C 175/13

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2022/C 175/06)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Ansökan om godkännande av den mindre ändringen finns i kommissionens databas eAmbrosia.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Sainte-Maure de Touraine”

EU-nr: PDO-FR-0133-AM04 – 17 december 2021

SUB (X) SGB ( )

1. Namn

”Sainte-Maure de Touraine”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1. Produkttyp

Kategori 1.3 – Ost

3.2. Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Osten ”Sainte-Maure de Touraine” framställs uteslutande av obehandlad helfet getmjölk. Osten har en mjuk ostmassa som erhålls genom i huvudsak mjölksyrebaserad koagulering med tillsats av en liten mängd löpe och genom spontan avrinning.

Till utseendet har osten en synlig mögelbeläggning på ytan och på skorpan finns aska.

Osten har en mjölksmak, utan överdriven sälta eller syrlighet, med aromer av torkad frukt och vegetabiliska toner såsom hö. Konsistensen är fyllig, lätt fuktig och blir torrare, och ibland smulig, när den åldras.

Snittytan är jämn och ostmassan är vit eller elfenbensvit med en homogen och jämn textur.

Osten är vedträformad. Totalvikten av torrsubstansen får inte understiga 100 g per ost.

Fetthalten ska vara minst 45 % av torrsubstansen.

Genom varje ost ”Sainte-Maure de Touraine” går ett spannmålsstrå med uppgifter om minst beteckningens namn och ysteriets identifieringsnummer.

3.3. Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Mjölkgetterna kommer från följande raser: alpine, saanen, poitevine eller korsningar mellan dessa raser.

Minst 825 kg av torrsubstansen i den totala årliga foderransonen per mjölkget (75 %) kommer från det geografiska området. I och med att visst foder inte förekommer i det geografiska området (till exempel torkad lusern) kan det inte ha sitt ursprung där.

Betesmarken är motsvarande minst 1 000 m2 per mjölkget. Den ytan motsvarar gårdens mark och/eller motsvarande ytor vid inköp.

Den årliga mängden foder per mjölkget motsvarar minst 550 kg av torrsubstansen. Fodret får endast komma från det geografiska området. Det konsumeras färskt, fermenterat eller i form av hö. Mängden fermenterat foder får inte överstiga 355 kg torrsubstans per år och mjölkget. Det får inte överstiga 1 kg torrsubstans per dag och mjölkget. Det fermenterade fodret ges tillsammans med hö, grönfoder eller betat foder.

Tillåtna foder anges i en förteckning.

Kompletteringsfoder får utgöra högst 50 % av mjölkgetternas foder, det vill säga inte mer än 550 kilo räknat som torrsubstans.

Tillåtet kompletteringsfoder anges i en förteckning.

3.4. Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen av ostarna ska äga rum inom det geografiska område som avgränsas i punkt 4.

3.5. Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

–

3.6. Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska ost med ursprungsbeteckningen ”Sainte-Maure de Touraine” ha en individuell etikett med namnet på ursprungsbeteckningen ”Sainte-Maure de Touraine” och Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning i samma synfält på etiketten.

Utöver de lagstadgade föreskrifter som gäller alla ostar får inga andra benämningar eller beteckningar användas tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen i denna märkning, i reklam, fakturor eller handelsdokument, med undantag för särskilda varumärken.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Alla steg i produktionsprocessen äger rum i det geografiska område som omfattar följande kommuner, på grundval av den officiella geografiska kodexen från 2021:

Departementet Indre (36): Argy, Arpheuilles, Azay-le-Ferron, Buzançais, La Chapelle Orthemale, Châtillon-sur-Indre, Chezelles, Cléré-du-Bois, Clion, Écueillé, Fléré-la-Rivière, Fontgombault, Fontguenand, Frédille, Gehée, Heugnes, Jeu-Maloches, Langé, Lingé, Luçay-le-Mâle, Lurais, Lureuil, Lye, Martizay, Méobecq, Mérigny, Mézières-en-Brenne, Murs, Néons-sur-Creuse, Neuillay-les-Bois, Obterre, Palluau-sur-Indre, Paulnay, Pellevoisin, Préaux, Preuilly-la-Ville, Saint-Cyran-du-Jambot, Saint-Genou, Saint-Lactencin, Saint-Médard, Saint-Michel-en-Brenne, Sainte-Gemme, Saulnay, Sauzelles, Selles-sur-Nahon, Sougé, Tournon-Saint-Martin, Le Tranger, Valençay, Vendoeuvres, La Vernelle, Veuil, Vicq-sur-Nahon, Villedieu-sur-Indre, Villegouin, Villentrois-Faverolles och Villiers.

Departementet Indre-et-Loire(37) i sin helhet.

Departementet Loir-et-Cher (41): Ambly, Angé, Artins, Authon, Averdon, Champigny-en-Beauce, La Chapelle-Vendômoise, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (det geografiska området för kommunen Thenay), Couddes, Couffy, Crucheray, Les Essarts, Faverolles-sur-Cher, Françay, Gombergean, Les Hayes, Herbault, Houssay, Huisseau-en-Beauce, Lancè, Lancôme, Landes-le-Gaulois, Lavardin, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Cher, Montoire-sur-le-Loir, Montrichard Val de Cher, Montrouveau, Nourray, Noyers-sur-Cher, Pontlevoy, Pouillé, Prunay-Cassereau, Rilly-sur-Loire, Les Roches-l’Évêque, Saint-Aignan, Saint-Amand-Longpré, Saint-Arnoult, Saint-Cyr-duGault, Saint-Etienne-des-Guérets, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Gourgon, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Martin-des-Bois, Saint-Rimay, Saint-Romain-sur-Cher, Santenay, Sasnières, Seigy, Thenay, Thésée, Troo, Valencisse, Vallée-de-Ronsard, Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse, Veuzin-sur-Loire, Villavard, Villechauve, Villedieu-le-Château, Villefrancoeur och Villeporcher.

Departementet Vienne (86): Antran, Basses, Berthegon, Beuxes, Bournand, Buxeuil, Ceaux-en-Loudun, Chenevelles, Coussay-les-Bois, Dangé-Saint-Romain, Ingrandes, Leigné-les-Bois, Leigné-sur-Usseau, Lésigny, Leugny, Loudun, Mairé, Messemé, Mondion, Nueil-sous-Faye, Les Ormes, Oyré, Pleumartin, Port-de-Piles, Pouant, Prinçay, La Roche-Posay, Roiffé, Saint-Christophe, Saint-Gervais-les-Trois-Clochers, Saint-Rémy-sur-Creuse, Sammarçolles, Sérigny, Usseau, Vaux-sur-Vienne, Vellèches, Vézières och Vicq-sur-Gartempe.

Kartor över det geografiska området finns på webbplatsen för Institut national de l’origine et de la qualité.

5. Samband med det geografiska området

Sainte-Maure de Touraine” är en ost av getmjölk som främst kännetecknas av att den är långsmal och vedträformad med ett spannmålsstrå i mitten, aromer av torkad frukt och vegetabiliska toner såsom hö, samt den smältande texturen som blir smulig när den åldras. Dessa egenskaper kommer av kunnandet hos getuppfödarna vars getter utfodras med foder som uteslutande kommer från det geografiska området, men också av kunnandet inom tillverkning (ostmassa av mjölksyrekaraktär, långsam avrinning, yta som påförs aska och saltning efter uttagning ur formen) och lagringsmognad som gör att en karaktäristisk mogningsflora kan användas.

Det geografiska området ”Sainte-Maure de Touraine” ligger sydväst om Parisregionen i det historiska området Touraine. Floden Loire flyter genom området från öst till väst och dess bifloder präglar landskapet kraftigt i de mindre regionerna.

Landskapet med öppna platåer med i huvudsak spannmålsodling varvas med mer skogsbeklädda dalar där ett mer specialiserat lantbruk har inriktat sig på specifik produktion (vinodling, trädodling, djuruppfödning, grönsaksodling). På platåerna förenas också lerjord och kalkhaltig lerjord.

Klimatet har påverkan från havet och kännetecknas av milda vintrar och somrar, vilket innebär att det går att odla ett flertal foderväxter och spannmål som används till djurfoder. Den här påverkan från havet dämpas endast mycket sakta längs med floden och ger ett relativt homogent klimat i hela området.

Fram till mitten av 1900-talet fanns det inga getbesättningar i området. I de fattigaste bostäderna på landet hade man endast 1–3 getter. Det var mormors/farmors uppgift att sköta getterna (eller yngsta flickan som hade fått lära sig av mormor/farmor) och ge dem mat, mjölka dem och tillverka ost. Direkt efter mjölkningen användes den obehandlade helfeta mjölken. Storleken på formen som användes för ”Sainte-Maure de Touraine” motsvarade den mängd mjölk som en get gav dagligen, motsvarande cirka 2,5 liter mjölk för en ost. Det fanns inget ysteri så produktionen skedde i köket och osten fick torka intill skorstenen. Den avlånga formen gjorde osten ömtålig och svår att hantera, men genom att föra in ett spannmålsstrå i ostens längdriktning blev den lättare att hantera.

Dagens produktionsmetoder härrör från den här tiden. Osten framställs genom mjölksyrekoagulering av obehandlad helmjölk med tillsats av en liten mängd löpe. Ostmassan läggs i långsmala formar.

”Sainte-Maure de Touraine” är en ost som tillverkas av obehandlad helmjölk av get, med liten tillsats av löpe, och en mjölksyrebaserad ostmassa. Den karaktäriseras av

— sin karaktäristiska form (avskuren kon),

— fin och jämn ostmassa som är vit till elfenbensvit till färgen,

— smältande textur som blir torrare och smulig när den åldras,

— utsidan som efter den tio dagar långa mogningslagringen har en väl utvecklad skorpa med en ytbeläggning av mögel som är tydligt synlig med blotta ögat,

— ett spannmålsstrå som ligger i ostens längdriktning,

— mjölkig smak med aromer av torkad frukt och vegetabiliska toner.

Den här getosten har sitt ursprung i de magraste markerna i Touraine.

Den lerjord och kalkhaltiga lerjord som finns i det geografiska området är gynnsamt för produktion av vallfoder och spannmål, och har gynnat jordbruket i de fattigaste områdena tack vare införandet av getuppfödning, till en början i begränsad skala; getmjölken var avsedd för ostproduktion som var förbehållen familjens egna behov.

Den speciella formen på osten ”Sainte-Maure de Touraine” härrör från formen som ursprungligen tillverkades av flätad vide. Volymen på formen motsvarar den dagliga mängden mjölk från en get. Den avlånga formen och den ibland smuliga texturen gör osten ömtålig och svår att hantera. Spannmålsstrået som läggs i ostens längdriktning hade ursprungligen ett praktiskt syfte, eftersom det gjorde osten lättare att hantera, men har blivit ett signalement som gör att konsumenterna kan identifiera osten.

Den långsmala formen och den mjölksyrebaserade framställningsmetoden, som innebär långsam avrinning, anpassad efter takten i arbetet på gården, och påföring av aska och saltning efter uttagning ur formen, ger osten dess textur och en fin ostmassa, samt ett förhållande mellan yta och volym som under mognadslagringen gör att en mogningsflora kan användas som är karaktäristisk för ”Sainte-Maure de Touraine” och som ger osten dess smak och arom.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0044ace0-9759-4aae-a3cf-fe706eac1395

(1) EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.