Utgifterna för migration, flyktingar och säkerhet under rubrik 3 utgör mer än 70 % av de totala utgifterna under taket. Kommissionen har noggrant undersökt alla möjligheter till omfördelning och föreslår minskade anslag (jämfört med den ursprungliga budgetplaneringen) för livsmedel och foder och för civilskyddsmekanismen. Handlingsutrymmet begränsas emellertid av programmens ringa storlek och av nya krav, som de nya nödåtgärder för växtskydd som fastställs för 2017 i förordningen om livsmedel och foder. Det är därför endast möjligt att täcka en liten del av de ytterligare behoven i samband med migration och flyktingar genom en omfördelning av anslag inom rubrik 3.

Budgetbehoven för att hantera följderna av migrations-, flykting- och säkerhetskrisen kommer emellertid att vara minst lika höga under 2017 som under 2016. Som en strategisk reaktion på detta har kommissionen föreslagit en rad strukturella åtgärder i samband med säkerhet och förvaltningen av de yttre gränserna, reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet, integration och återvändande.

Följaktligen är den enda möjligheten att möta budgetbehoven att utnyttja marginalen för oförutsedda utgifter. Tillgängliga marginaler i andra rubriker gör det möjligt att helt räkna av detta utnyttjande under år 2017.

Motsvarande betalningsbemyndiganden kommer att täckas inom ramen för 2017 års tak för betalningar. Det finns därför inget behov av att utnyttja marginalen för oförutsedda utgifter för betalningar.





2.1.2 Rubrik 4 – Europa i världen

Den 7 juni 2016 lade kommissionen fram ett meddelande om en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan, som bygger på handlingsplanen från Valletta och på resultatet av högnivådialoger om migration och migrationspakter med ett antal prioriterade partner, vilket kommer att kräva ytterligare finansiering. Dessa pakter, som är skräddarsydda för varje partnerland, har på kort sikt som mål att skapa bättre förutsättningar för flyktingar och presumtiva migranter att stanna kvar i sina närområden och motverka att de ger sig ut på riskfyllda resor. Detta är särskilt angeläget med tanke på det stora antalet migranter som mist sina liv när de försökt nå Europas kust från Nordafrika.

För att detta mål ska kunna nås inom en tidsram som är förenlig med behovet av att agera snabbt, särskilt gentemot prioriterade partner, föreslår kommissionen att instrumentet för utvecklingssamarbete och det europeiska grannskapsinstrumentet förstärks med 750 miljoner euro i åtagandebemyndiganden. Mer specifikt är målet att stödja Medelhavsländer som Libanon, Jordanien, Tunisien och Libyen via det europeiska grannskapsinstrumentet, men även att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration genom att hjälpa länder i Afrika söder om Sahara och i Asien via instrumentet för utvecklingssamarbete.

För att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration har kommissionen dessutom inrättat Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFSD) på grundval av en ESFD-garanti och en ESFD-garantifond. Kommissionen föreslår att EFSD-garantifonden fylls på med 750 miljoner euro under perioden 2017–2020, varav 400 miljoner euro från Europeiska utvecklingsfonden under fyraårsperioden, 100 miljoner euro från det europeiska grannskapsinstrumentet under perioden 2017–2020 (varav 25 miljoner euro 2017) och 250 miljoner euro i åtagandebemyndiganden (och betalningsbemyndiganden) 2017.

Överföringen av utgifter på 13,8 miljoner euro för de tre befattningarna som EU:s särskilda representanter med dubbla befogenheter från rubrik 4 till budgeten för Europeiska avdelningen för yttre åtgärder (rubrik 5) skapas en motsvarande marginal under utgiftstaket för rubrik 4. Denna marginal kan främst användas för att täcka en del av det belopp på 1 miljard euro för ytterligare och oförutsedda behov under denna rubrik som anges i ändringsskrivelse nr 1 till det preliminära budgetförslaget 2017, innan marginalen för oförutsedda utgifter utnyttjas för att täcka det utestående beloppet (986,2 miljoner euro). Kommissionen föreslår att en del (200 miljoner euro) av detta utestående belopp ska räknas av mot den tillgängliga marginalen under rubrik 2 Hållbar tillväxt – naturresurser under 2017, vilket ger en restmarginal på 439,3 miljoner euro. Resten (786,2 miljoner euro) bör räknas av mot marginalerna i rubrik 5 Administration under 2018 (570 miljoner euro) och 2019 (216,2 miljoner euro). På så sätt lämnar avräkningarna ett så stort utrymme som möjligt för att bemöta framtida oförutsedda händelser.





2.2.MARGINALEN FÖR OFÖRUTSEDDA UTGIFTER SOM EN SISTA UTVÄG

I artikel 13.1 i förordningen om den fleråriga budgetramen definieras marginalen för oförutsedda utgifter som ett instrument som kan användas som en sista utväg för att reagera på oförutsedda omständigheter. I budgetförslaget för år 2017 föreslår kommissionen att helt och hållet använda den outnyttjade marginalen under taket för åtagandebemyndiganden i rubrikerna 3 och 4, efter att ha undersökt alla möjligheter till omfördelningar inom rubrikerna.

Med tanke på det fullständiga utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen i budgetförslaget för 2017 (530 miljoner euro), är en mobilisering av marginalen för 2017 på en nivå på 2 150,6 miljoner euro därför det enda tillgängliga instrumentet för att minska klyftan mellan nivån på utgiftstaket för rubrikerna 3 och 4 för 2017 och de ytterligare oförutsedda behov som beräknas för 2017.

2.3.BUDGETKONSEKVENSER AV OFÖRUTSEDDA OMSTÄNDIGHETER UNDER 2017

Även om migrations-, flykting- och säkerhetskrisen tog sin början redan 2015, förändras dess effekter och konsekvenser fortfarande dagligen. Politiska beslut i tredjeländer om att ta emot flyktingar och om öppnande och stängning av gränser gör det mycket svårt att förutse den långsiktiga utvecklingen på detta område. Krisens föränderliga karaktär och oförutsägbarhet motiverar användningen av marginalen för oförutsedda utgifter som en sista utväg för att hantera de oförutsedda konsekvenserna av migrations-, flykting- och säkerhetskrisen för utgiftsbehoven i rubrikerna 3 och 4.

3.AVRÄKNING AV MARGINALEN FÖR OFÖRUTSEDDA UTGIFTER MOT TAKEN I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

I artikel 13.3 i förordningen om den fleråriga budgetramen föreskrivs att de belopp som gjorts tillgängliga genom att marginalen för oförutsedda utgifter utnyttjas helt och hållet ska räknas av mot marginalerna för innevarande eller kommande budgetår.

Enligt artikel 13.4 i förordningen ska de belopp som räknas av på detta sätt inte användas vidare inom budgetramen, så att de sammanlagda taken för åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena i budgetramen inte överskrids för innevarande eller kommande budgetår. Följaktligen måste utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter för åtagandebemyndiganden under 2017 under rubrik 3 och motsvarande avräkningar respektera det samlade taket för åtagandebemyndiganden för åren 2017–2020.

Kommissionen föreslår att förstärkningen av utgiftstaken för rubrikerna 3 och 4 avräknas genom fyra delbetalningar mellan 2017 och 2019 enligt följande:

2017:

850 miljoner euro mot den outnyttjade marginalen under utgiftstaket för rubrik 2 och