[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.10.2009

KOM(2009)526 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

om uppföljningen av besluten om ansvarsfrihet 2007 (sammanfattning) – Europaparlamentets resolutioner, som har utarbetats enligt artikel 276.3 i EG-fördraget och artikel 180b i Euratomfördraget, artikel 147 i budgetförordningen, artikel 119.5 i EUF:s budgetförordning{SEK(2009)1427}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET om uppföljningen av besluten om ansvarsfrihet 2007 (sammanfattning) – Europaparlamentets resolutioner, som har utarbetats enligt artikel 276.3 i EG-fördraget och artikel 180b i Euratomfördraget, artikel 147 i budgetförordningen, artikel 119.5 i EUF:s budgetförordning [SEK(2009) xxx] 1

INGRESS 3

I – KOMMISSIONENS SVAR PÅ EUROPAPARLAMENTETS ANMODANDEN I RESOLUTIONEN OM ANSVARSFRIHET FÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN 4

a) Övergripande frågor 4

b) Sektorsspecifika frågor 7

c) Revisionsrättens särskilda rapporter 10

II – Europeiska utvecklingsfonderna 10

III – Anmodanden i resolutionerna med avseende på organen och byråerna 11

INGRESS

Detta är kommissionens rapport till Europaparlamentet om uppföljningen av besluten om ansvarsfrihet 2007[1], som har utarbetats enligt artikel 276.3 i EG-fördraget och artikel 180b i Euratomfördraget, artikel 147 i budgetförordningen och artikel 119.5 i EUF:s budgetförordning. På grund av begränsade översättningsresurser och tidsnöd offentliggörs rapporten på samtliga officiella EU-språk i form av denna sammanfattning. Kommissionens fullständiga svar på vart och ett av Europaparlamentets specifika anmodanden återfinns även i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (nedan kallat kommissionens arbetsdokument )[2] som offentliggörs på engelska, franska och tyska. Båda dessa uppföljningsrapporter avser de resolutioner som antogs av Europaparlamentet den 23 april 2009.

Varje kapitel[3] i den sammanfattande rapporten innehåller hänvisningar till de relevanta punkterna i ovannämnda fullständiga arbetsdokument från kommissionen. Dessa hänvisningar underlättar för läsaren att hitta alla de anmodanden (och de åtgärder som kommissionen planerar att vidta eller redan har vidtagit) i arbetsdokumentet som avser ett visst kapitel, eller som är av särskilt intresse för dem.

I beslutet om ansvarsfrihet för den allmänna budgeten, Europeiska utvecklingsfonden och tillsynsmyndigheterna har Europaparlamentet lämnat kommissionen totalt 203 anmodanden. Vad gäller 99 av dessa anmodanden, är kommissionen ense med parlamentet om att vidta de åtgärder som detta rekommenderat. Kommissionen anser att 96 av Europaparlamentets anmodanden redan har åtgärdats, men i några av fallen kommer resultaten av åtgärderna att kräva en vidare bedömning. Slutligen gör befintlig lagstiftning eller institutionella regler att kommissionen inte kan godta åtta av dessa anmodanden[4].

I – KOMMISSIONENS SVAR PÅ EUROPAPARLAMENTETS ANMODANDEN I RESOLUTIONEN OM ANSVARSFRIHET FÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN

Detta utgör en sammanfattning av kommissionens svar på de särskilda anmodanden som Europaparlamentet gjort i 2007 års resolution om ansvarsfrihet. Den 15 maj 2009 överlämnade kommissionens vice ordförande Siim Kallas ett första svar på varje enskild anmodani resolutionen till ordföranden för budgetkontrollutskottet.

a) Övergripande frågor [5]

Revisionsförklaringen (kommissionens arbetsdokument, punkterna 3–11)

I likhet med Europaparlamentet välkomnar kommissionen revisionsrättens preliminära synpunkter på 2007 års räkenskaper. Den kommer att fortsätta med arbetet för att höja kvaliteten på sina revisionsuppgifter och utföra revisioner enligt revisionsrättens rekommendationer.

Kommissionen tillstår att felfrekvensen i de underliggande transaktionerna delvis beror på komplicerade regler. Kommissionen medger att förenklade regler spelar en roll för att förbättra genomförandet av EU:s politik och minska felfrekvensen, men den vill understryka att en viss komplexitetsgrad i reglerna är oundviklig. Detta beror på att de ofta fastläggs för att uppnå önskade politiska mål och är resultatet av ett komplicerat lagstiftningsförfarande. Förbättringar har införlivats i den rättsliga grunden för åren 2007–2013. Ytterligare förenklingsåtgärder för strukturfonderna, såsom möjligheten att deklarera kostnader på grundval av schablonbelopp, kostnader per enhet och klumpsummor beslutades i maj 2009 mot bakgrund av finanskrisen. Resultatet av förenklingarna förväntas visa sig på medellång och lång sikt. Dessutom arbetar kommissionen för närvarande med att identifiera områden som kan bli föremål för ytterligare förenkling, särskilt i samband med förslaget till treårig översyn av budgetförordningen 2010. Den skulle kunna få en särskild inriktning på bistånd, och då särskilt reglerna för tilldelning av stöd, förvaltningsmetoderna, som omgärdas av alltmer komplicerade regler och som är helt avgörande för att förbättra effektiviteten, i synnerhet i fråga om externt bistånd, samt tillsynsåtgärder. Tilldelningsreglernas komplexitetsgrad är direkt kopplad till intensiteten i och kostnaderna för den tillsyn som krävs för att få rimliga garantier om transaktionernas laglighet och korrekthet. Skulle beslut fattas om förenklade tilldelningsregler och dessa faktiskt genomfördes (t.ex. på så sätt att klumpsummor och schablonbelopp användes i högre grad samt att nationella regler för stödberättigande skulle godtas när finansieringen sker tillsammans med medlemsstater), skulle risken för fel i de underliggande transaktionerna minska, vilket i sin tur skulle minska behovet av omfattande kontroller (kontrollerna skulle kunna inriktas på resultaten snarare än de föregående leden), vilket i slutändan skulle sänka kostnaderna för kontrollerna. Kommissionen arbetar också med begreppet acceptabel felrisk, som är ett försök att identifiera vilken kontrollintensitet som är mest kostnadseffektiv, närmare bestämt för att uppnå en balans mellan kostnad och nytta (minskad felfrekvens). Kommissionen kommer även att studera principerna för en ytterligare förenkling av sektorslagstiftning inför nästa serie grundrättsakter, som kommer att träda i kraft fr.o.m. 2014.

Budgetförvaltning – finansiella korrigeringar, återkrav och uppskjutande av betalningar (kommissionens arbetsdokument, punkterna 12–13)

Under 2008 gjordes ändringar i systemet med periodiserad redovisning för att möjliggöra återkrav som kan spåras tillbaka till de specifika felen och oegentligheterna. Tack vare detta kunde kommissionen presentera mer heltäckande och tillförlitliga återkravsuppgifter i 2008 års räkenskaper. Kommissionen arbetar också med att ytterligare förbättra tillförlitligheten och fullständigheten i de uppgifter som medlemsstaterna lämnar i rapporteringen om sina finansiella korrigeringar.

Kommissionen fortsätter vidare med finansiella korrigeringar när så krävs. Inom ramen för handlingsplanen av den 19 februari 2008 för att stärka kommissionens roll i tillsynen av den gemensamma förvaltningen av strukturåtgärder har kommissionen vidtagit åtgärder för att säkerställa att de oegentligheter som upptäcks vid genomförandet av strukturfonderna rättas till så snart som de uppdagas och att finansiella korrigeringar genomförs omgående.

Årliga sammanfattningar av revisioner och förklaringar på området gemensam förvaltning och i de nationella förvaltningarnas deklarationer (kommissionens arbetsdokument, punkterna 14–18)

En utvärdering av de årliga sammanfattningarna och deras bidrag till förklaringarna om hur medlemsstaternas kontrollsystem fungerar lämnas i de berörda generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter. Årliga sammanfattningar kan ge ett mervärde, särskilt när de innehåller en analys av problem eller en förklaring om den egna förvaltningen samt ger exempel på god praxis och lösningar. Kommissionen fortsätter att samarbeta med medlemsstaterna för att förbättra de årliga sammanfattningarna. Jämfört med 2007 respekterade samtliga medlemsstater 2008 sina skyldigheter enligt artikel 53b.3 i budgetförordningen att tillhandahålla en årlig sammanfattning samt efterlevde eller efterlevde i stort sett minimikraven. För år 2008 utarbetade kommissionen nya och bättre riktlinjer för de årliga sammanfattningarna för strukturfonderna. Kommissionen välkomnar också initiativet från sju av medlemsstaterna att bifoga en förklaring om den egna förvaltningen till sina årliga sammanfattningar för år 2008 i enlighet med förslagen i de reviderade riktlinjerna.

Genom de fyra nationella förklaringarna om den egna förvaltningen som kommit in för år 2008 blir det elva medlemsstater som tillhandahåller någon sorts nationell förklaring. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att stödja de medlemsstater som tillhandahåller frivilliga nationella förklaringar om EU-medel. I detta syfte analyserar den de förklaringar och redovisningar som har lämnats in för att definiera de större nyckelaspekter som ger ett mervärde.

Kontrollsystem (kommissionens arbetsdokument, punkterna 19–33)

På senare år har kommissionen lagt ned avsevärd möda på att förbättra sina kontrollsystem i enlighet med rekommendationer från revisionsrätten och anmodanden från den myndighet som beviljar ansvarsfrihet. För att gripa sig an de brister som den externa revisorn tagit upp i sitt revisionsarbete, lade kommissionen fram en handlingsplan för en integrerad intern kontrollram (år 2006) och en handlingsplan för att stärka kommissionens roll vid tillsynen av strukturåtgärder (år 2008). Våren 2009 antog kommissionen en utvärderingsrapport om handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2009) 43), i vilken åtgärdernas rapporteras vara avslutade. En rapport om handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid strukturåtgärder (KOM(2009) 42). Kommissionen fortsätter kontinuerligt att förbättra sina och sina partnerinstitutioners egna kontrollsystem i de fall där brister identifieras.

I den sammanfattande rapporten, som utarbetas på grundval av förklaringen om den egna förvaltningen och reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna, görs en bedömning av kommissionens förvaltning under ett visst år. I rapporten instrueras kommissionen att inskrida för att ta itu med skälen till reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna, samt att regelbundet övervaka framstegen.

Kommissionen anser att ett samlat sätt att se på godtagbara risknivåer tydligt skulle kunna visa vilken balans mellan felfrekvenser och kontrollkostnader som är lämplig och därmed främja en sund och effektiv förvaltning av EU:s medel. Kommissionen lade fram ett meddelande i denna fråga i december 2008 (KOM(2008) 866) med strukturfonder och landsbygdsutveckling som belysande exempel. Första halvåret 2010 kommer kommissionen att lägga fram konkreta förslag om en godtagbar risknivå på områdena forskning, energi och transport samt landsbygdens utveckling, samt om bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning samt förvaltningskostnader andra halvåret 2010.

Öppenhet (kommissionens arbetsdokument, punkterna 34-40)

Kommissionen har inrättat ett system för finansiell öppenhet som ger tillgång till fullständiga, sökbara och jämförbara data om mottagare av centralt förvaltade medel. Vad gäller den delade förvaltningen, erbjuder webbplatsen Europa länkar till nationella webbplatser som inrättats av medlemsstaterna. Där tillhandahålls information i enlighet med de genomföranderegler och riktlinjer som antagits.

Den 22 april kom dessutom en högnivågrupp med företrädare för Europaparlamentet och kommissionen överens om att inrätta ett gemensamt register för berörda parter.

Kommissionen anser att den befintliga uppförandekoden för kommissionsledamöterna redan innehåller omfattande och tillräckliga regler för ansvar och etik. Icke desto mindre pågår diskussioner om eventuella ytterligare förbättringar av den befintliga ramen.

Budgetförordningen (kommissionens arbetsdokument, punkt 41)

I enlighet med rådande bestämmelser kommer kommissionen att lägga fram sitt förslag till framtida budgetförordning i maj 2010. Precis som tidigare kommer den framtida budgetförordningen att bli föremål för diskussion och överläggningar med parlamentet och rådet. Om Lissabonfördraget har trätt i kraft, kommer den framtida budgetförordningen dessutom att bli föremål för ett gemensamt beslut av Europaparlamentet och rådet.

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (kommissionens arbetsdokument, punkterna 42-46)

I enlighet med gällande regler har Olaf omedelbar tillgång till all information i kommissionens besittning som krävs för att genomföra en undersökning, även information i databaser.

Andra protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen trädde i kraft den 19 maj 2009. Det har ratificerats av de flesta medlemsstaterna och gäller främst direkt samarbete mellan Europeiska kommissionen och medlemsstaternas rättsliga myndigheter för att skydda gemenskapens finansiella intressen.

Vad gäller tredjeländer som tilldelas stöd, kommer det i alla framtida avtal även fortsättningsvis anges att myndigheterna i de berörda länderna ska samarbeta fullt ut med Olaf.

Kommissionen arbetar med en översyn av sin disciplinära praxis i akt och mening att påskynda förfarandet, t.ex. genom ett närmare samarbete mellan Olaf och kommissionens utrednings- och disciplinbyrå.

b) Sektorsfrågor

Egna medel (kommissionens arbetsdokument, punkt 47)

Kommissionen har agerat i linje med det krav som avser användning av BNI-uppgifter, inklusive indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster för att beräkna gemenskapens egna medel. Enligt kommissionens förslag till rådets beslut om fördelning av indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster för att fastställa den bruttonationalinkomst (BNI) som ska användas för Europeiska gemenskapens budget och dess egna medel (KOM(2009) 238 slutlig, antagen den 26 maj 2009) ska en retroaktiv överföring av indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster till BNI kunna göras i fråga om egna medel fr.o.m. den 1 januari 2005.

Jordbruk och naturresurser (kommissionens arbetsdokument, punkterna 48–53)

Avtalet om att underkasta den gemensamma jordbrukspolitiken en hälsokontroll innebär ytterligare förenklingar av systemet med samlat gårdsstöd (exempelvis en minskning av antalet typer av stödrättigheter) och mer frikoppling av stöden (t.ex. för jordbruksgrödor, utsäde, humle och djurbidrag). I förvaltningshänseende innebär ytterligare frikoppling av stöden bättre kontrollmöjligheter, samt att man inte behöver verifiera efterlevnaden av specifika sektorskriterier utan endast de allmänna reglerna på det sanitära och det fytosanitära området (dvs. inget behov av att verifiera att skörden verkligen hade producerats).

Kommissionen kommer att fortsätta sin ingående uppföljning av förfarandet enligt det integrerade administrations- och kontrollsystemet i Grekland. Grekland har följt sin handlingsplan och skapat ett nytt fungerande system för identifiering av jordbruksskiften. Det nya systemet kommer att användas av de grekiska myndigheterna för första gången i 2009 års ansökningsförfarande.

Vad gäller utgifterna för landsbygdens utveckling, vilka ger upphov till de flesta felaktigheterna, har förvaltnings- och kontrollsystemet för utgifter enligt den nyligen inrättade Europeiska jordbruksfonden för landsbygdens utveckling anpassats till EGFJ:s garantisystem. Detta gäller fr.o.m. 2007 i enlighet med rådets förordning nr 1290/2005. Sålunda kommer de allmänt erkända fördelarna med EGFJ:s garantisystem också att vara tillämpliga på utgifterna för landsbygdens utveckling. Medlemsstaterna är dessutom skyldiga att garantera att samtliga åtgärder för landsbygdens utveckling kan verifieras och kontrolleras samt att garantera att tilldelningsreglerna efterlevs. Dessutom har kommissionen givit medlemsstaterna extra handledning i genomförandet av jordbruks- och miljöåtgärder.

Fiskeribidrag (kommissionens arbetsdokument, punkterna 54–57)

Reformen år 2002 av den gemensamma fiskeripolitiken har redan lett till betydande framsteg mot hållbarhet, i synnerhet genom en utveckling mot större miljöhänsyn i fiskeförvaltningen och genom att visst ekonomiskt stöd som direkt bidrog till överkapacitet har tagits bort. I och med grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken från april 2009 inleddes ett offentligt samråd vilket just nu pågår, och som är särskilt inriktat på frågan om offentligt ekonomiskt stöd till fisket som strider mot den gemensamma fiskeripolitikens mål.

Sammanhållning (kommissionens arbetsdokument, punkterna 58–70)

I sin revisionsstrategi för 2009–2011 har kommissionen införlivat samtliga pågående åtgärder i sin handlingsplan för att stärka sin tillsynsroll i samband med strukturåtgärder (exempelvis nationella åtgärdsplaner, förfaranden för inställda utbetalningar och korrigeringar). I genomföranderapporten (KOM(2009) 42) visar kommissionen att handlingsplanen har givit effektiva resultat och den har förbundit sig att under våren 2010 rapportera om den inledande effekten av handlingsplanen.

Kommissionens revisionsarbete grundar sig på en omfattande och regelbundet uppdaterad riskbedömning. I detta arbete beaktas flera faktorer, inklusive tidigare revisionsresultat och nivån på de finansiella korrigeringarna, vilket leder till grundligare revisioner inom områden och program med större risk. Denna information bör emellertid tolkas försiktigt. I synnerhet är nivån på de finansiella korrigeringarna för en medlemsstat inte i sig en indikation på risknivån i sammanhanget.

Kommissionen har fortsatt arbetet med att förenkla reglerna för åren 2007–2013, i synnerhet systemet för rapportering av oegentligheter och möjligheten att deklarera kostnader på grundval av schablonbelopp, kostnader per enhet och klumpsummor.

Inre politik, inklusive forskning (kommissionens arbetsdokument, punkt 1 samt punkterna 71–91)

På forskningsområdet har kommissionen utarbetat en flerårig kontrollstrategi för sjätte ramprogrammet. Den bygger på upptäckt och korrigering av fel som inte kunnat identifieras vid skrivbordskontroller innan utbetalningen gjorts. Upptäckterna sker genom en betydande ökning av antalet revisioner i efterhand och återbetalningar av felaktigt utbetalda belopp. Detta har redan bidrag till en sänkt felfrekvens på senare år.

Sjunde ramprogrammet har medfört ytterligare förbättringar och ett antal viktiga förenklingar. Införandet av en garantifond för deltagarna har varit avgörande för att på ett märkbart sätt minska antalet på förhand utfärdade finansiella kontroller samt användningen av skyddsåtgärder. Garantin blir en uppföljare till det kollektiva finansieringsansvar som enligt sjätte ramprogrammet åligger kontraktsparterna. Enligt reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet (artikel 31) kan genomsnittliga kostnader tas ut så länge som de inte tydligt avviker från de faktiska kostnaderna.

Dessutom gör den gemensamma registreringsmöjligheten för deltagare att upprepade anomdanden riktade till stödmottagarna undviks, och dessutom förbättras uppgifternas kvalitet och överensstämmelsen inom stödförvaltningssystemen. Ytterligare förbättringar kommer att uppnås genom det successiva införandet av helt elektroniska utväxlingssystem för hela förvaltningskedjan från förslag till stöd inom ramen för sjunde ramprogrammets e-initiativ.

I kommissionens bifogade arbetsdokument återfinns mer detaljerade svar på Europaparlamentets anmodanden på de olika politikområdena inom gemenskapens inre politik.

Yttre åtgärder, icke-statliga organisationer och utvecklingspolitik (kommissionens arbetsdokument, punkt 2 samt punkterna 92–111)

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att stärka kontrollerna av genomförandeorganisationerna, i synnerhet de nya standardiserade kravspecifikationerna för revisioner och utveckling av CRIS-revisioner, samt uppföljningen av dessa. Eftersom åtgärderna nyligen vidtagits, väntar sig kommissionen att den fulla nyttan med sådana åtgärder visar sig i framtiden. Under tiden fortsätter kommissionen med sina ansträngningar att ytterligare förbättra sina system enligt revisionsrättens rekommendationer. Den planerar att vidta sådana åtgärder som att utveckla särskild vägledning för att hjälpa genomförandeorganisationer att bättre förvalta gemenskapsmedel och följa gemenskapsreglerna, vilket innebär en förstärkning av de preventiva åtgärderna.

Nya utvärderingar av kommissionens samarbete med partnerländer genom FN, och av kanaliseringen av biståndet genom EIB och utvecklingsbankerna, visar att detta ger mervärde och konkreta resultat, särskilt för de större förvaltningsfonderna. Dessutom gjorde deltagandet i sådana initiativ att kommissionen kunde intervenera i politiskt känsliga områden, där det annars skulle ha varit omöjligt att göra biståndsinsatser. Vid genomförandet av bistånd inom det multilaterala samarbetet kunde kommissionen dra nytta av sina samverkansorganisationers närvaro och sakkunskap på fältet. Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med FN för att stärka kontrollerna och öka öppenheten och uppmärksamheten kring gemenskapens bidrag till FN. Vid det sjätte årliga mötet i arbetsgruppen för det ekonomiska och administrativa ramavtalet (Financial and Administrative Framework Agreement, FAFA) i april 2009 godkändes och antogs riktlinjerna för kontrollerna. Under det gångna året har dessa redan framgångsrikt tillämpats på försök.

Sedan 2009 offentliggör kommissionen i enlighet med artikel 30.3 i budgetförordningen namnen på alla mottagare av stöd inom ramen för externa åtgärder. Förteckningen över stödmottagare är heltäckande och inte begränsad till icke-statliga organisationer (som ofta kallas NGO:s , vilket är en term som inte har någon allmänt överenskommen juridisk definition). I fråga om avtalsaspekterna av finansieringen identifierar kommissionen icke-statliga aktörers rätt till gemenskapsfinansiering utifrån deras egna nationella regelverk.

Kommissionens svar på andra anmodanden med avseende på yttre förbindelser, humanitärt bistånd och utvecklingspolitik återfinns i det bifogade arbetsdokumentet under de punkter som avser yttre åtgärder och i avsnittet om Europeiska utvecklingsfonderna.

Stöd inför anslutningen (kommissionens arbetsdokument, punkterna 112–120)

När Bulgarien och Rumänien gick med i EU den 1 januari 2007 inrättades en samarbets- och kontrollmekanism för att hjälpa länderna att åtgärda vissa brister i reformen av rättsväsendet, kampen mot korruption och, för Bulgariens del, organiserad brottslighet samt att övervaka framstegen på dessa områden genom periodiska rapporter. Den 22 juli 2009 godkändes och överlämnades de senaste rapporterna till Europaparlamentet (KOM(2009) 401 slutlig och KOM(2009) 402 slutlig).

Vad gäller kandidatländer och potentiella kandidatländer, är kampen mot korruptionen den främsta prioriteringen i samtliga partnerskap inför anslutningen och Europeiska partnerskap. Kommissionen har också gjort den till en integrerad del av sin strategi för genomförande av instrumentet för föranslutningsstöd. Samtliga fleråriga programplaneringsdokument för instrumentet för föranslutningsstöd inbegriper numera kampen mot korruptionen som en prioriterad fråga. Mer praktiskt inriktade initiativ kommer att föreslås och förberedas i samarbete med Olaf.

Administrativa utgifter (kommissionens arbetsdokument, punkterna 121–126)

I kommissionens bifogade arbetsdokument återfinns ingående svar på Europaparlamentets anmodanden med avseende på Europaskolorna, personalfrågor och gemenskapsbyggnader. Uppgifter om byggnadsplaneringen har tidigare offentliggjorts i de preliminära budgetförslagen för 2008, 2009 och 2010 samt i diskussionerna om överföringar för år 2009[6], vilka också gällde behovet av kontorsutrymmen under de kommande åren.

Uppföljningsåtgärder mot bakgrund av beslutet om ansvarsfrihet (kommissionens arbetsdokument, punkt 127)

Kommissionen följer upp samtliga anmodanden i samband med förfarandet för ansvarsfrihet när dessa inte följer gällande regler eller kommissionens institutionella bestämmelser. Enligt artikel 276.3 i EG-fördraget och artikel 147 i budgetförordningen avlägger kommissionen årligen rapport till Europaparlamentet om vilka åtgärder som vidtagits till följd av parlamentets iakttagelser och kommentarer i dess beslut om ansvarsfrihet.

c) Revisionsrättens särskilda rapporter

Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet innehåller anmodanden till kommissionen om ett antal särskilda rapporter som revisionsrätten offentliggjorde under 2007 och 2008. Kommissionens svar på dessa anmodanden återfinns i det bifogade arbetsdokumentet (punkterna 128-169).

II – Europeiska utvecklingsfonderna

Vad gäller program för allmänt budgetstöd, görs omfattande ansträngningar för att förbättra analysen av rätten till stöd samt öka tydligheten i finansieringsöverenskommelserna och besluten om utbetalning. Uppgifter om de program för allmänt budgetstöd som godkändes 2008 återfinns i form av sammanfattningar i de årliga handlingsprogrammen för 2008[7].

För att efterkomma kraven på ännu större öppenhet i hanteringen av det allmänna budgetstödet, kommer kommissionen i kommande årsrapporter om genomförandet av Europeiska gemenskapens utvecklings- och biståndspolitik att fördjupa sin täckning vad gäller frågor som rör allmänt budgetstöd.

Förhandskontroller utgör viktig del av EuropeAids nuvarande kontrollstrategi för att de fel som upptäcks vid sådana kontroller ska kunna korrigeras innan de slutliga utbetalningarna godkänns. Kontrollerna inbegriper, i nödvändiga och lämpliga fall, revisioner eller särskild teknisk certifiering som, beroende på typen av avtal och operatör, genomförs av oberoende experter. Detta leder till täta kontroller av genomförandeorganisationerna, särskilt före slututbetalningen.

Närmare uppgifter om de anmodanden som rör Europeiska utvecklingsfonden återfinns i kommissionens arbetsdokument (punkterna 170–183).

III – ANMODANDEN I RESOLUTIONERNA MED AVSEENDE PÅ ORGANEN OCH BYRÅERNA

Som framgår av det gemensamma uttalandet av den 10 mars 2009, kommer den interinstitutionella arbetsgruppen om tillsynsmyndigheter att diskutera ett antal nyckelfrågor som tagits upp av institutionerna, bl.a. frågan om myndigheternas roll och position bland EU:s institutioner, men även frågan om hur de inrättas, deras struktur och hur de arbetar. Därutöver kommer finansierings-, budget-, tillsyns- och förvaltningsfrågor att diskuteras. På teknisk nivå har man sammanställt och enats om en lista över särskilda frågor. Arbetet pågår f.n. inom gruppen och kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder utifrån resultat av dessa diskussioner.

Kommissionens svar på Europaparlamentets anmodanden med avseende på olika allmänna frågor rörande tillsynsmyndigheterna och de anmodanden som riktats till den angående enskilda myndigheter återfinns i kommissionens arbetsdokument (punkterna 184–203).

* * *

[1] Ansvarsfrihet för den allmänna budgeten 2007, ansvarsfrihet för EUF 2007, ansvarsfrihet för organen 2007.

[2] Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, bilaga till kommissionens rapport till Europaparlamentet om uppföljningen av 2007 års beslut om ansvarsfrihet.

[3] Både denna sammanfattande rapport och det fullständiga arbetsdokumentet följer så tätt som möjligt strukturen i de resolutioner som innehåller Europaparlamentets krav.

[4] Se Europaparlamentet anmodanden 7, 73, 93, 126, 134, 135, 167 och 182.

[5] De frågor som ställts av Europaparlamentet i dess allmänna slutsatser berörs nedan under respektive punkter.

[6] Överföringar DEC5 och DEC24.

[7] See http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm