Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag"

(98/C 157/17)

Den 24 februari 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 130.3 i EG-fördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande över ovannämnda förslag.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, ansvarade för kommitténs arbete i frågan. Huvudföredragande var Antonello Pezzini.

Vid sin 353:e plenarsession den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 26 mars 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Medan huvuddelen av de åtgärder som har vidtagits för att stimulera sysselsättningen efter de beslut som togs vid det speciella Europeiska rådet om sysselsättning i Luxemburg i november 1997 skall genomföras av medlemsstaterna, har kommissionen fått i uppgift att lägga fram förslag till nya finansiella instrument som skall stödja innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag. Att detta sker med artikel 130 (industripolitik) som rättslig grund är en anmärkningsvärd utveckling på ett område där gemenskapen tidigare inte har varit särskilt aktiv.

1.2. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar denna utveckling som överensstämmer med de synpunkter som kommittén har gett uttryck för i en mängd yttranden ().

2. Kommissionens förslag

2.1. Europaparlamentet har öronmärkt medel i gemenskapsbudgeten för stöd till de små och medelstora företagen under budgetposten för initiativet om tillväxt och sysselsättning.

2.2. Kommissionen har använt sin initiativrätt och har i sitt förslag till rådsbeslut lagt fram ett program för hur dessa medel skall användas på ett sätt som kompletterar existerande åtgärder från Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF) liksom från andra existerande gemenskapsinstrument. På så sätt betonar kommissionen särskilt de finansiella behov som finns inom innovativa () och sysselsättningsskapande företag, inklusive tekniska företag. Dessa kan vara förhindrade att få finansiering från brukliga källor eftersom deras företagande är förenat med hög risk.

2.3. Kommissionens förslag omfattar tre olika åtgärder:

- Förbättra innovativa företags tillgång till start- och riskkapital från riskkaptitalfonder i den privata sektorn genom att göra investeringar i specialiserade investeringsfonder som förvaltas av EIF.

- Främja små och medelstora företags gränsöverskridande samriskföretag (joint ventures) inom EU genom att ge finansiellt stöd under planerings- och startfasen liksom genom bidrag till kostnaderna för fasta tillgångar, för vilket det för ögonblicket finns få finansieringskällor. Detta projekt leds av kommissionen och nationella förmedlare.

- En lånegaranti, förvaltad av EIF, för små och medelstora företag med hög tillväxtpotential. Detta skall leda till att riskerna fördelas mellan kommissionen och de nationella garantiprogrammen, ömsesidiga garantiprogram och andra lämpliga institutioner, inklusive EIB i de fall där dess stadgar annars skulle förhindra bankens deltagande på grund av den höga risknivån.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Den viktigaste målsättningen för kommissionens förslag är att skapa arbetstillfällen genom att främja och stödja de små och medelstora företagen.

Det handlar framförallt om att skapa kvalificerade och långvariga arbetstillfällen.

Detta skall också vara det viktigaste kriteriet för om ett företag skall få stöd eller inte. Detta mål måste ha en övergripande prioritet.

De utvärderingar som följer bör också vara så detaljerade att de kan ge information till framtida ansökningar.

3.2. Kommissionen påpekar att mycket mindre start- och riskkapital finns tillgängligt i Europa än i USA, men även i USA är det bara cirka 2 % av företagen som verkligen finansieras på så sätt. I Europa finns det inte bara stora skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller tillgången på riskkapital, utan det som finns verkar också vara mindre riskbenäget och en hög andel av tillgängliga medel går till att stödja övertagande eller utköp avseende väletablerade företag av relativt omfattande storlek. Det är ingen tvekan om att det existerar ett finansieringsglapp och Europaparlamentet och kommissionen skall ha all heder av att försöka överbrygga det, inte på grund av det stora antalet potentiella stödtagare utan på grund av deras ekonomiska potential.

3.3. Programmet måste verka efter företagsekonomiska principer, särskilt med tanke på den höga risk som det innebär att göra investeringar av det här slaget. Det är särskilt viktigt att graden innovation i varje projekt utvärderas av personer som har branschkännedom. Någon form av marknadsundersökning bör också genomföras. Även mot den bakgrunden skall det emellertid erkännas att det slutliga beslutet att ge stöd till ett projekt eller inte säkerligen kommer att vara baserat på hur man upplever de ansvarigas förmåga att driva projektet.

3.4. En av de viktigaste målsättningarna för Europeiska investeringsfonden har varit att ge de små och medelstora företagen lånegarantier. Hittills har det antal företag som fått stöd varit en besvikelse, kanske på grund av en alltför försiktig attityd hos Europeiska investeringsfonden. Förhoppningsvis skall detta nya initiativ rätta till den situationen.

3.5. Det är av avgörande betydelse att information om dessa tre initiativ får ordentlig spridning så att de blir kända av så många som möjligt bland småföretagarna och bland potentiella entreprenörer. Detta kommer att kräva att man inte bara använder sig av kommissionsstödda informationskanaler (Business Cooperation Net (BC-Net), Euro-Info Centrum osv.) utan även mobiliserar en stor mängd professionella förmedlare och organisationer. Kommittén föreslår att Europeiska kommissionen anlitar professionella förmedlare och organisationer med den särskilda uppgiften att hitta och bevaka projekt.

3.6. Det är viktigt att projekten bedöms med full hänsyn till principen om lika möjligheter.

4. Särskilda kommentarer

Artikel 3 - ETF Start (ETF - Europeiska teknikfonden)

4.1. Ett stort hinder för riskkapitalfonderna vid relativt små investeringar är omkostnaderna för att göra en grundlig utvärdering av företaget och ge råd och stöd på lång sikt. Ofta är kostnaderna så höga att investeringar i andra än ett fåtal lovande projekt är olönsamt. Om kommissionen vill att detta program skall få en verklig genomslagskraft bör den överväga att anslå ett förhandsbidrag till en fonds inledande utvärderingskostnader, som kan betalas tillbaka i enlighet med totalresultatet av den portfölj av investeringar som gjorts inom programmet. Detta är sannolikt inte möjligt i nuläget på grund av bristen på budgetmedel, men ESK hoppas att kommissionen skall undersöka möjligheterna i framtiden.

Den bör dessutom undersöka om det finns behov av bistånd till projektutvärderingen från de specialiserade förmedlarnas sida.

Artikel 4 - Joint European Venture - JEV

4.2. ESK välkomnar detta initiativ som den själv har efterlyst. Som ESK har påpekat är avsaknaden av riktade instrument faktiskt en orsak till att det finns så få joint ventures i EU. ESK vill därför uppmana kommissionen att också undersöka de andra hindren (lagstiftningsmässiga, skattemässiga m fl) för att detta utmärkta initiativ skall bli framgångsrikt.

Artikel 5 - SMF-garantin

4.3. ESK har tidigare vid ett flertal tillfällen () efterlyst ett program av detta slag och stöder oförbehållsamt detta värdefulla nya instrument.

Artikel 6 - Rapportering och utvärdering

4.4. En period på fyra år innan kommissionen skall göra en ingående utvärdering av detta program kan förefalla en lång tid, även om den föregås av årliga rapporter. När det handlar om investeringar från riskkapitalfonderna kan tidsperioden visa sig vara för kort, särskilt om man beaktar att det kommer att gå en viss tid innan det verkligen görs några investeringar och att investeringarna kan ha en varaktighet på upp till sexton år, med en medellängd på mellan sju och tio år. Därför måste det göras en närmare bedömning av rapporteringsperiodernas längd.

Bilaga I - Punkt 5

4.5. Om initiativet för tillväxt och sysselsättning skall bli en långsiktig framgång måste riskkapitalinvesterare kunna frigöra sig från sina investeringar, annars skulle den tillgängliga kapitalmassan tendera att bli orörlig. Detta illustrerar varför kommissionens pågående undersökningar av hindren för utvecklingen av de kapitalmarknader som är anpassade till små och medelstora företags behov och hur de skulle kunna undanröjas är så viktiga. Detta är dock bara en dellösning, eftersom endast en mindre del av företagen kommer att bjuda ut sina aktier till försäljning på en aktiemarknad.

Bilaga II - Punkt 2

4.6. De finansiella förmedlarnas kvalitet kommer att bli avgörande för hur stor framgång de tre föreslagna programmen får. För att väcka intresse bland så många kretsar som möjligt i finansvärlden bör man införa åtminstone kortfattade annonser i de viktigaste finans- och affärstidningarna i EU i samband med utlysningen av intresseanmälan för programmet Joint European Venture.

5. Slutsatser

Med förbehåll för ovanstående anmärkningar stöder ESK de tre initiativen eftersom de förväntas konkret bidra till finansieringen av små och medelstora företag på områden där det finns ett dokumenterat finansieringsunderskott. Kommittén hoppas att dessa program får stort genomslag utåt, att de blir mycket framgångsrika och att de med tiden blir permanenta. I så fall kommer de att bidra väsentligt till skapandet av nya arbetstillfällen av hög kvalitet.

Bryssel den 26 mars 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() ESK:s yttranden om: Ömsesidiga garantisystems roll (EGT C 169, 6.7.1992). Små och medelstora företags finansiella problem (EGT C 388, 31.12.1994). Förbättring av små och medelstora företags skattesituation (EGT C 397, 31.12.1994). Tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000) (EGT C 295, 7.10.1996). Andra integrerade programmet för främjande av de små och medelstora företagen och hantverkssektorn (EGT C 56, 24.2.1997).

() I kommissionens grönbok om innovation ges en definition av innovation. "Den omfattar sammanfattningsvis: - förnyelse och utvidgning av registret av varor och tjänster och därtill hörande marknader; - införandet av nya metoder för produktion, leverans och distribution; - förändring av företagsledning, arbetsorganisation och även arbetsförhållanden och arbetstagares kvalifikationer."

() De ömsesidiga garantisystemens roll (EGT C 169, 6.7.1992); Små och medelstora företag i gränsregionerna (EGT C 206, 7.7.1997).