[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.10.2009

KOM(2009)523 slutlig

2009/0147 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om makroekonomiskt stöd till Georgien

SEK(2009)1310 final

MOTIVERING

Bakgrund |

110 | Motiv och syfte Kommissionen föreslår att Georgien ska få makroekonomiskt stöd i form av ett bidrag på högst 46 miljoner euro för att täcka det behov av extern finansiering 2009–2010 som har konstaterats av Internationella valutafonden (IMF). Stödet, som är avsett att finansiera underskottet i statsbudgeten, ingår i ett omfattande gemenskapspaket värt upp till 500 miljoner euro som har inrättats för att stödja Georgiens återhämtning efter den väpnade konflikten med Ryssland i augusti 2008. Det ska även bidra till att hjälpa Georgien att hantera konsekvenserna av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Gemenskapens makroekonomiska stöd ska bidra till att avhjälpa Georgiens ekonomiska problem i samband med genomförandet av det ekonomiska återhämtnings- och stabiliseringsprogram som man kommit överens om med Bretton Woods-institutionerna och som stöds av det standby-avtal med IMF som godkändes i september 2008. Det föreslagna stödet ska vara exceptionellt och tidsbegränsat och är tänkt att löpa parallellt med standby-avtalet. Det ska vara ett komplement till stödet från internationella och bilaterala biståndsgivare. Stödet ges vid en tidpunkt då de politiska förbindelserna mellan EU och Georgien håller på att stärkas ytterligare efter beslutet vid Europeiska rådets extra möte i Bryssel den 1 september 2008 om att fördjupa förbindelserna med Georgien och efter lanseringen av det östliga partnerskapsprogrammet vid toppmötet i Prag den 7 maj 2009. Rådet antog år 2006 beslut 2006/41/EG om makroekonomiskt stöd till Georgien på 33,5 miljoner euro. Den sista delutbetalningen på 11,5 miljoner euro betalades inte ut på grund av att ett av villkoren i samförståndsavtalet om förvaltningen av offentliga medel inte uppfylldes. |

120 | Allmän bakgrund Georgien hade en mycket stark makroekonomisk utveckling fram till augusti 2008. Landet hade en real tillväxt på över 9 procent 2005 och 2006 och på 12 procent 2007. Under första halvåret 2008 låg den årliga tillväxten stabilt på 8,6 procent. Den militära konflikt med Ryssland som bröt ut i augusti 2008 ledde dock till att de föregående årens starka tillväxtutveckling försvagades. Den globala finanskris som inleddes i slutet av 2008 förvärrade Georgiens ekonomiska situation ytterligare. IMF:s styrelse godkände i mitten av september 2008 ett standby-avtal värt 750 miljoner US-dollar som löper över 18 månader (i form av ett extraordinärt lånelöfte motsvarande 300 procent av Georgiens kvot). Eftersom den georgiska centralbanken behövde fylla på sin valutareserv omedelbart efter krisen i augusti 2008 fick avtalet träda i kraft tidigare så att Georgien kunde beviljas 250 miljoner US-dollar av medlen så snart styrelsen hade godkänt programmet. Vid utarbetandet av programmet beräknade IMF att Georgiens behov av extern finansiering 2008–2010, som inte täcks av det förväntade stödet från IMF, skulle uppgå till omkring 650 miljoner US-dollar, däribland 450 miljoner dollar för 2009–2010. Baserat på dessa beräkningar utlovade kommissionen 46 miljoner euro i makroekonomiskt stöd, vilket också motsvarade den georgiske premiärministerns begäran i september 2008. Det makroekonomiska stödet från EU skulle täcka omkring 13 procent av det återstående finansieringsbehovet 2009–2010. Den första översynen av standby-avtalet slutfördes i december 2008. Vid den tidpunkten såg utsikterna för utländska direktinvesteringar under 2009 relativt goda ut och myndigheterna beslutade därför att inte utnyttja den andra delutbetalningen enligt standby-avtalet. I detta läge sköt kommissionen upp förslaget om makroekonomiskt stöd (EU:s makroekonomiska stöd kan endast ges som ett komplement till stöd från IMF). Därefter förvärrades emellertid det ekonomiska läget igen till följd av att Georgien drabbats hårdare än väntat av den globala ekonomiska krisen. Den inhemska efterfrågan sjönk till följd av kraftigt minskade externa kapitalinflöden, inklusive exportintäkter, penningförsändelser från migranter och utländska direktinvesteringar, i kombination med en åtstramning av bankutlåningen. Detta innebar att både den inhemska produktionen och importen föll kraftigt. IMF räknar med en real BNP-tillväxt på -4 procent för 2009. Den ekonomiska nedgången har också resulterat i försämrade offentliga finanser. Redan 2008 hade underskottet i de offentliga finanserna ökat från mindre än 5 procent av BNP till 6 procent, trots ett kraftigt ökat inflöde av bidrag från offentliga biståndsgivare. Underskottet kunde utan större problem finansieras med privatiseringsintäkter, en obligationsemission och offentliga krediter (framförallt från Världsbanken och Förenta staterna). Regeringens mål för 2009 är att upprätthålla ett jämförbart budgetunderskott. För att nå målet måste de georgiska myndigheterna på grund av de minskade budgetintäkterna skära ned budgetens investeringar betydligt, vilket även minskar regeringens förmåga att vidta finanspolitiska stimulansåtgärder mot konjunkturnedgången. Att nedgången i den ekonomiska aktiviteten blivit värre än väntat gör tydliga avtryck i bytesbalansen. IMF:s senaste prognoser över Georgiens betalningsbalans 2009–2010 visar på en kombination av minskad handel, underskott i bytesbalansen och mycket lägre privata kapitalinflöden. Nedgången i det beräknade inflödet av nettokapital beror på flera faktorer, bland annat ett minskat inflöde av utländska direktinvesteringar och högre amorteringar. På det hela taget skiljer sig det nu beräknade behovet av extern finansiering till följd av den rådande utvecklingen inte i någon större utsträckning från vad som förväntades i september 2008. Prognoserna är emellertid mycket osäkra och finansieringsbehovet kan mycket väl visa sig vara betydligt större till följd av betydande nedåtrisker. Framförallt beräknas de utländska direktinvesteringarna ligga kvar på över 8 procent av BNP, även om de håller på att minska. Detta kan dock mycket väl vara ett alltför optimistiskt antagande. Under dessa omständigheter beslutade de georgiska myndigheterna att ansöka om extern finansiering för att begränsa effekterna av den ekonomiska nedgången. Efter den andra översynen av IMF:s standby-avtal i mars beviljades Georgien två delbetalningar inom ramen för avtalet till ett värde av omkring 187 miljoner US-dollar. Den tredje översynen av programmet enligt standby-avtalet godkändes av IMF:s styrelse den 6 augusti 2009. Översynen innebar framförallt att standby-avtalet förlängdes till juni 2011 och att finansieringspaketet utökades till 270 miljoner särskilda dragningsrätter (omkring 424 miljoner US-dollar). Georgien kommer även att omgående kunna lyfta omkring 148 miljoner dollar. De stora stödbelopp som utlovades vid givarkonferensen i Bryssel den 22 oktober 2008, inklusive EU:s makroekonomiska stöd, tycks vara tillräckligt för att finansiera Georgiens beräknade återstående behov av extern finansiering, även om en stor del av givarna fortfarande inte har bekräftat stödet eller preciserat när det kommer att ges. IMF:s prognoser för landets finansieringsbehov, inklusive givarnas åtaganden, under perioden 2009–2010 visar att finansieringsunderskottet kommer att täckas, vilket var målsättningen vid givarkonferensen. Samtidigt kan det uppstå ett nytt finansieringsunderskott om löftena om stöd inte infrias. Under dessa omständigheter anser kommissionen att det är lämpligt att bekräfta det makroekonomiska stöd som utlovades i oktober 2008 för att hjälpa Georgien att täcka sitt finansieringsbehov. |

n | Gällande bestämmelser Inga |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Georgien är ett av EU:s partnerländer i den europeiska grannskapspolitiken. I november 2006 antogs den femåriga handlingsplanen EU–Georgien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. EU har ett starkt intresse av stabilitet, god samhällsstyrning och ekonomisk utveckling vid sina östra gränser. Europeiska kommissionen har därför utarbetat ett förslag om inrättande av ett ”östligt partnerskap”. EU och dess sex partnerländer lanserade officiellt det östliga partnerskapet under toppmötet i Prag den 7 maj 2009. Kommissionen utlovade upp till 500 miljoner euro i stöd till Georgien vid givarkonferensen i oktober 2008. Stödet består av dels programplanerade anslag inom finansieringsramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, dels krisinstrument, till exempel stabilitetsinstrumentet, humanitärt bistånd och makroekonomiskt stöd. Paketet omfattar perioden 2008–2010 och är därmed ett direkt svar på de ekonomiska och sociala problem som landet drabbades av till följd av den militära konflikten i augusti 2008. Det makroekonomiska stödet är ett komplement till andra stödinstrument och innebär att Georgien får kortsiktigt makroekonomiskt stöd inom ramen för det IMF-stödda ekonomiska programmet. Budgetstödet inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet bidrar också till att finansiera Georgiens finansieringsbehov men är kopplat till reformer i specifika sektorer. |

Samråd med berörda parter och konsekvensanalys |

Samråd med berörda parter |

219 | Makroekonomiskt stöd utgör en central del av världssamfundets stöd för att främja Georgiens ekonomiska återhämtning efter konflikten. Kommissionens avdelningar hade haft ett nära samarbete med Världsbanken under förberedelserna inför den gemensamma givarkonferensen och under samråden med multilaterala och bilaterala givare om genomförandet av det utlovade paketet . Under arbetet med att utarbeta förslaget om makroekonomiskt stöd har kommissionen rådgjort med Internationella valutafonden. Kommissionen har rådgjort med EU:s medlemsstater i Ekonomiska och finansiella kommittén innan den lade fram sitt förslag om makroekonomiskt stöd. Kommissionen har även haft regelbundna kontakter med den georgiska regeringen. |

Extern experthjälp |

229 | Det ansågs inte föreligga något behov av extern experthjälp. |

230 | Konsekvensanalys Det makroekonomiska stödet är kopplat till mottagarlandets ekonomiska program som stöds av IMF och omfattar en del av Georgiens omedelbara behov av extern finansiering. Utbetalningarna är knutna till användningen av IMF:s resurser och har därför en direkt koppling till mottagarlandets genomförande av den makroekonomiska och strukturella politik som man kommit överens om och till takten i den ekonomiska återhämtningen. Projektfinansiering eller tekniskt bistånd skulle inte vara lämpligt för att nå dessa makroekonomiska mål. När stödet går till att finansiera budgetunderskottet, vilket föreslås i Georgiens fall (se nedan), får regeringen större resurser att finansiera finanspolitiska åtgärder under den ekonomiska nedgången. Till skillnad från det budgetstöd som ges inom europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet är det makroekonomiska stödet extraordinärt och tidsbegränsat till löptiden för Georgiens standby-avtal med IMF. |

Rättsliga aspekter |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Kommissionen ska ge Georgien makroekonomiskt stöd i form av bidrag på totalt 46 miljoner euro. Stödet ska bidra till att finansiera det återstående behov av extern finansiering under 2009–2010 som har konstaterats av IMF. Det föreslagna makroekonomiska stödet är avsett att löpa parallellt med standby-avtalet med IMF som godkändes i september 2008. Stödet ska tillsammans med huvuddelen av givarnas stöd till Georgien (dock inte medlen från IMF) kanaliseras till landets budget, eftersom de finansiella restriktionerna i Georgiens offentliga finanser i nuläget förefaller vara särskilt allvarliga. Stödet ska enligt planerna betalas ut i två delar under 2009–2010. Stödet kommer att förvaltas av kommissionen. Särskilda bestämmelser för att förhindra bedrägerier och andra oegentligheter kommer i enlighet med budgetförordningen att beaktas. Den första utbetalningen ska enligt planerna äga rum ut i slutet av 2009 och den andra i början av 2010. Det makroekonomiska stödet kan omfördelas så att en större del betalas ut i början om detta är motiverat utifrån hur det ekonomiska läget i Georgien utvecklas. Villkoren för att bidraget ska betalas ut är bland annat att IMF:s standby-avtal genomförs och att vissa villkor uppfylls inom en rad viktiga politikområden som Europeiska kommissionen och Georgiens regering ska komma överens om. Kommissionen kommer att inrikta sig på ett begränsat antal områden som är särskilt viktiga för den makroekonomiska stabiliteten, särskilt de offentliga finanserna – och därmed följa upp EU:s tidigare makroekonomiska stöd till Georgien – och reformer av finanssektorn. Villkoren ska vara förenliga med prioriteringarna i handlingsplanen EU–Georgien inom den europeiska grannskapspolitiken. |

310 | Rättslig grund Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 308 i fördraget. |

329 | Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | Stödet kanaliseras till Georgiens statsbudget. Därmed kan det användas för att finansiera offentliga utgifter enligt nationella förfaranden. Med tanke på att de ekonomiska framtidsutsikterna enligt de senaste prognoserna fortfarande är osäkra ska stödet enligt planerna bara utbetalas i två delar och den första delen vara störst. |

332 | Stödbeloppet motsvarar 13 procent av det finansieringsunderskott i betalningsbalansen som IMF har konstaterat i samband med standby-avtalet. Det anses vara en lämplig börda för gemenskapen med hänsyn till det stöd som har utlovats av EU:s medlemsstater, andra bilaterala bistånsdgivare och multilaterala långivare. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: Annan. |

342 | Andra instrument skulle inte vara tillräckliga eftersom bristen på en ramförordning för den makroekonomiska stödordningen innebär att särskilda beslut i rådet enligt artikel 308 i fördraget är det enda tillgängliga rättsliga instrumentet för detta stöd. |

Budgetkonsekvenser |

401 | Stödet finansieras genom åtagandebemyndiganden 2009 under budgetrubrik 01 03 02 (makroekonomiskt stöd) med utbetalningar under 2009 och 2010. |

Övriga upplysningar |

Översyn/ändring/tidsbegränsning |

533 | Förslaget innehåller en bestämmelse om tidsbegränsning. |

E-8379 |

1. 2009/0147 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om makroekonomiskt stöd till Georgien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308,

med beaktande av kommissionens förslag[1],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2],

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

2. Förbindelserna mellan Georgien och Europeiska unionen utvecklas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken som stärks av det nyligen lanserade östliga partnerskapet.

3. Vid det extra mötet i Europeiska rådet den 1 september 2008 bekräftade EU att man ville stärka förbindelserna mellan EU och Georgien efter den väpnade konflikten mellan Georgien och Ryssland i augusti 2008.

4. IMF stöder Georgiens ekonomiska stabilisering och återhämtning genom ett standby-avtal som godkändes den 15 september 2008.

5. Vid givarkonferensen den 22 oktober 2008 utlovade världssamfundet stöd till Georgiens ekonomiska återhämtning i enlighet med FN:s och Världsbankens gemensamma behovsprövning.

6. Europeiska gemenskapen meddelade att upp till 500 miljoner euro i stöd skulle ges till Georgien under 2008–2010.

7. Eftersom det fortfarande finns ett stort finansieringsunderskott i betalningsbalansen för 2009–2010 omfattar gemenskapens paket makroekonomiskt stöd till Georgien.

8. För att säkra ett effektivt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen i samband med det aktuella ekonomiska stödet måste det föreskrivas att Georgien ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter i samband med detta stöd, samt att kommissionen ska genomföra kontroller och revisionsrätten revisioner.

9. Budgetmyndighetens befogenheter påverkas inte av att gemenskapen frigör det ekonomiska stödet.

10. Stödet bör förvaltas av kommissionen i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

11. Fördraget innehåller inte några andra befogenheter för att anta detta beslut än de som anges i artikel 308.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

12. Gemenskapen ska ge Georgien upp till 46 miljoner euro i ekonomiskt bistånd i form av bidrag för att stödja den ekonomiska återhämtning efter kriget som också påverkas av den internationella finanskrisen, och därmed minska de finansiella restriktioner som försvårar genomförandet av regeringens ekonomiska reformprogram.

13. Gemenskapens ekonomiska bistånd ska förvaltas av kommissionen i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén på ett sätt som är förenligt med de avtal och överenskommelser som ingåtts mellan IMF och Georgien.

14. Gemenskapens ekonomiska bistånd ska vara tillgängligt i två år från och med den första dagen efter att det samförståndsavtal som avses i artikel 2.1 träder i kraft. Om omständigheterna så kräver kan kommissionen, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, emellertid besluta att förlänga tillgänglighetsperioden med högst ett år.

Artikel 2

15. Kommissionen bemyndigas härmed att, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, komma överens med Georgiens myndigheter om den ekonomiska politik och de finansiella villkor som ska knytas till gemenskapens ekonomiska bistånd, vilka ska fastställas i ett samförståndsavtal och en bidragsöverenskommelse. Villkoren ska vara förenliga med de avtal och överenskommelser som ingåtts mellan IMF och Georgien.

16. Under genomförandet av gemenskapsstödet ska kommissionen övervaka att Georgien har sunda finansiella system, administrativa förfaranden samt interna och externa kontrollmekanismer som är relevanta för stödet.

17. Kommissionen ska regelbundet kontrollera att Georgiens ekonomiska politik överensstämmer med syftena för gemenskapsstödet och att de överenskomna ekonomiskpolitiska och finansiella villkoren uppfylls på ett tillfredsställande sätt. I detta avseende ska kommissionen ha en nära samordning med IMF och Världsbanken och, när så krävs, med Ekonomiska och finansiella kommittén.

Artikel 3

18. Kommissionen ska utbetala gemenskapsstödet till Georgien i två delar.

19. Kommissionen ska besluta att betala ut delbeloppen under förutsättning att det IMF-stödda ekonomiska programmet och andra eventuella åtgärder mellan Georgien och gemenskapen enligt artikel 2.1 har genomförts på ett tillfredsställande sätt. Den andra delutbetalningen ska ske tidigast tre månader efter den första delutbetalningen.

20. Gemenskapsstödet ska utbetalas till Georgiens centralbank. Om inte annat följer av de föreskrifter som ska överenskommas i samförståndsavtalet, inbegripet en bekräftelse av landets återstående finansieringsbehov, får motvärdet i lokal valuta överföras till Georgiens finansministerium som är den slutliga stödmottagaren.

Artikel 4

Gemenskapens ekonomiska stöd ska genomföras i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[3] samt dess tillämpningsföreskrifter[4]. I synnerhet ska det samförståndsavtal och den bidragsöverenskommelse som ingås med Georgiens myndigheter innehålla lämpliga åtgärder som Georgien ska vidta för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter som påverkar stödet. Avtalen ska också innehålla bestämmelser om kontroller som ska utföras av kommissionen, däribland Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), med rätt att utföra kontroller och inspektioner på plats, samt revisioner som revisionsrätten i tillämpliga fall utför på plats.

Artikel 5

Kommissionen ska en gång om året senast den 31 augusti till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport med en utvärdering av genomförandet av detta beslut under föregående år. Rapporten ska visa på sambandet mellan de politiska villkoren i ett samförståndsavtal i enlighet med artikel 2.1, Georgiens pågående ekonomiska och finansiella utveckling och kommissionens beslut om att verkställa stödutbetalningarna.

Artikel 6

Detta beslut får verkan samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS BENÄMNING

Makroekonomiskt stöd till Georgien

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Politikområde(n)/verksamhet(er) som berörs:

Avdelning 01 – Ekonomi och finans, 03 – Internationella ekonomiska och finansiella frågor

3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster) – nummer och benämning:

Artikel 01 03 02 – Makroekonomiskt stöd

3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgeten:

Alla utbetalningar kommer preliminärt att ske under 2009–2010 i form av två delutbetalningar, med start 2009. Förseningar som innebär att åtgärden förlängs kan dock inte uteslutas.

3.3. Budgettekniska uppgifter

Budgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökarländer | Rubrik i budgetramen |

01 03 02 | Icke oblig. | Diff. | NEJ | NEJ | NEJ | nr 4 |

4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | 2009 | 2010 | Totalt |

Driftsutgifter[5] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a | 99,000 | 107,000[6] |

Betalningsbemyndiganden | b | 110,000 | 111,0005 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet |

Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4. | c | 0 |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c |

Betalningsbemyndiganden | b+c |

Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet |

Personalutgifter och därtill hörande utgifter (icke-diff. anslag) | 8.2.5. | d |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet (icke-diff. anslag) | 8.2.6. | e |

Totala beräknade utgifter för finansieringen av åtgärden |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 99,000 | 107,0005 |

TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 110,000 | 111,0005 |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

X Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[7] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

X Förslaget påverkar inte inkomsterna.

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

4.2. Personalresurser (t.ex. tjänstemän, tillfälligt anställda och extern personal) uttryckt i heltidsekvivalenter – för ytterligare uppgifter, se punkt 8.2.1

Årsbehov | 2009 | 2010 |

Personal totalt (antal) | 1/3 | 1/3 |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Efter den väpnade konflikten med Ryssland försämrades den georgiska ekonomin under det tredje kvartalet 2008. Den ekonomiska nedgången har sedan dess förvärrats till följd av den globala ekonomiska och finansiella krisen. IMF konstaterade att det fanns ett behov av extern finansiering på 1,4 miljarder US-dollar för perioden 2008–2010. Georgien har möjlighet att få omkring 750 miljoner US-dollar genom ett standby-avtal med IMF. Det återstående finansieringsbehovet 2009–2010 som IMF uppskattar till omkring 450 miljoner US-dollar bör finansieras av bilaterala och multilaterala givare, däribland Europeiska unionen. I senare översyner av standby-avtalet bekräftar IMF att det behövs omfattande extern finansiering av Georgiens betalningsbalans- och budgetunderskott.

5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekter

Vid en gemensam konferens mellan Europeiska kommissionen och Världsbanken i Bryssel den 22 oktober 2008 utlovade internationella givare totalt 3,4 miljarder euro i stöd till Georgien efter konflikten. Kommissionen utlovade upp till 500 miljoner euro, vilket ska vara avhängigt takten i återhämtningen och den georgiska ekonomins utveckling. EU:s medlemsstater utlovade ytterligare 131 miljoner euro. Europeiska investeringsbanken kan tänka sig att låna ut upp till 250 miljoner euro till Georgien på medellång sikt. Gemenskapens ekonomiska bistånd till Georgiens ekonomiska återhämtning är en följd av landets strategiska betydelse för EU i samband med den europeiska grannskapspolitiken och det nyligen lanserade östliga partnerskapet. Det makroekonomiska stödinstrumentet ingår i gemenskapens övergripande stödpaket för att skapa synergieffekter med det IMF-stödda ekonomiska programmet som har en direkt koppling till användningen av instrumentet.

5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen

Inom generaldirektoratets för ekonomi och finans verksamhetsområde ”Internationella ekonomiska och finansiella frågor” är målet att ge makroekonomiskt stöd till tredjeländer för att hjälpa dem att lösa sin betalningsbalanskris och återfå en hållbar utlandsskuld knutet till det allmänna målet om att öka välståndet i länder utanför EU.

De berörda indikatorerna är bytesbalans som procentuell andel av BNP, utlandsskuld som procentuell andel av BNP och officiella reserver under månader av import av varor och tjänster.

5.4. Metod för genomförande (preliminär)

X Centraliserad förvaltning

X Direkt av kommissionen

( Indirekt genom delegering till

( genomförandeorgan

( sådana av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen

( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

( Delad eller centraliserad förvaltning

( Tillsammans med medlemsstaterna

( Tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Anmärkningar:

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Kommissionens avdelningar kommer att övervaka åtgärden med hjälp av makroekonomiska och strukturpolitiska åtgärder som man ska komma överens om i ett samförståndsavtal med de georgiska myndigheterna. Myndigheterna ska regelbundet rapportera om dessa åtgärder till kommissionens avdelningar. Europeiska kommissionens delegation i Tbilisi kommer också att rapportera om frågor som är relevanta för övervakningen av stödet. Kommissionen kommer även i fortsättningen att ha täta kontakter med IMF och Världsbanken för att dra nytta av deras expertis.

6.2. Utvärdering

6.2.1. Förhandsbedömning

En förhandsbedömning genomfördes av kommissionens avdelningar (enhet D3 vid kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans).

6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av en interims- eller efterhandsutvärdering (lärdomar som dragits av liknande åtgärder)

Sedan 2004 har det gjorts nio efterhandsutvärderingar av det makroekonomiska stödet, inklusive två i de nya självständiga staterna i f.d. Sovjetunionen (Armenien, Tadzjikistan). Det pågår en oberoende efterhandsutvärdering av det makroekonomiska stödet till Georgien i enlighet med rådets beslut 2006/41/EG av den 24 januari 2006. Den väntas bli färdig 2009 innan det föreslagna stödet enligt planerna ska börja genomföras.

Slutsatserna av de utvärderingar som hittills har gjorts är att det makroekonomiska stödet faktiskt bidrar, om än ibland blygsamt och indirekt, till att förbättra den externa hållbarheten, till den makroekonomiska stabiliteten och till genomförandet av strukturreformer i mottagarlandet. Det makroekonomiska stödet har i de flesta fall haft positiva effekter på mottagarlandets betalningsbalans och bidragit till att lätta på budgetrestriktionerna. Det ledde också till något högre tillväxt.

6.2.3. Bestämmelser om och tidsintervall för framtida utvärderingar

En oberoende efterhandsutvärdering av stödet till Georgien, med hjälp av externa konsulter, planeras inom generaldirektoratets för ekonomi och finans fleråriga utvärderingsprogram. Den kommer att äga rum ett till två år efter genomförandeperiodens slut.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Kommissionens avdelningar har infört en löpande operationell utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden i alla tredjeländer som får makroekonomiskt stöd. Syftet är att uppfylla de krav som ställs i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

I Georgien utvärderade kommissionens avdelningar, med hjälp av godkända externa experter, i oktober 2004 pålitligheten hos de finansiella flöden och administrativa förfaranden som är relevanta för den här typen av stöd. Man drog slutsatsen att ramarna för en sund ekonomisk förvaltning av det makroekonomiska stödet är tillräckligt effektiva. En uppföljning av den operationella utvärderingen gjordes i december 2005, även denna gång med hjälp av externa experter. Resultatet av den uppdaterade operationella utvärderingen användes för att utforma lämpliga villkor för det makroekonomiska stödet till Georgien enligt rådets beslut (2006/41/EG) av den 24 januari 2006. En ny uppföljning av den operationella utvärderingen planeras inför det aktuella förslaget om makroekonomiskt stöd till Georgien. Resultatet av den kommer att användas som vägledning vid utformningen av de specifika politiska åtgärder som ska åtfölja utbetalningen av stödet för att stärka effektiviteten, insynen och ansvarsskyldigheten i förvaltningen av offentliga medel i Georgien.

Den föreslagna rättsliga grunden för det makroekonomiska stödet till Georgien omfattar även bedrägeriförebyggande åtgärder. Dessa åtgärder kommer att preciseras närmare i ett samförståndsavtal och i bidragsöverenskommelsen. Stödet planeras bli föremål för ett antal specifika politiska villkor, särskilt i fråga om förvaltning av offentliga medel. Avsikten med detta är att stärka effektiviteten, insynen och ansvarsskyldigheten i stödet. Det makroekonomiska stödet kommer att bli föremål för verifiering, kontroll och revision på kommissionens ansvar (inklusive Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Olaf) samt granskning från revisionsrättens sida.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVEN

8.1. Kostnader för förslaget fördelade på mål

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År 2009 | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[9] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 |

B*, C*/AST |

Personal som finansieras[10] genom artikel 01 02 |

Övrig personal[11] som finansieras genom artikel XX 01 04/05 |

TOTALT | 1/3 | 1/3 |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig

Bland annat att utarbeta/förhandla fram samförståndsavtal och bidragsöverenskommelser, sköta kontakterna med myndigheter och internationella finansinstitut, övervaka den ekonomiska politiken och strukturpolitiken i mottagarlandet, genomföra granskningar och utarbeta kommissionens rapporter, utarbeta rutiner för kommissionens förvaltning av stödet.

8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses

X Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas.

( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.

( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.

( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetpost 01 03 02 Makroekonomiskt stöd | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

- internt |

- externt 1) Operationell utvärdering 2) Efterhandsutvärdering | 0,050 | 0,250 |

Totalt tekniskt och administrativt stöd | 0,050 | 0,250 |

8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda etc.) (ange budgetrubrik) |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,030 | 0,030 |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda |

I förekommande fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1 |

EJ TILLÄMPLIGT |

Beräkning – Personal som finansieras inom ramen för artikel XX 01 02 |

I förekommande fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1 |

EJ TILLÄMPLIGT |

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

År 2009 | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |

XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[13] |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 – Informationssystem |

2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |

3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera genom att ange budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,020 | 0,010 | 0,030 |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet |

Tre tjänsteresor för en/två personer |

[1] EUT C […], […], s. […].

[2] EUT C […], […], s. […].

[3] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[4] Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002, EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

[5] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.

[6] Det preliminära budgetförslaget för 2010.

[7] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[8] Enligt beskrivningen i avsnitt 5.3.

[9] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[10] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[11] Kostnaderna för dessa ingår i referensbeloppet.

[12] Hänvisning ska göras till den särskilda finansieringsöversikten för berört/berörda genomförandeorgan.

[13] Ange vilken typ av kommitté som avses samt vilken grupp den tillhör.