EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 09.09.1996 
KOM(96) 437 slutlig 
EUROPEISKA UNIONENS 
VERKSAMHET INOM FORSKNING OCH 
TEKNISK UTVECKLING 
ÅRSRAPPORT 1996 
(Framlagt av kommissionen) 

<L 
Årsrapporten om forskningsverksamheter från kommissionen utkommer nu för andra 
gången. Kravet på en årsrapport finns angivet i artikel 130p i EG-fördraget, som 
fastställer att kommissionen skall sända en rapport till Europaparlamentet och rådet varje 
år. Denna rapport inkluderar information om verksamheter inom forskning och teknisk 
utveckling, spridning av resultat under föregående år och arbetsprogrammet för 
innevarande år. 
Denna årsrapport ger en översikt över hela spektrumet av gemenskapens 
forskningsverksamheter. Del I av rapporten erbjuder läsaren en "ögonblicksbild" av 
situationen i slutet av 1995 samt en redogörelse av arbetsprogrammet och milstolpar för 
1996. Del II av rapporten omfattar mer utförlig information om forskningsverksamheterna 
under 1995, huvudsakligen under det fjärde ramprogrammet (1994-1998) (men också de 
projekt som fortfarande pågick under det tredje ramprogrammet (1990-1994)) grupperade 
under "Verksamheten 1995" respektive "Arbetsprogram för 1996". 
* * * 
För gemenskapens forskningspolitik var 1995 åter ett aktivt år. Det var det första hela året 
för genomförande av det fjärde ramprogrammet (1994-1998). Offentliggörande och 
behandling av ansökningsomgångar samt upprättande av projektkontrakt fortsatte under 
hela året. 
Som ett resultat av utvidgningen av Europeiska unionen i början av 1995 genom 
anslutningen av Österrike, Finland och Sverige, föreslog kommissionen en justering av 
budgeten för det fjärde ramprogrammet (Europeiska gemenskapen och Euratom). Det 
slutliga godkännandet av parlamentets och rådets förslag skedde i mars 1996. 
Under 1995 presenterade kommissionen sitt koncept om projektgrupper forskning-industri 
(Task Forces), ett gemensamt initiativ från tre kommissionärer för att förbättra samråd 
och samordningen av forskningsverksamheter. Projektgrupperna koncentrerar sig på 
följande områden: Morgondagens bil, Multimediaprogram för utbildning, Nya 
generationens flygplan, Vaccin och virussjukdomar, Framtidens tåg och järnvägssystem, 
Intermodal transport, Framtidens sjöfartssystem och Miljö - vatten. 
it «-
Under 1995 infördes ett nya system för kontroll och utvärdering av program. Kontrollen 
av 18 särskilda program inom det fjärde ramprogrammet och kontroll av ramprogram har 
utförts av oberoende externa experter. 
I maj presenterade kommissionen sitt meddelande om vetenskapligt och tekniskt 
samarbete med de nya oberoende staterna som ingick i före detta Sovjetunionen. I oktober 
presenterade kommissionen sitt meddelande om utsikter för internationellt samarbete inom 
forskning och teknisk utveckling, vilket låg till grund för en rådsresolution antogs i mars 
1996. Dessutom fortsatte Europeiska unionen diskussionerna om vetenskapligt och 
tekniskt samarbete med Medelhavsländerna samt med de associerade länderna i Central-
och Östeuropa. Förhandlingarna om bilaterala samarbetsavtal inom forskning och teknik 
med Canada och Israel avslutades. 
I december offentliggjorde kommissionen en grönbok om innovation, vars syfte var att 
starta en bred konsultation kring problemet med nyskapande i Europa. Grönboken 
överväger de olika faktorerna som är involverade i nyskapande, den nuvarande situationen 
analyseras och förslag på framtida åtgärder föreslås. 
Dessutom har kommissionen ytterligare stärkt sina verksamheter både för att främja 
ekonomisk och social sammanhållning i Europa genom forskning och vidareutbildning 
och att genom samarbete förbättra samordning av nationella FoTU-verksamheter. I juni 
1995 antog rådet (forskning) ett beslut om samordning av medlemsstaternas vetenskapliga 
och tekniska verksamheter vilken betonar betydelsen av regelbundna informationsutbyten 
kring nationella FoTU-verksamheter. 
Omfattningen av forskningsverksamheter under 1995 - och betydelsen av gemenskapens 
forskningsansträngningar i allmänhet - kan illustreras med några siffror som rör 
verksamheter under det fjärde ramprogrammet och som omfattar medlemsstater, länderna 
i det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och i EFTA. 2 660 nya projekt vilka 
omfattar 12 185 deltagare startades under 1995, totalt 10 695 projekt pågick i slutet av 
1995 motsvarande 2 037 miljoner ecu i utbetalda belopp. 74 874 gränsöverskridande 
samarbeten mellan forskningsgrupper från hela gemenskapen eller det Europeiska 
ekonomiska samarbetsområdet har räknats samman i verksamheter med delat 
kostnadsansvar och med flera ingående parter. Antalet samarbeten inom forskning mellan 
medlemsstaterna och tredje länder var 3 237. 
* * * 
Under 1996 kommer kommissionen att fortsätta att garantera ett effektivt genomförande 
av de särskilda programmen under det fjärde ramprogrammet. 
I januari 1996 presenterade kommissionen sitt förslag om finansiellt tillskott till det fjärde 
ramprogrammet (Europeiska gemenskapen och Euratom) på 700 miljoner ecu, vilket 
grundar sig på bestämmelser i de beslut som antog det fjärde ramprogrammet i april 
1994. 
4 G-
Projektgrupperna kommer att fortsätta sitt arbeten under 1996 och diskussioner kring 
konceptet kommer att fortsätta för att dra fördel av erfarenheten från detta nya 
tillvägagångssätt. 
Under 1996 kommer kommissionen att starta diskussioner om förberedelser av det femte 
ramprogrammet genom att offentliggöra ett strategidokument till sommaren 1996. Det 
finns ett behov av att koncentrera forskningsinsatser för att kunna garantera den fortsatta 
effektiviteten av EU:s forskning och tekniska utvecklingsverksamhet och för att bidra till 
att främja tillväxten och konkurrenskraften i den europeiska industrin och främja 
sysselsättning och livskvaliteten för Europas medborgare. 
Andra viktiga ämnen som kommissionen planerar att ta itu med i år inkluderar fortsatta 
diskussioner om innovationsprocessen, internationellt samarbete inom forskning och 
teknisk utveckling, samordning av nationella FoTU-verksamheter, utvärdering och 
förvaltning av programmen, vilken kommer att innefatta en revidering av gemenskapens 
forskningsverksamheter under de fem föregående åren, och en fortsatt förenkling av 
administrativa förfaringssätt. 
* * * 
Det är kommissionens förhoppning att läsarna kommer att finna denna årsrapport 
praktisk och informativ, både för de som redan är involverade i gemenskapens forskning 
och för de som upptäcker den genom denna årsrapport. Målet är att den skall ses som 
ett användbart referensdokument, en gemensam kunskapsbas för forskare, företag, 
forskningsorganisationer, planerare av forskningspolitik, politiker och framförallt alla de 
som intresserar sig för Europeiska unionens konkurrenskraft och dess medborgares 
välbefinnande. 
<L<^ 
Sida 
SAMMANFATTNING 
DEL ETT: Gemenskapens verksamhet inom forskning och teknisk 
utveckling 1995-1996 2 
I. Omfattning och inriktning för gemenskapens verksamhet inom forskning 2 och 
teknisk utveckling 1995-1996 
1.1 Allmän presentation av forskningen: målsättningar och genomförande 3 
1.2 Genomförande av det fjärde ramprogrammet 7. 
II. Det internationella samarbetet 14 
III. Innovation och spridning av FoU 16 
IV. Utbildning genom forskningen 16 
V. Samordningen av europeisk politik och nationell politik 17 
VI. Utsikter för 1996 18 
DEL TVÅ: Sammanfattning av verksamheten 1995 och av 
arbetsprogrammen för 1996 20 
Första verksamhetsområdet i Europeiska gemenskapens fiärde 
ramprogram och Euratoms ramprogram 20 
Informations- och kommunikationsteknik 
1. Telematiktillämpningar av gemensamt intresse 20 
2. Kommunikationsteknik 22 
3. Informationsteknik , 26 
Industriell teknik 
4. Industri- och materialteknik 30 
5. Standarder, mätning och provning 33 
Miljö 
6. Miljö och klimat 35 
7. Havsforskning och marin teknik 38 
Biovetenskaper och bioteknik 
8. Bioteknik 40 
9. Biomedicin och hälsa 42 
10. Jordbruk och fiske 44 
da 
Energi 
11. Icke-nukleär energi 48 
12. Säkerhet vid kärnklyvning 52 
13. Kontrollerad termisk kärnfusion 53 
Transport 55 
Målinriktad socioekonomisk forskning 58 
Andra verksamhetsområdet 
Internationellt FoTU-samarbete 60 
Tredie verksamhetsområdet 
Spridning och bästa utnyttjande av resultat 64 
Fjärde verksamhetsområdet 
Vidareutbildning och rörlighet 66 
Gemensamma forskningscentret (GFQ 69 
Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd 74 
DEL TRE: Projekt, undertecknade kontrakt och utbetalda belopp 
1995 -per år och ramprogram 75 
Tabell 1 Översiktstabell över nya och pågående projekt 76 
Tabell 2 Särskilda program (RP4) - Nya projekt 77 
Tabell 3A och 3B Samtliga projekt - Särskilda program under RP3 och RP4 78 
Tabell 4 Ansökningsomgång 1995 80 
Tabell 5Aoch 5B Särskilda program (RP4).-VDK per typ av deltagare 84 
Tabell 6 Särskilda program (RP4). VDK iför målområden 1 86 
Tabell 7 RP4. VDK - Samarbeten 87 
Tabell 8 Ansökningsomgång 1996 88 
Tabell 9 RP4. VDK - Projektens genomsnittliga storlek 93 
Tabell 10 Finansiering från det fjärde ramprogrammet och Euratom 
ramprogram 94 
Tabell 11 Åtaganden 1984-1998 i löpande priser 95 
Tabell 12 Åtaganden 1984-1998 i fast pris 1992 96 
Lista över huvudsakliga akronymer eller använda förkortningar 97 
DEL ETT 
GEMENSKAPENS VERKSAMHET INOM FORSKNING OCH 
TEKNISK UTVECKLING 1995-1996 
L OMFATTNING OCH INRIKTNING FÖR GEMENSKAPENS VERKSAMHET TNOM 
ONRÄDET FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING 1995-1996 
Inledning 
Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling (EU-FoTU) syftar till att 
stärka Europas vetenskapliga och teknologiska baser och på så sätt bidra till utvecklingen av 
konkurrenskraften i den europeiska industrin och främja livskvaliteten för Europas medborgare. 
EU:s FoTU-politik kompletterar medlemsstaternas nationella forskningsinsatser och stödjer andra 
handlingsprogram inom unionen såsom jordbruk, sammanhållning, transport, miljö, hälsa, 
utbildning, energi, etc. 
EU:s FoTU-politik förverkligas genom forskningsprogram som förenar företag - inkluderande små 
och medelstora företag - universitet och forskningscentra i olika europeiska länder i gemensamma 
forskningsprojekt. De forskningsteman som täcks av EU:s FoTU är definierade i fleråriga 
ramprogram (RP). Det pågående ramprogrammet (1994-1998) har en total budget på 13 100 
miljoner ecu, varav 11 764 miljoner ecu för gemenskapens ramprogram och 1 336 miljoner ecu för 
Euratoms ramprogram. I januari 1996 föreslog kommissionen att detta belopp skulle ökas med 700 
miljoner ecu av vilka 595 miljoner ecu tilldelas gemenskapens ramprogram och 105 miljoner ecu 
tilldelas Euratoms ramprogram. 
Gemensamma forskningscentret (GFC med dess sju instituter) är gemenskapens forskningscenter, 
som utför forskning direkt, bidrar till genomförandet av ramprogrammen och tillhandahåller 
vetenskapligt stöd till andra handlingsprogram inom unionen. En sammanfattning av dess årsrapport 
för 1995 [KOM(96) 158 slutligt] och viktigare initiativ för 1996 finns i del två. 
Kommissionen biträds vad gäller utvecklingen av FoTU-politiken särskilt av IRDAC, en kommitté 
som består av representanter från den europeiska industrins toppskikt och Kommittén för 
vetenskaplig och teknisk forskning (ESTA), som består av framstående representanter för den 
vetenskapliga och industriella forskningsvärlden. 
Under 1996 kommer EU:s FoTU-verksamhet att koncentreras på genomförandet av särskilda 
program i det fjärde ramprogrammet (1994-1998) och kring försök med det nya konceptet med 
projektgrupper, som koncentreras på viktiga frågor och stimulerar till bättre samordning i 
forskningen och i användningen av dess resultat. Under 1996 fortsätter också diskussioner kring 
tilläggsanslaget för ramprogrammet och kommissionen kommer att påbörja förberedelserna av det 
femte ramprogrammet. 
1.1 ALLMÄN PRESENTATION AV FORDKNINGEN : MÅLSÄTTNINGAR OCH 
GENOMFÖRANDE 
Viktigare politiska händelser 
Anpassning av budgeten för ramprogrammen vid utvidgningen av Europeiska unionen 
Som ett resultat av utvidgningen av Europeiska unionen i början av 1995 med Österrike, Finland 
och Sverige som nya medlemsstater, föreslog kommissionen en anpassning av budgeten för det 
fjärde ramprogrammet med 7% [KOM (95) 145]. Detta var i överensstämmelse med unionens 
synsätt beträffande ekonomin som antogs i november 1994 när EU:s institutioner kom överens om 
en sjuprocentig ökning av budgeten för interna handlingsprogram. Kommissionen lade också till 
inom ramprogrammet de finansiella bidrag som de tre nya medlemsstaterna tidigare hade givit som 
associerade länder. Kommissionens förslag gick ut på att fördela denna ökning linjärt mellan de 
särskilda programmen. 
Detta förslag omfattades av medbestämmandeförfarandet mellan rådet och parlamentet vad gäller 
gemenskapens ramprogram och yttrande från parlamentet vad gäller Euratoms ramprogram. Den 
första behandlingen i Europaparlamentet skedde i juli 1995 och rådet antog en gemensam 
ståndpunkt i november 1995. Den gemensamma ståndpunkten fastställde att de tillgängliga medlen 
för forskningsinsatser kommer att ökas linjärt med 6,87% i överensstämmelse med de redan 
lämnade bidragen från de tre nya medlemsstaterna under 1994. Medel avsatta för personal och 
administration kommer att ökas med maximalt 4% i genomsnitt. Den totala budgeten för 
programmen kommer att öka med 800 miljoner ecu (6,5%). Europaparlamentet godkände rådets 
gemensamma ståndpunkt i januari 1996. Det slutliga godkännandet av förslagen ledde till 
Europaparlamentets och rådets beslut nr 616/96/EG av den 25 mars 1996 och rådets beslut nr 
96/253/Euratom av den 4 mars 1996. 
Projektgrupper 
Tidigt under 1995 tog kommissionen ett större initiativ för att stärka bidraget av forskning till 
industrin och samhället i stort genom att bilda en rad projektgrupper. Projektgruppernas roll är att 
främja ett närmare och mer produktivt förhållande mellan industrin och forskningsgemenskapen 
genom att samordna och koncentrera gemenskapens forsknings-resurser på framträdande industriella 
och sociala behov. Genom att göra detta förväntas projektgrupperna ge ökad kunskap om EU:s 
forskning och visa att den har påtagliga fördelar för invånarna i allmänhet. 
Det finns idag åtta projektgrupper på följande områden: 
- Nya generationens flygplan, 
- Multimediaprogram för utbildning, 
- Morgondagens bil, 
- Intermodal transport, 
- Miljö - vatten, 
- Vaccin och virussjukdomar, 
- Framtidens tåg och järnvägssystem, 
- Framtidens sjöfartssystem. 
Projektgrupperna är en väsentlig del av kommissionens strategi att förbättra effekten av och minska 
splittringen i forskning i EU. De tjänar till att koncentrera diskussioner med industrin och övriga 
intresserade parter och är avsedda att samla resurser både från gemenskapens forskningsprogram 
och genom hela EU på betydtuide framtida industri- och samhällsbehov, i överensstämmelse med 
övriga handlingsprogram (t.ex.miljön, informationssamhället, utbildning och vidareutbildning, social 
och ekonomisk sammanhållning, regional utveckling, transport, hälsa). 
Kommissionen organiserar projektgrupperna och utser dess medlemmar, men de är beroende av 
insatser från alla parter som är engagerade i att stärka bandet mellan forskning och industri. De 
utnyttjar de erfarenheter som vunnits från ramprogrammet, särskilt vad gäller äganderätt till 
teknologi, och även den betydande erfarenhet som har uppnåtts från forskningssamordning genom 
att gruppering av forskningsprojekt, gemensamma verksamheter, etc. inom särskilda FoTU-program. 
Projektgrupperna är pilotprojekt, avsedda att visa fördelarna av forskning och samarbete och av nya 
tillvägagångssätt som integrerar olika handlingsprogram. De har en trefaldig uppgift 
att definiera forskningsprioriteringar och identifiera teknologiska flaskhalsar, tillsammans med 
industrin - däribland små och medelstora företag - och användare, 
att samordna relevant verksamhet kring en kärna av klart identifierade målsättningar, 
inledningsvis relevant verksamhet under det fjärde ramprogrammet, 
- att undersöka andra möjligheter - finansiella och regelmässiga - som kan bidra till ett effektivt 
genomförande från industrins sida. 
Kommissionen presenterade första gången konceptet projektgrupp i forskningsministerrådet i mars 
1995. Ytterligare redogörelser gavs senare till rådet över projektgruppernas insatser, såväl som till 
parlamentet och den Ekonomiska och sociala kommittén och i oktober överlämnade kommissionen 
en sammanfattande rapport till rådet och parlamentet över hur långt projektgrupperna hade kommit 
[SEC(95) 1824] tillsammans med mer detaljerade rapporter från projektgrupperna själva. 
Positiva kommentarer över projektgrupperna, särskilt deras koncentration på brett samråd för att 
identifiera forskningsprioriteringar och deras potentiella roll i samordningen av forskningsinsatser, 
har givits av ESTA, IRDAC och CREST såväl som ett antal programkommittéer. Ett antal praktiska 
aspekter återstår dock att klara upp. 
Projektgrupperna är nära kopplade till kommissionens förslag om tilläggsanslag till det fjärde 
ramprogrammet och Euratoms ramprogram. Detta förslag, KOM(96) 12, har sitt ursprung i en 
bestämmelse i de beslut som antogs i april 1994 om det fjärde ramprogrammet och Euratoms 
ramprogram beträffande ett finansiellt tillskott som uppgår till totalt 700 miljoner ecu och som 
kommer att beslutas senast i juni 1996. Förslaget identifierar de teman som projektgrupperna 
inriktar sig på som prioriterade områden för fokusering och koncentration av forskningen. Det 
förordar tilläggsanslag för fem av dessa teman - Nya generationens flygplan, Morgondagens bil, 
Multimediaprogram för utbildning, Intermodal transport och Miljö - vatten, såväl som (för 
Euratomprogrammet) Kärnsäkerhet. Förslagen om projektgrupp kommer att hjälpa samordningen 
av forskning inom dessa områden, och på de tre andra teman för projektgrupperna, dvs Vaccin och 
virussjukdomar, Framtidens tåg och järnvägssystem och Framtidens sjöfartssystem. I samtliga fall 
kommer dock de juridiska villkoren för genomförandet av ramprogrammen att respekteras. Man 
kommer särskilt att ta full hänsyn till etablerade rutiner i samband med administration av forskning 
inom ramen för de särskilda programmen. 
Betydande resultat har redan uppnåtts av projektgrupperna vad gäller samråd med industrin och 
användarna, identifiering av de problem och utmaningar som EU står inför och utarbetning av 
handlingsplaner. De har redan gett ökad kunskap om EU:s forskningsinsatser och givit idéer till 
industri- och forskningssamhället, vilket har tillåtit en snabb mobilisering av vetenskaplig och 
teknisk expertis och effektivt samarbete mellan kommissionens olika avdelningar. 
Verksamheter inom IRDAC och ESTA 1995-19% 
Till följd av kommissionens beslut av den 7 september 1995, skisserades en ny roll för IRDAC 
(kommissionens rådgivande kommitté för industriell forskning och utveckling) och en ökning i 
antalet medlemmar godkändes. IRDAC kommer i framtiden att inrikta sig på flera strategiska frågor 
(inte längre ren FoTU) och antalet medlemmar uppgår nu till 19 erfarna industriledare utnämnda 
på personliga meriter och fem representanter från europeiska föreningc r: "the Union of Industries 
of the European Community" (UNICE), "the European Centre for Public Enterprise" (ECPE), "the 
European Association of Contract Research Organisations" (EACRO), "the Federation of European 
Industrial Research Organisations" (FEICRO), "the European Trade Union Federation" (ETUC) och 
"the European Union of Crafts and Small and Medium-sized Enterprises" (UEAPME). 
Under 1995 offentliggjorde IRDAC sina yttranden på följande områden: internationellt samarbete 
(vetenskapligt och tekniskt samarbete med Central- och Östeuropa, utvecklingsländer, 
industrialiserade tredje länder utanför Europa), Gemensamma forskningscentret och samordning av 
nationella handlingsprogram. Till detta och som en inledning till diskussionerna om det femte 
ramprogrammet gav IRDAC ut broschyren "Lett Talk Research" i vilken erfarna industriledare ger 
sina åsikter på forskningens framtid i Europa. 
Under 1996 kommer IRDAC att anordna rundabordskonferenser kring IPR, tjänster, informations-
och kommunikationsteknik, biovetenskap, industriell teknik och materialteknik, miljö och energi. 
Andra rundabordskonferenser kommer att ta upp grönboken om innovation, reglering och forskning 
samt små och medelstora företag. En särskild arbetsgrupp (working party) kommer att bildas kring 
Europeisk industris effektivitet. 
IRDAC kommer att framföra sina synpunkter på det femte ramprogrammet i slutet av maj 1996. 
IRDAC:s plenarmöte kommer att äga rum den 24 oktober 1996. 
ESTA - European Science and Technology Assembly (Den Europeiska församlingen för vetenskap 
och teknik) bildades 1994. 
Denna rådgivande instans till kommissionen samlar högt uppsatta personer i den akademiska och 
industriella världen (för närvarande 96 till antalet). 
Församlingen samlas i plenum två gånger om året. Styrelsen, som består av 20 medlemmar valda 
av församlingen, samlas regelbundet ca. fyra gånger om året. Den stöds i sitt arbete av ett antal 
arbetsgrupper (workning parties). 
De teman som hittills har berörts är utvärdering av projekt och program i det fjärde 
ramprogrammet, frågor i samband med samordningen av nationella program, såsom 
Forskningsrådens roll eller identifieringen av svagheter eller brister relaterade till utvecklingen av 
den europeiska vetenskapsbasen och möjligheter att åtgärda dem, grundforskningens plats i EU:s 
FoTU-insatser, utvecklingen av relationer mellan akademiker och industrianställda på 
forskningsområdet, Europa konkurrensposition inom vetenskap och teknologi och dess innebörd 
för det femte ramprogrammet, relationer mellan Europa och Asien avseende vetenskaplig och 
teknisk utveckling, möjligheterna till inert isolering vid kontrollerad termisk kärnfusion. 
Framåtskridandet av arbetet på dessa olika områden presenterades under församlingens plenarmöte 
den 16-17 april 1996. Baserat på detta kunde vissa rapporter avslutas snabbt (kärnfusion, 
utvärdering, grundforskning) och formellt överlämnas till kommissionen i maj 1996. De övriga 
rapporterna kommer att avslutas under de påföljande månaderna. 
De initiativ som har tagits för att utvidga kontaktytan mellan kommissionen och ESTA kommer att 
fortsätta, med en starkare roll för programledningarna i arbetsgruppernas arbete och en mer 
regelbunden interaktion mellan ESTA och de avdelningar inom kommissionen som berörs av 
horisontella frågor i gemenskapens politik inom vetenskap och teknologi. Utöver avslutande av 
pågående arbeten och bildande av nya arbetsgrupper (en fråga som kommer att diskuteras vid 
styrelsemötet i juli 1996), kommer 1996 att särskilt utmärkas av ett åtagande av ESTA att delta i 
förberedande arbeten av det femte ramprogrammet. 
Undertecknade kontrakt och utbetalda belopp 1995: per år och ramprogram 
De ekonomiska och finansiella uppgifterna (Del tre) hänför sig till 1995 och är en del av det fjärde 
ramprogrammet och Euratomprogrammet (13 100 miljoner ecu). 
I den årsbaserade delen (tabellerna 1 till 9) gäller undersökningen enstaka indirekta insatser, som 
antingen är nya eller pågår under 1995. 10 695 projekt pågick den 31 december 1995. 
Analysen beträffande innehåll - antal projekt, deltagare, medlemsstater, etc. - baserades på 
undertecknade kontrakt under 1995 i det fjärde ramprogrammet (tabellerna 1, 2, 5, 6, 7 och 9). 2 
660 nya kontrakt, som omfattar 12 185 deltagare och ett gemenskapsbidrag på 2 033 miljoner ecu, 
har undertecknats. För de enstaka verksamheterna med delat kostnadsansvar (VDK) är projektens 
genomsnittliga storlek betydande. Det genomsnittliga gemenskapsbidraget till ett projekt är 1 miljon 
ecu. I genomsnitt ingår mer än 4 medlemsstater och 6,5 deltagare per projekt (tabell 1). Generellt 
sett har en insats för ökad konsekvens gjort, i syfte att åstadkomma en gemensam analysbas. 
Analysen av deltagartyper har gjorts för ett samlat antal projekt1 motsvarande 1 545 miljoner ecu, 
och analysen av mål 1-områden gäller ett samlat antal projekt motsvarande 1 575 miljoner ecu 
(tabell 6). 74 874 samarbeten mellan EU:s medlemsstater har räknats samman (tabell 7). Analyserna 
har gjorts för varje särskilt program i tabellerna 2, 5, 6 och 7. 
Samtliga oavslutade projekt under 1995 [andra, tredje och fjärde ramprogrammen, Euratoms 
program och APAS (kompletterande åtgärder)] har tagits med i beräkningen för hela 
gemenskapsforskningen i finansiella termer i tabell 1. Beträffande utbetalningar så har 2 037 
miljoner ecu betalats ut under 1995, varav 1 059 miljoner ecu under det tredje ramprogrammet 
(tabell 3A) och 582 miljoner ecu under det fjärde ramprogrammet (tabell 3B). De kontrakt under 
det tredje ramprogrammet, som ingicks under 1994 och undertecknades 1995 och som inte har 
Se tabell 5A: Av 1911,05 miljoner ecu har fördelning över deltagartyp inte kunnat göras för följande 
program: transport (64,58 miljoner ecu), spridning (30 miljoner ecu), underhåll (20,08 ecu), fusion 
(251,51 ecu), dvs. 366,17 miljoner ecu. 1544,88 miljoner ecu (1911,05-366,17) har dock kunnat 
fördelas. 
analyserats beträffande innehåll för att inte göra analysen onödigt tung, svarar för mindre än 100 
miljoner ecu (96) och enbart för GD XII. 
Ramprogrammet har medfört omfattande utvärderingsförfaranden (ca 4 500 experter har deltagit 
i olika utvärderingspaneler). Åtagandena har gjorts inom ramen för tillgängliga medel, och kontrakt 
som undertecknades under 1995 (2 033 miljoner ecu) motsvarar endast en del av de 
budgetåtaganden som har tagits i anspråk under 1995. För GD XII är därför skillnaden mellan 
ingångna kontrakt under 1995 under det fjärde ramprogrammet (1 350 miljoner ecu) och 
undertecknade kontrakt under 1995 (710 miljoner ecu) 640 miljoner ecu. 
I den fleråriga delen (tabellerna 10 till 12), visar tabell 10 för det fjärde ramprogrammet samt för 
Euratoms ramprogram, uppdelningen av finansieringen mellan särskilda program, indirekta 
verksamheter och av direkta verksamheter från GFC. Tabellerna 11 och 12 visar åtagandena (1984-
1998) för gemenskapsforskningen i löpande priser och i fast pris 1992. 
1.2 GENOMFÖRANDE AV DET FJÄRDE REMPROGRAMMET 
Utveckling ay deltagandet 
Gemenskapsforskning utförs genom gränsöverskridande forskningsprojekt. Förslagsinfordra sker 
genom offentliggjorda ansökningsomgångar och projekten väljs i allmänhet i enlighet med följande 
förfarande. Kommissionens anställda kontrollerar förslagens överensstämmelse med oberoende 
kriterier och lämplighet. Råd vid utvärderingen och rankningen av förslagen ges av externa experter. 
Kommissionen förbereder sedan en lista över projekt att finansiera och denna lista överlämnas till 
programkommittén för yttrande innan kommissionen fattar det slutliga beslutet. 
De externa experterna som övervakar de särskilda programmen i det fjärde ramprogrammet har 
märkt att forskningsprogrammen stärker befintliga förbindelser mellan deltagare i forskningsprojekt 
och främjar upprättandet av nya förbindelser. Program som till exempel Informations- och 
kommunikationsteknik samt Industri- och materialteknik har ett betydande antal nya deltagare. 
Däremot är en noggrann utvärdering av antalet nya förbindelser i programmen svår. Nya 
förbindelser bildas redan under förberedelsestadiet för ett förslag och därför skapas nya förbindelser 
även när förslagen inte är framgångsrika, Å andra sidan kan vissa nya förbindelser vara resultatet 
av rörligheten hos en nyckelperson till ett annat institut eller företag. 
Industrins inverkan 
Industrins medverkan i den europeiska forskningen tar många olika former. Först och främst, genom 
sin roll i IRDAC, ESTA, projektgrupper, men också i CEN, deltar industrin genom att ange 
inriktningarna för forskningen. 
Genom sitt deltagande i gemenskapens FoTU-projekt samarbetar industriföretagen med andra 
företag och forskningsgrupper, och får tillgång till resultaten från gemenskapsforskningen. 
Den europeiska industrin kan slutligen, genom det första verksamhetsområdet men också andra och 
tredje verksamhetsområdena i det fjärde ramprogrammet, utnyttja de forskningsresultat som har 
uppnåtts av andra samt internationella öppningar. 
8 
De siffror som framgår i tabell 5 A och B visar på en hög grad ay deltagande av industrin. Under 
1994 har 1 miljard ecu kunnat analyseras efter typ av deltagare - 38% av gemenskapsbidraget och 
26% av kontrakten till europeiska deltagare gick till industrin. Under 1995 har 1 545 miljoner ecu 
kunnat analyseras - 44% av gemenskapsbidraget och 40 % av kontrakten till europeiska deltagare 
gick till industrin. 
Antalet deltagande små och medelstora företag uppgick under 1995 till 1 782, vilket innebär 20 % 
jämfört med 17 % under 1994. Under 1995 gick 15 % av gemenskapens bidrag till FoTU till små 
och medelstora företag. 
Vad gäller bidrag till industrins konkurrenskraft har resultaten från FoTU-insatser under 1995, 
såsom nya eller potentiella produkter och processer, patent, standardiseringsförslag, överföring av 
tekniskt kunnande, varit viktiga för flertalet program som "informations- och 
kommunikationsteknik", "industri- och materialteknik", "jordbruk och fiske", "icke-nukleär energi". 
För ett program som "kommunikationsteknik" har hundratals nya patentansökningar, produkter och 
processer rapporterats. 
Den andra delen av denna rapport visar villkoren och målsättningarna för den tekniska och 
industriella utvecklingen för varje program. 
Som rapporten "Panorama of EC Industry 1995"2 visar så är FoTU-partnerskapen mellan företag 
de mest betydande partnerskapen för företag som försöker förbättra sin konkurrenskraft. 
Insatser för att underlätta tillgången till FoTU för små och medelstora foretag 
De små och medelstora företagen utgör ett ekonomiskt och socialt bidrag till den europeiska 
industrins konkurrenskraft i sin helhet och för sysselsättningen. För vissa sektorer som aeronautik 
eller bilindustrin men också informationsteknik eller maskinteknik, beklädnadsindustrin eller 
läderindustrin, är deras del av produktionen betydande. 60% av 7 000 företag inom aeronautik är 
små och medelstora företag, underleverantörerna till bilindustrin sysselsätter nära nog lika många 
personer (ungefär 1 miljon) som bilindustrin till vilken den är underleverantör3. 
Detta bidrag har medfört en medvetenhet beträffande betydelsen av FoTU för små och medelstora 
foretag, hos företagen4 såväl som hos kommissionen. 
För att främja och underlätta medverkan av små och medelstora företag i gemenskapens FoTU-
program, har Europeiska gemenskapen inrättat en procedur inom det fjärde ramprogrammet 
"tekniska stimuleringsåtgärder" som vänder sig till små och medelstora företag som inte har - eller 
har väldigt små - egna möjligheter till forskning, samt till högteknologiska små och medelstora 
företag. 
2 Se "Panorama of EC Industry 1995", "A European approach on strategic alliances", s. 35-40. 
Se vidare "Panorama of EC Industry 1995", 11-20. 
70% av deltagarna i CRAFT-projekt nämner begränsningarna i internationell konkurrenskraft i sin 
motivering. 
Dessa åtgärder är konkret sett av två slag: 
1. Ett inlämningsförfarande i två steg: ett gemenskapsbidrag i form av "premier" ges till 
två förslagställande små och medelstora företag för att förbereda ett komplett 
forskningsprojekt. Efter att det framtida projektet har skisserats (steg 1) kan 
kommissionen ge de små och medelstora företagen ett premium som täcker den första 
"utforskande fasen" och tillåter dessa företag att utveckla ett komplett förslag, att 
lämnas in i steg 2. Projektet kommer att antingen genomföras, tillsammans med andra 
parter, som ett forskningsprojekt i samarbete eller i en annan typ av forskningsprojekt. 
2. Forskning i samarbete: denna projekttyp (CRAFT: Cooperative Research Action For 
Technology) är särskilt utvecklad för de små och medelstora företag som inte har eller 
har mycket små egna möjligheter till forskning. De förslagsgivande små och medelstora 
företagen överlämnar genomförandet av hela eller en del av FoTU-arbetet till en eller 
flera forskningsorganisationer. 
Dessutom har ett nätverk för samlingscentra (CRAFT-nätverket) bildats för att tillhandahålla till de 
små och medelstora företagen på nationell, regional och lokal nivå, information och hjälp vid 
förberedelserna av projektunderlaget. Målsättningen är att begränsa tidsåtgång och administrativa 
formaliteter för att förbereda ett FoTU-projekt, och, till slut, att göra det möjligt för små och 
medelstora företag att omsätta en idé i ett FoTU-projekt och, i vissa fall, en teknisk innovation. 
Under det tredje ramprogrammet bidrog CRAFT-insatser (forskning i samarbete) till att tredubbla5 
antalet av små och medelstora företag som deltog i forskningsprojekt under programmet Industri-
och materialteknik. 3 500 företag mottog för övrigt premier för utforskning eller genomförbarhet. 
Under det fjärde ramprogrammet har CRAFT utökats till sju andra program. De små och medelstora 
företagens medverkan har särskilt ökat i följande särskilda program "telematik", 
"informationsteknik", biomedicin och hälsa", "jordbruk och fiske", "icke-nukleär energi". Tabell 5 
A visar att 1 782 små och medelstora företag deltog i verksamheter med delade kostnader under 
det fjärde ramprogrammet under 1995. 
De små och medelstora företagens grad av medverkan idag i den europeiska forskningen tycks ha 
förbättrats. En arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att samordna programmen vad beträffar åtgärder 
för främjande av teknologi. 
FoTU-verksamhet och ekonomisk och social sammanhåUnina 
I enlighet med 1993 års meddelande "Sammanhållning och FoTU-politik"6 övervakar kommissionen 
att de vetenskapliga och tekniska aktörerna i EU:s mindre gynnade regioner har möjlighet att delta 
fullt ut i FoTU-verksamheten, för att bilda varaktiga samarbetsrelationer med alla europeiska 
regioner och i synnerhet med de mest gynnade regionerna. 
Tabell 6 gör det möjligt att räkna fram andelarna projekt7, parter8, värde9, för samtliga målområden 
De var 600 när programmet började och 1 800 när programmet avslutades. 
"Sammanhållning och FoTU-politik" - synergier mellan verksamheter inom forskning och teknisk 
utveckling och inom ekonomisk och social sammanhållning", KOM(93) 203 slutligt av den 12 maj 
1993. 
Antal projekt där åtminstone en av deltagarna kommer från ett målområde 1 jämfört med det totala 
antalet projekt. 
Antalet deltagare från målområden 1 jämfört med det totala antalet projekt. 
10 
1. De är 46%, 14% respective 17%, vilket kan jämföras med andelen av Europas befolkning som 
finns i dessa regioner (26,6%) eller med 6% av forskarna inom EU (motsvarande heltidsanställda 
forskare framräknat baserat på siffror från Eurostat 1989 och 1991). Dessa regioner utnyttjar för 
forskningen samtidigt regionalfondsbidragen som under perioden 1994-1999 uppgår till 3 775 
miljoner ecu10. En av programmets roller i den ekonomiska och sociala sammanhållningen i det 
fjärde ramprogrammet, är att hjälpa forskarna och laboratorierna i dessa regioner att ingå i det 
europeiska forskningsnätet. 
Inom ramen för det tredje verksamhetsområdet under ramprogrammet (Spridning och bästa 
utnyttjande av resultat - programmet Innovation), utlystes en gemensam ansökningsomgång från GD 
XIII och XVI den 15 september 199511 med avsikt att tillämpa regionala strategier och regional 
infrastruktur för innovation och teknologiöverföring (RITTS), samt regionala strategier för 
innovation (RIS) och regionala projekt för överföring av teknologi (RTT). En budget på 21 miljoner 
ecu anslogs till resultaten från denna ansökningsomgång (varav 15 miljoner ecu från den europeiska 
regionala utvecklingsfonden). 
Inom ramen för ramprogrammets fjärde verksamhetsområde (Vidareutbildning och rörlighet för 
forskare) utvärderade en arbetsgrupp inom programkommittén de första effekterna av de allmänna 
inriktningarna och de särskilda insatserna till förmån för sammanhållningen: ytterligare ett års medel 
för att underlätta för forskare från målområdena 1 och 6 att återvända till sina ursprungliga regioner, 
stöd till uppbyggnad av nätverk genom finansiering av laboratorieutrustning, stöd till erfarna 
forskares uppehåll i dessa regioner, prioritet till medverkan av unga forskare från dessa regioner 
i eurokonferenser. 
Dessutom fortsätter FoTU-ramprogrammet med sitt arbete att öka medvetenheten i mindre gynnade 
regioner genom studier12, seminarier13 och konferenser14. 
Kommissionen kommer att under 1996 arrangera en konferens i Bryssel på temat jämförelser av 
strategier för regionalisering inom FoTU- och innovationspolitiken i olika delar av världen och 
särskilt inom de tre länderna Europa, USA, Japan. 
Arbetet med att öka medvetenheten i de mindre gynnade regionerna kommer att fortsätta med tre 
mobiliseringsseminarier, i Spanien, Finland och Sverige, en konferens i Frankrike kring FoTU i 
EU:s landsbygdsregioner, och symposier i Italien, Irland och Tyskland. 
10 
11 
12 Värdet på de projekt där åtminstone en av deltagarna kommer från ett målområde 1 jämfört med värdet 
av alla projekten. 
"Gemenskapens strukturpolitik och sysselsättning", KOM(96) 109 slutligt av den 20 mars 1996. 
EGTnrC240, 15.9.1995, s. 15. 
"La RDT dans les zones rurales et les zones insulaires de l'Union européenne", Josy RICHEZ-
BATTESTI, DYNMED, EUR 16643 FR/EN, 1995. 
"Technology Management in enterprises/regional administrations in the less favoured regions of the 
European Union", AYSE, 1995. 
Mobiliseringseminarier: -03/02/95Neapel, Italien 
-21/09/95Santa Maria Imbaro, Italien 
-12/10/95Magdeburg, Tyskland 
-04/12/95Stadtschlaining, Österrike 
"Managing science and technology in the regions" - Femte STRIDE-konferensen, 8-10.6.1995 
11 
Europakommissionen ämnar också utföra en framtidsstudie för att fastställa effekten av en framtida 
utvidgning på FoTU-ramprogrammet och på den del av regionalpolitiken som gäller den 
vetenskapliga och tekniska kapaciteten i eventuella nya medlemsstaters regioner. 
FoU. tillväxt och sysselsättning 
Förhållandet mellan FoU, tillväxt och sysselsättning har varit föremål för ingående ekonomiska 
studier. Två tankar dominerar, den första är att FoU på lång sikt bidrar till tillväxten och 
sysselsättningen genom att både efterfrågan och kvaliteten på produkter samt produktiviteten hos 
produktionsfaktorer ökar, den andra är att förhållandet mellan FoU och skapandet av nya marknader 
och ny sysselsättning varken är så enkelt eller direkt, och i alla fallen inte är linjärt. Den innovation 
som leder till förändring av marknader och produktionsprocesser skapar i själva verket 
kedjereaktioner vid många tillfällen och på många olika sätt mellan produktion, skapande av 
marknader och forskning. 
Den europeiska forskningen bidrar genom sina investeringar i FoU till tillväxt och sysselsättning 
enligt fyra huvudaspekter. 
Den europeiska forskningen har, genom att skapa samarbetsrelationer mellan parter (företag, 
universitet, forskningscentra) i olika länder, kompletterat företagens och ländernas 
forskningsinsatser, genom att utnyttja externa medel som är kopplade till ett delat 
kostnadsansvar för forskningen och bildandet av nätverk. Detta har möjliggjort ett 
informationsutbyte och att kritiska trösklar passeras vilket gör det möjligt att utnyttja av den 
stora inre marknaden. Som indikatorer på nätverkens insatser kan nämnas de omkring 81 000 
kontakter som räknades samman under 1995 eller de 20 000 motsvarande forskarår15 som 
skulle stödjas av gemenskapsforskningen. 
Förändringarna inom sysselsättning och arbetsorganisation medför förändringar i strukturen 
hos efterfrågan på arbetskraft. Den socioekonomiska forskningen arbetar på europeisk nivå 
och i flera länder för att förutse och följa de nödvändiga anpassningarna på arbetsmarknaden, 
framförallt genom vidareutbildning. Vad gäller forskningen, syftar det fjärde 
verksamhetsområdet inom det fjärde ramprogrammet "Vidareutbildning och rörlighet för 
forskare" till en bättre balans mellan tillgång och efterfrågan på forskare. Slutligen syftar 
Projektgruppen "Multimediaprogram för utbildning" till en omskolning av arbetskraften, 
särskilt i de små och medelstora företagen. 
För att bättre inrikta forskningen mot innovation, främjar Europeiska unionen växelverkan 
mellan dem som utför forskning och dem som använder forskningsresultaten. Det tredje 
verksamhetsområdet inom fjärde ramprogrammet "Spridning och bästa utnyttjande av resultat" 
strävar efter att öka antalet möten och utbyten. Förutom de medel som avsatts för det tredje 
verksamhetsområdet går 1 % av den sammanlagda budgeten för det fjärde ramprogrammet 
till spridning och bästa utnyttjande av resultat inom ramen för det första verksamhetsområdet. 
Grönboken om innovation presenterar en serie åtgärder som är avsedda att förändra vår 
vetenskapliga och tekniska potential för lönsamma uppfinningar, och bidraget från 
Projektgruppen svarar mot behovet av strategiska riktlinjer. 
Den globala kostnaden per forskarår är värderad till 100 000 ECU, dock kan man uppskatta att de 
indirekta kostnader i ramprogrammet (2 miljarder ECU under 1995) finansierar 20 000 forskarår. 
12 
Kvaliteten på FoU; vidareutbildningen och utbildningen av arbetskraften (immateriell 
infrastruktur) bidrar till att göra Europa till ett attraktivt område för investeringar och att 
skapa komparativa fördelar för dess företag. Program som hänför sig till informations- och 
kommunikationsteknik eller bioteknik vänder sig till högteknologisektorer där skapandet av 
arbetstillfällen är som störst, medan program som industri- och materialteknik vänder sig till 
industrisektorer där kvalitetsforskning kan bidra till att behålla arbeten i en industri som är 
särskilt rik på arbetstillfällen (1,7 miljoner arbetstillfällen inom bilindustrin, 9 miljoner inom 
byggsektorn, 1,6 miljoner inom textilindustrin...). 
Förvaltningen 
Att förenkla och påskynda utvärderingsrutiner för urval och finansiering av FoTU-projekt är av 
ständigt intresse för kommissionen. Under 1994 innebar ansökningsomgångar med fasta datum (15 
mars, 15 juni, 15 september, 15 december) en första förenkling. 
Kommissionen antog i juli 1995 ett nytt typkontrakt för FoTU-projekt. Målsättningen bakom det 
nya kontraktet är att öka konkurrenskraften och se till att projektresultaten och tillfallen till 
överföring av tekniskt kunnande som har möjliggjorts genom det fjärde ramprogrammet utnyttjas 
i största möjliga utsträckning, samtidigt som man tar hänsyn till deltagarnas kommersiella intressen. 
Detta nya typkontrakt är kortare och enklare än det tidigare typkontraktet. Det ger också ökat skydd 
på området intellektuell äganderätt. Vidare garanterar det nya typkontraktet bättre spridning och 
utnyttjande av forskningsresultaten eftersom det innehåller ett krav på att en plan för 
teknologitillämpning skall lämnas in före projektets slutförande, samt på att resultaten skall 
offentliggöras, vilket gör det möjligt för intresserade att söka licens för den framtagna teknologin. 
Betydande framsteg har också gjorts på det administrativa området, vilket bland annat kommer att 
göra det lättare för små och medelstora företag att delta i forskningsprogram. 
I slutet av 1995 bildades arbetsgruppen "Förslagsutvärdering". Dess målsättning är att utforma en 
metodhandbok som kommer att utgöra en gemensam referens från vilken varje program kommer 
att anpassa sin egen handbok. 
Som del av den kontinuerliga utvärderingen av förvaltningsförfarandena, kommer kommissionen 
att anordna ett seminarium 1996 med representanter från den europeiska industri- och 
forskningsvärlden. Seminariet kommer att koncentreras på de olika stegen vid 
programgenomförande samt på olika möjligheter att förbättra kvaliteten, effektiviteten och insynen 
i förvaltningen av FoTU-programmen. 
Information och kommunikation är en av de viktigaste aspekterna i gemenskapens verksamhet inom 
forskning och utveckling. Flera konferenser, seminarier etc. arrangeras varje år tack vare 
kommissionen. Förutom de som finansieras genom själva kontrakten, (1 275 sammanlagt under 
1995), fick mer än 200 konferenser och seminarier stöd direkt från kommissionen. Följande är 
särskilt viktiga att nämna: 
- Europeiska veckanför vetenskapskultur 1995 (8/11) 
- Europeiska unionens tävling för unga vetenskapsmän (5/9 och 13/9) 
- Konferens kring allmänhetens förståelse av vetenskap och teknik (30/11 - 2/12 1995). 
Förutom vetenskaplig dokumentation som är direkt förknippad med särskilda program (13 000 
sammanräknade under 1995), bidrar kommissionen genom särskilda subventioner till utgivningar 
av särskilda verk. 
13 
Kommissionen är mycket aktiv vad gäller utgivningar av allmänna informationsbroschyrer. 6 000 
exemplar beställs varje månad, och Internet spelar en allt viktigare roll i spridningen. 
Under 1995 fortsatte kommissionen sina insatser för att förbättra tillgängligheten till 
ramprogrammet. Ett betydelsefullt bidrag gjordes den 24 juli 1995 då kommissionen lanserade sin 
egen EU-FoTU-sida på World Wide Web (Internet) under Europakommissionens EUROPA-sida, 
som är kommissionens centrala "server" på WWW. Målsättningen bakom den erbjudna tjänsten från 
kommissionen är att den skall fungera som en uppdaterad och tillförlitlig informationskälla för alla 
FoTU-verksamheter av betydelse för utomstående användare. 
Slutligen genomför kommissionen undersökningar på flera områden, bl.a. utvärdering och 
budgetanalys. 
På personalsidan skapades 99 tjänster under 1995 vilket gör att antalet anställda den 1 januari 1996 
uppgick till 1 453 personer inom forskningsförvaltningen, varav 812 kategori A. Med tanke på 
antalet pågående multinationella samarbetsprojekt eller antalet parter som deltar i forskningen, och 
mer allmänt kommissionens roll vad gäller främjande av forskning, så är siffran rimlig. 
Tabell 9 och motsvarande kurva visar betydelsen av små projekt (50% av projekten utnyttjar endast 
15% av anslaget belopp, 80% utnyttjar 50%) av all verksamhet. Kontraktens genomsnittliga storlek 
är mycket olika beroende på programmen. Den går från 200 miljoner ecu för "Spridning och bästa 
utnyttjande av resultat" till 1 600 miljoner ecu för de tre program16 som hänför sig till 
informations- och kommunikationsteknik. 
Kontroll och utvärdering 
Ett nytt system för kontroll och utvärdering av program infördes 1995. Det grundar sig på de 
juridiska kraven för det fjärde ramprogrammet och dess särskilda program och på råden från 
CREST om kontroll och utvärdering från maj 1995. Oberoende externa experter ingår i systemet. 
Det ger snabb respons på programutveckling och råd kring nyckelfrågor. 
De allmänna principerna kommer att förklaras i ett meddelande från kommissionen om "Oberoende 
kontroll och utvärdering av gemenskapens verksamhet inom området forskning och teknisk 
utveckling". 
Kontroll av 18 särskilda program inom det fjärde ramprogrammet startades under 1995 och har 
utförts av 18 paneler varav varje panel består av 3 oberoende externa experter med industriell och 
akademisk erfarenhet samt erfarenhet av utvärdering. I december 1995 bildades en 
utvärderingspanel för ramprogrammet på hög nivå, som baserade sitt arbete på rapporter från de 
särskilda programmens utvärderingspaneler. Samtliga utvärderingspaneler hade avslutat sina arbeten 
i början på 1996. 
Kommissionen har utfört nationella konsekvensstudier för att komplettera utvärderingen av de 
särskilda programmen. En sammanfattande rapport över de nationella konsekvensstudierna som 
bedömer effekterna av gemenskapens FoTU-politik på den nationella forskningen i varje 
se tabell 9: För de tre programmen, temematik, kommunikationsteknik, informationsteknik, den globala 
summan är 808,29 miljoner ecu (220,85+208,10+379,34) för 516 projekt (182 + 109+225) med ett 
medelsnitt på 1,566 miljoner ecu per projekt. 
14 
medlemsstat, och som undersöker samspelet mellan gemenskapens och nationella FoTU-
verksamheter har publicerats. Publicering har även skett av rapporter för programutvärdering. 
Philippe de Montgolfier & Jean-Pierre Husson: Nationella konsekvensstudier -
sammanfattande rapport, maj 1995. 
Utvärdering av programmen ECLAIR och FLAIR (1988-1993 & 1989-1993), EUR 
16192. 
Utvärdering av programmen STEP och EPOCH (1989-1993), EUR 16207 (1995). 
Utvärdering efter halva löptiden av programmet MAST II, EUR 16610 (1995). 
Utvärdering av programmet BRIDGE (1990-1994), EUR 16650 (1995). 
Slutlig utvärdering av den centraliserade åtgärden för spridning och utnyttjande av 
resultat från forskning och teknisk utveckling (VALUE II) (1991-1994) 
Slutlig utvärdering av det strategiska programmet för innovation och teknologiöverföring 
(SPRINT) (1991-1994). 
Kommissionen arrangerade en internationell konferens kring utvärdering av forskning och teknisk 
utveckling i april 1995 i Thessaloniki. Denna konferens sammanförde mer än 200 
utvärderingsexperter från olika länder i och utanför EU. 
I slutet av 1995 upprättades en styrgrupp bestående av representanter från industrin och ansvariga 
för de särskilda programmen. Avsikten var att leda diskussionerna under det tredje 
verksamhetsområdet för att upprätta en gemensam metodologisk bas för utvärdering av resultaten 
från FoTU-programmens projekt. 
Under 1996 kommer kommissionen att utföra ytterligare en kontroll liknande den under 1995 och 
utvärdera förvaltningen och utvecklingen av gemenskapens verksamheter under de fem föregående 
åren. Kommissionen kommer att meddela slutsatserna från denna femårsutvärdering till de övriga 
institutionerna inom Europeiska unionen innan den presenterar förslag om det femte 
ramprogrammet. 
IL DET INTERN ATfONFT j A SAMARBETET 
Inledning 
Under det senaste året har internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete blivit en allt mer 
betydelsefull aspekt av Europeiska unionens verksamhet inom forsknings och teknisk utveckling. 
En lång rad insatser inom programmet INCO har genomförts av kommissionen och konkreta 
initiativ har också satts igång för att etablera samarbete eller för att utvidga befintliga 
samarbetsavtal med ett antal länder. Ytterligare information kring INCO:s verksamheter finns 
beskrivna i del två. Nedan belyses några viktiga punkter: 
2.1 Kommissionens meddelande om utsikter för internationellt samarbete inom forskning och 
teknisk utveckling 
Internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete har blivit en viktig och integrerad del av 
Europeiska unionens politik inom forskning och teknisk utveckling (FoTU) under de senaste åren. 
I oktober 1995 presenterade Edith Cresson kommissionens föreslagna riktlinjer för internationellt 
vetenskapligt samarbete [KOM(95) 489 slutligt] inför forskningsministerrådet. För att kunna bemöta 
15 
de senare årens betydande utveckling, söker kommissionen stärka industrins medverkan och FoTU-
politikens internationella dimension. Användningen av ytterligare instrument för att finansiera 
FoTU-projekt, som PHARE, TACIS, MEDA eller EUF kommer att främjas vid behov. 
Kommissionens meddelande diskuterades av rådet, Europaparlamentet och CREST mellan oktober 
1995 och mars 1996. En rådsresolution kring internationellt FoTU-samarbete antogs av rådet i mars 
1996. Resolutionen godkänner de fem övergripande målsättningarna som anges i kommissionens 
meddelande och som syftar till att stärka internationellt samarbete enligt följande åtgärder. 
- Stärka europeisk konkurrenskraft och utveckla teknologier för framtida marknader. 
- Utveckla partnerskap inom vetenskap och teknik, i synnerhet med tredje länder av strategiskt 
intresse för gemenskapen. 
- Dela ansvar och genomföra FoTU kring ekonomiska och sociala utmaningar. 
- Främja FoTU som är relevant för utvecklingsländernas behov och prioriteringar för att stödja 
deras hållbara tillväxt. 
- Dela vetenskaplig och teknisk information och bidra till storskalig och gränsöverskridande 
vetenskap och teknik. 
2.2 Europeiska unionen och FoU-samarbete med Östeuropa 
I maj 1995 presenterade kommissionen ett meddelande om vetenskapligt och tekniskt samarbete 
med de nya oberoende staterna (OSS) som ingick i före detta Sovjetunionen [KOM(95) 190 
slutligt], som presenterar de framtida riktlinjerna för vetenskapligt och tekniskt samarbete med före 
detta Sovjetunionen. Detta meddelande utgör en integrerad del av den allmänna internationella 
FoTU-strategin. Betoningen på samarbetet med OSS bör vara på större FoTU-projekt. Dessa projekt 
bör omfatta industri och bör vara närmare marknaden än verksamheterna under de tidigare 
programmen CÖE och COPERNICUS. Diskussionerna med medlemsstaterna kring dessa riktlinjer 
kommer att fortsätta under 1996. 
Den internationella organisationen för främjande av samarbete med forskare från de nya oberoende 
staterna i före detta Sovjetunionen (INTAS) bildades i juni 1993. I oktober 1995 godkände rådet 
utvidgningen av gemenskapens medverkan i INTAS fram till slutet av 1998 och stärkte 
kommissionens roll i organisationen. 
Under 1995 fortsatte gemenskapen att ge sitt stöd till det internationella centret för forskning och 
teknik (ISTC) som bildades i november 1992 av Europeiska unionen, USA, Japan och Ryssland för 
att uppmuntra militära forskare och ingenjörer från f.d.«Sovjetunionen att omskola sig till civila 
yrken och snabba upp nedrustningsprocessen. 
2.3 Europeiska unionen och samarbete med Medelhavsländerna 
Diskussioner kring den fortsatta utvecklingen av vetenskapligt och tekniskt samarbete med 
medelhavsländerna initierades under det franska ordförandeskapet i EU under 1995. Frankrikes 
departement för högre utbildning och forskning och kommissionen anordnade ett seminarium 
"ForskningsEuropa och Medelhavsområdet" vilket ägde rum i mars 1995 i Sofia-Antipolis. 
Euromedelhavskonferensen i Barcelona i november 1995 underströk betydelsen av vetenskap och 
teknik i samarbetspolitiken mellan EU och Medelhavsländerna. De huvudsakliga insatserna omfattar 
stärkande av vetenskapliga förmågan i tredje länder runt Medelhavet, främjande av gemensamma 
forskningsinsatser och stöd till överföring av tekniskt kunnande. En kontrollkommitté har bildats 
16 
för att följa och ge råd kring den framtida utvecklingen. Under 1996 kommer diskussioner att 
fortsätta under det italienska ordförandeskapet i EU och kommissionen planerar att presentera ett 
meddelande om vetenskapligt och tekniskt samarbete med tredje länder i Medelhavsområdet. 
HI. INNOVATIQN OCH SPRIDNING AV FoU 
Det pågår en allmän diskussion om intellektuell och industriell äganderätt i Europa för att 
undersöka om det inte förhåller sig så att företagen har mindre gynnsamma villkor än sina 
motsvarigheter i USA och Japan vad gäller skydd av forskningsresultat, och om de åtgärder man 
skulle kunna vidta om så är fallet. 
Grönbok om innovation 
Genom att publicera en grönbok om innovation [KOM(95) 688 slutligt] i december 1995 har 
Europakommissionen inlett en bred konsultativ process kring problemet med innovation i Europa. 
Grönboken studerar de olika faktorerna bakom innovation, den nuvarande situationen analyseras 
och förslag till framtida åtgärder ges. 
Det är självmotsägande att Europas vetenskapliga överlägsenhet är internationellt erkänd, men att 
man ändå tar fram färre nya produkter, tjänster och processer än sina huvudkonkurrenter. Denna 
paradox har fått mycket uppmärksamhet under senare år då innovation har blivit en av de 
huvudsakliga drivkrafterna bakom ekonomisk konkurrenskraft. 
Det finns talrika hinder för innovation identifierade i grönboken. Först är den vetenskapliga och 
tekniska insatsen i Europa otillräcklig. Till. exempel, anslog Europeiska unionen 2% av sin BNP till 
forskning och utveckling under 1993, jämfört med 2,7% i USA och Japan. Dessutom, var den 
industriella forskningen under 1992 som finansierades av företag 1,3% i Europa, jämfört med mer 
än 1,9% i USA och Japan. Vidare täcker europeisk FoTU ett brett område medan USA och Japan 
koncentrerar sina insatser på ett antal prioriterade områden. Det finns också ett antal strukturella 
hinder för innovation som komplexa juridiska och administrativa förfaringssätt, olämpliga 
finansieringssystem, låg användningsgrad av industriell äganderätt och otillräcklig rörlighet av 
studenter och forskare i Europeiska unionen mellan privata och offentliga organisationer. 
Grönboken beskriver 13 åtgärder där var och en innehåller ett antal konkreta förslag, närmare 130 
totalt, med vilka debatten kan startas. Men i enlighet med närhetsprincipen finns det ett behov att 
tydligt särskilja mellan ansvaret på gemenskapsnivå, nationell och regional nivå. 
Kommissionen planerar att ställa samman en sammanfattande rapport i juni 1996 baserad på 
samrådsprocessen med intresserade parter, tillsammans med en verksamhetsplan vid behov. 
IY, UTBILDNING GENOM FORSKNINGEN 
De mänskliga resurserna är en nyckelfaktor i utvecklingen av det framtida kunskapssamhället, vilket 
baseras på utvecklingen av informationssamhället, påverkan från vetenskap och teknik och 
internationaliseringen av ekonomin. 
17 
Det finns en klar koppling mellan forskning och utbildning. Utvecklingen av multimediaprogram 
för utbildning, som kommissionen stödjer genom bildandet av projektgrupp för multimediaprogram 
för utbildning, är ett särskilt viktigt exempel. Vidare kommer förmågan till förnyelse och innovation 
att bero på kopplingar mellan utvecklingen av kunskap inom forskning och dess överföring genom 
utbildning. Därför bör insatser som stärker kopplingar mellan forskning och utbildning uppmuntras 
för att utveckla studenters innovationsförmåga och främja förnyelse. 
I det fjärde ramprogrammet finns två särskilda program, utbildning och rörlighet för forskare och 
målinriktad socioekonomisk forskning, samt insatser som särskilt stödjer dessa mål. Samtliga övriga 
särskilda program i det fjärde ramprogrammet omfattar ett utbildningsmoment som ger möjlighet 
till gränsöverskridande samarbeten för hundratals forskare. 
Vitbok om utbildning 
Vitboken om utbildning [KOM(95) 590 slutlig], som kommissionen lade fram i november 1995, 
diskuterar framtida utveckling på detta område. Vitboken baseras på idéer från vitboken om 
"Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning", som understryker betydelsen av utbildning för den 
europeiska industrins konkurrenskraft. Bland de huvudsakliga problemen som vitboken om 
utbildning tar upp finns sysselsättning och social utslagning, särskilt bland yngre människor. 
Vitboken koncentrerar sig på två huvudsakliga målsättningar, a) att ge allmän tillgång till en bred 
kunskapsbas och b) att bygga upp allas kvalifikationer för sysselsättning och ett lönsamt liv. 
Y, SAMORDNINGEN AV GEMENSKAPENS POLITIK OCH NATIONALL 
POLITIK 
Under 1995 gav kommissionens meddelande "Forskning och teknisk utveckling - Samordning 
genom samarbete" [KOM(94) 438] upphov till en stor debatt inom gemenskapens instanser som 
ledde till ett antal resolutioner och yttranden. 
Rådet antog därför den 9 juni 1995 slutsatser kring samordningen av FoTU-politiken17 som lade 
tonvikten på informationsutbytet kring nationella FoTU-verksamheter och på den nyckelroll som 
programkommittéer spelar. Genom att anta en resolution den 28 september 1995 om CREST18, har 
rådet stött kommissionens position som syftar till att stärka denna kommittés roll. Dess uppgift är 
hädanefter framförallt koncentrerad på samordningen av FoTU-politik och gemenskapens strategiska 
riktlinjer för forskning och teknisk utveckling. 
Europaparlamentet antog den 15 juni 1995 en resolution om samordningen av FoTU-politiken. Den 
understryker särskilt behovet att ringa in CREST.s mandat och utöka programkommittéernas roll 
genom ett systematiskt informationsutbyte och genom en bättre samordning mellan programmen. 
Parlamentet stödde också kommissionens förslag om att påbörja diskussioner om ämnen av allmänt 
intresse som skulle kunna förbättra samordningen. 
"Samordning av FoTU-politiken - rådets slutsatser" av den 9.6.1995. 
Rådsresolution av den 28 september 1995 om CREST, EGT av den 11.10.1995 (96/C 264/02) 
18 
Ekonomiska och sociala kommittén avgav den 26 oktober 1996 sitt yttrande angående samordning 
av FoTU-politiken (dok. SEC 570/95). Det tar särskilt upp begreppet projektgrupp och 
genomförandet av ett system för utbyte av förhandsinformation. 
IRDAC avgav den 18 juli 1995 sitt yttrande angående samordningen av FoTU-politiken, i vilket 
kommittén understryker betydelsen av samordning för att höja effektiviteten hos de offentliga medel 
som anslås till forskningen. 
De huvudsakliga verksamheterna under 1996 ingår bland det stora antal slutsatser från rådet och 
tidigare nämnda resolutioner och yttranden som kommissionen arbetar på att genomföra genom 
konkreta insatser enligt följande: 
Upprättande av ett system för informationsutbyte kring nationella FoTU-verksamheter: 
I enlighet med rådets slutsatser av den 9 juni 1995, bildade kommissionen speciella 
samrådskommittéer för att fortsätta med ett systematiskt informationsutbyte kring nationella FoTU-
verksamheter. Utbytet sker regelbundet och riktar in sig på de områden som tidigare har valts ut 
av dessa kommittéer och i vilka en ökad samordning visat sig vara lämplig. Det tillåter samtidigt 
att man känner till på förhand ("early warning") om nya verksamheter som har startats i 
medlemsstaterna. Varje specialkommitté upprättar en årsrapport som tillställs CREST. 
Diskussionerna och arbetet har startats i de 18 särskilda programmen som berörs och de första 
årsrapporterna kommer att finnas tillgängliga i slutet av 1996. De kommer att koncentrera sig på 
ett begränsat antal samordningsområden och kommer att lägga fram eventuella rekommendationer. 
Dessa olika rapporter kommer att diskuteras och analyseras inom CREST som kommer att kunna 
ge rekommendationer som bidrar till att bestämma strategiska målsättningar och prioriteringar i 
gemenskapens FoTU-politik. 
Diskussioner om ämnen av allmänt intresse som kan främja samordningen: 
Kommissionen kommer att främja, förbereda (tillsammans med medlemsstaterna) och följa 
diskussionerna kring teman av allmänt intresse som, till exempel, indirekta stödåtgärder för FoTU 
och de storskaliga projekten. Dessa diskussioner kommer i synnerhet att hållas inom CREST som 
har skrivit in dessa teman i sitt arbetsprogram. Vad gäller de indirekta stödåtgärderna för FoTU, 
har kommissionen tagit initiativet till att genomföra en jämförande undersökning av redan tagna 
åtgärder på nationell nivå i gemenskapen och i tredje länder som USA och Japan. 
Genomförandet av rådets resolution av den 28 september 1995 om CREST: 
Genomförandet av resolutionen om CREST påbörjades i slutet av 1995 och kommer att fortsätta 
under 1996. I första hand skall man fastställa och genomföra kommitténs arbetsprogram som 
inriktar sig på frågor som har att göra med samordningen av FoTU-politiken och med fastställandet 
av strategiska prioriteringar för gemenskapen. 
YL UTSIKTER FÖR 19% 
Ministerrådsmöten om forskning kommer under 1996 att äga rum den 7 oktober och den 5 
december. 
I januari presenterade kommissionen sitt förslag beträffande tilläggsanslag för det fjärde 
ramprogrammet [KOM(96) 12 slutlig] på 700 miljoner ecu, vilket baserar sig på en bestämmelse 
i besluten från 1994 om det fjärde ramprogrammet. Med detta förslag föreslår kommissionen att 
19 
forskningen koncentreras på nyckelområden av intresse för hela gemenskapen. Kommissionen 
hoppas få sitt förslag antaget under 1996. 
Projektgrupp forskning-industri kommer att fortsätta sitt arbete med att utveckla samråd med 
externa organ, förbättra kopplingen mellan forskning och industri samt samordna gemenskapens och 
nationella FoTU-verksamheter inom utvalda områden. Det är till stor hjälp om erfarenheterna från 
deras arbete kan tas tillvara innan det femte ramprogrammet påbörjas. 
Under 1996 kommer kommissionen att starta förberedande diskussioner kring det femte 
ramprogrammet bland medlemsstaterna och alla intresserade parter genom att ge ut 
diskussionsunderlag som inriktar sig, på nyckelfrågor kring Europeiska unionens framtida FoTU-
politik. Kommissionen har för avsikt att offentliggöra en strategi för det femte ramprogrammet till 
sommaren 1996. I sin framtida strategi kommer kommissionen att koncentrera sina insatser på 
områden, som kan förbättra verkan och effektiviteten av EU:s verksamheter inom forskning och 
teknisk utvecklingsåtgärder, främja tillväxten och konkurrenskraften i den europeiska industrin, samt 
främja sysselsättning och livskvalitet för Europas medborgare. 
Kommissionen kommer att särskilt uppmärksamma ytterligare förbättringar av ledningens 
effektivitet genom att förenkla rutiner och öka flexibilitet och insyn i förvaltningen. Utvärderings-
och kontrolluppgifterna kommer också att fortsätta. 
På området internationellt samarbete kommer tre nya meddelanden att beröra vetenskapligt och 
tekniskt samarbete, dvs. de som gäller utvecklingsländer, medelhavsländer och Central- och 
Östeuropa. Förhandlingar om bilaterala ramavtal för samarbete inom forskning och teknik kommer 
att fortsätta med Schweiz och Sydafrika och kommer också att initieras med USA. Kommissionen 
kommer att stödja en utvärdering av verksamheter inom COST under 1996. 
Edith Cresson, kommissionär med ansvar för forskning och utbildning, har beslutat att förena 
vidareutbildningsinsatser med forskningsinsatser inom Europeiska unionen genom det pågående 
programmet "Vidareutbildning och rörlighet för forskare" (TMR) och det tidigare programmet 
"Mänskligt kapital och människors rörlighet", och uppkalla denna verksamhet efter Curie för att 
göra det mer känt och identifierbart för förmånstagarna. Detta nya system, som kallas "Marie Curie-
stipendier", kommer att lanseras officiellt i Bryssel vid en konferens som är planerad till andra 
halvåret 1996. 
Informationssamhället utvecklas snabbt och kommissionen kommer att vara aktiv på många sätt. 
De särskilda FoTU-programmen inom det fjärde ramprogrammet bidrar till utvecklingen av 
informationssamhället. Kommissionen kommer att presentera meddelanden och arrangera 
konferenser kring detta viktiga tema och delge information via de elektroniska vägarna om många 
aspekter på EU:s politik. Kommissionens handlingsprogram från juli 1994 ("Europas väg till 
informationssamhället") beskriver prioriteringarna av åtgärderna under 1995-1996. 
Regeringskonferensen som startade i mars 1996 planerar att diskutera de institutionella reformer 
som behövs för att förstärka den politiska unionen och förbereda för fortsatt utvidgning. I sitt 
yttrande har kommissionen bland mycket annat uttryckt sin förhoppning om förändringar i 
beslutsrutinerna som också kan ge mer flexibilitet och effektivitet bland annat på området 
forskningspolitik. 
20 
DEL TVÅ 
SAMMANFATTNING AV VERKSAMHETEN 1995 OCH 
ARBETSPROGRAM FÖR 1996 
FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET I EUROPEISKA GEMENSKAPENS FJÄRDE 
RAMPROGRAM OCH EURATOMS RAMPROGRAM 
INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIK 
1. TELEMATIKTILLÄMPNINGAR AV ALLMÄNT INTRESSE 
Verksamheten 1995 
1995 var skarven mellan det tredje och fjärde ramprogrammet. Det särskilda programmet 
"Telematiksystem av allmänt intresse" (1991-1994) avslutades i och med undertecknandet av de 
sista kontrakten. Det särskilda programmet "Telematiktillämpningar av allmänt intresse" (1994-
1998) övergick till sin aktiva fas i och med utlysningen och utvärderingen av de två första 
ansökningsomgångarna. 
Programmet TELEMATIKSYSTEM i tredje ramprogrammet innehöll 311 projekt, gemensamma 
verksamheter och kompletterande åtgärder uppdelade på sju områden: transeuropeiska nätverk 
mellan förvaltningar, transporttjänster, hälsovård, flexibel undervisning och distansundervisning, 
bibliotek, språkforskning, telematiksystem för landsbygdsregioner. De flesta projekten har gett 
upphov till viktiga tekniska och ekonomiska resultat (upprättande av referensdatabaser, 
patentansökningar, förslag till standarder, utsläppande på marknaden av produkter, etc). På 
hälsovårdsområdet, till exempel, har en tredjedel av de 60 startade projekten lett till utsläppande 
på marknaden av nya produkter som idag används eller utnyttjas brett av personal inom 
hälsovården. På transportområdet har 4.000 manårs insatser, som har omfattat 500 parter, 30 städer 
och 13 transportkorridorer, medfört att teknisk kunskap har kunnat fördjupats (27 förbättrade 
metoder och 439 färdiga produkter), funktionella specifikationer har godkänts av användare och 
tillverkare (42 nya specifikationer), 67 prototyper har provats i 38 demonstrationer, förslag till 
standarder för samverkan mellan system (genom 278-kommittén i CEN) och förverkligandet av 
utvärdering av socioekonomiska konsekvenser (miljö, energi, säkerhet, effektivitet, komfort). På 
området flexibel undervisning och distansundervisning är mer än 200 organisationer, varav en 
tredjedel är små och medelstora företag, inblandade i 34 projekt och 14 samordnade verksamheter 
avsedda att förbättra tillgången till undervisningresurser via nät för särskilda utbildningskategorier 
(ett europeiskt nät som länkar samman 15 resurscenta för utbildningsteknologi, ett öppet europeiskt 
universitet på nät, en multimedieskola som ger kurser för distansutbildning etc), att skapa nya 
utbildningskoncept med hjälp av försöksprogram, att integrera hårdvara och programvara samt 
kommunikationssystem på prototyper, och att utveckla program för bättre utformning och 
framställning av multimedieresurser för utbildning. På det administrativa området har de 29 startade 
insatserna lett till att skapa en god och effektiv arbetsmiljö för en bred skala av aktörer: 200 parter, 
associerade parter och underleverantörer, 83 nationella förvaltningar, 21 
21 
telekommunikationsoperatörer, 69 företag varav 35 små och medelstora företag. På 
biblioteksområdet har 51 projekt varav tre gemensamma verksamheter infört en samarbetskultur vad 
gäller avancerade tillämpningar inom informations- och kommunikationsteknik, vilket har bidragit 
till ett bättre utnyttjande av biblioteksresurser, förstärkning av den europeiska industrin och att 
bekräfta Europas kulturella identitet. 
För övrigt fortsatte verksamheten TIDE (Teknikinitiativ för handikappade och äldre människor), 
som startade som en pilotverksamhet under 1991, under 1995 genom sin Bridgefas, som omfattar 
55 projekt och täcker tidsperioden 1993-1997. 
Det särskilda programmet för telematiktillämpningar av allmänt intresse ("TILLÄMPAD TELEMATIK") 
är, inom det fjärde ramprogrammet för FoTU, den centrala punkten för gemenskapens insatser inom 
området tillämpad informations- och/eller kommunikations-teknik. Detfi program har en budget på 
912 miljoner ecu, varav 5% är förutsett att stödja insatser till fördel för små och medelstora företag 
och mer än 2% för att förverkliga spridningen och det bästa utnyttjandet av forskningsresultaten. 
De två första ansökningsomgångarna som utvärderades under 1995 har visat på ett stort intresse för 
programmet TILLÄMPAD TELEMATIK men det är även tydligt att den begränsade budgeten innebär ett 
problem. Av de 1.706 mottagna förslagen, kunde endast 371 väljas ut efter att kommissionen hade 
beslutat att höja den anslagna budgeten för de godkända projekten (478,5 miljoner ecu mot 423 
miljoner ecu tidigare angivet i EGT). Andelen framgångsrika projekt räknat i antal projekt har 
därför varit 22% jämfört med en överteckning (gemenskapens anslagna finansiering/totalt 
efterfrågad finansiering) av 1 till 10. 
Programmet bidrar i hög grad till tre målsättningar fastlagda i fördraget om gemenskapens FoTU-
politik (artikel 130f): förstärkning av den vetenskapliga och tekniska basen i industrin i 
gemenskapen, utveckling av den internationella konkurrenskraften hos gemenskapens industri (i 
synnerhet genom stödåtgärder som syftar till att bäst utnyttja den industriella och tekniska 
potentialen i Europa på marknader i tredje länder som Latinamerika, Sydafrika och Kina), 
främjande av forskningsinsatser som bedöms nödvändiga i andra verksamheter inom gemenskapen 
(transport, utbildning, hälsa, miljö,...). För övrigt måste forskningsarbetet bidra till att tillfredsställa 
samhällets behov genom att ta fram telematiklösningar som är tillämpbara på områden av allmänt 
intresse. 
Ungefär hälften av de pågående FoTU-verksamheterna, dvs. ca. 160, bidrar till att bygga upp 
informationssamhället tillsammans med de tio prioriterade tillämpningarna enligt Bangemann-
rapporten och de elva pilotprojekten i G7:s regi. Projekt som berör tätort och glesbygd, hälsa, 
trafikstyrning, forskningsnät, förvaltning, utbildning och bibliotek är viktiga i detta sammanhang. 
Man kan notera att förutom de små och medelstora företagen kommer 21% av deltagarna från icke­
industriella organisationer med färre än 500 anställda (sjukhus, skolor, förvaltningar, bibliotek, etc). 
Av de 371 godkända projekten under 1995 gällde 24 särskilda behov för små och medelstora 
företag under rubriken verksamheter för att öka medvetenheten eller bildandet av nätverk bestående 
av dessa företag. Målet att 5% av programbudgeten är avsatt till verksamheter till fordel för små 
och medelstora företag nåddes efter första ansökningsomgången (42,805 miljoner ecu). 
Vad gäller verksamheter inom området internationellt samarbete, finansierades två projekt, det ena 
inom miljöområdet och det andra inom hälsoområdet, genom det andra verksamhetsområdet i det 
fjärde ramprogrammet med 101 000 ecu respektive 70 000 ecu. Tre andra projekt, det ena inom 
22 
hälsa och två andra inorr> utbildning, bidrar till att bäst utnyttja insatserna och resultaten av 
programmen, i Sydafrika, Ceniral- och Östeuropa respektive i Latinamerika, med en finansiering 
från gemenskapen på 1,1 miljoner ecu. 
Programmet TILLÄMPAD TELEMATIK handhar vissa samarbetsprojekt med andra särskilda program. 
Exempelvis, ett av sektorprojekten "Telematik för forskningen" som syftar till att undersöka ett 
transeuropeiskt höghastighetsnät inom telekommunikation mellan laboratorier och forskningscentra, 
är delvis finansierat och lett av programmen INFORMATIONSTEKNIK OCH TILLÄMPAD TELEMATIK. Ett nära 
samarbete finns också mellan de olika programsektorerna och den funktionella allmänna ledningen 
(som inom transport eller mellan utbildning och vidareutbildning). 
Flera av de projekt som först lanserades öppnar lovande framtidsutsikter inom områden som är så 
vitt skilda som assistans till förare och automatisk beslutskontroll efter en olycka eller i en 
nödsituation, integrerad validering av telematiktillämpningar på det regionala planet och deras 
socioekonomiska påverkan, integrerad validering av telematiktillämpningar som hänför sig till 
stadsutveckling inom ramen för ett nät av europeiska städer, förverkligandet av en 
arbetsförmedlingsbyrå för distansarbetare, fördelningen av kommunala tjänster för att förbättra 
kvaliteten i de tjänster som erbjuds medborgarna och samtidigt minska kostnaderna för dessa 
tjänster, utbildning av ungdomar i "cyberspace" eller i samordningen och kontinuiteten av 
primärvårdtj änster. 
Arbetsprogram for 199$ 
En tredje ansökningsomgång, lanserad den 15 september 1995, har utvärderats under första kvartalet 
1996. Den gäller insatser för funktionhindrade och äldre personer, hälsa, utbildning, 
forskningsnätverk och språkforskning. Utvärderingen av de 413 inlämnade förslagen gav 67 projekt. 
32 av dessa rör funktionshindrade och äldre personer. Gemenskapens bidrag till alla projekt är 
sammanlagd 64,435 miljoner ecu. 
En fjärde ansökningsomgång är förutsedd till december 1996, där en del ägnas åt forskningsinsatser 
som leds på sektornivå och en annan del ägnas åt projekt som utvärderar och visar upp 
sektorsövergripande integrerade telematiktillämpningar på provplatser, särskilt i städer. Vad gäller 
arbete inom de särskilda sektorerna så kommer det att handla om att antingen förstärka de pågående 
projekten eller att hejda nya projekt för de uppgifter som inte tillräckligt har täckts in av pågående 
projekt. Beträffande integrerade tillämpningar så kommer det att handla om att inför varje nytt stort 
projekt mobilisera användarplatser och tillverkare runt dessa som syftar till att bevisa den tekniska 
väsentligheten såväl som den socioekonomiska konsekvensen av tillämpningar som kommer från 
olika sektorer. 
Programmet TILLÄMPAD TELEMATIK bidrar aktivt till forskningens och industrins arbetsgruppers arbete, 
och särskilt inom områden som multimediaprogram för utbildning och transport. 
2. KOMMUNIKATIONSTEKNIK 
Verksamheten 1995 
Vetenskapliga och tekiiiska framsteg 
Under 1995 avslutades programmet RACE framgångsrikt. Det har varit ramen för europeiskt 
samarbete inom utveckling av avancerad kommunikationsteknik sedan 1988 och har omfattat alla 
23 
större europeiska nätoperatörer, leverantörer av telekommunikationsutrustning och utvecklare av 
mjukvara. 
Den andra fasen, mellan 1991 och 1995 var del av det tredje ramprogrammet och omfattade över 
600 parter i över 130 projekt. 
Programmet Avancerade kommunikationer (ACTS) i det fjärde ramprogrammet lanserades under 
1995 efter en ansökningsomgång i september 1994. Över 100 projekt startades under 1995, som 
omfattade mer än 600 organisationer. Startfasen finns dokumenterad i ACTS'95,9och i en oberoende 
övervakningsrapport. 
Exempel på resultat 
De huvudsakliga landvinningarna för RACE under 1995 beskrivs kort nedan, och fmns fullt 
dokumenterade i slutrapporten, som offentliggörs separat20. 
• Bidrag till industrins konkurrenskraft 
RACE-programmet har haft en stor inverkan på Europas världsposition i att behärska avancerad 
kommunikationsteknik och spridning av avancerade tjänster. Ungefar 70% av de medverkan 
företagen rapporterar en förbättrad konkurrenssituation i Västeuropa och öyer 50% rapporterar en 
förbättrad konkurrenssituation jämfört med USA och resten av världen. 44% rapporterar en 
förbättrad konkurrenssituation jämfört med japanska konkurrenter som ett resultat av arbete inom 
RACE. 568 företag har uttryckt sin avsikt att utveckla nya produkter och avancerade tjänster. I ca. 
22%) av fallen finns redan färdiga planer eller utkast till planer. För avancerade tjänster finns 281 
förslag, och kommersiella planer finns redan eller är under utarbetande för 20% av dessa. Ungefär 
140 nya patent har registrerats och ytterligare 48 planeras under de närmaste tre åren21. 
Det råder en allmän enighet om att utvecklingen i samråd och samarbete med RACE har minskat 
investeringsrisker, snabbat upp utvecklingen av produkter och tjänster, förbättrat skalekonomier och 
omfattning, hjälpt företag att bättre fokusera företagsstrategier och minskat kostnader. Över 750 fall 
med positiva konsekvenser på de ovan nämnda områdena har identifierats av kommersiella företag 
som var inblandade i RACE. 
Pilotansökningar för avancerade kommunikationstjänster har inbegripit ungefar 500 organisationer 
och platser, och över 7.000 individuella användare. De inblandade affarssektorerna omfattar 
tillverkning, handel och distribution, publicering och annonsering, fria yrkena och offentlig 
förvaltning. De rapporterade fördelarna från försök omfattar kostnadsminskningar, tidsbesparingar, 
lättare tillgång till information, ökad flexibilitet och nya arbetstillfällen, särskilt i avlägsna regioner 
och landsbygdsregioner. 
19 ACTS'95. "Advanced Communications Technologies and Services". En översikt av programmet och 
projekten. Ref. AC 950 568. 
20 "RTD in advanced communications technologies for Europe (RACE)". Slutrapport över fas II 1991-
1994 - ISBN 92.8269553. 
21 Detta antal baseras på en undersökning av 1.000 deltagare i RACE. 
24 
• Industrins medverka:, (och för små och medelstora företag) 
De 123 FoU-projekten omfattade medverkan från 574 olika organisationer och företag, inklusive 
alla de större europeiska telekommunikationsoperatörerna. Utöver dessa deltog 49 olika 
organisationer från EFTA-länderna i arbetet. Programmet har därför gett en ram för samråd mellan 
samtliga betydande industriintressen i Europa och den resulterande samstämmigheten i 
specifikationer har blivit den främsta källan till teknisk data för europeiska och världsomspännande 
standardiseringsorgan. Programmet har banat vägen för förverkligandet av transeuropeiska 
bredbandskommunikationsnät som förutsetts i kapitel XII i fördraget om Europeiska unionen. 
Trots den höga kostnaden för FoU inom avancerad telekommunikation tilldrog sig den andra fasen 
av RACE en stark medverkan från små och medelstora företag. Organisationer med färre än 500 
anställda stod för 41%> av medverkan i projekt under fas II, jämfört med 28% i fas I, och 16,5% 
för andra ramprogrammet i sin helhet22. Små organisationer, oavsett om de är företag eller 
forskningsorganisationer, deltar i över 70% av projekten i fas II, jämfört med 60% i fas I och bidrar 
till 33% av den totala insatsen. 
Samarbete med tredje länder (COPERNICUS) 
18 projekt inom avancerad kommunikationsteknik och -tjänster samlade organisationer i Central-
och Östeuropa och Europeiska unionen. Dessa projekt täcktes av budgeten för CÖE/COPERNICUS, 
men hanterades i samarbete med RACE-programmet, inkluderande tekniska redovisningar av 
utvärderingar. Projekten spänner från "stimulering av nätverk" för vetenskap och teknik mellan öst 
och väst till teknikutvecklingsprojekt inom ett antal ämnesområden: 
. kommunikationsteknik, inklusive mobil- och satellitkommunikation, 
. multimediatillämpningar och teknikutveckling, 
. höghastighetsnät, 
. utveckling och spridning av standarder inom avancerad kommunikationsteknik. 
Samordning mellan program 
RACE-projekt utnyttjar resultat från projekt som utvecklar generisk teknik, till exempel ESPRIT 
(mikroelektronikkomponenter, mjukvaruverktyg, AIP23 för administration av nätverk, etc). På 
liknande sätt stödjer sig telekommunikationskraven i telematiktillämpningsprogrammen mycket på 
den teknik som pågående RACE-projekt arbetar på. 
Det finns också pågående förbindelser med VALUE, programmet för spridning och utnyttjande av 
resultaten. 
Starka förbindelser har även etablerats med forskning inom ramen för COST24. Gemensamma 
seminarier har arrangerats tillsammans med COST-projekt inom områden som optisk 
kommunikation och mobilkommunikation och samordnare från COST-projekt har blivit inbjudna 
till samrådsmöten under COST-projekt. 
"Evaluation of the second Framework Programme of RTD", rapport från KVTF till rådet, september 
1992 - CREST/1212/92. 
Avancerad databehandling 
Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknisk forskning (Cooperation in Science and Technology). 
25 
Med initiativet EUREKA, fanns det starkaste samspelet inom audiovisuell teknik. Del av arbetet 
som hänför sig till främjande av HDTV (EUREKA projekt 95) kompletterades av arbete under ett 
kontrakt i RACE fas I, och EUREKA projekt 256 angående videokodning var associerat med 
anpassningsinsatser inom RACE. 
Arbetsprogram för 1996 
Under 1996 hölls den första årliga tekniska revisionen av projekt under ACTS-programmet25 i 
början av mars 1996. Denna oberoende tekniska genomgång av varje projekt identifierade 
nödvändiga förändringar i inriktningen för att på ett optimalt sätt utnyttja finansieringen från EU. 
Den andra ansökningsomgången stängdes 1 mars 1996. Över 90% av alla förslag hade kommit in 
elektroniskt och GD XIII-B kommer att fortsätta under 1996 att bana vägen för utvecklingen av 
elektronisk kommunikation och förslaginlämning för Europakommissionen. Den tekniska 
utvärderingen av nya förslag skedde den 13-17 mars 1996. Samråd kring resultaten med övriga 
avdelningar inom kommissionen och med styrkommittén under april 1996 utmynnade i ett positivt 
yttrande och ett kommissionsbeslut om urvalet och finansieringen av nya förslag i början av juni 
1996. Detta avslutar genomförandet av programmet ACTS. 
Under 1996, baserat på medverkan från sektorns aktörer, kommer projekt och gemensamma 
verksamheter inom ACTS att förbereda riktlinjer för spridning av sedelautomatinfrastruktur (ATM), 
anskaffande av tredje generationens mobilkommunikationstjänster (UMTS) och utvecklingen av 
generiska tillämpningar, särskilt inom området distansarbete. Riktlinjerna kommer att syfta till att 
minska osäkerheterna och riskerna för offentliga och privata investeringar. 
Samordning mellan program, särskilt mellan IT-program och programmet Tillämpad telematik 
kommer att förstärkas på basis av gemensam finansiering (ACTS + Telematik) av 
höghastighetslänkar mellan och hos nationella värdinfrastrukturer, som levererar tjänster och 
tillämpningsförsök för alla tre ICT-programmen. 
I ett vidare internationellt samarbete spelar projekten och insatserna inom ACTS en nyckelroll i 
G7:s initiativ för global interoperabilitet mellan bredbandsnäten (projektet GIBN) för 
multimediatillgång till kulturarv i museer och konstgallerier (för vilka en avsiktsförklaring 
undertecknades i maj 1996), och skapandet av en global marknadsplats för små och medelstora 
företag genom utveckling av elektronisk handel. 
/ 
En strategisk revision av avancerad kommunikationsutveckling i Europa avslutades i juni 1996. Den 
omfattar en bedömning för de fem gångna åren av EU:s FoTU på detta område, såväl som en 
framtida bedömning som kan komma att tas itu med i det femte ramprogrammet. 
Den andra oberoende övervakningsövningen kommer att utföras i september 1996 och kommer att 
fokusera på framstegen i breddningen av medverkan, särskilt vad gäller tester, av små och 
medelstora företag och av organisationer i Central- och Östeuropa. Den kommer också att ta itu 
med graden av visionär forskning inom programmet ACTS. 
FoTU inom området avancerad kommunikationsteknik och -tjänster. 
26 
3. INFORMATIONSTEKNIK 
Verksamheten 1995 
1995 ägnades åt fortsättningen på ESPRIT III, skapandet av IT-program och verksamheter knutna 
till informationssamhället. 
1. Av totalt 719 projekt inom ESPRIT III, avslutades 349 projekt under 1995 och 281 projekt 
fortsatte bortom 1995. Fastän programmet ESPRIT III avslutades i december 1994 och att ett 
visst avstånd är nödvändigt för att upprätta en sammanställning, så har ett flertal intressanta 
resultat identifierats under 1995. Flera av dem har utnyttjats kommersiellt och de pekar på 
att de målsättningar som fastställdes 1991 är på väg att uppfyllas. Även om programmets 
övergripande resultat är resultatet av helheten av samtliga FoTU-projekt och andra 
verksamheter, nämns nedan några viktigare händelser. 
Inom mikroelektronik, vad gäller tillämpningar, har många förverkliganden räknats samman 
bland vilka några kan nämnas: en accelerometer som erbjuder en ökad säkerhet för airbags 
i bilar, inom medicin, en intelligent miniatyrfångare som är en av de första i världen som 
tillåter att fysiska undersökningar av blodet utförs in vivo, en intelligent krets och till lågt 
försäljningspris för energibesparingar i hemmet, en flat skärm av flytande kristaller och med 
hög upplösning för TV. För övrigt, och särskilt tack vare fortsatta verksamheter inom ESPRIT 
och i förbindelse med EUREKA, har europeiska tillverkare av halvledare kommit ifatt 
tekniska förseningar. De har förstärkt sina positioner på den internationella marknaden, 
realiserat vinster och fortsatt med industriinvesteringar. Slutligen har kompletterande åtgärder 
som lanserades i vissa medlemsstater hjälpt dem att bättre delta i verksamheter på området 
och har uppmuntrat på ett synbart sätt lokala företagsledares användning av mikroelektronik. 
Verksamheten inom mjukvaruteknik har omfattat två delar: initiativet ES SI för att främja de 
bästa tillgängliga metoderna inom programvarusystem och FoTU-projekten. Genom 
erfarenheter från 60 ESSI-projekt som avslutades under 1995 (av totalt 109), så uppskattar 
parterna i ES SI - främst små och medelstora företag - att de har nått framgångar beträffande 
produktivitet och framförallt kvalitet. Förutom ett dussintal verksamheter för spridning av 
vunna erfarenheter, har ett nätverk bildats som täcker 17 länder i Europa och vars 
utbildningsaktiviteter redan har påverkat 6.500 personer. Interimsresultat har erhållits från 
vissa pågående FoTU-projekt, vilkas användning har lett till uppskattade produktivitetsvinster 
eller till tillämpningar av synbart intresse i samhället (till exempel ett beslutsstödsystem i 
krissituationer som används vid skogsbränder i södra Europa). Förmågan hos små och 
medelstora företag att använda sig av resultaten från ESPRIT-projekten för att erövra 
internationella marknader har fortsatt bekräftats. Det är fallet, till exempel, för 02 
Technologies och IONA Technologies vad gäller objektstyrda system. 
Det antagna tillvägagångssättet beträffande Informatik av hög prestanda (HPCN, High 
Performance Computing and Networking) koncentreras på användarna. Den omfattar HPCN-
teknik såväl som tillämpningar i verklig arbetsmiljö, exempelvis tillverkningen och 
behandlingen av rörliga bilder, miniatyrmodellering av farmaceutiska ämnen, förutsägelse av 
blixtars påverkan på flygplan, automatisering av postsortering, kullager med toleranser. I 
samtliga dessa fall har framgångar registrerats, vissa av dem internationella. Att notera särskilt 
är CRAY Researchs (USA) val av CHORUS-tekniken för drivsystemet till sin nya 
superkalkylator, och transport av 38 säljbara mjukvaruprogram till aeronautik och bilar för 
27 
den nya generationens parallella databassystem. Denna bedrift omnämns för närvarande i USA 
som en referensmodell. 
I professionella system och avancerad datorisering av hemmet kan nämnas som exempel 
utvecklingen av ett nytt multimediaverktyg som fungerar lika bra vid försäljning av finansiella 
tjänster som av bilar, möbler och fastigheter. Ett pris har tillerkänts det i Storbritannien. Några 
projekt har påbörjats i nära samarbete med Eurostat. De syftar till att förbättra 
medlemsstaternas databehandling av statistisk information genom mer sofistikerade och 
anpassade program. 
Inom området öppna mikroprocessorbaserade system (OMI - Open Microprocessor Systems 
Initiative) har internationella framgångar vunnits vad gäller standardisering av 
kopplingsbussar, av ST20-processorer som används i miljontals multimediasystem och av 
ARM-processorer för professionell elektronik. 
Inom datorassisterad tillverkning och teknik har påtagliga framsteg gjorts på följande 
områden: modellering av produkter och processer samt deras standardisering, bekräftelse av 
öppna arkitektursystem inom bilindustrin, verktygsmaskinindustrin och aluminiumindustrin, 
informatikmiljöer för konstruktion och tillverkning, integrerad kommunikationsmjukvara i 
komplexa nätverk mellan produktionställen, integrering av betydelsefulla kunskapsmängder 
i robotar avsedda för vägbyggnation och uppförande av murar, mikrosystem med särskilt 
utvecklande av ett bibliotek i byggmoduler och av en ny generation mikrofångare. För övrigt 
har säljbara framgångar bekräftats i fall som en tvättrobot för flygplan, en 3-dimensionell 
inspektionsrobot av elektronikkort, ett ledningssystem för enskilda datorer för kommunikation 
mellan tillverkningsmaskiner. 
Inom grundforskning har flertalet teoretiska resultat uppnåtts och offentliggjorts i de centrala 
tidskrifterna och vid konferenser. I många fall har de snabbt lett till tillämpningar i industrin, 
till exempel vad gäller optimering av trafik eller vision och säkerhet. 
Från sin början på 1980-talet har ESPRIT fört forskningen och den tekniska utvecklingen 
framåt. Idag där det som i vanligt tal kallas informationssamhället utvecklas, har IT-
programmet som målsättning att bidra till utvecklingen av informationsinfrastrukturen för 
densamma. Programmet lägger tonvikten på lättillgängligheten av information, tjänster och 
teknik för alla industrisektorer, förvaltningar och människor. Valen vad gäller FoTU vilar 
framför allt på bedömningen av deras konsekvenser på konkurrenskraften i hela den 
europeiska industrin, såväl som på förbättringen av livskvaliteten. De är främst styrda av 
hänsynstagande till användarnas och marknadens behov. Verksamheterna under programmet 
bygger på teknikanvändningen och deras användarvänlighet, de bästa tillgängliga metoderna, 
och de FoTU-områden som är mest avgörande samt utvecklingen av en 
informationsinfrastruktur. 
Programmet har förnyat villkoren för skapandet och dess tekniska innehåll. De kompletterande 
åtgärderna utgör en central del, och inte längre marginell, i programstrategin. Antalet 
framstående tematiska nätverk har stigit till 15. De samlar ca. 600 grupper från industrin, 
forskningscentra och universitet. Genom att skapa samarbeten över gränserna spelar de en 
väsentlig roll vad gäller utbildning, tillgång till kunskap och överföring av tekniskt kunnande. 
Samarbetet mellan användare och tillverkare inom FoTU-projekt uppmuntras starkt. 
Användarna ingriper i inriktningen av arbetet, validering av resultat och deras acceptans med 
28 
tanke på ett slutligt kommersiellt användande. Rutinerna har förenklats för att göra 
programmet mer lättillgängligt genom att tidsfristen för inlämning har ökats till 3 månader. 
En ansökningsomgång offentliggörs varje kvartal (15 december, 15 mars, etc.) vid 
gemensamma datum för samtliga program, vilket har underlättat samordningen. På samma sätt 
har offertförfrågningar tillsammans med andra program lanserats. När detta har varit 
nödvändigt (till exempel för vissa kompletterande åtgärder och belöningar för 
genomförbarhet) har en löpande inlämning accepterats. För att minska på kostnaden att 
förbereda förslag har man provat en rutin i två steg (för forskning på lång sikt och för 
HCPN). Särskilda rutiner har genomförts för små och medelstora företag: det gäller 
samarbetsprojekt inom FoTU och belöningar för genomförbarhet. Dessa nya verktyg kommer 
att användas ännu mer framöver. De samlade verksamheterna är byggda kring en väl 
identifierad målsättning. De samordnar FoTU-projekten som hänför sig till olika 
teknikområden såväl som framstående nätverk, arbetsgrupper, samarbete med andra initiativ 
(i gemenskapen, nationella, internationella, EUREKA), vidareutbildningsinsatser, spridning 
av informationen eller överföring av tekniskt kunnande. 
Arbetsprogrammet för 1995 innehöll verksamheter för basteknologier (mjukvaruteknologier, 
teknologier för komponenter och delsystem, multimediasystem), samlade verksamheter 
(teknologier för företagsprocesser, integrering i tillverkningen, HPCN, OMI) och forskning 
på lång sikt. 
Inom mjukvaruteknik har 142 ESSI-projekt startats under 1995, såväl som FoTU-projekt med 
en särskild betoning på säkerhetsproblem, och tillämpnings- eller försöksprojekt för att 
bekräfta en storskalighet för lovande teknologier men som fortfarande inte är riktigt 
etablerade. Inom teknologier för komponenter och delsystem handlar FoTU-projekten särskilt 
om platta skärmar, signalbehandling, mikroteknologier mindre än 0.2 och utrustningar. Inom 
området FUSE har 104 projekt lanserats för att sprida de bästa tillgängliga metoderna, och 
underlätta tillgängligheten och användningen av nya tekniker för nya användare och små och 
medelstora företag. För det nya området multimediasystem, har insatserna lett till ett nära 
samarbete med andra berörda generaldirektorat (GD X, XIII och XV). Förutom FoTU-projekt 
kring nya tekniker och teman som hänför sig till immaterialrätt, har programmet lanserat en 
samordningsinsats och ett nät av kunskapscentra vars syfte är att ge konkret hjälp till små och 
medelstora företag vid användningen av nya multimediatekniker. På det andra nya området, 
teknologier för företagsprocesser, som starkt intresserar små och medelstora företag, täcker 
projekten så varierade sektorer som glasindustrin, offentliga arbeten, posten, tillverkning av 
"personliga" allmänna transportfordon. De omfattar bildandet av ett nätverk bestående av ett 
sextiotal organisationer som ansvarar för informationsspridning och överföring av tekniskt 
kunnande. Inom integrering av tillverkning, förutom FoTU-projekt, har de projekt som kallas 
"referens för användargrupper" som målsättning att utveckla detaljerade specifikationer för 
nya behov och utforma gemensamma standarder samt säkerställa samordningsuppgifterna. 
//PCiV-projekt täcker många industrisektorer och mobiliserar användare och små och 
medelstora företag, vars medverkan man önskar öka. 0M7-projekten berör nya sektorer som 
bilar, telekommunikationer, interaktiv TV och behandlar integreringen av konstruktionsverktyg 
medan tidigare insatser gällde deras utveckling. Notera att 50% av parterna är nya. Många 
projekt tillägnas informationsspridning, utarbetande av nya enhetliga gränssnittstandarder, 
utbyte av tekniskt kunnande vad gäller konstruktion av system i synnerhet de som hjälper små 
och medelstora företag. Forskningen på lång sikt föreslås vara öppen för idéer från forskare, 
kunna svara på ekonomiska och sociala behov, och förutse framtidsteknologier. Beträffande 
den första målsättningen så kommer förslagen in hela tiden och projekten har startats med en 
29 
förstudie som måste föregå en eventuell storskalig lansering. Det är intressant att notera att 
rutiner som består av två steg, vilka har använts för projekt under den andra målsättningen, 
har tillåtit att flera förslag har tagits bort efter det första steget då de låg för nära. Slutligen 
har två initiativ startats för den tredje målsättningen, det ena gäller avancerad forskning inom 
mikroelektronik (optoelektroniska kopplingar - uppgiften kring integrerade kretsar i nanometer 
kommer att behandlas under 1996), och det andra gäller projekt kring intelligenta 
informationskopplingar som i synnerhet bör fastställa arbetsprogrammet för 
offertförfrågningar i september 1996. I övrigt kommer rutiner som hänför sig till 
målsättningarna "öppenhet" och "reaktivitet" att förnyas under 1996. 
Vad gäller informationssamhället så har det startats, utanför ESPRIT-programmet, pilotprojekt 
inom områden som numeriska städer, kommunala kiosker, spridning av 
multimediainformation via telelänk, elektronisk överföring av pengar, spridning av medicinska 
bilder, standardisering för framställning av ADN. Dessa projekt kompletterar de ca. 70 projekt 
som inom ESPRIT, TELEMATIQUE och ACTS utgör en samling verksamheter mellan 
programmen för att utveckla internationella överföringssystem som W3 (World Wide Web). 
Forumet "Informationssamhället" för Europeiska unionen och Central- och Östeuropa hölls 
i Bryssel i juni 1995 och kommer att följas av ett forum som kommer att hållas i Prag i 
september 1996. 
Den europeiska IT-konferensen (EITC '95) hölls i Bryssel i november 1995 med ett IT-
Forum. Den förlades tillsammans med en utställning som visade upp uppnådda resultat från 
projekten och deras användning och drog till sig många tusentals människor. Tillsammans 
med EuroCASE, utdelades 23 ITEA-priser (Information Technology European Awards) vid 
detta tillfälle. För övrigt har användningen av Internet och av CD-Rom (utveckling av 
Multimedia Encyclopedi av Resultat från IT-program) för informationsspridning varit föremål 
för intensiva valideringstester. Deras undervisning har varit en tillgång vid offertförfrågningar 
. som bör resultera i förverkligandet av en verkligt värdefull tjänst. 
Arbetsprogram for 19% 
Central- och Östeuropa deltog redan 1995 i FoTU-projekten, och denna medverkan kan fa en ny 
utformning under 1996 tack vare att finansiering nu är möjlig genom PHARE-programmet. För 
övrigt kommer en informationskampanj att styras mot medelhavsländerna. 
Två offertförfrågningar förutses under 1996, den ena i mars och den andra i september. 
Arbetsprogrammet har färdigställts genom att uppgifterna som var väl representerade i 1995 års 
projekt har tagits bort, andra har introducerats för att ta hänsyn till nya prioriteringar till exempel 
inom elektronisk handel eller W3. Presentationen av arbetsprogrammet har förbättrats för att 
underlätta tillgängligheten för nya deltagare och till användare vars behov uttrycker sig snarare i 
termer av lösningar än tekniska uppgifter. Kompletterande åtgärder har omgrupperats för att 
underlätta läsbarheten och logiken. Ett nytt arbetsprogram kommer att utarbetas under 1996 för 
nästa period. 
30 
INDUSTRIELL TEKNIK 
4. INDUSTRI- OCH MATERIALTEKNIK 
Verksamheten 1995 
.Betydande vetenskapliga och tekniska framsteg 
1. Industriella FoTU-projekt 
Nyckelverksamheten har varit utvärderingen av erhållna förslag inom ramen för den första 
ansökningsomgången för BRITE-EURAM III (sista inlämningsdatum den 15 mars 1995) och 
kontraktens igångsättning. De utmärkande dragen i denna ansökningsomgång är 
det stora antalet förslag (1.180) som kan ha sin förklaring i avbrottet på två år sedan 
föregående ansökningsomgång (26 februari 1993), 
det stora antal förslag som uppfyller behörighetskraven (98%) som säkert beror på 
förslagens konstanta kvalitetsökning och genomförandet av en ursållning på förhand 
(kontroll med kommissionens avdelningar av projektets viktigare huvuddrag innan den 
slutliga inlämningen av förslagen), 
en tillfredsställande täckning av de tre områdena (tillverknings- och materialteknik, 
produktinnovationsteknik, transportteknik), även om vissa delområden endast har några 
få utvalda projekt: mänskliga faktorer och organisationsfaktorer i produktionssystem 
(område 1.5) och fordonstillverkning (område 3B.2), 
402 miljoner ecu i anslagna medel för denna ansökningsomgång tillåter finansieringen 
av 218 projekt. 
2. Tematiska nätverk 
Till följd av den löpande öppna ansökningsomgången har pilotfasen tillåtit att 41 förslag har 
mottagits för en utforskande fas och 3 förslag för en genomförandefas. 60% av dessa förslag 
har godkänts för ett belopp om 0,78 miljoner ecu. 
3. Åtgärder för främjande av teknologi riktade till små- och medelstora företag 
Svarsnivån på den löpande öppna ansökningsomgången har varit tillfredsställande, med 
undantag för område 3 (transporter) vilken är underrepresenterad (4%). Av 465 mottagna 
förslag för etapp 1 och 118 för etapp 2, godkändes 212 respektive 51 med en total budget på 
27,5 miljoner ecu varav 17 miljoner ecu redan hade använts under 1995. 
Beträffande programmens bidrag till de centrala målsättningarna för FoTU, räcker det med att 
notera följande. 
Förstärkning av den ekonomiska och sociala sammanhållningen: ett genomsnitt på 8,8 parter 
per FoTU-projekt, från 4,8 olika länder och där 71% är nya deltagare är fakta som gynnar den 
förstärkning som man syftar till, där 10% av parterna kommer från målområden 1. Projekten 
inom etapp 1 av CRAFT ("Cooperative Research Action for Technology") har alla nya 
deltagare och CRAFT-projekten samlar i genomsnitt 5,1 parter. 
31 
Medverkan från små och medelstora företag: 20% av deltagarna i FoTU-projekten är små och 
medelstora företag, vilket är en ökning jämfört med det tredje ramprogrammet (17%). De 
delar på 19% av budgeten och 17% av projekten samordnas av små och medelstora företag. 
I CRAFT-projekten (etapp 2) är 73% av deltagarna små och medelstora företag. 
Internationellt samarbete: 3% av parterna kommer från tredje länder utanför Europeiska 
unionen. 
Industrins medverkan: en utvärdering av avslutade projekt utfördes under 1995, med hjälp av 
oberoende konsulter. Den baserade sig bland annat på intervjuer och en undersökning av 
indikatorer som ledningen, samarbetet, utförandet av forskningen, de ekonomiska fördelarna, 
medverkan från små och medelstora företag, effekten på samhället och miljön, och 
utvärderingsstrategin. De erhållna uppgifterna är följande: 
* 41%) av de erhållna resultaten skulle kunna leda till åtminstone 5 tillämpningar och 62% 
av resultaten skulle kunna vara tillämpliga inom åtminstone 3 olika industrisektorer, 
* 45%o av de undersökta projekten borde tillåta realiseringen av ekonomiska vinster på 
åtminstone 5 .miljoner ecu inom de fem närmaste åren (varav 2% över 100 miljoner 
ecu), 
* 76%) av resultaten kan antas finnas "på marknaden" inom tre år (47%) inom ett år), 
* 64%) av resultaten visar på en positiv potentiell påverkan på miljön, 
* projekten är bättre och bättre förberedda inför genomförandefasen: 40% av dem (28% 
under 1994) anses vara "självständiga" (ingen ytterligare assistans nödvändig) för att ta 
hand om utnyttjandet, 
* beträffande sysselsättning har redan 36% av projekten visat att de hade en positiv 
inverkan för parterna. 
Ur en kvalitativ synpunkt visar den samlade erfarenheten från starten av programmet Brite-Euram 
att utnyttjandet av resultaten endast blir verklighet om det finns en klart definierad företagsstrategi 
och om idrifttagandet hade förutsetts av parterna från början. Det är därför som de utvalda projekten 
efter ansökningsomgången under 1995 har underkastats rigorösa urvalsrutiner och kommer att vara 
föremål för en nära uppföljning av ledningen och hur arbetetet fortskrider. Under året så har de 
använda indikatorerna, i årsrapporterna och i de olika frammanade analyserna som har begärts högre 
upp, fatt fram noggrannheten i mellanliggande och slutliga utvärderingar. 
Några framgångsrika exempel 
Analysen av avslutade projekt under 1995 har belyst ett visst antal framgångar som till exempel: 
En grupp bestående av fyra små och medelstora företag (Frankrike, Tyskland) och ett laboratorium 
har färdigställt ett nytt substrat baserat på papper, som tillåter att PVC ersätts i alla dess dekorativa 
tillämpningar i möbelindustrin. Konsortiet täcker samtliga led i denna industrisektor, vilket har 
tillåtit dem att ta tekniken i bruk omedelbart. Vid projektslutet hade redan 170 miljoner ton 
tillverkats och sålts. Den ekonomiska vinsten under perioden 1995-1999 uppskattas till 55 miljoner 
ecu för en FoU-investering på 2,5 miljoner ecu. PVC, som baseras på klor, är en produkt som 
utsätts mer och mer ofta för kritik för sin skadliga miljöpåverkan. Alla ersättningsprodukter kan 
bara medföra en säker miljövinst. 
Skoindustrin representerar en viktig marknad, fastän den är i svårighet främst på grund av 
konkurrensen från Sydostasien precis som för textilindustrin. Marknaden är också extremt rörlig 
beroende på modet. En snabb anpassning i tillverkningen och en kapacitet att förekomma och 
initiera dessa modeintryck är nödvändiga trumfkort för att den europeiska skoindustrin skall kunna 
behålla sina konkurrensfördelar. 
32 
Tre industriföretag, varav två små och medelstora företag, har tillsammans med två forskningscentra 
utvecklat ett CAD/CAM-system för konstruktion av skor (omfattande alla dess delar) och 
förknippade modeller. Två av industriparterna har sedan projektet avslutades färdigställt 
designverktyget i deras tillverkningskedja. Ekonomiska vinster har redan registrerats och utsikterna 
för utsikterna för vinster under de närmaste fem åren uppgår till 24,5 miljoner ecu jämfört med en 
FoU-investering på 2,8 miljoner ecu. Innovationen som på så sätt har uppnåtts finns tillgänglig för 
överföring av tekniskt kunnande till industrier i denna sektor som nästan uteslutande är små och 
medelstora företag. Eftersom dessa företag främst finns i mindre gynnade regioner så bidrar detta 
projekt klart positivt till den europeiska sammanhållningen och till att bibehålla sysselsättningen 
i en industrisektor som befinner sig i svårigheter. 
När ett projekt är byggt runt en tydlig efterfrågan på marknaden och de ingående företagen arbetar 
i hjärtat av sitt strategiska område, så är framgången inom nära räckhåll. 
Det är fallet för det konsortium, som består av två företag och två universitet och som har utvecklat 
nya oxider från sällsynt jordmån, som möjliggör framställning av material med klart förbättrade 
ljusegenskaper. De olika industriförsöken kring många olika typer av lampor har varit 
framgångsrika. Den kommersiella och industriella användningen har utvecklats i symbios med 
forskningen, och har redan uppvisat en nettovinst på 20 miljoner ecu och förutser både direkta och 
indirekta vinster på marknaden för belysningsapparatur på 330 miljoner ecu de närmaste fem åren, 
jämfört med en ursprunglig investering på 1,9 miljoner ecu. 
Upplevda svårigheter 
Medlemmarna i programmets årliga utvärderingsgrupp nämner i sin rapport för 1995 en orimligt 
lång tidsfrist, mellan att ansökningsomgången stängs till dess att kontrakten undertecknas, både för 
FoTU-projekten och CRAFT. Därför föreslås att de rutiner som följer efter utvärderingsperioden 
snabbas upp. 
Ett visst antal underområden i programmet visar på ett lågt intresse från parterna, särskilt från små 
och medelstora företag. Nätverket för stimulering av medverkan av små och medelstora företag har 
förvarnats och åtgärder sätts igång under 1996 för att försöka rätta till situationen. 
Arbetsprogram for 19% 
Arbetsprogrammet för 1996 kommer att först se en upprepning av utvärderingsrutiner av förslagen 
till följd av en andra ansökningsomgång vars tidsgräns är den 17 april 1996. Den förutsedda 
budgeten är 400 miljoner ecu. 
Ytterligare tre utvärderingar kommer att göras inom ramen för CRAFT med en budget på 32 
miljoner ecu, såväl som tre andra utvärderingar för tematiska nätverk med en budget på 9 miljoner 
ecu. 
Två andra huvudlinjer för arbetet kommer också att stödjas dels genomförandet av kompletterande 
åtgärder i programmet (3% av budgeten) efter att aönsökningsomgången offentliggjordes den 15 
december 1995 och vilken är löpande öppen fram till utgången av 1997, och dels kommer 
reflektions- och studiegrupper att bildas för att förbereda det femte ramprogrammet. 
33 
5. STANDARDER, MÄTNING OCH PROVNING 
Verksamheten 1995 
Betydande vetenskapliga och tekniska framsteg 
1. Industriella FoTU-projekt 
Året 1995 ägnades dels åt att finansiera de FoTU-projekt som valdes ut vid slutet av den 
ansökningsomgång som lanserades för område 1 och den riktade anmodan för stöd till 
gemenskapspolitikområden och den europeiska standardiseringen, och dels åt att utvärdera erhållna 
förslag för områdena 2 och 3 och den andra riktade ansökningsomgången. 
Ansökningsomgången beträffande område 1 var öppen för alla industrisektorer. Av 177 mottagna 
förslag så godkändes 44 projekt (eller 1 av 4) varav 17 direkt gäller standarder efterfrågade av 
industrin. Samtliga projekten har finansierats under 1995 med en budget på 22 miljoner ecu. 
För första gången har en riktad ansökningsomgång som innehåller 25 prioriterade teman lanserats 
för förverkligandet av gemenskapspolitikområden och för den europeiska standardiseringen 
CEN/CENELEC. Endast 16 förslag erhölls varav 7 har finansierats under 1995. 
Den första ansökningsomgången enligt arbetsprogrammet för områdena 2 och 3 lanserades i juni 
1995. Den hade som huvudsakligt mål den andra delen av kunskapsprogrammet, som omfattar 
utvecklingen och förverkligandet av standarder, mätning och provning avsedda att stödja 
gemenskapspolitikområden utifrån deras ekonomiska och sociokulturella aspekter. Den syftar till 
att lösa de uppkomna tekniska svårigheter vid genomförandet av förordningar och direktiv särskilt 
inom områdena agroindustri, miljö och folkhälsa, till vilka två nya teman har anslutit sig: 
skyddandet av kulturarvet och medicinsk-rättsliga kontroller som utförs av laboratorier auktoriserade 
av de juridiska systemen. Slutligen har en särskild insats gjorts mot officiella laboratorier och 
organisationer inkluderande de av tullverkens laboratorier som handhar kontroll och undersökningar 
av bedrägerier. 
Av 464 erhållna förslag inom dessa olika områden kunde ca. 80 projekt finansieras under 1996 
(eller 1 av 6). Den förutsedda budgeten för ansökningsomgångar inom områdena 2 och 3 är 24 
miljoner ecu. 
2. CRAFT och tematiska nätverk 
Förutom FoTU-projekten, kunde 6 förslag om insatser för att främja teknikanvändning i små och 
medelstora företag och 6 förslag om tematiska nätverk dra nytta av ett gemenskapsbidrag. Budgeten 
för dessa verksamheter under 1995 är 1,1 miljoner ecu. 
Några framgångsrika exempel 
Bland de 43 projekt som avslutades under 1995 förtjänar många intressanta resultat att omnämnas. 
Färdigställandet av mätnings- och provmetoder för att kontrollera att värmepannor i egnahem följer 
väl de klassificeringskrav som har fastställts i det europeiska direktivet. 
34 
Resultaten från kvalitetsmätningar för antenner, som används av meteorologiska laboratorier 
och försökslaboratorier i tillämpningen av direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet, har 
kunnat bekräftas. 
En provmetod över beteendet av eld i stoppade möbler har utvecklats tack vare ett samarbete 
• mellan 11 industriella och officiella laboratorier i 8 medlemsstater. 
En grupp av metoder som tillåter fastställandet av bakterieföroreningar i badvattnet från 
avföring har färdigställts och provats av 34 laboratorier i samtliga medlemsstater. 
Ett system i miniatyrformat, för att mäta halten av mjölksocker i blodet hos kritiskt sjuka 
människor såväl som hos sportsmän och halten av glykos hos diabetiker i koma, har 
färdigställts och kommer snart att kommersialiseras. 
Slutligen, framtagandet av referensmaterial som möjliggör klassificeringen av vetemjöl såväl 
som metoder för att bestämma kvantiteten av mjukt vete i bakverk har gjorts tillgängliga för 
laboratorierna. Resultaten av dessa två projekt är avsedda för laboratoriers kontroll av 
kvaliteten och kampanjen för eliminering av bedrägerier inom agroindustrin. 
Arbetsprogram for 1996 
Arbetsprogrammet för 1996 fastställs i förhållande till följande målsättningar: 
1. Förbättra konkurrenskraften i samtliga europeiska industrisektorer. 
2. Främja forskningen för att utveckla genomförandet av europeiska politikområden inom 
områdena industri, jordbruk, energi och tjänster genom utvecklingen och förbättringen av 
accepterade mät- och provmetoder, som inte bara är erkända i Europa utan också i hela 
världen. 
3. Främja forskning som stödjer verksamheten inom CEN/CENELEC/ETSI och andra europeiska 
organisationer. 
4. Stödja den framtida utvecklingen av en europeisk mätinfrastruktur. 
5. Främja spridningen och tillämpningen av bästa tillgängliga mätmetoder i Europa och i 
synnerhet i mindre gynnade regioner. 
Efter utvärdering och analys av resultaten från de riktade ansökningsomgångar som lanserades 
under 1995, kommer möjligheten att lansera en ny riktad ansökningsomgång i juni 1996 att 
diskuteras i samråd med programkommittén. 
Med hänsyn till de positiva resultaten från den första ansökningsomgången lanserad på området 
kvalitetsmätningar för europeiska produkter, kommer ansökningsomgången den 15 juni 1996 att 
lanseras med hänsyn tagen till följande prioriteringar: 
industriell innovation, 
spridning av industriellt kunnande till mindre gynnade regioner genom anordnande av 
praktiska utbildningskurser, 
fördelar för de sektor som kännetecknas av en stark närvaro av små och medelstora 
företag. 
35 
MILIÙ 
6. MILJÖ OCH KLIMAT 
Verksamheten 1995 
Betydande vetenskapliga oeh tekniska framsteg 
Forskningsverksamheterna inom det tredje ramprogrammet är till större delen avslutade eller har 
kommit in i sin slutfas. Mångfalden av dessa verksamheter både inom den tillämpade och 
strategiska forskningen som inom den mer väsentliga forskningen gör att miljöprogrammet bidrar 
både till målsättningarna beträffande konkurrenskraft och ekonomiskt uppsving och till att 
bestämma och verkställa övriga gemenskapspolitikområden, i synnerhet miljöpolitiken. Denna 
dubbla ansats har förstärkts genom lanseringen av det fjärde ramprogrammet vars urval av första 
projekt baserades på de ansökningsomgångar som var fördelade över hela 1995. 
Om industrins medverkan förblivit svag inom programområden som hänför sig till förståelsen kring 
basprocesser som påverkar klimat- och miljöförändringar och deras inverkan på människan, miljön 
och samhället, så har dess medverkan konsoliderats inom programområden som är mer tekniskt 
inriktade, såsom utvecklingen av miljöteknik inom sektorerna vatten, avfall, sanering, riskhantering, 
etc. eller inom rymdforskningen. 
Slutet på det tredje ramprogrammet och övergången till det fjärde ramprogrammet utmärktes också 
av ett förstärkt vetenskapligt och tekniskt samarbete i gemenskapen. Bildandet av nätverk bestående 
av forskningsinstitut och gemenskapsprojekt tycks förstärkas, både genom fortsättningen och 
fördjupningen av tidigare verksamheter och genom att lansera nya verksamheter. Några gånger 
överträffar dessa verksamheters räckvidd med bred marginal Europeiska unionens gränser då de 
integreras inom ramen för stora forskningsprogram över globala förändringar (klimatforskning, 
forskning kring ekosystemet ...). 
Denna europeiska medverkan till forskningsinsatser på världsnivå tillåter inte enbart att maximalt 
utnyttja unionens forskningspotential, att vara världsledande inom forskningen över globala 
förändringar men också att vetenskapliga baser frigörs som gör det möjligt att lösa olika 
miljöproblem inför vilka unionen ställs. 
Det internationella samarbetet har också utvecklats, bland annat, genom en stark medverkan från 
länderna i Central- och Östeuropa, i nya utvalda projekt under det fjärde ramprogrammet, i flertalet 
av de öppna områdena som täcks av programmet Miljö och klimat (med undantag för området 
"jordobservation"). De industrialiserade länderna, i synnerhet Norge, Schweiz och Canada har också 
indikerat sina intressen att delta i unionens FoU-program inom miljö, även om denna vilja för de 
kanadensiska forskningsinstituterna inte har lett till en stark närvaro i projekten vid tiden för de 
första ansökningsomgångarna. Tecknen har riktat uppmärksamhet på de ansökningsomgångar som 
kommer att offentliggöras under 1996, där programmet kommer att åtnjuta ett starkare kanadensiskt 
deltagande såväl som ett mer intensivt samarbete med Israel. 
Samordningen mellan programmen har också förstärkts där Miljöprogrammet har en koppling till 
andra program. Det var till exempel fallet inom områdena forskning om kusternas ekosystem i 
samarbete med MAST III, skogens ekosystem i samarbete med de särskilda programmen jordbruk, 
36 
fiske och skogsbruk samt miljöteknik och utsläpp från flygplan i samarbete med programmet 
industri- och materialteknik. 
Gemenskapens stöd till tillämpning av rymdteknik för observation av jorden och dess miljö har 
utvecklats, och genom två ansökningsomgångar har man fått fram fem samordnade verksamheter 
för metodologisk forskning. Kommissionen har också gjort det förberedande arbetet för att upprätta 
det planerade centret för jordobservation (CEO) som är avsett att föra samman de som använder 
teknikerna med de rymdorgan som tillhandahåller uppgifterna. Dessutom har kommissionen ingått 
ett avtal med parter från Frankrike, Belgien, Italien och Sverige. Avtalets syfte är att gemensamt 
ta fram en rymdkapsel för vegetationsövervakning. Lanseringen planeras ske 1997 på satelliten 
SPOT 4. 
Slutligen måste det påtagliga bidraget från programmet Miljö och klimat vid fastställandet av det 
vetenskapliga innehållet i arbetsgrupperna understrykas, i synnerhet arbetsgrupperna "Nya 
generationens flygplan" och "Miljö - vatten", vars merpart av strategiska teman är starkt förankrade 
i programmet "Miljö - klimat". 
Några framgångsrika exempel 
Den senaste tekniska utvecklingen inom området biosensorer visar sig vara mycket lovande 
för miljöövervakningen. Inom ramen för projektet BIOPTICAS har en ny generation 
instrument utvecklats i syfte att upptäcka mycket svaga koncentrationer av kemiska 
bekämpningsmedel i vatten. Dessa instrument erbjuder många fördelar såsom hög känslighet 
och inställning. De tillåter ett snabbt svar vid passiv eller aktiv övervakning såväl som vid 
analyser på avstånd. 
• Även om CFC och haloner, som anklagas för att förstöra ozonskiktet, inte längre tillverkas 
i Europa så finns det betydande lager av dessa produkter kvar, vilkas frigörelse i atmosfären 
skulle kunna fördröja uppbyggnaden av ozonskiktet i stratosfären med flera årtionden. 
Programmet Miljö och klimat har bidragit till färdigställandet av en förstörelseprocess, under 
helt och hållet acceptabla miljömässiga säkerhetskrav och till en rimlig kostnad för de talrika 
halon-kolföreningarna som för närvarande lagras. 
• På initiativ från industrin har nätverket NICOLE (Industriellt förorenad mark i Europa) 
aktiverats. Dess målsättning är spridningen och utbytet av vetenskapligt och tekniskt kunnande 
inom området industriella föroreningar i mark och grundvatten. Initiativet syftar också till att 
främja den samordnade forskningen inom flera områden, som borde tillåta den europeiska 
tillverkningsindustrin att identifiera förorenade platser, utvärdera riskerna som de uppvisar för 
människan och miljön och leda saneringen av dessa på ett effektivt sätt. 
• Den europeiska fotoreaktorn EUPHORE invigdes i april 1995 i Valencia, Spanien. Detta 
rökrum med en total volym på 200 m3 möjliggör studier under optimala försöksvillkor av 
komplexa kemiska reaktioner som leder till bildandet av ozon i troposfaren. Detta instrument 
kommer att möjliggöra en konsolidering av kunnandet kring en särskilt giftig form av 
luftförorening för människan och miljön. 
• Projektet APHEA har visat på ett obestridligt sätt att det finns ett samband mellan 
luftföroreningar i flera storstäder i Europeiska unionen och uppkomsten av vissa 
andningssjukdomar. EUPHORE och APHEA öppnar vägen för ny forskning inom 
37 
nyckelområdena epidemiologi, miljömässig toxikologi och ekotoxikologi, vetenskaps-grenar 
som utgör en av grunderna till verksamheten avseende miljölagstiftningen. 
• Den andra europeiska kampanjen för mätning av koncentrationen av ozon i stratosfären i den 
arktiska regionen och på mellanlatituder, delvis finansierade av programmet Miljö och klimat, 
har uppvisat en betydande minskning av denna koncentration. Effekterna av detta fenomen 
på folkhälsan och miljöns bevarande talar för en fortsättning av forskningsinsatsen på detta 
område. 
• Ett antal betydelsefulla bidrag åstadkoms i fråga om utvecklingsprogrammen beträffande 
främjandet av en hållbar utveckling, i synnerhet publiceringen av resultat från arbetsgruppen 
"Global miljöförändring och hållbar utveckling i Europa", och den första europeiska 
konferensen som hölls under 1995 kring ekonomiska aspekter av hållbar utveckling som 
koncentreras på "grön" redovisning, vilken kommer att följas av en andra konferens på temat 
"Ekologi, samhälle, ekonomi" i mitten av 1996. 
Upplevda svårigheter 
En väsentlig del av programmet Miljö och klimat har som målsättning att förbättra 
konkurrenskraften och ge ett ekonomiskt uppsving inom ramen för en hållbar utveckling, antingen 
genom att hjälpa företag till innovation inom teknikområdet som också tillåter ett bättre utnyttjande 
av resurser eller att hjälpa företagen att integrera miljöstandarder och miljökrav. Även om industrins 
medverkan i projekten fortsätter att förbättras i detta sammanhang, så konstaterar man dessvärre 
fortfarande en svag medverkan från små och medelstora företag. I detta hänseende har "CRAFT-
systemet" hittills visat sig vara föga effektivt. 
Arbetsprogram for 1996 > 
1. Revision av arbetsprogrammet 
Parallellt med arbetet kring utformning, samordning och uppföljning av utvalda projekt baserat på 
de första offentliggjorda ansökningsomgångarna, fortsätter kommissionen revisionen av 
arbetsprogrammet, med tanke på de ansökningsomgångar som kommer att publiceras under andra 
halvåret 1996. Denna revision har som huvudsaklig målsättning (a) att kompensera för de 
svårigheter som har erfarits vid genomförandet av den första fasen av programmet, (b) att 
koncentrera forskningsinsatsen till det ursprungliga arbetsprogrammets aspekter som inte tillräckligt 
täcktes av de första ansökningsomgångarna. Denna revision syftar också till att visa på aspekter i 
programmet som är mest lämpade att lösa de väsentliga miljöproblemen som medborgare och 
ekonomiska aktörer i unionen måste svara upp till inom ramen för en hållbar utveckling. 
2. Revision av ramprogrammet 
Programmet Miljö och klimat har väsentligt bidragit till förberedandet av förslaget om tilläggsanslag 
för det fjärde ramprogrammet. 
Kommissionen har på så sätt uttryckt sin avsikt (a) att koncentrera forskningsinsatser på ett visst 
antal prioriterade teman, i synnerhet genom att förstärka den samordning som är nödvändig för ett 
effektivt genomförande av programmet beträffande dessa teman, (b) att förstärka genom en ökning 
38 
av budgetanslagen för den del av programverksamheten som hänför sig till arbetsgrupperna "Miljö -
vatten" och "Nya generationens flygplan". 
3. Förberedelser av det femte ramprogrammet 
1996 kommer att ägnas åt förberedelser inför det femte ramprogrammet. En serie kompletterande 
åtgärder är planerade för detta ändamål. 
7. HAVSFORSKNING OCH MARIN TEKNIK 
Verksamheten 1995 
1995 utmärktes av en övergångsperiod inom havsforskning med forskningsverksamheter under 
programmet Havsforskning och marin teknik (MAST-II) under det tredje ramprogrammet (1990-
1994) vilka gick in i sina slutfaser eller avslutades, och verksamheterna under det fjärde 
ramprogrammet (1994-1998) som var i början av genomförandefasen (MAST-III). 
Under 1995 har EU:s FoTU-verksamhet fortsatt att främja utvecklingen och förbättra den 
internationella profilen av en europeisk marinteknikgemenskap. Ytterligare impuls till denna trend 
förväntas följa bildandet av den Europeiska marinstyrelsen i oktober 1995, 
under det gemensamma beskyddet från ESF och kommissionen (GD XII). 
MAST-stödd forskning har fortsatt att tillhandahålla mer information beträffande processer som 
försiggår i haven, särskilt i relation till operativ oceanografi, biologisk produktivitet, ekosystems 
egenskaper eller vetenskap och teknik i kustområdena. Mycket av insatsen har lagts ner på stora 
tvärvetenskapliga projekt (mellan 8 och 10 miljoner ecu av EU:s bidrag) på regionala hav, två av 
vilka (kring Medelhavet och nordöstra Atlantens hyllkant) startade under MAST-II, och två andra 
kommer faktiskt att initieras under 1996 (Östersjön och regionen Kanarieöarna och Azorerna). 
Både MAST-II och MAST-III tillhandahåller möjligheter att utföra forskning som utvecklar nya 
instrument för mätning och provtagning i haven och på havsbotten, plattformar för placering av 
observationsutrustning, fjärrstyrda undervattensfordon, och ett antal besläktade tekniker (akustik, 
bildbehandling och betraktande...). 
Internationellt samarbete har betonats mer under MAST-III, i synnerhet med organisationer från 
Australien, Canada, USA och tredje länderna runt Medelhavet som uttrycker ett starkt intresse i 
programmet och att delta i projekt av ömsesidig nytta. 
I 1995 års ansökningsomgång för MAST-III kom mer än 11% av förslagen från industrin. En 
ökning förväntas för den andra ansökningsomgången som är planerad i början av 1996 med 
öppnandet av fler möjligheter till förslag inom området marinteknik. 
Projektförslag för forskning kring kustzoner utvärderades tillsammans med ett antal projekt kring 
kustzoner som hade lämnats in under programmet Miljö och klimat. 
39 39 
Exempel på resultat 
Eftersom projekten under MAST-III började 1995, är det för tidigt att identifiera särskilda resultat. 
För MAST-II däremot är följande projekt och verksamheter särskilt relevanta: 
Projektet North Atlantic Targeted (NATP) som omfattar 110 forskare från 32 institut i 10 
EES-länder är nära en avslutning. Som ett resultat är den tidigare mycket eftersatta 
forskningen kring kontinentalsockelns sluttning nu garanterad genom en väl samordnad 
vetenskapsgemenskap. Denna bör inom kort leda till väsentliga genombrott i vår förståelse 
om flöden och utbyten vid kanten av kontinentalhyllan. 
Pilotfasen Mediterranean Targeted Project (MTP), som omfattar ca. 180 forskare från 70 
organisationer från 14 EES-länder, har framgångsrikt kommit nära en avslutning. De 
viktigaste resultaten omfattar ca. 40 artiklar recenserade av jämlikar, en handbok kring 
analytiska metoder och protokoll, samarbeten med forskare från tredje länder runt Medelhavet 
och stora datamängder från Medelhavets ekosystem. MTP har lett till bildandet av en lätt 
igenkänlig grupp av forskare inblandad i forskning om Medelhavet. 
Verksamheterna i MTP och NATP kommer att fortsätta i uppföljningsprojekt kring regionala hav 
i MAST-III. 
Projekten ERSEM och MEICE, som båda handlar om modellering av ekosystem, har för 
första gången lett till modellering av biologisk samverkan från mikroorganismers nivå upp 
till fiskar och fåglar. Nya koncept kring faktorer som kontrollerar mängden plankton utmed 
kusterna och en nytolkning av ekologisk teori beträffande havens näringskedjor har etablerats. 
Dessa två projekt har redan producerat 29 dokument granskade av jämlikar och ytterligare 29 
är under förberedelse. 
Den framgångsrika teknikutvecklingen omfattar förbättrade generiska kommunika-tioner, nya 
sensorer för att mäta ämnen i världshaven, teknik för att bestämma den tredimensionella 
formen på haven eller för att bestämma hastigheter nära havsbotten i grunda vatten. SAMI-
projektet har visat att den akustiska syntetiska antennen försedd med bländare tillåter 
kartläggning av världshaven liknande kartläggning av landområden med SAR-radar på 
satelliter. Även om ytterligare utveckling är nödvändig, så är alla dessa produkter möjliga att 
marknadsföra. 
För att garantera framtiden för den extremt arbetsintensiva systematiken har två nya 
instrument utvecklats för att automatisera klassifikationen av fytoplankton. 
Förstudier för helautomatiserade långtidsverkande djuphavsstationer har visat att sådana 
stationer nu är genomförbara och att ingripanden på plats är möjliga. Ett uppföljningsprojekt 
kring laboratorier på havsbotten finansieras i det nya programmet MAST-III. 
Den gemensamma verksamheten MMARIE kring samordning av modelleringar, som studerar 
tillämpningar av datorteknik av hög prestanda för marinmodellering, har fört samman 
matematiker och marinforskare och har fått ett hög profil. 
40 40 
MAST.s datapoiuiÎL iar resulterat i ett starkt samarbete kring oceanografisk datahantering 
mellan medlemsstater, internationella organisationer och kommissionen, och har lett till bättre 
tjänster för användargrupper och en bättre spridning av projektresultat och mjukvaruprodukter. 
Förutom 50 docentstipendier har över 260 doktorander och 175 doktorer utbildats i projekten. 
Den andra gången MAST-dagarna hölls, kombinerad med marknadsplatsen 
EUREKA/EUROMAR, var mellan den 7 och 10 november 1995 i Sorrento, Italien. Ca. 500 
personer kom till de 18 vetenskapsmötena och utställningen visade på framstegen för 
projekten under MAST-II och de 7 pågående projekten under EUREKA/EUROMAR. 
Dessutom har flera temaseminarier hållits som har dragit till sig uppemot 160 personer under 1995. 
Arbetsprogram för 1996 
Medan kommissionen fortsätter att genomföra och handha FoTU-projekt som har valts ut till följd 
av ansökningsomgångarna under 1995, kommer kommissionens avdelningar att koncentrera sig på 
att ta fram prioriteringarna för arbetsprogrammet för MAST-III, med målsättningen att offentliggöra 
ytterligare en ansökningsomgång under första halvåret 1996. Denna koncentration kommer att ta 
hänsyn till resultaten från 1995 års ansökningsomgångar och utvecklingen av kommissionens 
verksamheter som påverkar FoTU. 
En fokusering och koncentration reflekteras också i bidraget från MAST-III till kommissionens 
förslag som anpassar det fjärde ramprogrammet och MAST-III kommer att ge betydande bidrag till 
arbetsgruppen "Framtidens sjöfartssystem". 
Under 1996 kommer också arbete att ske kring den framtida havsforskningen under det femte 
ramprogrammet. 
BIO VETENSKAPER OCH BIOTEKNIK 
8. BIOTEKNIK 
Verksamheten 1995 
Vetenskapliga och tekniska framsteg 
1. Bioteknik (1992-1994) 
Programmet hade en budget på 186 miljoner ecu, av vilken 158.11 miljoner ecu tilldelades för att 
stödja totalt 133 gränsöverskridande forskningsprojekt. Dessa projekt hade en mer grundläggande 
och strategisk inriktning och var delvis drivna av industrin. Den övergripande industriella 
medverkan, dvs de projekt som åtminstone hade en industriell partner, var 25%), men denna 
procentsats varierade dock signifikant beroende på forskningens art inom de olika 
programområdena. Dessutom möjliggjorde kommissionen utvecklingen av sju industriella 
plattformar som en ytterligare mekanism för samordning och kommunikation mellan 
kontraksparterna och användarna. 
41 41 
Under 1995 togs 1.651 dokument fram från de 133 projekten och 6 patent utvecklades och 
registrerades. I detta program var 22,5% av dessa publikationer gemensamma, vilket indikerade 
intensiteten i samarbetet mellan de laboratorier som deltog. 
Resultaten från dessa publikationer bidrog till: 
* slutförandet av sekvenseringen av hela jästgenomen (världens första), 
* garanterande av säkerhet när levande celler används i tillverkningsprocesser (flera 
publikationer i fackpress såväl som i vanliga tidskrifter), 
* bidraget till jordbruket (transgeniska växter, biobekämpningsmedel), medicin (vacciner) och 
miljöskydd (mikrobisk ekologi), 
* möjligheter för bioindustrin (mjölksyrebakterier, extremofiler). 
2. Bioteknik (1994-1998) 
Den första ansökningsomgången lanserades den 17 januari 1995 och de flesta kontrakten gjordes 
upp mot slutet av 1995. Denna första ansökningsomgång drog till sig 315 gränsöverskridande 
förslag av vilka 60 godkändes för finansiellt stöd. Industrins medverkan var 5ë,67%. Ökningen av 
industriell medverkan visar att B i o tekn i kpr o gr ämmet går 
åt rätt håll i att förstärka forskningsbasen vilket förbättrar industrins konkurrenskraft på 
internationell nivå. 
Genom sin gränsöverskridande dimension och industrins medverkan, så är projekten som stöds 
under Bioteknikprogrammet mycket välplacerade för att inte bara mobilisera forskningspotentialen 
i de länder som deltar utan också stärka samarbetet mellan grundforskning och tillämpad forskning, 
vilket kännetecknar den moderna biotekniken. 
Detta program har varit selektivt i sitt val av tre tillvägagångssätt, vart och ett med ett särskilt mål 
och begränsat till identifierade vetenskapliga områden. 
För att uppnå de högsta möjliga utdelningarna från FoU på medellång sikt har fyra 
vetenskapsområden haft nytta av koncentrationsåtgärder. 
För en effektivare samordning och för att bygga på nationella forskningsprogram har fyra 
vetenskapsområden haft nytta av gemensamma åtgärder. 
För ett effektivt samband mellan akademiska institutioner, forskningslaboratorier och industrin 
(särskilt små och medelstora företag) kompletteras programmet av fyra horisontella 
verksamheter framförallt på områden som gäller allmänhetens förståelse. 
3. Samordning mellan programmen 
Karaktären hos de två senaste programmen inom Bioteknik betonar att detta område är både ytterst 
beroende av grundläggande vetenskap och av nya tillämpningar i skarven mellan biologiska 
discipliner, industriell utveckling, hälsa och främjande av miljön samt sociala förväntningar. 
42 42 
Program som Biomedicin och hälsa samt Jordbruk och fiske syftar till att främja 
strömlinjeformningen av biotekniktillämpningar inom deras respektive verksamhetsområde och som 
är kopplat till tillhandahållandet av produkter och tjänster. Baserat på ämnenas natur i den första 
ansökningsomgången och i de valda projekten har en samordning mellan programmen påbörjats 
mellan de särskilda programmen inom Bioteknik och de särskilda programmen inom Biomedicin 
och hälsa samt Jordbruk och fiske. Samarbeten har också etablerats mellan programmen inom Miljö 
och klimat, Spridning och bästa utnyttjande av resultat samt Vidareutbildning och rörlighet för 
forskare. 
Arbetsprogram fôr 1996 
Två ansökningsomgångar för de särskilda programmen inom Bioteknik (1994-1998) har sista 
inlämningsdagar under 1996. Den andra ansökningsomgången lanserades den 15 september 1995 
och har den 10 januari 1996 som sista inlämningsdag. Den tredje ansökningsomgången kommer att 
lanseras den 15 juni 1996 och har den 18 oktober 1996 som sista inlämningsdag. Det förväntas att 
samtliga kontrakt relaterade till den andra ansökningsomgången kommer att ha förhandlats och 
avtalats innan året är slut. 
9. BIOMEDICIN OCH HALSA 
Verksamheten 1995 
Vetenskapliga och tekniska framsteg 
Tredje ramprogrammet: 400 pågående forskningsprojekt övervakades av 
Projektutvärderingsnämnden (Project Review Board) som utvärderade årsrapporterna från varje 
projektsamordnare. Den allmänna slutsatsen från Nämnden var att programmen fortskred mycket 
bra. 
Fjärde ramprogrammet 1.709 forskningsförslag sändes in i slutet av mars 1995 till följd av den 
första ansökningsomgången som lanserades under BIOMED 2 i december 1994. Utvärderingen av 
dessa förslag utfördes i maj 1995 av ca. 400 oberoende utvärderare. 307 förslag har valts ut med 
en budget på 153,7 miljoner ecu. Kontraktsförhandlingarna skedde i slutet av 1995 för att kunna 
starta projekten så tidigt som möjligt under 1996. 
Projektgruppen "Vacciner och virussjukdomar" har bildats för att förbättra den europeiska och 
globala välfärden, genom att ta hänsyn till de möjligheter som har sitt upphov i vetenskapliga 
framsteg och nya teknologier. Vaccination är vida erkänt som en av de mest effektiva verktygen 
inom folkhälsan och visar på tydliga lönsamhetsfördelar för alla de inblandade målgrupperna. 
Förebyggande verksamhet genom vaccinering gör det möjligt att undvika sjukdomar. 
Exempel på resultat 
Inom området bioteknik har en gemensam verksamhet som letts av professor F. Grandori från 
Milano, Italien, fört samman flertalet av de aktiva centra inom Europa. Upptakten av aktiva 
mekanismer i örats inre struktur leder för närvarande till en revolution inom hörselteorin och i den 
praktiska hanteringen av hörselundersökningar. 
43 43 
Nya angreppssätt inom cancerterapin finansieras under BIOMED 2. Vissa av dessa metoder baseras 
på främjande av det anti-tumörstyrda immunförsvaret. Nya metoder för urval av antikroppar tillåter 
den snabba tillväxten av mycket speciella antikroppar som kan identifiera särskilda celltyper. 
Särskilda cytotoxiska agenter eller gener kan kopplas till dessa antikroppar och på så sätt kan 
tumörer attackeras direkt av dessa antikroppar och därigenom påverka tumörens tillbakagång in 
vivo. 
EUROGEM (European Gene Mapping Project) omfattar 123 laboratorier. Detta nätverk 
möjliggjorde för europeiska forskare från samtliga medlemsstater, i synnerhet de utan nationella 
program, att organisera forskning om mänskliga genomer på europeisk nivå och komma fram till 
en europeisk genetisk karta baserad på CEPH-referensfamiljerna. På det internationella planet var 
arbetet kring kromosomer 11 och 21 särskilt framgångsrikt. 
Ur ett bredare hälsoperspektiv hölls ett möte under överinsyn av Biomed-programmet under 1995 
i Delft, Nederländerna, kring "Enskilt ansvar för hälsan, moraliska frågor kring livsstil och en rättvis 
fördelning av medicinska resurserna", som tilldrog sig forskare från olika medlemsstater inom 
områden som folkhälsa, sociologi och etik. 
Arbetsprogram for 1996 
Två ansökningsomgångar kommer att lanseras under 1996. Den första kommer att publiceras den 
15 mars och gälla följande områden: 
1. Farmaceutisk forskning. 
2. Biomedicinsk teknik och bioteknik. 
3. Hj ärnforskning. 
4.2 AJDS-forskning, tuberkulos och andra smittosamma sjukdomar. 
5. Undersökning av mänskliga genomer. 
Sista inlämningsdag för förslag kommer att vara den 17 juni 1996. Utvärderingen kommer att ske 
i september. 
Den andra ansökningsomgången kommer att publiceras den 17 september 1996 och kommer att 
gälla följande områden: 
4.1 Cancerforskning. 
4.3 Kardiovaskulära sjukdomar. 
4.4 Forskning kring kroniska sjukdomar, åldrande och åldersrelaterade sjukdomar. 
4.5 Forskning inom yrkesmässig och miljömässig hälsa. 
4.6 Ovanliga sjukdomar. 
6. Forskning inom folkhälsa, omfattande forskning kring hälsotjänster. 
7. Forskning inom biomedicinetik. 
8.1 Etiska, juridiska och sociala aspekter. 
Sista dag för att lämna in förslag kommer att vara den 17 december 1996. 
* 44 
Åtgärder har vidtagits för att öka industrins medverkan i programmen, särskilt vad beträffar små 
och medelstora företags medverkan genom teknikfrämjande åtgärder. Sedan mars 1996 har 47 
förslag för belöningar för genomförbarhet lämnats in och tre utvärderingssessioner har anordnats, 
vilket har lett till att 21 förslag har godkänts för finansiering. Femton av dessa faller inom ramen 
för område 2, ett inom område 3 och fem inom område 4. Regelbundna träffar anordnas med 
BIOMED:s samlingscentra för små och medelstora företag nominerade av medlemsstaterna för att 
planera åtgärder, som främjar små och medelstora företags medverkar i de europeiska FoTU-
programmen och också uppmuntrar till en bättre förståelse av företagens behov. 
10. JORDBRUK OCH FISKE (omfattande agroindustrin, livsmedelsteknik, skogsbruk, 
akvakultur och landsbygdsutveckling) 
Verksamheten 1995 
Vetenskapliga och tekniska framsteg 
Projekt inom programmen FAIR, ECLAIR, FAR, CAMAR och FOREST närmade sig slutet under 
1995, medan inom programmet AIR, gemensamt lett av GD VI, XII och XIV, har totalt 407 projekt 
nu kommit igång och många av dessa projekt har kommit halvvägs. 
Programmet FAIR som antogs i november 1994, lanserade sin första ansökningsomgång den 15 
december 1994 med sista inlämningsdag den 15 mars 1995, och 937 förslag till FoTU-verksamhet 
inlämnades inom områdena 1, 3.1, 3.2, 4, 5 och 6. Under 1995 blev 42 av dessa förslag 
kontrakterade av GD VI, 46 av GD XII och 24 av GD XIV. Efter den andra ansökningsomgången 
där sista inlämningsdag var den 15 september 1995, erhölls 233 förslag till FoTU-verksamhet inom 
områdena 2, 3.3 och 3.4. Ett utvärderingsbeslut för dessa fö 
rslag förväntas i början av 1996. Programmet har två ansökningsomgångar per år. Inom den stående 
öppna anmodan för stimuleringsåtgärder till fördel för små och medelstora företag, inlämnades 95 
förslag för belöningar för genomförbarhet och fem förslag till samarbetsprojekt under 1995. 35 av 
dessa förslag omfattades av ett utvärderingsbeslut under 1995, vilket resulterade i 7 kontrakt för 
belöningar för genomförbarhet och 2 kontrakt kring samarbetsprojekt. Ett utvärderingsbeslut 
förväntas i början av 1996 för de 60 förslag som lämnades in under 1995 och andelen 
framgångsrika förslag förväntas vara avsevärt högre än under 1995. 19 stipendier för 
vidareutbildning inom forskning delades också ut. 
Som svar på behovet av en bred och riktad spridning av forskningsresultaten inom området 
skogsbruk och skogsprodukter, vilka har uppnåtts inom ramen för programmen FOREST och AIR, 
stödde GD XII.E.2 en internationell konferens den 19-22 september 1995 på temat "Framsteg inom 
skogsproduktforskningen" i Göttingen, Tyskland. Betydande genombrott rapporterades på fyra 
särskilda områden inom området skogsbruk/skogsproduktforskning, nämligen kopplingen mellan 
skogsbruksstrategier och träkvalitet, framsteg för produkter och kvalitet i timmerhanteringen, nya 
tekniker och produkter för träkompositer och slutligen skogsvård på ett miljömässigt sätt. 
För de övriga sektorerna utanför livsmedelssektorn, betonades under 1995 i stor utsträckning 
strävanden att finna nya industriella försäljningskanaler för de rikliga biologiska resurser som finns 
i EU. Diversifieringen för jordbruksgemenskapen och en ökande efterfrågan från regeringar, industri 
45 
och konsumenter av förnyelsebara råvaror och milj ovänliga produkter är alla faktorer som har drivit 
forskningsintressena på detta område. 
Den centrala tyngdpunkten har lagts på att anpassa och behandla tillgängliga biologiska råvaror som 
oljor, socker, fibrer och sekundära metaboliter från nya och befintliga grödor och avfall från 
agroindustrin, och deras bästa utnyttjande som bulkvara eller små handelsvaror för industriell 
användning som förnyelsebar energikälla eller som ett kemiskt födoämne. Båda dessa 
slutanvändningar omfattar en bred och diversifierad mängd slutprodukter och -processer. Fem nya 
oljegrödor, och mer än 12 nya fiber-, socker- och farmaceutiska grödor har undersökts som möjliga 
nya källor till råvaror. Genmanipulation av befintliga och nya grödor har också undersökts med 
utgångspunkt att öka avkastningen och prestandan på råvaran. Nästan alla källor till agroindustriellt 
avfall från livsmedelsindustrin och jordbruksnäringen behandlas för att producera ett brett sortiment 
av beståndsdelar med högre mervärde. En stor medverkan från industrin i att förbättra skördandet, 
framtagningen, behandlingen och marknadstillämpningarna av råmaterialen har dramatiskt ökat och 
leder till ett brett produktsortiment som nu kommer fram. 
Ny livsmedelsteknik har utvecklats genom starka europeiska partnerskap mellan industrin, 
forsknings- och den akademiska gemenskapen på områden som livsmedelsbehandling under högt 
tryck, ny mejeriteknik, mikrovågsteknik och termisk behandlingsteknik. Ett nytt tredimensionellt 
röntgeninspektionssystem för upptäckt av obetydliga fragment av metall och glas i matprodukter 
kommer att utvecklas, unikt för Europa. Ett projekt som koncentreras på södra Europas 
framställning av torkat fläsk kommer att förbättra produktionstekniken men också omfatta 
betydande överföring av tekniskt kunnande mellan parterna från olika medlemsstater. Mycket av 
forskningen inom livsmedel koncentreras på näringsämnen och matens betydelse i bekämpningen 
av sjukdomar samt nya specialiserade livsmedel eller ingredienser som exempelvis leder till 
oligosackarider, dietfibrer, etc. Verksamheten FLAIR-FLOW (som gemensamt finansieras av GD 
XII och XIII) sprider framgångsrikt forskningsresultat inom livsmedels- och fiskförädling varje 
månad i 17 länder och har anordnat 24 specialiserade arbetsmöten under 1995. 
Industrins medverkan i utvalda förslag inom FAIR på agroindustriområdet är riktigt uppmuntrande 
med en deltagandenivå på 26% till 36% i utvalda projekt och nästan en balans mellan medverkan 
från små och medelstora företag och stora företag. 
Stöd till den gemensamma jordbrukspolitiken: Forskningsuppgifterna inom programmet FAIR inom 
områdena jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling har hjälpt till att fokusera på de inlämnade 
FoTU-förslagen från det stora antalet forskare som vill delta. De bästa inlämnade förslagen, av höga 
vetenskapliga och tekniska meriter, har också väl svarat upp emot behoven från den gemensamma 
jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen. 
Projekt inom jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling utvärderade och godkända under 1995, 
är väl inriktade på en rad prioriteringar av betydelse för EU: 
- tankar kring jordbruksmiljön, 
- djurhälsa och välfärdsproblem, 
- växthälsa och frågor kring upptakten av grödor, 
- skogsbruksfrågor. 
46 
Det finns färre projekt inom vissa ämnen som är vitala och där antalet inlämnade förslag i 
framtiden förväntas vara b torre: 
- kvalitetspolitik för jordbruksprodukter, 
- diversifiering, särskilt i sektorerna utanför livsmedelssektorn, 
- FoTU-landsbygdsutveckling. 
Samtidigt som nya större projekt lanseras kommer mycket lovande resultat från de två tidigare 
särskilda FoTU-programmen: den ena om "Konkurrenskraften i jordbruk och hantering av 
jordbrukstillgångar" (1989-1993) och den andra som knyter samman jordbruk, agroindustri och fiske 
(1990-1994). Dessa resultat drar till sig intresset från ett brett spektrum från forskning, 
administration, rådgivningstjänster till jordbrukare och andra bi-industrier till jordbruket. Dessa 
resultat sprids brett och insatser görs för att uppmuntra dess bästa utnyttjande. 
Projekt för jordbruk, skogsbruk och regional utveckling har svarat ganska väl mot gemenskapens 
behov. Exempelvis har en samordnad verksamhet mellan de flesta medlemsstaterna lyckats ta fram 
insekter för användning inom biologisk kontroll i syfte att finna sätt att ersätta kemiska 
bekämpningsmedel. Man har utarbetat riktlinjer för framtagning av nyttoinsekter som kvalster, 
flugor och getingar enligt gemensamma standarder. På djurhälsoområdet genomfördes en fullständig 
epidemiologisk undersökning av afrikansk hästsjuka. Projektet är en modell för samarbete och 
teknologiöverföring och har varit avgörande för utrotningen av sjukdomen i Spanien. De nya 
diagnosmetoder som utvecklades finns nu tillgängliga för användning världen över. Vad gäller 
annan användning än livsmedel pågår ett antal forskningsprojekt med syfte att åstadkomma ett 
högre utbyte av primära råvaror för att öka jordbruksinkomsterna. En del av dessa försök gäller 
grödor som skall anpassas till medelhavsklimatet vilket kan bli viktigare i framtiden. Bland annat 
arbetar man på Cynara Cardunculus, en flerårig örtväxt som kan användas i pappersmasseindustrin 
och som bränsle. Man undersöker även Quinoa och Lupin för bearbetning till högförädlade 
läkemedel eller kemiska produkter. En del av de arter som undersöks kännetecknas av att de inte 
är särskilt input-krävande och därmed miljövänliga. Ett projekt med grisuppfödning har genomförts 
i syfte att göra djurproduktionen mer miljövänlig. Avsikten är att reducera mängden kväve i kosten 
vilket utsöndras som vätska och fast spillning samt gasformig ammoniak. Detta har resulterat i en 
modell för beräkning av kväveutsöndring med utgångspunkt från lättillgängliga uppgifter, 
utfodringsmetoder med mindre kostkväve och minskningar av gödselmängden från grisuppfödning 
och dess föroreningspotential. 
Stöd till den gemensamma fiskepolitiken: flera finansierade projekt under första 
ansökningsomgången har en betydelse på genomförandet av GFP, särskilt de som gäller de 
socioekonomiska sidorna av fiskeindustrin. I synnerhet förväntas projektet "Utrikeshandel och priser 
för fisk och skaldjur - implikationer på GFP" vara särskilt betydelsefullt för marknadsfrågor, där 
den gemensamma verksamheten "Ett socialt forskningsnätverk för fiskehantering" utgör ett första 
steg att inkludera sociala aspekter som hänför sig till fiske genom ett multinationellt 
tillvägagångssätt. 
Dessutom är det troligt att några av miljöprojekten som har valts ut inom delområden 5.1 och 5.2 
kommer att klarlägga problem när man har kommit halvvägs (bedömningar av rekryteringsbehov, 
förhållanden mellan rovdjur och byte, etc.) som för närvarande påverkar genomförandet av 
verksamheten för naturvård. Slutligen utgör projektet "Utvärdering och minskning av 
tilläggsfangsten av små valfiskar" ett känsligt ämne ur politisk synvinkel vad beträffar problemets 
påverkan på den allmänna opinionen. 
47 
Inom akvakultur kommer samtliga projekt utvalda för finansiering att bidra stort till den hållbara 
utvecklingen av den europeiska akvakulturindustrin, vilket är en annan av målsättningarna i GFP. 
Ett särskilt projekt "Common dentex, en ny ursprunglig art för akvakultur, metodutveckling för 
tillförlitlig äggproduktion" kommer att ha en viktig ekonomisk påverkan eftersom den kommer att 
bidra till att diversifiera produktionen hos Medelhavets fiskodlingar och därigenom hjälpa dem att 
behålla sin ekonomiska livskraft som påverkas av problem på marknaden. 
Det finns ett behov att kontrollera sjukdomar och minska deras negativa påverkan vilket är 
ekonomiskt och miljömässigt mycket betydelsefullt för akvakulturen. Forskningsprojektet "Den 
molekylära basen hos fiskens immunitet som motståndskraft mot sjukdom" syftar till att studera på 
molekulär nivå mekanismerna i forellers försvar mot patogener genom att samla molekulärgenetiker, 
immunologer och viroioger. Projektet avser också att skapa en industriell plattform för fiskgenetik 
och -sjukdomar. 
Arbetsprogram fo> 1995 
Under 1996 sker en utvärdering av programmet Jordbruk och agroindustrin, inklusive fisket (1991-
1994) i enlighet med rådets beslut nr 91/504/EEG. Ett stort antal projekt som finansieras av 
programmet kommer att avslutas under 1996. En utvärdering av vilken påverkan som projekten 
inom agroindustrin har på industrins konkurrenskraft kommer att initieras. 
Kontraktsförhandlingar för utvalda projekt efter den andra ansökningsomgången sker mellan mars 
och juni 1996. 794 förslag har lämnats in i den tredje ansökningsomgången (områdena 1, 4, 5 och 
6) inom jordbruks- och fiskeprogrammet vilket stängdes i mars 1996. De utvärderas av 
vetenskapsexperter under april och maj 1996 och kommissionens utvärderingsbeslut förväntas i 
september 1996. Kontraktsförhandlingar sker mellan september och november 1996. Den fjärde 
ansökningsomgången (där områden 2 och 3 är öppna) har sista inlämningsdag i mitten av september 
och ca. 300 förslag väntas komma in. De utvärderas i oktober och kommissionens 
utvärderingsbeslut förväntas i mitten av december 1996. Kontraktsförhandlingar sker under 1997. 
Inom ramen för den öppna ansökningsomgången för förslag till stimuleringsåtgärder till fördel för 
de små och medelstora företagen, förväntas tre utvärderingar av förslagen ske under 1996. Med 
tanke på betydelsen av att små och medelstora företag medverkar i FoTU-program och till 
nyskapande inom agroindustrin, kommer insatser att göras för att öka medverkan av små och 
medelstora företag i teknikfrämjande åtgärder och särskilt inom områdena 4 och 5. Mot detta mål 
kommer medvetenhetskampanjer att initieras i samarbete med programkommittén och medlemmarna 
av CRAFT-nätverket för samlingscentra (the CRAFT Network of Focal Points). 
Till följd av rekommendationerna från 1995 års övervaknings rapport är en revidering av 
arbetsprogrammet på väg. 
48 
ENERGI 
11. ICKE-NUKLEÄR ENERGI 
THERMIE (Demonstration) 
Verksamheten 1995 
1995 var första året under vilket demonstrationsverksamhet inom energiteknik utfördes inom ramen 
för FoTU-programmet. Tidigare hade den utgjort en del av THERMIE-programmet för främjande 
av nyskapande energiteknik (1990-1994). 
Övergången till det fjärde ramprogrammets struktur och tillvägagångssätt var en viktig utmaning 
för kommissionens ansvariga anställda. Till följd av förseningar kunde inga nya kontrakt 
undertecknas under 1995, men kontrakt undertecknades under första kvartalet 1996 för: 
147 projekt inom områdena rationell energianvändning, förnyelsebar energi och fossila 
bränslen med ett totalt gemenskapsstöd på 111 miljoner ecu. 
250 åtgärder för att sprida ny teknik, främja medverkan från små och medelstora företag och 
arbeta för en global FoTU-strategi inom energi valdes också ut, med ett totalt gemenskapsstöd 
på 28 miljoner ecu. 
Strukturen på det fjärnde ramprogrammet ledde till nya och fruktsamma samarbeten mellan 
THERMIE och JOULE (FoU-fasen av det särskilda programmet Icke-nukleär energi). Trots att 
ledningen för de två programmen var åtskilda, så startades flera initiativ gemensamt inkluderande 
initativen kring strategin. 
I och med avslutandet av programmet THERMIE (1990-1994) så avslutades OPET-nätverket 
(organisation för främjande av energiteknik). Därför etablerades ett nytt samarbete med programmet 
Innovation, under vilket en ansökningsomgång för förslag till ett nytt OPET-nätverk lanserades. 
THERMIE samarbetar också med andra program inom det fjärde ramprogrammet inom ramen för 
arbetsgrupperna. Programmet är aktivt i arbetsgruppen "Morgondagens bil". 
THERMIE-.s nära och konstruktiva förhållande med aktörer i industrin, dess främsta deltagare, 
fortsatte även om det kunde noteras att kravet att alla projekt har deltagare från mer än en 
medlemsstat tycks ha varit ett handikapp för de små och medelstora företagen. Deras andel av 
THERMIE, som tidigare låg på ca. 60%, har fallit i vissa sektorer, särskilt för förnyelsebar energi. 
Arbetsprogram for 199$ 
Prioriteringen för 1996 kommer att vara att undvika övergångsförseningar liknande dem under 1995 
för att garantera att kontrakt till följd av ansökningsomgången i september 1995 undertecknas 
snabbt. 
Den tredje ansökningsomgången under det nya programmet sker i september 1996. 
49 
Nya samordnade och målinriktade projekt kommer att lanseras som ett resultat av 
ansökningsomgången för rationell energianvändning i sektorerna (byggnader och transport). Vidare 
lanseras flera strategiska studier för att arbeta mot en heltäckande och relevant ramverk för FoTU-
verksamhet på gemenskapsnivå, med beaktande av medlemsstaters och tredje lands verksamhet. Vad 
beträffar demonstration så deltar aktörerna på marknaden, inkluderande industrin, från samtliga 
medlemsstater för att utveckla en strategi för varje icke-nukleär sektor. 
Såväl som för samarbetet med JOULE, Innovation och andra särskilda program, kommer samarbetet 
med programmet INCO att intensifieras. En ansökningsomgång under programmet INCO kommer 
att omfatta demonstration av icke-nukleär energi och därtill hörande verksamhet. 
JOULE (forskning) 
Verksamheten 1995 
1. 1995 utmärktes framförallt av utvärderingen av inkomna förslag till följd av 
ansökningsomgången den 15 december 1994. Den första ansökningsomgången registrerade 
totalt 938 FoTU-förslag. Dessa förslag har utvärderats under 1995 och en prioriteringslista 
över 181 förslag kvarhölls för finansiering. Dessa förslag har lett till 173 kontrakt, varav 155 
undertecknades under 1995 och resten (18) bör undertecknas under 1996. 
De första belöningarna för genomförbarhet till små och medelstora företag beviljades och en 
studie lanserades för att identifiera potentialen för medverkan av de små och medelstora 
företagen i JOULE. 
En anmodan att inkomma med intresseanmälningar offentliggjordes den 15 juni 1995 (95/C 
148/16) med avsikt att upprätta en lista över experter som kan assistera programmet i dess 
kompletterande åtgärder. 
2. Utmärkande verksamhet för 1995 har varit för vart och ett av programområdena: 
• FoTU-strategi 
Insatser har främst gällt 
de första tillämpningarna på den nya generationen av modeller för energi-miljö-ekonomi 
som utvecklades under programmet JOULE II, 
sambandet mellan nyskapande teknik (kopplad till energi) och sysselsättningen, 
energiteknikens miljökostnader, 
färdigställande av metoder som tjänar till att definiera en FoTU-strategi för 
gemenskapen, som inbegriper möjliga synergieffekter med nationella program och annan 
gemenskapspolitik. 
Ett världsomspännande arbetsmöte anordnades tillsammans med OECD och IEA över 
problematiken kring energins externaliteter. Detta arbetsmöte såväl som tillhörande 
dokumentation har manifesterat gemenskapsforskningens försprång på detta område. 
50 
• Fossila br"nslen 
De nya finansierade kontrakten innehåller en stark inriktning på miljöskydd och industriella 
tillämpningar på kort sikt. Detta har samtidigt lett till att mindre uppmärksamhet har lagts på 
säkerhetsaspekterna vid försörjningen. 
Ett område i stark tillväxt gäller användningen av nya typer av fasta bränslen som är neutrala 
i förhållande till naturens C02-förloppet i syfte att minska utsläppen av C02 och metangas. 
Det handlar speciellt om kombinerad förbränning av kol och biomassa/organiskt avfall som 
är föremål för en slutrapport för projektet "Ren kolteknik" (1992-1994) under kompletterande 
åtgärder (APAS), vars publicering skedde 1995. Detta projekt bekräftade inte bara processens 
tekniska godtagbarhet utan också dess ekonomiska och ekologiska intresse, som rättfärdigar 
den nya typen av projekt JOULE-THERMIE som lanserades under 1995. 
Projekt på området "nya motorbränslen" inriktar sig särskilt på en bättre förståelse av sambandet 
mellan motorbränslenas sammansättning och de skadliga utsläppen, naturgasens användning och den 
rätta förbränningen av tunga oljor. 
De nya projekten på området "kolväten" gäller förbättrad produktionsteknik vid oljekällor, 
inkluderande tillvägagångssätt vid beslutsfattande, riskbedömning och processer som är särskilt 
vänliga mot naturen. 
Optimering av energisystemen 
De utvalda projekten efter den första ansökningsomgången syftar främst till att minimera 
energianvändningen och att underlätta användningen av förnyelsebar energi. De viktigaste 
arbetena gäller 
värmepumpar utan CFC som drivs av solenergi, 
utveckling av batterier med förbränning vid låg temperatur för stationär eller mobil 
tillämpning, 
bestämningen av villkor för utvecklingen och provningen av batterisystem för 
bilindustrin, 
modellering energi-milj ö-transport för utarbetande av scenarios över framtida efterfrågan 
av transport. 
• Förnyelsebar energi 
Vindenergins verkningsgrad fortsätter att förbättras i takt med utvecklingen i den europeiska 
industrin av en serie nyskapande vindkraftverk, både avseende deras teknik och storlek (1,5 
MW) vilket har tillåtit att ca. 30.000 arbetstillfällen har skapats under de senaste 3-4 åren. 
I den fotoelektriska sektorn har stödet fortsatt till den europeiska industrin för att minska 
kostnaderna för monokomposit- eller polykristallinbatterier. Forskningen kring bioklimatiska 
byggnader har erfarit väldiga framsteg i och med utvecklingen av intelligenta fönster och 
särskilt fulländningen av multifunktionella fasader (30 kW) i biblioteket i Matarô. Vidare 
utbyggnadsplanen för det historiska centret i Regensburg såväl som renoveringen av 
Potsdamer Platz i Berlin har tillåtit integreringen av solteknik i stadsplaneringen. 
51 
Kompletterande åtgärder (APAS) på området förnyelsebar energi lanserades 1995 och 
resultaten bör finnas tillgängliga innan slutet av 1996. På området samordning av förnyelsebar 
energi har åtgärder vidtagits som tillåter påskyndadet av integreringen av förnyelsebar energi 
i samhället och de icke-tekniska aspekterna av integreringen studeras. 
Arbetsprogram för 1996 
Under 1996 kommer den huvudsakliga insatsen att gälla 
finansieringen av 18 projekt som kvarstår på listan över prioriterade utvalda projekt från 1995, 
förberedelserna inför lanseringen av den andra ansökningsomgången i september 1996, 
färdigställandet av en verksamhetsplan för förnyelsebar energi i tre delar. 
1) Finansiering av tilläggsprojekt från reservlistan. 
2) Lanseringen av ansökningsomgång för tilläggsförslag fokuserad på tre prioriterade 
områden. 
3) En decentraliserad informationskampanj i medlemsstaterna. 
Samordningen av gemenskapens och de nationella verksamheterna inom FoTU kommer att 
förstärkas genom en övning som samlar kommissionen och medlemsstaterna och som gäller två 
prioriterade teman: fotoelektrisk solenergi och ren kolteknik. 
Under 1996 kommer programmet att lansera en övning för bästa utnyttjande av 100 projekt under 
JOULE II. Resultaten från denna övning kommer att förbättra programledningen och utnyttjandet 
av resultaten från enskilda projekt. 
Avdelning F leder också arbetsgruppen "Morgondagens bil", som bildades i mars 1995 på initiativ 
av kommissionärerna Edith Cresson, Martin Bangemann och Neil Kinnock. 
Arbetsgruppens målsättning är att bidra till forskningsarbetet och den nödvändiga utvecklingen för 
att färdigställa ett konkurrenskraftig bil som är ren, säker, effektiv och intelligent. 
Arbetsgruppens mandat, som antogs den 1 juni 1995, fastställer två prioriteringar: 
Upprätta förteckning över den aktuella situationen i Europeiska unionen och identifiera 
pågående verksamheter. 
Definiera forskningsprioriteringarna och de tekniska målsättningarna samtidigt som en 
omgruppering av utvalda projekt inom det fjärde ramprogrammet föreslås. 
En verksamhetsplan har utarbetats utifrån mandatets målsättningar och den information som har 
erhållits vid samråd med representanter från offentliga organ och privata användare och 
biltillverkare. 
En av verksamheterna för arbetsgruppen är att bättre samordna helheten av det FoTU-arbete som 
kommissionen leder, men också inom de nationella och industriella forsknings-programmen. 
Programmet JOULE III bidrar på ett betydande sätt till arbetsgruppens FoTU-arbete. Innom området 
hybridbilar och elbilar har arbetet särskilt lett till förbättring av livslängden, såväl som till 
bestämningen av prestanda och egenskaper hos de tillgängliga batterierna som används vid driften. 
52 
12. SÄKERHET ^D KÄRNKLYVNING 
Verksamheten 1995 
Flertalet forskningskontrakt som hänför sig till säkerhet vid kärnklyvning under det tredje 
ramprogrammet har avslutats och resultaten har publicerats. Detta gäller framförallt följande 
områden: reaktorsäkerhet, handel med och upplagring av radioaktivt material, avställning av 
kärnkraftsinstallationer, TELEMAN och strålskydd. Vidare har konferenser anordnats för att 
presentera för den stora allmänheten de uppnådda resultaten på dessa områden. 
Det nya programmet inkluderar behovet av nyskapande och fastställandet av prioriteringar medan 
kontinuiteten bibehålls. Nya inriktningar har lagts till som förverkligandet av nya 
reaktorkonstruktioner och konsekvenser efter olyckor som Chernobyl. De forskningsämnen som 
berörs av detta sistnämnda tema är de som var med från början i programmet APAS-COSU, vilket 
har utökats till att omfatta andra radioaktivt kontaminerade platser. 
En ansökningsomgång lanserades i januari 1995 med två olika tidsfrister, den 20 mars 1995 och 
den 28 februari 1996. Vid den första inlämningsdagen hade 253 forskningsförslag sänts in, som 
omfattade 1.360 parter med i genomsnitt 5 till 6 parter per förslag. Utvärderingen ledde till ett urval 
på 109 förslag, bland vilka 102 projektförslag inom forskning och vidareutbildning samt 7 förslag 
till gemensamma verksamheter. I slutet på året hade tre fjärdedelar av kontrakten undertecknats. 
Resten av kontrakten kommer att undertecknas under första kvartalet 1996. 
I december 1995 offentliggjordes en ändring av ansökningsomgången till följd av resultaten från 
utvärderingen av förslagen från den första inlämningsdagen. Enligt denna ändring komnmer 
samtliga verksamheter med delat kostnadsansvar inom samtliga forskningsområden att vara öppna 
fram till sista inlämningsdag den 28 februari 1996, med undantag för området A "Utforskning av 
nyskapande koncept", som har täckts i sin helhet av erhållna och utvalda förslag vid den första 
ansökningsomgångens sista inlämningsdag. Vidare har en insats att koncentra arbetet på prioriterade 
områden gjorts på bekpstnad av forskningsområden som täcks av erhållna och utvalda projektförslag 
vid ansökningsomgångens sista inlämningsdag. 
Arbetsprogram for it?96 
Vid sista inlämningsdagen för den andra ansökningsomgången, den 28 februari 1996, hade 148 
förslag erhållits som omfattade 780 parter. Utvärderingen av dessa förslag förutses till mars och 
april och där urvalet görs under juli. Kontrakten kommer att vara färdiga att undertecknas innan 
slutet av året. 
Ansökningsomgången för förslag för gemensamma verksamheter förblir öppen till 1 november 
1997. 
Två större konferenser äger rum under första kvartalet 1996, den ena i Minsk kring konsekvenserna 
av den radiologiska olyckan i Chernobyl, och den andra i Luxemburg kring resultaten från 
programmet "Handel1 med och upplagring av radioaktivt material (1990-1994)". 
Arbetsgrupper på samma område kommer att bildas och samla flera forskningsprojekt, och träffar 
kommer att hållas under andra kvartalet för informationsutbyte kring uppnådda framsteg. 
53 
13. KONTROLLERAD TERMISK KÄRNFUSION 
Målsättning på lång sikt och programstrategi 
Målsättningen på lång sikt för programmet "Fusion" är "att gemensamt förverkliga reaktorprototyper 
som är säkra och respekterar miljön"26. Säkerhets- och miljöfrågor kommer att spela en central roll 
i förverkligandet av stora anläggningar som, efter JET (det Europeiska kärnfusionsprojektet), 
omfattas i den förutsedda strategin för en kommersiell reaktorprototyp: 
- En försöksreaktor ("Next Step") vars övergripande målsättning är att visa på den vetenskapliga 
och tekniska genomförbarheten av kärnfusion i fredlig användning. Den detaljerade 
projektverksamheten ("Engineering Design Activities", EDA) för en sådan anläggning "Next 
Step", en tokamakreaktor benämnd ITER (Internationell termonukleär försöksreaktor) leds inom 
ramen för fyrpartsavtalet som slöts mellan Euratom, Japan, Ryssland och USA. 
- En demonstrationsreaktor (DEMO) som kan producera betydande mängder elektricitet. 
Parallellt med verksamheterna kring "Next Step" förutser programbeslutet verksamheter beträffande 
förbättringen av konstruktionen och teknik på lång sikt. 
Villkor för genomförande av programmet 
Till skillnad från övriga FoU-program som har åtagits av Europeiska unionen så använder sig inte 
programmet av ansökningsomgångar och enligt programbeslutet planeras inte något arbetsprogram 
av kommissionen. Detta särdrag beror på programmets karaktär, som täcker samtliga 
företagsverksamheter i Europeiska unionen (samt Schweiz) inom området kontrollerad termisk 
kärnfusion genom magnetisk isolering, såväl som på programmets målsättning på lång sikt (över 
flera decennier), som innebär en kontinuitet i FoU-verksamheter under flera på varandra följande 
ramprogram. 
Projekten är föremål för forsknings- och utvecklingskontrakt med delat kostnadsansvar inom ramen 
för associationsavtal med medlemsstaterna (och Schweiz) eller organisationer i medlemsstaterna, 
det gemensamma projektet JET, överenskommelsen NET som omfattar Euratomsamarbetet i ITER-
EDA, och andra tidsbegränsade kontrakt, i synnerhet med organisationer i medlemsstaterna som inte 
är associerade. Det finansiella bidraget från gemenskapen till löpande utgifter för de associerade 
och under tidsbegränsade kontrakt är satt till en enhetlig nivå på ca. 25%. Efter samråd med 
CCPF27, kan kommissionen finansiera investeringskostnaderna för prioriterade projekt till en 
enhetlig nivå på ca. 45%, såväl som för vissa uppgifter (som endast kan utföras av industrin) till 
en nivå på 100%) maximalt. 
Rådsbeslut om ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram inom området kontrollerad termisk 
kärnfusion (EGT nr L 331, 21.12.1994) 
Den Konsultativa kommittén för programmet fusion 
54 
Verksamheten 1995 
Verksamhet för Next Step: 
FoU inom plasmafysik och plasmateknik, genom stöd till ITER-EDA, har fullföljts vid JET och de 
särskilda åtgärderna hos de associerade. Efter intensiva försök har JET ändrats under andra halvåret 
1995 för att kunna installera en ny typ av "divertor" i JET. Kommissionen har överlämnat till rådet 
ett förslag till beslut28 om förlängning av JET fram till slutet av 1999 (antaga av rådet den 7 maj 
1996)29, vars syfte är att lämna kompletterande data som kan tillämpas på ITER, framförallt på 
ITER-EDA, innan den går in i slutfasen av driften i D-T. I juli formaliserades samarbetet mellan 
kommissionen och Canada på området fusion, särskilt vad gäller Canadas medverkan till Euratoms 
bidrag till ITER30. Interimsrapporten över det detaljerade projektet ITER har tillställdes de fyra 
parterna i ITER i juli för utvärdering: ministerrådet (forskning) godkände generellt i oktober de 
samstämmiga yttrandena från CCPF och CST31 och som anser att företagsverksamheterna är på god 
väg att slutföra det detaljerade projektet ITER. Interimsrapporten antogs i december av ITER-rådet 
som anser att en Next Step liknande ITER är ett nödvändigt steg mot kärnfusionenergi. I strävan 
att öka konkurrenskraften i unionen när ITER byggdes och för att bibehålla möjligheten att gå 
vidare med ett europeiskt Next Step utifall samarbetet kring ITER blir för svårt att fullfölja, 
lanserade kommissionen i december en ny kvalificeringsomgång av företag och/eller grupperingar 
av europeiska företag med tanke på deras medverkan i 15 särskilda "teknologier" för Next Step (och 
särskilt ITER-EDA). 
Förbättring av koncept: 
Hos de associerade har utnyttjandet av särskilda maskiner bidragit till att förbättra de fysiska och 
tekniska kunskaperna, som behövs för Next Step. Forskning kring förbättringar av koncepten, som 
baseras på tokamakreaktorer och angränsande konfigurationer, fullföljs för att på längre sikt 
möjliggöra fastställandet av DEMO. Denna forskning bidrar också till att slutföra det detaljerade 
projektet Next Step och att förbereda dess drift. Nya diagnostikmetoder för plasma har utvecklats 
med stöd av dessa studier. Moderniseringen av befintliga tokamakreaktorer (ASDEX-Upgrade i 
Tyskland och TORE-SUPRA i Frankrike) har initierats. Projektet kring en stellaratör (Wendelstein 
7-X i Tyskland) har blivit kvalificerat för att motta en prioriterad finansiering av gemenskapen. I 
synergi med försöksverksamheter har verksamheter inom teoretisk fysik fokuserats på tolkningen 
av försöksresultaten, modellering av termonukleär plasma och utvecklingen av nyskapande 
konstruktioner. Förhandlingar har förts med Irland, Österrike och Finland för att lägga in 
fusionsverksamheten i dessa länder inom ramen för ett associationsavtal. Ett avtal undertecknades 
i mars med "the Technology Development Centre of Finland" (TEKES, som nu är medlem i det 
gemensamma företaget JET). Sverige har redan varit associerade sedan 1976. Förhandlingarna med 
Irland och Österrike är på god väg. 
Teknik på lång sikt: 
Teknikinsatserna på lång sikt har förstärkts i de associerade laboratorierna och i industrin och har 
koncentrerats på ett begränsat antal alternativ för komponenterna i reaktorn. I synnerhet har valet 
28 KOM(95) 234 slutlig 
29 EGT nr L 177, 14.05.1996, s. 9. 
30 EGT nr C 211, 6.9.1995 
31 Den vetenskapliga och tekniska kommittén 
55 
av material inriktats på endast två alternativ, martinstål och på tritiumbeläggningen. Euratom har 
deltagit inom ramen för en IEA32-konvention för genomförande i en konceptuell studie av en 
neutronkälla som baseras på accelerationen av deutroner. Slutligen har utvärderingen av aspekter 
på säkerheten och miljön av kärnfusionenergi lett till omarbetandet av en rapport (SEAFP)33 som 
upprättades på begäran av rådet34 och Europaparlamentet. Denna ingående analys bekräftar 
fördelarna med fusionsenergi vad gäller säkerhet och miljö. 
Arbetsprogram för 199$ 
I laboratorierna kommer förbättringar av särskilda befintliga åtgärder att studeras. Konstruktionen 
av stellaratören Wendelstein 7-X (innan den byggs i Greifswald, Tyskland) kommer att påbörjas 
såväl som konstruktionen av en tokamakreaktor (MAST i Culham, Storbritannien). Dessa projekt 
har nyligen godkänts för prioriterad finansiering av gemenskapen. Till följd av beslutet att förlänga 
JET fram till slutet av 1999, kommer provningar av "divertor" för ITER att utföras i JET. Mot 
slutet av året förutses testförsök med plasmafusion D-T. 
På tekniksidan kommer man att utföra en utvärdering av användningen av martinstål som material 
för strukturen, i synnerhet för konstruktionen av tritiumbelagda moduler som är tillämpliga i DEMO 
innan de provas i ITER. Vad gäller neutronkällan kommer en rapport kring konceptutvärderingar 
att tas fram under året. Slutligen kommer vissa antaganden för säkerheten, miljön och ekonomin 
hos fusionsreaktorn att undersökas i mer detalj. 
Beträffande undersökningen av frågor kring platsvalet för byggandet av ITER, tillståndsgivningen 
och bidraget från värdparten, kommer kommissionen att studera olika tekniska och ekonomiska 
hypoteser i syfte att underlätta presentationen av eventuella kandidaturer för en ITER-plats i Europa. 
Slutligen, i enlighet med programbeslutet kommer kommissionen att utföra en oberoende och 
genomgripande utvärdering av fusionsprogrammet, särskilt vad gäller förvaltningen och 
genomförandet av programmet, framtidsutsikterna för fusionsenergin (jämfört med andra 
energikällor) och de strategiska valen beträffande Next Step, internationellt samarbete (särskilt 
ITER), olika delar av programmet, industrins roll samt andra fusionsmöjligheter. Denna utvärdering 
bör lämna nödvändiga fakta för att kunna bestämma målsättningarna för kontrollerad termisk 
kärnfusion i nästa ramprogram för Euratom. 
TRANSPORT 
Verksamheten 1995 
Den första ansökningsomgången inom transportprogrammet hade den 15 mars som sista 
ansökningsdag. 333 förslag med ansökan om 489,6 miljoner ecu i stöd lämnades in. 109 förslag 
(plus två ansökningar om utforskningsanslag för små och medelstora företag) godkändes för stöd. 
Gemenskapens bidrag uppgick till 117,18 miljoner ecu. Följande uppställning visar fördelningen 
över programområden: 
OECD:s (Paris) International Energy Agency 
"Safety and Environmental Assessment of Fusion Power" 
EGTnrL 115,6.5.1994 
56 
Område Antai iämnade förslag Förslag som beviljats stöd Gemenskapens bidrag (miljoner 
ecu) 
Strategi 81 28 17,315 
Järnväg 18 9 27,950 
Integrerade transportkedjor 18 3 5,000 
Luftfart 45 20 20,250 
Tätortstrafik 66 15 12,700 
Sjöfart 71 21 21,960 
Vägtrafik 32 13 11,920 
Utforskningsanslag för SMF 2 2 0,086 
Fördelningen av bidragsansökningar motsvarar ungefärligen den procentsats som fastställs i 
rådsbeslutet för varje område. En andra ansökningsomgång utlystes den 15 december (med sista 
ansökningsdag den 15 mars 1996). 
Nedan följer några exempel på forskning som finansieras till följd av den första 
ansökningsomgången: 
Utveckling av det europeiska styrningssystemet för järnvägstrafik (European Rail Traffic 
Management System, ERTMS) 
Järnvägstrafiken kännetecknas idag av förseningar och hinder vid nationsgränserna. En av 
huvudorsakterna är de olika nationella signal- och trafikstyrningssystemen vilka ofta inte är 
kompatibla. Det finns till exempel tretton olika loksignalsystem i Europa. Den forskning som för 
närvarande sker inom FoTU-programmet för transport utvecklar ett nytt gemensamt styrningssystem 
för järnvägstrafik - European Rail Traffic Management System (ERTMS). Systemet går ut på att 
se till att alla signal- och trafikstyrningssystem i Europa blir kompatibla med tiden och att de 
europeiska järnvägssystemen kan kopplas samman. Förseningar på grund av icke-kompatibla system 
kommer därmed att försvinna. Att förseningarna blir färre och kostnaderna därmed lägre kommer 
att bidra till att järnvägstransport blir mer attraktivt, särskilt internationell transport, och bidra till 
att öka konkurrenskraften hos järnvägstransport på en öppen transportmarknad. 
Ökad sjösäkerhet 
Flygplan har länge varit utrustade med en black box som gör det möjligt att efter en olycka snabbt 
analysera olycksorsakerna och vidta åtgärder för att förhindra upprepning. Forskningen på detta 
området syftar till att med hjälp av samma teknologi utveckla ett liknande instrument för 
sjöfartsektorn för att öka sjösäkerheten. Forskningen omfattar inte bara ett antal grundläggande 
tekniska specifikationer som naturligtvis skiljer sig markant från vanliga svarta lådor i flygplan, 
utan även en analys av nödvändiga rättsliga och institutionella ramar för genomförandet. Man 
strävar efter kostnadseffektivietet och överensstämmelse med internationella bestämmelser. 
Forskningsresultaten kommer att ha stor betydelse för att undvika katastrofer liknande dem vi 
nyligen har upplevt och de kommer att göra det möjligt att ytterligare förbättra sjösäkerheten. 
Strategisk forskning 
Den strategiska forskningen på transportområdet ger svar på nyckelfrågor som hur policy (t.ex. 
prissättning) påverkar rörligheten och val av transportsätt, och vilken effekt det transeuropeiska 
57 
transportnäten kommer att ha på Europa, både vad gäller transport, miljö och allmän livskvalitet 
för medborgaren. De scenarier som utvecklas tar hänsyn till tillämpninga av framtida teknologi på 
transportsystemen, förändringar i rese- och distributionsmönster på grund av förändringar i 
samhället och industrin, och effekten av framtida utvidgning av Europeiska unionen på dess 
transportnät. Utvecklingen av metodologi kommer att leda till en europeisk databas och tack vare 
informationssystem kommer man att för första gången kunna få en strategisk överblick som 
omfattar hela det europeiska transportsystemet. Alla dessa hjälpmedel har ett gemensamt mål -
bättre kunskap om det europeiska transportsystemet så att beslut om transport kan fattas med bättre 
underlag om med full insikt i dess effekter. 
I december 1995 lade de tre oberonde experterna som utgör GD VII:s övervakningspanel fram sin 
första rapport om transportprogrammet, vilken omfattar perioden januari-december 1995. De 
koncentrerar sig huvudsakligen på att utvärdera hur programmen har genomförts och förvaltats. 
Deras allmänna intryck var att "programmet allmänt sätt utförs väl; det sköts av mycket 
professionell och engagerad personal, med integritet och en växande medvetenhet om behovet av 
visioner, men som inte kan ta de ledningsinitiativ som de konstaterar som nödvändiga eftersom de 
har för låg tjänstegrad." Panelen gav åtta rekommendationer vad gäller programmens framtida 
struktur, förfaranden för bedömning och val av projekt, tjänstgrader och mer flexibilitet i 
bidragssystemen. 
Projektgrupperna (Task Force) "Intermodal transport" och "Framtidens tåg och järnvägssystem" 
bildades under Kinnocks ordförandeskap. Grupperna utförde brett samråd med transportanvändare, 
operatörer, leverantörer och fackföreningar. Direktiv och riktlinjer för handlingsplanen för båda 
grupperna stöddes på högnivåmöten med representatner från olika intressen, med Kinnock som 
ordförande. Två broschyrer med information om projektgrupperna publicerades i november. 
Följande områden identifierades som viktiga: 
Framtidens tåg och järnvägssystem 
- Modulsnabbtåg. 
- Framtidens tätortsjärnvägsnät. 
- Europaomfattande system för trafikstyrning och integrerad logistik passagerare/gods. 
- "Virtual factory" - ett nät för samarbete för produktion av järnvägsfordon och montering. 
- "Train cargo-liner" - ett bidrag till de integrerade godstransportkedjorna. 
- Tillhörande åtgärder 
Transportintermodalitet 
- Intermodal godsterminal 2000+ 
- Intermodal godsnät 2000+ 
- Transportstad 2000+ 
- Intermodal resenär 2000+ 
- Passagerarutbyte 2000+ 
- Forskning och stödaktiviteter. 
Arbetsprogram för 199$ 
58 
De förslag som godkändes i den första ansökningsomgången kommer att påbörjas, och i stort 
förväntas inga resultat före 1997. 
En informationsdag som hölls den 30 januari om den andra ansökningsomgången besöktes av 600 
forskare. Inlämnade förslag efter den andra ansökningsomgången för vilken gemenskapens bidrag 
förutses vara ca. 48 miljoner ecu, kommer att utvärderas och vara föremål för godkännande av 
transportforskningskommittén. Kontraktsförhandlingar för framgångsrika förslag beräknas ha 
slutförts innan årets slut. En tredje ansökningsomgången kommer att lanseras i december. 
Arbetet inom forsknings- och industriarbetsgrupperna, som har sammanförts under ett prioriterat 
tema kallat "Intermodal transport och interoperabilitet", kommer att föras framåt så långt det är 
möjligt genom tilläggsanslag inom det fjärde ramprogrammet. 
MÅLINRIKTAD EKONOMISK FORSKNING 
Verksamheten 1995 
1. Programmet "Målinriktad socioekonomisk forskning", som lanserades i december 1994, har för 
första gången introducerat uttryckligen en socioekonomisk dimension i ramprogrammet. 
Programmet syftar till att utveckla nya kunskapstekniker som kommer att bidra till att i 
framtiden belysa beslutsfattande på lokal, nationell och gemenskapsnivå enligt följande tre 
inriktningar: 
Del I Utvärderingen av vägval inom vetenskaplig och teknisk verksamhet. 
Del II Forskning inom utbildning och vidareutbildning. 
Del III Forskning kring social integration och utslagning i Europa. 
Till följd av den första ansökningsomgången i mars 1995 har 548 förslag erhållits bland vilka 
38 har valts ut till ett belopp på ca. 20 miljoner ecu, varav ca. 12 miljoner ecu har betalats ut 
under 1995. Dessa förslag kommer att behandla problemställningar under de närmaste två till 
tre åren som 
- forsknings- och innovationssystem i Europa, teknik och sysselsättning (inkluderande 
kunskapsintensiva tjänster), metoder för att förstå, leda och utvärdera vetenskaplig och teknisk 
verksamhet, omstrukturering av vetenskap och teknik och samarbete med tredje länder (del 
I), 
- bästa formerna och erfarenheterna från förskoleutbildning, nyskapande inom lärlingskap och nya 
teknologiers roll, utvärdering av den institutionella effektiviteten hos universitet, utbildning och 
vidareutbildning för skapande av sysselsättning (del II), 
- beskrivning och analys av fall av social utslagning och de bästa tillgängliga metoderna för att 
lösa dem (del III). 
Kontraktsförhandlingarna kommer att avslutas under 1996 och de första resultaten från dessa 
arbeten förväntas i slutet av 1996. 
För att slutföra verksamheten under den första delen, startades nätverket ET AN (éet Europeiska 
nätverket för teknisk utvärdering) i november 1995 vilken därmed går in i en inledande fas. 
59 
För att garantera informationsutbytet, såväl som sammanhang och komplement mellan 
verksamheter inom programmet "Målinriktad socioekonomisk forskning" och socioekonomisk 
verksamhet inom andra särskilda program i ramprogrammet, har en grupp mellan avdelningarna 
inrättats i februari. Till följd av en preliminär analys håller en rapport på att utarbetas med en 
sammanställning över socioekonomisk verksamhet inom det fjärde ramprogrammet. 
Ett nära samarbete har särskilt skapats inom kommissionen med verksamheterna i del I och 
Institutet för vetenskapliga och tekniska prognoser i Sevilla (IPTS), GD XIII-D (FoTU-
verksamhet: Spridning och bästa utnyttjande av resultat från FoTU-verksamheten, överföring av 
tekniskt kunnande) och EUROSTAT, vilka deltar regelbundet vid träffar i nätverket ET AN. GD 
XXII (Utbildning, vidareutbildning och ungdom) har en nära kontakt med verksamheterna i del 
II. Vissa verksamheter i del II fullföljs inom ramen för arbetsgruppen "Multimediaprogram för 
utbildning" (en arbetsgrupp har påbörjat arbetet). Slutligen är GD V (Sysselsättning, 
industrirelationer och sociala frågor) mycket nära knutet till verksamheterna i del III beträffande 
aspekter kring social utslagning och med andra delar kring sysselsättningsfrågor. Ett 
samarbetsprotokoll mellan GD V och GD XII-H är under övervägande. 
Några upplevda svårigheter 
Utarbetandet av programmet har fortsatt utan några särskilda problem. Den låga procentandelen av 
godkända förslag efter första ansökningsomgången (38 godkända förslag av 548 erhållna totalt) gör 
det dock nödvändigt med en bättre målinriktning för den andra ansökningsomgången som är 
förutsedd under 1996. Medverkan från industrin är marginell men den beror på den särskilda 
karaktären på de teman som programmet behandlar. Medverkan från användare som redan idag 
förutses i många projekt bör dock öka i framtiden. 
Arbetsprogram för 1996 
Det livliga intresset för den första ansökningsomgången har genererat ett stort antal förslag i 
förhållande till de tillgängliga medlen. För att bättre koncentrera de begränsade medlen på de 
viktiga inriktningar som inte täcktes in av denna första ansökningsomgång, kommer den andra 
ansökningsomgången som planeras till sommaren 1996 att särskilt rikta in sig på följande teman: 
Del I - Insatser inom innovation, sysselsättning och tillväxt. 
- Den nya vetenskapliga och tekniska utvecklingen och livskvaliteten och organisation av 
samhället. 
Del II - Utbildning och vidareutbildning, arbetsmarknad och arbetslöshet (livslångt lärande). 
- Utbildning och vidareutbildning och framträdandet av informationssamhället. 
- Tillgång till utbildning och vidareutbildning för mindre gynnade grupper. 
Del III - Orsaker till social utslagning och särskilt arbetslöshet. 
- Utvärdering av konsekvenser från socialt integrerad politik. 
- Horisontella verksamheter och forskningsinfrastrukturer. 
Forskningsarbetet kring vissa av dessa teman bör sättas i rätt perspektiv för att belysa problematiken 
bakom sysselsättningen, samhället och kunskapen ur olika synvinklar. 
60 
För att konsolidera det pågående forskningsarbetet har de nätverk, som organiseras kring projekt 
i synnerhet i Del I, mobiliserats detta år för att svara på frågor som är knutna till gemenskapens 
och nationella verksamheter, som: 
(i) Vilka lärdomar kan dras från olika nyskapande metoders angreppssätt? 
(ii) Hur skall man fortsätta mot en vetenskaplig och teknisk verksamhet som baseras på 
"efterfrågan"? 
(iii) Vilket kan bidraget vara från olika nationella tekniska prognosövningar på den vetenskapliga 
och tekniska verksamheten i Europeiska unionen? 
Sammanställningar kommer att förberedas när de verksamheter, som kan bidra till förberedelserna 
av det femte ramprogrammet, avslutas. Andra ämnen studeras och skulle kunna behandlas under 
1996, som spridning och användning av teknik, lärdomar att dra från olika forskningserfarenheter 
genom liknande målsättningar (målinriktad forskning) i arbetsgruppernas tillvägagångssätt. 
ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET 
INTERNATIONELLT FoTU-SAMARBETE 
Verksamheten 1995 
Det internationella samarbetet visar sig mer och mer utgöra en väsentlig del av Europeiska unionens 
verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU). Det är i detta 
sammanhang som det fjärde ramprogrammet (1994-1998) har nyskapat med inrättandet av ett 
särskilt FoTU-program "Samarbete med tredje länder och internationella organisationer" (INCO). 
Detta program, där 1995 var dess första tillämpningsår, integreras hädanefter i en logisk ram 
samarbetsverksamheterna inom forskning ända tills dess att de bryts upp (COST, EUREKA, CÖE, 
COPERNICUS, ISC, STD). 
Den ökande betydelsen som ges åt det internationella vetenskapliga samarbetet beror på flera 
faktorer: framträdandet av nya forskningspoler spridda över hela världen, uppträdande av 
gemensamma problem i världen (hälsa, miljö, ...), forskningens ökade kostnader (för energi, 
rymden, ...), viljan att komma in på nya marknader genom samarbete mot bakgrund av en 
liberalisering av världshandeln (WTO, NAFTA, MERCOSUR...), utvecklingen av 
informationssamhället ... 
Dessutom har Europa mycket att vinna på ett vetenskapligt och tekniskt samarbete med parter i 
tredje länder, exempelvis identifiering av framtidsteman, tillgång till informationskällor, kunnande, 
utrustningar och marknader, förbättring av den ekonomiska konkurrenskraften. 
Baserat på de grundläggande principerna kring "ömsesidigt samarbete" och "närhet" är programmet 
INCO strukturerat på ett sätt som reflekterar de olika målsättningarna för samarbetet mellan 
parterna som grupperas i fyra målområden: de övriga formerna för europeiskt vetenskapligt och 
tekniskt samarbete (COST, EUREKA, internationella organisationer, ...), Central- och Östeuropa 
samt Oberoende staters samvälde (CÖE, OSS), industrialiserade tredje länder utanför Europa och 
utvecklingsländer (PED). 
61 
1995 såg en tillfredsställande start av programmet INCO genom genomförandet av olika aktiviteter 
som omfattar dialog, gemensamma verksamheter, verksamheter med delat kostnadsansvar, 
kompletterande åtgärder och stöd (studier, konferenser,...) såväl som i vissa fall stöd för medverkan 
från tredje länder i andra särskilda program i fjärde ramprogrammet (CÖE, OSS, PED). 
Vad gäller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet har Island och Norge, EES-medlemmar sedan 
1 januari 1994, och Lichtenstein, medlem sedan 1 maj 1995, varit nära anslutna till de särskilda 
programmen i det fjärde ramprogrammet. 
Företagsverksamheten har utvecklat tjänster i synnerhet på följande huvudsakliga områden: 
Förstärka de vetenskapliga och tekniska baserna i Europeiska unionen och höja "mervärdet" 
av den europeiska forskningsinsatsen sett från ett ömsesidigt intresseperspektiv: 
I den andan utmärktes 1995 av en aktiv politik kring samarbetsavtal med avsikt att utveckla 
samarbetet med olika parter: Schweiz, Canada, USA, Sydafrika, Israel, ... Vissa av dessa avtal har 
redan undertecknats. På så sätt har exempelvis avtal ingåtts mellan Europeiska gemenskan och 
Canada och samarbetsavtal inom FoU avseende kontroll av nukleär säkerhet har undertecknats med 
USA. Vad beträffar avtalet med Israel så syftar det till att ansluta landet till samtliga icke-nukleära 
särskilda program inom det fjärde ramprogrammet. 
Utöver dessa initativ så har flertalet samarbeten inletts: Arbetsgruppen EG/USA kring forskning 
inom bioteknik, besök i Tokyo av Edith Cresson, som resulterade i en intensifiering av den 
industriella och seismiska forskningen och en ökning av antalet forskningsstipendier för att sända 
europeiska forskare och ingenjörer till Japan, medverkan vid det åttonde mötet i Carnegie-gruppen 
som samlar forskningsministrarna från de sju främst industrialiserade länderna och kommissionen. 
Parallellt har samordningen på europeisk nivå, som finansieras på nationell nivå, fullföljts. 19 nya 
verksamheter inom COST har startats, vilket ger 123 pågående verksamheter totalt som täcker 17 
forskningsområden. På samma sätt har samarbetet gått framåt på ett pragmatiskt sätt mellan 
gemenskapen och det paneuropeiska initiativet EUREKA. De nära etablerade banden mellan 
gemenskapens program MAST (Havsforskning och marin teknik) och IMT (Industri- och 
materialteknik) och vart och ett av verksamheterna EUREKA, EUROMAR och FAMOS-
FACTORY, utgör exempel på effektiv samordning. För vissa projekt är kommissionen och i 
synnerhet GFC förgrundsgestalten. Dessutom har gemenskapens band förstärkts med olika 
europeiska forskningsorganisationer (exvis. Europeiska atomforskningscentret CERN, Europeiska 
rymdorganisationen, ESA). En administrativ överenskommelse har ingåtts mellan kommissionen 
och Europeiska molekylärbiologiska laboratoriet (EMBL). 
Bidra till lösningen av regionala problem i CÖE/OSS parallellt med förberedelser för 
anslutning av de associerade länderna i Central- och Östeuropa: 
Under denna rubrik har, vid sidan av ministerrådets (forskning) möte den 9 juni 1995, för första 
gången organiserats ett informellt möte mellan forskningsministrarna i EU och CÖE och de 
associerade baltiska staterna. Detta första möte under rubriken "strukturerad dialog" har tillåtit 
fastställandet av teman av prioriterat intresse för dessa länder (miljö, hälsa, energi, bioteknik, ...). 
Baserat på detta och efter en aktiv informationskampanj i de berörda länderna har en 
förslagsomgång lanserats och 2.000 erhållna förslag är nu under utvärdering. Medverkan i andra 
62 
program under det fjärde ramprogrammet har för övrigt kunnat finansieras under 1995, även om 
deras antal har varit begränsat av en liten tillgänglig budget. Medan ett meddelande presenterades 
inför rådet om framtidsutsikterna för FoTU-samarbetet med OSS, bekräftade rådet att gemenskapens 
medverkan i den Internationella organisationen för främjande av samarbete med forskare från de 
nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen (INTAS), kommer att fullföljas till det fjärde 
ramprogrammets slut. I slutet av 1995 stödde INTAS finansiellt ca. 1.000 gemensamma 
forskningsprojekt till ett värde av totalt 46 miljoner ecu, som täckte de exakta naturvetenskaperna 
såväl som de ekonomiska vetenskaperna och humanvetenskaperna. Det Internationella centret för 
forskning och teknik (ISTC) har fullföljt sin verksamhet att omskola militära forskare från f.d. 
Sovjetunionen till civila yrken (11.000 forskare och ingenjörer har totalt involverats sedan 1994, 
varav 3.000 utgör del av den hårda kärnan av forskare kring upprustning). Att också notera är mötet 
i ett EU/CÖE-forum på temat Informationssamhället, vars fortsättning kommer att tryggas under 
kommande år. 
Stödja genom forskningssamarbete EU:s politik för utvecklingsstöd: 
De tre huvudsakliga områdena inom vilket detta samarbete sker {hälsa, jordbruk, hantering av 
naturresurser) syftar till att svara upp mot väsentliga behov i dessa länder. Under 1995 pågick 
fortfarande ca. 800 kontrakt från tidigare initiativ - Vetenskap och teknik för utvecklingsländer 
(STD3), det Internationella vetenskapliga samarbetet (ISC) och forskningsinitiativet som syftar till 
att främja samarbete mellan gemenskapen och medelhavsländerna, AVICENNE. Till följd av en ny 
ansökningsomgång under 1NCO-DC som lanserades i mars 1995 inom ramen för det fjärde 
ramprogrammet, har mer än ett tjugotal forskningsprojekt med över 150 parter valts ut bland 77 
kvalificerade förslag med ett bidrag på 12 miljoner ecu under 1995 års budget. De två huvudsakliga 
teman som behandlats är djurhälsa och, vad gäller folkhälsa, vacciner. 821 kvalificerade 
tilläggsförslag har erhållits efter den andra ansökningsomgången (vilka inriktas i synnerhet på 
jordbruket/agroindustrin, hanteringen av naturresurser, hälsan och informations- och 
kommunikationsteknik ...). 
Under verksamheter som har pågått 1995 kan också nämnas ett dokument från kommissionens 
avdelningar kring det europeiska initiativet inom agronomisk forskning för utvecklingen, som 
ligger till grund för ett meddelande på ämnet. Vidare har 22 seminarier anordnats på de mest skilda 
teman (tropisk medicin, fiskeri, bioteknik, ...) för att sprida 
forskningsresultaten eller fastställa prioriteringar för den framtida verksamheten (till exempel 
seminariet i Sofia-Antipolis i mars 1995 kring "Forskningens Europa och Medelhavet", som bidrog 
till förberelserna av Euromedelhavskonferensen i Barcelona i november 1995). 
Starta en samlad reflektion kring det internationella samarbetet inom FoTU: 
Ett meddelande som har en allmän bäring på "Framtidsutsikter för det internationella samarbetet 
inom FoTU" presenterades för rådet. Detta meddelande förutser i synnerhet en förstärkning av den 
yttre dimensionen av FoTU-politiken i EU organiserade kring olika angreppssätt (bilaterala, 
multilaterala, regionala, globala). Tonvikten är exempelvis lagd på nödvändigheten av att öka 
medverkan från industrin inom verksamheter inom internationella forskningssamarbeten och på 
intresset att mobilisera andra gemenskapsfonder (PHARE, TACIS, MED A, Lomékonventionen,...) 
till förmån för stöd till forskning som hänför sig till CÖE, tredje länder i Medelhavsområdet, OSS 
och PED. Reflektionen kommer att fortsätta om denna viktiga text för framtiden, som är föremål 
för en rådsresolution av den 25 mars 1996. 
63 
Arbetsprogram for 199$ 
De stora inriktningarna på verksamheten under 1996 utgörs främst av: 
Fullfölja genomförandet av det särskilda programmet "Internationellt samarbete" medan 
erfarenheter tas om hand: 
Detta visar sig till exempel i uppföljningen av pågående kontrakt, genom hanteringen av olika nya 
ansökningsomgångar som gäller PED, CÖE/OSS eller berör stipendier i Japan och Korea. I övrigt 
kommer bland annat samordningen av nationella verksamheter inom ramen för COST eller 
fortsättningen av avtalat stöd till OSS via INTAS och CIST att garanteras. 
Utöka området för internationellt samarbete av intresse på lång sikt som väl omfattas av 
europeisk FoTU: 
Och detta genom genomförandet av gällande bilaterala avtal och förhandling av nya vetenskapliga 
och tekniska samarbetsavtal (exvis. EU/Schweiz, EU/USA, EU/Sydafrika), genom förberedelser av 
tre nya meddelanden kring FoTU-samarbetet med de associerade länderna i Central- och Östeuropa, 
utvecklingsländerna och medelhavsländerna, genom medverkan i olika demonstrationer, som 
ministerkonferens EUREKA, andra vetenskapliga och tekniska forumet EU/Japan, möte i Forum 
för megavetenskap och i Carnegiegruppen ... 
Optimera kostnad-nyttoförhållandet för det särskilda programmet "Internationellt 
samarbete": 
Genom bland annat en ökad samordning för programhanteringen, i synnerhet via arbetsgrupperna 
som är en möjlighet att också utveckla det internationella samarbetet inom de områden som de 
täcker. Genom ett förstärkt samarbete mellan de olika generaldirektorqten som sköter de 
kompletterande verksamheterna (PHARE, TACIS, MED A, Lomé konventionen ...) och i samverkan 
med de utrikespolitiska och forskningspolitiska dimensionerna i EU:s medlemsstater, som tas upp 
på nya toppmöten mellan EU/Medelhavsländerna, EU-USA och EU-Asien. 
Förstärka samordningen mellan verksamheter i Europeiska unionen och medlemsstaterna 
inom området FoTU-samarbete med tredje länder: 
Det kommer i synnerhet att vara föremål för en studie som för närvarande utarbetas och som kallas 
INCOPOL. 
64 
TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET 
SPRIDNING OCH BÄSTA UTNYTTJANDE AV RESULTAT 
Verksamheten 1995 
Det särskilda programmet som överensstämmer med det tredje verksamhetsområdet (programmet 
"Innovation") antogs av rådet den 15 december 199435. 
På grund av beskaffenheten i verksamheterna och dess horisontella karaktär är programmet centralt 
för problemen med konkurrenskraft och bidrar direkt till målsättningarna i ramprogrammet som de 
har beskrivits i artikel 13 Of i fördraget: 
Under 1995 startade genomförandet av de flesta verksamheterna som omnämns i arbetsprogrammet 
som antogs i början av året. Bland de mest betydande finns nätverket av centra för spridning av 
innovation (innovation relay centres) och gemenskapens informationstjänst för FoTU (CORDIS). 
Uppgifterna för dessa centra har breddats vad gäller pilotprogrammet som lanserades under VALUE 
och har ändrat inriktning till ett efterfrågestyrt tillvägagångssätt som tar hänsyn till industrins behov 
för att inkludera och betona utnyttjande, överföring av tekniskt kunnande och nyskapande utöver 
tillhandahållandet av information kring gemenskapens FoTU. 
Under denna nya uppgift kommer centra för spridning av innovation att bli "poler" i en region som 
kommer att tillhandahålla den nödvändiga expertisen för att stödja utnyttjandet, överföring av 
tekniskt kunnande och nyskapande verksamhet hos de små och medelstora företagen i denna region. 
Som resultat av ansökningsomgång36 (sista inlämningsdag den 15 mars 1995) har nätverket av 
centra för spridning förstärkts betydligt och bestod i slutet av 1995 av 52 sådana centra jämfört med 
32 i slutet av det tredje ramprogrammet vilket kräver ett sammanlagt anslag för 1995 på ca. 23 
miljoner ecu. 
Vad gäller CORDIS offentliggjordes en offertförfrågan37 för kontinuerlig drift och vidare utveckling 
av det system som redan hade lanserats i mitten av 1995 under det tredje ramprogrammet. 
Systemet kommer att vidareutvecklas som ett resultat av detta under de närmaste tre åren med 
förbättringar av den allmänna kvaliteten och databasernas användargränssnitt, användande av nya 
informationskanaler och inkluderande av inkörsportar till andra europeiska informationskällor inom 
FoTU. 
I slutet av 1995 fanns följaktligen de två huvudsakliga delarna i den europeiska infrastrukturen på 
plats för spridning och bästa utnyttjande och var redo att bidra till den fortsatta användningen i 
industrin av gemenskapens såväl som de nationella resultaten från FoTU, särskilt i de små och 
medelstora företagen. 
Utöver ovanstående har ett antal andra verksamheter lanserats under 1995 som omfattade de små 
och medelstora företagen. Ett exempel är överföring av tekniskt kunnande och validering av projekt. 
Dessa projekt syftar till att överföra modern teknik som används i en sektor eller region av 
35 EGT nr L 361, 31.12.1994, s. 101. 
36 EGT nr C 12, 17.1.1995, s. 9. 
37 EGT nr C 136, 3.6.1995, s. 23. 
65 
gemenskapen till företag i en annan sektor eller region där de inte används, respektive att bekräfta 
den nyskapande potentialen i resultat från FoTU, i synnerhet inom andra verksamhetsområden än 
de i vilka de ursprungligen erhölls. En ansökningsomgång för båda typerna av projekt 
offentliggjordes den 15 mars 1995, som resulterade i ett urval av 100 sådana projekt, av vilka 60 
samordnas av små och medelstora företag, och som omfattar totalt ca. 300 små och medelstora 
företag. Dessa 100 projekt kommer också att användas som försöksverksamhet för att testa 
överföring av tekniskt kunnande över gränserna och mekanismer för att bekräfta resultaten. 
Projekten består av en mindre definieringsfas och, om de godkänns, en viktig genomförandefas. 
Anslagen 1995 berör bara definieringsfasen i dessa 100 projekt och uppgår till ca. 7 miljoner ecu. 
Ett annat exempel är revideringarna av regionala infrastrukturer för att främja nyskapande och 
överföring av tekniskt kunnande. Målsättningen bakom sådana revideringar iär att om möjligt 
förbättra funktionen av dessa infrastrukturer, i synnerhet att trimma in dem mer mot de små och 
medelstora företagens behov i sin region. För närvarande utför ca. 65 projekt, utvalda efter 
ansökningsomgångarna, sådana revideringar. De stöds gemensamt av programmet Innovation och 
regionalpolitiken - under artikel 10 i ERUF. 
Till följd av rådets och parlamentets begäran om en nära samordning av verksamheterna kring 
spridningen och det bästa utnyttjandet i de särskilda programmen38 inom det första 
verksamhetsområdet och de som utförs inom det tredje verksamhetsområdet, skapades en mekanism 
för samordning och planering mellan programmen under 1995 vilken börjar ge påtagliga resultat. 
Ett exempel är den gemensamma utvecklingen och provningen av en prototyp för interaktiv 
multimediapresentation av gemenskapens resultat från FoTU som så småningoin kommer att stödjas 
av CORDIS. Detta verktyg kommer att förbättra spridningen och det bästa utnyttjandet av 
gemenskapens resultat från FoTU bortom de företag och vetenskapsvärlden som har varit direkt 
inblandade i forskningsarbetet som ledde fram till resultaten. 
Ett annat exempel gäller utnyttjande av gemenskapens resultat från FoTU av tredje part. 
Uppmärksamhet kommer att koncentreras på de FoTU-projekt som uppnår resultat som kan 
utnyttjas men där av olika skäl parterna i konsortiet inte själva kan utnyttja resultaten eller 
uteslutande för sig själva. 
Programmet Innovation spelar också en central roll i framtagningen av grönboken om innovation, 
som antogs av kommissionen i december 1994. Målsättningen är att identifiera faktorerna som 
sporrar eller hindrar nyskapande i gemenskapen och föreslå på alla beslutsnivåer - regionalt, 
nationellt och på gemenskapsnivå - konkret verksamhet på kort och medellång sikt som kommer 
att stärka den nyskapande förmågan i Europeiska unionen. Grönboken tar, utöver forskning och 
utveckling, därför också itu med utbildning och vidareutbildning, individers och idéers rörlighet, 
den juridiska och regelmässiga miljön samt finansiering, särskilt riskkapital. 
Arbetsprogram for 199$ 
Genomförandet av programmet Innovation under 1996 kommer att omfatta ansökningsomgångar 
inom området finansiell verksamhet, främjandet av nyskapande ledningsmetoder, ökad medvetenhet 
Ett belopp på i snitt 1 % av fjärde ramprogrammets totala budget anslås till verksamhet för spridning 
och användning i första verksamhetsområdets särskilda program. 
66 
hos allmänheten av forskning och teknik och fortsättningen av OPET-nätverket (organisation för 
främjande av energiteknik). Samordningen mellan programmen för spridning och bästa utnyttjande 
av FoU-resultat som stöds av Europeiska unionen kommer också att fullföljas. Tjänster för 
spridning och bästa utnyttjande kommer också att tillhandahållas som stöd till samtliga 
gemenskapspolitikområden. 
Det pågår även en diskussion enligt riktlinjerna för en styrgrupp i syfte att fastställa en 
metodologisk bas för utvärdering av resultaten från FoTU-projekten. 
FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET 
VIDAREUTBILDNING OCH RÖRLIGHET FÖR FORSKARE 
Verksamheten 1995 
1. Inledning 
1995 lanserades programmet "Vidareutbildning och rörlighet för forskare" (TMR), som antogs 
genom rådets beslut den 19 december 1994. 
Beslutsprocessen för programmets godkännande av parlamentet och rådet gick mycket snabbare än 
för det föregående programmet, Mänskligt kapital och människors rörlighet (HCM), och budgeten 
kommer att användas under fyra år istället för 30 månader som var fallet för programmet HCM. 
Arbetsprogrammet för 1995 utvecklar den text som antogs av rådet och inkluderar erfarenheter från 
genomförandet av programmet HCM. Bland de större ändringarna finns: 
Koncentration av verksamheten "nätverk" på ett mycket begränsat antal kontrakt. 
Introduktion för första gången av gemensamma forskningsprojekt kring förbättringen av 
installationer i verksamheten "tillgång till storskaliga projekt". 
Fastställande av ett schema (baserat på kompensation för skattemässiga och sociala kostnader 
i medlemsstaterna) för betalning till stipendiater i olika medlemsstater i Europeiska unionen. 
Finansiering av praktiska kurser och sommarkurser inom verksamheten "eurokonferenser och 
kompletterande åtgärder" och förverkligandet av djupare analyser av programmets påverkan 
på kort, medellång och lång sikt. 
En ökad medverkan från industrin och ett bättre hänsynstagande till målsättningarna för 
sammanhållning. 
Programmet TMR baseras, precis som sina föregångare SCIENCE, "Storskaliga projekt" och HCM, 
på den s.k. "fria" forskningen (botten-upp), dvs. inriktade mot mål som har fastställts av forskarna 
själva utanför alla de målsättningar som bestämdes vid lanseringen av programmet. Det skiljer sig 
på detta sätt från de övriga gemenskapsprogrammen inom FoU i det fjärde ramprogrammet. 
67 
Utan att ändra en sådan konstruktion, som fullt ut utnyttjar forskarnas fantasi, har nya bestämmelser 
tagits för att underlätta en större medverkan från industrin i programmet (ökad närvaro av forskare 
från industrin i vetenskapliga utvärderingspaneler och öppnandet av mycket bredare 
kommunikationskanaler med industrin). 
De resultat som har erhållits i genomförda urval under 1995 visar beträffande sammanhållningen 
en påtaglig ökning av forskares närvaro från mindre gynnade regioner i programmet, som har 
kunnat ske utan att kraven på vetenskaplig kvalitet som återfinns i gemenskapens forskningspolitik 
har påverkats. 
2. De olika verksamheterna inom "Vidareutbildning och rörlighet för forskare" 
Sju ansökningsomgångar har offentliggjorts under 1995 som har lett till utvärderingen av 91 
forskningsnätverk och godkännandet av 84 projekt som syftar till att förbättra tillgången för forskare 
till stora forskningsanläggningar, utdelningen av 582 stipendier för vidareutbildning genom 
forskningen (innan och efter doktorandnivå) och finansiering av 55 kontrakt för eurokonferenser, 
praktiska kurser och kompletterande åtgärder. 115 miljoner ecu har betalats ut av de 750 miljoner 
ecu som har avsatts för hela programperioden. 
De 91 forskningsnätverk som föreslås finansieras under 1995, som motsvarar 150 miljoner ecu, 
omfattar 700 forskarteam (med 5.000 vetenskapsmän), till vilka ca. 2.500 unga forskare kommer 
att vara anslutna. Kontraktsförhandlingar och motsvarande åtaganden är på gång. Kontrakten 
kommer att ha en medellängd på 4 år. 
De 84 kontrakten för "storskaliga projekt" motsvarar 72 miljoner ecu. De kommer vart och ett att 
ha en livslängd på 3 år, och kommer att tillåta att ca. 4.000 europeiska forskare får tillgång till stora 
europeiska forskningsanläggningar. 
Den motsvarande budgeten för 582 kontrakt för vidareutbildning genom forskningen uppgår till 
47,8 miljoner ecu, som har betalats ut i sin helhet under 1995. Dessa kontrakt, med en livslängd 
på mellan 3 månader och 3 år, kommer att tillåta unga europeiska forskare att vidareutbilda sig 
genom och för forskningen i de bästa laboratorierna i Europeiska unionen. Av dessa 582 kontrakt 
har 146 som förmånstagare forskare som kommer från mindre gynnade regioner i Europeiska 
unionen. Ca. 10% av verksamhetsbudgeten för "Vidareutbildning genom forskningen" är avsatt för 
"stipendier till återvändande", som tillåter stipendiater hemmahörande i mindre gynnade regioner 
i Europeiska unionen (målområde 1) och som har erhållit stipendier inom TMR de senaste två åren, 
att erhålla ett stipendium för ett tilläggsår för att återvända till sina hemmaregioner och där tillämpa 
erhållen kunskap. 58 stipendiater hemmahörande i mindre gynnade regioner har valts ut av 
kommissionen under 1995 och kommer att integreras i laboratorier i sina Kpmmaregioner under 
1996. Till de 582 omnämnda stipendiatkontrakten tillkommer 720 nya kontrakt som har utvärderats 
och/eller förhandlats under början av 1996. 
De 55 kontrakten för eurokonferenser och kompletterande åtgärder antagna av kommissionen under 
1995 kommer att tillåta förverkligandet av ca. 140 eurokonferenser, praktiska kurser och 
sommarkurser (i genomsnitt 2,5 kurser per kontrakt) med en medverkan från mer än 14.000 
europeiska vetenskapsmän, varav ca. en fjärdedel är unga forskare. Livslängden för denna typ av 
kontrakt är i genomsnitt 3 år. Utvärderingen av förslag till följd av ansökningsomgång den 15 juni 
1995 slutfördes i december 1995. Ca. 65 nya kontrakt med en budget på 5,4 miljoner ecu kommer 
därmed att kunna finansieras. 
68 
3. Fullföljandet av verksamheter inom området rörlighet för forskare och grundforskning under 
föregående ramprogram 
Det särskilda programmet SCIENCE under det andra ramprogrammet, har möjliggjort att ca. 800 
kontrakt har ingåtts, varav ca. 150 fortfarande är öppna och som kommer att avslutas under 1996 
och 1997. Dessa kontrakterade pågående verksamheter behöver ett icke-försumbart ledningsstöd. 
Under 1995 har GD XII också administrerat programmet "Mänskligt kapital och människors 
rörlighet" (1992-1994). Flertalet av de kontrakterade verksamheterna pågick fortfarande i slutet av 
året (639 kontrakt för forskningsnätverk, 667 kontrakt för • "institutionella stipendier", 1.034 
"individuella stipendier", 67 "kontrakt för storskaliga projekt" och 34 "eurokonferenser") och 
kommer att slutföras under 1997 och 1998. 
4. Samordning av samtliga gemenskapens verksamheter inom vidareutbildning 
Samordningen som garanteras av ansvariga för programmet "Vidareutbildning och rörlighet för 
forskare" möjliggör vid ledningen av gemenskapens verksamhet "Vidareutbildning genom 
forskningen" att gemensamma eller likartade principer och mekanismer används. 
En samling av gemensamma regler och rutiner (ansökningsomgångar, urval, beslut, kontrakt, 
informationsbehandling, etc). 
Ett informationspaket som innehåller ett enda ansökningsformulär för samtliga stipendier för 
vidareutbildning. 
En enda ingång för alla förslag till stipendier för vidareutbildning genom forskningen från de 
olika särskilda programmen inom fjärde ramprogrammet. 
En enda utgång genom vilken samtliga skriftliga rutiner som gäller urvalsbeslut passerar och 
omgrupperas. 
Anordnande med jämna intervall av samordnings- och samrådsträffar med berörda 
avdelningar. 
De skatter och sociala kostnader som gemenskapens stipendiater är underkastade varierar betydligt 
från en medlemsstat till en annan. Det har resulterat, under det föregående programmet (Mänskligt 
kapital och människors rörlighet), i integreringsvillkor i ett värdland som är olika och ofta orättvisa. 
På rådets begäran har kommissionen fastställt ett interimsschema för programmet TMR, baserat på 
juridiska, finansiella och sociala villkor i värdlandet, som väsentligt mildrar denna skillnad. 
För övrigt så förutsätter samordningen mellan ansvariga generaldirektorat (GD XII och XXII) för 
andra vidareutbildningsverksamheter än vidareutbildning genom forskningen att ett regelbundet 
samråd sker mellan avdelningarna, som ett bidrag till förberedande av manualer och rapporter 
(exvis. "Citizen First", grönbok om hinder för rörligheten, som är under bearbetande 1996). 
69 
Arbetsprogram for 1996 
Samtliga verksamheter som har beskrivits i föregående stycken kommer att fullföljas under 1996, 
såväl administrativt och budgetmässigt som vetenskapligt. En kontraktskatalog och en första 
genomgång av resultaten kommer att publiceras i slutet av året. 
Samtidigt kommer 10 nya ansökningsomgångar att lanseras för varje verksamhetsområde under 
programmet TMR (för detaljer, se tabell 8 i tredje delen i denna rapport). 
Inom området stipendier för vidareutbildning, har Edith Cresson, kommissionär med ansvar för 
FoTU, GFC, mänskliga resurser, utbildning och ungdom, beslutat att förena 
utbildningsverksamheterna genom forskningen i programmet TMR, såväl som de i det föregående 
programmet "Mänskliga resurser och människors rörlighet", under namnet "Madame Curie", vilket 
kommer att hjälpa till att skapa en väl igenkänd identitet för förmånstagarna av verksamheten i 
programmet TMR. Det förutses att schemat "Stipendier Madame Curie" officiellt kan lanseras av 
kommissionär Edith Cresson vid ett seminarium i Bryssel till vilket ett stort antal av redan utvalda 
TMR-stipendiater kommer att bjudas in. Organiseringen av denna händelse, som förutses äga rum 
under andra halvåret 1996, pågår. 
Slutligen inom området "institutionella stipendier" under programmet HCM kommer 600 nya 
institutionella stipendier att väljas ut av kommissionen under 1996 inom ramen för kontrakt 
undertecknade under tidigare. För de institutionella stipendierna kommer de två sista urvalsstegen 
att äga rum i maj och september 1996, vart och ett av dem omfattande ca. 200 stipendier. 
GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET 
Verksamheten 1995 
Inriktning 
1995 var första året för det Gemensamma forskningscentrets (GFC) nya inriktning. 
I enlighet med rådets slutsatser av den 26 april 1994 om GFC:s roll, har centret under 1995 bedrivit 
både institutionella verksamheter och konkurrensutsatta verksamheter, där de förra täcker 
institutionell forskning samt vetenskaplig och teknisk stödverksamhet för gemenskapspolitiken. De 
konkurrensutsatta verksamheterna omfattar deltagande i åtgärder med delat kostnadsansvar under 
ramprogrammen, konkurrensutsatta stödåtgärder för kommissionens avdelningar som ansvarar för 
unionens olika politikområden, konkurrensutsatta verksamheter som ligger utanför gemenskapens 
ramprogram och kontraktsarbeten utförda för tredje part. 1995 var dessutom det år då den 
nyutnämnda kommissionen tog initiativ till att etablera bättre samarbete mellan industrin och 
forskning. I detta sammanhanget betonade kommissionären med ansvar för forskning, Edith 
Cresson, starkt behovet av en fortsatt kommersialisering av GFC:s forskningsresultat och en 
förbättrad kommunikation kring GFC:s verksamhet. 
Nya utmaningar: konkurrensutsatta verksamheter: Efter omfattande förberedelser som påbörjades 
1994, reagerade GFC inför den utmaning som bestämdes av de nya möjligheter för konkurrensutsatt 
verksamhet som öppnades 1995. Tillsammans med parter i industrin, forskningscentra och 
universitet i unionen och associerade länder utarbetades mer än 300 förslag, som svar på den första 
70 
ansökningsomgången ^nder de nya ramprogrammen, av vilka 28% antogs. GFC presenterade också 
förslag på konkurrensutsatt stödverksamhet och för gemenskapsprogram utanför ramprogrammen, 
i synnerhet PHARE och TACIS, där man vann kontrakt för arbeten som gällde kärnkraftssäkerhet 
i Central- och Östeuropa, Ryssland och övriga länder i Oberoende staters samvälde (OSS). För att 
kunna ta vara på dessa nya möjligheter krävdes en intensiv marknadsföring av GFC. Detta 
möjliggjordes genom flera juridiska, finansiella, budgetmässiga och administrativa beslut av 
gemenskapens institutioner (rådet, parlamentet, kommissionen). Dessa beslut omfattade nödvändiga 
ändringar av den finansiella förordningen för Europeiska unionens budget, som beslutades i 
september 1995. 
Besök av kommissionär en: Den 20 juli 1995 besökte Edith Cresson för första gången GFC, med 
början hos instituten i Ispra, därefter följt av besök vid Institutet för transuraner (ITU) i Karsruhe 
i september och Institutet för vetenskapliga och tekniska prognoser i Sevilla (IPTS) i december, där 
Edith Cresson invigde institutets nya teknikövervakningsfunktion. 
Nya direktörer. Under året tillträdde fyra nya direktörer sina tjänster vid GFC:s institut, Institutet 
för systemteknik och informationsteknik (ISEI), Miljöinstitutet (El), Institutet för tillämpningar av 
fjärranalys (IRSA) och Institutet för avancerade material (IAM), efter att ha utsetts av 
kommissionen på förslag från guvernörsrådet. 
Initiativ till meddelanden: Banden mellan GFC och industrin, forskningscentra och universitet 
förstärktes också genom anordnande av informationsdagar i London, Aten, Köpenhamn, Milano och 
Wien, på initiativ från medlemmarna av guvernörsrådet. GFC:s tillgänglighet som stöd för unionens 
politik annonserades vidare genom informationsverksamheter, omfattande ett nyhetsbrev och riktade 
seminarier avsedda för andra avdelningar inom kommissionen. 
Målsättningar och vetenskapliga och tekniska framsteg 
Institutionella verksamheter: GFC:s särskilda forskningsprogram: Den största uppgiften för GFC 
under 1995 var att bidra till genomförandet av GFC:s särskilda program inom gemenskapens 
ramprogram under deras första verksamhetsår. Denna insats följdes upp genom institutionell 
forskningsverksamhet och genom institutionell vetenskaplig och teknisk stödverksamhet för 
kommissionens avdelningar. 
Institutionell forskningsverksamhet: Under 1995 svarade den institutionella forskningsverksamheten 
för 73% av GFC:s institutionella verksamhet, vilken utförs efter följande programprinciper: 
1. Programmet Industri- och materialteknik utförs av Institutet för avancerade material (IAM) 
och omfattar forskningsprojekt kring avancerade material, ytteknik, nya miljövänliga material 
och icke-förstörande utvärderingsmetoder för inspektion av industriella byggnadskomponenter. 
2. Programmet Standarder, mätning och provning omfattade forskningsprojekt kring 
referensmätningar och -material, utförda av Institutet för referensmaterial och mätningar 
(IRMM) och utvärderingar av strukturers tillförlitlighet, vilka utförts av Institutet för 
säkerhetsteknik (1ST). 
3. Programmet Miljö och klimat bestod av forskningsprojekt kring atmosfäriska föroreningar av 
jord, vatten och från avfall utförda av Miljöinstitutet (El), den successiva uppbyggnaden av 
71 
ett decentraliserat europeiskt databasbehandlings- och informationssystem hos 
Informationscentret för jordobservation, och tillämpningar av fjärrsensorteknik, utförda av 
Institutet för tillämpningar av fjärranalys (1RSA) och kring industriella risker utförda för 
säkerhetsteknik (1ST) och Institutet för systemteknik och informationsteknik (ISEI). 
4. Programmet Icke-nukleär energi bestod av forskningsprojekt som hänför sig till material för 
rena teknologier, utförda av Institutet för avancerade material (IAM) och standardisering av 
fotoelektriska apparater, som utfördes av Institutet för systemteknik och informationsteknik 
(ISEI). 
5. Programmet Säkerhet vid kärnklyvning omfattade ett antal forskningsverksamheter som 
sträckte sig från reaktorsäkerhetsstudier, utförda av Institutet för säkerhetsteknik (1ST), av 
Institutet för systemteknik och informationsteknik (ISEI) och av Institutet för avancerade 
material (IAM), till forskningsverksamhet inom nukleär säkerhet och hantering av klyvbart 
material, utförd av Institutet för säkerhetsteknik (1ST) och Institutet för transuraner (ITU). 
ITU utförde forskning på kärnbränslen och aktinoider. 
6. Programmet kontrollerad termisk kärnfusion (teknik och säkerhet) utförs av Institutet för 
säkerhetsteknik (1ST), Institutet för systemteknik och informationsteknik (ISEI) och Institutet 
för avancerade material (IAM). 
7. Programmet Målinriktad socioekonomisk forskning omfattar den vetenskapliga och tekniska 
övervakningsfunktionen och framtida arbete vid Institutet för vetenskapliga och tekniska 
prognoser i Sevilla (IPTS). Institutets väsentliga roll är att bearbeta de tillgängliga resultaten 
från experter, konsulter, forskningsorganisationer och institut i medlemsstater och där så är 
möjligt i tredje länder, för att analysera, behandla och integrera dem opartiskt och ingående 
samt, vilket är ännu viktigare, att urskilja klara trender och behov av åtgärder i en användbar 
form för beslutsfattare. 
Institutionell vetenskaplig och teknisk stödverksamhet 
GFC tillhandahöll vetenskapligt och tekniskt stöd till unionens politikområden på begäran från 
berörda avdelningar inom kommissionen, i enlighet med rådets beslut av den 15 december 1994 
(som antog GFC:s särskilda program). Dessa vetenskapliga och tekniska verksamheter motsvarade 
27% av GFC:s institutionella verksamheter. 
Stödverksamheterna är kundorienterade, i överensstämmelse med opartiska och neutrala 
vetenskapliga och tekniska krav, som härrör från gemenskapsdirektiv, kommissionsbeslut och rådets 
beslut, eller skyldigheter, som härstammar från Euratomfördraget. Det effektiva förhållandet 
kund/utförare mellan de beställande avdelningarna inom kommissionen och GFC-instituten kommer 
till uttryck i utarbetandet och undertecknandet av samarbetsavtal mellan generaldirektoraten. 
Den allmänna övervakningen av sådana tjänster som tillhandahålls av GFC till andra 
generaldirektorat inom kommissionen har skötts av en officiell kommitté som omfattar flera 
generaldirektorat och som upprättades i enlighet med ett kommissionsbeslut. Denna grupp träffades 
två gånger under 1995 och hade en hög närvaro. Den har en dubbel roll, dels skall den övervaka 
det arbete som utförs för att säkerställa ett regelbundet ömsesidigt informationsutbyte kring 
verksamheterna (över 100 sammanfattningar som hänför sig till dessa stödverksamheter gavs ut 
72 
under 1995 till samtliga generaldirektorat), och dels skall den planera verksamheten för kommande 
år med beaktande av prioriteringar, nya förfrågningar och budgetbegränsningar. 
Dessa vetenskapliga och tekniska stödverksamheter hänfördes till följande inriktningar i 
ramprogrammet: Informationsteknik, Miljö och klimat, Jordbruk och fiske, Målinriktad 
socioekonomisk forskning och Nukleär säkerhet och säkerhetsåtgärder. 
Under 1995 motsvarade stödet till miljöpolitiken 46% av den totala budgeten. Stödet till den 
gemensamma jordbrukspolitiken var 16,5% och stödet till nukleär säkerhet var 32%. 
Under 1995 offentliggjorde GFC över 1.000 dokument och 26 patent från GFC godkändes. Den 
detaljerade listan över dokument och patent från GFC offentliggörs varje år i Publikationsbulletinen. 
GFC och konkurrensutsatt verksamhet 
Omkring 20% av GFC:s totala budget för 1995-1998 bör erhållas genom konkurrensutsatt 
verksamhet. Den 1 januari 1995 omfattade GFC:s konkurrensutsatta verksamheter: 
Medverkan i verksamheter med delat kostnadsansvar där GFC tillsammans med parter i 
medlemsstaterna lämnar in förslag i samband med ansökningsomgångar, eller bidrar till 
förslagen som lämnats in av andra laboratorier inom ramprogrammen. 
För konkurrensutsatt vetenskaplig och teknisk stödverksamhet inom det fjärde ramprogrammet 
kan GFC svara på särskilda behov från kommissionens generaldirektorat som tilldelas i 
konkurrens genom offertförfrågningar. 
Andra konkurrensutsatta verksamheter som ligger utanför ramprogrammen, där GFC (ensam 
eller i konsortier) kommer att kunna delta i olika åtgärder som stöds av gemenskapen (exvis. 
PHARE, TACIS, stöd till utvecklingsländer, etc.) och, vad gäller en konkurrensmässig rutin, 
kommer att söka gemenskapsfinansiering för dessa åtgärder. 
Kontraktsforskning, det ursprungliga systemet för tredje partsarbete som nämns ovan, vilken 
nu är del av GFC:s övergripande konkurrenskraftiga portfölj. 
I fråga om GFC:s medverkan i verksamheter med delat kostnadsansvar, har GFC tillsammans med 
sina parter i medlemsstaterna lämnat in totalt 338 projektförslag som svar på de första 
ansökningsomgångarna för 15 särskilda program. I december 1995 hade kommissionen godkänt 95 
av dessa förslag för finansiering, vilket motsvarar 28%» av de inlämnade förslagen. Det finansiella 
resultatet för GFC, även om det är svårt att räkna fram exakt på grund av pågående 
kontraktsförhandlingar för flera utestående projekt, kommer att överstiga 10,5 miljoner ecu. Inom 
området konkurrensutsatt verksamhet för vetenskapligt och tekniskt stöd så hade av de 128 miljoner 
ecu som öronmärkts inom det fjärde ramprogrammet för denna verksamhet under en fyraårsperiod, 
26,5 miljoner ecu ställts till förfogande för kommissionens avdelningar i början av 1995, men 
endast 20 miljoner ecu har använts under 1995. Av dessa hade GFC:s institut lyckats vinna kontrakt 
till ett värde av 11,9 miljoner ecu antingen ensamma eller i konsortier. 
Andra konkurrensutsatta verksamheter som ligger utanför ramprogrammen som TACIS, PHARE, 
etc., har visat på en hälsosam verksamhetsnivå från GFC:s institut under 1995. På denna mycket 
konkurrensutsatta sektor av marknaden har GFC vunnit kontrakt på ca. 2,3 miljoner ecu. 
73 
Sammanställningen över arbete för tredje part visar för 1995 att nya kontrakt (erhållna på 
marknaden i stort) uppgår till över 18 miljoner ecu. Med tanke på den utomordentliga insatsen på 
övriga områden, så är det imponerande att tidigare marknadspositioner har kunnat bibehållas (arbete 
för tredje part uppgick till 18 miljoner ecu under 1994). 
Som begärts i rådets beslut om GFC:s särskilda program 1995-1998 ger kommissionen ut en 
detaljerad årsrapport för GFC39 inkluderande iakttagelser från GFC:s guvernörsråd. 
Viktigare initiativ 1996 
GFCs strategi: För att stärka GFC:s nya hållning så som den föreskrivs av rådet, parlamentet och 
kommissionen har guvernörsrådet och GFC:s ledning under året diskuterat strategier för de åtta 
instituten och GFC som helhet, vilket resulterade i att tyngdpunkten skall ligga på kundorienterad 
forskning av hög kvalitet som är till praktisk nytta för Europeiska unionen och som utförs på ett 
effektivt sätt med en flexibilitet och lyhördhet till ändrade behov på marknaden. GFC:s 
verksamheter resulterar i att band skapas mellan grupper i medlemsstater som befinner sig på olika 
nivåer i fråga om vetenskaplig och teknisk utveckling. De bidrar på så sätt till att förstärka 
sammanhållningen mellan laboratorier och forskningsinstitut i gemenskapens samtliga regioner. 
Olika arbetsscheman definierar de enstaka projekten och utgör GFC:s arbetsprogram för 1996 som 
det har antagits av GFC:s styrelse. 
1. Inom de övergripande målsättningarna för GFC:s särskilda program föreslås särskilt gällande 
teman som industri- och materialteknik, mätning och provning, icke-nukleär energi, en 
starkare inriktning på industriellt samarbete, tillämpningar för industrin och nyskapande 
forskning/industriinitativ i överensstämmelse med kommissionens förslag. Området Miljö och 
klimat visar upp helt nya grupperingar kring samhällsfrågor beträffande naturkatastrofer, som 
seismiska katastrofer och översvämningar, medan industriellt tillförlitlighetsarbete minskas. 
Stödet till unionens verksamheter på samma tema svarar på samma sätt upp mot, som redan 
rapporterats till styrelsen, nya förfrågningar från kommissionens avdelningar från kampanjen 
för eliminering av bedrägerier och bidraget till Alpinobservatoriet. 
2. Inom de nukleära temana behålls reaktorsäkerhetsforskning, säkerhetsarbete i 
kärnbränslekretsloppet. En koncentration föreslås på forskning inom nukläer säkerhet som 
bibehåller de viktiga stödåtagandena på detta område. Det termiska kärnfusionsarbetet har 
omstrukturerats i synnerhet för att visa på de nära sambanden mellan materialforskning och 
tritiumrelaterat arbete. 
I och med kommissionsbeslut den 16 januari 1996 om omorganisation av det Gemensamma 
forskningscentret blev GFC ett oberoende generaldirektorat inom kommissionen den 10 april 
1996 för att kunna ge det den nödvändiga självständighet som behövs för ett korrekt 
genomförande av dess uppgifter. 
39 KOM(96) 158 slutligt 
74 
KONKURRENSUTSATT VETENSKAPLIGT OCH TEKNISKT STÖD 
Fjärde ramprogrammet har, i sin bilaga IV som definierar villkoren för verkställandet, infört 
konkurrensutsatt vetenskapligt och tekniskt stöd. Dessa verksamheter täcker det arbete som tidigare 
har utförts exklusivt av GFC för kommissionens general di rektorats räkning och som från och med 
1995 kan genomföras av ett forskningsorgan i en medlemsstat eller av GFC (kommissionens 
avdelningar behöver inte nödvändigtvis vara neutrala eller oberoende), eller nya projekt som 
förutses av avdelningarna från och med detta år. Dessa stödverksamheter skrivs in inom ramen för 
det första och tredje verksamhetsområdet under det fjärde ramprogrammet. 
Genomförandet av dessa verksamheter sker i två etapper: 
Fördelningen, på årsbasis, av de finansiella medlen mellan olika generaldirektorat. 
Administrationen av dessa medel av varje generaldirektorat. 
För att garantera de nödvändiga kraven på insyn och tillfredsställa generaldirektoratens behov, har 
en grupp bildats för fördelning av medlen, vilken består av olika avdelningar från samtliga berörda 
generaldirektorat och sammankallas av kommissionens generalsekretariat som samtidigt är 
ordförande. Gruppen samlas på en ad hoc-basis och åtminstone två gånger per år. 
Denna grupp undersöker behov som har identifierats av generaldirektoraten. Den analyserar 
efterfrågan genom att jämföra räkenskaperna med målsättningarna i ramprogrammet och utfärdar 
en årlig tilldelning inom de tillgängliga budgetramarna. Förutom jämförelse av projekten med 
målsättningarna för det vetenskapliga och tekniska stödprogrammet, tar fördelningen hänsyn till de 
resurser som finns tillgängliga i övriga program eller möjligheter till samordning eller ett närmande 
av flera projekt. 
Generaldirektoraten, vars förslag har antagits, har ansvaret för hanteringen av de anslagna medeln. 
De tillåter konkurrens mellan leverantörerna genom att dra nytta av det bästa resultatet i förhållande 
till sina behov. De erhållna resurserna sköts helt självständigt och med tillämpning av de gällande 
reglerna, i synnerhet villkoren i den finansiella förordningen som gäller Europeiska gemenskapens 
allmänna budget. 
De belopp som har betalats ut motsvarar mer än 80% av det tillgängliga beloppet under 1995 års 
verksamhet. Denna användning är mer än tillfredsställande för det första verksamhetsåret av ett 
sådant program. 
Generaldirektoraten uttrycker ett ökande intresse för detta program. Sex ytterligare avdelningar har 
lagt fram en begäran under 1996, som tillägg till de tio avdelningar som har dragit nytta av anslag 
under 1995. Slutligen har antalet projektförslag under 1996 ökat med 40%» jämfört med föregående 
o 
ar. 
75 
DEL TRE 
PROJEKT, UNDERTECKNADE KONTRAKT OCH UTBETALDA BELOPP 1995 
Per år och ramprogram 
Tabeller 1 till 9 sammanfattar gemenskapens FoTU-verksamhet under 1995 i siffror (antal och 
typ av projekt, samarbetsparter, finansieringsgrad, etc). Siffrorna hänför sig främst till tredje 
och fjärde ramprogrammen. De inbegriper medlemsstaternas och tredje ländernas medverkan 
(tabellerna 5 och 7). 
Förkortningen "n/a" som används i tabellerna betyder "not available" eller "inte tillgänglig". 
Tabeller 5, 6, 7 och 9 gäller endast verksamhetsområden med delade kostnader. 
Tabell 10 som hänför sig till fjärde ramprogrammet och Euratoms program inbegriper 
tilläggsanslaget kopplad till Europeiska unionens utvidgning. 
Tabellerna 11 och 12 visar utvecklingen av de årliga åtagandena för ramprogrammen i 
gällande priser och i fast pris 1992. 
Lista över huvudsakliga akronymer eller förkortningar som har använts. 
Tabell 1 
FoTU-verksamhet under 1995: Tabell över nya projekt (undertecknade under 1995) och pågående projekt 
Nya projekt (FoTU-kontrakt undertecknade under 1995) j Samtliga projekt 
Verksamhetsområden med delat 
kostnadsansvar 
Gemensamma 
verksamhetsområden 
Förberedande, kompletterande och 
stödjande åtgärder 
Kontrollerad termisk kärnfusion 
TOTALT Totalt EG-
bidrag (1) mecu 
1.659,54 
16,46 
105,00 
(5)251.51 
2.032,50 Antal projekt 
1631 
50 
798 
181 
2660 Antal 
samarbets­
parter 
10548 
84 
1354 
199 
12185 Genomsn. antal 
samarbets-parter 
per projekt 
6,47 
1,68 
1,70 
n/a 
4,58 Genomsn. 
antal mst (2) 
per projekt 
4,12 
1,12 
1,38 
n/a 
2,96 Genomsn. 
EG-bidrag 
per projekt 
mecu 
1,02 
0,33 
0,13 
n/a 
0,78 1 Antal 
pågående 
projekt 
31.12.1995(3) 
7041 
783 
2735 
136 
10695 Totalt utbetalda 
belopp 1995 
mecu (4) 
1.569,06 
30,89 
242,52 
(6)194.55 
2.037,02 
(1) Summan av gemenskapens totala bidrag (dvs. för projektets hela varaktighet) for varje nytt projekt, som det har angetts i kontraktet 
(2) mst = medlemsstater 
(3) Pågående projekt den 31.12.1995 = undertecknade kontrakt där arbetets slutdatum är efter 31.12.1995 
(4) Utbetalda belopp för projekt vars varaktighet helt'eller delvis är under 1995 
(5) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från inkomsterna 
(6) Till detta belopp tillkommer ett belopp på 11,33 milj, ecu utbetalt via inkomsterna 
Direkta verksamheter - GFC (5) 228,06 n/an/a n/a n/a n/a n/a n/a 
(7) För direkta verksamheter indikeras endast åtaganden under 1995 
XIIA3,157TABSV.XLS,14/08/96,14:40 
FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP + Euratom : s RP) - Nya projekt (undertecknade under 1995) Tabell 2 
Namn på särskilda program 
(4:e RP + Euratom : s RP) 
Telematik 
Kommunikationsteknik 
Informationsteknik 
Industri- och materialteknik 
Standarder - Mätning och provning 
Miljö och klimat 
Havsforskning och marin teknik 
Bioteknik 
Biomedicin och hälsa 
Jordbruk och fiske 
Icke-nukleär energi 
Transport 
Målinriktad socioekonomisk forskning 
Internationellt samarbete 
Spridning och bästa utnyttjande av resultat 
Utbildning och rörlighet för forskare 
Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd 
Säkerhet och kärnkraftssäkerhet 
Kontrollerad termisk kärnfusion 
TOTALT FORSKNING Totalt nya projekt (kontrakt undertecknade under 1995) 
Totalt EG-bidrag 
(1) mecu 
246,85 
208,10 
425,34 
192,07 
17,43 
23,52 
7,16 
65,63 
33,72 
110,50 
172,74 
66,05 
0 
23,06 
37,20 
67,20 
20,08 
64,35 
(6)251,51 
2.032,50 Antal 
projekt 
218 
109 
363 
244 
47 
64 
20 
72 
81 
155 
172 
47 
0 
267 
271 
133 
134 
82 
181 
2660 Antal 
samarbets­
parter 
2923 
1203 
1640 
999 
188 
78 
40 
353 
237 
778 
1029 
420 
0 
467 
842 
170 
152 
467 
199 
12185 Genomsn. antal 
samarbetsparter 
per projekt (2) 
13,41 
11,04 
4,52 
4,09 
4,00 
1,22 
2,00 
4,90 
2,93 
5,02 
5,98 
8,94 
0 
1,75 
3,11 
1,28 
1,13 
5,70 
(4) n/a 
L 4>58 Genomsn. 
antal mst (3) 
per projekt 
5,00 
5,1 
4,22 
1,86 
2,70 
1,06 
1,52 
3,25 
2,15 
5,00 
3,60 
4,83 
0 
1,11 
2,50 
1,11 
1,70 
3,61 
n/a 
2,96 Genomsn. 
EG-bidrag per 
projekt mecu 
1,13 
1,91 
1,17 
0,79 
0,37 
0,37 
0,36 
0,91 
0,42 
0,71 
1,00 
1,41 
0 
0,09 
0,14 
0,51 
0,15 
0,78 
n/a 
0,78 Verksamhets­
områden med 
delat kostnads­
ansvar 
Totalt 
EG-bidrag (1) 
mecu 
220,85 
208,10 
379,34 
191,77 
16,32 
22,27 
6,23 
62,15 
23,46 
107,29 
172,45 
64,58 
0 
16,26 
30,00 
63,39 
20,08 
55,00 
251,51 
1.911.05J Verksamhets- fl ., „, .1 Kompletterande områden il . „ . ., fl åtgärder samråd | 
Totalt 1 Totalt 
EG-bidrag (1)1 EG-bidrag (1) 
mecu 1 mecu 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0,50 
1,94 
9,82 
2,60 
0 
0 
0 
0,90 
0 
0 
0 
0,70 
0 
16,46; 26,0C 
t 
46,0C 
0,3£ 
Ul 
1,25 
. 4M 
1,54 
0,45 
0,62 
0,28 
1,46 
C 
5,9C 
7.2C 
3,81 
C 
8,65 
C 
105,0C 
(1) Summan av gemenskapens totala bidrag (dvs. för projektets hela varaktighet) för varje nytt projekt, som det har angetts i kontraktet 
(2) Det kan tänkas att antalet samarbetsparter är underskattat om den elektroniska registreringen hade räknats in 
(3) mst = medlemsstater 
(4) n/a = inte tillgänglig 
(5) Inga kontrakt undertecknades under 1995, trots att uppdrag (som följer på undertecknandet) utförts 
(6) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från inkomsterna 
XIIA1,157TABSV.XLS,14/08/96,14:43 
FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (3:e ramprogrammet) -Tabell 3A 
Samtliga projekt (undertecknade kontrakt) 
famn på särskilda program (3:e ramprogrammet) Antal pågående projekt 
31.12.1995(1) Totalt antal projekt (2) Totalt utbetalda 
belopp 1995 mecu (3) 
1ÏÏM Totalt summerat 
rmeeu (4) 
formationsteknik 7Ï2I 7191 1.293J5 
«Kommunikationsteknik 123 77,85 521,601 
[Tillämpad telematik av allmänt intresse 711 312 44,64 379,00 
Industri- och materialteknik 647 16531 144,28 701,88 
Mätning och provning 123 1901 13,98 56,50 
•Miljö och klimat 319 639 48,391 304,83 
Havsforskning och marin teknik 77 145 24,701 107,72 
Bioteknik 192 372 29,64 174,73 
MJordbruks- och agroindustriforskning, fiske 394 399 58,01 281,39^ 
Biomedicin och hälsa 3321 554 20,68 129,65 
Biovetenskaper och bioteknik för utvecklingsländer 223 353 22,15 115,09 
Icke-nukleär energi (5) 194 403 38,90 224,641 
Säkerhet och nukleär säkerhet 20 122 7,97 56,021 
«Kontrollerad termisk kärnfusion 10 396 (6) 72.18 (7) 465.94 
(Mänskligt kapital och människors rörlighet 1962 3456 122,68 547,74 
IVerksamhetsomrâde inriktat på spridning och bästa utnyttjande av resultat 85 207 16,641 60,76 
TOTALT 5361 10043 1.059,15 5.420,69 
(1) Pågående projekt den 31.12.1995 = undertecknade kontrakt där arbetets slutdatum är efter 31.12.1995 
(2) Totalt antal projekt = totalt antal projekt summerade sedan början av det särskilda programmet under 3:e ramprogrammet 
(3) Utbetalda belopp för projekt vars varaktighet helt eller delvis är under 1995 
(4) Totalt summerade bidrag från gemenskapen över ramprogrammets hela varaktighet 
(5) Uppgifterna från Thermie-programmet (1190-1994) ingår inte i tabellen, Thermie ingick inte i 3:e ramprogrammet. 
(6) Till detta belopp tillkommer ett belopp på 7,5 milj. ecu via inkomsterna. 
(7) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 26,6 milj. ecu från inkomsterna 
XIIA3,157TABSV.XLS, 14/08/96,16:51 
FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP + Euratom» RP) 
Samtliga projekt (undertecknade kontrakt) Tabell 3B 
Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom : s RP) 
Telematik 
Kommunikationsteknik 
Informationsteknik 
Industri- och materialteknik 
Standarder - mätning och provning 
Miljö och klimat 
Havsforskning och marin teknik 
Bioteknik 
Biomedicin och hälsa 
Jordbruk och fiske 
Icke-nukleär energi 
Transport (4) 
Målinriktad socioekonomisk forskning 
Internationellt samarbete 
Spridning och bästa utnyttjande av resultat 
Utbildning och rörlighet för forskare 
Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd 
Säkerhet och kärnkraftssäkerhet 
Kontrollerad termisk kärnfusion 
TOTALT Antal pågående projekt 
31.12.1995(1) 
218 
109 
363 
235 
34 
16 
16 
66 
61 
86 
166 
n/a 
0 
139 
233 
143 
134 
78 
126 Totalt utbetalda belopp 
1995 mecu (2) 
61,19 
84,69 
84,71 
41,92 
5,81 
25,69 
21,79 
16,55 
8,15 
13,87 
25,41 
12,23 
3,25 
12,02 
14,46 
14,47 
1,61 
15,92 
(5) 118.44 
2223|| 582,18 Totalt summerat 
gemenskapsbidrag mecu 
(3) 
246,85 
208,10 
425,34 
192,07 
17,43 
23,52 
7,16 
65,63 
33,72 
110,50 
172,74 
66,05 
0,00 
23,06 
37,20 
67,20 
20,08 
64,35 
(6) 251.51 
2.032.50 J 
(1) Pågående projekt den 31.12.1995 = undertecknade kontrakt där arbetets slutdatum är efter 31.12.1995 
(2) Utbetalda belopp för projekt vars varaktighet helt eller delvis är under 1995 
(3) Totalt summerat gemenskapsbidrag = totalt bidrag från gemenskapen till de kontrakt som undertecknats av samtliga deltagare (se vidare fotnot under tabell 1 på sida (1) 
(4) n/a = inte tillgänglig 
(5) Till detta belopp tillkommer ett belopp på 1,5 milj. ecu via inkomsterna 
(6) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från inkomsterna 
XIIA1,157TABSV.XLS,14/08/96,16:57 
Tabell 4 
Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom:* RP) 
och områden inom arbetsprogrammet 
TELEMATIK 
- Tillämpad telematik 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och 
medelstora företag) 
- Tillämpad telematik 
- Tillämpad telematik 
KOMMUNIKATIONSTEKNIK (ACTS) 
- Numeriska interaktiva multimediatjänster 
- Fotonteknik 
- Höghastighetsnät 
- Privat kommunikation 
- Intelligens i nätverken 
- Kvalitet, säkerhet och pålitlighet 
- Horisontell verksamhet 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och meldelstora företag) 
INFORMATIONSTEKNIK 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
INDUSTRI- OCH MATERIALTEKNIK 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och 
medelstora företag) 
STANDARDER, MATNING OCH PROVNING 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
MILJÖ OCH KLIMAT 
- Forskning om naturmiljö, miljökvalitet och förändringen 
på världsplanet, miljöteknik, rymdteknik tillämpad på övervakning och 
i forskning inom miljö, mänsklig dimension av miljöförändringar 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små ochmedelstora företag) Datum och EGT-
referenser till 
ansökningsomgång 
C357/08 (15/12/94) 
C64/03 (15/03/95) 
C240/14 (15/09/95) 
C258/5 (15/09/94) 
C240/7 (15/9/95) 
C357/7 (15/12/94) 
C357/7 (15/12/94) 
C357/7 (15/12/94) 
C357/7 (15/12/94) 
C12/05 (17/01/95) 
stängd 27/4/95 
"öppen ansökningsomgång" Antal 
erhållna 
förslag 
1376 
144 
336 
413 
108 
40 
54 
46 
50 
16 
9 
65 
2307 
58 
1180 
Steg 1 :465 
Steg 2: 118 
161 
14 
1607 
18 Antal 
godkända 
förslag 
1356 
24 
330 
413 
108 
40 
54 
46 
50 
16 
9 
65 
2307 
58 
1122 
364 
98 
102 
10 
1505 
17 Utvalda projekt 
Antal 
304 
24 
67 
67 
38 
23 
12 
17 
15 
3 
6 
39 
569 
26 
218 
212 
52 
63 
6 
287 
5 %av 
totalt 
antal 
22% 
17% 
20% 
16% 
35% 
58% 
22% 
37% . 
30% 
19% 
67% 
60% 
25% 
45% 
18,5% 
45,6 % 
44% 
39% 
43% 
17,9% 
29% EG-
bidrag 
mecu 
423,9 
42,8 
54,6 
64,4 
114 
84 
59 
94 
66 
8 
17 
0,1 
666,5 
1,1 
402 
7,6 
22 
32,7 
0,3 
205,2 
0,2 
XII A. 157TABSV.XLS, 14/08/96,15:02 
O 
TatwH 
Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom:s RP) 
och områden inom arbetsprogrammet 
- Rymdteknik tillämpad på övervakning och forskning inom miljö 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
- Rymdteknik tillämpad på övervakning och forskning inom miljö 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
HAVSFORSKNING OCH MARIN TEKNTK 
- Havsforskning, strategisk marinforskning och marin teknik 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
- Havsforskning, strategisk marinforskning 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
BIOTEKNDX 
- Cellfabriken 
- Undersökning av genomer 
- Bioteknik om växter och djur 
- Cellkommunikation inom neuvrovetenskapen 
- Generisk immunologi och vaccinologi 
- Strukurbiologi 
4 
- Infrastruktur 
-ELSA 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
BIOMEDICIN OCH HÄLSA 
- Små och medelstora företag 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) Datum och EGT-
referenser till 
ansökningsomgång 
C148/08 (15/06/95) 
Stängd 15/9/95 
C271/12 (17/10/95) 
Stängd 15/12/95 
C357/I9 (15/12/94) 
stängd 15/3/95 
C148/12 
stängd 15/06/96 
C12/10 (17/01/95) 
C12 (17/01/95) 
C12 (17/01/95) 
"öppen ansökningsomgång" Antal 
erhållna 
förslag 
102 
15 
287 
48 
125 
24 
51 
7 
58 
7 
2 
18 
8 
15 
1722 
27 Antal 
godkända 
förslag 
94 
13 
273 
46 
125 
24 
51 
7 
58 
7 
2 
18 
8 
15 
1709 
26 Utvalda projekt 
Antal 
17 
6 
46 
12 
20 
9 
8 
6 
2 
9 
3 
3 
307 
5 %av 
totalt 
antal 
18% 
46% 
16% 
25% 
16% 
38% 
16% 
10% 
29% 
50% 
38% 
20% 
18% 
20% EG-
bidrag 
mecu 
12,7 
4,2 
75,4 
20,7 
27,8 
18,1 
9,7 
5,1 
0,1 
10,9 
1,6 
0,1 
153,6 
XIIA,157TABSV.XLS,14/08/96,15:M 
Tabell 4 
Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom:s RP) 
och områden inom arbetsprogrammet 
JORDBRUK OCH FISKE 
- Samordnade produktions- och överföringskedjor, konsumentens näring 
och välbefinnande, nya och optimerade ämnen och näringsriktiga 
produkter, ' jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling, fiske 
och akvakultur, resultat uppnådda i samråd 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
ICKE-NUKLEÄR ENERGI 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
- Icke-nukleär energi (Typ A) 
- Icke-nukleär energi (Typ B) 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
TRANSPORT 
MÅLINRIKTAD SOCIOEKONOMISK FORSKNING 
- Granskning av vägval inom vetenskaplig och teknisk verksamhet 
i Europa och ETAN 
- Forskning inom utbildning och vidareutbildning 
- Forskning kring social integration och utslagning i Europa 
Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) 
INTERNATIONELLT SAMARBETE 
- Utvecklingsländer (vacciner, djurhälsa) 
- Utvecklingsländer (hälsa, jordbruk, förnyelsebar energi) 
- Vidareutbildning (Stipendier Japan, Sydkorea) 
- Vidareutbildning (Stipendier i tillverkningsteknik Japan) 
- Utvecklingsländer Datum och EGT-
referenser till 
ansökningsomgång 
C357/19 (15/12/94) 
C/357/19 (15/12/94) 
15/11/94 
15/12/94 
15/12/94 
C357/12 (15/12/94) 
C64/05och09 
(15/03/95) 
C64/09 (15/03/95) 
C64/09 (15/03/95) 
C64/06 (15/03/95) 
C64/06 (15/03/95) 
C38/10 (15/02/95) 
C38/10 (15/02/95) 
C64/06 (15/03/95) 
C64/06 (15/03/95) Antal 
erhållna 
förslag 
937 
35 
938 
18 
393 
662 
70 
333 
121 
197 
233 
89 
979 
111 
13 
58 
47 Antal 
godkända 
förslag 
918 
34 
885 
18 
393 
662 
70 
333 
121 
193 
226 
77 
728 
111 
13 
57 
40 Utvalda projekt 
Antal 
112 
9 
181 
7 
147 
250 
42 
109 
17 
10 
11 
26 
76 
7 
11 
8 %av 
totalt 
antal 
12% 
26% 
19% 
35% 
37% 
38% 
60% 
32,7 
199600% 
18,2 
6,2 
6,6 
29% 
68% 
54% 
19% 
17% EG-
bidrag 
mecu 
110 
0,6 
191,6 
0,3 
111 
28 
4 
205,2 
10,0 
4,7 
5,6 
12,0 
4,4 
0,3 
3,7 
2,8 
XIIA,157TABSV.XLS,14/08/96,15:05 
Tabell 4 
Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom:s RP) 
och områden inom arbetsprogrammet Datum och EGT-
referenser till 
ansökningsomgång Antal 
erhållna 
förslag Antal 
godkända 
förslag Utvalda projekt 
Antal % av 
totalt 
antal EG-
bidrag 
mecu 
SPRIDNING OCH OPTIMERING AV RESULTATEN 
Nätverk av innovationscentra 
- Projekt kring överföring av tekniskt kunnande, ' utvärderingsprojekt 
Vetenskapsparker 
Regional verksamhet 
Stimulering av allmänhetens medvetenhet 
- Främjande av ledningsteknik inom innovation 
Europeiska nätverk och tjänster för överföring av ' tekniskt kunnande 
och innovationsstöd 
- Nätverket OPET - Organisation för främjande tekniskt kunnande 15/12/94 
15/03/96 
15/06/95 
15/09/95 
15/09/95 
15/12/95 
15/12/95 
15/12/95 122 
501 
82 
59 
29 
N.A 
N.A 
N.A. 122 
501 
81 
58 
28 
N.A 
N.A 
N.A. 50 
100 
39 
26 
11 
N.A 
N.A 
N.A. 42% 
20% 
48% 
44% 
37% 
N.A 
N.A 
N.A. 22,5 
7,5 
N.A 
N.A 
N.A 
N.A 
N.A 
N.A. 
UTBILDNING OCH RÖRLIGHET FOR FORSKARE 
Stipendier 
Nätverk 
- Storskaliga projekt 
Kompletterande åtgärder 17/01/95 
15/06/95 
15/09/95 
17/01/95 
17/01/95 
17/01/95 
15/06/95 3039 
2005 
2210 
1448 
201 
270 
253 2261 
1728 
1944 
1429 
193 
219 
202 582 
350 
91 
84 
55 
65 
SÄKERHET OCH NUKLEÄR SÄKERHET 25,6 
20,2 
6,3 
41,8 
25,1 
32,2 47,7 
29,3 
148,9 
72 
4,8 
5,3 
17/01/95 253 246 79 31% 85 
N.A : inte tillgänglig 
XIIA.157TABSV.XLS,14/08/96,15:07 
FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) - Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar (VDK) 
Nya projekt (undertecknade kontrakt 1995) Tabell SA 
Fördelning av gemenskapsbidraget (i mecu) och deltagande (i antal) per typ av samarbetspart 
Typ av deltagare 
Namn på särskilt program 
(4:e RP+Euratomrs RP) STF(l) SMF (2) 
EG-bidrag 
mecu 
rrelematik 19,11 Antal I EG-bidrag 
deltagare | mecu 
194J 21,87 Antal 
deltagare 
294 FOR (3) UTB(4) 
EG-bidrag 
mecu 
31,20 Antal 
deltagare 
388 EG-bidrag 
mecu 
38,10 Antal 
del tågar 
511 26,37 1701 79,72 983 4,48 1231 220,85 26631 
•Kommunikationsteknik 59,32 356 32,13 224 17,30 1281 
69g 72,66 332 26,69 163 n/a n/a n/a n/a 208,101 12031 
Informationsteknik 197,59 492 70,37 2891 48,36 44,66 220 6,85 67 1,35 10,16 641 379,34 13051 
Industri- och materialteknik 76,18 292 41,25 302 32,12 163 38,87 188 0,59 2,76 32 191,771 9811 
Standarder - Mätning och provning 2,96 31 3,44 38 4,37 44 5,22 361 0,20 0,13 16321 1561 
Miljö och klimat 0,35 19,76 2,11 0,06 22,271 191 
Havsforskning och marin teknik 0,50 2,29 101 2,81 0,64 6,231 23l 
•Bioteknik 2,28 151 2,34 21 20,60 1051 31,96 0,76 4,07 0,14 62,15 3141 
•Biomedicin och hälsa 0,34 0,72 6,08 14,86 116 0,46 0,02 0,98 23,46 1881 
«Jordbruk och fiske 4,64 6,31 48,90 316 42,03 264 2,00 21 0,25 3,16 35 107,291 7361 
Icke-nukleär energi 209 29,96 17« 45,50 285Ö 39,19 246 7,13 411 172,45 10121 
•Transport n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a 64,58 3951 
Målinriktad socioekonomisk forskning 0. og 
Internationellt samarbete 0,51 3,99 341 6,24 6<H 4,83 16,261 1991 
•Spridning och bästa utnyttjande av resultat n/a n/a 2601 n/a n/a 78 n/a 1961 n/a n/a 30,001 6681 
•Utbildning och rörlighet for forskare 1,20 1,34 44,25 681 0,14 1,70 63,39| 1271 
Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd n/a n/a 56 n/a 26 n/a n/a 23! n/a 271 n/a 20,081 1521 
Säkerhet och kärnkraftssäkerhet 3,79 5,63 29,60 13,67 20 0,32 24 55,00 4071 
Kontrollerad termisk kärnfusion n/a n/a n/a 1231 n/a n/a n/a (8)251,51| 1991 
354,32|f 367,15g 73,25lf 764fl 87,42ff TOTALT 415,90|| 1737 215,860 17821 2183' 23921 1032 30,97 462 1.911.05g 10747g 
(l)STF: Stora företag 
(2) SMF : Små och medelstora foretag med färre än 500 anställda 
(3) FOR : Forskningsorgan 
(4) UTB : Högre utbildningsinstitutioner 
(5) Övriga: Ekonomiska föreningar, EEIF, föreningar utan vinstsyften, etc. 
(6) Int. org.: Internationella organisationer. För programmet Telematik så inkluderar siffran bland annat icke identifierade organisationer 
(7) Tredje land. Länder som inte tillhör Europeiska unionen 
(8) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från intkomstema 
n/a = inte tillgänglig 
XIIA3,157TABSV.XLS,14/08/96,15:10 
-C 
Tabell 5B 
FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) - Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar (VDK) 
Nya projekt (undertecknade kontrakt 1995) 
Fördelning av gemenskapsbidraget (i mecu) och deltagande (i antal) per typ av samarbetspart i Europeiska unionen (%) 
•Telematik Typ av deltagare 
Namn på särskilt program 
(4:e RP+Euratom:s RP) STF(l) 
EG-bidrag 
mecu 
13,98% 1 SMF (2) 
Antal 
deltagare 
12,46%| EG-bidrag 
16,00%) FOR (3) 
Antal 
deltagare 
18,88% EG-bidrag 
mecu 
22,83%j Antal 
deltagare 
24,92% UTB(4) 
EG-bidrag 
27,88% I Övriga (5) 
Antal I EG-bidrag 
deltagare 
32,82%1 mecu 
19,30% Antal 
deltagare 
10,92% Totalt 
EG-bidrag 
100,00%] Antal 
deltagare 
100,00% 
Kommunikationsteknik 28,51% 29,59%1 15,44% 18,62%! 8,31%! 10,64% 34,92%| 27,60%| 12,83% 13,55%| 100,00%! 100,00%! 
informationsteknik 53,72% 39,77%| 19,13% 23,36% 13,15%! 13,66% 12,14% 17,78%| 1,86% 5,42%| 100,00% 100,00% 
fllndustri- och materialteknik 40,30% 30,77%; 21,83%! 31,82% 16,99% 17,18% 20,57% 19,81%j 0,31% 0,42%! 100,00%! 100,00%; 
Standarder - Mätning och provning 18,29% 20,39% 21,24% 25,00% 26,98% 28,95% 32,23% 23,68%1 1,25% 1,97%| 100,00% 100,00%| 
jjMiljö och klimat 1,58%! 10,53%| 0,00%| 0,00% 88,69% 26,32% 9,47% 57,89%[ 0,27% 5,26%! 100,00% 100,00%| 
iHavsforskning och marin teknik 8,86% 5,00%! 0,00%! 0,00%! 40,94% 50,00% 50,19% 45,00%j 0,00% 0,00%| 100,00% ioo,oo%! 
Bioteknik 3,94%) 5,12% 4,03% 7,17%| 35,56% 35,84% 55,17% 49,49%| 1,31% 2,39%| 100,00% ioo,oo%! 
iBiomedicin och hälsa 1,51% 2,29% 3,19% 4,00%| 27,08%] 24,57% 66,16% 66,28%j 2,06% 2,86% 100,00% 100,00%) 
BJordbruk och fiske 
fllcke-nukleär energi" 4,46% 5,14% 6,07%! 9,00% 47,08%! 45,14% 40,47% 37,7 l%t 1,92% 3,00% 100,00% 100,00%! 
27,83*! 21,77% 17,76% 18,65% 26,96% 29,69% 23,23% 25,63%! 4,23% 4,27% 100,00% ioo,oorJ 
^Transport n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a 
•Målinriktad socioekonomisk forskning 0 01 01 0 01 0 0 01 
Internationellt samarbete 6,04% 5,98%| 4,46%| 5,98%1 34,92% 29,06% 54,59% 58,97%f 0,00%! 0,00%; 100,00% 100,00%! 
Spridning och bästa utnyttjande av resultat n/a 6,70%! n/a 39,57%| n/a 12,02% n/a ll,87rJ n/a 29,83% n/a 100,00%! 
»Utbildning och rörlighet för forskare 1,95%1 
Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd n/a 0,81% 
5,60% 2,16% 2,42% 
n/a 44,80%| 71,73% 54,84%fl 
n/a 20,80% 23,94% 41,13% 
n/a 10,40% 0,22% 0,81% 100,00% 
n/a 18,40%| n/a 100,00% 
ioo,oo%! 
Säkerhet och kärnkraftssäkerhet 6,93% 10,47% 10,29% 8,90% 54,13% 51,57%! 25,00% 23,82% 3,65% 5,24%! 100,00% ioo,oo%! 
Kontrollerad termisk kärnfusion n/a 3,19%! n/a 2,66%| n/a 
29,16%! 19,61%! 15,13%! 20,12%! 24,84%! 65,43%! n/a 6 38% n/a 22,34%) n/a 
27,00%! 5,13%! 8,62% 100,00%! 
TOTALT 24,64%! 25,74%fl ioo,oo%! ioo,oo%l 
(l)STF: Stora företag 
(2) SMF : Små och medelstora företag med färre än 500 anställda 
(3) FOR : Forskningsorgan 
(4) UTB : Högre utbildningsinstitutioner 
(5) Övriga: Ekonomiska föreningar, EEIF, föreningar utan vinstsyften, 
n/a = inte tillgänglig etc. 
XIIA3,157TABSV.XLS, 14/08/96,16:59 
Tabell 6 
FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP+£uratom:s RP) - Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar (VDK) - Nya 
projekt (undertecknade kontrakt 1995) 
(Regioner - Målområden 1) 
Namn på särskilda program (4:e ramprogrammet+Euratom) 
Telematik 
Kommunikationsteknik 
Informationsteknik 
Industri- och materialteknik 
Standarder - Mätning och provning 
Miljö och klimat 
Havsforskning och marin teknik 
Bioteknik 
Biomedicin och hälsa 
Jordbruk och fiske 
Icke-nukleär energi 
Transport 
Målinriktad socioekonomisk forskning 
Internationellt samarbete 
Spridning och bästa utnyttjande av resultat 
Utbildning och rörlighet för forskare 
Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd 
Säkerhet och kärnkraftssäkerhet 
Kontrollerad termisk kärnfusion 
TOTALT FORDELAT (2) 
TOTALT FORSKNING Antal projekt 
Totalt 
182 
109 
225 
226 
24 
5 
3 
41 
32 
113 
155 
41 
0 
33 
150 
90 
134 
68 
181 
1456 
1812 Målomr. 1 
128 
58 
156 
62 
9 
3 
1 
18 
13 
62 
77 
n/a 
0 
6 
45 
12 
n/a 
16 
n/a 
666 Deltagande (antal) 
Totalt 
2663 
1203 
1305 
981 
156 
19 
23 
314 
188 
736 
1012 
395 
0 
199 
668 
127 
152 
407 
199 
10001 
10747 Målomr. 1 
412 
118 
248 
100 
16 
4 
1 
27 
16 
116 
144 
n/a 
0 
7 
116 
13 
n/a 
18 
n/a 
1356 Totalt gemenskapsbidrag till fi 
projekten (mecu) 1 
Totalt 
220,85 
208,10 
379,34 
191,77 
16,32 
22,27 
6,23 
62,15 
23,46 
107,29 
172,45 
64,58 
0,00 
16,26 
30,00 
63,39 
20,08 
55,00 
(1)251,51 
1,574,88 
1.911.05 Målosir. 1 | 
32,701 
120,111 
41,941 
18,581 
1,11 
0,60 
0,09 
4,61 
1,68 
14,60 
16,66 
n/a 
0,00 
0,68 
3,56 
5,76 
n/a 
2,23 
n/a 
264,90| 
1 
(1) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från intäkterna 
(2) inkluderat uppgifter som inte är tillgängliga : n/a 
XIIA1,157TABSV.XLS,14/08/96,15:17 
R 
Tabell 7 
Verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar (VDK) Nya projekt (1) 
Samtliga samarbetsförbindelser inom och mellan länderna (EG+EFTA+CÖE+ÖVRIGA VÄRLDEN) (2) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Storbritannien 
Totalt EU(15) 
EFTA 
och öst-europeis 
Övriga världen 
TOTALT GEN Belgien 
241 
112 
532 
187 
253 
539 
106 
356 
29 
254 
69 
154 
109 
161 
415 
3517 
127 
3 
15 
3662 Danmark 
112 
150 
318 
158 
167 
213 
76 
248 
5 
203 
48 
90 
84 
152 
344 
2368 
110 
15 
24 
2517 Tyskland 
532 
318 
1437 
589 
821 
1959 
194 
1254 
16 
743 
389 
320 
269 
594 
1681 
1U16 
430 
26 
36 
11608 Grekland 
187 
158 
589 
478 
389 
509 
140 
490 
5 
263 
70 
212 
124 
254 
693 
4561 
226 
15 
19 
4821 Spanien 
253 
167 
821 
389 
612 
899 
193 
741 
4 
307 
165 
261 
188 
293 
722 
CÛ15 
188 
6 
24 
6233 Frankrike 
539 
213 
1959 
509 
899 
1393 
217 
1325 
28 
662 
278 
284 
265 
491 
1480 
10542 
333 
2 
34 
10911 Irland 
106 
76 
194 
140 
193 
217 
193 
207 
7 
163 
49 
97 
89 
103 
422 
2256 
82 
3 
12 
2353 Italien 
356 
248 
1254 
490 
741 
1325 
207 
787 
8 
390 
197 
278 
276 
406 
1051 
8014 
219 
15 
21 
8269 Luxem-
29 
5 
16 
5 
4 
28 
7 
8 
16 
10 
5 
4 
5 
5 
10 
157 
8 
0 
3 
168 Neder­
länderna 
254 
203 
743 
263 
307 
662 
163 
390 
10 
357 
78 
138 
194 
266 
888 
4916 
226 
5 
39 
5186 Österrike 
69 
48 
389 
70 
165 
278 
49 
197 
5 
78 
103 
37 
62 
63 
201 
1814 
54 
6 
17 
1891 Portugal 
154 
90 
320 
212 
261 
284 
97 
278 
4 
138 
37 
188 
106 
131 
317 
2617 
83 
7 
15 
2722 Finland 
109 
84 
269 
124 
188 
265 
89 
276 
5 
194 
62 
106 
182 
208 
352 
2513 
92 
6 
15 
2626 Sverige 
161 
152 
594 
254 
293 
491 
103 
406 
5 
266 
63 
131 
208 
272 
629 
4028 
139 
9 
27 
4203 Stor­
britannien 
415 
344 
1681 
693 
722 
1480 
422 
1051 
10 
888 
201 
317 
352 
629 
1235 
10440 
370 
35 
96 
10941 TOTALT 
3517 
2368 
11116 
4561 
6015 
10542 
2256 
8014 
157 
4916 
1814 
2617 
2513 
4028 
10440 
74874 
2687 
153 
397 
78111 EFTA (3) 
127 
110 
430 
226 
188 
333 
82 
219 
8 
226 
54 
83 
92 
139 
370 
2687 
2Ä4; 
i 
la. 
2986 CÖE (4) 
3 
15 
26 
15 
6 
2 
3 
15 
0 
5 
6 
7 
6 
9 
35 
153 
a 
n 
-22 
203 Övriga 
världen 
15 
24 
36 
19 
24 
34 
12 
21 
3 
39 
17 
15 
15 
27 
96 
397 
12 
42 
fc> 
497 TOTALT 
3662 
2517 
11608 
4821 
6233 
10911 
2353 
8269 
168 
5186 
1891 
2722 
2626 
4203 
10941 
78111 
2986 
203 
497 
81797 
(1) Undertecknade kontrakt under 1995 (Programmen Transport, Konkurrensstöd, Fusion, Jordbruk GD VI och GD XTV, INCO GD UJ och GD XE1 Konkurrensstöd = n/a) 
(2) Summan av samarbetsförbindelser i varje projekt 
(3) EFTA : Island - Lichtenstein - Norge - Island 
(4) Central- och östeuropeiska länder: Albanien - Bulgarien - Estland - Lettland - Litauen - Polen - Rumänien - Slovenien - Slovakien - Tjeckien 
n/a = inte tillgänglig 
XIIA1,1S7TABSV JCLS, 19/08/96,16:33 
FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Eurate»m:s RP) Tabell 8 
Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget 
B^^HHVWM^ii^^^l^HNiiPW^É^^W^WP^^W^^W Nft&tB jo» rärsMI&i program <4:« BP+ Ewatoïa;s IU?> «(à <n»r*&3i tmm 
»t 
Handikappade och äldre personer, hälsa, forskning, utbildning och vidareutbildning, språkvetenskap Datorn <idb 
£GT-ref. f&r 
«»Rwwtaa att 
15/09/95 
C 240 Frfiffij*Ëtte*P 
n/a !••: 
15/01/96 WÈÊSÈÈÈÊÊÊÊÈ 
02/96-03/96 $m 
05/96-06/96 Mm* 
fdertec 
09/9 iHiii 
24 
Samtliga områden (telematik för sysselsättning och forbättring av levnadsvillkoren, kunskapsspridning, 
offentliga tjänster) 16/12/96 n/a 15/03/97 04/97-05/97 07/97-09/97 01/98 
16/12/96 n/a 
Integrerade applikationer för numeriska center 15/02/1997 
(etapp 1) 
15/06/97 02/97-03/97 
06/97-07/97 10/97-11/97 01/98 
Öppen rullande infordran för stödåtgärder till programmet 15/09/95 
C240 n/a ca. var 3 :e 
månad 5,0 
Samtliga områden (numeriska interaktiva multimediatjänster, fotonteknik, höghastighetsnät, 
privatkommunikation, intelligens i nätverk, kvalitet, säkerhet och tillförlitlighet, horisontell verksamhet 15/09/1995 
C 240 1/03/96 03/96-04/96 04/96-05/96 1/07'96 120 
Mjukvaruteknik, teknik avsedd för komponenter och delsystem, multimediasystem, öppna 
mikroprocessorbaserade system, teknik avsedd för företagsprocesser, samordning i tillverkningen 15/03/1996 
C 75 15/03/96 16/04/1996 
(etapp 1) 
19/06/1996 07/96-08/96 09/96-11/96 10/96 35 
15/09/96 15/09/96 15/10/1996 
(etapp 1) 
15/12/1996 1997 1997 1997 
Produktion, material och införande av nya produkter, transportmedel (förutom flygteknik) 15/12/95 
C 337 "Öppen 
ansökningsomgång" 17/04/96 10/96 11/96 11/96 400 
51,6 
Samtliga områden (åtgärder för europeiska kvalitetsprodukter, forskning kring standards och teknikstöd 
till handeln, mätmetoder i samhällets tjänst 15/06/95 
C 148 "Öppen 
ansökningsomgång" 15/11/95 06/96-10/96 06/96-10/96 09/96 
Rymdteknik tillämpad på övervakningen och forskningen inom miljö, forskning kring pilotmetoder och • 
projekt 15/06/1995 
C 148 öppen 
ansökningsomgång" 15/09/95 10/95-01/96 02-05/96 05/96 12,7 
Rymdteknik tillämpad på övervakningen och forskningen inom miljö, forskning och utveckling angående 
eventuella framtida operativa verksamheter 17/10/95 
C 271 öppen 
ansökningsomgång" 15/12/95 02/96-05/96 07-09/96 08/96 4,2 
Rymdteknik tillämpad på övervakningen och forskningen inom miljö, Inforrnationscentrum för 
[jordobservationer 15/03/97 
C 75 öppen 
ansökningsomgång" 15/06/97 07/97-09/97 09-11/97 11/97 18 
XIIA,157TABSV.XLS,19/08/96,16:59 
FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) 
Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande; Budget Tabell 8 
Barn» pk $mMUU pmgwm <4t« BF+ Eitratoso ÄP) ö&fmxkdmlwm 
ar^ètsprogrAîBotÈf 
Forskning kring naturmiljö, miljöns kvalitet och den globala förändringen, miljöteknik, rymdteknik 
tillämpad på övervakningen av jorden, mänskliga dimensioner på förändringen av miljön 
Utbildingsstipendier 
Havsforskning, strategisk marirrforskning, stödinhiativ 
Stödinitiativ 
Havsforskning (forskning kring marina system, extrem marin miljö, forskning kring de regionala haven) 
strategisk marinforskning, marin teknik 
Utbildingsstipendier 
Undersökning av genomer (forskning kring funktioner, komparativa undersökningar), plantors 
molekulära och cellbiologi, genetisk somatisk terapi, immunologiska ämnen, relationen struktur/funktion, 
biologi/elektronik, prenormativ forskning 
Farmaceutisk in vitro toxikologi, bioteknik för miljön, infrastrukturer, horisontell verksamhet 
Farmaceutisk forskning biomcdivinsk vetenskap och teknik, hjärnforskning, mänskliga genomer, AIDS, 
tuberkulos och andra smittosamma sjukdomar, demonstrationsprojekt 
BIOMED 2 - tredje ansökninsomgång »OX-rtf lar 
förslag 
17/09/96 
15/12/1995 
C357 
15/12/1994 
C 357 
15/03/1996 
C 75 
16/04/96 
C 110 
15/12/1995 
C 337 
15/09/1995 
C 240 
15/06/96 
15/03/96 
C 75 
ännu inte 
publicerat fôr siaå sch 
medeästera förelag) 
"öppen 
ansökningsomgång" 
"Öppen 
ansökninsomgång" 
15/09/1995 
C240 ààtvtmfàt 
fersEag 
16/01/97 
20/03/96 
20/08/96 
15/03/95 
15/06/95 
17/06/96 
15/10/96 
20/03/96 
20/08/96 
10/01/96 
15/10/96 
17/06/96 
17/12/96 {|!érfcd) 
02/97-05/97 
04/96/11/96 
09/95-11/95 
03/96-04/96 
06/96-08/96 
11/96-03/97 
04/96-11/96 
15/03/96 -
31/05/96 
07/01/97-
31/03/97 
9/96-12/96 
03/97-07/97 06-11/97 
05/96-02/97 
09/95-11/95 
01/96-04/96 
07/96-01/97 
05/96-02/97 
01/06/96-
15/09/96 
01/04/97-
15/07/97 
15/02/97 
30/07/97 1 
09/97 
07/96-12/96 
1/01/96 
1/04/96 
08/96-06/97 
15/09/96 
15/07/97 
31/03/97 
15/10/97 2,4 
36,3 
38 
4 
2.3 
233,6 
134.00 
-
-
XIIA,157TABSV.XLS,19/08/96,17:01 
FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) 
Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget Tabell 8 
Narrm på «är&ild* program $l;e RP+ Euratom:* RP) ocfe ojarâden in&nt 
arbetiwprôgraiafittet 
Ökning i skala och förädlingsmetoder, optimerade avancerade teknologier och processer, generisk 
livsmedelsforskning 
FoU: samordnad produktion och förädlingskedjor, skogsbruk, landsbygdsutveckling, fiske och 
akvakultur, etiska, juridiska och sociala aspekter. Demonstration inom jordbruk, skogsbruk, 
landsbygdsutveckling, fiske och akvakultur 
Samordnad produktion och förädlingskedjor, ökning i skala och förädlingsmetoder, generisk forskning 
och avancerad teknik för näringsrika ämnen, jordbruk, skogsbruk, landsbygdsutveckling, fiske och 
akvakultur 
Tilläggsanmodan som inriktas på förnyelsebara energikällor (särskilda ämnen inom området fotovoltaisk 
solenergi, vindenergi och energi från biomassa) 
Små och medelstora företag: Belöningar för genomförbarhet 
Anmodan om intresseanmälan för experter 
Thermie typ A 
Thermie typ B 
^fcsdM*fl^î^a^feci^lfe»fe4 
Strategisk forskning, järnvägstransport, integrerade transportkedjor, flygtransport, stadstransport, maritim 
transport, vägtransport 
Strategisk forskning, järnvägstransport, integrerade transportkedjor, flygtransport, stadstransport, maritim 
transport, vägtransport BQ$«e& för 
»BBto4anatt 
15/06/1995 
C 148 
15/12/95 
C 337 
16/01/96 
Cll 
15/06/95 
95/C 148/16 
15/09/95 
15/12/94 
15/12/95 
C 337 
15/12/95 
C 337 
15/12/96 t«toaik(irtg*r4er 
fôrsœàûcfc 
Mar-96 
15/12/94 
C 357 
15/06/95 
C 148 
15/06/95 
C 148 
14/05/96 
15/12/94 
94/C 357/11 
15/12/94 
15/12/95 
C 337 IMsfrist/ 
wakmmb 
försteg 
15/09/95 
15/03/96 
14/05/96 
2/06/98 
1/02/96 
17/12/97 
28/02/96 
15/03/96 
15/03/97 Urv«lslörfaraBde 
(period) 
16/09/95 -
12/03/96 
16/03/96 -
15/09/96 
16/10/95 -
29/02/96 
01/02/96-
30/04/96 
15/06/96-
15/09/96 
05/96-09/96 
01/96-03/1996 
06/96-08/1996 
03/96- 07/96 
03/96- 08/96 
03/96-06/96 
04/96-05/96 l^fïiasf^i^* 
^rfersÄfie 
(perîo# 
13/03/96 -
30/06/96 
16/09/96 -
30/11/96 
01/03/96 -
30/04/96 
01/05/96 -
30/06/96 
16/09/96 -
30/11/96 
9/96-11/96 
04 /96-05/96 
09/96-10/96 
09/96-10/96 
07/96-08/96 
07/96-11/96 l&tttfc 
«Ä*ert€<i 
(dattti 1M4 
budget 
1/06 J 
1/12/96 
1/06/96 
1/08/96 
1/12*96 
01/97 
06.96 
11/96 
11/96 
09/96 
10/96 50,5 
110.00 
1,2 
1.-7 
5.00 
25,3 
0,5 
105 
26 
46,7 
205,2 
XI!A,157TABSV.XLS,19/08/96,17:01 
FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) Tabell 8 
Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget 
Nanm på särskilda program |4;e BF* Etfratora :s KJ*> ech «fflraden ïneRi 
arfietsprogrwaHiet 
Vägval av vetenskaplig och teknisk verksamhet, forskning inom utbildning och viclareutbildning, 
forskning kring social integration och utestängdhet (endast vissa delområden) 
Utvecklingsländer (GD XII) 
Stipendier Japan, Korea (GD XII) 
Utvecklingsländer (GD XII) 
Samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna (GD XII) 
Vidareutbildning: stipendier Japan, tiUverkningsteknik 
Utvecklingsländer (GD Hl) 
Samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna (GD XIII) 
Utvecklingsländer (GD XIII) 
Samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna (GD XVI) 
Sprlåft^^&i^tH*«Ji^ä4r€stt«ateö 
Regional verksamhet (med GD XVI) 
Stimulering av allmänhetens medvetenhet 
Stirnulering av ledningsteknik inom innovation 
Nätverket OPET - Organisation för främjande av energiteknik 
Europeiska nätverk och tjänster för överföring av tekniskt kunnande och innovationsstöd 
Finansiell verksamhet 
Projekt för överföring av tekniskt kunnande, granskningsprojekt 
Europeiska nätverk och tjänster för överföring av tekniskt kunnande och innovationsstöd ; Jhttar» odi 
\ BOIVMEL för 
fôrsîag 
15/06/1996 
C 64 
15/02/1995 
C 38 
15/03/1996 
C 75 
17/10/95 
C 27 
15/02/95 
C 38 
15/03/1996 
C 75 
17/10/95 
C 27 
15/03/1996 
C 75 
17/10/95 
C 27 
15/09/95 
15/09/95 
15/12/95 
15/12/95 
15/12/95 
15/06/96 
15/09/96 
15/12/96 FraiHjattdé av i . 
i«aSïûfc<atetrâeF f 
- 15/10/96 
6/09/95 
1/03/96 
12/09/96 
29/02/96 
1/03/96 
15/12/95 
15/12/95 
15/03/96 
15/03/96 
15/03/96 
16/09/96 
16/09/96 
15/12/96 
16/03/96 
18/09/97 UrvaïsfBrfaraçée 
{ftëFffrâ) 
01/97 
10/95-03/97 
17/04/96 -
06/07/96 
15/10/96-
02/97 
15/03/96-
15/04/96 
17/04/96-
06/07/96 
15/03/96-
15/04/96 
15/03/96-
15/04/96 
1/96 - 3/96 
1/96 - 3/96 
4/96 - 6/96 
4/96 - 6/96 
4/96 - 6/96 
10/96 -12/96 
10/96 -12/96 
1/97 - 4/97 
N.A. 
N.A. (period) 
03/97 
15/03/96-15/05/96 
1/09/96 
15/11/96-15/05/97 
09/96-10/96 
1/09/96 
09/96-10/96 
09/96-10/96 
03/96 
03/96 
06/96 
06/96 
06/96 
12/96 
12/96 
12/96 
N.A. • 
N.A. 05/97 
06/96-07/96 
1/09/96 
07/97 
10/96-11/96 
1/09/96 
10/96-11/96 
10/96-11/96 
04/96 
04/96 
07/96 
07/96 
07/96 
01/97 
01/97 
05/97 
N.A tm 
(mtm) 
35 
47,2 
4,2 
31,7 
6 
2 
9 
4,4 
3 
-
1 
-
N.A. 
N.A. | N.A. 
XIIA,157TABSV.XLS,19/08/96,17:11 
FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) Tabell 8 
Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget 
N»ÏRO p» $$rdä!4ii pmgmm <4:e RP+ Euratora;* jRP) o<& område» tm?nt 
arbet^rogrammet 
Nätverk för forskare 
Stipendier för vidareutbildning inom forskning 
Tillgång till storskaliga projekt 
Eurokonferenser, sommarskolor och kurser i praktisk vidareutbildning BaÉttttnidb 
l&T«re£f5r 
iafasaaiametf 
fötsiag 
17/01/95 
16/09/96 
15/06/95 
15/09/95 
15/03/96 
16/09/96 
16/09/96 
15/12/95 
17/06/96 
16/12/96 Främjande «v 
tefcwfc{lttgär<fer 
JBttsdetetera företag); Tîésfriit/ 
Senaste 
anJvOBKrt- ; 
datorn for ; 
försfag 
15/06/95 
3/02/97 
15/09/95 
15/12/95 
17/06/96 
16/12/96 
16/12/96 
1/04/96 
30/09/96 
1/04/97 {periwl} 
15/02/96 
09/97 
29/02/96 
05/96 
12/96 
05/97 
05/97 
06/96 
03/97 
06/97 Fitf*aïHi(inês~ 
-
-
-
--
05/96 
08/96 
12/96 target : 
151,3 
84,9 
11,1 
12,8 
VIIA ICTTAQCUYI C IQ/flQ/QC 17"11 
Tabell 9 
FoTU-verksamheter under 1995: Sirskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) - Nya projekt - Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar 
Samtliga nya projekt (antal och belopp) klassificerade efter projektens kontraktsvärde 
EU-bidrag mecij 
Antal projekt! 
Projekt belopp! 0<=0,1(1) 
227 
10,00 0,1<=0,25 
105 
17,16 0,25<=O,S 
"Î69 
64,01 0,5<=0,75 
158 
99,04 0,75<=1,0 
141 
122,45 1.0<=1,5 
220 
261,14 1,5<=2 
159 
256,50 2,0<=10 
637,33 
•Kommunikationsteknik 
[Miljö och klimat 
fHavsforskning och marin teknik 
•Bioteknik Namn på särskilda program 
EI^ 
'Telematik 
Informationsteknik 
Industri- och materialteknik 
Standarder - Mätning och provning 
•Biomedicin och hälsa 
•Jordbruk och fiske 
|Icke-nukleär energi 
[Transport 
Målinriktad socioekonomisk forskning 
'Internationellt samarbete 
Spridning och bästa utnyttjande av resultat Antal projekt! 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbeloppl 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Antal projekt 
Projektbelopp 
Utbildning och rörlighet för forskare Antal projekt 
Projektbelopp 
Vetenskapligt konkurrensstöd Antal projekt 
Projektbelopp 
gSäkerhet och kämkranssäkerhet Antal projekt 
Projektbelopp 
Kontrollerad termisk kärnfusion Antal projekt 
Projektbelopp 
Forskning totalt Antal projekt 
Projektbelopp 182 
220,85 
109,00 
208,10 
225,001 
379,34 
226 
191,77 
24 
16,32 
22,27 
6,23 
41 
62,15 
321 
23,46 
1131 
1073 
155 
172,45 
41 
64,58 
33 
16,26 
1501 
30 Medelbidrag 
90! 
63,39 
1341 
20,08g 
681 
55H 
1811 
251,51 
1812 
1911,05 1,21 
1,91 
1,69 
0,85 
0,68 
4,45 
2,08 
1,52 
0,73 
0,95 
1,11 
1,58 
0,00 
0,49 
0,20 
0,70 
0,15 
0,81 
1,39 
1,05 1565 mecn =100% 
(1) Det totala bidraget för ett projekt är mindre eller lika med 0,1 miljoner ecu 
(2) Fördelning finns inte tillgänglig för programmen Transport, Spridning och bästa utnyttjande av resultat, Fusion 
X!IA,157TABSV.XLS,16/08/96,9:38 100% Kumulationskurva 
10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
1440 projekt=100% 
50% av projekten tar 15% av krediterna i anspråk 
80% av projekten tar 50% av krediterna i anspråk 
FINANSIERING FRÄN FJÄRDE RAMPROGRAMMET 
OCH EURATOM:S RAMPROGRAM 
Tabell 10 
Belopp (ökade med 6,5 
FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET 
ïnfoimations-och kommunikationsteknik 
|i 1. Telematik 
1 ,„ - , , 
i 2. Kommunikationsteknik 
3. Informationsteknik 
Industriell teknik 
4.Industri-och materialteknik 
5. Mätning och provning 
Miljö 
6. Miljö och klimat 
7. Havsforskning och marin teknik 
Biovetenskap och bioteknik 
8. Bioteknik 
9. Biomedicin och hälsa 
10. Jordbruk och fiske 
Energi 
11. Icke-nukleär energi 
12. Säkerhet id kärnklyvning 
J 13.Kontrollerad termisk kärnfusion 
Transport 
Målinriktad socioekonomisk forskning 
ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET 
Samarbete med tredje land och 
internationella organisationer 
TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET 
Spridning och bästa utnyttjande av resultat 
FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET 
j Vidareutbildning och rörlighet för forskare 
j TOTALT 
MAXB8ELOPP TOTALT 
L . %) uttryckta i mecu och fördelade 
4:e ramprogrammet 
Beslut nr 1110/95/EG, 
616/96/EG 
VDK 
3 604 
898 
671 
2 035 
1 906 
1 722 
184 
809,5 
566,5 
243 
1 592,5 
588 
358 
646,5 
1 030 
1 030 
256 
112 
575 
312 
792 
10 989 GFC 
11,5 
11,5 
208,5 
96 
112,5 
313 
313 
50 
50 
21 
21 
35 
639 Stöd 
VT 
10,5 
10,5 
10,5 
10,5 
27,5 
27,5 
31,5 
31,5 
16 
16 
136 
11 764 Ramprogram 
Beslut nr 
94/268/Euratom, 
94/253/Euratom 
VDK 
1 016,5 
170,5 
846 
1 016,5 GFC 
319,5 
270,5 
49 
319,5 
1 336 TOTAL 
898 
671 
2 057 
1 818 
307 
907 
243 
588 
358 
728 
1 067 
441 
895 3 626 
2 125 
1 150 
1 674 
2 403 
256 
147 
575 
352 
792 
13 100 
Utveckling av gemenskapens åtaganden inom forskning 
Perioden 1984-1998 
(gällande priser) Tabell 11 
Situationen den 8.05.1996 
AR 
Ramprogram 1984-1987 
Ramprogram 1987-1991 
Ramprogram 1990-1994 84 
593,0 
Tilläggsanslag Ramprogram 1990-1994 
Ramprogram 1994-1998 (x) 
FTD-PROGRAM 
Kompletterande åtgärder 
FTD+kompletterande åtgärder 
SPRINT 
EKSG 
80% av THERMIE 
Total forskning (1) 593,0 
593,0 
593,0 85 
735,0 
735,0 
735,0 
735,0 86 
874,0 
874,0 
874,0 
874,0 87 
701,8 
188,1 
889,9 
49,4 
939,3 
939,3 88 
260,8 
810,6 
1071,4 
56,6 
1128,0 
1128,0 
l 
i 
4269,3 89 
101,1 
1241,3 
1342,4 
69,8 
1412,2 
1412,2 90 
4,9 
1596,9 
1601,8 
113,1 
1714,9 
16,0 
17,5 
36,0 
1784,4 91 
1270,7 
296,0 
1566,7 
168,8 
1735,5 
16,0 
17,5 
118,4 
1887,4 
1 
1 
1 
1 
7151 92 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 93 
14,8 
1929,5 
150,0 
2094,3 
440,2 
2534,5 
17,5 
139,2 
2691,2 94 
3,9 
1264,7 
750,0 
0,0 
2018,6 
571,8 
2590,4 
17,5 
145,6 
2753,5 
i 
i 
i 
l 
l 
l 
l 
i 
l 
11980 95 
0,2 
1,0 
3017,5 
3018,7 
2,1 
3020,8 
3020,8 96 
3183,1 
3183,1 
3183,1 
3183,1 97 
3450,0 
3450,0 
3450,0 
3450,0 98 
3449,4 
3449,4 
3449,4 
3449,4 
15857 TOTALT 
3270,6 
5357,4 
5651,7 
900,0 
13100,0 
28279,7 
1780,2 
30059,9 
49,0 
87,5 
568,1 
30764,5 
EG-budget (gällande priser) 
Total forskning i % budget 
% med bidrag över 700 mecu 28905 
2,1 29925 
2,5 35842 | 38392 
2,4 J 2,4 
1 43080 
2,6 42569 
3,3 45057 
4,0 56111 
3,4 61232 
4,7 67760 
4,0 65929 
4,2 78432 
3,9 85094 
3,7 
3,9 91861 1 97069 
3,8 J 3,6 
4,1 | 3,9 
(*) Beloppen för ramprogrammen under 1984-1998 är de som återfinns i gemenskapens förslag efter EU:s utvidgning. 
(1) FoTU+Thermie+EKSG+Sprint+kompletterande åtgärder 
XIIA3,157TABSV.XLS,16/08/96,9:41 
Utvecldiiig av gemenskapens åtaganden inom forskning 
Perioden 1984-1998 
(fast pris 1992) Tabell 12 
Situationen den 8.0 5.19 96 
AR 
Ramprogram 1984-1987 
Ramprogram 1987-1991 
Ramprogram 1990-1994 
Tilläggsanslag RP 1990-1994 
Ramprogram 1994-1998 (x) 
FoU-PROGRAM 
if^i'iipletterande åtgärder 
iFTD+kompletterande åtgärder 
SPRINT 
EKSG 
80% av THERMIE 
Total forskning (1) 84 
848,4 
848,4 
848,4 
848,4 85 
991,9 
991,9 
991,9 
991,9 86 
1139,5 
1139,5 
1139,5 
1139,5 87 
886,1 
237,5 
1123,6 
62,4 
1186,0 
1186,0 88 
317,7 
987,3 
1305,0 
68,9 
1373,9 
1373,9 
l 
i 
5539,7 89 
117,1 
1438,4 
1555,5 
80,9 
1636,4 
1636,4 90 
5,4 
1770,4 
1775,8 
125,4 
1901,2 
17,7 
19,4 
39,9 
1978,2 91 
1339,0 
311,9 
1650,9 
177,9 
1828,8 
16,9 
18,4 
124,8 
1988,9 
8163 
' 92 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 93 
14,6 
1901,0 
147,8 
2063,4 
433,7 
2497,1 
17,2 
137,1 
2651,4 94 
3,8 
1223,1 
725,3 
0,0 
1952,2 
553,0 
2505,2 
16,9 
140,8 
2662,9 
12145 95 
0,2 
1,0 
2884,8 
2886,0 
2,0 
2888,0 
2888,0 96 
2966,5 
2966,5 
2966,5 
2966,5 97 
3153,6 
3153,6 
3153,6 
3153,6 98 
3077,1 
3077,1 
3077,1 
3077,1 
X TOTALT 
4306,1 
6022,1 
5597,5 
873,1 
12082,0 
28880,8 
1812,6 
30693,4 
51,6 
89,4 
571,5 
31405,9 
14748 
EG-BUDGET (fast pris 1992) 
Totalt forskning i % budget 
Deflationsfaktorer (**) 
Årlig inflation i % 
% med bidrag över 700 mecu 41352 
2,1 
0,699 40385 
2,5 
0,741 
6,0 46730 
2,4 
0,767 
3,5 48475 
2,4 
0,792 
3,3 52473 
2,6 
0,821 
3,6 49327 
3,3 
0,863 
5,1 49952 
4,0 
0,902 
4,5 59126 
3,4 
0,949 
5,2 61232 
4,7 
1,000 
3,5 66759 
4,0 
1,015 
1,5 63761 
4,2 
1,034 
1,9 74983 
3,9 
1,046 
1,2 79305 
3,7 
1,073 
2,6 
3,9 83968 
3,8 
1,094 
2,0 
4,1 86591 
3,6 
1,121 
2,5 
3,9 
(*) Beloppen för ramprogrammen under 1984-1998 är de som återfinns i gemenskapens förslag efter EU:s utvidgning. 
(**) Den använda deflationen från och med 1995 inbegriper unionens utvidgning från 12 till 15 medlemsländer (KOM(96) 65). 
(1) FoTU+Thermie+EKSG+Sprint+kompletterande åtgärder 
ers 
X!IA3,157TABSV.XLS,20/08/96,9:2l 
ZJ-f 
Lista över huvudsakliga akronvmer eller använda fflrkortningar 
ACTS Avancerad kommunikationsteknik och kommunikationstjänster 
AIR Jordbruk och agroindustri, inkluderande fiske 
ALTENER Särskilt program för utveckling av förnyelsebara energikällor 
APAS Förberedande, kompletterande och uppföljningsåtgärder 
AVICENNE Forskningsinitiativ i syfte att främja samarbete mellan EU och Medelhavsländerna 
AVS Afrika, Västindien och Stilla havsområdet 
BCR Bureau communautaire de référence (gemenskapens referensbyrå) 
BIOMED Särskilt program inom biomedicin och hälsa 
BRIDGE Forskning inom bioteknik för nyskapande, utveckling och tillväxt i Europa (särskilt 
program inom det tredje ramprogrammet) 
BRITE-EURAM Särskilt program inom forskning och teknisk utveckling inom områdena industriell 
teknik och tillämpningar av avancerade material (särskilt FTD-program) 
CAP Gemensamma jordbrukspolitiken 
CCPF Konsultativa kommittén för programmet fusion 
CEN-Cenelec Standardiseringskommittén / Elektriska standardiseringskommittén 
CERN Europeiska kärnforskningsorganisationen 
COPERNICUS Vetenskapligt och tekniskt samarbete med länderna i Central- och Östeuropa 
CORDIS Gemenskapens informationstjänst kring forskning och utveckling 
COST Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknisk forskning 
COSU Samarbete med Sovjetunionen inom området säkerhet vid kärnklyvning 
CPST Vetenskapliga och tekniska kommittén (OECD) 
CRAFT Gemensamma forskningsåtgärder för teknik 
CREST eller KVTF Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (agerar som rådgivare till 
kommissionen) 
CÖE Länderna i Central- och Östeuropa 
EBML Europeiska molekylärbiologiska laboratoriet 
ECE Ekonomiska kommissionen för Europa inom Förenta Nationerna 
ECHO European Commission Host Organisation (gemenskapens databasvärd) 
EES Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
EFTA Europeiska frihandelsområdet 
EG Europeiska gemenskapen 
EGT Europeiska gemenskapernas officiella tidning 
EKSG Europeiska kol- och stålunionen 
ENRICH European Network for Research in Global Change (Europeiskt nätverk fr forskning i 
global förändring) 
ESA Europeiska rymdorganisationen 
ESF Europeiska vetenskapsstiftelsen 
SPRIT Strategiskt forskningsprogram inom området informationsteknik 
ESTA Europeiska församlingen för vetenskap och teknik 
ETAN Europeiskt nätverk för teknisk utvärdering 
ETSI Institutet för telekommunikationsstandarder 
EU Europeiska unionen 
EURATOM Europeiska atomenergigemenskapen 
EUREKA European Research Coordination Agency (Europeiska organisationen för samordning av 
forskning) 
EURET Särskilt program för forskning på transportområdet (särskilt forskningsprogram inom det 
andra ramprogrammet) 
FTD Forskning och teknisk utveckling och demonstrationsprojekt 
GFC Gemensamma forskningscentret 
HCM Mänskliga resurser och personers rörlighet (särskilt program inom det tredje 
ramprogrammet) 
HFSP Human Frontier Science Programme (Mänskligt gränsvetenskapsprogram) 
IEA Internationella energiorganet 
IMS Intelligenta tillverkningssystem 
INCO Samarbete inom forskning och teknik med tredje land och internationella organisationer 
(andra verksamhetsområdet inom det fjärde ramprogrammet) 
INTAS Internationell sammanslutning för främjande av samarbete med forskare från de nya 
oberoende staterna i före detta Sovjetunionen 
IRDAC Kommissionens rådgivande kommitté för industriell forskning och utveckling 
IPTS Institutet för vetenskapliga och tekniska prognoser (GFC, Sevilla) 
ISC Internationellt vetenskapligt samarbete 
ISTC Internationella centret för forskning och teknik (Moskva) 
IT Informationsteknik 
ITER Internationella termonukleära experimentreaktorn 
ITER-EDA Teknisk undersökningsverksamhet inom ITER 
JET Europeiska kärnfusionsprojektet 
JOULE Särskilt program inom forskning och teknisk utveckling inom energiområdet - icke­
nukleär energi och rationell energianvändning 
KVTF Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning 
MAST Havsforskning och marin teknik (särskilt FTD-program) 
MEDA Kompletterande åtgärder till reformer av ekonomiska och sociala strukturer i 
Medelhavsländerna 
MERCOSUR Frihandelsområde i Sydamerika 
NAFTA Nordamerikanska frihandelsområdet 
OSS Nya oberoende staters samvälde i före detta Sovjetunionen 
OECD Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling 
OPET Organisation för främjande av energiteknik 
PED Utvecklingsländer 
PHARE Initiativ av Europeiska unionen som stödjer utvecklingen i Central- och Östeuropa 
SME Små och medelstora företag 
RACE Särskilt FTD-program om spjutspetsteknik inom området telekommunikationer i Europa 
RP Ramprogram 
RIS Regional Innovation Strategies (Regionala nyskapande strategier) 
RITTS Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures (Regionala 
strategier för nyskapande och överföring av tekniskt kunnande samt dess infrastrukturer) 
RSEF Målinriktat socioekonomiskt forskningsprogram (särskilt FTD-program inom det fjärde 
ramprogrammet) 
SAVE Särskilt åtgärdsprogram för kraftfull energieffektivitet 
SPRINT Strategiskt program för nyskapande och överföring av tekniskt kunnande 
STD Vetenskap och teknik i utvecklingens tjänst 
TACIS Tekniskt stödprogram till de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen 
TELEMAN Fjärrstyrning i farliga nukleära och störda miljöer 
THERMIE Program för främjande av nyskapande energiteknik 
TIDE Telematik för integrering av handikappade och äldre personer 
TMR Vidareutbildning och rörlighet för forskare 
VALUE Bekräftelse och användning av forskningsresultat för Europa 
VDK Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar 
WTO Världshandelsorganisationen 
Ao o 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 437 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 
Katalognummer : CB-CO-96-439-SV-C 
ISBN 92-78-08609-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg