[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 22.7.2009

KOM(2009) 385 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Situationen på mejerimarknaden 2009

{SEK(2009) 1050}

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Situationen på mejerimarknaden 2009

UPPDRAG:

I slutsatserna från Europeiska rådets möte i juni anges följande: ”Europeiska rådet diskuterade den situation som råder på mejerimarknaden. Det uppmanade kommissionen att lägga fram en djupgående marknadsanalys inom de kommande två månaderna, inbegripet möjliga alternativ för stabilisering av mejerimarknaden, samtidigt som resultatet av hälsokontrollen respekteras.”

BAKGRUND:

Situationen på mejerimarknaden har försämrats dramatiskt under de senaste 12 månaderna. Efter rekordhöga priser under 2007 och höga livsmedelspriser generellt sett har priserna sjunkit betydligt, vilket påverkar mjölkproducenternas inkomster. Priset på mjölk som levereras till mejerierna har sjunkit från 30–40 cent/liter till ett viktat genomsnitt på 24 cent/liter i EU-27, och priserna för många producenter ligger på högst 20–21 cent/liter. Detta har föranlett stor oro hos mjölkproducenterna, och många demonstrationer har genomförts.

1. INLEDNING

I det här meddelandet beskrivs mejerireformen fram till hälsokontrollen, eftersom Europeiska rådet har beslutat att hälsokontrollens resultat ska utgöra grunden för undersökningen av ytterligare åtgärder. Meddelandet innehåller en analys av situationen på EU-marknaden och den internationella marknaden, en sammanfattning av kommissionens åtgärder för marknadsstöd, andra instrument som kommissionen och medlemsstaterna kan använda sig av enligt gällande lagstiftning liksom möjligheter till ytterligare åtgärder som bör diskuteras. Det åtföljs av ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar som innehåller mer detaljerad information.

2. REFORMPROCESSEN

2.1. Agenda 2000 och 2003 års GJP-reform

I linje med den allmänna reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken har reformen av mejerimarknaden syftat till att göra produktionen mer marknadsinriktad. Interventionsåtgärderna gjordes därför om och det infördes successivt lägre interventionspriser. Som kompensation avsattes 5 miljarder euro till mjölkproducenterna i form av ett direkt inkomststöd knutet till produktionen. Detta har nu helt frikopplats och beviljas under förutsättning att krav på folk- och djurhälsa liksom miljökrav uppfylls (tvärvillkor). Dessutom begränsades interventionskvantiteten (gemenskapens uppköp av marknadsöverskott till fasta priser) till 30 000 ton smör och 109 000 ton skummjölkspulver varje år. Kommissionen kan dock fortsätta att göra större interventionsuppköp om detta krävs på grund av marknadssituationen. Slutligen ökades mjölkkvoterna med 1,5 % (eller till och med mer och tidigare för vissa medlemsstater) och de förlängdes till den 31 mars 2015.

Alla dessa åtgärder skulle stödja en ökad konkurrenskraft, hjälpa mjölkproducenterna att förbereda sig för framtida utmaningar på den internationella scenen, och samtidigt ge inkomststöd i form av direktstöd.

2.2. Hälsokontrollen

Efter kommissionens meddelande om hälsokontrollen och inför de slutliga besluten i denna fråga var trycket stort på rådet att öka produktionsmöjligheterna. Kvoterna ökades därför med 2 %. Resultaten av hälsokontrollen bekräftade att de reformer som gjorts sedan 1992 varit lämpliga. Kvoterna kommer att avskaffas under 2015. För att garantera en kontrollerad och mjuk utfasning ökas kvoterna med 1 % varje år under perioden 2009–2013, och det införs en extra åtgärd (fetthaltsjustering) som ytterligare ökar produktionspotentialen. Helst bör man garantera en ”mjuklandning” genom att successivt urholka kvoternas värde så att det uppgår till noll den 1 april 2015. I flera medlemsstater vars produktion är mindre än deras kvoter är värdet redan lågt eller nära noll. Dessutom godkändes inom den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare stöd för omstruktureringen av mejerisektorn som ett ytterligare prioriterat tema. På så vis kan medlemsstaterna utnyttja ytterligare medel från moduleringen för att hjälpa mjölkproducenterna att förbereda sig för kvoternas upphörande.

Slutligen beslutades att kommissionen skulle lägga fram två marknadsrapporter före december 2010 respektive december 2012. De ska behandla frågan om det kommer att krävas ytterligare åtgärder för att garantera en ”mjuklandning”, utan att ifrågasätta utfasningen av kvotsystemet.

3. MARKNADSSITUATION

3.1. Marknadssituation fram till juli 2009

EU:s mjölkproduktion har inte ökat till följd av de olika kvotökningarna. Den 31 mars 2009 beräknades den totala mjölkproduktionen vara 4,2 % mindre än den totala kvoten. Efterfrågan har dock minskat både i EU och på världsmarknaden. Den minskade EU-efterfrågan har framför allt påverkat kvalitetsprodukter som ost, som är en särskilt viktig produkt, eftersom mer än 40 % av mjölken i EU bearbetas till ost.

Fluktuationerna är stora på världsmarknaden, eftersom det köps och säljs små kvantiteter i förhållande till den totala produktionen och konsumtionen. Priserna på världsmarknaderna har sjunkit betydligt till följd av en kombination av produktionsökningar från andra leverantörer (Nya Zeeland, Australien, Argentina, Brasilien och, fram till nyligen, Förenta staterna) och en minskad global efterfrågan med anledning av den ekonomiska krisen.

Den minskade efterfrågan i EU och priskollapsen på världsmarknaden har fått direkta effekter på priserna på EU-marknaden. Resultatet har blivit att mjölkpriserna har närmat sig 21 cent/liter och till och med blivit lägre i vissa medlemsstater (se arbetsdokumentet för mer information).

3.2. EU-priser

Under 2007 steg världsmarknadspriserna och låg betydligt över EU:s interventionsnivåer, och samtidigt steg EU-priserna. Under andra halvåret 2008 sjönk världsmarknadspriserna under EU:s interventionsnivåer, vilket förstärktes av den svaga US-dollarn, och EU-priserna föll då återigen i linje med detta. Kommissionen vidtog stödåtgärder som hindrade EU-priserna från att falla ytterligare.

EU:s genomsnittliga pris på obehandlad mjölk har alltid legat något över stödpriset för mjölkekvivalenter, se diagrammet nedan. Den sänkta interventionsnivån har inte fått så stora effekter efter 2003 års reform, och priserna steg kraftigt under 2007/2008. Den nuvarande mindre efterfrågan orsakade dock en marknadsobalans och priserna sjönk mot stödpriset för mjölkekvivalenter, vilket är mycket lägre än före 2003 års reform.

[pic]

Med det nuvarande genomsnittliga mjölkpriset i EU på omkring 24 cent/liter, som dock varierar kraftigt mellan medlemsstaterna (se uppgifter om nationella priser i arbetsdokumentet), täcker jordbrukarna fortfarande sina variabla kostnader. Eftersom foder, gödningsmedel och andra insatsvaror kan ha köpts in i början av året, och gräs fortfarande finns tillgängligt i många regioner, fortsätter jordbrukarna att producera mjölk för att kunna betala en större andel av sina fasta kostnader, som för många jordbrukare inte täcks.

3.3. Konsumentpriser jämfört med producentpriser

Råvaruprisets uppgång under andra halvåret 2007 ledde till en snabb höjning av mjölkproducentpriserna och en kraftig höjning av konsumentpriserna, som nådde sin kulmen under våren 2008. Den tydliga nedgången i priserna på mjölk och mejerivaror sedan slutet av 2007 (-39 % för smör, -49 % för skummjölkspulver, -18 % för ost och -31 % för mjölk) ledde däremot endast till en svag nedgång i konsumentpriserna på mejeriprodukter (ca 2 %). Den bristande anpassningen av konsumentpriserna till nedgången i priserna fritt fabrik är ännu mera slående om man ser över en längre tidsperiod. Priserna fritt fabrik på de flesta mejeriprodukter har nu sjunkit till lägre nivåer än före prisuppgången, medan mejeripriserna för konsumenterna har legat kvar på höga nivåer (mer än 14 % högre än före prishöjningarna).

Det kan finnas flera skäl till att konsumentpriserna på mjölk har varit stabila medan priserna på obehandlad mjölk och priserna fritt fabrik har sjunkit, eftersom mjölk endast är en av kostnaderna i konsumentpriserna för mejeriprodukter. Omfattningen, eftersläpningen och asymmetrin när det gäller justeringen nedåt av mejeripriserna för konsumenter (förhållanden som är särskilt markanta i vissa medlemsstater) visar dock tydligt att leveranskedjan i mejerisektorn inom EU inte fungerar effektivt. Att konsumenterna inte får dra nytta av de lägre priserna hämmar utvecklingen av efterfrågan på mejeriprodukter och hindrar således takten och intensiteten i sektorns återhämtning. Den här situationen skapar också allvarliga problem när det gäller distributionen av mervärde i kedjan mellan jordbrukare, mjölkbearbetningsföretag, mejeriföretag och återförsäljare.

Diagram 2 Utveckling av prisindex i olika led i leveranskedjan inom mejerisektorn i EU (Jan 2000=100)

[pic]

Anmärkning: Konsumentpriserna i kategorin ”mjölk, ost och ägg” inbegriper inte konsumentpriserna för smör.

Det verkar vara viktigt att effektiviteten förbättras i leveranskedjan inom mejerisektorn för att konkurrenskraften ska kunna förbättras, nedgången i producentpriserna mildras och prisförändringarna även ska nå slutkonsumenterna. Detta kommer att förutsätta att vissa problem avhjälps, framför allt bristen på uttömmande och tillförlitliga uppgifter om priser och marginaler i hela livsmedelskedjan. Att få ökad insyn, bättre kunskap om mervärdesfördelningen och prisöverföringen liksom en bättre bild av de strukturella faktorerna skulle vara ett viktigt första steg för att hitta lämpliga åtgärder som skulle kunna bidra till ökad effektivitet i leveranskedjan i sektorn och garantera ett rättvist resultat för alla aktörer (se punkt 10). Detta skulle i sin tur kunna förbättra de berörda aktörernas motverkande inflytande.

3.4. Marknadsutveckling: kort till medellång sikt

De kortsiktiga perspektiven domineras fortfarande av den ekonomiska krisen. Framtidsutsikterna för ost och färska mejeriprodukter med högt förädlingsvärde avgörs av den begränsade efterfrågan i EU och världen. Utsikterna visar på en produktionsnedgång under 2009 och en marginell förbättring under 2010 till följd av en viss återhämtning i efterfrågan. Eftersom en tillräcklig återhämtning i marknadspriserna i EU och världen inte väntas på kort sikt kommer förmodligen interventionslagren av smör och skummjölkspulver att fortsätta att öka under 2009 och 2010. Dessutom kan exportbidragen just nu bidra till att balansera EU-marknaden, även om den låga efterfrågenivån i världen och den hårda konkurrensen från lågprisexportörer begränsar EU:s exportpotential.

Utsikterna för EU:s mejerimarknad på medellång till lång sikt väntas vara positiva vid en ekonomisk återhämtning, vilket skulle bidra till att stödja en ökad efterfrågan på mejeriprodukter med högt förädlingsvärde.

4. EFTERFRÅGESIDAN

4.1. Kommissionens åtgärder: marknadsstöd

Kommissionen insåg snabbt allvaret i situationen på mejerimarknaden till följd av de väntade säsongsökningarna av mjölkleveranser under det första halvåret och beslutade därför om en aktiv stödstrategi:

a) Stöd för privat lagring av smör började beviljas i början av januari, två månader tidigare än vanligt. Det beviljas fram till och med den 15 augusti, och fram till den 28 juni hade 105 800 ton lagrats, vilket är 14 000 ton mindre än under 2008.

b) Exportbidrag började åter betalas den 23 januari för export av samtliga mejeriprodukter till de vanliga destinationerna (i överensstämmelse med EU:s internationella åtaganden). Sedan bidragen infördes har EU kunnat bibehålla exporten på ungefär samma nivåer som under förra året. I juni minskade dock efterfrågan på exportlicenser kraftigt, vilket skulle kunna tyda på att efterfrågan på världsmarknaden minskar ytterligare.

c) Interventionsuppköp inleddes den 1 mars när det gäller smör och skummjölkspulver:

- 81 900 ton har köpts upp, vilket är ungefär 8 % av produktionen av smör under januari–juni. Utöver gränsen på 30 000 ton till det fasta priset godtogs anbud på upp till 99,2 % av det fasta referenspriset på 2 218 euro/ton.

- 231 000 ton skummjölkspulver har köpts upp, vilket är ungefär 43,5 % av produktionen av skummjölkspulver under januari–juni 2009. Utöver gränsen på 109 000 ton till det fasta priset godtogs anbud på upp till ett maximipris på 98,9 % av det fasta referenspriset på 1 698 euro/ton. Betalningarna har också flyttats fram med 2–3 månader.

Smörlagret på 81 900 ton motsvarar 1,1 % av EU:s mjölkproduktion, och lagret av skummjölkspulver på 203 000 ton motsvarar 1,8 % av EU:s mjölkproduktion.

4.2. Budgetkonsekvenser

De beräknade totala kostnaderna för de åtgärder som hittills vidtagits uppgår till ungefär 350 miljoner euro. En stor del av dessa utgifter har ännu inte betalats (t.ex. på grund av eftersläpningen i betalning av bidragen efter det att licenser utfärdats). De beräknade totala kostnaderna för de åtgärder som planeras, inbegripet en förlängning av interventionen (se punkt 5), uppgår dock till mer än 600 miljoner euro.

4.3. Andra åtgärder för att stödja mjölkproduktionens avsättning

a) Saluföringsnormer

Enligt gemenskapslagstiftningen ska mejeriprodukter (bland annat mjölk, smör, grädde, vassle, yoghurt och ost) vara till 100 % mjölkbaserade. Ersättningsprodukter på marknaden, som s.k. analog ost och glass, där mjölkfettet har ersatts av vegetabiliska oljor, urholkar marknaden för mejeriprodukter ytterligare.

När det gäller befintliga mejeriprodukter måste medlemsstaterna vidta åtgärder för att stärka definitionerna och förhindra att mejerimarknaden skadas ytterligare.

b) Andra åtgärder

Skolmjölksordningen har nyligen ändrats och förenklats. Den har också utvidgats till sekundärskolan och omfattar fler produkter. Det pågår dessutom diskussioner om att göra ordningen mer attraktiv (till exempel genom att lägga till produkter som innehåller mjölk till 75 % och frukt till 25 %). När det gäller stödet för skummjölksprodukter som foder visar analysen att ett sådant produktionsstöd inte är ekonomiskt motiverat (mer information finns i arbetsdokumentet).

5. YTTERLIGARE KOMMISSIONSÅTGÄRDER FÖR ATT STÖDJA MJÖLKPRODUCENTER OCH ANDRA JORDBRUKARE

a) Tidigarelagda direktstöd

Kommissionen kommer att låta medlemsstaterna betala upp till 70 % av direktstöden från och med den 16 oktober i stället för från och med den 1 december. Medlemsstaterna får också bevilja stöd eller lån av mindre betydelse på marknadsvillkor för att hjälpa mjölkproducenter med likviditetsproblem.

b) Marknadsföring

För en förvaltningskommitté som ska sammanträda i juli kommer kommissionen att föreslå en ytterligare omgång marknadsföringsprogram för mejeriprodukter på den inre marknaden. Förslag ska inkomma till medlemsstaterna senast den 30 september och överlämnas till kommissionen senast den 15 oktober. Kommissionens beslut ska fattas senast den 15 december (se arbetsdokumentet för mer information).

c) Intervention

Den 13 juli lade kommissionen fram ett förslag om fortsatta interventionsuppköp av smör och skummjölksprodukter efter augusti, på temporär basis under 2009/2010 och eventuellt 2010/2011.

Interventionslagren kommer att finnas kvar till dess att den inre marknaden eller världsmarknaden kan svälja dem utan störningar.

d) Privat lagring

Den privata lagringen kommer att förlängas efter den 15 augusti.

e) Bidrag

Kommissionen kommer att fortsätta att bevilja exportbidrag på en objektiv grund så länge som krävs, med hänsyn till pågående internationella förhandlingar.

f) Kvartalsrapporter

Kommissionen kommer att rapportera till rådet om mejerimarknaden varje kvartal.

6. 2010 ÅRS GJP-BUDGET

Det preliminära budgetförslaget för 2010 ger ett teoretisk marginal på 1 000 miljoner euro för marknadsåtgärder och direktstöd, men 300 miljoner av detta belopp får inte röras, i överensstämmelse med principen om god budgetförvaltning. Rådet och Europaparlamentet kommer senare under året att besluta om den slutliga budgeten för 2010 tillsammans med det utestående beslutet om finansiering av beloppet på 2 400 miljoner euro i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. I återhämtningsplanen fastställs redan att ytterligare 420 miljoner euro måste reserveras under rubrik 2 för landsbygdsutveckling under 2010, bland annat för åtgärder för omstrukturering av mejerisektorn.

Det verkar därför finnas ganska begränsade möjligheter att finansiera nya åtgärder inom mjölksektorn under budgetåret 2010. Inom ramen för det årliga budgetförfarandet under hösten kommer kommissionen naturligtvis att undersöka alla konsekvenser för 2010 års budget i ändringsskrivelsen om utgifterna för jordbruket. Under budgetåret 2011 är marginalen inte heller särskilt stor, framför allt på grund av utfasningen av direktstöd i EU-12.

7. ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA UTBUDET

7.1. Ändringar av kvotregleringen

Förändringar av kvotsystemet skulle inte vara i överensstämmelse med resultaten av hälsokontrollen. Sådana frågor diskuterades ingående under förhandlingarna, och åtgärder som en kvotminskning på 5 % eller frysning av kvotökningarna uteslöts därmed. Sådana åtgärder skulle inte få några omedelbara effekter, eftersom de inte kan tillämpas innan det nya kvotåret inleds den 1 april 2010 med hänsyn till producenternas legitima förväntningar.

7.2. Kvotförvaltning för enskilda producenter

Subsidiaritetsprincipen är redan till stor del inbyggd i systemet för mjölkkvoter, och medlemsstaterna kan förvalta de nationella kvoterna på grundval av objektiva kriterier och specifika behov och strukturer i respektive medlemsstat (se arbetsdokumentet).

När det gäller tillämpningen av kvoter för enskilda producenter förekommer följande två situationer enligt gemenskapsrätten:

1) Om den nationella kvoten överskrids får medlemsstaterna utnyttja överskottet av producenternas betalningar för att finansiera frivilligt upphörande med mjölkproduktion eller omfördela det till prioriterade grupper, men

2) om den nationella kvoten inte överskrids återbetalas förskott som tagits ut av medlemsstaterna till de enskilda producenterna.

Ett alternativ skulle vara att tillfälligt låta medlemsstaterna använda förskotten även i det andra fallet. På så vis skulle medlemsstaterna kunna bromsa produktionen genom att straffa de producenter som överskrider sin individuella kvot, och således bidra till en omstrukturering av mejerisektorn. Kommissionen kommer att undersöka hur man på effektivaste sätt kan genomföra detta.

7.3. EU:s slaktbidrag för kor

De mest direkta sättet att minska utbudet är att eliminera produktionen genom att minska antalet kor (inte nödvändigtvis hela besättningar). En omedelbar effekt kan dock endast åstadkommas genom att kor slaktas med EU-bidrag. Det kommer att vara svårt att motivera att använda skattebetalarnas pengar för en sådan åtgärd (se arbetsdokumentet för mer information).

8. ÅTGÄRDER FÖR ATT STÖDJA INKOMSTERNA

8.1. Höjning av interventionspriserna

De nuvarande marknadspriserna har för första gången sedan 2003 nått det lägre interventionspris som fastställdes vid Agenda 2000 och 2003 års reform. Att höja interventionspriserna är dock inte något alternativ. En sådan åtgärd skulle innebära en helomvändning jämfört med de senaste 15 årens GJP-reformer för att öka marknadsorienteringen och garantera att de sänkta interventionspriserna fungerar som ett säkerhetsnät vid exceptionella förhållanden och inte utgör ett permanent marknadsinslag. Det skulle absolut inte vara i överensstämmelse med hälsokontrollen, eftersom det skulle öka kvotvärdet medan målet är att minska det när vi närmar oss den tidpunkt då kvoterna ska upphöra.

Dessutom skulle det uppstå både politiska och praktiska problem eftersom mjölkproducenter har fått frikopplat stöd (3,5 cent/kg) på grundval av sänkta interventionspriser. De frikopplade beloppen kan inte återbetalas eftersom många jordbrukare har slutat att producera mjölk sedan 2004 och mjölkbidraget inbegrips i det samlade gårdsstödet.

8.2. Omfördelning av direktstöd – särskilt stöd

Bestämmelserna i artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 kommer att möjliggöra en viss omfördelning av direktstöd mellan jordbrukare, sektorer och regioner i en medlemsstat. Medlemsstaterna kan införa stöd för att förbättra kvaliteten på och saluföringen av jordbruksprodukter och förbättra miljön och djurskyddet. För att mildra konsekvenserna av utfasningen av mjölkkvoter kan medlemsstaterna införa särskilda stöd för sårbara områden eller sårbara typer av jordbruk i mejerisektorn.

Medlemsstaterna har möjlighet att tillämpa frikopplade åtgärder (bevilja nya stödrätter inom systemet med samlat gårdsstöd eller öka värdet) i områden som omfattas av omstrukturerings- eller utvecklingsprogram, upp till 10 % av rambeloppet för samlat gårdsstöd och enhetlig arealersättning, vilket uppgår till 4 000 miljoner euro.

Inom ramen för dessa 10 % kan 3,5 % frikopplas, vilket motsvarar 1 400 miljoner euro.

Medlemsstaternas beslut om särskilt stöd för 2010 måste fattas senast den 1 augusti 2009. De medlemsstater som vill tillämpa särskilt stöd från och med 2011 kan dock besluta om detta senast den 1 augusti 2010. Enligt rådets förordning får medlemsstaterna se över sina beslut senast den 1 augusti 2011. Om detta skapar svårigheter kan det bli aktuellt att göra bestämmelserna mer flexibla.

Genom hälsokontrollen utvidgades också det statliga stödet till mjölkproducenter. För att undvika en större minskning av stödet till producenterna än nödvändigt får medlemsstaterna finansiera upp till 55 % (inom gränsen på 3,5 %) genom särskilt statligt stöd till mjölkproducenter.

8.3. Statligt stöd

På grund av finanskrisen har jordbrukarna allt svårare att få lån. Enligt den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering, får stöd som inte överskrider ett kontantbidrag på 500 000 euro beviljas företag fram till den 31 december 2010. I dagsläget undantas dock primärproducenter inom jordbruket. Stöd av mindre betydelse som enskilda företag erhållit sedan början av 2008 måste dras av från detta belopp. Mot bakgrund av exceptionella och övergående finansieringsproblem som hänger samma med finanskrisen kan man undersöka en ändring för att införa en liknande möjlighet för jordbrukare, men på en betydligt lägre nivå för att undvika att konkurrensen snedvrids i jordbrukssektorn.

Det skulle kunna införas ett särskilt begränsat stöd för jordbrukare genom att punkt 4.2.2 i den tillfälliga ramen ändras. Ett belopp på 15 000 euro skulle kunna vara lämpligt för att begränsa snedvridningen av konkurrensen mellan jordbruk i olika medlemsstater. Detta stöd skulle kunna beviljas alla producenter, inte bara inom mejerisektorn. Det skulle också kunna införas ett förfarande för brådskande ändringar av den tillfälliga ramen och det efterföljande godkännandet av de nationella stödordningar som anmäls till kommissionen enligt artikel 87.3 b i fördraget.

(se arbetsdokumentet för mer information)

9. OMSTRUKTURERING AV MEJERISEKTORN

Inom den gemensamma jordbrukspolitiken finns ett antal instrument som kan bidra till en omstrukturering av mejerisektorn. Dessa kan också användas av medlemsstaterna.

9.1. Landsbygdsutveckling

Politiken för landsbygdsutveckling syftar inte till att ge omedelbart inkomststöd utan ger alternativ för att stödja mjölkproducenter, så att de kan bli mer konkurrenskraftiga och upprätthålla mjölkproduktionen i traditionella mejeriregioner där produktionen bidrar till att bevara landskapet.

EU:s medel för landsbygdsutveckling för perioden 2007–2013 uppgår till 91,3 miljarder euro, med ytterligare 70 miljarder euro i nationellt stöd. Genom hälsokontrollen och återhämtningspaketet har det lagts till 4,2 miljarder euro för att nya utmaningar ska kunna antas. Omstruktureringen av mejerisektorn har identifierats som en av de nya utmaningarna.

Inom landsbygdsutvecklingspolitiken finns följande alternativ för mjölkproducenter:

- Investeringsstöd, t.ex. för att effektivisera mjölkproduktionen eller förbättra djurskyddet.

- Stöd till mjölkproducenter i mindre gynnade områden.

- Stöd för miljövänliga former av mjölkproduktion, t.ex. ekologisk produktion, skötsel av ängs- och betesmarker med begränsad användning av gödselmedel, eller bergsbete.

- Stöd för särskilda metoder för boskapsuppfödning som förbättrar djurskyddet, t.ex. betesbidrag.

- Stöd för diversifiering av verksamhet, t.ex. stöd för försäljning på gårdar eller produktion av förnybar energi.

- Stöd till mjölkproducenter som vill lämna sektorn, t.ex. genom förtidspensionering.

För att omstrukturera mejerisektorn skulle medlemsstaterna också kunna främja etableringen av starka producentorganisationer i mejerisektorn.

9.2. Andra omstruktureringsåtgärder

Såsom nämns i avsnitt 8.2 kan omstruktureringen av mejerisektorn också främjas genom beviljande av särskilt stöd enligt artikel 68. Den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering omfattar under perioden fram till slutet av 2010 stödinstrument (framför allt subventionerade räntesatser och lånegarantier) som kan användas för att främja omstruktureringsprocessen. Såsom nämns i avsnitt 7.2 kan medlemsstaterna också använda överskottet för att finansiera frivillig pensionering inom mjölkproduktionssektorn eller en omfördelning till prioriterade grupper.

10. MARKNADSINSYN OCH KONKURRENS

Marknadsanalysen ovan visar på de nuvarande problemen med prisöverföring och fördelning av mervärdet i livsmedelskedjan inom mejerisektorn mellan producenter, bearbetare och återförsäljare. Det bästa sättet att hantera problemen skulle vara att se till att leveranskedjan fungerar effektivt, framför allt genom att öka marknadsinsynen och bidra till att marknaden fungerar rättvist. Konkurrensmyndigheterna på EU-nivå och medlemsstatsnivå bör fortsätta att övervaka situationen och samarbeta effektivt för att kunna ta itu med eventuella konkurrenshämmande metoder som kan påverka mejerimarknaderna. Jordbrukarna bör aktivt uppmuntras att samarbeta för att förbättra verksamhetens effektivitet genom att öka stordriftsfördelarna. Detta kan också bidra till att stärka deras motverkande marknadsinflytande i förhållande till större bearbetare och återförsäljare. Dialogen mellan alla aktörer i livsmedelskedjan kan också främjas ytterligare. Det skulle t.ex. kunna antas en europeisk uppförandekod, såsom rekommenderats av högnivågruppen för livsmedelsindustrins konkurrenskraft. Det kan dock inte införas konkurrenshämmande åtgärder, såsom prispakter eller produktionsbegränsningar som leder till allvarlig kartellbildning, eller nationell produktmärkning eller krav på nationellt ursprung.

10.1. Marknadsinsyn

Kommissionen håller på att genomföra den färdplan som föreslogs i meddelandet om livsmedelspriser i Europa. Slutrapporten väntas i slutet av 2009, och ska inbegripa en särskild analys av livsmedelskedjan i mejeri- och grisköttssektorerna.

Utan att dess omfattning kan föregripas är det värt att notera att tydligare prisinformation kan främja tillämpningen av konkurrenslagstiftningen och konsumenternas valmöjligheter. Ett permanent europeiskt system för övervakning av livsmedelspriser skulle kunna införas, med jämförbar pris- och kvalitetsinformation på producent-, bearbetnings- och återförsäljningsnivå, i enlighet med färdplanen. Detta bör omfatta alla sektorer, inte bara mejerisektorn, och bygga på Eurostats mekanismer för statistisk rapportering.

Det skulle inte vara lämpligt att under tiden upprätta särskilda system i mejerisektorn parallellt med medlemsstaternas rapportering av prisuppgifter till Eurostat (i den utsträckning som de i dag samlar in sådana uppgifter). Medlemsstaterna kan dock förbättra sina egna statistiktjänster och samla in mer kompletta uppgifter i livsmedelskedjans alla led.

10.2. Konkurrens

GD Konkurrens leder kommissionens arbete för att undersöka eventuella konkurrenshämmande metoder i livsmedelskedjan, framför allt i mejerisektorn. Konkurrenspolitiken spelar en central roll för att upprätthålla lika konkurrensvillkor och se till att konkurrensen inte snedvrids i sektorn. Om kommissionen finner att konkurrensen inte fungerar kommer den inte att tveka att använda alla sina befogenheter enligt fördraget. Nationella konkurrensmyndigheter har liknade befogenheter och måste också spela en viktig roll när det gäller tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, med tanke på de särskilda förhållanden som råder på respektive marknad. Samarbetet och utbytet av bästa praxis mellan dessa aktörer kommer därför att förbättras genom en intensifierad dialog inom det europeiska konkurrensnätverket och genom ytterligare informella diskussioner. En snabböversyn av mejerimarknaderna har rekommenderats inför mötet i Europeiska konkurrensnätverkets livsmedelsgrupp i början av juli, för att främja och samordna en samtidig övervakning och datainsamling från de nationella konkurrensmyndigheternas sida. En arbetsgrupp i denna fråga kommer att inrättas.

Aktörerna på marknaden bör också försöka förbättra sin effektivitet. Många mjölkproducenter är redan organiserade i kooperativ som kan undersöka hur medlemmarnas mjölkutbud bättre kan anpassas till rådande och framtida efterfrågan. Mjölkproducenter kan också samarbeta mer effektivt genom producentorganisationer för att öka sitt motverkande inflytande i förhållande till bearbetare och återförsäljare.

Organisationer som samlar alla aktörer i leveranskedjan inom sektorn kan också främja en ändamålsenlig dialog mellan alla aktörer som är aktiva på mejerimarknaden. Initiativ som de som nämns ovan omfattas dock av de gränser och villkor som fastställs i konkurrensbestämmelserna för jordbrukssektorn och det skulle vara unikt och mycket olämpligt att tillåta konkurrenshämmande metoder i någon sektor.

I sitt meddelande om övervakning av återförsäljningen undersöker kommissionen också bästa praxis i medlemsstaterna när det gäller avtalsförbindelser mellan leverantörer och återförsäljare. Detta bör bidra till att man kan hitta sätt att förbättra och göra avtalsvillkoren tydligare mellan t.ex. jordbrukskooperativ och återförsäljningssektorn.

Medlemsstaterna kan använda sig av de möjligheter som fastställs i gemenskapslagstiftningen för att främja etableringen av producentorganisationer i mejerisektorn. Ett ytterligare steg skulle kunna vara att ge specifikt ekonomiskt stöd för producent- och marknadsorganisationers driftskostnader:

- På gemenskapsnivå skulle det krävas lagstiftning från rådets sida och ytterligare finansiella resurser. Medel för organisationer inom sektorerna för olivolja och humle togs ursprungligen från direktstöden i de sektorerna. Det finns en särskild budget för frukt och grönsaker där allt sektorsspecifikt stöd betalas via producentorganisationernas verksamhetsprogram. Enligt den gällande lagstiftningen om direktstöd är omfattningen av sådant stöd mycket begränsad, även inom ramen för de särskilda stödåtgärderna, eftersom stödet måste betalas direkt till jordbrukarna och inte till producentorganisationerna.

- På nationell nivå kan detta göras genom godkännande av statligt stöd. Startbidrag för producentgrupper under upp till fem år och på totalt 400 000 tillåts redan enligt gruppundantagsförordningen för jordbruket och EU:s riktlinjer för statligt stöd till jordbruket. De bestämmelserna kan ändras för att möjliggöra mer långsiktigt stöd och/eller högre belopp.

11. AVSLUTANDE KOMMENTARER

Kommissionen har åtagit sig att fortsätta att stödja mjölkproducenter och stabilisera mejerimarknaden med de medel som den har till sitt förfogande.

De möjliga åtgärderna ger medlemsstaterna ett stort antal instrument för att mildra situationen och bidra till omstruktureringen och till en mjuklandning i mejerisektorn inför kvoternas upphörande den 1 april 2015.

Europeiska rådet har efterlyst möjliga alternativ för att stabilisera mejerimarknaden och samtidigt följa resultaten av hälsokontrollen och således inte ändra politiken inom mejerisektorn på grund av kortsiktiga svårigheter.

Ett ifrågasättande av denna politik skulle skapa osäkerhet, försena omstruktureringsprocessen och inte gynna de många mjölkproducenter och deras familjer som behöver tydliga riktlinjer för att kunna planera för framtiden. Man måste hålla fast vid den utstakade kursen och ha ett långsiktigt perspektiv.