[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 5.11.2008

KOM(2008) 712 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2009 Insatser nu för ett bättre EU DEL 1

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2009 Insatser nu för ett bättre EU

1. HÅRDA TIDER FÖR EUROPA

I kristider är behovet av aktiv solidaritet mellan medlemsstater och institutioner stort. Då blir det tydligt vilket mervärde EU kan ge allmänheten. Den rådande finanskrisen och stagnerande tillväxten ställer oss inför en av de största utmaningarna på mycket länge. Krisen gjorde att EU måste agera snabbt, beslutsamt och solidariskt. Unionen visade också att den var både kompetent och kreativ i sitt sätt att tackla den plötsliga förtroendekrisen på finansmarknaderna. Nu måste vi utnyttja samma kvaliteter för att reformera finanssektorn och mildra den avtagande tillväxtens återverkningar på realekonomin och medborgarna.

Den ekonomiska turbulensen tillstötte dessutom efter många andra utmaningar år 2008. Stigande livsmedels- och energipriser har under det senaste året lagt stor press på hushållen. Ratificeringen av Lissabonfördraget möttes av ett nej vid folkomröstningen i Irland. Under konflikten i Georgien fick EU träda in för att söka en lösning och erbjuda sitt bistånd. I alla dessa svåra situationer har Europeiska unionen visat sig ståndaktig. EU har bevisat sin förmåga att anpassa sig till omständigheterna och att agera målinriktat och bestämt.

Ända sedan kommissionen tillträdde har den använt alla de tillgängliga verktygen efter bästa förmåga. Kommissionen har många funktioner som är centrala för EU:s verksamhet. Den ger impulser för inriktningen på det politiska arbetet och värnar om att hålla en konsekvent linje, tar initiativ till nya lagförslag för EU, förvaltar viktiga politikområden och program och ska samtidigt fungera som fördragens väktare och se till att bestämmelserna gäller lika för alla. Kommissionen fäster särskild vikt vid samarbetet med de andra viktiga aktörer som är med och utformar och genomför EU:s politik, nämligen Europaparlamentet, rådet, medlemsstaterna, det civila samhället och medborgare på alla nivåer. Ett gott exempel är den dialog som förs med Europaparlamentet och rådet om den årliga politiska strategin. Den har för övrigt också berikat de strategiska förberedelserna av det årliga arbetsprogram som nu läggs fram.

Under 2008 har EU-institutionerna demonstrerat sin beredvillighet och förmåga att anpassa sig till nya omständigheter och förändrade tidsplaner. Denna flexibilitet behövs även under kommissionens fortsatta arbete 2009. Under det gångna året har kommissionen också initierat en rad viktiga och långsiktiga politiska förslag som bland annat berör energi, klimatförändringarna, migration och socialpolitik. Under sitt sista mandatår kommer kommissionen att fokusera på att slutföra det arbete som påbörjats, i nära samarbete med rådet och parlamentet. Den sittande kommissionen har prioriterat direkta fördelar för medborgarna. Därför är den angelägen om att de viktigaste förslagen blir lagfästa och genomförs i praktiken. Kommissionen är fast besluten att arbeta nära tillsammans med övriga EU-institutioner för att nå detta mål.

Under sin mandatperiod har kommissionen försökt ge EU verktyg för att hantera globaliseringen på ett effektivt sätt. Öppna samhällen och fria marknader gynnar Europa, men kräver också viss reglering. EU:s långa tradition av lagstiftning såväl på det ekonomiska och sociala området som i miljöfrågor har givit medborgarna stora fördelar. Kommissionen har försökt dra lärdom av dessa erfarenheter för att påverka globaliseringen och även utnyttja de fördelar den erbjuder. Efter den finansiella krisen står det klart att globaliseringen har ökat behovet av samordning och lagstiftning. EU har främjats av kommissionens förslag för att genomföra Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, införa en ny social agenda för dagens Europa, motverka klimatförändringarna, främja en säker energiförsörjning och hantera interkontinentala frågor som migration och en åldrande befolkning. Detta arbete ger en stadig grund att stå på under de kommande decennierna.

När kommissionen tillträdde upprättade den en ambitiös dagordning för välstånd, säkerhet och social rättvisa i Europa. Trots en rad stora påfrestningar har mycket åstadkommits i dessa frågor under de gångna fyra åren. Kommissionen har aktivt arbetat för att bevara det goda EU fört med sig under de senaste femtio åren, och har lagt nya förslag för att gå vidare med denna ambitiösa dagordning. Under våren 2009 kommer kommissionen tillsammans med Europaparlamentet och rådet att offentliggöra en rapport om resultaten av arbetet med att bygga upp Europeiska unionen under det tjugoförsta århundradet. Men 2009 präglas förstås främst av valen till Europaparlamentet i juni, då medborgarna i hela Europeiska unionen har tillfälle att påverka unionens framtida inriktning. Kommissionens arbetsprogram för 2009 måste erbjuda utvägar ur de hårda tider vi står inför och ge form åt EU:s kommande politiska dagordning.

Den budgetöversyn som föreslås nästa år ger tillfälle att blicka framåt och se hur EU:s budgetverktyg kan användas för att driva på i riktning mot en modern och effektiv politik.

Under 2009 firas också flera jubileer, bland annat femårsjubileet av EU:s utvidgning år 2004 och tjugoårsjubileet av Berlinmurens fall. Det blir ett tillfälle att glädjas över den framgångsrika utvidgningsprocessen och EU:s viktiga insatser för att bygga upp en union som präglas av fred, välstånd och solidaritet.

2. PRIORITERINGAR FÖR 2009

2.1. Tillväxt och sysselsättning

Mot bakgrund av finanskrisen och den ekonomiska nedgången står det nu klarare än någonsin hur centrala EU:s insatser är för medborgarnas ekonomiska välfärd och sociala trygghet. Även om finanskrisen huvudsakligen hade sitt ursprung utanför EU visade den tydligt hur ömsesidigt beroende av varandra de europeiska ekonomierna är på den inre marknaden. Därför måste vi agera gemensamt och samordnat. Euroländerna och Europeiska centralbanken har lagt hela sin tyngd bakom försöken att stabilisera situationen, och har haft god hjälp av stabilitets- och tillväxtpakten.

EU har också en viktig roll att axla när oron för hur den avtagande tillväxten påverkar sysselsättningen och näringslivet ökar. Åtgärder på EU-nivå kan vara avgörande för att begränsa nedgångens omfattning, mildra effekterna för medborgarna och hjälpa de europeiska ekonomierna på fötter för att få fart på en hållbar tillväxt.

Många av kommissionens uppgifter påverkar ekonomin i EU. I den dagliga verksamheten ser kommissionen till att samma regler gäller för alla på den inre marknaden och att tullunionen fungerar. Därmed kan marknadsaktörerna och medlemsstaterna lita på att konkurrensen är rättvis och att samma regler tillämpas både på små och stora medlemsstater. Kommissionen tar inte bara initiativ till ny lagstiftning utan har också en mer övergripande roll som samordnare och opartisk instans som ska underlätta samarbetet inom EU. Hur viktig denna uppgift är blev mycket tydligt när finanskrisen krävde omedelbara åtgärder och kommissionen tillhandahöll en europeisk ram som ska vägleda medlemsstaterna vid utarbetandet av stabiliseringsplaner som dels ska vara förenliga med den inre marknaden och bestämmelserna om statligt stöd, dels ska beakta alla aktörers intressen. Kommissionen kommer att fortsätta agera aktivt och uppmärksamt följa det fortsatta arbetet med att återställa förtroendet på finansmarknaderna. Framför allt går kommissionen i bräschen för en gemensam europeisk hållning i de internationella insatserna i efterdyningarna av den ekonomiska turbulensen.

Nästa etapp i arbetet blir att strukturera om ramarna för EU:s finansiella system. Kommissionen har också fått i uppdrag att föreslå en rimlig nivå för reglering av den inre marknaden och de finansiella tjänsterna. Under hösten 2008 ökade kommissionen arbetstakten och lade fram en rad detaljerade förslag om kapitaltäckningsgrad, insättningsgarantier, kreditvärderingsinstitut och nya redovisningsregler. Ett av huvudmålen för 2009 bör vara att hålla tempot uppe i reformarbetet och hjälpa Europaparlamentet och rådet att snabbt anta dessa bestämmelser, som är grundläggande för att återställa allmänhetens, investerarnas och näringslivets förtroende.

Fas två håller på att förberedas och kommer att inledas under 2009. Förslagen till finansiella bestämmelser ska utgå från den pågående översynen av behovet av reglering, tillsyn och insyn i fråga om alla ekonomiska aktörer och större investerare på kapitalmarknaden – även i fråga om hedgefonder och aktiekapital. Syftet är att avhjälpa eventuella brister genom att anta de bestämmelser som behövs. Också avgångsvederlagen till högt uppsatta chefer ses över, liksom derivatmarknaderna. I arbetet utnyttjas erfarenheterna från den högnivågrupp som kommissionen inrättat, och som arbetar med finansiell tillsyn inom EU. De första resultaten av gruppens arbete ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet före Europeiska rådets vårmöte.

Eftersom kreditkrisen även drabbar realekonomin utarbetar kommissionen en strategi för att begränsa effekterna på tillväxten, stödja dem som förlorar arbetet och se till att de europeiska ekonomierna är i så god form att de kan stå emot konjunktursvängningarna. Många av de centrala målen i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning måste drivas vidare för att avlasta de små och medelstora företagen så att de kan bygga upp sin verksamhet, för att genom utbildning och omskolning få fram arbetskraft med rätt färdigheter för morgondagens ekonomi, samt för att investera i forskning och teknisk utveckling. Detta betyder att industrin får intelligent stöd och att näringslivet får hjälp med att fylla sina långsiktiga behov av energieffektivitet och ren och innovativ teknik. Vi måste också samarbeta med medlemsstaterna för att skynda på genomförandet av sammanhållningsprogrammen 2007–2013 till stöd för offentliga investeringar. Centralt för de långsiktiga möjligheterna för tillväxten är också sunda offentliga finanser och öppna marknader.

På andra områden verkställer kommissionen de åtgärder som beslutades efter översynen av den inre marknaden. En rad förslag fortsätter beredas för att öka konsumentinflytandet, underlätta återhämtningen och främja handeln på den inre marknaden genom bättre skattelagstiftning och modernisering av regelverket för näringslivet. Särskild marknadsövervakning kommer att göras av detaljhandeln och marknaderna för elvaror och läkemedel för att se om dessa sektorer fungerar som de ska och om fördelarna med den inre marknaden når fram till medborgarna. En uppenbar brist på den inre marknaden är att det ännu inte finns ett kostnadseffektivt gemensamt patent inom hela EU.

I tider som präglas av ekonomiska svårigheter och sociala slitningar är det viktigare än någonsin att gå vidare med den sociala dagordningen för möjligheter, tillgång och solidaritet. Kommissionen kommer att förnya sin ungdomsstrategi för att bemöta de problem som ungdomar ställs inför, t.ex. oproportionerligt hög arbetslöshet och avbruten skolgång. Ett viktigt led i arbetet med att öppna nya möjligheter är initiativet ”ny kompetens för nya arbetstillfällen” som ska göra det lättare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Kommissionen kommer också att göra särskilda insatser för att bistå Europaparlamentet och rådet med beredningen av förslagen om diskrimineringsförbud, företagsråd och möjligheterna att förena arbete och familjeansvar.

Det europeiska året för kreativitet och innovation fokuserar på hur tillväxten och sysselsättningen gynnas av kunskapsutveckling och innovation. Ett initiativ för att förbättra kontakterna mellan universiteten och näringslivet stärker ännu en viktig länk i kedjan. I och med att Europeiska tekniska institutet kommit igång med arbetet kan nu också de första kunskaps- och innovationsgrupperna inrättas.

Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning har skapat en samsyn runt behovet av verktyg för att även i framtiden möta konkurrensen och de sociala utmaningarna och av att grunda de europeiska ekonomierna på gemensamma värderingar som social rättvisa och hållbarhet. Även om vi inte kan bortse från den ekonomiska nedgången bör vi ändå långsiktigt arbeta vidare med att skapa ett konkurrenskraftigt, kunskapsbaserat och hållbart samhälle. Slovakiens anslutning till euroområdet sammanfaller med femårsanalysen av hur EU:s ekonomi påverkats av utvidgningen och visar på den stora symboliska tyngd euron har som pådrivande kraft för stabilitet i världsekonomin.

Under 2009 kommer kommissionen att fortsätta undersöka hur Lissabonstrategin skulle kunna anpassas till perioden efter 2010, för att slå an rätt balans mellan långsiktiga och kortsiktiga prioriteringar. Det behövs ett tydligt engagemang för strukturreformer som på kort sikt ska stärka konsumenternas och investerarnas förtroende och på längre sikt ska göra ekonomierna mer motståndskraftiga och dynamiska.

2.2. klimatförändringarna och en hållbar utveckling i Europa

År 2009 kommer att bli ett avgörande år för insatserna mot klimatförändringarna. FN:s klimatkonferens i Köpenhamn blir central för att pröva det internationella samfundets vilja att nå banbrytande förändringar. Mötet är kulmen på arbetet med att få igång rejäla ansträngningar för att minska utsläppen av växthusgaser från 2012.

Kommissionen vill att EU ska gå i bräschen för en fortsatt hög ambitionsnivå. EU har tagit ledningen i debatten genom att anta tre målsättningar som ska nås till 2020. För det första ska vi minska utsläppen av växthusgaser med 20 %, för det andra ska förnybar energi stå för 20 % av produktionen och för det tredje ska energieffektiviteten öka med 20 %. Åtgärdspaketet för att uppnå dessa mål har högsta prioritet för EU:s trovärdighet som pådrivande kraft i de globala insatserna för att hantera klimatförändringarna. Den nuvarande ekonomiska turbulensen har inte förtagit vikten av att även fortsättningsvis föra en långsiktig politik där EU föregår med gott exempel för en koldioxidsnål framtid. Åtgärder för att stimulera efterfrågan på grön teknik och energieffektivitet bör vidtas före valet till Europaparlamentet.

Åtgärderna kommer att ge EU en ledande roll i de FN-förhandlingar som kommer att kräva bestämdhet, uthållighet och kreativitet. I början av 2009 kommer kommissionen att lägga förslag till EU:s hållning för att nå ett ambitiöst och brett internationellt avtal.

Ett annat viktigt mål i åtgärdspaketet är att göra Europas energiförsörjning säker, hållbar och konkurrenskraftig. De stigande energipriserna under 2008 har åter tydligt visat hur sårbar Europeiska unionens energiförsörjning är och det trängande behovet av en säkrare energiförsörjning. Kommissionens strategiska energiöversyn kommer att utmynna i riktlinjer för en säkrare energiförsörjning, vilket bör stå i fokus för arbetet under 2009. Detta inbegriper även fortsättningsvis konkreta åtgärder för energieffektivitet. Dessutom krävs en gemensam målsättning om sammankoppling av systemen och effektiv lagerförvaltning, i synnerhet för att ansluta de nyare medlemsstaterna till det europeiska nätet. Vidare krävs samordnade insatser för att förbättra och diversifiera leveranserna från länder utanför EU. Det är också viktigt att förslagen om den inre marknaden för gas och elektricitet antas och att nya förfaranden inrättas som ökar konkurrenskraften, ger en lämplig prissättning och tillåter nationella tillsynsmyndigheter att samarbeta.

I centrum för EU:s politik på området står hållbarheten. Under 2009 bör vi överväga den framtida inriktningen på strategin för hållbar utveckling och hur målen kan nås så effektivt som möjligt. Särskilda förslag kommer att läggas fram, däribland förslag om en EU-strategi för Östersjöregionen för att göra den till en ur miljösynpunkt hållbar region med välfärd, tillgänglighet och säkerhet. EU:s transportpolitik ska bli ännu miljövänligare och kommissionen ska utfärda dels ett meddelande om framtidens transportvägar på 20 till 40 års sikt, dels en grönbok om transeuropeiska transportnät. Inom politiken för miljöskydd, jordbruk och fiske ska de förvaltnings- och kontrollsystem som används i den dagliga verksamheten inlemmas i en långsiktig vision för en hållbar användning av EU:s naturtillgångar. Under 2009 kommer kommissionen också att inleda ett brett samråd om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken inom ramen för den integrerade havspolitiken för Europeiska unionen, med särskild vikt på biologisk mångfald. Också hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta och de direkta betalningarna bytas ut mot stöd för landsbygdsutveckling som ska hjälpa till att möta utmaningarna i samband med klimatförändringarna, förnybar energi, vattenhushållning eller biologisk mångfald.

2.3. Ett Europa nära medborgarna

Den sittande kommissionen har ställt EU-medborgarna i centrum genom sin politik i frågor som engagerar dem, t.ex. grundläggande fri- och rättigheter och medborgarskap, migration, rättvisa, skydd och säkerhet samt konsumentskydd och hälsa.

Med tanke på gensvaret från EU-medborgarnas sida kommer kommissionen att gå vidare med initiativ i en rad frågor som direkt påverkar dem. Konkreta åtgärder kommer att vidtas för den praktiska tillämpningen av konsumentskyddet i hela EU. Såväl livsmedelssäkerhet som djurs hälsa och välbefinnande ska bevakas kontinuerligt, och kommissionen ska fortsätta att via EU:s folkhälsostrategi hjälpa medlemsstaterna att höja allmänhälsan på bästa sätt. Kommissionen kommer i synnerhet att se över hur EU kan bidra till att minska den hälsorelaterade ojämlikheten.

Arbetet med demografifrågor kommer att fortsätta under nästa år, i nära samarbete med det tjeckiska och svenska ordförandeskapet. En bedömning av EU:s beredskap för demografiska förändringar ska läggas fram vid Europeiska rådets vårmöte.

Under 2009 kommer kommissionen att lägga fram förslag om EU:s fortsatta utveckling av området för frihet, säkerhet och rättvisa. Förslagen ska ligga till grund för en diskussion med medlemsstaterna om uppföljningen av Haagprogrammet.

Också det fortsatta arbetet med en gemensam invandringspolitik ska prioriteras. I meddelandet ”En gemensam invandringspolitik för Europa: principer, åtgärder och verktyg”[1] föreslog kommissionen en rad mål och principer som ska genomföras i samarbete med medlemsstaterna och EU-institutionerna. Kommissionen kommer 2009 att arbeta vidare på invandringspolitiken, som ska integreras med EU:s övergripande politik för ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och social integration. Politiken på området externa förbindelser är också viktig för att främja såväl stärkta partnerskap med tredjeländer i fråga om hantering av migrationsfrågor som kopplingen till utvecklings- och handelspolitiken.

Under 2009 kommer det europeiska migrationsnätverket att tas i bruk och alla pusselbitar finnas på plats för att det gemensamma europeiska asylsystemet ska kunna fullbordas till 2010, bland annat genom inrättandet av en europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor. Kommissionen fäster särskild vikt vid att de förslag som nyligen lagts i fråga om migration och asyl antas och genomförs. Den gemensamma gränsförvaltningen ska underlättas av bättre operativt samarbete och den nya utvärderingsmekanismen för Schengensamarbetet. Det praktiska samarbetet medlemsstaterna emellan och mellan medlemsstaterna och Frontex kommer också att uppmuntras inom ramen för återvändandepolitiken.

Medborgare som kan röra sig fritt inom EU bör också ha samma möjligheter till rättslig prövning och en likvärdig rättssäkerhet. De som bryter mot lagen ska förstås kunna åtalas och dömas. EU vill under 2009 gå vidare på vägen mot ett verkligt område för rättvisa genom att lägga förslag som ska förbättra det civilrättsliga och straffrättsliga ömsesidiga erkännandet i en rad konkreta fall (ömsesidigt erkännande av domar, processuella rättigheter, arv och testamente). För att öka medborgarnas säkerhet planerar kommissionen också flera förslag om reglering av särskilda eller nya former av brottslighet. En del av förslagen är inriktade på att bättre förebygga övergrepp mot barn och människohandel eller stärka det internationella samarbetet för att förebygga och ingripa mot dataintrång, medan andra förslag är avsedda att motverka terrordåd som involverar kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära hot.

2.4. EU som partner i världen

I en alltmer globaliserad värld kan de tidigare nämnda målen inte nås och problemen inte lösas ensidigt inom EU. Istället återspeglas de i EU:s externa åtgärder, som alltid förenar reaktioner på de omedelbara utrikespolitiska kraven med en långsiktig strategisk hållning.

Under 2009 kommer kommissionen att fortsätta bygga upp sina långsiktiga förbindelser med olika nyckelaktörer. Det gångna året och dess många problem har understrukit vikten av en samsyn med USA. Det har också stått klart hur viktiga förbindelserna med Ryssland är för EU:s stabilitet och för en effektiv politik på områdena energi, migration, handel och investeringar. Finanskrisen har än en gång visat på behovet av närmare relationer med asiatiska nyckelaktörer såsom Kina, Indien och Japan eller andra länder med tillväxtekonomi såsom Brasilien.

Under krisen i Georgien sommaren 2008 aktualiserades två olika sidor av EU:s externa politik. För det första framgick det att EU betraktas som en positiv kraft som kan förebygga eller lösa konflikter och medla även i mycket spända situationer. För det andra agerade EU snabbt och resolut, inte bara via de diplomatiska kanalerna utan även genom konkret humanitärt bistånd till de behövande.

Två månader senare visade EU under finanskrisen återigen att man vuxit till en central aktör i tider som kräver ett verkligt globalt förhållningssätt. Kommissionen har en fortsatt viktig roll i de olika internationella forum som sammanträder för att både återställa förtroendet för det internationella finansiella systemet och reflektera över en långsiktig reform av den globala ekonomiska styrningen.

Kommissionen kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt följande frågor:

- Fortsätta utvidgningsprocessen, i synnerhet förhandlingarna med Kroatien som går in i ett avgörande skede. Utsikterna till medlemskap för andra länder i västra Balkanområdet utvecklas och anslutningsförhandlingarna med Turkiet ska fortsätta i takt med ländernas interna reformer. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att ägna särskild uppmärksamhet åt den ekonomiska och politiska utvecklingen i Kosovo.

- Arbeta med att utveckla Barcelonaprocessen: union för Medelhavsområdet och det östliga partnerskapet och därmed ge uttryck för vikten av effektiva och breda förbindelser med länder i EU:s närområde. Frågor som en säker energiförsörjning, migration och klimatförändringarna kan tacklas bättre om vi bygger upp rätt förbindelser med EU:s grannländer. Inom ramen för EU:s grannskapspolitik kommer kommissionen att utveckla idéer som ska hjälpa EU att ta ut kursen mellan dels allt tätare ekonomiska och politiska förbindelser med grannländerna, dels behovet av skräddarsydda förbindelser med olika regioner och partners.

- Skapa ett effektivt samarbete med USA:s nya president för att kunna ta upp viktiga internationella frågor som klimatförändringarna, främja säkerheten och stabiliteten och utveckla samarbetet i ekonomiska och lagstiftningsmässiga frågor.

- Slutföra Doharundan har fortfarande hög prioritet, eftersom detta är ett av de bästa sätten att ge EU:s näringsliv tillgång till nya marknader, främja utvecklingen och begränsa den protektionistiska internationella politiken. I avvaktan på detta kommer EU att gå vidare med, och om möjligt avsluta, förhandlingarna om bilaterala handelsavtal.

- Grundmura förbindelserna med utvecklingsländerna för att nå resultat i fråga om millenieutvecklingsmålen och bygga upp en samsyn om sådana globala frågor som ofta drabbar dessa länder hårdast, t.ex. frågan om säker energiförsörjning och säker livsmedelsförsörjning, klimatförändringarna och migration. Kommissionen kommer att fortsätta fördjupa de etablerade förbindelserna med utvecklingsländerna.

3. BÄTTRE LAGSTIFTNING – INFRIANDE AV LÖFTEN OCH EN FÖRÄNDRAD LAGSTIFTNINGSKULTUR

Mot bakgrund av finanskrisen och den ekonomiska situationen är det viktigare än någonsin att åstadkomma bättre lagstiftning för att stärka den ekonomiska konkurrenskraften. Att främja en enklare och bättre lagstiftning utan onödig administrativ börda kvarstår därför som en av huvudpunkterna i kommissionens arbets- och lagstiftningsprogram för 2009. Tonvikten kommer att läggas på att höja kvaliteten på nya förslag, förenkla befintlig lagstiftning och på att minska den administrativa bördan. För att lyckas krävs som alltid ett gott samarbete med övriga institutioner och medlemsstaterna. EU kommer att förhandla vidare med viktiga internationella samarbetsparter om samarbete i lagstiftningsfrågor, harmonisering av normer och om likvärdiga bestämmelser.

Vid den tredje strategiska översynen av arbetet med bättre lagstiftning ska de tre huvudinslagen i dagordningen för bättre lagstiftning avrapporteras, nämligen konsekvensbedömning, förenkling och minskning av den administrativa bördan. Syftet med översynen är att utröna hur kommissionen kan stärka sitt system för konsekvensbedömningar, t.ex. genom nya riktlinjer och genom att omarbeta den gemensamma strategin för konsekvensbedömning från november 2005. Strategin för att förenkla lagstiftningen ska ses över och uppdateras, liksom kodifieringsprogrammet. Samtidigt ska handlingsplanen för att minska den administrativa bördan ses över och en bedömning göras av målet att minska bördan med 25 % till 2012. Med utgångspunkt i detta och resultaten av den intensiva interna verksamheten samt kontakterna med högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor, kommer kommissionen att gå vidare med förslag som ska uppfylla detta mål.

När kommissionen tillträdde 2004 gick den igenom de förslag som var under behandling, för att bedöma hur relevanta de var för de politiska målsättningarna och om de var förenliga med normerna för bättre lagstiftning. Därefter drogs många av förslagen tillbaka. Kommissionen föreslår att nästa kommission arbetar på liknande sätt. I kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram fastställs flera förslag som ska dras tillbaka.

Arbetet med att förbättra tillämpningen av EG-rätten fortsätter. Nu ska vi också utvärdera det pilotprojekt som startade i april 2008 avseende kommissionens informationsutbyte med medlemsstaterna, problemlösning och avvärjande av överträdelser.

4. FÖRBÄTTRAD KOMMUNIKATION OM EU

Den ekonomiska nedgången och Lissabonfördraget som ännu inte ratificerats gör det nödvändigt att inrikta kommunikationen på konkreta resultat och frågor som särskilt berör medborgarnas vardag.

Under 2009 kommer ministerrådet, Europaparlamentet och kommissionen för första gången att enas om gemensamma prioriteringar, via det gemensamma meddelandet om samarbete för kommunikation om EU. Alla tre institutionerna ger högsta prioritet åt att få EU:s 375 miljoner medborgare att delta i valet till Europaparlamentet. Kommunikationen kommer särskilt att riktas till målgrupper som vanligen inte är så intresserade av EU-frågorna, t.ex. ungdomar, kvinnor och arbetslösa.

Samordning med Europaparlamentet och medlemsstaterna är också viktigt för att nå ut med information om insatspaketet mot klimatförändringarna inför Köpenhamnskonferensen i december 2009 och om tjugoårsjubileet av demokratiseringsprocessen i Central- och Östeuropa. Kommissionen kommer att uppmärksamma tjugoårsjubileet av Berlinmurens och järnridåns fall samt femårsjubileet av EU:s utvidgning till Central- och Östeuropa år 2004, för att belysa gemensamma kulturella band och europeiska värderingar som demokrati, frihet och solidaritet.

Allteftersom EU tacklar finanskrisen och dess återverkningar på realekonomin måste de tre EU-institutionerna också prioritera kommunikationen om partnerskapsmetoden för att stödja tillväxten, sysselsättningen och solidariteten.

Kommissionens övriga kommunikationsprioriteringar inriktas på att förklara vilket mervärde EU ger i frågor som engagerar medborgarna, bland annat den allmänna säkerheten och behovet av ett EU med större internationellt inflytande.

EU-institutionernas gemensamma kommunikationsprioriteringar för 2009

- Valet till Europaparlamentet 2009

- Energifrågor och klimatförändringarna

- Tjugoårsjubileet av demokratiseringsprocessen i Central- och Östeuropa

- Tillväxt, sysselsättning och solidaritet

Andra kommunikationsprioriteringar för 2009

- Utvecklingen av projektet ett Europa för medborgarna

- Europa i världen

Eftersom 2009 utnämnts till det europeiska året för kreativitet och innovation kommer detta att särskilt uppmärksammas i informationen om arbetet med att upprätthålla tillväxten, sysselsättningen och solidariteten.

[1] KOM(2008) 359 och SEK(2008) 2026 .