EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 23.3.2020 COM(2020) 110 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Rapport 2013–2018 om det finansiella läget för arbetslöshetsförsäkringssystemet för tidigare tillfälligt anställda eller kontraktsanställda och parlamentsassistenter som är utan anställning efter att ha lämnat sin tjänst vid någon av Europeiska unionens institutioner



RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Rapport 2013–2018 om det finansiella läget för arbetslöshetsförsäkringssystemet för tidigare tillfälligt anställda eller kontraktsanställda och parlamentsassistenter som är utan anställning efter att ha lämnat sin tjänst vid någon av Europeiska unionens institutioner SAMMANFATTNING I enlighet med anställningsvillkoren för övriga anställda är unionens arbetslöshetsersättning avsedd för tidigare kontraktsanställda, ackrediterade parlamentsassistenter eller tillfälligt anställda som mot sin vilja är utan anställning (det utesluter exempelvis anställda som har sagt upp sig) efter att deras tjänstgöring vid en av Europeiska unionens institutioner har upphört. Den här ersättningen kompletterar eventuell nationell arbetslöshetsersättning som den tidigare anställda erhåller. Ersättningen finansieras av den särskilda arbetslöshetskassan. Kassan finansieras dels genom avgifter från anställda som omfattas av anställningsvillkoren och som eventuellt kan komma att utnyttja systemet, dels genom avgifter från arbetsgivaren. Villkoren för att beviljas ersättning, vilka kategorier som kan få ersättning och hur stor ersättningen är förändrades betydligt vid de senaste reformerna av tjänsteföreskrifterna, vilket framför allt påverkar kassans likviditet. Genom den reform av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda inom Europeiska unionen som trädde i kraft den 1 maj 2004 infördes i dessa anställningsvillkor en ny kategori anställda enligt kontrakt (dvs. kontraktsanställda) samt nya regler för avgifter till arbetslöshetskassan. Genom tillämpning av rådets förordning (EG) nr 160/2009 av den 23 februari 2009 om ändring av anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna omfattas numera de ackrediterade parlamentsassistenterna av arbetslöshetskassan. Genom den reform av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen som trädde i kraft den 1 januari 2014 ändrades den längsta tillåtna tiden för anställningskontrakt för kontraktsanställda enligt artikel 3b (nedan kallade kontraktsanställda enligt 3b) från tre till sex år. I artikel 28a.11 och artikel 96.11 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna föreskrivs att kommissionen vartannat år ska lägga fram en rapport om det finansiella läget för systemet för arbetslöshetsförsäkring och dess arbetslöshetskassa. Oberoende av denna rapport kan kommissionen, genom delegerade akter som antas i enlighet med artiklarna 111 och 112 i tjänsteföreskrifterna, anpassa de avgifter som avses i artiklarna 28a.7 och 96.7 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, om det krävs för att få systemet i balans. För att kassans utveckling ska bli lättare att tyda löper referensperioden som har valts i rapporten från december 2013 till december 2018. År 2013 hade arbetslöshetskassan ett underskott på 1 miljon euro och kassans ackumulerade reserv gick från 16,1 miljoner euro i början av 2009 till 2 miljoner euro i slutet av 2015. Arbetslöshetskassans reserv har emellertid återupprättats och i slutet av 2018 uppgick den till närmare 28 miljoner euro. Under referensperioden kan följande noteras: ·Under 2015 och framför allt 2016 minskade antalet arbetslöshetsersättningar per månad. Under 2018 noteras dock en ökning av antalet avslutade anställningskontrakt för kontraktsanställda, vilket framför allt är ett resultat av reformen 2014 (kontraktstiden för kontraktsanställda enligt 3b förlängdes från tre till sex år). ·Den genomsnittliga månadsersättningen påverkas väsentligt av antalet ackrediterade parlamentsassistenter. ·Den genomsnittliga tiden för berättigande till arbetslöshetsersättning har legat relativt stabilt sedan 2015.

1 Gällande bestämmelser 1.1Beskrivning av systemet Den reform av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen som trädde i kraft den 1 maj 2004 innebar en ändring av den rättsliga grund som reglerar rätten till ersättning från arbetslöshetskassan liksom avgifterna till denna, vilken varit i kraft sedan 1985. Dessa ändringar kan sammanfattas enligt följande: Före maj 2004 Efter maj 2004 Endast tillfälligt anställda som slutade sin anställning var försäkrade mot arbetslöshet. En ny kategori, kontraktsanställda, omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. En avgift på 0,4 procent från den anställda och 0,8 procent från arbetsgivaren. Nya regler för avgifter till arbetslöshetskassan (dvs. avgiften höjdes till 0,81 procent för den anställda och till 1,62 procent för arbetsgivaren, samt ett schablonavdrag på 1 003,49 euro för kontraktsanställda enligt 3b och ackrediterade parlamentsassistenter samt på 1 337,99 euro för tillfälligt anställda). Utbetalning av arbetslöshetsersättning begränsad till högst 24 månader. Utbetalningen av arbetslöshetsersättningen är begränsad till en tredjedel av den faktiska perioden som tillfälligt anställd, kontraktsanställd eller ackrediterad parlamentsassistent under en period på högst 36 månader. Ersättningen begränsas från och med den sjunde månaden som arbetslös och minimiersättningen (undre gräns) har räknats upp. Nedanstående tabell visar övre och undre gräns för de olika kategorierna: I euro, belopp per den 1 januari 2019 Tillfälligt anställd Kontraktsanställd Ackrediterad parlamentsassistent Övre gräns (från och med den sjunde månaden) 2 943,56 2 207,90 2 285,02 Undre gräns 1 471,78 1 103,83 971,13 Beloppen för avdrag, övre gräns och undre gräns uppdateras årligen på samma sätt som ersättningarna. Utöver arbetslöshetsersättningen tillkommer eventuella familjetillägg. Avgiften till Europeiska unionens sjukförsäkringssystem (5,1 procent av den arbetslösas referensgrundlön) betalas av arbetslöshetskassan. 1.2Hänvisningar till rättsakter –Artikel 28a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen i dess ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013. –Artikel 96 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen och artikel 5 i bilagan till dessa anställningsvillkor i deras ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013. –Artiklarna 135 och 136 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen i deras ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1239/2010 av den 20 december 2010. –Artikel 65.1 i tjänsteföreskrifterna om uppdatering av ersättningar och vissa belopp. –Kommissionens förordning (EKSG, EEG, Euratom) nr 91/88 av den 13 januari 1988 om fastställande av bestämmelser för genomförande av artikel 28a i anställningsvillkoren för övriga anställda. –Kommissionens bestämmelser av den 14 juli 1988, antagna efter gemensam överenskommelse som fastställdes av ordföranden för Europeiska unionens domstol den 4 juli 1989, om fastställande av villkoren för tillämpning av reglerna om beviljande av arbetslöshetsersättning för tillfälligt anställda i enlighet med artikel 28a.10 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen.

2Arbetslöshetskassans kassabehållning och räkenskapsläge 2013–2018 Nedan presenteras arbetslöshetskassans utveckling och framför allt intäkter och kostnader. De belopp som återfinns under ”Arbetslöshetsersättning” omfattar grundarbetslöshetsersättning och alla familjetillägg. Alla socialförsäkringsförmåner som har erhållits på nationell nivå är avdragna (arbetslöshetsersättning, familjetillägg, sjukersättning, graviditetsersättning osv.). Såsom anges under punkten ”1.1 Beskrivning av systemet ” finansieras avgiften till sjukförsäkringssystemet av arbetslöshetskassan (5,1 procent av den arbetslösas referensgrundlön), eftersom den inte ska betalas av den som uppbär arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetskassan använder två verktyg för att förvalta sina intäkter och kostnader: ·Ett löpande konto för att inkassera intäkter och betala ut ersättningar. ·Kapitalkonton för placering av ackumulerade överskott. 2.1Kassabehållning: löpande resultat och ackumulerade saldon 2013–2018 Genom kontantbokföring registreras transaktionerna endast när pengar flyter in eller ut. I tabell 1 ges en översikt över intäkter och kostnader som de är bokförda och det löpande saldo som följer av detta. Observera att för 2014 genomfördes en periodisering av avgifterna till sjukförsäkringssystemet. I tabell 2 visas utvecklingen av arbetslöshetskassans finansiella tillgångar på det löpande konto som ingår i Europeiska unionens räkenskaper (del I) och på de placeringskonton som förvaltas av generaldirektoratet för ekonomi och finans (del II). I den tredje delen visas de ackumulerade överskotten på båda kontona (del III). Mellan 2013 (referensår) och 2015 noterades en betydande minskning av det ackumulerade överskottet. Från 2015 vände dock utvecklingen och den betydande ökningen under 2016 stärktes under 2017 för att nå den högsta nivån under 2018. Det finns huvudsakligen två orsaker till denna ökning. -En betydande minskning av kostnader för utbetalningar av arbetslöshetsersättning till ackrediterade parlamentsassistenter: Mellan 2015 och 2018 minskade kostnaderna för utbetalningar av arbetslöshetsersättning med 23 procent, från 23 967 507,66 euro till 19 419 574,75 euro. -Mellan 2015 och 2018 ökade intäkterna från dessa avgifter med 28 procent, från 21 721 694,90 euro till 27 807 160,37 euro. Det ackumulerade saldot ökade med 259 procent mellan 2013 och 2018. I tabell 3 visas en sammanfattning över det ackumulerade saldot mellan 2013 och 2018.

2.2Räkenskapsläge: Löpande resultat 2013–2018 Med periodiserad redovisning registreras transaktionerna när avgifterna till arbetslöshetskassan eller utbetalningarna av arbetslöshetsersättningen ska betalas. ·Vissa avgifter som inbetalas i början av år N gäller aktivitetsperioder i slutet av år N-1. ·Vissa belopp som inbetalas i början av år N gäller arbetslöshetsperioder i slutet av år N-1. I enlighet med gällande redovisningsstandarder bokförs dessa transaktioner under räkenskapsår N-1. I tabell 4 presenteras intäkter och kostnader enligt denna princip och där redovisas alltså det årliga ”periodiserade” läget för intäkter och kostnader i arbetslöshetskassan. Kostnaderna har ökat betydligt mellan 2013 och 2015, i huvudsak till följd av Europaparlamentets nya mandatperiod och att ackrediterade parlamentsassistenter nu har rätt till arbetslöshetskassa. Sedan 2016 har dessa kostnader minskat till följd av att majoriteten av de ackrediterade parlamentsassistenterna inte längre har rätt till arbetslöshetsersättning och att anställningskontrakten för kontraktsanställda har förlängts från tre till sex år (2014 års reform av tjänsteföreskrifterna). Saldot för arbetslöshetskassan visade på en förlust på mer än 1 miljon euro 2013 och närmare 4,8 miljoner euro 2014. Denna utveckling som var kopplad till ökningen av antalet ackrediterade parlamentsassistenter som har rätt till arbetslöshetsersättning dämpades markant under 2015, vilket gjorde att arbetslöshetskassans underskott stabiliserades på 3 miljoner euro. Sedan 2016, när rätten för de olika kategorierna (och framför allt för ackrediterade parlamentsassistenter) upphörde, har arbetslöshetskassan varje år uppvisat ett nettoöverskott. Det aktuella resultatet ligger på drygt 10 miljoner euro. I grafiken nedan beskrivs ovanstående situation.

2.3Räkenskapsläge: fördelning av intäkter och kostnader per institution och för samtliga byråer 2013–2018 Tabell 5 visar fördelningen av intäkter och kostnader per institution och för alla byråer. I tabellens första del visas de absoluta beloppen och i den andra delen andelen i förhållande till totala intäkter och kostnader. Effekten av att Europaparlamentets mandatperiod löpte ut är där särskilt märkbar, med en höjning av kostnaderna för Europaparlamentet på över 8 miljoner euro mellan 2013 och 2014. Under 2015 var kostnaderna fortsatt höga men ändå lägre än under 2014. Från 2016 minskade de kraftigt och uppgick till cirka 3 miljoner euro 2018. Byråerna har idag en bidragsnivå som överstiger kostnaderna. Situationen beror på att merparten av deras personal har kontrakt på obestämd tid. Det bör emellertid noteras att även om kostnaderna för byråernas personal ökade kraftigt under perioden 2013–2015, minskade de fram till 2018 för att slutligen närma sig 4 miljoner euro, det vill säga en minskning med närmare 50 procent jämfört med 2015 (från 6 021 292 euro 2015 till 4 083 952,15 euro 2018). 3Medlemmar, personer som har erhållit ersättning och beviljade ersättningar 3.1Antal medlemmar och genomsnittsavgifter Tabell 6 visar antalet tillfälligt anställda, kontraktsanställda och ackrediterade parlamentsassistenter som betalar avgifter till arbetslöshetskassan och som var i tjänst per den 31 december varje år.



3.2Antal personer med arbetslöshetsersättning i absoluta termer och jämfört med antalet medlemmar: arbetslöshetsnivå den 31 december det angivna året I tabell 7 visas antalet arbetslösa som har erhållit full arbetslöshetsersättning eller ersättning som komplement till det nationella systemet för december månad varje år. Om uppgifterna om tillfälligt anställda, kontraktsanställda och ackrediterade parlamentsassistenter i tjänst per den 31 december i tabell 6 kombineras med antalet mottagare av arbetslöshetsersättning i tabell 7, kan man beräkna förhållandet mellan antalet personer som mottar ersättning från arbetslöshetskassan och antalet medlemmar i arbetslöshetskassan. Resultatet framgår av tabell 8. Antalet ersättningsberättigade som har erhållit ersättning under minst en månad av året minskade emellertid kraftigt mellan 2013 och 2016 (från 754 till 454) för att sedan åter öka fram till 2018 (755) och nästan motsvara antalet under 2013.

Även om antalet tillfälligt anställda har ökat (från 9 148 under 2013 till 10 584 under 2018) minskar andelen ersättningsberättigade i förhållande till antalet medlemmar betydligt (från 3,32 till 1,82 procent). När det gäller kontraktsanställda har deras antal ökat kontinuerligt sedan 2013, särskilt vid byråerna (från 2 611 till 4 082) och Europaparlamentet (842 till 1 853), medan andelen ersättningsberättigade i förhållande till antalet medlemmar minskar något (från 4,12 till 3,68 procent). Minskningen är framför allt knuten till möjligheten att förlänga kontrakten för kontraktsanställda enligt 3b som slutits mellan 2010 och 2013 från tre till sex år. År 2014 löpte Europaparlamentets mandatperiod ut och samma år noterades ett stort antal tidigare ackrediterade parlamentsassistenter som fick arbetslöshetsersättning. Antalet minskade från 2015 (151) och uppgick till 49 under 2016 och 41 under 2018. 3.3Antalet månatliga arbetslöshetsersättningar, genomsnittligt ersättningsbelopp, mottagare av ersättningen och uppgifter om bosättningsland Arbetslöshetsersättning kan betalas ut under flera månader. I tabell 9 anges antalet arbetslöshetsersättningar per månad som betalats ut till samtliga mottagare per år. Tabell 10 nedan visar genomsnittligt utbetalt ersättningsbelopp per mottagningskategori. Beloppet motsvarar de totala årliga kostnaderna per typ av arbetslös mottagare (tillfälligt anställd, kontraktsanställd och ackrediterad parlamentsassistent) dividerat med antalet utbetalda månatliga ersättningar. Det bör noteras att en ersättning en viss månad kan vara en full ersättning eller endast en del av ersättningen motsvarande det antal dagar som personen faktiskt har mottagit arbetslöshetsersättning. Under perioden 2013–2015 ökade den genomsnittliga ersättningen per månad med en genomsnittlig månadsersättning som gick från 1 980 euro till 2 551 euro. Från 2016 minskade emellertid den genomsnittliga månadsersättningen. År 2018 uppgick den till 1 949 euro. Det kan noteras att det genomsnittliga belopp som har betalats för ackrediterade parlamentsassistenter också ökade kraftigt till 2 768 euro under 2014, en ökning med närmare 40 procent jämfört med 2013. Sedan dess har den genomsnittliga ersättningen per månad till ackrediterade parlamentsassistenter minskat kraftigt och uppgick till 2 102 euro 2018. I tabell 11.1 visas den genomsnittliga perioden i månader för berättigande till arbetslöshetsersättning som har betalats ut under ett år, inklusive eventuella tidigare erhållna ersättningar. Perioden motsvarar det totala antalet dagar som har betalats fram till den 31 december under det angivna året dividerat med antalet mottagare av arbetslöshetsersättning. Det erhållna resultatet divideras med 30 för att få den genomsnittliga perioden i månader för berättigande till arbetslöshetsersättning. Det konstateras att den genomsnittliga tiden i månader för berättigande till arbetslöshetsersättning ökade från åtta månader 2013 till tio månader 2016. Detta motsvarar en ökning av ersättningstiden med 25 procent. Ökningen beror i huvudsak på inverkan av de ackrediterade parlamentsassistenterna. Tiden minskade från 2017 (åtta månader) innan den började öka under 2018 (tio månader).

Ersatt tidsperiod för kontraktsanställda/tillfälligt anställda och ackrediterade parlamentsassistenter Kontraktsanställda/tillfälligt anställda:

Ackrediterade parlamentsassistenter: Den del som rör kostnader som orsakas av ackrediterade parlamentsassistenter i förhållande till de totala kostnaderna ökade under 2015 (31 procent), vilket beror dels på en mängdeffekt, dels på att det genomsnittliga beloppet för månadsersättningen är högt. Den genomsnittliga ersatta tidsperioden under 2015 och 2016 är betydligt längre än den för kontraktsanställda/tillfälligt anställda, vilket är en direkt följd av ökningen av antalet ackrediterade parlamentsassistenter som erhåller arbetslöshetsersättning. Tidsperioden minskade kontinuerligt under 2018 och uppgick till 7,7 månader (12,6 månader 2016).

Med tanke på principen om komplementaritet för arbetslöshetsförsäkringssystemet har bosättningsland för den person som är berättigad till ersättning betydelse när det gäller kriterierna för rätt till nationell ersättning, vilka skiljer sig mycket från en medlemsstat till en annan. I tabell 12 anges bosättningsländerna för de ersättningsberättigade som har erhållit minst en månadsersättning under året. År 2013 var mer än hälften av de ersättningsberättigade registrerade som arbetssökande i Belgien. Andelen var stabil under referensperioden. 4SLUTSATS 4.1Perioden 2013–2018 I rapporten redogörs för de årliga underskotten under perioden 2013–2015 vilka ledde till att arbetslöshetskassans reserv minskade från 16 miljoner euro 2009 till endast 2 miljoner euro 2015. Räkenskapsåren 2016, 2017 och 2018 medförde successiva överskott med närmare 10 miljoner euro vardera. Reserven har därmed ökat kraftigt och uppgick till 28 miljoner euro vid utgången av 2018. I enlighet med slutsatserna i den föregående rapporten om det finansiella läget för systemet för arbetslöshetsförsäkring och med hänsyn till framför allt riskfaktorerna som identifierades i rapporten, har kommissionen säkerställt att systemets finansiella läge följs upp regelbundet. Kommissionen har bland annat fortsatt att granska om storleken på avgiften för finansiering av systemet behöver anpassas för att bibehålla systemets balans, vilket inte har behövts fram till slutet av 2018. 4.2Arbetslöshetskassans utveckling på kort och medellång sikt Utifrån den tidigare kostnadsnivån, verkar det som om den betydande reserv som fanns vid utgången av 2018 borde räcka till att finansiera de upplupna kostnaderna kopplade till slutet på Europaparlamentets mandatperiod med tanke på den väntade ökningen av antalet ersättningsberättigade bland tidigare ackrediterade parlamentsassistenter från mitten av 2019. Det bör även understrykas att det finns andra potentiella faktorer som gör att kostnaderna kan öka, bland annat kontraktsanställda enligt 3b som har varit anställda i högst sex år och de eventuella konsekvenserna av att Förenade kungariket lämnar Europeiska unionen i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen.