Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EEG) nr 2759/75 om den gemensamma organisationen av marknaden för griskött

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Det har under lång tid förekommit svängningar på marknaden för griskött vilka kännetecknas av perioder då marknaden är i balans och prisnivån tillfredsställande följda av perioder med stort utbud och följaktligen låga och olönsamma priser. Sedan några år tillbaka kan man konstatera att dessa svängningar blir allt mer markerade och kriserna allt djupare och att svinuppfödarnas likviditet är i fara. Den nuvarande krisen inom sektorn började sommaren 1998 och har nu pågått i 20 månader.

2. Den gemensamma organisationen av marknaden för griskött som inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2759/75 är en mycket liberal organisation som i praktiken bara omfattar två stödåtgärder för marknaden nämligen exportbidrag och stöd till privat lagring. Huvudansvaret för marknadsbalansen och den prisnivå som följer av denna ligger i händerna på svinuppfödarna som själva bestämmer produktionsvolymen och på så sätt också den framtida situationen inom sektorn. De båda ovan nämnda åtgärderna kan bara lindra en eventuell kris, inte hindra den.

Erfarenheten från de senaste fyra åren med mycket höga priser 1996 och 1997 och en mycket låg prisnivå 1998 och 1999 visar tydligt att det behövs en regleringsmekanism som stabiliserar uppfödarnas inkomster genom ett system med avgifter som tas ut under högkonjunktur och med utbetalningar i dåliga tider. För att det ansvar som svinuppfödarna tilldelats inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för griskött skall avspeglas i systemet bör det finansieras av uppfödarna själva och omfatta mekanismer som ger dem kontrollen över produktionen av griskött.

3. Syftet med detta förslag är att införliva en sådan regleringsmekanism i grundförordningen (EEG) nr 2759/75. De viktigaste punkterna i förslaget är följande:

-Medlemsstaterna tillåts inrätta utjämningsfonder på sitt territorium. Uppfödarnas deltagande i fonden sker på frivillig basis och omfattar minst fem år

-Utjämningsfonderna finansieras av uppfödarna själva genom att en avgift för varje slaktsvin under produktion tas ut. För att täcka utgifterna för administration vid inrättandet av fonderna får medlemsstaten bevilja ett successivt minskande startstöd. Fonderna får ta banklån på marknadsmässiga villkor

-Regleringsmekanismen omfattar två delar, nämligen en avgiftströskel som anger när avgifterna per slaktsvin under produktion kan tas ut och en utbetalningströskel som anger när ett belopp per slaktsvin kan beviljas uppfödarna. Dessa två trösklar fastställs av fonderna och godkänns av kommissionen genom ett förvaltningskommittéförfarande

-Om en fond måste börja en utbetalningsperiod utan att ha tillräckliga medel får den berörda medlemsstaten bevilja räntefria lån. Fonden måste återbetala lånen i sin helhet

-Om en utjämningsfond förfogar över tillräckliga medel kan uttagandet av avgifter tillfälligt upphöra

-Vid anslutning till fonden måste uppfödaren uppge det antal platser som han eller hon förfogar över för produktion av slaktsvin. Uppfödaren måste förbinda sig att inte öka detta antal under den tid som han är ansluten till fonden. Kommissionen kan dock tillåta att medlemsstaterna beviljar undantag från denna skyldighet om framtidsutsikterna på marknaden medger detta.

2000/0076 (CNS)

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EEG) nr 2759/75 om den gemensamma organisationen av marknaden för griskött

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 36 och 37 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

och av följande skäl:

(1) Det har under lång tid förekommit svängningar på marknaden för griskött, kännetecknade av perioder med balans på marknaden för griskött och tillfredsställande prisnivå följda av perioder med stort utbud och följaktligen låga och olönsamma priser. Sedan några år tillbaka har dessa svängningar blivit allt mer markerade, kriserna allt djupare och svinuppfödarnas likviditet har satts på spel. Rådets förordning (EEG) nr 2759/75 [1], senast ändrad genom förordning (EG) nr 3290/94 [2] bör följaktligen ändras och medlemsstaterna bör tillåtas att inrätta utjämningsfonder för att hjälpa de uppfödare som ansluter sig att klara variationerna i marknadspriserna. För att fonderna, och särskilt finansieringen av dessa, skall förvaltas på ett korrekt sätt bör det föreskrivas en lägsta deltagandeperiod och att de berörda uppfödarna skall ställa en säkerhet.

[1] EGT L 282, 1.11.1975, s. 1.

[2] EGT L 349, 31.12.1994, s. 105.

(2) I syfte att inrätta fonderna snabbt och effektivt på nationell nivå bör eventuella befintliga organ användas. Uppfödarna bör vara garanterade representation både i förvaltningen och i ledningen. Fonderna skall själva anta de bestämmelser som är nödvändiga för att fonderna skall fungera och informera kommissionen och övriga medlemsstater om dessa.

(3) Fonderna finansieras genom att en avgift per slaktsvin under produktion tas ut från de uppfödare som deltar. För att täcka kostnaderna vid inrättandet av fonden får medlemsstaten bevilja successivt minskande startstöd. Som komplement till finansieringen kan fonderna ta lån i banker och andra institutioner på marknadsmässiga villkor.

(4) Den viktigaste punkten i fondernas bestämmelser är regleringsmekanismen eftersom denna avgör dels avgiftströskeln som anger när ett belopp för varje slaktsvin under produktion kan tas ut under en period med bra marknadspriser och betalas in till fonderna, och dels utbetalningströskeln som anger när medel i svåra tider kan beviljas uppfödarna från fonderna för varje slaktsvin. Dessa två tröskelnivåer bestäms av fonderna med hänsyn till utvecklingen på marknaden och fondernas ekonomi. Eftersom regleringsmekanismen är av avgörande betydelse för fondernas funktion måste den godkännas av kommissionen enligt förfarandet i artikel 24 i förordning (EEG) nr 2759/75. Genom att ändra det belopp som tas ut eller utbetalas borde det vara möjligt för fonderna att ta hänsyn till och förbättra strukturen inom sektorn.

(5) Det kan vid en framtida krissituation inträffa att fonderna under den första tiden efter inrättandet måste påbörja en utbetalningsperiod utan att ha haft möjlighet att samla ihop tillräckligt med kapital. I ett sådant fall bör den berörda medlemsstaten tillåtas bevilja ett räntefritt lån som gör det möjligt för fonden att fullgöra sin uppgift. Detta lån bör återbetalas. När fonderna förfogar över tillräckliga medel för att ingripa vid en framtida kris kan uttagande av en avgift tillfälligt upphöra.

(6) Inrättandet av fonderna i de berörda medlemsstaterna bör återspegla några punkter i kontrollen av svinproduktionen inom gemenskapen. De uppfödare som deltar i fonderna kommer att åtnjuta en viss garanterad inkomst för sina slaktsvin. Det är följaktligen motiverat att de åläggs en produktionsdisciplin som förbättrar marknadsbalansen och gör att fonderna kan fortsätta att fundera på ett tillfredsställande sätt. Det bör dock vara möjligt att göra undantag från denna bestämmelse när marknadsutsikterna så tillåter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter artikel 7 i förordning (EEG) nr 2759/1975 skall följande införas som avdelning Ia:

"Avdelning Ia

Utjämningsfonder

Artikel 7a

1. Medlemsstaterna skall tillåtas inrätta utjämningsfonder för uppfödare vars slaktsvin produceras på deras territorium. Dessa fonder är avsedda att hjälpa uppfödarna att klara av växlingarna i marknadspriserna.

2. Uppfödarnas deltagande i fonderna skall vara frivilligt. En uppfödare kan delta antingen direkt eller indirekt genom en producentorganisation eller någon annan kollektiv organisation i vilken uppfödaren är medlem. De uppfödare och de producentorganisationer som deltar skall förbinda sig att iaktta bestämmelserna för fonden. Detta skall garanteras genom ställande av säkerhet.

3. Uppfödarnas deltagande i fonden skall avse minst fem år och omfatta samtliga produktionsenheter som de förfogar över i den berörda medlemsstaten.

Artikel 7b

1. Utjämningsfonderna skall organiseras och förvaltas av redan befintliga nationella organ eller sådana som inrättas för detta ändamål. Uppfödarna skall vara representerade i fondernas förvaltning och i deras övervakningsorgan.

2. Utjämningsfonderna skall fastställa nödvändiga bestämmelser särskilt villkoren för anslutning, regleringsmekanismen och närmare bestämmelser för uttagande av avgifter och utbetalning.

Artikel 7c

1. Utjämningsfonderna skall finansieras av uppfödarna själva genom att en avgift per slaktsvin tas ut av uppfödaren eller av den producentsammanslutning genom vilken uppfödaren saluför sina grisar.

2. För att underlätta inrättandet av en utjämningsfond får medlemsstaten bevilja stöd för att täcka de administrativa kostnaderna under fondens första tid. I de stödberättigande kostnaderna skall inkluderas hyra av lämpliga lokaler, inköp av kontorsutrustning, däribland kontorsmateriel och programvara, kostnader för administration och personal, fasta kostnader och övrigt. Stödbeloppet får inte överskrida 100 % av de redovisade kostnaderna för det första året varefter det gradvis skall minskas med 20 procentenheter per år för att det femte och sista året vara begränsat till 20 % av de verkliga kostnaderna.

3. För att fonderna skall förfoga över tillräckliga medel för att utjämningskassan skall fungera får de låna pengar av banker eller av offentliga och privata institutioner. Om så sker skall räntan motsvara de marknadsmässiga räntorna och får inte omfattas av statligt stöd i form av räntesubventioner.

Artikel 7d

1. Den regleringsmekanism som tillämpas skall omfatta följande:

-en "avgiftströskel" som innebär att fonderna kan ta ut en avgift per slaktsvin från uppfödarna under perioder med tillfredsställande prisnivå

-en "utbetalningströskel" som innebär att fonderna betalar ut ett belopp per slaktsvin till uppfödarna under krisperioder.

2. Fonderna skall via behöriga myndigheter underrätta kommissionen om regleringsmekanismen och om de trösklar som avses i punkt 1 vilka skall fastställas med hänsyn till marknadspriset på slaktkroppar av gris av standardkvalitet i den berörda medlemsstaten, produktionskostnaderna i landet, fondernas ekonomi och situationen på marknaden för griskött inom gemenskapen. Kommissionen skall godkänna mekanismen enligt förfarandet i artikel 24.

3. Utjämningsfonderna får avpassa de belopp som beviljas för varje slaktsvin liksom antalet stödberättigande svin per uppfödare med hänsyn till svinuppfödningsanläggningarnas omfattning och struktur i den berörda medlemsstaten. Även den avgift som tas ut får avpassas.

Artikel 7e

1. För att undvika att fonden inte fungerar på grund av brist på tillgångar under de första tre åren får medlemsstaten, om det absolut är nödvändigt, bevilja fonden ett räntefritt lån. Fonden skall ha betalat tillbaka detta lån i sin helhet inom fem år. Medlemsstaten skall meddela kommissionen lånebeloppet och beräkningsmetoden. Kommissionen skall underrätta övriga medlemsstater om dessa.

2. Om utjämningsfonderna förfogar över tillräckliga tillgångar får de tillfälligt upphöra med uttagandet av avgiften. Eventuell ränteavkastning skall användas för fondernas mål enligt stadgarna.

Artikel 7f

När en uppfödare ansluter sig till utjämningsfonden skall det antal platser för produktion av slaktsvin som han eller hon förfogar över i den berörda medlemsstaten uppges. Uppfödaren måste förbinda sig att inte öka detta antal under den period som han eller hon är ansluten till fonden. På begäran kan emellertid kommissionen enligt förfarandet i artikel 24 tillåta en medlemsstat att medge undantag från denna skyldighet om marknadsutsikterna gör detta möjligt.

Artikel 7g

1. Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa denna avdelning och skall framför allt fatta beslut om alla de förfaranden som är förbundna med inrättandet och förvaltningen av utjämningsfonderna.

2. De skall meddela kommissionen de bestämmelser som antagits vid tillämpningen av denna avdelning liksom om eventuella ändringar. Kommissionen skall underrätta övriga medlemsstater om dessa.

Artikel 7h

Tillämpningsföreskrifter för denna avdelning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24."

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 juli 2000.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

>Plats för tabell>