EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 14.10.2021 COM(2021) 636 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN om genomförandet av EU:s ungdomsstrategi (2019–2021) {SWD(2021) 286 final} - {SWD(2021) 287 final}



RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN om genomförandet av EU:s ungdomsstrategi (2019–2021) Innehåll 1. Inledning 2. Hur är det att vara ung i EU i dag? 3. Insikter från ungdomssektorn 4. Framsteg mot de övergripande målen Engagera Sammanföra Stärka 5. De viktigaste instrumenten för samarbete och ömsesidigt lärande 6. Slutsatser och utsikter för EU-samarbetet på ungdomsområdet



1.Inledning EU-samarbetet på ungdomsområdet inleddes 2002 och tillhandahöll en politisk ram för EU:s ungdomsprogram, som funnits sedan 1988. EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 är den tredje ramen. Strategin är kombinerad och går ut på att a) integrera initiativ som är relevanta för ungdomar i olika politikområden, och b) arbeta med ungdomssektorns kärnområden: ”Engagera. Sammanföra. Stärka.” I denna rapport, EU:s ungdomsrapport 2021, utvärderas framstegen mot de mål och prioriteringar som fastställs i EU:s ungdomsstrategi 2019–2021. Rapporten behandlar den första treåriga EU-arbetsplanen för ungdomsfrågor enligt den nuvarande ungdomsstrategin och sträcker sig över två ordförandeskapstrior. 2.Hur är det att vara ung i EU i dag?

Av det arbetsdokument från kommissionens avdelningar om ungas situation som åtföljer strategin framgår att ungas tillgång till möjligheter i fråga om utbildning, sysselsättning, rörlighet och demokratiskt deltagande förbättrades fram till slutet av 2019, då covid-19-pandemin bröt ut. Pandemin medförde avbrott i utbildning och annan inlärningsverksamhet, förlorade arbetstillfällen och karriärmöjligheter, social isolering och psykiska hälsoproblem. Före covid-19-pandemin var unga människor i Europa allt rörligare och hade många kontakter, dock fanns det utbildningsmässiga och socioekonomiska ojämlikheter Det bodde ungefär 86 miljoner unga i EU-28 under 2019 (en av sex invånare var 15–29 år). Andelen unga i EU:s totala befolkning sjönk med 1,8 procentenheter mellan 2010 och 2019 (minskningen var störst i de baltiska och östeuropeiska regionerna), vilket bekräftade en långsiktig trend. Samtidigt har migrationen av unga inom och till EU ökat sedan 1990-talet. Under 2019 angav en av tre unga i EU att de hade varit utomlands under minst två veckor för studier, vidareutbildning, arbete, utbyte eller frivilligarbete. Över 40 % av de unga som hade övervägt att åka utomlands för någon form av lärande eller volontärarbete men inte gjort det, angav brist på ekonomiska medel eller familjeskäl, personliga skäl eller arbetsrelaterade skäl. Åren närmast före covid-19-pandemin var ekonomierna i EU på god väg att återhämta sig efter den ekonomiska krisen. Men under 2019 var över 5 miljoner invånare i EU-28 mellan 15 och 29 år fortfarande arbetslösa (6,3 % av alla unga i åldern 15–29 år eller 11,1 % av den unga arbetskraften). Mellan 2015 och 2019 sjönk ungdomsarbetslöshetsnivån i samtliga EU-medlemsstater, men den var fortfarande alltid mer än dubbelt som hög som den totala arbetslöshetsnivån. Under inflytande av pandemin ökade ungdomsarbetslöshetsnivån i EU-27 från 11,9 % år 2019 till 13,3 % år 2020. Det tar längre tid för unga att bli varaktigt integrerade på arbetsmarknaden och utsatta grupper missgynnas fortfarande i arbetslivet. Unga är engagerade i många former av medborgerligt och politiskt deltagande. Till exempel är de med i det civila samhällets organisationer eller engagerade i icke-institutionella former av deltagande, som den ungdomsledda globala klimatrörelsen Fridays for Future. De värdesätter också rösträtten och ser denna som en viktig kanal för demokratiskt deltagande: mer än två tredjedelar av de unga i EU har röstat minst en gång i lokala, nationella eller europeiska val. Denna ökande trend bekräftades under valet till Europaparlamentet 2019. Jämfört med äldre vuxna tenderar unga även att vara ganska eller mycket positiva till EU, ha mer förtroende för EU och vara mer tillfreds med hur demokratin fungerar på nationell och europeisk nivå. Internet är en nödvändig ingrediens i unga människors liv i EU-28. Under 2019 använde 90 % internet dagligen och 45 % deltog i nätbaserat lärande. Digitaliseringen har skapat många möjligheter till interaktion, lärande och deltagande, men har också medfört utmaningar när det gäller digitala färdigheter och den digitala klyftan, samt exponering för skadligt innehåll och skadliga kontakter. Unga européer, särskilt människor på landsbygden och i avlägsna regioner samt människor med en lägre formell utbildningsnivå, anger konsekvent att de endast i begränsad utsträckning använder internet för att kontakta myndigheter, handla och delta i delningsekonomin. Skälen till detta har bland annat att göra med konnektivitet, bredbandsåtkomst och tillgång till digitala tjänster. Eftersom det numera är ett oundgängligt krav att ha digital utrustning och internetuppkoppling för att kunna följa en utbildning har de associerade utbildningskostnaderna förvärrat ojämlikheterna. Utbrottet av covid-19 har påskyndat de digitala trenderna och haft en mycket negativ påverkan på utbildning, sysselsättning och psykisk hälsa Covid-19-pandemin har påverkat och satt en helt ny press på utbildningssystemen, såväl inom hela EU som i resten av världen. Restriktionerna medförde stora förändringar både för lärare och elever samt för kommunikationen och samarbetet inom utbildningsväsendet. De påverkade elever och deras familjer, lärare, forskare och skolledare samt andra yrkesgrupper på området för utbildning och ungdomsfrågor. Inlärningsprocessen försvårades ofta på grund av avsaknaden av nära kontakt med lärare och andra elever. Den blev mindre djupgående och ibland utdragen. Studenternas fysiska och sociala välbefinnande äventyrades, eftersom skolor och universitet inte kunde erbjuda strukturerad verksamhet eller stöd. Den sociala aspekten av utbildning påverkades i stor utsträckning och många ungdomar kände sig isolerade och led av ångest och depressioner. Dessutom utsattes missgynnade unga oftare för stress i hemmiljön. Pandemin har framhävt de socioekonomiskt betingade skillnaderna mellan barns möjligheter till lärande i hemmet. Hela grupper av studenter, inbegripet dem från landsbygdsområden och avlägsna områden, migranter och flyktingar, unga med särskilda behov och missgynnade unga riskerade att uteslutas från undervisning via nätet. Många familjer och elever saknade den kompetens och utrustning samt de resurser som krävs för distanslärande. Detta ledde till stor oro bland dem som i vanliga fall skulle ha fått särskilt studiestöd i skolan, subventionerade måltider eller tillgång till olika fritidsaktiviteter och en mentor. Sammanfattningsvis har skolstängningar påverkat inlärningsprocessen för alla studenter i någon mån, men övergången till distanslärande har haft en oproportionerligt stor negativ påverkan på dem som redan var missgynnade, vilket ökar sannolikheten för att de som redan löpte risk att avbryta sin skolgång faktiskt gör det. Efter ett antal år då andelen unga som varken arbetade eller studerade sjunkit, steg deras antal under 2020 åter till 2017 års nivå (13,7 %). En första utvärdering av det tillgängliga materialet pekar på att den sociala utslagningen har ökat under det senaste året. Störst risk löper barn och unga, särskilt om de redan är missgynnade. Det är ännu för tidigt att säga vilka effekter rubbningen kommer att ha på medellång till lång sikt, men den kan komma att påverka andelen elever som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning i framtiden och nivån på de färdigheter och resultat som uppnås. Redan före covid-19 var unga människors psykiska och emotionella välbefinnande ett orosmoment och genom pandemin har läget förvärrats väsentligt. Pandemin har drastiskt förändrat deras sociala kontakter och gjort att de känt allvarlig oro och ängslan. Barn, ungdomar och unga vuxna har påverkats extremt av avbrottet i kontakterna med familjemedlemmar och andra, och den ekonomiska kris som nedstängningarna medförde drabbade unga européer särskilt hårt. Om man ser till hur covid-19 har påverkat arbetsmarknaden i sin helhet i EU, framgår att det främst är bland unga som de befintliga ojämlikheterna har förvärrats. Arbetslöshetsnivån ökade för samtliga åldersgrupper under 2020 men ökningen var större för unga. En jämförelse av arbetslöshetsnivåerna 2019 och 2020 ger vid handen att den sjunkande tendensen i perioden 2013 till 2019 vände under 2020 för alla unga åldersgrupper. De sektorer som påverkades mest av krisen var också de där flest unga arbetar (t.ex. detaljhandeln, besöksnäringen, catering). I synnerhet unga kvinnor påverkades, eftersom de i större utsträckning än unga män arbetar i dessa sektorer. De som hade fasta arbeten som kunde utföras på distans blev mer sällan arbetslösa än dem med osäkra anställningskontrakt, särskilt i sektorer där distansarbete inte är möjligt. Eftersom de flesta unga söker information på sociala medier (65 %, Eurobarometer, 2019) stödde kommissionen insatser för att hjälpa unga att hantera desinformation på nätet, inbegripet om covid-19. Unga som läste nyheter om pandemin under 2020 svarade att de hade störst förtroende för vetenskapliga informationskällor och därefter för de nationella myndigheternas webbsidor. Unga människor har visat sig vara mycket motståndskraftiga och har även bidragit till att begränsa konsekvenserna av pandemin. Många har deltagit i frivilligarbete och hjälpt de äldre generationerna. 3.Insikter från ungdomssektorn Ungdomsorganisationer och organisationer som är aktiva inom ungdomsarbete bidrar till ett antal europeiska politikområden, bland annat utbildning, inkludering, hälsa och sysselsättning. De är också viktiga aktörer när det gäller genomförandet av EU:s ungdomsstrategi. Studien Study on the landscape of youth representation in the EU från 2019 visar att EU:s ungdomssektor växer och att traditionella ungdomsstrukturer som icke-statliga organisationer och nätverk fortsätter att spela en viktig roll. Redan före covid-19-pandemin kommunicerade dessa strukturer i allt större utsträckning via nätet. Icke-statliga organisationer kombinerar ofta sociala medier med aktiviteter på fältet, bland annat kontakter med skolor, ungdomsarbete och rekryteringsmöten. Kommissionen övervakar noggrant situationen inom sektorn för ungdomsarbete i EU med hjälp av särskilda instrument, som exempelvis kunskapsnavet om covid-19 som lanserades 2020 i samarbete med Europarådet. Enligt en analys som utförts av kunskapsnavet kunde 70 % av organisationerna endast upprätthålla 20 % av sin verksamhet, måste närmare 60 % ändra sitt arbetssätt och övergå till att bedriva sin verksamhet digitalt och tvingades över 85 % ställa in ett eller flera evenemang på grund av pandemin. Påverkan på ungdomsrepresentationen, inbegripet de allvarliga begränsningarna av det fysiska engagemanget, behöver utredas ytterligare. Studien från 2021 om ungdomsarbete i EU handlade främst om ungdomsarbetares behov på gräsrotsnivå och myndigheternas befintliga politik mot bakgrund av pandemin. Enligt studien innebär det nuvarande läget att det behövs ökade resurser för att täcka extra kostnader eller kompensera budgetunderskott samt för att öka tillgången till digital infrastruktur och digitalt material. Om de digitala verktygens potential utnyttjades bättre inom ungdomsarbete, skulle det bidra till att öka de ungas kunskap om digital teknik och om de risker som dessa tekniker kan medföra.

4.Framsteg mot de övergripande målen Kommissionen strävar efter att uppnå målen med EU:s ungdomsstrategi på ett sätt som återspeglar unga människors ökade vilja att engagera sig och bidra till att göra samhället mer inkluderande, motståndskraftigt, grönt och digitalt. De unga vill ha kontakt, utbyta erfarenheter och samarbeta med människor både inom och utanför Europa. Viktigast vid genomförandet av strategin har varit att tillgodose de ungas och ungdomssektorns behov. Pandemin hade allvarliga följder för projekt för ungdomars rörlighet och åren 2020 och 2021 var mycket annorlunda om man ser till internationella ungdomsutbyten och gränsöverskridande frivilligarbete. Sedan pandemin bröt ut har kommissionen därför prioriterat att lindra dess konsekvenser för barn och unga. Till följd av rubbningarna anpassade kommissionen under det gångna året instrument som Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren och erbjöd lösningar, främst digitala, som gjorde det möjligt att fortsätta programverksamheterna. Även genomförandet av EU:s ungdomsstrategi har påverkats kraftigt av pandemin under 2020 och 2021. Vissa åtgärder som planerats i EU-arbetsplanen för ungdomsfrågor 2019–2021 måste ändras, planeras om eller till och med ställas in. Projekt för ungdomars rörlighet hindrades allvarligt av pandemin. Se till att unga i högre grad har lika tillgång till utbildning, lärande och sysselsättning Under de senaste tre åren har EU utvecklat många aktiviteter för och med unga. Detta har skett genom program för finansiering av politiska prioriteringar och med det övergripande syftet att ge unga lika tillgång till möjligheter. ”Skapa möjligheter för unga” var därför också det gemensamma temat för ordförandeskapstrion Rumänien – Finland – Kroatien från januari 2019 till juni 2020. Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren stöder rörlighet i utbildningssyfte, frivilligarbete och demokratiskt engagemang. Programmen erbjuder unga ovärderliga möjligheter att få ett bredare perspektiv, utveckla nya färdigheter och stärka känslan av tillhörighet i EU. De nya programmen för perioden 2021–2027 har en större budget jämfört med 2014–2020 och omfattar nya riktade insatser. Detta gör dem till kraftfulla verktyg för att hantera många av de utmaningar som den unga generationen står inför. Vid utformningen av Erasmus+ 2021–2027 beaktades de lärdomar som dragits av det förra programmet. Det nya programmet är därför mer inkluderande och tillgängligt samtidigt som det även fortsättningsvis stöder livslångt lärande och innovativ utbildning både i och utanför Europa. Mot bakgrund av pandemin är det viktigare än någonsin att undanröja sådana strukturella hinder för lärande och kompetensutveckling som påverkar unga människors utsikter på arbetsmarknaden och möjligheter att delta i samhället. Kommissionens meddelande om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 handlar om att höja kvaliteten på de nationella utbildningssystemen, göra dem mer inkluderande och undanröja hinder för gränsöverskridande utbildning. I meddelandet om en ny era för det europeiska forskningsområdet fokuserar kommissionen på fortbildning och kompetensutveckling för forskare som ett sätt att säkerställa deras anställbarhet och möjligheter att arbeta effektivt. Synergier mellan högre utbildning och forskning främjas genom initiativet Europauniversitet inom ramen för programmet Erasmus+ och Horisont 2020/Europa. Tillsammans med berörda parter och medlemsstater utarbetar kommissionen dessutom en europeisk universitetsstrategi som bland annat kommer att stödja unga talanger. Kommissionen arbetar på en rekommendation från rådet om en europeisk strategi för mikromeriter för att öka användningen och erkännandet av korta kurser som ges av formella och icke-formella utbildningsanordnare. Antagandet av den nya handlingsplanen för digital utbildning främjar utvecklingen av ett digitalt utbildningssystem samt digitala färdigheter för alla. I augusti 2021 lade kommissionen fram ett förslag till rådets rekommendation om blandat lärande för att på ett bättre sätt stödja de skolor och elever som påverkas av den digitala omställning som pandemin medfört, bland annat genom att erbjuda fler möjligheter till lärande och riktat stöd till elever med inlärningssvårigheter. Bild: Förverkligandet av det europeiska området för utbildning. Att förbättra unga människors anställbarhet och främja ungdomsmålet sysselsättning av god kvalitet för alla har varit en viktig prioritering. I rådets slutsatser om ungdomar och arbetets framtid anges ett antal åtgärder som bör vidtas för att ta itu med ungas osäkra arbetsvillkor, till exempel lyhörd social trygghet, lyhörda utbildningssystem, livslångt lärande, smidiga övergångar från utbildning till arbete och från arbete till arbete, samt lika tillgång till högkvalitativa arbeten för alla unga. Den europeiska kompetensagendan bidrar till sådan fortbildning och kompetensutveckling som krävs för återhämtningen. För en bättre återuppbyggnad efter den nya ekonomiska nedgången, som drabbade unga människor hårt, antog kommissionen paketet till stöd för ungdomssysselsättning 2020. Stödet till ungdomssysselsättning: en väg till jobb för nästa generation består av fyra delar, nämligen en förstärkt ungdomsgaranti, framtidssäkring av EU:s yrkesutbildningspolitik, en stärkt europeisk allians för lärlingsutbildning och ytterligare åtgärder till stöd för ungdomssysselsättningen. Syftet med den förstärkta ungdomsgarantin är att säkerställa att alla unga under 30 år erbjuds bra arbete, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat en utbildning. Den nya Europeiska socialfonden+ kommer också att förbli betydelsefull för investeringar i människor, inbegripet investeringar som främjar ungdomssysselsättningen. Dessutom kommer fonden att ge stöd till åtgärder för utbildning och social inkludering av unga människor, i synnerhet dem i utsatta eller mindre gynnade situationer. I slutet av 2021 kommer kommissionen att inleda en utvärdering av rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram från 2014, i vilken rådet uppmanar EU-länderna att förbättra praktikprogrammens kvalitet, särskilt möjligheterna till lärande och arbetsvillkoren, i syfte att underlätta övergången till arbete. Nedan följer en översikt över de viktigaste åtgärder som EU vidtagit under ungdomsstrategins första fas, ordnade enligt de tre pelarna. Engagera Uppmuntra unga att delta i demokratiska processer

Nyckeln till ett livaktigt civilsamhälle i Europa ligger i att uppmuntra unga att delta i demokratiska processer och tillhandahålla särskilda utrymmen för unga i alla delar av samhället. Ordförandeskapstrion Tyskland – Portugal – Slovenien (juli 2020 – december 2021) har valt “Europe for YOUth - YOUth for Europe: Space and Participation for All” som gemensamt tema kopplat till det nionde europeiska ungdomsmålet ”Utrymme och deltagande för alla”. Detta är även temat för den åttonde cykeln i EU:s ungdomsdialog. Rådets slutsatser om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa återspeglar de idéer och åsikter som presenterades vid EU:s ungdomskonferens i oktober 2020. Vid konferensen diskuterade unga från hela Europa olika ämnen med politiska ledare och kom med konkreta synpunkter på hur det nionde europeiska ungdomsmålet ”Utrymme och deltagande för alla” skulle kunna genomföras. Rådets slutsatser om förstärkning av flernivåstyrningen främjar ungas deltagande i politiska och andra beslutsprocesser på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Rådets slutsatser uppmanar medlemsstaterna att ge alla ungdomar egenmakt genom utbildning, ungdomsinriktad information, återkoppling, icke-formellt och informellt lärande och ungdomsarbete. Kommissionen uppmanas även att organisera aktiviteter för ömsesidigt lärande (en aktivitet om en rättighetsbaserad strategi för ungdomspolitiken ägde rum i juni 2021) och att bidra till kunskaps- och kapacitetsuppbyggnad när det gäller ungdomars deltagande i beslutsprocesser på flera nivåer. På det rumänska ordförandeskapets initiativ fastställdes nya riktlinjer om styrningen av EU:s ungdomsdialog i rådets resolution från 2019. En metod har utarbetats som gör att arbetsgrupper kan starta egna lokala, nationella och europeiska dialoger. Det faktum att forskare har deltagit i cykeln (genom att hjälpa till med att ta fram verktyg för samråd eller analysera bidrag från unga), har i hög grad bidragit till att förbättra kvaliteten på dessa processer och skulle även kunna utgöra ett avgörande inslag i det uppsökande arbetet efter covid-19-pandemin. Över 56 000 unga från EU:s alla hörn deltog i den sjunde cykeln i ungdomsdialogen kring temat ”skapa möjligheter för ungdomar”, som byggde på resultaten av den föregående dialogen, framför allt antagandet av EU:s ungdomsstrategi och de europeiska ungdomsmålen . Rådets resolution om resultaten av den sjunde cykeln i EU:s ungdomsdialog antogs i maj 2020 och innehåller de huvudsakliga rekommendationerna från denna cykel. Den förbättrade versionen av Europeiska ungdomsportalen lanserades 2020 och omfattar en särskild avdelning om processen kring EU:s ungdomsdialog. Portalen används för att offentliggöra samråd via internet, till exempel undersökningen om den åttonde cykeln i EU:s ungdomsdialog. Denna undersökning inleddes våren 2021 och syftar till att öka förståelsen för unga människors åsikter om ”Utrymme och deltagande för alla”. Mer än två tredjedelar av de 8 500 unga som deltog i enkäten kände att de inte hade något, eller endast lite, inflytande på politikens innehåll och det politiska beslutsfattandet. De ansåg sig behöva fler utrymmen för deltagande och för medborgarskapsutbildning. Vidare kommer en Flash Eurobarometer-undersökning att genomföras under sista kvartalet 2021 för att kartlägga unga människors deltagande i det samhälleliga och medborgerliga livet och samla in deras synpunkter på Europas framtid. Med utgångspunkt i erfarenheterna av EU:s ungdomsdialog främjar EU aktivt ungdomars deltagande i beslutsfattande över hela världen. Till exempel är det regionala kontoret för ungdomssamarbete ett gemensamt mellanstatligt initiativ mellan de sex länderna på västra Balkan och möjliga kandidatländer, som syftar till att främja en anda av försoning och förståelse mellan ungdomar med hjälp av ungdomsutbyten och samarbete inom regionen. År 2021 lanserade kommissionen också en inbjudan om att upprätta en så kallad Youth Sounding Board för internationella partnerskap. Syftet är att skapa ett utrymme där unga på ett meningsfullt sätt kan involveras i EU:s politik för internationellt samarbete. De 25 personer som valts ut till styrelsen kommer att bidra till att göra EU:s insatser mer deltagarbaserade, relevanta och ändamålsenliga för unga, både i EU och i partnerländerna. Stödja den rättvisa gröna omställningen EU:s ungdomsstrategi bidrar till målen i den europeiska gröna given, genom att den stöder en inkluderande och rättvis omställning som omfattar det som unga européer själva anser vara viktigast: skyddet av miljön och kampen mot klimatförändringen. Sedan 2019 visar de ungas medborgardeltagande och engagemang, i synnerhet i den globala klimatrörelsen, att unga fäster stor vikt vid kampen mot klimatförändringar och för klimaträttvisa. Den gröna dimensionen har även införlivats på ett övergripande sätt i de nya programmen för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren. I överensstämmelse med den europeiska gröna given och som svar på unga människors ökande oro över miljön och klimatet håller kommissionen på att ta fram och genomföra ett antal initiativ. Den europeiska klimatpakten lanserades 2020 för att föra samman människor från alla möjliga bakgrunder, inklusive unga, för att de bättre ska förstå de utmaningar som den gröna omställningen medför. Den är också ett tillfälle att bjuda in alla européer att delta och gynnas, utveckla såväl stora som små lösningar och sätta i gång och sprida positiv förändring. I enlighet med EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 håller kommissionen på att ta fram ett förslag till rådets rekommendation om uppmuntran till samarbete inom utbildning om miljöhållbarhet. Rekommendationen är avsedd att hjälpa medlemsstaterna att inleda samarbete på detta område. Fram till FN:s konferens om biologisk mångfald kommer kommissionen att genomföra en särskild kampanj för att engagera ungdomar i natur och biologisk mångfald. Koalitionen Utbildning för klimat är ett gräsrotsinitiativ för ett klimatneutralt samhälle, som leds av elever och studenter och deras skolor, universitet och gemenskaper och omfattar löften om konkreta åtgärder. Sammanföra Mobilitetsverksamheten svårt drabbad av pandemin Covid-19-utbrottet har i hög grad påverkat möjligheten till mobilitet i utbildningssyfte inom ramen för Erasmus+. En fjärdedel av de studenter som vid utbrottet deltog i mobilitet blev tvungna att avbryta sin utlandsvistelse och åka hem. Antalet personer som inledde en vistelse utomlands under 2020 var hälften så stort som motsvarande antal 2019. Under det senaste året har kommissionen stött organisationer och enskilda som deltar i Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren med att hantera de negativa konsekvenserna av pandemin, bland annat de allvarliga restriktionerna vad gäller fysisk mobilitet. Med deltagarnas skydd och säkerhet i åtanke har kommissionen kommit med alternativa lösningar, som att ersätta planerad fysisk mobilitet med virtuell mobilitet, möjliggöra blandade aktiviteter eller möjligheten att skjuta upp projekt. Kommissionen har också vidtagit riktade åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna att mobilisera stöd för distansinlärning, främst digitala lösningar. I augusti 2020 lanserades två extra inbjudningar att lämna förslag inom ramen för Erasmus+. Den ena avsåg stöd för att göra människor ”klara för digital utbildning” och den andra ”kreativitet”. Båda omfattade även ungdomssektorn och de hade en budget på 100 miljoner euro var för att via samarbetsprojekt hantera de utmaningar covid-19 innebär för utbildningsväsendet. Nya möjligheter till rörlighet i programmen för 2021–2027 Programmen Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren och Horisont Europa för perioden 2021–2027 erbjuder många möjligheter för unga i allmänhet och för unga forskare att skaffa sig kontakter och egna erfarenheter av utbyte, samarbete, kulturell verksamhet och samhällsengagemang i ett europeiskt sammanhang.

Det nya programmet Erasmus+ kan med sin nära nog fördubblade budget erbjuda bättre och nya möjligheter till gränsöverskridande samarbete och rörlighet i utbildningssyfte inom samtliga utbildningssektorer. Nytt är att också skolelever kan delta i rörlighet i utbildningssyfte. DiscoverEU, ett framgångsrikt pilotprojekt som ger 18-åringar möjlighet att upptäcka Europa genom att samla erfarenheter utomlands, har införlivats i programmet Erasmus+. Initiativet ger 18-åringar ett resekort, men uppmuntrar dem också att ta kontakter och föra en kulturell dialog med unga människor runt om i Europa. Erasmus+ omfattar nu ungdomsverksamheter som ger unga flera möjligheter att utanför sin formella utbildning delta i samhälleliga och demokratiska processer på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Med den nya Europeiska solidaritetskåren kommer unga att kunna bidra till hanteringen av samhälleliga utmaningar genom frivilligarbete eller genom att starta egna solidaritetsprojekt, inklusive frivilligarbete inom humanitärt bistånd över hela världen från och med 2022. Kommissionen arbetar på en översyn av rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen från 2008 för att öka möjligheterna till mobilitet och frivilligarbete. Mot bakgrund av pandemin och de prioriteringar den leder till (volontärernas hälsa och säkerhet, solidaritet mellan generationerna) är översynen relevant och sker vid rätt tillfälle. Nya former av frivilligarbete studeras, inklusive digitalt eller blandat frivilligarbete. Att undanröja hinder för gränsöverskridande mobilitet, inklusive rättsliga och administrativa hinder, anges som ett viktigt samarbetsområde för medlemsstaterna under kärnområdet Sammanföra. Översynen av rådets rekommendation grundas på resultatet av arbetet i en expertgrupp, en särskild studie, en utvärdering och ett offentligt samråd som genomfördes under åren 2019–2021. Stärka Social inkludering och återhämtning Flera av EU:s åtgärder handlar om att utveckla en inkluderande strategi med särskilda åtgärder för mindre gynnade barn och ungdomar, exempelvis EU:s strategi för barnets rättigheter, barngarantin, Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren och Europeiska socialfonden+, eller åtgärder för inkludering av unga migranter och flyktingar. Kommissionen håller på att ta fram en rekommendation från rådet om Pathways to school success som riktar sig till mindre gynnade elever. EU:s strategi för barnets rättigheter antogs i mars 2021 och mot bakgrund av hur covid-19-pandemin påverkar barn omfattar strategin riktade åtgärder för att främja och skydda barns rättigheter. Barns och ungdomars deltagande i det politiska och demokratiska livet i EU är även ett av de sex prioriterade områdena i denna strategi, som bygger på synpunkter från över 10 000 barn i åldrarna 11–18 år. Rådets slutsatser om förbättrade möjligheter för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden, som antogs under Kroatiens ordförandeskap, stöder ungdomsmålet ”Möjligheter för ungdomar på landsbygden” och uppmuntrar utbyte av bästa praxis genom att utnyttja de möjligheter som erbjuds genom ungdomsrelaterade program och strategier i syfte att förbättra ungas anställbarhet, rörlighet och deltagande. Rådet uppmanar medlemsstaterna att främja strategier som syftar till att minska ojämlikheterna mellan urbana områden och gles- och landsbygdsområden/avlägsna områden. Investeringsinitiativen mot effekter av coronaviruset (CRII och CRII+) gjorde det möjligt för medlemsstaterna att mobilisera och omdirigera tillgängliga medel inom EU:s sammanhållningsfonder för att hantera covid-19-pandemin och dess konsekvenser för unga. Detta EU-stöd kompletterades med ett stödpaket från REACT-EU (återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner) på 50,6 miljarder euro, som fortsätter och utökar krisinsatserna och reparationsåtgärderna och utgör en övergång till en långsiktig grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin. Medlemsstaterna kommer att använda dessa ytterligare medel till att hjälpa unga människor till sysselsättning, högkvalitativ utbildning och social trygghet. Ungdomsarbete av god kvalitet för alla EU:s ungdomsstrategi gav en tydlig signal om behovet av att investera i, erkänna och skapa ramar för ungdomsarbete. Finlands ordförandeskap fokuserade på att främja och utveckla ungdomsarbete, vilket återspeglas i två uppsättningar slutsatser. Slutsatserna om digitalt ungdomsarbete uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att uppmuntra utbyte av bästa praxis, att främja och utnyttja relevanta EU-finansieringsinstrument, aktiviteter för ömsesidigt lärande och forskning, samt att förbättra den digitala kompetensen genom icke-formellt lärande och utbildning. I rådets slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare uppmanas medlemsstaterna och kommissionen att forska vidare, främja erkännandet av icke-formellt lärande inom ungdomsarbetet och att undersöka möjligheterna att vidareutveckla utbildningen av ungdomsarbetare. Under det tyska ordförandeskapet prioriterades den europeiska agendan för ungdomsarbete, vilket ledde till att rådet antog en resolution som följdes av det tredje europeiska konventet om ungdomsarbete i Bonn. I rådets resolution uppmanas medlemsstaterna och kommissionen att integrera ungdomsarbetet i befintlig och framtida ungdomspolitik, erkänna den roll som praktikgemenskapen för ungdomsarbete spelar och dess behov samt att ta fram kurser, verktyg, program och mekanismer med stöd av Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren. I praktikgemenskapen för ungdomsarbete ingår olika berörda parter, och Bonnprocessens syfte är att samordna deras åtaganden och därigenom stärka och vidareutveckla ungdomsarbete i hela EU. Programmen Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren kommer också att stödja ungdomsarbete, främst via transnationellt samarbete och nätverkande med nationella programkontor, vilket bidrar till programmens strategiska betydelse och främjar mer högkvalitativt ungdomsarbete på nationell nivå och EU-nivå. En hälsosam och aktiv livsstil Kommissionen har hjälpt medlemsstaterna och berörda parter att öka hälsokompetensen och främja en hälsosam och aktiv livsstil, redan bland mycket unga, för att därigenom minska uppkomsten av icke-överförbara sjukdomar (t.ex. hjärt- kärlsjukdomar, cancer, diabetes och fetma) senare i livet. Bland de av EU:s insatser som särskilt avser barns och ungas hälsa finns Europas plan mot cancer och Gemensam åtgärd för jämlik hälsa i Europa, som sammanför medlemsstaternas insatser för att uppnå jämlik hälsa och hantera sociala bestämningsfaktorer. En kampanj för initiativet HealthyLifestyle4All, som kopplar idrott och aktiva livsstilar till hälsa, mat och annan politik, lanserades 2021. En central del av initiativet är den särskilda plattform där olika berörda parters åtaganden visas. Enligt den gemensamma åtgärden för psykisk hälsa (ImpleMENTAL) kommer ett nationellt flernivåprogram för förebyggande av självmord att genomföras, liksom en systemreform som stärker samhällsbaserade tjänster, i synnerhet tjänster för barn och unga. För att stödja berörda parters insatser har kommissionen inrättat en grupp som erbjuder psykiskt stöd i samband med covid-19 på EU:s folkhälsoplattform . Vidare höll kommissionen i maj 2021 en högnivåkonferens om hur pandemin påverkar den psykiska hälsan. 5.De viktigaste instrumenten för samarbete och ömsesidigt lärande Tack vare EU:s ungdomsstrategi har ändamålsenliga verktyg kunnat utvecklas som lett till ökat samarbete och åsiktsutbyte mellan medlemsstaterna. Stöd till evidensbaserat beslutsfattande

EU:s hjälpmedel för bättre spridning av kunskap har spelat en viktig roll i utvecklingen av ungdomspolitiken. Ungdomspartnerskapet mellan Europeiska unionen och Europarådet handlar om forskning om deltagande, inkludering och ungdomsarbete. Dessutom inrättades kunskapsnavet Knowledge Hub , vilket gjorde det möjligt att ta fram information om hur covid-19 påverkar unga och ungdomssektorn. Internetplattformen Youth Wiki ger en omfattande översikt över den nationella ungdomspolitiken i 32 europeiska länder och innehåller ett avsnitt om ungdomsarbete samt jämförande kartor. En särskild expertgrupp har granskat resultattavlan med ungdomsindikatorer för perioden 2019–2021. Gruppen föreslog även nya kvantitativa och kvalitativa politiska indikatorer. Resultattavlan bör nu tas i drift så att en bättre översikt kan uppnås över EU:s utgifter för ungdomssatsningar. Ömsesidigt lärande Medlemsstaterna är mycket intresserade av aktiviteter för ömsesidigt lärande, vilket framgår av det stora antalet deltagare under rapporteringsperioden. Det ökade intresset är ett tecken på fördelarna med att utbyta bästa praxis och nå samsyn. Med hjälp av expertgrupper och aktiviteter för ömsesidigt lärande kunde man enas om lösningar och hur de skulle genomföras i praktiken. Genom dessa insatser har medlemsstaterna kunnat stärka sitt samarbete och hantera frågor av gemensamt intresse. Utbytet i expertgruppen om unga volontärers rörlighet låg till grund för förslaget om en översyn av rekommendationen om volontärers rörlighet. Expertgruppen om indikatorer kom med förslag om hur resultattavlan skulle kunna anpassas för att ge en bättre bild av ungas situation. En expertgrupp om ungdomsarbete kommer att börja sitt arbete sista kvartalet 2021, som en del av genomförandet av agendan för ungdomsarbete. I mitten av 2021 hölls aktiviteter för ömsesidigt lärande på det ungdomspolitiska området för första gången. I juni 2021 organiserades på Frankrikes initiativ en aktivitet för ömsesidigt lärande om icke-yrkesinriktade meriter för ungdomsarbete. Fokus låg på erkännandet av ungdomsarbetares kompetenser och meriter för att underlätta gränsöverskridande utbyten och mobilitet. Medlemsstaterna var överens om behovet av att fortsätta främja utbyten om ungdomsarbete och om de formella och icke-formella utbildningsmetoder som krävs för att kunna tillhandahålla och erkänna ungdomsarbetares icke-yrkesinriktade meriter. I juni 2021 hölls på det portugisiska ordförandeskapets initiativ även en aktivitet om en rättighetsbaserad strategi för ungdomspolitiken. Av diskussionerna framgick att det finns ett behov av att integrera en ungdomsdimension i olika politikområden, öka användningen av digital teknik, främja en rättighetsbaserad strategi och engagera unga människor och andra berörda parter. En aktivitet för ömsesidigt lärande om volontärers rörlighet är på Estlands initiativ planerad att äga rum i slutet av 2021. Temat är arbetet med översynen av rådets rekommendationer om volontärers rörlighet och upprättandet av nationella medborgarprogram. Den kommande nationella verksamhetsplaneringen Den kommande nationella verksamhetsplaneringen infördes 2019 för att medlemsstaterna på frivillig grund skulle kunna dela sina prioriteringar enligt EU:s ungdomsstrategi. Som en del av den kommande nationella verksamhetsplaneringen genomförde kommissionen en enkät i medlemsstaterna under 2019 och 2021. Syftet var att samla information om medlemsstaternas ungdomspolitiska prioriteringar i samband med genomförandet av de europeiska ungdomsmålen och om deras samarbetsbehov enligt EU:s ungdomsstrategi. 21 medlemsstater delade sina planer under 2019 och 18 medlemsstater kom med en uppdatering till sin verksamhetsplanering under 2021. Detta bidrog till en ökad insyn i de nationella ungdomspolitiska prioriteringarna och gjorde det möjligt att identifiera gemensamma behov. Kommissionen anser det vara lämpligt att genomföra sådana undersökningar minst en gång under varje ordförandskapstrio och att ge medlemsstaterna möjlighet att vid behov uppdatera sin verksamhetsplanering. År 2019 var de tre viktigaste gemensamma ungdomspolitiska utmaningar som länderna angav i verksamhetsplaneringen att 1) öka ungdomsdeltagandet, 2) ge tillgång till god utbildning och yrkesmässig utveckling och 3) utveckla digitala färdigheter och mediekompetens. År 2021 handlade svaren till största delen om covid-19-pandemins påverkan på unga. I två tredjedelar av svaren angavs att de ungas psykiska hälsa var den största utmaningen. Hindren för yrkesmässig utveckling och ungdomsarbetslösheten står fortfarande högt på listan. Medlemsstaterna angav även att fokus behöver ligga mer på anställbarhet och kompetensutveckling, särskilt för dem som är mindre gynnade eller bor i socialt utsatta områden. ·Engagera Prioriteringarna för EU-samarbete inom den kommande nationella verksamhetsplaneringen för 2021 är (liksom 2019) att stödja EU:s ungdomsdialog i syfte att beakta olika åsikter från unga människor i beslutsprocesser, uppmuntra inkluderande demokratiskt deltagande i samhället och i de demokratiska processerna samt utveckla möjligheter för ”utbildning i delaktighet”. Medlemsstaterna har angett att de på det här området föredrar de transnationella samarbetsaktiviteterna inom ramen för Erasmus+, följt av samarbete i expertgrupper och ömsesidigt lärande. I den kommande nationella verksamhetsplaneringen nämns samarbetet mellan ordförandeskapstrion, kommissionen och det europeiska ungdomsforumet om den åttonde cykeln i EU:s ungdomsdialog som bra praxis. ·Sammanföra I fråga om detta kärnområde identifierar medlemsstaterna två huvudsakliga samarbetsområden i sina kommande verksamhetsplaneringar, nämligen 1) att ge alla unga och ungdomsarbetare möjlighet att delta i gränsöverskridande rörlighet över gränserna och volontärarbete, med särskild uppmärksamhet ägnad åt ungdomar med begränsade möjligheter, och 2) att utbyta bästa praxis om och främja arbetet med effektiva system för validering och erkännande av kompetens som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande. Vad gäller 2021 angav 60 % av de medlemsstater som svarade att de föredrog att samarbeta via de transnationella samarbetsaktiviteterna inom ramen för Erasmus+. ·Stärka

Två tredjedelar av svaren angående 2021 års kommande verksamhetsplanering bekräftar att ungdomsarbetets kvalitet är den mest relevanta frågan att samarbeta kring, följd av behovet av att genomföra den europeiska agendan för ungdomsarbete. Inom detta kärnområde angav över hälften av de som svarade att de föredrar aktiviteter för ömsesidigt lärande om utformning av politiken. Dialog med berörda parter Plattformen för EU:s ungdomsstrategi lanserades under 2019 i syfte att främja en delaktighetsbaserad styrning och samordning av strategins genomförande, både fysiskt och virtuellt. Plattformen sammanför företrädare för EU-institutionerna, medlemsstaterna, de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, ungdomsorganisationer, lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter. Plattformen utgör grunden för en regelbunden medborgardialog, ger berörda parter en större roll i samordningen av strategins genomförande och skapar tillfällen till utbyte av information om aktiviteter och resultat. Under pandemin har kommissionen använt plattformen till att låta berörda parter utbyta information om och bevis på hur pandemin påverkar ungdomssektorn. EU:s första ungdomssamordnare utsågs i juni 2021. Samordnarens roll är att nå ut och lyssna till unga och ungdomsorganisationer. Vidare är avsikten att öka den interna samordningen mellan de av EU:s olika politikområden som påverkar ungdomar och se till att ungdomars perspektiv beaktas i den relevanta politiken. Övervakning av EU:s utgifter för ungdomssatsningar: EU-program och fonder Övervakningen av EU:s utgifter för ungdomssatsningar är en del av den öppenhet kring EU:s insatser som strategin främjar. Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om genomförandet av EU:s ungdomsstrategi innehåller en rapport om den verksamhet som under 2019–2020 bedrivits enligt den förra fleråriga budgetramen. Vidare presenteras de möjligheter till finansiering av ungdomssatsningar som erbjuds i den nya fleråriga budgetramen för 2021–2027 i kombination med det tillfälliga återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU. Möjligheterna till finansiering enligt denna ram består bland annat av det nya programmet för Erasmus+, vars budget fördubblats för att kunna erbjuda ännu fler finansieringsmöjligheter på ungdomsområdet, Europeiska solidaritetskåren, sysselsättningsinitiativet för unga, Europeiska socialfonden+ och Horisont Europa. Kommunikation kring EU:s ungdomsstrategi Under 2019 togs kommunikationsmaterial om strategin fram på flera språk för att i första hand användas på nätet och i sociala medier. På den europeiska ungdomsportalen , som är den centrala flerspråkiga portalen för unga i Europa, finns nu ett brett utbud av information om EU:s ungdomsstrategi. Med hjälp av nätverket Eurodesk och Eurodesk Brussels Link, kan ungdomar hitta information om bland annat möjligheter att delta i utbytesprojekt samt i aktiviteter för demokratiskt deltagande på områden som sysselsättning, mänskliga rättigheter och fredsbyggande. 6.Slutsatser och utsikter för EU-samarbetet på ungdomsområdet Trots covid-19-pandemin har de tre första årens genomförande visat att EU:s ungdomsstrategi 2021–2027 utgör en stark och slagkraftig färdplan som främjar samarbete mellan EU:s medlemsstater och stöder ungdomspolitiken både på nationell nivå och EU-nivå. Ungdomssektorn kunde genomföra strategin med hjälp dels av de instrument som tagits fram under perioden, dels av EU:s viktigaste ungdomsprogram. EU:s ungdomsdialog har lyckats sammanföra unga människor och beslutsfattare för att diskutera idéer och på så vis bidra till ungdomspolitiken. Den har också ökat ungas deltagande i den demokratiska processen genom att se till att deras röster hörs. Det gjordes även satsningar för att nå ut till fler unga, särskilt till unga med olika bakgrund och profil. Det finns emellertid utrymme att förbättra kommunikationen med unga från olika bakgrunder, som vanligtvis inte är representerade. Strategin för inkludering och mångfald inom de nya programmen för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren kommer att utgöra en stabil grund för ökade satsningar på detta mål och främja nya former av deltagande som är särskilt utformade för att uppmuntra missgynnade unga att delta. Europeiska socialfonden+ fokuserar särskilt på unga som varken arbetar eller studerar och på andra mindre gynnade eller utsatta unga. EU förefaller även vara en källa till inspiration för andra delar av världen när det gäller att utveckla policyer, program och initiativ för unga. Processer för att engagera unga som inspirerats av EU:s ungdomsdialog har startats utanför Europeiska unionen, till exempel i länderna inom det östliga partnerskapet. De möjligheter för unga och för ungdomssektorn som EU:s ungdomsprogram erbjuder var fortsatt populära och attraktiva, även under pandemin. Tack vare att kommissionen skapade de nya ungdomsprogrammen tillsammans med unga kunde programmen på ett flexibelt sätt anpassas till ungdomssektorns behov under pandemin. Kommissionen kunde därför snabbt vidta åtgärder för att hjälpa sektorn att anpassa sig till nya utmaningar, som minskad fysisk mobilitet och digitala och hybrida lösningar. Ändå har pandemin också betonat vikten av att reflektera över demokratins roll i samhället och framhävt den betydelsefulla roll som samhällsutbildning, mediekompetens, medvetenhet om desinformation och ungdomsarbete spelar för att få unga människor att delta aktivt och engagera sig. Det överväldigande skiftet till e-utbildning och digitalt ungdomsarbete har tydliggjort behovet av snabbare reformer, kapacitetsuppbyggnad, utbildning av lärare och ungdomsledare, kompetensutveckling, nya pedagogiska metoder och ökade digitala färdigheter, men även att aktiviteter med personlig kontakt är av grundläggande betydelse för vissa kategorier av unga. Programmen Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren 2021–2027 samt Europeiska socialfonden+ kommer att kunna hantera de nödvändiga digitala och gröna omställningarna av ekonomin och samhället i stort. Programmen kommer att vara mer inkluderande och uppmuntra till positiva förändringar som gör utbildning, ungdom och idrott mer motståndskraftiga mot förändringar. Samtidigt kommer en noggrann samordning att ske med de prioriteringar som krävs för förverkligandet av det europeiska området för utbildning och för handlingsplanen för digital utbildning. Kommissionen kommer att fortsätta att integrera ungdomsfrågor i andra politikområden, vilket bland annat framgår av nomineringen av EU:s ungdomssamordnare nyligen. Samordnaren kommer att arbeta för att större hänsyn ska tas till ungas åsikter i EU:s beslutsfattande och för att förbättra synergierna och kunskapsutbytet på EU-nivå mellan olika politikområden som påverkar unga.