandra: dels ett beslut av gemensamma EES-kommittén för att täcka Galileo-regelverket, dels bifogade blandade avtal för att tillhandahålla en ram för samarbetet inklusive principer för framtida samarbete och kompletterande bestämmelser avseende samarbete inom områdena säkerhet, standardisering och certifiering. |

140 | 1.4. Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Förslaget är i linje med Europeiska gemenskapens politik för integrering av Norge i gemenskapens program via EES-avtalet. Vidare stöder det kommissionens mål när det gäller att förstärka gemenskapsaspekten i samarbetet på politikområden som är relevanta för icke-spridning. |

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

2.1. Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Rådets särskilda kommitté samt säkerhetsmyndigheter i medlemsstaterna och Norge har rådfrågats genom arbetsgrupp 2 under Galileos säkerhetsstyrelse och via bilaterala möten med norska myndigheter både vid framtagandet av förhandlingsdirektiven och under förhandlingarna. Bland deltagarna återfanns tekniska experter samt säkerhets- och transportexperter från Europeiska unionens medlemsstater och norska nationella säkerhetsmyndigheter, utrikesministerier, försvars- och inrikesministerier, Europeiska rymdorganisationen och nationella rymdorganisationer. |

212 | Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats Dessa berörda parter har gett sitt stöd till en nära medverkan från Norges sida i samarbetet avseende säkerhetsfrågor av betydelse för Galileo och underströk betydelsen av att i avtalet inkludera frågor såsom säkerheten vid markanläggningar. |

2.2. Extern experthjälp |

221 | Vetenskapliga och tekniska områden som berörs Rymdteknik/markanläggningar, säkerhet/industriell och offentlig säkerhet, informationssäkerhet och internationell rätt/privilegier och immunitet. |

222 | Metoder Huvudsakligen möten. |

223 | De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats Ministerier och rymdorganisationer i EU:s medlemsstater, EES-sekretariatet, ESA, rymdindustrin. |

2249 | Sammanfattning av rekommendationer som kommit in och beaktats Förekomsten av potentiellt allvarliga risker med oåterkalleliga konsekvenser har inte nämnts. |

225 | Det fanns ett brett samförstånd om de samarbetsprinciper som fastläggs i avtalet och om målet att Norge ska vara nära knutet till programmet, inklusive rättigheter och motsvarande skyldigheter. Norges säkerhetsprofil ingav experterna förtroende. |

226 | Åtgärder för att göra expertråden tillgängliga för allmänheten Säkerhetsexperternas slutsatser har inte gjorts tillgängliga för allmänheten. |

230 | 2.3. Konsekvensanalys Åtgärden syftar till att säkerställa ett omfattande norskt engagemang i uppbyggnads- och driftsfaserna för Galileo och Egnos. Dessa två initiativ innehåller betydande industriella, ekonomiska och strategiska komponenter. Förvaltningen av de europeiska GNSS-programmen har reformerats genom förordning (EG) nr 683/2008, varigenom fokus har flyttats från ett offentlig-privat partnerskap till program som förvaltas, och system som ägs, av gemenskapen. Denna utveckling, och innehållet i det samarbete som har säkerhetskonsekvenser, kräver formella regleringsåtgärder. Därför har tre alternativ beaktats för uppnående av detta mål: Den första var en anslutning av Norge till programmet genom ett särskilt internationellt samarbetsorgan (Galileo International Board) som omfattar alla tredjeländer som är intresserade av Galileo. Efter långa diskussioner om detta organ med Norge och andra tredjeländer övergavs detta alternativ. Norge ansåg att det var orättvist att man skulle behandlas på samma sätt som icke-europeiska tredjeländer som är betydligt mindre involverade i programmet och som inte har bidragit finansiellt till programmet. Det andra alternativet var att använda EES-ramen som det enda instrumentet för att formalisera samarbetet. Detta alternativ studerades ingående, inklusive möjligheterna i rättsligt avseende att omfatta hela det önskade samarbetsområdet. Slutligen drog man slutsatsen att EES var det bästa alternativet för införlivande av det befintliga EG-regelverket avseende Galileo. Detta inbegriper kommittéer, beslutsutformning utan rösträtt, regler för ägande, upphandling, finansiella bidrag etc. EES-ramen ansågs emellertid vara otillräcklig inom vissa sektorer såsom säkerhet, spektrum och standardisering. Ur gemenskapens synvinkel var det inte heller praktiskt att införa principer och villkorsbestämmelser som inte finns i Galileo-regelverket. Det tredje alternativet var en kombination av gemensamma EES-kommitténs beslut och det bifogade blandade avtalet. Denna kombination gjorde det möjligt att i praktiken göra åtskillnad mellan Norge och Island (EES-medlemmar), att införa ytterligare åtaganden/skyldigheter för Norge, att skärpa bestämmelserna om säkerhet och att tillhandahålla principer och meddelanden som banar väg för ett ömsesidigt fördelaktigt långsiktigt samarbete. |

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | 3.1. Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Kommissionen föreslår att rådet ska godkänna undertecknandet och den provisoriska tillämpningen av ett samarbetsavtal om satellitnavigering mellan EG och dess medlemsstater och Konungariket Norge. Provisorisk tillämpning är en åtgärd som är nödvändig för att påskynda tillämpningen av avtalet till följd av bestämmelserna rörande i synnerhet säkerheten vid Galileos markanläggningar på norskt territorium. |

310 | 3.2. Rättslig grund Artiklarna 133 och 170 jämförda med artikel 300.2 första stycket första meningen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |

320 | 3.3. Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i den mån som förslaget inte avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. |

Förslagets mål kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna av följande skäl: |

321 | Galileo, vars kostnader uppskattas till över flera miljarder euro, är ett europeiskt initiativ som ingen stat är villig att finansiera på egen hand. Innehållet i förslaget till avtal kan inte begränsas till någon enskild medlemsstat eller en grupp medlemsstater, utan påverkar EU som helhet och har i vissa aspekter (t.ex. markstationstjänster) även en världsomspännande inverkan. |

323 | Det industriella och tekniska (inklusive i säkerhetsfrågor) kunnandet inom rymdsektorn är spritt över flera europeiska länder, inklusive Norge, samtidigt som ingen enskild stat behärskar alla aspekter. Utan en samordnad insats och informationsutbyte ökar risken för att de lösningar man kommer överens om tillsammans med Norge inte är optimala. Brister på säkerhetsområdet skulle kunna äventyra försörjningstryggheten avseende exportkontrollerade komponenter som behövs för europeiska GNSS-system, i synnerhet när det gäller import från Förenta staterna. Detta skulle driva upp kostnaderna för programmen. |

Förslagets mål kan bättre uppnås med gemenskapsåtgärder av följande skäl. |

324 | Infrastrukturen för europeiska GNSS-system håller på att byggas upp över hela världen, och säkerheten i systemen kommer i stor utsträckning att vara beroende av att alla medlemsstater och stater utanför EU som är värdar för denna kritiska infrastruktur tillämpar enhetliga skyddsåtgärder. |

325 | De europeiska GNSS-systemens storlek och komplexitet kräver centraliserade och enkla förvaltningsstrukturer och tydliga gränssnitt mellan EU-sidan och tredjeländer. Ett omfattande nät av bilaterala förbindelser med Norge skulle innebära en hög risk för ineffektivitet, förseningar och inkonsekvenser, något som i ett industriellt projekt snabbt omvandlas till högre kostnader som kommer att belasta gemenskapsbudgeten. Medlemsstater som agerar enskilt kan också få mindre chans att fastställa principer och villkorsbestämmelser, som ska gälla för Norge, än vad som kan uppnås genom samarbete. |

327 | Avtalet är begränsat till de gemensamma principerna och samarbetsåtagandena och till de specifika frågor som omfattar markinfrastruktur som utgör en del av de gemenskapsägda GNSS-systemen. Avtalet bygger på medlemsstaternas existerande kapacitet (t.ex. avseende exportkontroll, utbyte av känslig information) vad gäller genomförandet av de flesta bestämmelserna i avtalet. |

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen. |

3.4. Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | I avtalet fastställs målen och principerna, men det inbegriper också en klausul som hänvisar till en närmare beskrivning av åtgärder i separata överenskommelser som kommer att fastställas i samarbete med experter från medlemsstaterna och Norge. |

332 | Avtalet är ett traditionellt och välkänt instrument i internationella förbindelser. Det utarbetas i samarbete med existerande arbetsgrupper och ska godkännas av existerande strukturer för beslutsfattande. Inga nya administrativa strukturer inrättas genom avtalet. |

3.5. Val av regleringsform |

342 | Ett internationellt avtal är det enda instrument som säkerställer EU-omfattande enhetlighet i förbindelser med Norge inom området satellitnavigering. Enhetlighet i tillämpningen är särskilt viktig när det gäller säkerhetsaspekterna, vilka utgör en viktig del av avtalet. Samtidigt medger avtalet flexibilitet i fråga om genomförandeåtgärderna i synnerhet inom området standardisering och certifiering, där medlemsstaterna är viktiga aktörer i de internationella organisationerna. Avtalet tillhandahåller inte några andra genomförbara alternativ för reglering av förbindelserna med ett tredjeland. |

4. BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

5. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

531 | Förslaget innehåller en bestämmelse om översyn. |

B) FÖRSLAG

Kommissionen föreslår att rådet, på grundval av (artiklarna 133 och 170) jämförda med artikel 300.2 första stycket första meningen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ger sitt godkännande till undertecknandet och den provisoriska tillämpningen av samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Norge, å andra sidan.

2009/0124 (ACC)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om undertecknande av samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Norge, å andra sidan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 133 och 170 jämförda med artikel 300.2 första stycket första meningen,

med beaktande av kommissionens förslag[1], och

av följande skäl:

(1) Kommissionen har förhandlat fram ett avtal med Konungariket Norge.

(2) Avtalet paraferades den 17 juli 2009.

(3) I enlighet med artikel 12.3 i avtalet bör det provisoriskt tillämpas av parterna fram till dess att det trätt i kraft.

(4) Avtalet bör undertecknas på gemenskapens vägnar och åtföljas av ett beslut om provisorisk tillämpning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt bemyndigas härmed rådets ordförande att utse den person som ska ha befogenhet att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna samarbetsavtalet om satellitnavigering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Norge, å andra sidan.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Avtalet ska tillämpas på provisorisk bas fram till dess att det trätt i kraft. Den provisoriska tillämpningen börjar den första dagen i den första månaden efter den dag då parterna underrättat varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för detta specifika ändamål har avslutats. Detta datum ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

SAMARBETSAVTAL OM SATELLITNAVIGERING MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ENA SIDAN, OCH KONUNGARIKET NORGE, Å ANDRA SIDAN

Följande avtal har upprättats mellan å ena sidan Europeiska gemenskapen, nedan kallad gemenskapen ,

och

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN BULGARIEN

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

IRLAND,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

REPUBLIKEN UNGERN,

REPUBLIKEN MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

RUMÄNIEN

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

som är avtalsslutande parter i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, nedan kallade medlemsstaterna ,

och å andra sidan

KONUNGARIKET NORGE, nedan kallat Norge ,

nedan kallade parterna ,

SOM ERKÄNNER Norges nära medverkan i Galileo- och Egnosprogrammen sedan programmens utformningsfaser,

SOM ÄR MEDVETNA om utvecklingen när det gäller förvaltning, äganderätt och finansiering avseende de europeiska GNSS-programmen enligt rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering, dess ändringar och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo),

SOM BEAKTAR fördelarna med en likvärdig skyddsnivå för europeiska GNSS-system och deras tjänster på parternas territorier,

SOM ERKÄNNER Norges avsikt att vid en läglig tidpunkt anta och inom sin jurisdiktion verkställa bestämmelser som ger en likvärdig grad av skydd och säkerhet som de bestämmelser som är tillämpliga i Europeiska unionen,

SOM ERKÄNNER parternas skyldigheter enligt internationell lag,

SOM ERKÄNNER Norges intresse för alla Galileotjänster, inklusive PRS,

SOM ERKÄNNER avtalet mellan Norge och Europeiska unionen om säkerhetsförfaranden för utbyte av sekretessbelagda uppgifter,

SOM ÖNSKAR formellt upprätta nära samarbete inom alla aspekter av europeiska GNSS-program,

SOM BEAKTAR avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som en lämplig rättslig och institutionell grund för utveckling av samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och Norge inom området satellitnavigering,

SOM ÖNSKAR komplettera EES-bestämmelserna genom ett bilateralt avtal om satellitnavigering i frågor av särskild relevans för Norge, gemenskapen och dess medlemsstater,

OCH HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE.

ARTIKEL 1

Avtalets syfte

Huvudsyftet med avtalet är att ytterligare stärka samarbetet mellan parterna genom att komplettera de bestämmelser i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som är tillämpliga på satellitnavigering.

ARTIKEL 2

Definitioner

I detta avtal gäller följande definitioner:

europeiska GNSS-system (Global Navigation Satellite System – GNSS) : Galileo-systemet och Egnos-systemet ( European Geostationary Navigation Overlay System ).

stödsystem : regionala system som t.ex. Egnos ( European Geostationary Navigation Overlay System – det europeiska systemet för navigering genom geostationär överlappning). Dessa system ger användarna av GNSS möjlighet att få bättre prestanda, exempelvis genom ökad noggrannhet, tillgänglighet, integritet och tillförlitlighet.

Galileo : ett självständigt civilt europeiskt globalt system för satellitnavigering och tidsbestämning under civil kontroll som används för tillhandahållande av GNSS-tjänster. Systemet har konstruerats och utvecklats av gemenskapen och dess medlemsstater. Driften av Galileo kan komma att privatiseras.

Inom Galileoprojektet planeras öppna tjänster, tjänster för kommersiella syften, tjänster för skydd av människoliv och sök- och räddningstjänster, utöver behörighetsskyddade tjänster för reglerad användning inom den offentliga sektorn ( Public Regulated Service – PRS ).

lagstiftning : alla lagar, författningar, strategier, regler, förfaranden, beslut eller liknande administrativa åtgärder som vidtas av någon av parterna.

sekretessbelagda uppgifter : information, oberoende av form, som kräver skydd mot obehörigt röjande som i olika grad skulle kunna skada parternas eller enskilda medlemsstaters väsentliga intressen, däribland nationella säkerhetsintressen. Sekretessen anges genom en sekretessmärkning. Sådan information sekretessbeläggs av parterna i enlighet med tillämpliga lagar och andra författningar och ska skyddas mot all förlust av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet.

ARTIKEL 3

Principer för samarbetet

1. Parterna har kommit överens om att tillämpa följande principer för det samarbete som omfattas av avtalet:

2. EES-avtalet ska utgöra grunden för samarbetet mellan parterna inom området satellitnavigering.

3. Frihet att tillhandahålla satellitnavigeringstjänster på parternas territorier.

4. Frihet att använda alla Galileo- och Egnos-tjänster, inklusive PRS, under förutsättning att villkoren för deras användning är uppfyllda.

5. Nära samarbete i GNSS-relaterade säkerhetsfrågor genom antagande och genomförande av motsvarande GNSS-relaterade säkerhetsåtgärder i EU och i Norge.

6. Vederbörlig respekt för parternas internationella åtaganden med avseende på markanläggningar i europeiska GNSS-system.

7. Detta avtal ska inte påverka den institutionella struktur som inrättats genom EG-lagstiftning för bedrivandet av Galileo-projektet. Avtalet ska inte heller påverka den tillämpliga lagstiftningen för genomförande av icke-spridningsåtaganden och exportkontroll, kontroller av s.k. immateriell tekniköverföring ( intangible technology transfers ) eller nationella säkerhetsåtgärder.

ARTIKEL 4

Radiospektrum

8. Parterna är överens om att samarbeta i radiospektrumfrågor som rör europeiska satellitnavigeringssystem i Internationella teleunionen, med beaktande av Memorandum of Understanding on the Management of ITU filings of the Galileo radio-navigation satellite service system som undertecknades den 5 november 2004.

9. I detta sammanhang ska parterna skydda lämpliga frekvenstilldelningar för europeiska satellitnavigeringssystem i syfte att garantera tillgången till tjänsterna i dessa system till förmån för användarna.

10. Vidare erkänner parterna vikten av att skydda radionavigeringsspektrumet mot avbrott och störningar. För detta ändamål ska de lokalisera störningskällor och försöka hitta lösningar som motverkar sådana störningar och som är godtagbara för båda parter.

11. Inget i detta avtal ska tolkas så att det avviker från Internationella teleunionens tillämpliga bestämmelser, däribland Internationella teleunionens radioreglemente ( ITU Radio Regulations ).

ARTIKEL 5

Markanläggningar för europeiska GNSS-system

12. Norge ska vidta alla rimliga åtgärder för att underlätta uppförande, underhåll och utbyte av markanläggningar för europeiska GNSS-system ( markanläggningar ) på territorier inom Norges jurisdiktion.

13. Norge ska vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa skydd och kontinuerlig och oavbruten drift av markanläggningar på sina territorier, vid behov även genom att mobilisera sina brottsbekämpande myndigheter. Norge ska vidta alla rimliga åtgärder för att skydda anläggningarna mot lokala radiostörningar, hackning och avlyssningsförsök.

14. Avtalsförhållandena avseende markanläggningarna kommer att fastställas i en överenskommelse mellan EG och innehavaren av äganderätten. De norska myndigheterna ska fullt ut respektera markanläggningarnas särskilda status och ska söka förhandsgodkännande från EG, närhelst detta är möjligt, innan någon åtgärd som rör markanläggningar vidtas.

15. Norge ska tillåta kontinuerligt och ohindrat tillträde till anläggningarna för alla personer som utsetts eller på annat sätt bemyndigats av Europeiska gemenskapen. För detta ändamål ska Norge inrätta en kontaktpunkt som ska erhålla information om personer som besöker markanläggningarna och i övrigt underlätta sådana personers rörelser och verksamhet i praktiken.

16. Arkiven, utrustningen i markanläggningarna samt dokument i transit, oberoende av form, med officiell försegling eller märkning, ska inte omfattas av inspektioner som genomförs av tull eller polis.

17. I händelse av ett hot mot säkerheten vid markanläggningar eller driften av dessa, eller om säkerheten äventyras, ska Norge och Europeiska kommissionen utan dröjsmål informera varandra om händelsen och om åtgärder för att rätta till situationen. Europeiska kommissionen får utse en annan betrodd enhet att agera som kontaktpunkt gentemot Norge för sådan information.

18. Parterna kommer att inrätta mer detaljerade förfaranden avseende frågorna i punkterna 1–6 ovan i ett separat avtal. Sådana förfaranden bör bland annat omfatta klargöranden avseende inspektioner, kontaktpunkternas skyldigheter, krav för kurirer och åtgärder mot lokala radiostörningar och fientliga angrepp.

ARTIKEL 6

Säkerhet

19. Parterna är övertygade om att globala satellitnavigeringssystem behöver skyddas mot hot såsom missbruk, störningar, driftsavbrott och fientliga handlingar. Följaktligen ska parterna vidta alla rimliga åtgärder, vid behov även genom separata avtal, för att säkerställa kontinuiteten, säkerheten och skyddet avseende satellitnavigeringstjänsterna och därtill hörande infrastruktur och kritiska anläggningar på deras territorier.Europeiska kommissionen har för avsikt att ta fram åtgärder för att skydda, kontrollera och förvalta känsliga anläggningar, uppgifter och tekniska lösningar i de europeiska GNSS-programmen mot sådana hot och oönskad spridning.

20. I detta sammanhang bekräftar Norge sin avsikt att vid en läglig tidpunkt anta och inom sin jurisdiktion verkställa bestämmelser som ger en likvärdig grad av skydd och säkerhet som de som är tillämpliga i Europeiska unionen.Som ett erkännande av detta kommer parterna att behandla säkerhetsfrågor som rör GNSS, inklusive ackreditering i relevanta kommittéer inom ramen för förvaltningsstrukturen för europeiska GNSS-system. De praktiska arrangemangen och förfarandena ska fastställas i arbetsordningarna för relevanta kommittéer, varvid även EES-avtalets ramar ska beaktas.

21. Om det skulle inträffa en händelse där en sådan motsvarande grad av skydd och säkerhet inte kan uppnås ska parterna hålla samråd i syfte att rätta till situationen. Där det är lämpligt kan omfattningen av samarbetet inom denna sektor justeras i enlighet därmed.

ARTIKEL 7

Utbyte av sekretessbelagda uppgifter

22. Utbyte och skydd av sekretessbelagda EU-uppgifter ska ske i överensstämmelse med avtalet mellan Norge och Europeiska unionen om säkerhetsförfaranden för utbyte av sekretessbelagda uppgifter (nedan kallat säkerhetsavtalet ) samt genomförandebestämmelserna för säkerhetsavtalet.

23. Norge får utbyta sekretessbelagda uppgifter med nationell sekretessmärkning om Galileo med de EU-medlemsstater med vilka Norge har ingått bilaterala avtal för detta ändamål.

24. Parterna ska sträva efter att upprätta ett heltäckande och sammanhängande regelverk som medger utbyte mellan alla parter i detta avtal av sekretessbelagda uppgifter som rör Galileoprogrammet.

ARTIKEL 8

Exportkontroll

25. För att säkerställa att parterna tillämpar en enhetlig politik avseende exportkontroller och icke-spridning rörande Galileo, bekräftar Norge sin avsikt att vid en läglig tidpunkt anta och inom sin jurisdiktion verkställa bestämmelser som ger en likvärdig grad av exportkontroll och icke-spridning avseende Galileorelaterade tekniska lösningar, data och produkter som de bestämmelser som är tillämpliga i gemenskapen och dess medlemsstater.

26. Om det skulle inträffa en händelse där en sådan likvärdig grad av exportkontroll och icke-spridning inte kan uppnås ska parterna hålla samråd i syfte att rätta till situationen. Där det är lämpligt kan omfattningen av samarbetet inom denna sektor justeras i enlighet därmed.

ARTIKEL 9

Tjänster för reglerad användning inom den offentliga sektorn ( Public Regulated Service )

Norge har uttryckt sitt intresse för Galileo-tjänsterna för reglerad användning inom den offentliga sektorn (PRS) och betraktar dem som en viktig komponent i sitt deltagande i de europeiska GNSS-programmen. Parterna är överens om att behandla denna fråga när strategierna och driftsarrangemangen för tillträde till PRS har fastställts.

ARTIKEL 10

Internationellt samarbete

27. Parterna framhåller värdet av att i internationella standardiserings- och certifieringsforum samordna sina insatser beträffande globala satellitnavigeringstjänster. I synnerhet ska parterna tillsammans stödja utvecklingen av Galileo-standarder och främja deras tillämpning över hela världen, varvid tonvikten ska läggas på driftskompatibilitet med andra GNSS-system.

28. För att främja och genomföra målsättningarna i detta avtal ska parterna därför, på lämpligt sätt, samarbeta om alla frågor som berör GNSS och som kommer upp i framför allt Internationella civila luftfartsorganisationen, Internationella sjöfartsorganisationen och Internationella teleunionen.

ARTIKEL 11

Samråd och förlikning

Parterna ska på begäran av endera parten omgående samråda om frågor som uppstår i samband med tolkning och tillämpning av detta avtal. Eventuella tvister om tolkningen eller tillämpningen av detta avtal ska lösas genom samråd mellan parterna.

ARTIKEL 12

Ikraftträdande och uppsägning

29. Detta avtal träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna har underrättat varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ikraftträdande har slutförts. Underrättelserna ska sändas till Europeiska unionens råd, som ska vara depositarie för detta avtal.

30. Det faktum att avtalet sägs upp eller löper ut ska inte påverka giltigheten eller varaktigheten av överenskommelser som träffats inom ramen för avtalet, eller påverka särskilda rättigheter eller skyldigheter som uppkommit i fråga om immateriell äganderätt.

31. Avtalet får ändras efter ömsesidig skriftlig överenskommelse mellan parterna. En ändring ska träda i kraft dagen efter dagen för utväxling av den sista diplomatiska noten för att underrätta den andra parten om att parternas respektive inhemska förfaranden som är nödvändiga för ändringens ikraftträdande har slutförts.

32. Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 är parterna överens om att provisoriskt tillämpa avtalet från och med den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna har underrättat varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för detta ändamål har slutförts.

33. Endera parten kan säga upp avtalet genom att varsla den andra parten om detta. Uppsägningstiden ska vara sex månader.

Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska samt på norska. Alla texter är lika giltiga.

[1] EUT C , , s. .