EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 25.02.1997 
KOM(97) 48 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
I. OM ÅTGÄRDER SOM VIDTAGITS TILL FÖLJD AV IAKTTAGELSERNA 
I EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTIONER SOM FOGATS TILL 
BESLUTEN OM 
• ANSVARSFRIHET FOR DEN ALLMANNA BUDGETEN SAMT 
BUDGETARNA FÖR EUROPEISKA KOL- OCH 
STÅLGEMENSKAPEN OCH EUROPEISKA FONDEN FÖR 
FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR 
• RAPPORTEN OM ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKT 
CENTRUM FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING 
IL UPPFÖLJNING AV KOMMENTARERNA TILL RÅDETS 
REKOMMENDATION OM ANSVARSFRIHET 
FOR BUDGETARET 1994 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Sida 
I. EUROPAPARLAMENTET 4 
1) RESOLUTION MED IAKTTAGELSER 
SOM UTGÖR EN DEL AV BESLUTET SOM 
BEVIUAR KOMMISSIONEN ANSVARSFRIHET FÖR 
GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS 
ALLMÄNNA BUDGET FÖR BUDGETÅRET 1994 5 
ALLMÄNNA FRÅGOR 5 
• REVISIONSFÖRKLARINGEN (DAS) 5 
• INKOMSTER 27 
• UTGIFTER 29 
2) RESOLUTION OM REVISIONSRÄTTENS RAPPORT OM 
EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPENS RÄKENSKAPER PER 
DEN 31 DECEMBER 1994 OCH OM REVISIONSRÄTTENS RAPPORT OM 
DEN RAKENSKAPSMASSIGA OCH FINANSIELLA FÖRVALTNINGEN AV 
EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN 58 
3) BESLUT SOM BEVIUAR STYRELSEN FÖR EUROPEISKA FONDEN 
FÖR FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR 
ANSVARSFRIHET BETRÄFFANDE GENOMFÖRANDET 
AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 1994 63 
4) RESOLUTION I SYFTE ATT INFORMERA STYRELSEN FÖR 
EUROPEISKT CENTRUM FÖR UTVECKLING AV 
YRKESUTBILDNING OM VARFÖR DEN FÖR 
NÄRVARANDE INTE KAN BEVIUAS ANSVARSFRIHET 
BETRÄFFANDE GENOMFÖRANDET 
AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 1994 66 
II. RÅDET 
1) KOMMENTARER TILL RÅDETS REKOMMENDATION OM 
ATT BEVIUA KOMMISSIONEN ANSVARSFRIHET 
BETRÄFFANDE GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA 
GEMENSKAPERNAS ALLMÄNNA BUDGET FÖR 
BUDGETÅRET 1994 69 
KAPITEL 1: INKOMSTER 70 
• KAPITEL 2-13: UTGIFTER 73 
2) SÄRSKILDA RAPPORTER AV BETYDELSE 92 
3) ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA TILL 
RÅDETS REKOMMENDATION AV DEN 11 MARS 1996 OM ATT 
BEVIUA EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING AV 
LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR ANSVARSFRIHET FÖR 
BUDGETÅRET 1994 100 
4) ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA TILL 
RÅDETS REKOMMENDATION AV DEN 11 MARS 1996 OM ATT 
BEVIUA ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKT CENTRUM FÖR 
UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING 102 
I. EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTIONER SOM FOGATS TILL 
BESLUTEN OM 
ANSVARSFRIHET FOR DEN ALLMANNA BUDGETEN SAMT 
BUDGETARNA FÖR EUROPEISKA KOL- OCH 
STÅLGEMENSKAPEN OCH EUROPEISKA FONDEN FÖR 
FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR 
RAPPORTEN OM ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKT 
CENTRUM FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING FÖR 
BUDGETÅRET 1994 
1. EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION MED IAKTTAGELSER SOM 
UTGÖR EN DEL AV BESLUTET SOM BEVIUAR KOMMISSIONEN 
ANSVARSFRIHET FÖR GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA 
GEMENSKAPERNAS ALLMÄNNA BUDGET FÖR BUDGETÅRET 1994 
ALLMÄNNA FRÅGOR 
(Europaparlamentet) 
5. uppmanar kommissionen att uppfylla de plikter som ålagts den genom 
fördragen genom att se till att unionens utgifter hanteras på ett sätt som 
helt och fullt står i överensstämmelse med gemenskapsrätten, och beklagar 
i detta avseende den ljumma attityd som kommissionen intar gentemot 
medlemsstater som åsidosätter sina rättsliga förpliktelser Parlamentet 
insisterar på att kommissionen fullt ut använder de medel som står till 
dess förfogande för att se till att de anslag som förbrukas ger god valuta 
för pengarna och att unionens ekonomiska intressen skyddas till fullo. 
Kommissionens svar 
Kommissionen anstränger sig för att se till att medlemsstaterna på ett korrekt sätt 
uppfyller sina skyldigheter i samband med genomförandet av gemenskapsbudgeten. 
Effektiviteten av dessa åtgärder begränsas av de resurser som är disponibla för de 
många sektorer som skall kontrolleras. Därför har kommissionen tillsammans med 
medlemsstaterna påbörjat arbete inom ramen för den tredje fasen av kampanjen 
SEM 2000 för att göra samtliga parter medvetna om nödvändigheten av #n korrekt 
förvaltning av gemenskapens medel. Ett av målen är att sprida klarhet om villkoren 
för tilldelning av gemenskapsstöd. Kommissionen anser att detta är det mest lovande 
tillvägagångssättet för att en bättre budgetdisciplin skall kunna uppnås. 
REVISIONSFÖRKLARINGEN (PAS) 
(Europaparlamentet) 
8. anmodar kommissionen att hädanefter bland Europeiska unionens 
budgetposter ta med en post med rubriken "specificerade belopp under 
indrivning" där det ges närmare upplysningar om enskilda fall och 
delsummor på grundval av de materiella felaktigheter som revisionsrätten 
rapporterat om; anmodar även kommissionen att informera den 
budgetansvariga myndigheten om de åtgärder som vidtagits i samtliga 
dessa fall; 
Kommissionens svar 
Kommissionen kommer att i balansräkningen för budgetåret 1996 införa en särskild 
rubrik för att visa de faktiska fordringar som följer av de väsentliga felaktigheter som 
revisionsrätten pekat på i revisionsförklaringen. Kommissionen vill dock poängtera att 
införandet av sådana fordringar i balansräkningen måste göras i enlighet med 
redovisningens huvudprinciper, särskilt försiktighetsprincipen som syftar till att 
undvika att tillgångarna övervärderas och skulderna undervärderas. 
I detta fall utgör fordringarna en tillgång som enligt ovannämnda princip varken skall 
över- eller undervärderas. Som det understryks i rapporten om ansvarsfrihet för 1994 
är det därför viktigt att finna en medelväg.1 
Därför har kommissionen för avsikt att föra upp ett belopp med beteckningen "p.m." 
som skall motsvara de betalningskrav som utfärdats av utanordnarna till mottagare av 
gemenskapsmedel i de fall där utbetalningen har varit förbunden med väsentliga 
felaktigheter. 
KOMMISSIONENS SVAR ANGÅENDE DE FALL SOM REVISIONSRÄTTEN 
TAR UPP I BILAGA IV TILL DEN SÄRSKILDA RAPPORT SOM UTGÖR 
UNDERLAG TILL 1994 ÅRS REVISIONSFÖRKLARING (PAS) 
JORDBRUK 
Kommissionens svar 
Sedan november 1995, efter det att konkreta fall fastställts, har berörda 
kommissionstjänstemän (Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 
EUGFJ - avslutning av räkenskaper) uppmanats att under sina kontrolluppdrag beakta 
de fall som tas upp i bilaga IV till den särskilda rapporten angående DAS för 1994. 
I de anmärkningar som riktas till medlemsstaterna tas alla dessa fall upp. Om inte 
sakförhållandena bestrids av medlemsstaterna och tolkningen av bestämmelserna är 
korrekt kommer kommissionen att dra alla nödvändiga ekonomiska slutsatser vid 
avslutningen av räkenskaperna för budgetåret 1994. Diskussionerna med 
medlemsstaterna angående detta planeras pågå mellan den 30 september 1996 och den 
II oktober 1996. Det slutliga beslutet kommer att tas i slutet av 1997 om allt avlöper 
på normalt sätt. 
I en översiktlig rapport om avslutningen av räkenskaperna för budgetåret 1994 
kommer kommissionen att redogöra för vad som skett i samtliga de fall som 
revisionsrätten tagit upp. De ekonomiska korrigeringar som skall göras för dessa fall 
anges nedan. 
1. Lagringskostnader för spannmål där man inte kan styrka de mängder som 
uppgivits 
Kommissionens svar 
Under budgetåret 1995 genomförde de italienska myndigheterna en inventering 
(kvantitet och kvalitet) av samtliga interventionslager av spannmål (100 %). Efter 
denna kontroll sattes för budgetåret 1995 det ursprungliga lagret ned med 23 505,9 
ton (de ekonomiska konsekvenserna av denna nedsättning för budgetåret 1994 
kommer att fastställas vid avslutningen av detta års räkenskaper) och man kunde 
konstatera en minskning på 107 524,371 ton för vilken man återbetalat ungefår 14 
miljoner ecu till EUGFJ. 
Arbetsdokument PE 218.048, punkt 14. 
2. Ett fysiskt bomullslager som avviker från det bokförda lagret för vilket 
revision gjorts - en för stor kvantitet råbomull har uppgivits 
Kommissionens svar 
Råbomull i Grekland: -antingen korrigering av 6 ärenden = 
GRD 1 383 849 465 eller 
-en schablonmässig korrigering med 5 % = 
GRD 10 035 213 214 
3. Stöd till bearbetning av tomater som inte var lämpliga för bearbetning 
Kommissionens svar 
Bearbetade tomater från Spanien: korrigering på ESP 195 325 406. 
4. Koefficienter som medfört en Överskattning av förpackningskostnader 
Kommissionens svar 
Enligt de då gällande bestämmelserna tilläts utnyttjandet av två koefficienter för 
förpackning (0,65 och 0,90). Efter att kommissionen genomfört kontroller föreslogs 
för Grekland en schablonmässig korrigering på 10 % för utgifter i samband med 
branschorganisationernas återköp av persikor och nektariner. Dessutom avskaffades 
koefficienten på 0,90 för regleringsåret 1995/1996. 
5. Stöd har betalats ut till arealer som inte motsvarar de faktiska arealerna 
Kommissionens svar 
Jordbruksgrödor: 
-Förenade kungariket: korrigering på GBP 18 243,69 
-Grekland: korrigering på GRD 6 268 761,6 
-Italien: korrigering på ITL 2 058 189 860 
-Frankrike: korrigering på FRF 1 091,15 
6. Kvalitetskoefficienter som medfört en överskattning av de kvaliteter för vilka 
stöd utgått 
Kommissionens svar 
Frankrike har uppmanats att informera om de för höga kompensationsbelopp som 
utbetalats. 
7. Belopp som utbetalats två gånger till samma stödmottagare 
Kommissionens svar 
Röjning av vinodlingar i Italien: korrigering på ITL 71213615 
8. Produktionsbidrag för tobak som utbetalats för större mängder än dem som 
fastställts i kontrakten 
Kommissionens svar 
Italien: korrigering på ITL 774 393 428 
9. Köttkonserver som inte haft den sammansättning (enligt laboratorieattesten) 
som berättigar till den sats som tillämpats vid utbetalning av exportbidrag 
Kommissionens svar 
Italien: korrigering på ITL 157 293 262 
10. Underskattning av försäljningsvinster i kostnadsberäkningar för offentlig 
lagring 
Kommissionens svar 
Italien: I samband med den slutliga utgiftsredogörelse för offentlig lagring, som 
utarbetats med hjälp av datasystemet FAUDIT-ED, och som kommissionen meddelat 
medlemsstaterna korrigerades automatiskt de konstaterade felaktigheterna 
(underskattning av förtjänsten från försäljning) i räkenskaperna för budgetåret 1995. 
11. För litet utbetalat stödbelopp på grund av felaktig tillämpning av 
jordbruksomräkningskursen 
Kommissionens svar 
Torkat foder - olivolja: Spanien: korrigering på - ESP 171 763 893 
12. Ansökan om bidrag som inte kunde prövas då den inkommit efter att den 
angivna tidsfristen gått ut 
Kommissionens svar 
Särskilt bidrag för nötkött: Italien: korrigering på ITL 5 384 460 
13. Utgift som uppgivits för budgetåret 1994, men som borde ha bokförts under 
budgetåret 1995 
Kommissionens svar 
Inom ramen för reformeringen av räkenskapsavslutningen och som en följd av att ett 
godkännande av betalningsorganen är nödvändigt, planerar de italienska 
myndigheterna att underlätta betalningarna (de medel som är nödvändiga för 
betalningarna skall inte längre gå via de statliga medlen). Detta gör det möjligt att 
följa den definition på utbetalning som fastställs i artikel 9 i förordning (EEG) nr 
2776/88. 
• Torkat foder: Italien: Utgifter på ITL 245 099 865 som felaktigt uppgivits för 
1994 trots att beloppet rörde budgetåret 1995. 
• Fårkött: Italien: Tre betalningar till ett sammanlagt belopp på 7 526 809 som 
uppgivits under 1994 trots att det handlade om en utgift under 1995. 
Den årliga utgiftsredogörelsen kommer att anpassas i överensstämmelse härmed. 
14. Underlåtenhet att tillämpa straffavgift då ansökan om stöd inlämnats för sent 
Kommissionens svar 
Nötkött: straffavgift då ansökan om stöd inlämnats för sent: Italien: korrigering på 
ITL 7 619 636 
15. Utbetalning av för stort stödbelopp på grund av felaktig klassificering av 
arealer som tagits ur produktion 
Kommissionens svar 
Italien: positiv korrigering + 250 829 
16. Uppgivna utgifter som var högre än de faktiska utgifterna 
Kommissionens svar 
Italien: korrigeringar: ITL 346 895 600 och ITL 268 061 025. 
17. En slutlig utbetalning som blivit för stor på grund av att man tillämpat en 
felaktig växelkurs och underlåtit att ta hänsyn till ett förskott som redan utbetalats 
Kommissionens svar 
Italien: korrigering på ITL 2 859 500 
18. Stöd som utbetalats för utarbetande av produkter som inte uppfyllde de 
föreskrivna kriterierna 
Kommissionens svar 
Mjölkprodukter: Förenade kungariket: korrigering på GBP 21 118,3 
19. Indrivet belopp som var lägre än skuldbeloppet 
Kommissionens svar 
Italien: korrigering på ITL 308 296 
20. Stöd till uttag av jordbruksmark för arealer som inte berättigade till stöd 
Kommissionens svar 
Tyskland: korrigeringar på DEM 3 551,31 och DEM 1 579,51 
21. Bidrag som utbetalats för avelsdjur som inte berättigade till stöd 
Kommissionens svar 
Bidrag för får: Italien: korrigering på ITL 4 290 198 
22. För stor nedskrivning av lager på grund av tillämpning av felaktiga 
koefficienter 
Kommissionens svar 
I samband med den slutliga utgiftsredogörelse för offentlig lagring, som utarbetats 
med hjälp av datasystemet FAUDIT-ED, och som kommissionen meddelat 
medlemsstaterna korrigerades automatiskt de konstaterade felaktigheterna (för stor 
nedskrivning av lagren) i räkenskaperna för budgetåret 1995. 
Nötkött: Irland: korrigering på IEP 1 959 936,73 
23. Avdrag för ku mule ring av stöd har inte gjorts 
Kommissionens svar 
Jordbruksgrödor: Frankrike: korrigering på FRF 335,86 
24. För högt stödbelopp tillföljd av att man tillämpat en felaktig 
jordbruksomräkningskurs 
Kommissionens svar 
Bananer: Frankrike: korrigering på FRF 338 851,93 
25. Stöd som utbetalats för vinodlingsmark som inte existerade 
Kommissionens svar 
Frankrike: korrigering på FRF 7 824,38 
26. Underlåtenhet att göra proportionellt avdrag då åligganden om arealuttag på 
15 % inte följts 
Kommissionens svar 
Frankrike: korrigeringar på FRF 319,46, FRF 1 176,28, FRF 203,26, FRF 74,87 
10 
27. Utgifter som uppgivits trots att motsvarande betalningar inte gjorts till 
stödmottagarna 
Kommissionens svar 
Jordbruksgrödor: inkl. korrigering (jfr. punkt 5) 
28. Stöd för lagring av socker som skulle ha utbetalats månatligen under 1993 
och bokförts detta budgetår 
Kommissionens svar 
Stödet för lagringen skulle ha uppgivits för 1993 men uppgavs för 1994. Den årliga 
utgiftsredogörelsen kommer att anpassas i överensstämmelse med detta. 
29. Ersättning för lagringskostnader för socker som lagrats i ett icke godkänt 
lager 
Kommissionens svar 
De spanska myndigheterna har lagt fram bevis för att det ifrågasatta lagret var 
godkänt. 
30. Förskott som överstigit de gränser som fastställs i bestämmelserna 
Kommissionens svar 
Förbättrad mjölkkvalitet: Spanien: korrigering på ESP 1 018 022 422 
FISKE 
31. Utbetalning av ett saldobelopp på grundval av handlingar som inte var i 
överensstämmelse med bestämmelserna 
Kommissionens svar 
Kommissionen kan endast bekräfta det svar som givits i rapporten om 
revisionsförklaringen (DAS). Kommissionen erkänner att vissa mindre viktiga 
handlingar saknas i ansökan om utbetalning, men har anfört att de dokument som 
tillhandahållits utgjorde tillräckligt underlag för hela den begärda betalningen. De 
berörda tjänstegrenarna har dock fått instruktioner om att mycket noggrant undersöka 
de handlingar som skall bifogas ansökningarna. 
DET REGIONALA OMRÅDET 
Följande åtgärder krävs för en reglering av de felaktigheter som rätten pekat på inom 
det regionala området, huvudsakligen angående utgifterna för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden (ERUF): 
11 
I. En undersökning om huruvida felaktigheterna i DAS fatt konsekvenser för 
kommissionens betalningar och därför kräver att utbetalade belopp drivs in (korrigerande 
åtgärder). 
II. En undersökning om huruvida felaktigheterna i DAS i framtiden kan fa 
konsekvenser för gemenskapens budget och därför kräver att kommissionen vidtar 
förebyggande åtgärder. 
Hl. En noggrann undersökning av de faktiska problemen, vilket innebär att fallen 
identifieras, att tillräcklig information samlas in och att en bedömning görs dels av 
argumenten för och emot att en felaktighet föreligger eller dels av hur pass allvarlig den är. 
IV. Ställningstagande på grundval av handlingar till det väsentliga i varje fall och 
vidtagande av alla nödvändiga åtgärder (korrigerande eller förebyggande). 
L Felaktigheternas direkta konsekvenser fôr kommissionens betalningar 
ERUF samfinansierar åtgärdsprogram som utgörs av en rad samordnade fleråriga 
verksamheter. Det är huvudsakligen medlemsstaternas ansvar att välja ut enskilda projekt 
och att kontrollera att de genomförs och att gemenskapsrätten respekteras. 
ERUF:s betalningar utgörs huvudsakligen av förskottsbetalningar till medlemsstaterna. 
Betalningarna avgörs av hur långt man kommit när det gäller att genomföra programmen. 
De belopp som skall betalas ut som förskott fastställs när programmen antas. Tidpunkten 
för utbetalningarna efter det första förskottet avgörs av de utgifter som medlemsstaterna 
uppger. Kommissionen fastställer de tröskelvärden (gränser vid vilka betalning utgår) för 
utgifterna som medlemsstaterna måste uppnå och uppge för att de skall få en viss 
utbetalning. När en medlemsstat uppger utgifter över en viss gräns utbetalas det förskott 
som fastställts i förväg. När programmet har avslutats regleras ärendet slutgiltigt mellan 
kommissionen och medlemsstaten. Om medlemsstaten inte har haft tillräckligt stora utgifter 
skall den återbetala en del av det belopp som mottagits. Om den har haft utgifter som 
överstiger programmets budget går gränsen för ERUF:s betalningar vid det beviljade 
maximibeloppet. 
Medlemsstaternas felaktigheter (t.ex. utgifter som inte berättigar till stöd) kan genom 
utgiftsredogörelserna få konsekvenser för ERUF.s betalningar på så sätt att de utg;fter som 
uppgivits för kommissionen och som varit avgörande för ERUF.s betalningar kan vara 
otillräckliga när felaktigheterna beaktas så att den totala utbetaliingen från ERUF inte är 
berättigad. 
Angående detta angav kommissionen i silt svar på 1994 års rapport om DAS att dessa 
felaktigheter i själva verket inte hade någon inverkan på de utbetalningar från ERUF som 
undersökts av rätten. Detta beror pä att medlemsstaterna normalt uppger utgifter som ligger 
över den nivå som krävs för att kommissionen skall betala ut nästa förskott. Även om 
medlemsstaternas utgiftsredogörelser omfattade utgifter som inte berättigade till stöd så 
motiveras ERUF:s utbetalningar av de totala stödberättigande utgifterna. 
Även om den utgiftsnivå som uppgivits inte hade varit tillräckligt hög för att täcka 
felaktigheterna i DAS, så skulle detta endast ha haft betydelse för tidpunkten för 
utbetalningarna och inte för de lorskotlsbelopp ERUF betalat ut. Detta beror på att 
medlemsstaterna fortsätter att betala ut pengar efter det att de har överlämnat sina 
redogörelser och att de totala utgifterna därför successivt ökar. Om medlemsstaterna hade 
12 
varit medvetna om de icke-stödberättigande utgifterna skulle de endast ha väntat med att 
överlämna redogörelserna till dess att de stödberättigande utgifterna hade nått de nivåer vid 
vilka stöd börjar utgå. 
Av tabellen som följer efter detta avsnitt av kommissionens svar framgår att de utgifter som 
medlemsstaten uppgivit (kolumn 8) i nästan alla fall var avsevärt högre än de utgifter som 
krävs för att betalningar från ERUF skall utgå (kolumn 9) och det fanns därför en 
tillräckligt stor marginal för att de utgifter som rätten bedömde som icke-stödberättigande 
skulle kunna täckas. Endast i ett fall (punkt 33) var inte marginalen tillräcklig för att täcka 
felaktigheterna enligt DAS, vilket i detta fall innebar att förskottsbetalningen från ERUF 
betalades ut två månader för tidigt. 
Medlemsstaternas anspråk på utbetalningar kan ha varit felaktiga men kom ändå att bli 
giltiga, även om felaktigheterna beaktas, eftersom de uppgivna stödberättigande utgifterna 
översteg de nivåer vid vilka stöd börjar utgå. Således var betalningarna från ERUF 
berättigade och det krävs ingen indrivning av de belopp som utbetalats. Rätten har själv 
medgivit att när det gäller strukturfonderna påverkar inte felaktigheterna nödvändigtvis 
kommissionens utbetalningar (punkt 3.146 i 1994 års rapport om DAS). 
Kommissionen anser att det var ett misstag från rättens sida och missledande att 
kategorisera dessa problem som väsentliga felaktigheter. Enligt rättens definition skall 
felaktigheter som inte får några direkta eller mätbara negativa konsekvenser för 
gemenskapens budget betraktas som formella felaktigheter (se 1994 års DAS, punkt 1.40). 
II. Felaktigheternas möjliga framtida konsekvenser för gemenskapens budget 
Även om de felaktigheter som tas upp i DAS inte fått några konsekvenser för de särskilda 
förskottsutbetalningarna från ERUF, har kommissionen i sin bilaga till 1994 års rapport om 
DAS (sidorna 88-90) bekräftat att man anser att de utgör möjliga riskfaktorer som skall 
beaktas i kommissionens ekonomiska förvaltning. Följande förutsättningar måste vara 
uppfyllda för att dessa felaktigheter skall få konsekvenser för gemenskapens budget i 
framtiden: 
De felaktigheter som rätten påpekat måste vara berättigade på så vis att 
medlemsstaternas utgiftsredogörelser verkligen omfattar utgifter som inte berättigar 
till stöd. 
Myndigheterna i medlemsstaterna korrigerar inte felaktigheterna och de slutliga 
utgiftsredogörelserna omfattar därför fortfarande utgifter som inte berättigar till 
stöd. 
När programmet avslutats finns inte en tillräckligt stor marginal för att dessa 
felaktigheter skall kunna kompenseras på så vis att programmet slutförs inom ramen 
för den godkända budgeten och kommissionens utbetalningar avser därför alla 
utgifter som tagits upp i redogörelserna, även de utgifter som inte berättigar till stöd. 
13 
Under dessa tre förutsättningar medför de felaktigheter som tas upp i DAS en risk att i 
framtiden få konsekvenser för gemenskapens budget och kan därför kräva att 
kommissionen vidtar förebyggande åtgärder. 
Denna slutsats skiljer sig dock från rättens uttalanden då den anförde att dessa problem 
utgjorde "väsentliga felaktigheter", vilket per definition innebär att de får direkta och 
mätbara negativa konsekvenser för 1994 års gemenskapsbudget. Kommissionens 
huvudsakliga argument mot synsättet i 1994 års DAS var att rätten förutsatte att alla icke-
stödberättigande utgifter som medlemsstaterna tagit upp i sina redogörelser, direkt och 
automatiskt fick konsekvenser för gemenskapsbudgeten. I sin bilaga (se 1994 års DAS, s. 
88-90) svarade kommissionen att detta antagande inte var korrekt och redogjorde för de 
tekniska begränsningarna med detta synsätt. Huvudsakligen rörde detta rättens misslyckade 
försök att koppla samman de underliggande transaktionerna med de särskilda 
förskottsbetalningarna och att kvantifiera de felaktigheter som tas upp i DAS (dessa angavs 
slutligen i "bruttovärden", dvs. med de totala belopp som medlemsstaterna betalt ut, av 
vilka gemenskapens samfinansieringsbelopp endast kunde utgöra en del). 
Hl. Undersökning av de faktiska problemen (fastställande, information och 
bedömning) 
Då största delen av felaktigheterna i 1994 års DAS avser utgifter inom ramen för de 
program som genomfördes mellan 1989-1993 och som skall avslutas under 1996, har 
kommissionen påbörjat en undersökning av det väsentliga i alla de problematiska fall som 
behandlas i 1994 års DAS och i de årliga rapporterna. Syftet med denna undersökning är att 
säkerställa att alla problem som rätten rapporterat om har lösts på ett tillfredsställande sätt 
innan programmen avslutats, genom att kommissionen får en skriftlig och dokumenterad 
redogörelse från medlemsstaten i vilken situationen förklaras och där man antingen drar 
slutsatsen att rättens iakttagelser inte är korrekta eller man accepterar iakttagelsen och 
förbinder sig att korrigera felet, vanligen i nästa utgiftsredogöielse. 
Denna undersökning har grundats på den information som givits i revisionsrättens 
detaljerade revisionsberättelser (sektorsskrivelserna) och i medlemsstaternas svar. i de fall 
informationen eller medlemsstaternas förklaringar inte var tillräckliga för att visa att 
problemen på ett tillfredsställande sätt hade lösts, skrev kommissionens till 
medlemsstaternas myndigheter och bad om ytterligare upplysningar. 
Vid denna eftergranskning har man dock stött på vissa svårigheter, huvudsakligen på grund 
av att informationen från revisionsrätten i vissa fall är otillräcklig. 
1. Kommissionen har inte informerats om revisionsrättens yttrande om huruvida de 
llesta lorklaringar från medlemsstaterna varit tillräckliga. Eftersom dessa problem har 
upptäckts av rätten och endast rätten själv fullt ut känner till de uppgifter som ligger till 
grund for iakttagelserna skulle kommissionen vara betjänt av att få rättens yttrande om de 
nationella myndigheternas lorklaringar. Det bör dessutom noteras, särskilt när det gäller 
14 
felaktigheterna enligt 1994 års DAS, att sektorsskrivelsema skickades till medlemsstaterna 
ganska sent och i många fall har inte medlemsstaternas kommentarer beaktats i rapporten 
om DAS. Detta innebär att det finns en viss risk för att de felaktigheter som tas upp i DAS 
inte är relevanta (t.ex. i 8 fall av 27 krävdes endast en förklaring från de nationella 
myndigheterna), vilket påverkar möjligheterna att motivera ekonomiska korrigeringar när 
programmen avslutas. 
Hittills har rätten endast i ett begränsat antal fall informerat kommissionen om sitt yttrande 
om huruvida medlemsstaternas förklaringar är tillräckliga angående de felaktigheter som tas 
upp i DAS. 
2. Många av de felaktiga belopp som tas upp i rapporten om DAS kan inte utan 
problem härledas till sektorsskrivelsema eller till medlemsstaternas svar. 1 vissa fall är de 
felaktiga belopp som uppges i sektorsskrivelserna inte desamma som de som tas upp 
rapporten i om DAS. I vissa andra fall uppges inte i sektorsskrivelserna några specifika 
felbelopp. Myndigheterna i medlemsstaterna kommenterar iakttagelserna och de belopp 
som anges i sektorsskrivelserna, men de känner ofta inte igen de fall till vilka 
felaktigheterna enligt DAS hänför sig. Därför blir fastställandet, bedömningen och 
uppföljningen besvärlig och, i vissa fall, omöjlig. Dessa svårigheter förvärras när det gäller 
de så kallade "kända felaktigheterna" för vilka det inte finns några särskilda DAS-
sektorsskrivelser, utan endast en hänvisning till andra revisionsberättelser från rätten. 
Kommissionen måste försöka identifiera dessa fall med hänsyn till hur pass betydande den 
felaktighet som omnämns är. 
Kommissionen skrev till rätten i mars 1996 och bad om särskilda uppgifter för att kunna 
spåra ett antal fall som tas upp i DAS, men har ännu inte fått något svar. 
IV. Slutsatser av eftergranskningen 
Av de 26 fall av väsentliga felaktigheter som tas upp i DAS när det gäller ERUF, som 
behandlas i punkterna 32-43 i bilaga IV till rapporten om DAS, granskas fortfarande 3 
stycken i enlighet med artikel 24 i förordning nr 4253/88 och 2 fall har inte kunnat 
identifieras eftersom informationen från domstolen inte varit tillräcklig. De övriga 21 fallen 
anses vara reglerade på ett tillfredsställande sätt och det verkar inte bli nödvändigt för 
kommissionen att följa upp dessa fall. 
I tabellen som följer efter detta avsnitt av kommissionens svar sammanfattas situationen. 
Ytterligare information om de enskilda fallen ges nedan. 
32. Utgifter under 1991 och 1992 som uppgivits för att motivera utgifter under 1993 
som lagts fram för att motivera en förskottsbetalning under 1994 med en 
utgiftsredogörelse som inte överensstämmer med räkenskaperna för den mottagare för 
vilken revision gjorts och stöd till datautrustning inom ett telematiskt projekt 
Kommissionens svar 
15 
Iakttagelsen avser ett projekt som finansierades inom ramen för åtgärdsprogrammet för 
telematik. Dess rätt till stöd ifrågasätts av rätten eftersom det avser inköp av datautrustning. 
Övriga problem rör utgiftsredogörelser och stödmottagarens redovisningssystem. 
Myndigheterna i medlemsstaten godtar inte dessa iakttagelser. Med anledning av 
programmets slutförande skrev kommissionen till de behöriga nationella myndigheterna 
och bad om ytterligare uppgifter. Det skall dock betonas att de slutgiltiga utgifter som 
uppgivits av medlemsstaten för detta program är avsevärt högre än det belopp som krävs 
lor att förskotts- och slutlig utbetalning från ERUF skall utgå, vilket innebär att det finns en 
tillräckligt stor marginal för att felaktigheten skall kunna täckas. Därför får den felaktighet 
som tas upp i DAS inte några ekonomiska konsekvenser för kommissionens utbetalningar 
och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 
33. Täckning av kostnader för åtgärder som inte berättigar till stöd 
Kommissionens svar 
1) Som kommissionen förklarade i sitt svar på rapporten om DAS (punkt 33/2, s. 82) 
handlar detta fall om att medlemsstaten godkänt utgifter för nya åtgärder innan dessa 
officiellt godkänts av kommissionen. De praktiska konsekvenserna i detta fall blev att 
kommissionen gjorde sin utbetalning två månader för tidigt. Frågan om indrivning verkar 
inte bli aktuell. 
2) Den information som kommissionen har tillgång till gör det inte möjligt att identifiera 
det fall som omnämns av rätten. Det rör en "känd felaktighet" för vilket det inte finns någon 
särskild DAS-sektorsskrivelse. Kommissionen skrev i mars 1996 till rätten och bad om 
uppgifter för att kunna spåra ett antal fall som tas upp i DAS (bl.a. detta), men man har 
ännu inte fått något svar. Med anledning av det aktuella programmets slutförande vidtog 
kommissionen ytterligare åtgärder och skrev till de berörda nationella myndigheterna och 
bad att fallet skulle identifieras och klarläggas. Det skall dor k betonas att det utgiftsbelopp 
som medlemsstaten uppgivit för detta program är avsevärt högre än det belopp som krävs 
för att en förskottsbetalning från ERUF skall utgå och det finns därför en tillräcklig stor 
marginal för att täcka felaktigheten. I detta skede har således den felaktighet som tas upp i 
DAS inga ekonomiska konsekvenser för de betalningar som koiiimissionen gjort och frågan 
om indrivning verkar inte bli aktuell (se även punkt 40). 
3) Efter att ha fått tillräcklig information från rätten inledde kommissionen en granskning i 
enlighet med artikel 24 i förordning nr 4253/88, eftersom medlemsstatens svar inte var 
tillfredsställande och de två fallen inte var lösta. Denna granskning har ännu inte avslutats. 
De utgiftsbelopp som medlemsstaten uppgivit för dessa program är dock avsevärt högre än 
de belopp som krävs lör att förskottsbetalningar från ERUF skall utgå och därför finns 
tillräckligt stora marginaler lor att läcka de felaktigheter som tas upp i DAS och lor att 
garantera att de utbetalningar som kommissionen gjort är formellt riktiga. 
4) Felaktigheten, som också tas upp i rättens årliga rapport från 1994 (punkt 4.18 a), avser 
en inköpskostnad på omkring 1,7 miljoner ecu som uppgivits för betalning av en bit mark. 
Kostnaden utgjordes i själva verket av 0,56 miljoner ecu som betalades ut före dagen för 
stödets beviljande och 1,13 miljoner ecu som användes för att återbetala ett lån som togs 
när marken köptes. Medlemsstaterna korrigerade denna felaktighet i sina svar på de 
särskilda frågor som kommissionen riktade till dem för att utreda detta problem. Därför 
verkar inte frågan om indrivning bli aktuell. 
5) Iakttagelsen avser ett belopp på 748 648 ecu som betalats ut av stödmottagaren för flera 
steg i ett projekt av vilka vissa inte medfinansierades av ERUF. Rätten medgav dock i 
sektorsskrivelsen att denna felaktighet förmodligen rättades till i nästa utgiftsredogörelse. 
De behöriga nationella myndigheterna uppgav i svar på en särskild fråga från 
kommissionen angående detta att denna felaktighet hade korrigerats i nästa 
ugiftsredogörelse och således verkar inte frågan om indrivning bli aktuell. 
6) Kommissionen ändrade genom sitt slutliga beslut C (95) 1719 av den 17 juli 1995 det 
ursprungliga beslutet C (94) 672/3 av den 12 april 1994. Den begäran om ändring av 
beslutet som framfördes av medlemsstaten den 27 juli 1994 omfattade bl.a. det arbete och 
motsvarande utgifter på 572 779 ecu som behandlas i kommissionens skrivelse nr 171845 
av den 16 december 1994. Denna utgift kom, genom ändringen av nämnda beslut, att 
berättiga till stöd och därför finns det inte i detta skede något skäl att inleda ett 
indrivningsförfarande. 
34. Utgifter som godkänts av en medlemsstat utan tillräckligt underlag 
Kommissionens svar 
Denna iakttagelse avser ett belopp på 47 547 ecu som rätten ansåg inte berättiga till stöd då 
utgiften inte bestyrktes vid rättens revisorernas kontroll. I det svar som avgavs godtog inte 
de nationella myndigheterna att denna iakttagelse var korrekt och man lade fram kopior av 
de aktuella verifikationerna. Således verkar inte frågan om indrivning bli aktuell. 
35. Uppgivna utgifter som var lägre än enligt stödmottagarens bokföring 
Kommissionens svar 
I ) De två felaktigheter som tas upp i DAS avser två belopp på sammanlagt ungefär 1 miljon 
ecu över de faktiska utgifterna. De nationella myndigheterna godtog att iakttagelsen var 
korrekt och åtog sig själva att korrigera felaktigheten i nästa utgiftsredogörelse. Det skall 
dock betonas att det utgiftsbelopp som medlemsstaten uppgivit för detta program är 
avsevärt högre än det belopp som krävs för att förskottsbetalningar från ERUF skall utgå 
och därför finns en tillräckligt stor marginal för att felaktigheterna skall kunna täckas. I 
detta skede får således de felaktigheter som tas upp i DAS inte några ekonomiska 
konsekvenser för de betalningar som kommissionen gjort och frågan om indrivning verkar 
inte bli aktuell. 
17 
2) Denna iakttagelse avser en "negativ" felaktighet på 21 691 ecu, dvs. medlemsstaten 
uppgav ett utgiftsbelopp som var lägre än det faktiska. Frågan om indrivning verkar inte bli 
aktuell (se även punkt 36). 
36. Uppgifter som uppgivits som var lägre än de faktiska utgifter som berättigar till 
stöd 
Kommissionens svar 
Denna kommentar avser en "negativ" felaktighet på 449 176 ecu, dvs. medlemsstaten 
uppgav ett utgiftsbelopp som var lägre än det faktiska. Frågan om indrivning verkar inte bli 
aktuell (se även punkt 35/2). 
37. Räkningar som inte betalats och/eller provisioner som tagits upp i en 
utgiftsredogörelse 
Kommissionens svar 
1) Denna iakttagelse avser en utgift på 758 ecu som inte berättigar till stöd. Det krävs dock 
inte någon korrigering eller indrivning eftersom felaktigheten är mycket liten om man 
ställer den i relation till att det aktuella programmet kostat ungefär 11 miljoner ecu mer än 
de budgetmedel som ERUF godkänt. 
2) Dessa två felaktigheter som tillsammans motsvarar omkring 1 060 000 ecu rör utgifter 
som enligt rätlen inte hade uppkommit vid den tid då redogörelsen lämnades till 
kommissionen. Myndigheterna i medlemsstaten uppger att dessa belopp inte fanns med i 
den utgiftsredogörelse som rätten granskat utan en senare redogörelse, när de aktuella 
beloppen verkligen hade betalats ut. Rättens iakttagelse verkar därför inte vara relevant och 
frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 
3) Iakttagelsen avser metoden för godkännande av utgifter hos ett företag som mottagit stöd 
vilken grundas på kostnadsredovisningen och inte på de faktiska betalningarna. Rätten har 
dock informerat kommissionen om att företrädare för företaget i en senare redovisning 
(DAS 1995) garanterat revisorerna att metoden för godkännande av utgifterna hade ändrats. 
Med anledning av programmets slutförande ställde kommissionen en särskild fråga 
angående detta till de behöriga nationella myndigheterna för att förvissa sig om att de 
godkännanden av utgifter som överlämnats till kommissionen endast avser de faktiska 
utgifterna. I de senare insända redogörelserna försäkrade de nationella myndigheterna 
kommissionen om att utgifterna var berättigade, frågan om indrivning verkar därför inte bli 
aktuell. 
38. Moms som är avdragsgill för stödmottagaren som tagits upp i utgiftsredogörelsen 
Kommissionens svar 
Denna iakttagelse avser godkännandet av ett belopp på omkring 304 305 ecu som enligt 
rätten utgjordes av moms som kan återbetalas. De nationella myndigheterna förklarade i sitt 
svar att momsbeloppet inte återbetalades och att det därför berättigade till medfinansiering 
från ERUF. Revisionsrätten accepterade i en senare skrivelse till kommissionen 
medlemsstatens förklaringar. Frågan om indrivning verkar därför inte bli aktuell. 
39. Utgifter för vilka verifikationer inte kunnat läggas fram 
Kommissionens svar 
1) Iakttagelsen avser godkända utgifter på omkring 7,6 miljoner ecu vilka enligt rätten inte 
stöddes av nödvändiga handlingar. Samma iakttagelse fanns med när det gäller de fall i 
1994 års rapport om DAS som inte kunde kontrolleras (punkt 3.132 k, s. 42) och 
beräknades till ungefar 74 miljoner ecu. De nationella myndigheterna förklarar i sitt svar att 
handlingar som styrker kommunemas utgifter endast finns tillgängliga på kommunal nivå 
och inte på central förvaltningsnivå, där revisorerna genomförde sin kontroll. 
Kommissionens revisorer har under sina egna kontroller redan bekräftat att styrkande 
handlingarna rörande kommunerna endast finns tillgängliga på kommunal nivå. Rättens 
iakttagelse, som förmodligen beror på ett missförstånd, verkar därför inte vara korrekt och 
frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 
2) Denna iakttagelse avser en felaktighet angående utgifter på 39 ecu som inte berättigar till 
stöd. Det krävs dock inte någon korrigering eller indrivning eftersom beloppet är mycket 
litet om man ställer det i relation till att det aktuella programmet kostat omkring 11 miljoner 
ecu mer än ERUF:s godkända budgetmedel (se även punkt 37/1). 
40. Utgifter som betalats utanför stödperioden 
Kommissionens svar 
1) Iakttagelsen som även gjordes i årsrapporten för 1994 (punkt 4.16 a, s. 105) avser 
godkända utgifter på 317 178 ecu som inte effektuerades inom stödperioden. De nationella 
myndigheterna avgav inte något fullständigt svar på denna iakttagelse. Med anledning av 
programmets slutförande ställde kommissionen särskilda frågor till de behöriga nationella 
myndigheterna angående denna iakttagelse. Det skall dock betonas att det slutgiltiga 
ulgiftsbelopp som uppgivits av medlemsstaten lor detta program är avsevärt högre än det 
belopp som krävs lor att förskotts- och slutliga betalningar från ERUF skall utgå och därför 
finns det en tillräckligt stor marginal lor att denna felaktighet skall kunna täckas. Därför får 
denna felaktighet som tas upp i DAS inte några ekonomiska konsekvenser lor 
kommissionens betalningar och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 
2) Denna iakttagelse avsåg utgifter på omkring 7 170 000 ecu vilka enligt rätten 
effektuerades utanför stödperioden. I den aktuella sektorsskrivelsen gör dock rätten klart att 
utgiften endast fakturerades utanför stödperioden, men att den betalades inom denna period. 
19 
Rätten drar därför slutsatsen att iakttagelsen endast är relevant om kriteriet avseende 
faktureringens datum gäller. Medlemsstaten förklarar att kriteriet för stödberättigande är när 
utgiften faktiskt uppstår (dvs. betalas) och inte när endast åtagande görs eller fakturering 
sker. Kommissionen anser att denna iakttagelse beror på ett missförstånd från rättens sida 
då godkännandet av utgifter och stödperioden, enligt de relevanta bestämmelserna, hänger 
samman med de faktiska betalningarna och inte de aktuella fakturorna. Frågan om 
indrivning verkar därför inte bli aktuell. 
3) Denna iakttagelse avser godkända utgifter på omkring 290 000 ecu vilka effektuerades 
utanför stödperioden. I den aktuella sektorsskrivelsen godtog rätten att denna felaktighet 
inte fick några konsekvenser för kommissionens utbetalningar. Myndigheterna i 
medlemsstaten godtog i det svar som avgavs att iakttagelsen var korrekt och att detta 
belopp felaktigt uppgivits i den utgiftsredogörelse som överlämnats till kommissionen. Då 
det aktuella programmet hade avslutats innan denna felaktighet anmäldes undersökte 
kommissionen noggrant om detta problem fått några konsekvenser för ERUF.s betalningar 
och därmed motiverade en indrivning. De totala utgifter som medlemsstaten uppgivit 
uppgick till ungefär 27,8 miljoner ecu medan anspråken för programmet uppgick till 27 
miljoner ecu. Det belopp på 0,8 miljoner ecu som medlemsstaten således betalat och 
uppgivit utöver vad som godkänts i ERUF:s budget är tillräckligt för att täcka den 
felaktighet på 0,3 miljoner ecu som tas upp i DAS och medlemsstaten har därför rätt till allt 
det stöd som ERUF beviljat. Någon indrivning av det stöd som ERUF utbetalat är därlör 
inte motiverad. 
4) De uppgifter som kommissionen har tillgång till gör det inte möjligt att identifiera detta 
fall. Det rör en "känd felaktighet" på 732 516 ecu för vilken det inte finns någon särskild 
DAS-sektorsskrivelse. Kommissionen skrev till rätten i mars 1996 och bad om information 
för att kunna identifiera ett antal fall som tas upp i DAS (bl.a. detta) men man har ännu inte 
fått något svar. Med anledning av det aktuella programmets slutförande vidtog 
kommissionen ytterligare åtgärder och skrev till de nationella myndigheterna och bad att 
fallet skulle identifieras och klargöras. Det skall dock betenas att det utgiftsbelopp som 
medlemsstaten uppgivit för detta program är betydligt högre un det belopp som krävs för att 
förskott från ERUF skall utbetalas och därför finns en tillräckligt stor marginal för att felet 
skall kunna täckas. Denna felaktighet enligt DAS får därför i detta skede inte några 
ekonomiska konsekvenser för de betalningar som kommissionen gjort och frågan om 
indrivning verkar inte bli aktuell (se även punkt 33/2). 
41. Utbetalda förskottsbelopp som översteg de gränser som fastställs i 
bestämmelserna 
Kommissionens svar 
Felaktigheten avser kommissionens betalningsförfaranden och har redan förklarats i 
kommissionens svar angående 1994 års DAS-rapport (s. 82, punkt 41). Frågan om 
indrivning verkar inte bli aktuell. 
20 
42. Utgifter som inte berättigade till stöd då de inte avsåg projekt som finansierades 
inom ramen för det aktuella åtgärdsprogrammet 
Kommissionens svar 
Denna iakttagelse avser stödberättigandet när det gäller vissa utgiftsposter motsvarande 1 
726 ecu som tagits upp i utgiftsredogörelsen. De nationella myndigheterna avgav inte ett 
fullständigt svar på denna iakttagelse. Med anledning av programmets slutförande skrev 
kommissionen till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten och bad om ytterligare 
upplysningar. Det skall dock betonas att det slutgiltiga utgiftsbelopp som uppgivits av 
medlemsstaten för detta program är avsevärt högre än det belopp som krävs för att 
förskotts- och slutliga betalningar från ERUF skall utgå och därför finns det en tillräckligt 
stor marginal för att denna felaktighet skall kunna täckas. Därför får den felaktighet som tas 
upp i DAS inte några ekonomiska konsekvenser för kommissionens betalningar och frågan 
om indrivning verkar inte bli aktuell. 
43. Byggnad som utnyttjats för andra ändamål än dem som utgjorde grunden för, 
och gav rätt till, gemenskapsfinansieringen 
Kommissionens svar 
Efter att ha fått tillräcklig information från rätten inledde kommissionen en granskning 
enligt artikel 24 i förordning nr 4253/88, eftersom medlemsstaten inte hade gett något 
tillfredsställande svar och problemet inte var löst. Denna granskning har ännu inte avslutats. 
Del utgiftsbelopp som uppgivits av medlemsstaten för detta program är dock avsevärt högre 
än det belopp som krävs för att en förskottsbetalning från ERUF skall utgå. Därför finns en 
tillräckligt stor marginal för att denna felaktighet som tas upp i DAS skall kunna täckas och 
för att garantera att de förskott som kommissionen utbetalat är formellt riktiga (se även 
punkt 33/3). 
21 
VÄSENTLIGA FELAKTIGHETER I SAMBA,*Ù MED ERUF-BEi ALNINGAR INFÖRDA I 1994 ARS RAPPORT OM REVISIONSFÖRKLARINGEN (DAS) (ECU) 
DAS 
punkt DAS 
under-MS Program Betaln. PROBLEM Felande Medlemsst. Tröskelnivå Påverk. Svar från Uppföljning Förklaringar 
(ERUF nr) typ bel. enl. deklarerade för utgifter som på ERUF- medlemst. GD XVI 
sökn. DAS utgifter krävs för bet. betaln. myndigheter 
10 11 12 13 
punkt 32 PP4 ES 911110005 Adv1,2/93 icke-stödberättigade projek 4.223.000 58.727.128 34.739.700 NEJ ingen uppföljning se detaljerade anm. 
punkt 33 KNPP31 ES 921103004 Adv2/prog icke-stödberättigade atg. 4.235.431 6.396.515i 
punkt 33 KNPP34 ES 921109006 Adv2/93 3.095.505 tidig bet. tillfredsst. avslutat fall jfr DAS94,s.82.33/2 
icke-stödberättigade åtg. 
punkt 33 KNPP36 BE 911009003 Adv1/93 icke-stödberättigade åtg. 4.957.290 
20.613 55.339.345 36.739.500 
11.626.532 10.334.946 NEJ 
NEJ skriv. t. CoA, MS ej identifierat fall 
punkt 33 KNPP37 BE 901010002 Adv1/92 I icke-stödberättigade åtg. 164.839 7.054.191 5.284.396, NEJ otillfredsst. artikei 24 
otillfredsst. artikel 24 
punkt 33 KNPP38 ES 921109006 Adv2/93 i icke-stödberättigade åtg. 1.625.752 55.339.345: 36.739.500 NEJ korrigering avslutat fall 
punkt 33 PP194 PO 901210002 Adv2/93 icke-stödberättigade åtg. 748.648 24.496.000 20.557.000 NEJ korrigering avslutat fail 
ounkt34 PP12 UK 910909016 Adv1/93 icke styrkta utgifter 47.547 3.438.960 720.000; NEJ ofullständigt avslutat fal 
punkt 35 KNPP40 
punkt_35'~"" KNPP41 " 
punkt 35 PP15 ES 881109002 Adv1,2/93 dekl.avvik.fr. bokför. 
ES 881109002 Adv1,2/93 jdekl. avvik. fr. bokför. 823.694 54.821.133 39.423.700 NEJ korrigering avslutat fall 
130.563 54.821.133: 39.423.700 NEJ korrigering avslutat fall 
ES 901109022 Adv1,2/93 jlägre dekl. än bokfört. -21.691 40.141.068 25.651.250 NEJ ingen uppföljning j "negativ felaktighet" 
punkt 36 PP398 DE 890209002 Slutlig lägre dekl. än verkligt -449.176 109.737.176 109.550.000 NEJ Ingen uppföljning "negativ felaktighet" 
punkt 37 KNPP389 IRL 390409001 : Slutlig obetaida fakt., reserver 
pu n k t 3Y^K N PP 4 9 6~~GR 900810001 Adv2/93 obetaida fakt., reserver 
punk^37~ PP17 ES 921109007 :Adv2/93 [obetalda fakt., reserver 
punkt 37 PP496 GR 900810001 Adv2/93 -obetalda fakt., reserver 758 920.014.222; 
260.286" 106.275.665; 909.684.000 NEJ ingen uppföljning iavslutat progr. 
32.994.077 NEJ tilifredsst. avslutat fall 
395.308 12.914.944 i 
798.473 106.275.665! 9.248.500 NEJ korrigering avslutat fall 
32.994.077: NEJ tillfredsst. avslutat fall 
punkt 38 PP218 ES 921103003 Adv2/prog icke-s^"uberätt., moms 304.305 2.790.479; 1.994.250: NEJ tillfredsst. avslutat fall 
punkt 39 PP389 IRL 890409001 Slutiig ingen dokumentation 39 920.014.222 909.684.000 NEJ ngen uppföljning avslutat progr. 
punkt 39 PP397 DE 940209004 Adv2/94 ; ingen dokumentation 7.596.257 236.300.000 61.831.500 NEJ tillfredsst. avslutat fall 
punkt 40 KNPP32 ES 911110005 Adv1,2/93 stödperiod överskriden 
punkt 40 KNPP39 ÊS~ 921109006 Adv2/93 stödperiod överskriden 
punkt 40 PP384 PO 941209008 Adv2/94 i stödperiodi överskriden 317.178 58.727.128 
732.516 55.339.345^ 34.739.700 NEJ ingen uppföljning 
36.739.500 NEJ skriv. t. CoA, MS se detaljerade anm. 
punkt 40 PP407 DE 880210001 Slutlig stödperiod överskriden 7.170.255 28.893.828 
"290.275 27.784.953 12.025.000 NEJ tillfredsst. avslutat fall ej identifierat fall 
27.030.634 NEJ tillfredsst. avslutat fall 
punkt 41 PP219 KOM 8505Û3048 Interims- försk. över fastst. gräns 1.854.638 rör kommissionen NEJ ingen uppföljning jfr DAS94,s.82. 41 
punkt 42 PP400 BE 921009002 Adv2/93 icke-stödberättigade utg. 1.726 
punkt 43 KNPP26 BE 901010002 Advl/92 ar Ira ändamål än ERUF 511.478 4.793.239 
TÔ547Ï9T 3.582.500 NEJ ingen uppföljning se detaljerade anm. 
5.284.396 NEJ otillfredsst. artikei 24 
DET SOCIALA OMRÅDET 
44. Finansiering av ett projekt för allmän förberedande utbildning när endast 
projekt för yrkeskvalificerande utbildning berättigar till stöd och där det inte funnits 
tillräckligt underlag för medlemsstatens godkännande av tidigare utgifter 
Kommissionens svar 
Begreppet yrkeskvalificerande utbildning behandlas inte i gemenskapens förordning 
om det tidigare programmet (1989-1994). Där fastställs endast att utbildningen skall 
leda till en anställning. Kommissionen har beslutat att betrakta åtgärderna för 
förberedande utbildning som stödberättigande endast om de ingår i en utbildning som 
leder till anställning. När det till exempel gäller individuella utbildningskontrakt (CFI) 
som organiseras i tre steg (mobilisering, förberedande utbildning och kvalificerande 
utbildning) har endast det sista steget automatiskt ansetts berättiga till stöd. Det första 
steget har automatiskt uteslutits medan det andra har kunnat berättiga till stöd om det 
kunnat bevisas att den följs upp fram till en anställning. 
45. Finansiering av åtgärder inom PRODEP I med medel som avsatts för 
PRODEP II 
Kommissionens svar 
Det problem som tas upp av rätten upptäcktes först av kommissionen och medförde 
att kommissionen stoppade förskottsbetalningarna rörande CCA II. Från 
medlemsstatens sida godtog man sedan att öppna skilda konton för den tidigare 
fonden (1986-1989), CCA I (1990-1994), CCA II (1994-1999) och för PIC. 
Medlemsstaten har åtagit sig att betala ut medlen från Europeiska socialfonden på ett 
sätt som överensstämmer med gemenskapsbesluten. Kommissionen har kunnat 
kontrollera att medlemsstaten har uppfyllt sina åtaganden. 
46. Uppgivna utgifter som var högre än de faktiska utgifterna 
Kommissionens svar 
Grekland: Räkenskaperna för perioden 1990-1993 har ännu inte avslutats eftersom 
kommissionen håller på att göra de nödvändiga korrigeringarna i samarbete med 
medlemsstaterna. 
Italien: Kommissionen följer uppmärksamt de rättsliga förfaranden som pågår och 
ingår som part i flera civilprocesser. 
47. Stöd från Europeiska socialfonden som utnyttjats till utbildning för 
studeranden som inte var arbetslösa eller arbetssökande 
Kommissionens svar 
Kommissionen har för närvarande inte tillgång till information som gör det möjligt att 
avgöra om eleverna på de aktuella kurserna sökte arbete eller inte innan de påbörjade 
dessa kurser. Kommissionen vill betona att det är mycket svårt ?tt göra sådana 
kontroller. 
23 
48. Stöd som utnyttjats till omskolningsåtgärder som inte berättigade till stöd och 
som drivits in av de regionala myndigheterna men inte återbetalats till 
kommissionen 
Kommissionens svar 
Det belopp regionen Toscana mottagit som översteg det belopp man hade rätt till och 
som revisionsrätten avser skall dras av från 1993 års saldo. Den ansökan angående 
resterande belopp som regionen överlämnade till kommissionen den 14 februari 1996 
har ännu inte kunnat beaktas eftersom en väsentlig bilaga måste omarbetas. Trots 
flera skrivelser från kommissionen har man från regionen Toscanas sida ännu inte 
omarbetat sin begäran om resterande belopp och det planerade avdraget har därför 
inte kunnat göras. Kommissionen följer dock uppmärksamt detta ärende. 
49. Finansiering av icke-stödberättigande utbildningsåtgärder för 
förskolepersonal och lågstadielärare 
Kommissionens svar 
Kommissionens enheter har studerat det problem som rätten påvisat och har nyligen 
inlett ett förfarande i enlighet med artikel 24 i förordning 2082/93. 
50. Förskott som utbetalats på grundval av beräknade utgifter och inte på 
grundval av faktiska utgifter 
Kommissionens svar 
Förskotten för ett visst år X grundas på de genomförandeintyg som lagts fram av 
medlemsstaterna för år "X-l". Detta gäller inte programperiodens första år då de 
första förskottsbetalningarna automatiskt följer efter att olika former av åtgärder 
antagits. 
Med tanke på att vissa av kurserna är fleråriga och att läsåret sträcker sig över två 
kalenderår måste kommissionen ibland vid årsslutet lägga fram genomförandeintyget 
som till en del grundar sig på faktiska utgifter, men också på beräknade utgifter. Då 
ansökningarna angående resterande belopp läggs fram, senast den 30 juni följande år, 
kommer kommissionen att göra nödvändiga justeringar för att endast de faktiska 
utgifterna skall beaktas. 
51. Överföring av medel mellan åtgärdsprogram som gjoits för att täcka ökade 
kostnader tillföljd av betydande växelkursförändringar 
Kommissionens svar 
De nya bestämmelserna för utnyttjande av växelkursvinster torde förhindra framtida 
överföringar av medel från ett åtgärdsprogram till ett annat. 
MILJÖ 
52. Uppgivna utgifter motsvarande utbetalda förskott och inte de faktiska 
utgifterna för den slutliga stödmottagaren 
24 
Kommissionens svar 
Kommissionen förklarade i sitt svar på 1994 års DAS-rapport (s. 83) att 
förskottsbetalningarna inte självklart skulle betraktas som icke-stödberättigande, men 
uppmärksammade inte exakt det sammanhang rätten avsåg. Kommissionen har därför 
ingen acceptabel grund för att betrakta den aktuella utgiften som icke-stödberättigande. 
Detta projekt ingår i kommissionsprogram för kontroller på plats och de uppgivna 
utgifternas stödberättigande kommer då att kontrolleras. 
EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET 
(EUGFJ) - UTVECKLING 
53. Uppgivna utgifter motsvarande en förskottsutbetalning och inte den slutliga 
stödmottagarens faktiska utgifter 
Kommissionens svar 
Genom en skrivelse av den 3 april 1994 bekräftade man från regionen Apuliens sida 
för kommissionen att man i fortsättningen skulle se till att inte betala ut förskott inom 
ramen för åtgärdsprogrammen. I detta fall skall det dock inte ske någon återbetalning, 
eftersom de gemenskapsmedel som utbetalats är ett tillgodohavande för medlemsstaten 
och detta kommer att regleras vid utbetalningen av 1992 och 1993 års saldo i samband 
med de slutliga utgiftsredogörelserna. 
54. Ett förvaltningsorgan har tagit provision på det stöd som utbetalats till 
stödmottagarna 
Kommissionens svar 
När det gäller Italien har kommissionen genom en skrivelse av den 22 februari 1992 
tagit kontakt med Fondo di Rotazione och MIRAAF och begärt att man rättar till 
situationen, samt att kommissionen informeras om vilka åtgärder som i detta syfte 
vidtagits. Kommissionen har ännu inte fått något svar. 
När det gäller Portugal har det bekräftats att det fortfarande indirekt görs avdrag från 
de belopp som betalas ut till stödmottagarna (särskilt fakturerat belopp), trots de 
garantier som IFADAP flera gånger givit att något sådant avdrag inte görs sedan 
oktober 1994. Avdraget är dock inte längre knutet till det utbetalda stödbeloppet, utan 
till investeringen. För CCA II faktureras ett belopp pä 0,9 % för åtgärderna 2, 3 och 5 
och pä 0,45 % lör åtgärderna l och 4. Regeringsbeslutet angående denna fakturering 
skall föreläggas kommissionen för bedömning. 
FORSKNING 
55. Redogörelse i vilken utgifterna på ett konstgjort sätt överdrivits så att 
gemenskapsbidraget finansierar samtliga kostnader 
Kommissionens svar 
lifter revisionsrättens preliminära revision genomförde kommissionen (DG XIII och 
direktoratet tor samordning av bedrägeribekämpningen) en grundlig revision vid 
25 
vilken man kom fram till att de oegentligheter som det påtalade företaget begått skall 
betraktas som bedrägeri mot gemenskapens budget. Kommissionen har därför vidtagit 
nödvändiga åtgärder för att detta företags deltagande i de kontrakt som granskats skall 
upphöra, kräva tillbaka de belopp som utbetalats inom ramen för dessa kontrakt och 
dra in alla betalningar till företaget. Bedrägerirubriceringen föranledde också 
kommissionen att i juli 1996 besluta att överlämna ärendet till de behöriga juridiska 
myndigheterna i den medlemsstat där det berörda företaget har sitt säte. 
56. Utgifter som uppgivits med tanke på gemenskapsstöd, men som redan 
finansierats av ett nationellt forskningsinstitut 
Kommissionens svar 
Kommissionen drog av GBR 8 532 från den slutliga utbetalningen som effektuerades 
den 24 januari 1996. 
57. Kostnader som uppgivits medför högt belopp genom tillämpning av en för 
hög sats eller genom underlåtenhet att dra av de förskottsbelopp som redan 
utbetalats 
Kommissionens svar 
Med anledning av revisionsrättens iakttagelser skrev kommissionen till parten och 
begärde ytterligare information angående de punkter som rätten tagit upp. DYCAT 
International har ännu inte tillhandahållit denna information och projektets samordnare 
har åtagit sig att kräva in de nödvändiga handlingarna från detta företag senast den 15 
juni 1996. Om DYCAT International inte svarar före detta datum kommer 
kommissionen att dra av beloppet i den slutliga utbetalningen. 
STÖD TILL LÄNDER I ÖSTEUROPA 
58. Finansiering av den icke-stödberättigande momsen för projekt inom ramen 
för Phare-programmet 
Kommissionens svar 
De ungerska skattemyndigheterna betalade tillbaka det aktuella beloppet på 125 000 
ungerska forint (ca. 874 ecu) den 16 februari 1995. 
DRIFTSUTGIFTER 
59. Kommissionen betalade ut köpesumman för marken "Clovis/Wilson " trots att 
detta belopp inte förfallit till betalning, eftersom kontraktet ännu inte undertecknats 
inför notarius publicus 
Kommissionens svar 
Den felaktighet som tas upp av rätten upptäcktes och korrigerades inom kort av 
kommissionens behöriga enhet. Ett betalningskrav upprättades och det ifrågasatta 
beloppet återbetalades. 
26 
Ingen betalning får godkännas utan att de två parterna på ett giltigt sätt skrivit under 
det aktuella kontraktet. Den felaktighet som rätten tagit upp beror på ett missförstånd 
när det gäller tidsföljden för de olika stegen i det inköpsförfarande som genomfördes i 
slutet av budgetåret med hjälp av en överföring genom vilken anslag som ännu inte 
utnyttjats lades samman. 
EGNA MEDEL 
(Europaparlamentet) 
10. anser att kommissionen och medlemsstaterna skall stärka sin kontroll av 
handläggningen av och tullstatusen för varor vid Europeiska unionens 
yttre gränser och yrkar på en rapport från kommissionen om dessa 
frågor; 
Kommissionens svar 
Kommissionen delar Europaparlamentets uppfattning att kontrollen av handläggningen 
av och tullstatusen för varor är av särskilt intresse. Därför behandlas dessa frågor i 
kommissionens program för kontroll i medlemsstaterna och kommissionen kommer att 
ytterligare förstärka sina insatser på detta område. 
Resultaten av kommissionens kontroll under åren 1990-1993 tas upp i ett meddelande 
till budgetmyndighetens två avdelningar. Meddelandet utgörs av den treåriga 
rapporten av den 4 januari 1994 (KOM (93) 691) och i denna rapport behandlas hur 
systemet för kontroll av de egna medlen fungerat. Ett liknande meddelande om 
resultaten från kontrollerna av de egna medlen mellan 1993 och 1995 planeras vara 
klar i slutet av december 1996 och senast i början av 1997. 
När det gäller medlemsstaternas ansvar fastställs det i gemenskapens tullbestämmelser 
att de varor som införs till gemenskapens tullområde står under tullkontroll så länge 
som det är nödvändigt för att medlemsstaternas behöriga myndigheter skall kunna slå 
fast deras tullmässiga status. 
Vad dessutom gäller varor som sjövägen transporteras från ett ställe till ett annat 
inom gemenskapens tullområde och vars tullmässiga status kan vara tveksam för de 
nationella myndigheterna, har kommissionen påbörjat förberedelser inför antagandet 
av ett förslag till ändring av lagstiftningen som syftar till att kontrollen av varor skall 
stärkas i den riktning som Europaparlamentet angivit. Detta arbete är långt 
framskridet. Det återstår dock att lösa vissa problem som rör produkter som är 
belagda med punktskatter, vilket eventuellt kan försena antagandet av det förslag som 
först planerades till slutet av 1996. 
(Europaparlamentet) 
11. yrkar på att kommissionen utarbetar en årlig rapport om 
medlemsstaternas tvångsuppbörd av intäkter av olika slag som 
tillkommer gemenskapsbudgeten; 
27 
Kommissionens svar 
När det gäller den i förordning 1552/89 föreskrivna övervakningen av 
medlemsstaternas åtgärder för att driva in traditionella egna medel, särskilt sådana 
egna medel som äventyras genom bedrägeri eller andra oegentligheter, har man börjat 
tillämpa en övervakningsmetod för att följa upp vissa grupper av fall där indrivningen 
medför svårigheter fram till dess att fallen slutgiltigt lösts. Grupp "A" rör bedrägerier 
på området egna medel motsvarande belopp över 500 000 ecu medan grupp "B" rör 
meddelanden inom ramen för det ömsesidiga stödet som avser belopp över 
1 000 000 ecu. 
När det gäller grupp A från 1994 (A/94) fanns ett hundratal sådana fall vars samlade 
värde motsvarade 70 % av det underlag som skulle indrivas. De nationella 
myndigheterna har på förfrågan redogjort för hur långt man kommit med 
indrivningen. När det gäller grupp B valdes 6 fall ut under 1994 och 23 under 1995. 
Det bör påpekas att fallen inom denna grupp är av särskild betydelse med tanke på att 
de är tekniskt komplicerade och med tanke på de praktiska svårigheter som är 
förknippade med dem. Då det är ovanligt att man snabbt finner lösningar för sådana 
fall på grund av långa administrativa och rättsliga förfaranden ligger orsakerna bakom 
fallen långt tillbaka i tiden. Dessutom återupptas i grupperna A och B (vilka på nytt 
fastställs varje år) de tidigare fall som ännu inte slutgiltigt avslutats. 
Den 6 september 1995 överlämnade kommissionen till Europaparlamentet en första 
rapport angående grupp A för 1994. Kommissionen kommer snarast att lägga fram 
rapporten om grupp B för samma år. 
Under hösten 1994 överlämnade kommissionen till medlemsstaterna ett frågeformulär 
angående tvångsindrivningsförfarandena på nationell nivå. Svaren på detta formulär 
håller på att bearbetas för att kommissionen, om nödvändigt, skall kunna komma fram 
till lämpliga åtgärder både när det gäller lagstiftning och förvaltning. 
28 
JORDBRUKSUTGIFTER 
(Europaparlamentet) 
13. Noterar att jordbruksutgifternas andel av budgeten 1994, trots åtgärder som 
införts inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, 
ökade med 1,3 % jämfört med föregående års budget. 
Kommissionens svar 
Mellan 1993 och 1994 sjönk jordbruksutgifterna kraftigt, från 35 miljarder ecu under 
1993 till 33 miljarder ecu under 1994. Kostnadsutvecklingen under 1993 och 1994 
framgår av tabell 1 nedan, där 1993 års kontoplan för utgifter har anpassats till 1994 års, 
för att underlätta jämförelser. 
Jordbruksgrödornas marknadspris sänktes, enligt beslut under 1992 års reform av den 
gemensamma jordbrukspolitiken, i tre etapper under budgetåren 1994, 1995 och 1996 
och kompensationsstödet höjdes i motsvarande mån, vilket ledde till en förutsedd ökning 
av utgifterna för kompensationsstödet under perioden. 
Att utgifterna ökat (med 2 miljarder ecu) inom sektorn för jordbruksgrödor beror på den 
första genomförandeetappen av direktstöd till jordbruksgrödor, och kostnadsökningen 
(med 215 miljoner ecu) inom grisköttssektorn beror på bidrag till bekämpning av klassisk 
svinpest, men ökningarna kompenseras i hög grad av sänkta kostnader inom de flesta 
andra sektorer. Kostnadssänkningarna är störst inom följande sektorer: 
Mjölk och mjölkprodukter (-960 miljoner ecu, varav 360 miljoner ecu beror på 
sänkta bidragskostnader, särskilt för smör, eftersom mängderna minskat, 230 
miljoner ecu beror på sänkta kostnader för säljfrämjande åtgärder och 
marknadsföring, 220 miljoner ecu beror på sänkta kompensationskostnader för 
produktionsnedläggningar, enligt beslut under 1987/88 och 1991/92). 
Olivoljesektorn (-650 miljoner ecu, som främst beror på att utbetalningarna av 
produktionsstöd under 1993 i Italien för åtgärder som vidtogs före 1992/93 
kompenserades med 300 miljoner ecu, att konsumtionsstödet enligt rådets beslut 
sänktes med 170 miljoner ecu under 1994 och att stödkostnaderna sänktes med 
140 miljoner ecu, efter att ha höjts under 1993 på grund av hög produktion under 
1991/92). 
Får- och getköttssektorn (-520 miljoner ecu beror på att marknadssituationen, som 
var svår under odlingssäsongen 1993 och medförde att bidragen till tackor höjdes, 
åter normaliserades under 1994 års odlingssäsong). 
Nötköttssektorn (-520 miljoner ecu som beror dels på sänkta stödkostnader 
eftersom stödköpen stoppades 1994, sedan 425 000 ton köpts under 1993, dels 
på att de offentliga lagren minskade och försäljningen ökade från 525 000 ton år 
1993 till 730 000 ton år 1994; detta medförde en kostnadssänkning om närmare 
1,6 miljarder ecu, som delvis uppvägdes av att den bidragshöjning som beslutades 
om under 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, och som 
medförde en tilläggskostnad om närmare 1,1 miljarder ecu). 
29 
Produkter inom vinsektorn (-330 miljoner ecu beror på att produktionen av 
bordsvin minskade från 107 miljoner hektoliter under odlingssäsongen 1992/93 
till 91 miljoner hektoliter under 1993/94). 
Att jordbrukskostnaderna sänkts från ett budgetår till ett annat visar tydligt att den 
uppgivna ökningen av jordbruksutgifternas andel i de totala kostnaderna varken beror på 
att kostnaderna skulle ha rusat i höjden eller på reformens andra genomförandeetapp. 
30 
TABELL NR 1: 
JORDBRUKSUTGIFTERNAS UTVECKLING UNDER 1993-1994 
Allmänna utgifter mot budgetårets anslag 
Bl-10 Jordbruksgrödor 
Bl-11 Socker 
Bl-12 Olivolja 
Bl-13 Torrfoder och torkade grönsaker 
Bl-14 Spånads växter 
Bl-15 Frukt och grönsaker 
Bl-16 Produkter inom vinsektorn 
Bl-17 Tobak 
B1-18 Övriga sektorer 
Avdelning I 
B1-20 Mjölk- och mjölkprodukter 
B1-21 Nötkött 
B1-22 Fårkött och getkött 
B1-23 Griskött 
B1-24 Ägg och fjäderfäkött 
B1-25 Övriga åtgärder 
B1-26 Fiske 
Avdelning II 
B1-30 Sidoutgifter utanför bilaga II 
B1 -31 Anslutningsutjämningsbelopp 
B1-32 Monetära utjämningsbelopp 
B1-33 Bidrag i samband med 
livsmedelshjälp från gemenskapen 
B1-34 Ränteåterbetalningar 
B1-35 Gratis utdelning 
B1-36 Åtgärder för bedrägeribekämpning 
B1-37 Avslutande av tidigare års 
räkenskaper 
B1-38 Program för landsbygdsutveckling 
B1-39 Andra åtgärder 
Avdelning III 
B1-40 Inkomststöd 
B1-50 Kompletterande åtgärder 
EUGFJ-GARANTI TOTALT 1993 
10.611 
2.189 
2.468 
532 
861 
1.664 
1.510 
1.165 
259 
21.258 
5.211 
3.986 
1.800 
201 
291 
135 
32 
11.657 
744 
7 
136 
160 
100 
130 
80 
-385 
445 
1.418 
36 
222 
34.590 1994 
12.652 
2.062 
1.820 
378 
864 
1.557 
1.176 
1.057 
287 
21.853 
4.249 
3.467 
1.280 
416 
240 
117 
35 
9.804 
631 
0 
4 
86 
83 
136 
77 
-612 
340 
47 
794 
30 
490 
32.970 Skillnad 
2.042 
-127 
-649 
-154 
3 
-107 
-333 
-108 
28 
595 
-962 
-520 
-521 
215 
-51 
-18 
3 
-1.853 
-112 
-7 
-132 
-74 
-17 
6 
-3 
-227 
-105 
47 
-624 
-6 
268 
-1.620 
31 
(Europaparlamentet) 
14. beklagar ännu en gång den stora skillnaden mellan budgetskattningar och 
faktiska utgifter inom jordbruksområdet; anser att dessa skillnader inte kan 
förklaras av endast oväntade faktorer (väderförhållanden, sjukdomar, osv.); 
yrkar därför på att kommissionen stramar åt förvaltningsåtgärderna, särskilt 
i de kapitel som upprepat visar för höga utgifter och nära samarbetar med 
medlemsstaterna för att förbättra de prognoser som utgör grundval för 
budgeten. 
Kommissionens svar 
Kommissionen konstaterar att den stora andelen underutnyttjade medel i budgeten beror 
på att det, när 1992 års reform genomfördes, var svårt att exakt bedöma parametrarna, 
särskilt avseende hur stor del av medlemsstaternas basareal som utnyttjades för odling 
av jordbruksgrödor och bidragskvoterna för nötkött. Eftersom kommissionen inte fått 
någon detaljinformation från medlemsstaterna när budgeten upprättades, utgick man 
under reformens första tillämpningsår från rimliga hypoteser, med stöd av 
statistikkontorets uppgifter om jordbrukarnas anslutningsgrad till den nya ordningen, 
uppgifter som sedan visade sig vara tilltagna i överkant. 
Nötköttssektorn utgjorde en annan avgörande orsak till underutnyttjandet. Under 
budgetåret 1994 gjorde marknaden en helomvändning som få konjunkturbedömare vågade 
förutspå när förslaget upprättades ungefär åtta månader tidigare. Helomvändningen 
gjorde att stödköpen praktiskt taget uteblev och att de offentliga lagren, tack vare en 
aktiv exportpolitik, minskade från 900 000 ton till mindre än 250 000 ton vid budgetårets 
slut. 
Kommissionen var inte overksam avseende de kapitel som överskridits, utan tillämpade 
bestämmelserna i artikel 6 i beslutet om budgetdisciplin och vidtog lämpliga åtgärder 
inom sitt område (vissa bidrag inom ägg- och fjäderfäsektorerna sänktes eller togs bort 
helt och hållet), man lade fram förslag till rådet inom den gemensamma 
marknadsorganisationen (bomull) och upprättade en strikt ekonomisk ram för de 
kompletterande åtgärder som nyligen godkänts. 
Kommissionen ser gärna att EUGFJ-garantisektionens jordbruksprognoser förbättras, 
både inom de egna enheterna och de nationella förvaltningarna. 
Det är dock mycket svårt att bättre överblicka framtiden inom området genom att dra 
lärdom av det förflutna. Enligt tidigare års erfarenheter upprättas och genomförs i stort 
sett varje budget på olika sätt. Kommissionen anser att ett smidigare ändringsförfarande 
skulle förbättra budgetgenomförandet, genom att man ser över hur budgeten antas och 
gör det möjligt att, enligt uppdateringar av de hypoteser som åtta månader eller ännu 
tidigare legat till grund för förslaget till preliminär budget, korrigera antingen den 
preliminära budgeten genom en ändringsskrivelse före rådets andra behandling, eller 
genom en tilläggs- och ändringsbudget korrigera själva budgeten efter det att 
Europaparlamentets ordförande slutgiltigt antagit den. 
Kommissionen anser å andra sidan att osäkerhetsmarginalen skulle kunna minskas 
väsentligt om gemenskapsreglerna förenklades och medlemsstaterna respekterade 
betalningsfristerna. 
32 
(Europaparlamentet) 
15. uppmanar kommissionen att, i väntan på det slutliga beslutet om det 
bötesbelopp som skall införas för oegentligheter som inträffade i den 
irländska industrin för bearbetning av nötkött, säkerställa att de irländska 
myndigheterna fullt ut tillämpar förordning (EEG) 2456/93, som syftar till 
att säkerställa att nötköttmarknaden fungerar på ett korrekt sätt. 
Kommissionens svar 
När räkenskaperna för budgetåret 1992 avslutades beslutade kommissionen att behålla 
1990 års budgetkorrigering om 10 % för de offentliga köttlagren på Irland, eftersom 
allvarliga brister konstaterats. Då de irländska myndigheterna 1991 vidtog åtgärder för 
att förbättra kontrollernas effektivitet och tillförlitlighet minskades korrigeringen 1991 
till 5 %. 
Förordning (EEG) nr 2456/93 kunde inte genomföras fullt ut eftersom stödköpen av 
nötkött var mycket blygsamma. Kommissionen kommer att särskilt uppmärksamma 
frågan nu när ministerrådet beslutat om stödåtgärder på grund av bovin spongiform 
encefalopati (BSE). 
(Europaparlamentet) 
16. uppmanar kommissionen att säkerställa att de franska myndigheterna 
fullständigt tillämpar bestämmelserna om det speciella stödet för 
bergsområden och om am- och dikobidrag på Korsika och uppmanar 
kommissionen att finna en tillfredsställande lösning för hur bidrag som 
betalats ut på felaktiga grunder skall kunna återbetalas; förklarar att 
parlamentet kommer att lägga stor vikt vid detta vid räkenskaps­
avslutningen. 
Kommissionens svar 
Kommissionen följer uppmärksamt resultaten från kontrollerna på Korsika. Vad gäller 
det speciella stödet för bergsområden kommer återbetalning från och med 1988 till och 
med 1994 att föreslås. Beträffande bidraget till am- och dikor föreslås en 
budgetkorrigering om 25 % av kostnaderna för budgetåren 1991-1994. 
GEMENSAM ORGANISATION AV MARKNADEN FÖR FRUKT OCH 
GRÖNSAKER 
(Europaparlamentet) 
20. uppmanar kommissionen att kontrollera de fall som revisionsrätten tagit upp 
inom ramen för räkenskapsavslutningen och att därav dra passande 
finansiella slutsatser, i förekommande fall gentemot de berörda 
medlemsstaterna. 
33 
Kommissionens svar 
Kommissionen beaktar alla revisionsrättens anmärkningar, inom ramen för de kontroller 
som planeras inom området. Om medlemsstaterna inte bestrider faktum och om 
förordningarna tolkas på samma sätt, kommer kommissionen under den påföljande 
avslutningen av räkenskaperna att dra nödvändiga ekonomiska slutsatser. 
Vid behov kommer kommissionen att närmare behandla de frågor som väckts av 
revisionsrätten och där medlemsstaterna uttryckt en avvisande ståndpunkt. 
Under 1996 genomfördes kontroller vad gäller nötter i Spanien (i februari och april), vad 
gäller bearbetade tomater i Italien (i juni och september) och en tredje gång i 
Nederländerna (i augusti). Man planerar en kontroll av gratis utdelning i Grekland (i 
oktober) och en som gäller citrusfrukter i Portugal (i december). 
(Europaparlamentet) 
21. uppmanar medlemsstaterna att fullständigt tillämpa bestämmelserna i den 
framtida gemensamma organisationen av marknaden och anmodar 
kommissionen att minska de månatliga förskott som betalas ut inom ramen 
för EUGFJ (garantisektionen) till medlemsstater som inte följer reglerna för 
den gemensamma organisationen av marknaden. 
Kommissionens svar 
De månatliga förskott som betalas ut inom ramen för EUGFJ (garantisektionen) kommer 
att minskas om reglerna inte tillämpas korrekt. 
(Europaparlamentet) 
22. anmodar kommissionen att öka de materiella medel som är avsedda för 
kontrollen av hur den gemensamma organisationen av marknaden tillämpas, 
att fastställa ett schema för regelbundna kontroller och att planera en vidare 
ram för samarbete mellan gemenskapens och medlemsstaternas 
inspektörer. 
Kommissionens svar 
För närvarande består kontrollantgruppen endast av två personer och ytterligare en 
person från enheten för avslutning av räkenskaperna. Gruppen samarbetar med 
medlemsstaternas inspektörer eftersom man anlitar deras tjänster vid 
kval itetskontrollerna. 
FISKERIPOLITIKEN 
(Europaparlamentet) 
24. anmodar kommissionen att analysera befintliga rättsliga bestämmelser för att 
gemenskapsreglerna skall motsvara den verkliga marknadssituationen och de 
särskilda kännetecknen för tonfisksektorn inom gemenskapen. 
34 
Kommissionens svar 
Gällande rättsregler kommer att analyseras vid de kontroller på plats som nämns i 
punkt 25. Med utgångspunkt i kontrollresultaten kommer kommissionen vid behov att 
föreslå förbättringar av bestämmelserna eller förvaltningen. 
(Europaparlamentet) 
25. uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaternas myndigheter 
utföra de kontroller som det hänvisas till i revisionsrättens rapport om 
budgetåret 1996 och att informera om resultaten. 
Kommissionens svar 
Kommissionen (GD XIV och GD XX) utarbetade i februari ett program för fyra 
kontroller på platsen av kompensationsbidrag till tonfiskproducenter - två i Spanien, en 
vardera i Portugal och Frankrike. Huvudsyftet med kontrollerna är att få kännedom om 
verkliga förhållanden, så att kommissionen kan föreslå eventuella ändringar av det nu 
gällande regelverket. 
Två kontroller har redan genomförts, dels i Spanien (GD XIV och GD XX) mellan den 
22 och 26 april 1996, dels i Portugal (GD XIV) mellan den 28 och 30 maj 1996. Mellan 
den 17 och 21 juni 1996 gjordes en andra kontroll i Spanien och nästa oktober kommer 
en sista kontroll att göras i Frankrike. Resultaten kommer inte att vara kända innan den 
sista kontrollen genomförts i oktober. 
(Europaparlamentet) 
26. uppmanar kommissionen att utföra en analys av den nuvarande tullpolitiken 
i fråga om tonfisk, i syfte att få politiken att överensstämma med sektorns 
verkliga behov genom att ta lika hänsyn till producenternas och beredarnas 
intressen. 
Kommissionens svar 
Hela ramen för tonfiskhandeln behandlades under debatten om kommissionens rapport 
av den 28 juni 94 (KOM(92)266 slutlig). Efter dessa diskussioner ändrade rådet genom 
förordning 3318/94 grundförordningen om den gemensamma marknadsorganisationen för 
fiskeriprodukter (förordning 3759/92). Genom ändringen förenklades tillståndssystemet 
men bidragens grundprinciper bibehölls, vilket bör förbättra genomförandet av åtgärden. 
På kort sikt planeras nu ingen omprövning av diskussionens resultat. Kommissionen 
följer dock uppmärksamt hur marknaden utvecklas och kommer vid behov att ta 
eventuella initiativ. 
STRUKTURFONDER 
(Europaparlamentet) 
35 
28. anser att kommissionen, tillsammans med nödvändiga förändringar i 
förordningen, måste anta en integrerad strategi som innehåller 
följande: 
Förstärkning av kontrollkommittéernas funktion så att de kan hålla en 
verklig kontroll över att gemenskapsreglerna efterlevs och över projektens 
fortskridande och förvaltning. Parlamentet påminner i detta hänseende om 
de synpunkter det uttryckte redan i resolutionen om beviljande av 
ansvarsfrihet för 1989. 
Fastställande av urvalskriterier och andra förfaranden som medger bättre 
kontroll över att gemenskapsreglerna efterlevs - särskilt inom områdena miljö 
och offentlig upphandling - och över projektens fortskridande och 
förvaltning. 
En sådan tillämpning av artikel 24 (eventuellt ändrad) i förordning 2082/93 
att om reglerna inte efterlevs detta direkt leder till minskning, uppskjutande 
eller indragning av stödet. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har för avsikt att se över förordningarna när man förbereder ordningen 
för den programperiod som följer på den som nu pågår mellan 1994-1999. 
Kommissionen anser att kontrollkommittéernas förfaranden redan idag utgör en 
integrerad strategi, eftersom kommittéerna i fråga om alla program som genomförs inom 
partnerskapet ansvarar för att gemenskapslagstiftningen efterlevs, att handlingsprogram 
väljs ut och att alla framsteg rapporteras. 
Kontrollkommittéerna ser enligt gällande regler till att gemenskapslagstiftningen efterlevs 
genom 
• särskilda frågor (främst om miljökrav och krav för offentlig upphandling) i de 
ansökningshandlingar som eventuella mottagare av gemenskapsstöd fyller i, 
• att kontrollkommittéernas enheter för programurval utför kontroller, som ett led 
i den individuella programbedömningen, 
• att kommissionens företrädare kan ställa frågor under kontrollkommitténs möten. 
Kommissionen utför också kontroller på platsen och kontrollerar grunden för de 
uttalanden som görs i de årliga resultatrapporterna. 
Vad gäller urvalskriterier och därmed förbundna kontroller, bereds 
programplaneringsdokument nu enligt sådana urvalskriterier som endera fanns när 
kommissionen godkände programmen, skulle läggas till efter godkännande (enligt 
överenskommelse med berörda medlemsstater) eller färdigställdes under den berörda 
kontrollkommitténs första möte. 
Hur urvalskriterierna fungerar kontrolleras genom att varje kommitté får regelbundna 
resultatrapporter från den enhet som svarar för det faktiska projekturvalet. Förfarandet 
36 
borgar inte bara för att de utvalda projekten överensstämmer med programmets övergripande 
mål och gemenskapslagstiftningen, utan också att man kan spåra projekt där resultaten behöver 
förbättras. 
Artikel 24 i förordning nr 4253/88 [inte 2082/93 som parlamentet uppger] tillämpas enligt 
gällande praxis vanligen så, att gemenskapen kan dra tillbaka finansiering av projekt där 
oegentligheter förekommit, och ersätta dem med andra lämpliga projekt under det aktuella 
programmets gång. Icke stödberättigade utgifter som är kända dras vanligen av från 
medlemsstatens påföljande utgiftsredogörelse. Den formella tillämpningen av artikel 24 har 
därför hittills varit blygsam. Artikel 24 kan dock behöva tillämpas i flera fall när programmen 
tor 1989-1993 avslutas. Kommissionen har för avsikt att se till att artikeln tillämpas fullt uf pä 
lämpligt sätt, särskilt om man brutit mot gemenskapslagstiftningen, till exempel i fråga om 
miljön eller den offentliga upphandlingen. 
(Europaparlamentet) 
29. anser att de av kommissionens interna arbetsrutiner som kan innebära att gemen­
skapsreglerna eller förvaltningen därav formellt eller i praktiken försvagas måste 
omprövas. 
Kommissionens svar 
För alla Europeiska gemenskapens stödramar (EGSR), samlade programplaneringsdokument 
(SPD) och åtgärdsprogram utses en av kommissionens enheter som huvudansvarig för 
samordningen av genomförandet. 
På HGSR-nivå och SPD-nivå har kommissionens enhet för strukturfonder också upprättat ett 
konsekvent system med ständiga ledamöter i kontrollkommittéerna (de fyra 
strukturfondsenheterna) och sektorsvis deltagande (via kommissionens övriga enheter, när 
programmets särskilda karaktär berättigar det och enligt beslut vid ett förberedande möte mellan 
enheterna). Kommissionen kan därför samordna sitt deltagande i kontrollkommittéerna, vilket 
hittills har fungerat väl. 
De tvä första etapperna i systemet för sund och effektiv finansförvaltning (SEM 2000), som 
inriktas på kommissionen själv, gällde främst att rationalisera förfaranden och stärka de 
ekonomiska enheterna. Det nu pågående arbetet kompletteras av etapp tre, som skall skapa ett 
bättre och närmare partnerskap med medlemsstaterna i budget- och finansfrågor. 
(Europaparlamentet) 
30. anser att befintliga luckor i reglerna, t.ex. i samband med ränteintäkter och förmedlande 
instansers befogenheter och skyldigheter, måste åtgärdas. 
Kommissionens svar 
Vad gäller stöd som (örmedlas via medlemsstaternas offentliga förvaltning inom ramen för 
strukturfonderna, är gemenskapen är inte längre innehavare av medel som överförts till 
37 
medlemsstaterna. Trots det vill kommissionen kontrollera att man följer bestämmelserna i artikel 
21.5 i den ändrade samordningsförordningen nr 4253/88 om en sedvanlig tremånadersfrist för 
överföring av medel till de slutliga förmånstagarna. Frågan om bankräntor som alstras på 
gemenskapernas förskott håller i vilket fall på att utredas inom ramen för arbetet med SEM 
2000, etapp III. 
För övrigt anser kommissionen att klara riktlinjer för de förmedlande instansernas roll och 
arbetssätt ges i artikel 6.1 i förordning 4254/88. Kommissionen betonar att det är 
medlemsstaterna som utser de förmedlande instanserna, naturligtvis i samråd med 
kommissionen. Det är alltså medlemsstaterna, särskilt eftersom de på sin nivå har ekonomiskt 
ansvar för förvaltningen av gemenskapsstödet, som i första hand svarar för att man på bästa sätt 
tillämpar de riktlinjer som anges närmare i den vägledning om globalt stöd som kommissionen 
utarbetat. 
(Europaparlamentet) 
31. anser att instrumentet för samlade bidrag inte får användas till lån. 
Kommissionens svar 
Kommissionen anser dels att artikel 6 i den ändrade förordningen (EEG) nr 4254/88 inte pä 
något sätt utesluter möjligheten till finansieringstekniska ingripanden och, där det är lämpligt, 
lån i den mån som " överenskommelsen anger [...] de åtgärder som skall vidtas". 
Dels loreskrivs uttryckligen i artikel l c i samma förordning att Europeiska regionala 
utvecklingsfonden (ERUF) kan ingripa för att stödja åtgärder för lokal utveckling, som själva 
utgör ett prioriteringsområde för globalt stöd. Även sådana åtgärder avser ju enligt artikeln att 
förbättra företagens tillgång till kapitalmarknaden, särskilt genom att ställa garantier och köpa 
aktier i företagen. 
Kriterierna för sådana utgifters stödberättigande utreds inom ramen för arbetet med SEM 2000, 
etapp III. 
(Europaparlamentet) 
33. anmodar kommissionen att uppfylla sitt åtagande att till parlamentet 
vidarebefordra regelbundna rapporter om strukturfondernas användning efter 
fond, mål och ^emenskapsstödram, där i samtliga fall varje medlemsstats relativa 
insats skall framgå. 
Kommissionens svar 
Kommissionen gör detta i sina årliga rapporter om strukturfonderna. 
(Europaparlamentet) 
34. uppmanar kommissionen, och i synnerhet medlemsstaterna, att snabbare 
presentera projekt och program så att man undviker en anhopning av åtaganden 
under de sista månaderna varje budgetår, något som leder till allvarliga risker för 
att beslut tas alltför snabbt och att misstag därigenom begås. 
38 
Kommissionens svar 
Enligt artikel 19(3) i förordning (EEG) nr 4253/88 bör medlemsstaterna inkomma med 
begäran om betalning så väl utspritt som möjligt under året. Kommissionen kan inte 
direkt påverka när medlemsstaterna gör detta, utan det sker vanlligen enligt nationell 
praxis för förvaltning och budgetår. 
Problemet med att ekonomiska åtaganden anhopas vid budgetårets slut behandlas inom 
ramen för SEM 2000 etapp III. Det bör dock nämnas att anhopningen som sådan inte 
betyder att fler fel begås, eftersom de aktuella programmen ofta undersökts noggrant 
under flera månader. 
Det bör också noteras att situationen förbättrades under 1995, trots att vissa 
gemenskapsprogram antogs sent och de ekonomiska planerna för flera befintliga program 
ändrades under senare delen av året. 
(Europaparlamentet) 
35. uppmanar kommissionen att striktare tillämpa gemenskapsinitiativet Interreg 
och påminner om att initiativets syfte är ett gränsöverskridande samarbete 
och inte enbart ekonomisk utveckling av ifrågavarande områden, något som 
kan uppnås med andra åtgärder via gemenskapsstödramarna. 
Kommissionens svar 
Innan kommissionen godkände åtgärdsprogrammet Interreg II gjordes särskilda 
ansträngningar under förhandlingarna för att få fram tillfredsställande åtgärder för och 
bestämmelser om gränsöverskridande samarbete. Genom en planerad kompletterande 
åtgärd för tekniskt bistånd och stöd för gränsöverskridande samarbete i allmänhet 
kommer genomförandet att stödjas. 
EUROPEISKA SOCIALFONDEN (ESF) 
(Europaparlamentet) 
38. uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förhindra de vanligt 
förekommande förseningarna då ESF-medel betalas ut till de slutliga 
mottagarna, beroende på att förmedlande instanser önskar uppbära 
oproportionerligt höga ränteintäkter. 
Kommissionens svar 
Kommissionen bevakar genom kontroller på plats systematiskt att medlemsstater som 
mottagit anslag och förskottsutbetalningar efterlever tremånadersfristen för utbetalningar 
till de slutliga mottagarna, enligt artikel 21.5 i förordning 2082/93. 
Kommissionen är medveten om att fristen inte alltid respekteras och anser att 
huvudskälen är två. För det första används inom många program metoden att inbjuda till 
att lämna förslag till projekt, vilket innebär att tremånadersfristen börjar löpa först när 
ett projekt som motsvarar de på förhand fastställda kraven valts ut. För det andra lyder 
gemenskapsanslag som kopplas till statsbudgeten i vissa medlemsstater under nationella 
39 
regler om överföring av anslag till budgetårets slut. Sådana gemenskapsanslag som 
medlemsstaten erhåller etter oktober månad måste därför föras över, och kan 
uppenbarligen inte ställas till den slutliga mottagarens förfogande inom de erforderliga 
90 dagarna. 
Situationen är ett exempel på att gemenskapslagstiftningen och nationella bestämmelser 
inte överensstämmer, men kommissionen förbinder sig att fortsätta sina ansträngningar 
för att gemenskapslagstiftningen efterlevs. 
(Europaparlamentet) 
39. anmodar än en gång kommissionen att fortsätta att övervaka tillämpningen 
av additionalitetsprincipen och att, i detta syfte, utöva sitt inflytande över 
medlemsstaterna för att säkerställa att all information som är nödvändig för 
att säkra öppenhet ställs till förfogande. 
Kommissionens svar 
Kommissionen fortsätter att övervaka tillämpningen av additionalitetsprincipen, särskilt 
inom ramen för den pågående budgetplaneringen. Syftet är att få mer pålitlig och 
ingående information om vad medlemsstaterna planerar att betala som nationell 
motprestation till medfinansieringen från Europeiska socialfonden (ESF). Därigenom blir 
det möjligt att indirekt kontrollera att medlemsstaterna också bidrar samt i vilken 
omfattning, och säkerställa additionalitetsprincipen vid ESF:s medfinansiering. 
INRE POLITIK 
(Europaparlamentet) 
40. anser att budgetgenomförandet vad gäller åtagandebemyndiganden under 
rubrik 3 i budgetplanen skett utan allvarligare problem, med undantag för 
den post som gäller åtgärder mot bedrägeri inom forskningssektorn (B6-
480), och anmodar formellt UCLAF att utnyttja denna post för kommande 
budgetår. 
Kommissionens svar 
År 1994 anslogs 50 000 ecu till budgetrubrik B6-840 och beloppet togs upp i reserven 
(BO-40). Anslagen överfördes till själva budgetrubriken i slutet av november 1994 enligt 
den budgetansvariga myndighetens beslut. Eftersom budgetrubrikens anslag för 
bedrägeribekämpning blev tillgängliga sent, kunde de inte utnyttjas under 1994. 
Under 1995 fanns 50 000 ecu i åtagandebemyndiganden under rubriken. Det året 
utnyttjades de till 84 % (åtaganden gjordes för 42 000 ecu). Även under 1996 finns 
50 000 ecu under budgetrubriken i form av åtagandebemyndiganden. Kommissionen 
kommer att göra vad som krävs för att hela anslaget skall användas för åtaganden. 
(Europaparlamentet) 
49. uppmanar kommissionen att beakta revisionsrättens anmärkningar på 
områdena miljö och forskning, i synnerhet de som finns i punkterna 6.12 -
6.17 och 9.10 - 9.15 i årsrapporten. 
40 
Kommissionens svar 
a) Miljö 
Kommissionen betonar att man grundligt sett över och förbättrat projekmrvalet för det 
finansiella instrumentet för miljön (LIFE) i samband med att LIFE II sattes igång. 
En broschyr med information om urval och urvalskriterier sprids varje år i stor upplaga. 
En förvaltningskommitté som består av medlemsstaternas företrädare undersöker alla 
projekt. Kommittén yttrar sig efter omröstning, innan kommissionen fattar beslut. 
Genom den nya förordningen stärks den tekniska och ekonomiska uppföljningen av 
pågående projekt inom LIFE Il-programmet ytterligare. 
Numera skall programmen utvärderas i efterhand av en kontrollansvarig grupp, som är 
fullt verksam sedan början av budgetåret 1996. När förordningen i november 1995 sågs 
över, fick rådet och parlamentet en första utvärdering av programmet LIFE I. 
Slututvärderingen av projekten inom LIFE I görs när de har avslutats (i slutet av 1998) 
och resultaten kommer att delges institutionerna, medlemsstaterna och berörda parter. 
b) Forskning 
9.11 Principerna att låta utvärderare cirkulera och att tillämpa jävsregler i 
urvalspanelerna har använts fullt ut i programmet "Utbildning och rörlighet för 
forskare" (fjärde ramprogrammet), som följde på programmet "Mänskliga 
resurser och rörlighet". 
9.12 De paneler som utvärderar forskningsprojekt inom ramen för programmet 
"Utbildning och rörlighet för forskare" består av oberoende experter med hög 
vetenskaplig kompetens. Panelerna samordnas av kommissionen. 
Utvärderingsresultaten i fråga om "nätverk", "tillgång till storskaliga inrättningar" 
och "kompletterande åtgärder" översänds till programkommittén för utlåtande. 1 
fråga om "stipendier" hör man inte programkommittén, som bara informeras. 
Informationen ges när kommissionen fattat beslut, vilket sparar mycket tid 
jämfört med det tidigare programmet "Mänskliga resurser och rörlighet". 
9.13 Ända från början av programmet "Utbildning och rörlighet för forskare" har man 
ägnat från en och en halv månad till två månader och tre veckor åt skriftlig 
utvärdering. Kommissionen fortsätter sina ansträngningar för ett snabbare 
genomförande av dessa utvärderingar. 
9.14 I den vägledande beskrivningen av "nätverk" inom programmet "Utbildning och 
rörlighet för forskare" finns ingående information om vad gemenskapen 
finansierar och en uttömmande beskrivning av vad förslagen skall innehålla. 
Sådan information förenklar och förkortar väsentligt avtalsförhandlingen för 
projekt som valts ut för finansiering, något som ofta fördröjde 
forskningsverksamheten i det tidigare programmet. Nu har 84 avtal, som var en 
följd av den första urvalsomgången för "storskaliga inrättningar", förhandlats 
fram på sex veckor. 
41 
Avtalsförhandlingarna för Eurokonferenserna förenklades väsentligt och tar 
normalt ett tiotal dagar. 
I fråga om '.'stipendier" uppstår inga liknande problem eftersom någon 
avtalsförhandling för det mesta inte behövs. 
9.15 Inom ramen för programmet "Utbildning och rörlighet för forskare" förekommer 
inga "institutionella stipendier" längre. Det särskilda urvalsförfarandet i två 
etapper som var typiskt för sådana används inte heller längre inom programmet. 
(Europaparlamentet) 
50. uppmanar kommissionen att inrätta en rättslig grund för bidrag till 
konsumentorganisationer, samt undersöka om de bidrag som kommer att 
utbetalas ger valuta för pengarna. 
Kommissionens svar 
GD XXIV håller på att utarbeta ett förslag till rättslig grund, som kommissionen skall 
lägga fram i början av 1997. Kommissionen kommer i förslaget att ange 
prioriteringsområden, där unionen och organisationerna kan vidta gemensamma åtgärder 
under de följande åren. Med hänsyn till de begränsade resurserna och de mycket 
varierande behov som uttryckts, finns det verklig anledning att undersöka alla möjligheter 
till samverkan när viktiga projekt utvecklas, och knyta så många organisationer och 
geografiska områden som möjligt till de gemensamt utvecklade projekten. Därigenom 
borde också gemenskapsåtgärdemas effektivitet väsentligt förbättras, till gagn för 
konsumenterna. 
Kommissionen räknar också med att i förslaget närmare ange kriterier och förfaranden 
för beviljande av ekonomiskt stöd från Europeiska unionen. 
Utan att påverka lagstiftarens beslut, och i syfte att förbereda budgetåret 1997. 
offentliggjorde kommissionen i EGT nr C213/18 av den 23 Juli 96 en inbjudan att lämna 
förslag till projekt för att främja och skydda konsumentintresset. Där anges kriterierna 
för projekturvalet, villkoren för beviljande av anslag, samt några prioriteringsområden 
(t.ex. information, utbildning, tillgång till informationssamhället,, hållbar konsumtion, 
insyn inom tjänstesektorn, tillgång till rättsväsendet). 
De föreslagna projekten kommer att utvärderas mycket uppmärksamt, särskilt vad gäller 
resultatindikatorer och kostnadseffektivitet. 
(Europaparlamentet) 
51. uppmanar direktoratet för hälsa och säkerhet under GD Y samt 
generaldirektoratet för konsumentpolitik, att upprätta årsrapporter av 
samma slag som generaldirektoratet för miljö, kärnsäkerhet och civilskydd 
gör. 
42 
Kommissionens svar 
GD XXIV skall, efter den pågående omorganisationen av dess enheter, enligt programmet 
SEM 2000 få tillgång till medel för att följa upp och mäta vidtagna åtgärders effektivitet. 
Utvärderingsindikatorer för alla de åtgärder som kommissionen vidtar eller stödjer håller 
på att införas. I slutet av 1997 kommer först en rapport om genomförda åtgärder under 
1996. I slutet av nästa budgetår kommer sedan en detaljerad rapport, så snart 
detalj utvärderingen och uppföljningen av de olika indikatorerna för 1997 års åtgärder är 
klar. 
(Europaparlamentet) 
52. uppmanar kommissionen att säkerställa en högre utnyttjandegrad för 
betalningsbemyndiganden inom politikområden som transportsäkerhet 
(artikel B2-702) och kombinerade transporter (artikel B2-706), vilka 
parlamentet alltid har prioriterat högt. 
Kommissionens svar 
Att betalningsbemyndiganden inte utnyttjades i högre grad under budgetrubrikerna 
B2-702 (transportsäkerhet) - utnyttjad till 71 %, respektive B2-706 (kombinerade 
transporter) - utnyttjad till 64 %, beror på att många åtagandebemyndiganden 
genomfördes under sista kvartalet av budgetåret 1994. 
De försenade åtagandena hindrade motsvarande betalningsbemyndiganden från att 
utnyttjas och förskott enligt avtal som slöts mot slutet av 1994 betalades inte ut i rätt tid 
före budgetårets slut. 
Situationen rättades till under 1995 eftersom betalningsbemyndigandena utnyttjades till 
nära 100 % under alla budgetrubriker i kapitel B2-70 "transporter". 
IN- OCH UTLÅNING 
(Europaparlamentet) 
54. upprepar sin begäran om att revisionsrätten skall ha fulla 
revisionsbefogenheter för Europeiska investeringsfondens transaktioner, så 
att den kan rapportera till den budgetansvariga myndigheten om frågor som 
rör gemenskapsbudgeten. 
Kommissionens svar 
Revisionsrätten och Europeiska investeringsfonden (EIF) fortsätter att diskutera formerna 
för kontroll av EIF, för att nå en så bra överenskommelse som möjligt särskilt om 
informationsbehandlingen, så att fondens borgenärer och gäldenärer garanteras skydd. 
Kommissionen tar initiativ till en lösning som bör tillfredsställa alla berörda institutioner. 
(Europaparlamentet) 
55. noterar att garantifonden har otillräckliga resurser för att bemöta den 
potentiella efterfrågenivån och att finansieringsmekanismen i praktiken sätter 
43 
en överdrivet låg gräns för den utlåning till utlandet som gemenskapen har 
kapacitet att åta sig. Man understödjer därför följande åtgärder: 
En ökning av de tillgängliga budgetresurserna för finansiering av 
garantifonden och översyn av budgetberäkningarna som är 
nödvändiga för att uppnå detta. 
Upprättandet av en målnivå för garantifonden på grundval av en 
löpande riskanalys för utestående fordringar vid en viss tidpunkt, 
tillsammans med ett tillräckligt flexibelt finansieringssystem. 
En minskning av garantibeloppet för EIB för lån i central- och 
östeuropeiska länder och Medelhavsområdet från 100 % till 75 %. 
Kommissionens svar 
När budgetåret 1995 avslutades fanns 300 miljoner ecu disponibla i garantifonden. Under 
1996 beräknas 1 081 miljoner ecu förfalla till betalning. Fonden har alltså en 
täckningsgrad på nära 30 % för belopp som förfaller. Fondens disponibla resurser borde 
räcka till för att täcka varje eventuell begäran om garantistöd. 
Fonden instiftades uttryckligen för att hindra eventuella brister från att störa 
budgetgenomförandet. Den skulle också göra det möjligt att utveckla utlånings- och 
garantiverksamheten, dock inom budgetdisciplinens ramar. Detta gör att vissa gränser 
nödvändigtvis måste sättas för utvecklingen. 
Finansieringsmekanismen innehåller också bestämmelser som enkelt och automatiskt 
fastslår målbeloppet för täckning av utestående belopp i form av garantier som fonden 
ställt. 
Europeiska investeringsbanken (EIB) och kommissionen undersöker för närvarande 
täckningsgraden hos den garanti som ställts för EIB. Om täckningsgraden sänktes skulle 
väsentlig kapacitet för utlåning och lånegarantier frigöras, utan att man skulle behöva öka 
anslagen till garantifonden. 
(Europaparlamentet) 
56. beklagar att revisionsrätten fortsätter att kritisera förvaltningen av 
finansieringen av återuppbyggnaden efter jordbävningen i Italien sedan 1980; 
uppmanar kommissionen att ompröva sitt beslut att föra outnyttjade medel 
avsedda för återuppbyggnad efter jordbävningen i Italien vidare till ett annat 
projekt som avslutats tio år tidigare, och att komma överens med de 
italienska myndigheterna om en omallokering av denna summa till ett 
lämpligt pågående projekt. 
Kommissionens svar 
Beslutet att omfördela vissa lån, som redan beviljats för det tolvåriga 
återuppbyggnadsprogrammet, till ett annat projekt fattades samtidigt med 
överföringsbeslutet. Uttryckliga föreskrifter om förfarandet finns i det avtalsprotokoll 
som kommissionen, EIB och den italienska regeringen signerat och det användes bara 
44 
i undantagsfall för att slutföra programmet. Avtalsprotokollet skrevs under för tolv år 
(och löper ut i slutet av 1993) enligt direktiven i den italienska ramlagen om 
återuppbyggnad av katastrofområden. Det finns alltså inte längre något pågående projekt 
som är stödberättigat. 
BEDRÄGERIBEKÄMPNING 
(Europaparlamentet) 
57. beklagar det låga utnyttjandet av anslag till vissa nyckelposter i 
bedrägeribekämpningen såsom Bl-360 och B2-5190 (inomjordbrukssektorn), 
B6-480 (forskning), osv, och anmodar kommissionen att säkra fullt 
utnyttjande av samtliga antibedrägerimedel och att, om lämpligt i samarbete 
med medlemsstaterna, överväga nödvändiga åtgärder för att öka de 
sistnämndas möjligheter att utnyttja anslagen. 
Kommissionens svar 
Även kommissionen beklagar att medlemsstaterna inte i högre grad utnyttjat de anslag 
för bedrägeribekämpning som gjorts tillgängliga (budgetrubrik Bl-360) enligt förordning 
(EEG)307/91 om ökad kontroll. Anslagen underutnyttjas trots kommissionens ständigt 
upprepade uppmaningar till berörda nationella förvaltningar. I en rapport till rådet av den 
12 oktober 1995 (KOM(95)467) anger kommissionen några orsaker till underutnyttjandet 
och föreslår åtgärder. 
Kommissionen noterar att parlamentet skapade budgetrubrik B2-519 när man arbetade 
med förslaget till preliminär budget för 1994, utan att överhuvudtaget samråda med 
övriga enheter och utan hänsyn till att andra bugetrubriker ger samma 
finansieringsmöjligheter. Trots det gick 60 % av de utnyttjade anslagen och 18 av 19 
finansierade åtgärder via enheterna för jordbrukskontroll. 
Kommissionen vill att parlamentet allmänt uppmärksammar att även om ekonomiska 
medel för bedrägeribekämpning behövs så räcker det inte att bara ställa dem till 
förfogande, och att hur effektiva vidtagna åtgärder varit bara delvis utvisas av hur stor 
del av anslagen som utnyttjats. 
Det var kommissionens tidigare erfarenheter på området som gjorde att man föreslog en 
ny förordning om medlemsstaternas genomförande av handlingsprogram för 
kostnadskontroll inom EUGFJ (garantisektionen), vilken nu diskuteras i rådet. 
Att anslagen för bedrägeribekämpning inom strukturpolitikområdet utnyttjats i så ringa 
grad, belopp som ursprungligen togs upp under reserv BO-40 (vilket gäller även 
budgetrubrikerna B6-840 "forskning", se punkt 40, och B7-530 avseende 
samarbetsområdet) beror på att anslagen till åtgärder blev tillgängliga mycket sent. 
Från och med 1996 fördes anslagen för åtgärder på strukturpolitikområdet (och annan 
inre politik) samman under en budgetrubrik (den nya budgetrubriken B2-150). Även 
anslagen till jordbruksområdet finns under en ny budgetrubrik (B5-910) tillsammans med 
sedvanliga egna medel. En hållbar plan för utgifterna under de båda rubrikerna för 1996 
(och övriga år) kommer att göras upp, enligt den politik som kommissionen driver i 
förhållande till medlemsstaternas specialenheter för kontroll av medel och förvaltning av 
45 
medel, i syfte att stärka åtgärderna på området, ge tekniskt bistånd eller logistiskt stöd 
(även utbildning av nationella tjänstemän). 
SAMARBETE MED MEDELHAVSLÄNDERNA. UTVECKLINGSLÄNDERNA 
OCH ÖVRIGA TREDJE LÄNDER 
(Europaparlamentet) 
59. uppmuntrar kommissionen att ta bort överflödiga skyldigheter och villkor i 
fråga om användningen av medel som beviljas till strukturanpassningsstöd 
i länderna direkt söder och öster om Medelhavet, i synnerhet genom att 
undersöka möjligheten att frångå importprogrammen när mottagarländernas 
utrikeshandel är tillräckligt liberaliserad och valutorna är fritt konvertibla 
och överförbara, och genom att ersätta dessa program med ett direkt stöd till 
betalningsbalansen. 
Kommissionens svar 
Kommissionen instämmer i att anpassningsstödet bör göras om från importprogram till 
direkt stöd till betalningsbalansen (kriterier: tillräckligt liberaliserad utrikeshandel, fritt 
konvertibel valuta som kan överföras fritt). 
Kommentaren ligger i linje med kommissionens tankar, som bekräftades genom rådets 
resolution nr 7566/95 av den 1 juni 1996. Kommissionen har tillämpat detta inom ramen 
för ett nytt anpassningsprogram i Tunisien och Jordanien. 
(Europaparlamentet) 
60. anmodar kommissionen att förstärka och bättre inrikta förfarandena för 
övervakning och kontroll samt att genom interna omstruktureringar öka 
personalresurserna för strukturanpassningsprogrammen, genom att frigöra 
ytterligare personalresurser med tillräcklig kunskap och erfarenhet för att 
genomföra de budget- och finansanalyser som krävs för varje mottagarland 
och för att säkerställa att dessa länders budgetstrategier är förenliga med 
programmen för ekonomiska reformer. 
Kommissionens svar 
Omdelegeringen av ansvar till direktoratet för medel enligt SEM 2000 gör att 
direktoraten kan rationalisera ansvarsområdena. De tekniska enheterna (och de nya 
enheterna för ekonomiskt samarbete, som övertagit en del av enhetens tidigare uppgifter) 
arbetar inte längre finansiellt och administrativt med upphandling och avtalsförhandling, 
vilket gör att de under hela projektomgången kan gå i bräschen för projekt inom sina 
respektive områden (faktiskt en sådan uppgiftsfördelning som förordades i den nyligen 
genomförda internrevisionen). De geografiska enheterna kan i sin tur nu utföra sina 
politiska och samordnande uppgifter gentemot våra partnerskapsländer mer effektivt. Det 
bör också betonas att en ny ekonomtjänst vardera inrättats vid enheten för Mashreg och 
enheten för Maghreb. Man har också beslutat att koppla in DG II på problemet. Slutligen 
har man också beslutat om stärkt samordning med Internationella valutafonden och 
Världsbanken. 
46 
Den budgetansvariga myndigheten har på kommissionens begäran beslutat att högst 3 % 
av disponibla anslag skall beviljas medelhavsländerna för 1996 för att förbereda, följa 
upp och utvärdera gemenskapsfinansierade projekt och program i dessa länder. 
GEMENSAM UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK (GUSP) 
(Europaparlamentet) 
64. uppmanar kommissionen att före den 1 september 1996 lägga fram en 
rapport om samtliga finansiella och därmed sammanhängande institutionella 
aspekter av GUSP, i vilken även den roll och betydelse som medlemsstaternas 
bidrag till dess finansiering har haft skall tas upp, så att bästa möjliga 
öppenhet råder. 
Kommissionens svar 
De ekonomiska aspekterna på genomförandet av den gemensamma utrikes- och 
säkerhetspolitiken (GUSP) är som följer: 
Inledning: rättslig grund 
När rådet inom ramen för GUSP antar ett gemensamt ställningstagande eller en 
gemensam åtgärd som belastar budgeten kan man enligt artikel J 11.2.2 i fördraget 
besluta att de, helt eller delvis, skall finansieras antingen av medlemsstaterna eller genom 
Europeiska gemenskapernas budget. 
För det första finansieringsalternativet bestämmer rådet ett belopp och föreslår en 
fördelningsnyckel för nationella bidrag. 
För det andra finansieringsalternativet tillämpas det sedvanliga budgetförfarandet och 
kommissionen svarar för åtgärdens budgetgenomförande. 
Finansiering som belastade medlemsstaterna 
Rådets beslut om nationella bidrag inom ramen för GUSP-åtgärder gällde befordran av 
humanitärt bistånd till Bosnien-Hercegovina. 
I detta syfte beslutade rådet den 20 december 1993 (93/729/GUSP) om ett belopp på 
48,3 miljoner ecu som dels belastade Europeiska gemenskapernas budget (se bilaga 2) 
dels belastade medlemsstaterna med 24,15 miljoner ecu en fördelningsmetod som skulle 
bestämmas senare. 
Den 7 mars 1994 förlängde rådet beslutet till och med den 30 september 1994. Enligt 
rådets beslut av den 16 maj 1994 (94/308/GUSP) inflöt nationella bidrag om 17 miljoner 
ecu till administrationen av staden Mostar och fördelningsnyckeln grundades på BNI. Ett 
kompletterande beslut fattades den 27 juli 1994 (94/510/GUSP) avseende återstående 
7,15 miljoner ecu. Båda de sistnämnda besluten fick också förlängd tillämpning (se 
bilaga 1). 
Finansiering som belastade Europeiska gemenskapernas budget 
47 
Sedan Maastrichtfördraget trädde i kraft har elva åtgärder (se bilaga 1) finansierats 
genom anslag reserverade i Europeiska gemenskapernas budget och åtaganden 
motsvarande 163,360 miljoner ecu har gjorts (126,150 avser Mostar, 37, 210 avser 
övrigt - se den sammanfattande tabellen över budgetgenomförandet i bilaga 2)2/ 
Årsbudgeten har gradvis anpassats för detta syfte. 
1993 och 1994: inrättande av budgetrubriker för GUSP 
- 1993: Budgetmyndigheten föregrep antagandet av Fördraget om Europeiska unionen 
och införde ett särskilt kapitel, B7-01, till förmån för den gemensamma utrikes- och 
säkerhetspolitiken. Artikel B7-010 (driftsutgifter för GUSP) är försedd med ett 
symboliskt anslag (p.m.). 
Vid slutet av budgetförfarandet anslogs 14,150 miljoner ecu3 från artikel B7-010, varav 
10 miljoner ecu gick till Mostar och 4,15 till befordrande av humanitärt bistånd till 
Bosnien-Hercegovina (luftbro). Denna andra åtgärd avslutades till en lägre kostnad än 
förutsett och närmare 0,75 miljoner ecu frigjordes. 
- 1994: 20 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden och 10 miljoner ecu i 
betalningsbemyndiganden togs upp under artikel B7-010 genom den andra tilläggs- och 
ändringsbudgeten och åtaganden gjordes till förmån för administrationen av Mostar 
(Gemensam åtgärd GUSP 94/790 av den 12 december 94). Budgetförslaget ändrades vid 
parlamentets första behandling då en miljon ecu anslogs till kommissionens driftsreserver 
(kapitel B-040) för överföring till GUSP:s driftsutgifter. 
Det är numera den budgetansvariga myndigheten som beslutar om anslagen skall göras 
tillgängliga för gemensamma åtgärder. Eftersom det rör sig om icke-obligatoriska utgifter 
avgör parlamentet i sista hand om överföringarna skall beviljas inom sex veckor. 
Budgetgenomförande 1995 
I 1995 års budget skapades B-8, en ny underavdelning för GUSP. Där infördes vissa 
artiklar för genomförande av tidigare åtgärder, t.ex. "Europeiska unionens gemensamma 
åtgärd i Mostar" (B8-100), "Europeiska unionens gemensamma åtgärd för en 
stabilitetspakt" (B8-101), "Europeiska unionens gemensamma åtgärd för 1995 års 
konferens om icke-spridningsavtalet" (B8-102), "Europeiska unionens andra 
gemensamma åtgärder för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken" B8-103)4. 
Reserven (B8-040) tar upp dels anslag till B8-100 (50 miljoner ecu i 
åtagandebemyndiganden och 35 miljoner ecu i betalningsbemyndiganden) dels B8-103 
Med undantag för det som, med avseende på rådets beslut av den 9 november 1993 
(93/604/GUSP) om en gemensam åtgärd för att utsända observatörer med anledning av 
parlamentsvalen i Ryska federationen, ansågs vara rådets "administrativautgifter" enligt artikel 
J.11.2. 
Genom överföring 25/93. 
Jfr. rådets beslut av den 20 september 1993 (93/728/GUSP), den 14 juni 1994 (94/367/GUSP) 
och den 25 juli 1994 (94/509/GUSP). 
48 
(48,5 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden och 38,5 miljoner ecu i 
betalningsbemyndiganden). 
Under budgetrubrik B8-100 avseende Mostar gjordes åtagandebemyndiganden för 60 
miljoner ecu (10 tas upp under rubriken och 50 kommer från reserven). 
Betalningsbemyndiganden gjordes för 63,250 miljoner ecu, av tillåtna 65 miljoner ecu 
(5 under budgetrubriken, 35 ur reserven och 25 ur en tilläggs- och ändringsbudget). 
Under budgetrubrik B8-103 användes anslaget på 23,660 miljoner till 
åtagandebemyndiganden för 24,660 miljoner ecu och betalningsbemyndiganden för 
12,326 miljoner ecu. 
Budgetgenomförande 1996 
1 kommissionens preliminära budgetförslag uppgår åtagandebemyndigandena till 92 
miljoner ecu (32 under budgetrubrik B8-010 - Mostar, och 60 miljoner ur reserven för 
budgetrubrik B8-013 - andra gemensamma GUSP-åtgärder) och 
betalningsbemyndigandena uppgår till 91,250 miljoner ecu (36,250 under budgetrubrik 
B8-010, 10 under budgetrubrik B8-013 och 45 miljoner i reserven för budgetrubik 
B8-013). Den budgetansvariga myndigheten halverade beloppet för andra gemensamma 
GUSP-åtgärder, varför återstående 30 miljoner ecu står kvar i reserven BO-40. 
Nio månader in på budgetåret hade samtliga anslag för budgetrubrik B8-010 influtit och 
nära 50 % av anslagen placerades i reserven för budgetrubik B8-013. 
Preliminärt budgetförslag för 1997 och budgetförslag för 1997 
I kommissionens preliminära budgetförslag för 1997 ökas GUSP:s reserv till 50 miljoner 
ecu. Eftersom EU:s mandat som administratör för staden Mostar löper ut planeras inga 
åtagandebemyndiganden för 1997. 
Slutsats: förslag till förbättringar 
Dröjsmål vid budgetöverföringarna kan skada GUSP-åtgärdernas genomförande, särskilt 
när det gäller en nödsituation och/eller tidsbegränsade åtgärder. Därför bör ett påskyndat 
förfarande inrättas för GUSP-åtgärder som måste genomföras snabbt. 
Förutom en sådan tidsbesparing är det önskvärt att kommissionen får ett ekonomiskt 
manöverutrymme i likhet med rådets nya budgetrubrik för särskilda sändebud, så att 
GUSP-åtgärdernas budgetgenomförande kan förberedas på bästa sätt. 
GEMENSKAPSPROGRAMMET FÖR STÖD TILL CENTRAL- OCH 
ÖSTEUROPEISKA LÄNDER (PHARE) 
(Europaparlamentet) 
66. anmodar kommissionen att 
ge tydliga arbetsbeskrivningar och ansvarsområden för alla delar 
inom Phare-programmets förvaltningsstruktur, 
49 
tillhandahålla fullständig och tekniskt kvalificerad personal för 
delegationerna, vilken uppnås genom skapandet av en "diplomatservice", 
som säkerställer en verklig rörlighet hos personalen hos kommissionen, 
fastställa klara bestämmelser angående villkor och kompetens för lokal 
personal i delegationerna, 
ge delegationerna ekonomiskt självbestämmande (lokala budgetar och 
utgiftsramar) och bemyndiga delegaterna att godkänna projekt; detta med 
vederbörlig hänsyn till delegationens läge, delegatens tjänstgöringstid och 
erfarenhet osv., 
klart och tydligt ange vilket administrativt ansvar som skall vila på 
tjänstemän, tillfälligt anställda respektive externa konsulter, 
rationalisera PEA baserad på analys av verkligt administrativt behov; 
Kommissionens svar 
I början av 1996 sände kommissionen den budgetansvariga myndigheten ett memorandum om 
fördelning av uppgifter och rangordning mellan huvudkontoret och delegationerna (i länderna i 
Central- och Östeuropa och nya oberoende stater), inom ramen för PHARE 
(gemenskapsprogrammet för stöd till central- och östeuropeiska länder) och TACIS 
(gemenskapsprogrammet för stöd till de nya oberoende staterna och Mongoliet). 
Syftet med detta memorandum är att följa upp parlamentets resolutioner om ansvarsfrihet för 
1994 och den preliminära budgeten för 1996. Målet är att lägga grunden för en sådan 
överenskommelse som Europaparlamentet efterfrågar och föreslå undersökningar av följande: 
• Situation och brister vad gäller delegationsnätet i de central- och östeuropeiska länderna 
och i de nya oberoende staterna. 
Ändringar i delegationsnätet enligt den nya ramen för de central- och östeuropeiska 
ländernas förberedelse för anslutning samt partnerskapet med de nya oberoende statenia. 
• Omfördelning av uppgifter mellan huvudkontoret, delegationerna och övriga enheter. 
Ett förstärkt genomförande av det nya systemet för behörighetsfördelning mellan 
delegationerna i de central- och östeuropeiska länderna, i de nya oberoende staterna och 
huvudkontoret. 
Kommissionen utarbetade samtidigt en ny vägledning för hur Pharc-programmet skall 
genomföras, vilken kommer att utgöra grunden för ytterligare decentralisering. 1 del 
sammanhanget bör kommissionens delegationer kunna ta på sig större ansvar, som ett resultat av 
de personalförstärkningar som nämns i anmärkningarna till budgetrubrik B7-500. 
Rådet betonar den grundläggande betydelsen av en utvärdering a priori för att säkerställa en 
effektiv användning av strukturfonderna och uppmanar kommissionen att till fullo beakta 
revisionsrättens iakttagelser när programmet skall genomföras. 
50 
(Europaparlamentet) 
67. uppmanar kommissionen att före den 30 september 1996 ta fram ett 
strategidokument som definierar Phare-programmets roll vid förberedelserna för 
EU-anslutning för länderna i Central- och Östeuropa. 
Kommissionens svar 
Efter Europeiska rådets möten i Essen och Cannes utvecklades nya instrument för åtgärder och 
kontroll av Phare-programmet under perioden 1995-1999. 
För att följa den tidsplan som Europeiska rådet antog i Madrid i slutet av 1995 sände 
kommissionen, för att kunna yttra sig om anslutningsansökningarna, en utförlig enkät till 
berörda central- och östeuropeiska länder. 
Kommissionen kommer att fortsätta analysera Phare med avseende på strategin för förberedelse 
av anslutningen, med hänsyn till bland annat de nya instrumenten och enkätsvaren från de 
central- och östeuropeiska länderna. 
(Europaparlamentet) 
68. kräver en mer aktiv ansats vad gäller projektdefinition och godkännande från 
kommissionen inklusive villkor för säkerställande av konkreta resultat, spridning 
av teknisk know-how och hållbarhet på medellång sikt vad gäller Phare-projektets 
effekter inom alla sektorer. 
Kommissionens svar 
De program och projekt som finansieras inom Phare väljs vanligen ut och definieras i 
programplaneringsfasen. Under förhandlingarna driver kommissionen på för att nå ett avtal med 
de associerade länderna. 
Innan programmen och projekten läggs fram för Phares förvaltningskommitté analyseras de med 
avseende pä följande: 
• Genomförandevillkoren (särskilt att den rammetod som används är väl avpassad lor att 
verksamheten skall leda fram till uppsatta mål) 
• Bärkraften pä medellång sikt 
Vad gäller uppföljning av programmen föreslog kommissionen nyligen (i mitten av 1996) en 
mer aktiv ansats i form av systematisk undersökning av varje program. Undersökningen består i 
att tillsammans med mottagaren kontrollera hur programmen och projekten framskrider mot 
målen och att om sä krävs göra justeringar. Denna förstärkta uppföljning bör förbättra resultaten 
inom Phare. 
TAOS-PROGRAMMET 
51 
(Europaparlamentet) 
69. anmodar kommissionen att entydigt specificera vilka uppgifter i samband 
med den operativa ledningen av Tacis 
som uteslutande de offentliga myndigheterna skall ansvara för och 
som endast skall utföras av tjänstemän 
som kan utföras av personal som anställts av kommissionen (ej fast 
anställda) vilka arbetar under tjänstemännens tillsyn eller 
som kan läggas ut på underleverantörer under övervakning, och 
anmodar dessutom kommissionen att ange vilka personalresurser som 
behövs för varje kategori av uppgifter. 
Kommissionens svar 
Följande arbetsuppgifter inom Tacis måste utföras av kommissionens tjänstemän och 
annan personal som anställs av kommissionen: 
Sektorer och projekt väljs ut av tjänstemän, dels när vägledande program 
förbereds (urval av huvudsektorer och -områden), dels när åtgärdsprogram 
förbereds (projekturval). 
Tjänstemän (80 %) förbereder sektorsstrategier, med hjälp av externa experter 
(20 %) för tekniska aspekter. 
Beredning av behörighetsregler: externa experter (50 %) bereder de tekniska 
specifikationerna och tjänstemän (50 %) fastställer behörighetsreglerna. 
Anbud och upphandling: tjänstemän (30 %) ansvarar för slutlistor, utvärdering 
av anbud och avtalsförhandling, medan externa experter (70 %) ansvarar för alla 
administrativa uppgifter i anbuds- och upphandlingsförfarandet. 
Tjänstemän (80 %) övervakar projektens genomförande, med hjälp av externa 
experter. 
Kontroll och utvärdering utförs av externa experter (80 %) under överinseende 
av tjänstemän (20 %). 
Utbetalningar görs av kommissionens tjänstemän, med hjälp av övrig personal 
som anställs av kommissionen. 
Tacis enheter är underbemannade, och en förstärkning av kommissionens representation 
i de nya oberoende staterna bör därför prioriteras. 
(Europaparlamentet) 
70. uppmanar kommissionen att öppna ständiga delegationer, med tydligt 
avgränsade behörigheter, i alla länder som mottar stöd från Tacis, och att 
52 
säkerställa att de är fullt bemannade med vederbörligen kvalificerade 
tjänstemän; anser att kommissionens berörda generaldirektorat för detta 
ändamål bör rekrytera tjänstemän på grundval av obligatorisk rörlighet; 
anmodar kommissionen att före den 31 juli 1996 avge rapport till 
parlamentet om vilka åtgärder den tänker vidta för att uppfylla dessa krav. 
Kommissionens svar 
Kommissionen instämmer helt i att det finns behov av nya delegationer i de nya 
oberoende stater som får stöd genom Tacis, och där kommissionen inte redan har någon 
delegation. På grund av nuvarande budgetbegränsningar kan detta inte genomföras under 
nästa år. Det borde däremot vara möjligt att förstärka befintliga delegationer, som 
därigenom skulle kunna ägna större uppmärksamhet åt förbindelserna med ett eller två 
angränsande länder. Vad gäller rekrytering av tjänstemän på grundval av obligatorisk 
rörlighet är detta ett villkor för rekryteringen till generaldirektoratens externa enheter, 
vilket dock måste vara förenligt med tjänsteföreskrifterna. 
(Europaparlamentet) 
71. anmodar kommissionen att ägna större uppmärksamhet åt projektens 
medelfristiga bärkraft vid godkännandet av dem, framförallt genom att ställa 
större krav på mottagarna avseende uppfyllelse av målen, uppföljning och 
spridning av resultaten och genom att knyta projekten till andra former av 
stöd såsom lån från EIB/EBRD, finansiering genom lokala kreditinstitut, 
riskkapitalförsörjning osv. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har redan behandlat frågan om projektens bärkraft. Ett bättre urval av 
lämpliga mottagare i mottagarlandet bör förbättra alla projekts resultat i förhållande till 
uppsatta mål. Samarbete med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 
(EBRD) gör att vissa projekt kan finansieras även sedan det tekniska biståndet upphört 
och mottagarna börjar investera. Bangkokavtalet inom ramen för samarbetet med EBRD 
gör att kommissionens medel kan användas för att låta EBRD utvärdera och förbereda 
investeringar i bärkraftiga projekt. Andra Tacis-program, som det internationella 
centrumet för vetenskap och teknik, ökar projektens bärkraft genom att i allt större 
utsträckning söka medfinansiering från samarbetsparter inom industri eller regeringar i 
Europeiska unionen. 
(Europaparlamentet) 
72. anmodar kommissionen att utföra en samlad strategisk utvärdering av de 
resultat Tacis hittills nått i politiskt, socialt och ekonomiskt (sektorsvis och 
makroekonomiskt) avseende och att föreslå strategiska mål för de kommande 
fem åren för Tacis; begär att denna utvärdering skall finnas tillgänglig för 
Europaparlamentet innan det antar sitt yttrande om den nya Tacis-
förordningen. 
53 
Kommissionens svar 
Kommissionen förbereder för närvarande en grundlig och uttömmande utvärdering av 
Tacis-programmet och hittills nådda resultat. Eftersom studien kräver besök i samtliga 
länder inom Oberoende staters samvälde (OSS) och med hänsyn till att det tar tid att 
välja ut en väl ansedd grupp för en oberoende utvärdering kommer rapporten att finnas 
tillgänglig först i mitten av 1997. Utvärderingen av Tacis sker i samarbete med 
helhetsutvärderingen av alla EU:s instrument och program för utveckling och enligt en 
därmed harmoniserad metod. 
Programmet för kontroll av Tacis har redan gett långtgående och omfattande resultat. 
Resultaten bereddes vid en helhetsöversyn i november 1995 och finns tillgängliga för 
parlamentet vid behov. 
Programmet för utvärdering av Tacis verksamhet och den övergripande utvärderingen 
av Tacis tar fart. Den första utvärderingen för ett enskilt land (Vitryssland) är klar och 
programmet bör nu enligt planerna utvecklas vidare, både per land och per program. 
(Europaparlamentet) 
73. uttrycker sin oro inför det hot mot Tacis-programmet som bedrägerier utgör, 
särskilt de som begås av organiserad brottslighet; betonar vikten av att 
granska vitsorden för ansökande till Tacis-avtal och att övervaka 
användningen av de finansiella medlen under avtalets gång, begär även att 
kommissionen intar en fast ståndpunkt vad gäller anklagelser om bedrägerier 
med dess egna tjänstemän inblandade. 
Kommissionens svar 
GD IA i Bryssel väljer på förslag från myndigheterna i de nya oberoende staterna ut alla 
de projekt som får stöd från Tacis. Även anbuds- och upphandlingsförfarandet sköts 
centralt i Bryssel. GD lA:s enheter ansvarar för att upprätta slutlistor, förbereda 
anbudshandlingar, utvärdera anbud och tilldela kontrakt. Vad gäller betalningar till de 
avtalsslutande parterna bör det understrykas att Tacis huvudkontor kontrollerar alla 
fakturor och gör alla utbetalningar. 
Kommissionen delar i övrigt parlamentets oro avseende bedrägerier, som skadar Tacis 
ekonomi. Den har därför tagit initiativ till flera undersökningar på området. 
Kommissionen bekräftar också att den har för avsikt att uppmärksamt undersöka samtliga 
fall där dess tjänstemäns eller anställdas handlande ifrågasätts och är fast besluten att i 
förekommande fall vidta sådana lämpliga åtgärder som står till dess förfogande för att 
bestraffa felaktigt eller bedrägligt beteende. 
När Tacis enheter väljer ut avtalsslutande parter beaktas företagens ekonomiska situation. 
ADMINISTRATIVA UTGIFTER 
(Europaparlamentet) 
54 
74. anmodar kommissionen att i tid inför förstabehandlingen av budgeten för 
1997 rapportera till parlamentet om hela serien av åtgärder som vidtagits för 
att säkerställa en riktig finansiell och administrativ förvaltning av 
kommissionens externa delegationer, för det första, och av dess tillgångar 
(exklusive forskning), för det andra. 
Kommissionens svar 
a) Förvaltning av de externa delegationerna 
- Bestämmelser om anställningsvillkor för lokalt anställd personal 
1 början av augusti 1996 hade 100 delegationer fått sina lokala bestämmelser. De som 
fortfarande saknar dem är vissa delegationer i Centraleuropa eller före detta 
Sovjetunionen (bl.a. Albanien, Tjeckien och Georgien) samt delegationer där särskilda 
problem uppstått antingen avseende verksamheten (Algeriet) eller av juridisk natur (bl.a. 
i Kina, Canada och Japan). Det återstår också att fastslå de lokala bestämmelserna för 
vissa kontor där ett mycket begränsat antal anställda arbetar (Belize, Tonga). 
- Särskilda bestämmelser för administrativ och teknisk personal vid vissa delegationer 
Kommissionen fortsätter sina undersökningar för att enligt revisionsrättens riktlinjer 
genomföra bestämmelser som är anpassade till lokal administrativ och teknisk personal 
som har sitt ursprung inom gemenskapen. Man kommer vid undersökningarna att ta 
hänsyn till rådets anmärkning, med begäran om en rationalisering av 
personalförvaltningen, av den 11 mars 96 i samband med beslutet om ansvarsfrihet. 
- Fastställande av löneklass vid den första inplaceringen och vid ändring av inplaceringen 
för lokalt anställd personal 
Med anledning av rättens anmärkningar (se kommissionens svar under punkt 13.16) 
tillämpas nu förfarandet för kontroll av inplacering i löneklass. Syftet är att tvinga de 
lokala byråcheferna till noggrannare kontroll av tilldelade löneklasser. 
- Fortlöpande inventarieförteckningar över lös egendom 
• Samtliga delegationer har nu tillställt huvudkontoret datoriserade 
inventarieförteckningar. Informationen kontrolleras innan den förs in i 
balansräkningen. 
• 
• Huvudkontoret kan nu tack vare dataprogrammen skilja ut tillgångar vars värde 
underskrider det fastställda gränsvärdet på 350 ecu. 
Regelbundna påminnelser görs om förfarandena för att stryka inventarier ur 
förteckningarna, vilket kontrolleras på plats vid besök på delegationerna. 
Kommissionen bekräftar däremot att den inte kan efterkomma rättens anmärkning om 
inventariernas placering vid delegationerna. För att inventarieförteckningarna inte 
ständigt skall behöva uppdateras, översänds de till huvudkontoret sorterade per 
delegationsbyggnad (och inte per lokal). 
55 
- Tiänstebilar 
• De nya bestämmelserna om tjänstefordon och bruk av eget fordon i tjänsten 
trädde i kraft den 15 juli 1996. 
• Uppföljningen av chaufförernas övertid kontrolleras närmare. Användning av 
alternativa transportmedel uppmuntras (t.ex. att använda flygbussar för transport 
till och från flygplatser). 
- Administration av årlig semesterledighet 
• Åtgärder för att minska antalet semesterdagar som förs över från ett budgetår till 
ett annat gav följande uppmuntrande resultat: 
- överföring från år 1993 till 1994 : 240 berörda tjänstemän 
- överföring från år 1994 till 1995: 275 
- överföring från år 1995 till 1996: 204 
Ökningen har nu hejdats. I kombination med en mer krävande tidsplan och en mer 
närgången genomgång av skälen till överföringarna har åtgärderna gett kommissionen 
större administrativa möjligheter att handha semestrarna på bästa sätt. 
• Däremot försenades den datoriserade uppföljningen av semestrarna. Systemet 
håller för närvarande på att omarbetas. 
- Bostäder 
De flesta avtal med tjänstemän som bor i bostäder som kommissionen hyr ut eller äger 
har nu skrivits under. De återstående fallen beror på särskilda lokala omständigheter. 
- Oegentligheter 
Kommissionens uppföljning av detta ärende har vidarebefordrats direkt till föredraganden 
vid parlamentets bugetkontrollutskott. 
b) Förvaltning av tillgångar (utom forskningsområdet) 
I början av 1995 påbörjade kommissionen ett övergripande reformprogram för 
förvaltningen av egna tillgångar. Programmet inriktas dels på en komplett fysisk 
inventering av tillgångarna, dels på att upprätta nya förvaltningsbestämmelser 
och -förfaranden som framledes borde förbättra förvaltningen av tillgångarna. 
1. Den fysiska inventeringen av tillgångarna avslutades i juni 1996 och omfattade all lös 
egendom vid institutionens huvudkontor i Bryssel och Luxemburg. 
Inventeringen omfattade 68 byggnader i Bryssel och 13 byggnader i Luxemburg, dvs 
314 238 respektive 81 482 inventarier. Man använde då en ny identifieringsteknik med 
streckkodade etiketter för optisk läsning, som genom datoriserade inventarieförteckningar 
bör göra den framtida användningen snabbare och tillförlitligare. 
56 
Den statistiska felmarginal som konstaterades vid inventeringen understiger 1 %o, vilket 
får anses godtagbart. 
Det officiella systemet för förvaltning av lös egendom SYSBIEN uppdateras nu med 
utgångspunkt i inventeringsresultaten. Informationssammanställningen bör vara klar den 
31 november 1996. 
Sammanställningen kommer att kompletteras med en rad begränsade ingripanden inom 
vissa sektorer och platser, till exempel avseende 
• transporttjänsten 
• kontoren och byråerna inom unionen 
• kommissionens kontor i Strasbourg 
Eftersom cirka 100 000 ärenden skall behandlas före den 31 december 1996 kommer 
inventarieställningen då att göra det möjligt att förse kontrollinstansen med tillförlitliga 
siffror som troget redovisar det befintliga beståndet. 
2. Egendomsförvaltningen utgör den andra delen av programmet 
För att informationen från inventeringen även i fortsättningen skall vara tillförlitlig har 
kommissionen beslutat 
• att upprätta en ny inventeringsförordning, 
• att ändra principerna för och förvaltningen av egendomen 
Kommissionen antog den nya inventeringsförordningen den 21 december 1995. 
Tillämpningsföreskrifter för förordningen håller på att utarbetas, vilket bör göra det 
möjligt att decentralisera egendomsförvaltningen från och med den 1 januari 1997. 
Inventarieförteckningens tillförlitlighet kommer att kontrolleras genom regelbundna 
fysiska inventeringar enligt budgetförordningens föreskrifter om fysisk inventering vart 
tredje år. 
I praktiken delas den fysiska inventeringen upp genom att en eller flera delinventeringar 
görs varje månad. 
(Europaparlamentet) 
76. begär att den mterinstitutionella kommittén för databehandling skall 
genomföra en jämförande studie över vilken information om unionens 
institutioner som är tillgänglig i EU-databaserna, i syfte att få bort sådant 
som innebär överlappning och/eller dubbelt arbete. 
Kommissionens svar 
Den mterinstitutionella kommittén för databehandling har tagit del av parlamentets 
begäran om en jämförande studie av gemenskapens databaser. Man håller för närvarande 
på att samla in information om berörda databaser. 
57 
ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV IAKTTAGELSERNA I 
EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION FOGAD TILL BESLUTET OM 
ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN 
(EKSG) 
58 
2. RESOLUTION OM REVISIONSRATTENS RAPPORT OM EUROPEISKA 
KOL- OCH STÅLGEMENSKAPENS RÄKENSKAPER PER DEN 31 
DECEMBER 1994 OCH OM REVISIONSRÄTTENS RAPPORT OM DEN 
RAKENSKAPSMASSIGA OCH FINANSIELLA FÖRVALTNINGEN AV 
EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN 
KONCENTRATION AV POLITIKEN 
(Europaparlamentet) 
1. bedömer att EKSG : s verksamheter kommer att fortsätta att positivt bidra till 
kol- och stålsektorernas intressen under perioden fram till det att 
Parisfördraget upphör att gälla; uppmanar emellertid kommissionen att, med 
tanke på de krympande resurser som finns tillgängliga för att finansiera 
denna verksamhet, att koncentrera sig på de interventionsformer som inte är 
tillgängliga inom ramen för Romfördraget, särskilt sociala åtgärder och stöd 
till återanpassning, och att snarast överföra andra verksamheter till EG. 
Kommissionens svar 
Kostnaderna för återanpassningsstödet har helt tillgodosetts i respektive budget för 1995, 
1996 och 1997. Kommissionen föreslår dessutom i de preliminära förslaget för 1997 att 
anslagen till tilläggsprogrammet för kolsektorn under perioden 1994 till 1997 ökas från 
ursprungligen beräknade 110 miljoner ecu till 132 miljoner ecu, med tanke på att dessa 
åtgärder efterfrågats mer än väntat. Detta borde göra att alla stödansökningar kan 
tillgodoses, och visa att kommissionen följer de sociala åtgärderna i Parisfördraget. 
De enda sociala åtgärder som inte längre omfattas av EKSG-stöd är utbildning och 
verksamhet som egen företagare. Sådana åtgärder är fortfarande berättigade till stöd från 
Europeiska socialfonden (ESF). 
Avseende EKSG:s in- och utlåningsverksamhet vidtog kommissionen punktvisa 
anpassningsåtgärder, med tanke på att fördraget löper ut, redan genom det meddelande 
som publicerades i EGT nr C 175/5 av den 28 juni 94. 
Dessa åtgärder påverkade verkligen EKSG-lånens volym under 1995, som minskade till 
totalt 402,8 miljoner ecu (jämfört med 673,4 miljoner ecu i EKSG-lån under 1994). Det 
bör noteras att 64,6 % av EKSG-lånen under 1995 beviljades för räntesubventionerad 
finansiering av omställningsprogram som medförde att nya arbetstillfällen skapades, en 
verksamhet som EKSG inte kommer att fortsätta efter 1997. 
ÅRSBOKSLUTET FÖR 1994 
(Europaparlamentet) 
3. noterar att den del av EKSG:s utestående lån som utgörs av stora 
exponeringar gentemot enstaka låntagare har stigit över de gränser som 
förutsågs för kreditinstitut i rådets direktiv 92/121/EEG; bedömer, även om 
detta direktiv inte gäller för EKSG och situationen ännu inte är kritisk, att 
detta tyder på en potentiell risk för EKSG:s finansiella stabilitet, framför allt 
då stora lån inte täcks av förstklassiga garantier; uppmanar därför 
59 
kommissionen att noggrant övervaka dessa stora exponeringar så mycket som 
möjligt, att vidta nödvändiga specifika åtgärder och att i ljuset av denna 
situation se över målsättningen för hur förhållandet reserver - utestående lån 
skall vara. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har förståelse för parlamentets rekommendationer, som grundar sig på 
revisionsrättens iakttagelser. 
Kommissionen bedömer att mer information behövs för att utvärdera hur dessa "stora 
exponeringar" bäst bör behandlas. Slutresultaten från en undersökning som utförts av 
internationella experter tillställdes kommissionen i april 1996, och de beaktades redan 
när EKSG:s årsbokslut för budgetåret 1995 upprättades. 
Med stöd av undersökningens rekommendationer beslutade kommissionen faktiskt att 
behandla frågan om riskkoncentration avseende vissa lån och avsatte en reserv för stora 
exponeringar. Reserven är avsedd för lån som inte täcks av en betydande garanti och där 
det utestående beloppet överstiger 25 % av EKSG:s egna medel. Reserven uppgår till 55 
miljoner ecu och beräknades på större utestående belopp per den 31 december 1995, 
enligt den metod som rekommenderats av de internationella experterna. 
Hela avsättningen till den nya reserven gjordes med utgångspunkt i resultaträkningen för 
det budgetår som slutade 31 december 1995. Avsättningen till den nya reserven 
påverkade inte EKSG:s solvens. 
(Europaparlamentet) 
5. fäster återigen uppmärksamheten på bristen på insyn i det sätt på vilket 
byggnader som förvärvats av EKSG senare överförts till EG i gengäld mot 
"hyresbetalningar"; anser att detta arrangemang, vilket faktiskt innebär att 
EKSG subventioneras på bekostnad av EG:s allmänna budget, bör 
presenteras mer uttryckligt i båda gemenskapernas räkenskaper, särskilt i 
EG:s. 
Kommissionens svar 
EG fick en gång i tiden nyttjanderätt till de olika fastigheter som EKSG fortfarande äger, 
mot att hyra erläggs eftersom EKSG ju investerat medel i fastigheterna. 
Enligt avtal återbetalades sedan hela EKSG:s återstående fordran avseende den rättsliga 
överlåtelsen av fastigheterna från EKSG till EG, vilket belastade EG:s allmänna budget 
för 1994 och 1995. 
Den 31 december 95 hade dock bara den rättsliga överlåtelsen av fastigheten i Haren 
avslutats. 
Vad gäller de övriga fastigheterna tar EKSG:s balansräkning per den 31.12.95 upp det 
belopp på totalt 7 288 355 ecu som EG betalat ut i förskott på skuldsidan, i avvaktan på 
att de juridiska överlåtelseformaliteterna avslutas. 
60 
SOCIALA ÅTGÄRDER OCH ÅTGÄRDER FÖR ÅTERANPASSNING 
(Europaparlamentet) 
7. välkomnar revisionsrättens slutsats att EKSG:s återanpassningsstöd 
administreras väl av kommissionen och medlemsstaterna, men uppmanar 
kommissionen att öka ansträngningarna att säkerställa att de som 
administrerar stödet i medlemsstaterna är helt medvetna om vad EKSG-
arbetstagare är berättigade till från driftsbudgeten och tillvägagångssätten 
för att erhålla dem. 
Kommissionens svar 
Varje år anordnar kommissionen ett möte i Bryssel med företrädare för de nationella 
offentliga förvaltningarna, som inbjuds att diskutera alla relevanta frågor kring planen 
för återanpassningsstöd, och man besöker också regelbundet medlemsstaterna. Planen är 
därför väl känd vid de olika offentliga förvaltningarna. Återanpassningsstöd har för 
övrigt funnits i många år och är mycket väl känt av arbetsmarknadens parter inom kol-
och stålindustrin. Parlamentet kan därför vara förvissat om att de nationella offentliga 
förvaltningarna, om de mot förmodan inte skulle känna till planen, snabbt informeras av 
arbetsmarknadens parter när arbetstillfällen försvinner i industrin och behov av EKSG-
stöd uppstår. 
UTLÅNINGSVERKSAMHET 
(Europaparlamentet) 
8. medger att det inte alltid under ett givet år kan eller bör vara en jämn 
fördelning av EKSG-utlåning mellan medlemsstaterna, men uppmanar 
kommissionen att säkerställa att alla medlemsstater har lika tillgång till 
finansiering och att ingen misstanke om orättvisa kan uppstå. 
Kommissionens svar 
Huruvida projekt är stödberättigade eller inte avgörs med utgångspunkt i objektiva 
tekniska bestämmelser som tillämpas i alla medlemsstater. 
Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar för att, så långt som möjligt och 
med hänsyn till dessa objektiva bestämmelser, konkret säkerställa att alla medlemsstater 
har lika tillgång till EKSG-lånen. 
STÄNGNING AV GRUVOR I FÖRENADE KUNGARIKET 
(Europaparlamentet) 
11. medger att EKSG inte med rättsliga medel kommer att kunna återvinna de 
räntebidrag som betalats för att finansiera produktionshöjande investeringar 
i två brittiska kolgruvor som stängdes kort därefter; anser dock att det är 
högst otillfredsställande att en medlemsstat som bedriver en politik som 
direkt orsakar att EKSG-medel slösas bort inte har någon skyldighet att 
61 
gottgöra detta slöseri; uppmanar kommissionen att påpeka detta för 
Förenade kungarikets regering. 
Kommissionens svar 
Europaparlamentet kommenterar de tre senaste lån som EKSG beviljat British Coal 
Corporation mellan 1989 och 1991. 
Kommissionen erinrar parlamentet om att dessa tre lån beviljades för att finansiera 
investeringar i femton olika kolgruvor, varav enbart två (Lea Hall och Frickley) 
stängdes. Man beslutade att bevilja 12 177 078 ecu i räntesubventioner av EKSG-lån för 
projekt på 15 olika platser, men den del som faktiskt utbetalades till British Coal 
Corporation för de tre lånen uppgick bara till 7 454 428 ecu. 
Kommissionen beslutade alltså att hålla inne 4 722 650 av det belopp som ursprungligen 
beviljats i räntesubventioner. Det bör noteras att det innehållna beloppet avser all 
verksamhet som lagts ned i samband med privatiseringsprocessen och omfattar 
räntesubventionernas andel i de planerade investeringarna i de två gruvor som sedan 
stängdes. I egenskap av statsägt bolag informerades British Coal Corporation officiellt 
om åtgärden. 
Med hänsyn till detta resultat och åtagandena enligt avtal med British Coal Corporation 
anser kommissionen att den vidtagit nödvändiga åtgärder för att skydda EKSG:s 
intressen. Kommissionen anser därför att frågan inte längre behöver tas upp med 
Förenade kungarikets regering. 
62 
ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA I 
EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION FOGAD TILL BESLUTET OM 
ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING 
AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR FÖR BUDGETÅRET 1994 
63 
3. EUROPAPARLAMENTETS BESLUT OM ATT BEVIUA STYRELSEN 
FÖR EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH 
ARBETSVILLKOR (I DUBLIN) ANSVARSFRIHET FÖR 
GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 1994 
(Europaparlamentet) 
2. rekommenderar återigen att en deltidsanställd styrekonom utses till fonden 
för att arbeta under kommissionens styrekonom, som ett sätt att minska den 
alltför frekventa användningen av förskottskonton; föreslår att denna reform 
skall införas genomgående som en del av den allmänna översynen av 
budgetförordningarna för samtliga av Europeiska gemenskapens externa 
byråer. 
Fondens svar 
Fonden stödjer i princip Europaparlamentets förslag. Det kan dock bli svårt att 
genomföra eftersom arbetet troligen skulle ta högst några timmar i veckan i genomsnitt. 
En annan lösning är att fondens styrelse utser en styrekonom. Detta kräver dock att 
kommissionen ändrar artikel 19 i fondens budgetförordning (rådets förordning (EEG) nr 
1417/76 av den 1 juni 1976, senast ändrad genom rådets förordning (EEG) nr 1949/93 
av den 30 juni 1993). 
Ännu ett alternativ är att ändra artikel 43 i fondens budgetförordning och införa 
uttryckliga bestämmelser om att förskottskontona skall användas så effektivt som möjligt 
i samband med styrekonomens regelbundna besök. I praktiken används förskottskontona 
för utgifter som täcks av provisoriska åtaganden, som enligt 
genomförandebestämmelserna i artikel 54 endast är avsedda för löpande utgifter. 
Modern bokförings- och revisionsteknik gör att organisationerna kan kontrolleras 
effektivt. Till exempel kan åtaganden och betalningar i realtid kontrolleras i förväg 
genom det nya gemensamma databokföringssystem som snart införs för alla 
decentraliserade kontor eller organisationer som står i direkt förbindelse med 
kommissionens räkenskapskontroll, vilket gör att GD XX:s personal inte behöver 
förflytta sig. Dessa åtgärder kommer att minimera kostnaderna för att översända material 
och göra att förskottssystemets användning gradvis kan minskas. 
(Europaparlamentet) 
3. uppmanar fondens styrelse att respektera villkoren i dess budgetförordning 
avseende anslagsöverföringar. 
Fondens svar 
Problemet med överföringar beror på en motsägelse i fondens budgetförordning, som i 
artikel 15 föreskriver att fondens budget skall delas in i underavdelningar såsom rubriker, 
kapitel, artiklar och punkter, medan det i artikel 21 punkt 1 anges att budgeten bara skall 
delas in i kapitel och artiklar, och att överföringar kan göras från ett kapitel till ett annat. 
64 
Före 1994 uppstod inga problem på grund av denna motsägelse, eftersom budgeten 
endast indelades i kapitel. Från och med 1994 gjordes en ny indelning av budgeten med 
anledning av revisionsrättens rekommendation och de tidigare "kapitlen" blev "rubriker". 
Det finns inget egentligt skäl att inte tilllåta överföringar mellan rubriker i fondens 
budget och sådana överföringar behövs för en sund ekonomisk förvaltning. 
Kommissionen överväger att vidta lämpliga åtgärder för att ändra fondens 
budgetförordning så att den blir konsekvent. 
(Europaparlamentet) 
4. anmodar fonden att se över sin policy att ha stora belopp i likvida medel och 
att i framtiden minska sitt stöd från kommissionen så att det bättre motsvara 
de faktiska behoven. 
Fondens svar 
Enligt revisionsrättens tidigare rekommendationer har fonden under senare år begärt 
anslag för att täcka åtaganden, snarare än för likviditetsbehov under budgetåret. Detta 
har gjort att likviditetssaldot vid årets slut varit högre än verksamheten krävt. Förfarandet 
kommer nu att ses över för att begäran om anslag skall grundas på det faktiska 
likviditetsbehovet. 
(Europaparlamentet) 
5. anser fortfarande att det är viktigt att undvika överlappningar mellan de 
verksamheter som bedrivs av fonden, kommissionen och andra 
gemenskapsorgan med angränsande behörigheter; konstaterar att 
kommissionen är villig att till Europaparlamentet rapportera om hur 
unionens verksamheter på de berörda områdena integreras och organiseras 
och att, när så är lämpligt, lägga fram förslag som syftar till att säkerställa 
ökad komplementaritet och kostnadseffektivitet; anmodar den därför återigen 
att göra så. 
Fondens svar 
Den nämnda rapporten håller på att förberedas. 
Det bör understrykas att styrelsen upprättar fondens arbetsprogram i samförstånd med 
kommissionen. När man förbereder programmen undersöker kommissionen förslagen för 
att säkerställa komplementaritet och undvika dubbelarbete. 
(Europaparlamentet) 
6. ser fram mot en definitiv lösning på de långvariga svårigheterna i samband 
med ägandet av den mark där fonden är belägen; anmodar fonden att 
informera Europaparlamentet så snart de rättsliga formaliteterna för 
förvärvandet av arrendet till marken har avslutats. 
Fondens svar 
Europaparlamentet kommer att informeras så snart de rättsliga formaliteterna i denna 
fråga har avslutats. 
65 
ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA I 
EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION FOGAD TILL BESLUTET OM 
NEKANDE AV ANSVARSFRIHET FÖR DET EUROPEISKA CENTRUMET 
FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING (CEDEFOP) 
66 
4. EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION I SYFTE ATT INFORMERA 
STYRELSEN FÖR EUROPEISKT CENTRUM FÖR UTVECKLING AV 
YRKESUTBILDNING OM VARFÖR DEN FÖR NÄRVARANDE INTE 
KANBEVIUASANSVARSFRIHETBETRÄFFANDEGENOMFÖRANDET 
AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 1994 
(Europaparlementet) 
A. beaktar att CEDEFOP utgör ett instrument för gemenskapspolitik och dess 
verksamhet måste bidra till ett ökat fullföljande av denna politik. 
B. beaktar att CEDEFOP har flyttats från Berlin till Thessaloniki utan att någon 
lösning på de personalproblem som detta ger upphov till presenterats. 
Kommissionens svar 
Enligt gällande bestämmelser slöt Cedefops ledning ett ramavtal med personalen om 
sociala åtgärder i samband med att Cedefop flyttades till Thessaloniki. Cedefops styrelse 
godkände den 27 januari 1995 avtalet som gjorde att flytten kunde accepteras ur social 
synpunkt. Frivilligsystemet för 17 personer vid centrumet (äldre än 55 år med tio års 
tjänstgöring, eller äldre än 50 år med 15 års tjänstgöring) ingick inte i ramavtalet, även 
om många hoppats det. Ett sådant förslag måste bedömas i ljuset av Europeiska unionens 
råds beslut av den 17 november 1995 att begränsa åtgärderna för personalnedskärningar 
till Europaparlamentet. 
Från och med den 1 mars 1995 lyder Cedefops personal under samma förordningar och 
bestämmelser som Europeiska gemenskapens tjänstemän och övrig personal 
(tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda i gemenskapen). 
Cedefops styrelse beviljade (med undantag för ledningen och nyanställda) personalen 
status som Europeiska gemenskapens tjänstemän, ordinarie efter ett allmänt 
uttagningsprov följt av en föreskriven provtjänstgöring. Personalen blev därmed 
gemenskapens tjänstemän. 
(Europaparlamentet) 
1. konstaterar att Cedefops nuvarande personalsituation allvarligt äventyrar ett 
effektivt utförande av dess arbete och uppmärksammar att ingen tillfredsställande 
lösning är i sikte. 
Kommissionens svar 
Cedefops styrelse gav centrumets direktör i uppdrag att agera för att anställda vid 
centrumet, med giltigt skäl för att inte följa med när centrumet flyttar till Thessaloniki, 
får tjänstledigt för att stå till förfogande för nationella, internationella och gemenskapliga 
organisationer och enheter. Tjänstemän som inte kan lämna Berlin kan på så sätt stanna 
kvar under minst sex månader, motsvarande en månad per tjänstgjort år, eller del av 
tjänstgjort år, vid centrumet. De avlönas av Cedefop. 
Centrumet och kommissionen har gjort sitt yttersta för att hitta juridiskt och praktiskt 
gångbara lösningar på de bekymmer som Cedefops personal haft. Institutionerna har till 
67 
och med föregripit den ändring i tjänsteföreskrifterna som möjliggör rörlighet enligt 
artikel 29.1 c. 
(Europaparlamentet) 
3. skjuter upp sitt beslut om beviljande av ansvarsfrihet till en tidpunkt när 
parlamentet kan vara övertygat om att Cedefops förvaltningsstrategier, arbetsvillkor 
och verksamhet är sådana att de garanterar 
a) valuta för pengarna avseende budgetutgifter till stöd för Cedefop, 
b) effektivt utnyttjande av mänskliga och andra resurser, 
c) kvalitetsprodukter som motsvarar behoven hos Cedefops kunder, 
d) en tydlig och sammanhängande roll inom Europeiska gemenskapens politik 
för yrkesutbildning. 
Kommissionens svar 
Efter den fördjupade revisionen år 1993 är revisionsrättens årsrapport för budgetåret 
1994 kortare och mer positiv. Efter flytten till Thessaloniki (som prioriterades av den 
nya ledningen) återupptog Cedefop sin verksamhet i Grekland. I årsrapporten för 1995 
redogörs för produktionen och tillhandahållna tjänster. 
Resultaten är uppenbart positiva och i vissa fall (t.ex. avseende översättningen av la 
Revue) har förseningarna tagits igen. Programmet för studiebesök med fler än 540 
deltagare (inom programmet LEONARDO DA VINCI) genomfördes på ett effektivt sätt. 
Förutom sociala åtgärder (som behövdes på grund av flytten och belastade centrumets 
budget) har administrationsrådet vid varje möte som hållits sedan mars 1996 beslutat att 
förbättra centrumets lönsamhet, som redan har ökat trots att personalresurserna i 
Thessaloniki är begränsade. 
Besluten att förnya centrumet, prioriteringarna på medellång sikt och höjningen av 
arbetets kvalitet bör snart bära frukt. Cedefops uppdrag och roll har inte förändrats -
centrumet ger tekniskt och vetenskapligt stöd för utveckling av yrkesutbildning inom 
Europeiska unionen. Yrkesutbildning spelar en alltmer betydande roll, vilket framgår av 
hur området utvecklats, bland annat genom Maastrichtfördraget, Leonardo-programmet 
LEONARDO DA VINCI, förändringar inom industrin, vitböcker om tillväxt, 
konkurrenskraft, sysselsättning och kunskapssamhället samt många andra beslut efter 
Europeiska rådets möte i Essen. 
Cedefop håller följaktligen på att utvecklas för att effektivt kunna möta nya utmaningar. 
68 
II. UPPFÖLJNING AV KOMMENTARERNA TILL RÅDETS 
REKOMMENDATION OM ATT BEVIUA ANSVARSFRIHET FÖR 
BUDGETÅRET 1994 
69 
KAPITEL 1 
EGNA MEDEL 
(RÅDET) 
1. GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH EKONOMISK 
FÖRVALTNING 
Särskilt vad gäller att ställa fordringar till gemenskapsbudgetens förfogande 
uppmanar rådet kommissionen att fullfölja sina insatser för samordning med de 
nationella myndigheterna. Rådet delar revisionsrättens uppfattning att det är 
nödvändigt att förstärka användningen av kontrollprogram och riskanalyssystem 
enligt kommissionens riktlinjer. 
Kommissionens svar 
De riktlinjer kommissionen utarbetat i form av en handledning för riskanalys vid 
tullkontroller antogs den 9 och 10 februari 1995 av representanter för medlemsstaterna 
som samlats i en kommitté för tullpolitik. Nyligen har, i samarbete med 
medlemsstaterna, förfaranden inrättats för att ändra dessa riktlinjer för vissa områden 
inom tullkontroll som är särskilt känsliga. Dessutom har kommissionen använt sig av 
riskanalystmetoder vid urvalet av de teman som skall granskas inom ramen för det årliga 
programmet för kontroll av egna medel. 
(RÅDET) 
2. ÖMESIDIGT BISTÅND I KAMPEN MOT BEDRÄGERIER PÅ 
TULLOMRÅDET 
Vad gäller "kontrollen av indrivningar", "omarbetningen av tullbestämmelserna" 
samt kommissionens övervakning av de nationella återvinningsinstrumenten 
förväntar sig rådet en intensifiering av samarbetet mellan de nationella 
myndigheterna och kommissionen, särskilt tack vare tillämpningen av den ändrade 
förordningen 1552/89 vad gäller bestämmelsernas ekonomiska konsekvenser delar 
rådet revisionsrättens och kommissionens uppfattning och önskar att kommissionen 
föreslår en revidering av lagtexterna. 
Kommissionens svar 
Kontrollen av medlemsstaternas åtgärder i fråga om indrivning av egna traditionella 
medel, särskilt dem som rör bedrägerier och oegentligheter -en kontroll som förespråkas 
i förordning 1552/89- har gått till så att en metod för uppföljning inrättats med ett urval 
av de fall som är svåra att driva in. De följs till slutlig revision ägt rum. Stickprov "A" 
görs bland redovisade bedrägerier rörande egna medel för en summa över 500 000 ecu 
och stickprov "B" görs bland meddelandena inom ramen för det ömsesidiga biståndet vid 
summor över 1 000 000 ecu. 
70 
Vad gäller stickprov "A" under 1994 (A/94) fanns det ett hundratal fall av denna typ 
vars ackumulerade belopp uppgick till 70% av det beloppsmässiga underlag som återstod 
att driva in. När de nationella myndigheterna tillfrågades om dessa fall gav de en 
lägesrapport om indrivningen. 
Kommissionen presenterade denna metod för selektiv uppföljning i sin första rapport 
angående stickprovet A94 till rådet och parlamentet den 6 september 955. 
Etapp III i SEM-programmet (systemet för sund och effektiv ekonomisk förvaltning) 
syftar till att skapa optimala förutsättningar för att ett nära samarbete mellan 
medlemsstaterna och kommissionen om övervakning av de nationella 
återvinningsinstrumenten skall säkras både kvalitativt och kvantitativt. I samband med 
detta antog rådet den 8 juli 1996 förordning nr 1355/96 (EGT nr L 175, 13.7.96) som 
ändrar förordning nr 1552/89. Denna förordning, där det bland annat föreskrivs att 
informationen från kommissionen om fall av bedrägeri och oegentligheter skall 
förstärkas, trädde i kraft den 14 juli 1996. 
Som kommissionen förutskickade i sitt svar på revisionsrättens anmärkningar kommer 
den att i samarbete med medlemsstaterna undersöka frågan om den konkreta 
tillämpningen av sanktioner mot medlemsstaterna om marknadsaktörerna inte skulle 
respektera tullbestämmelserna. 1 så fall kommer kommissionen att lägga fram nödvändiga 
lagförslag. Inom ramarna för etapp III i SEM undersöker kommissionen för närvarande 
tillsammans med medlemsstaterna eventuella möjligheter att öka dessas ekonomiska 
ansvar genom att föreskriva vissa ekonomiska sanktioner om tillämpliga ekonomiska 
regler inte följs. 
(RÅDET) 
3. GEMENSKAPENS TRANSITERINGSFÖRFARANDE 
Rådet noterar också revisionsrättens anmärkningar angående tillämpningen av 
transiteringsförfarandet i medlemsstaterna, och det anser att dessa anmärkningar 
återspeglar ett angeläget behov av att förstärka systemet och välkomnar 
kommissionens meddelande noterar också kommissionens och medlemsstaternas svar 
vad gäller de förfaranden som har inletts i de fall som nämns i revisionsrättens 
Rådets rapport, och uppmanar kommissionen att i sina kommande lagförslag ta 
hänsyn till dessa iakttagelser liksom till resultatet av arbetet i ad hoc-
a» betsgruppen. 
Kommissionens svar 
Kommissionens meddelande om bedrägeribekämpning vid transitering, antaget den 21 
februari 1996 och officiellt framlagt för rådet den 8 maj 1996, innehåller en lista över 
ett visst antal åtgärder som kommissionen bedömer är nödvändiga för att bättre bekämpa 
bedrägeri och för att öka indrivningen av gemenskapens och medlemsstaternas 
fordringar. En del av de åtgärder som presenteras började gälla i början av april 1996. 
Förslag har lagts fram om ytterligare åtgärder, men det har framkommit från 
medlemsstaternas sida att det finns vissa svårigheter med att anta förslagen. 
KOM(95) 398. 
71 
Förslaget till bestämmelse som skulle sätta den samlade säkerheten till 100% av 
samtliga tullar och avgifter fick inte tullkodexkommitténs transiteringssektions 
samtycke. Den 15 juli lade kommissionen ändå fram ett förslag om denna åtgärd 
för rådet, i enlighet med tullkodexens artikel 249.3. 
Inte heller kunde man anta förslagen till åtgärder för säkerheten liknande dem 
som antagits på gemenskapsnivå eftersom de inte godkändes av EG-EFTA-
arbetsgruppen. Förslag till åtgärder som krävs för att samordna de båda 
transiteringsförfarandena kommer att läggas fram i det blandade utskottet vid det 
möte som planeras äga rum i början av december 1996. 
Övriga åtgärder som föreslås i meddelandet undersöks just nu av arbetsgruppen för 
transitering, som bildats inom kommissionen och som har till uppdrag att analysera alla 
transiteringsbestämmelser. Så snart arbetsgruppens delrapport antagits av kommissionen 
kommer rapporten att sändas för utlåtande till de andra institutionerna. Dessa kommer 
att kunna bidra med sina kommentarer och eventuella förslag inför utarbetandet av 
slutrapporten som skall antas av kommissionen i februari 1997 och där de åtgärder 
kommissionen föreslår för att reformera transiteringen kommer att presenteras. 
Revisionsrättens anmärkningar angående det externa transiteringsförfarandet kommer att 
följas upp på lämpligt sätt av kommissionen, med hänsyn tagen både till ekonomi och 
förordningar. 
(RÅDET) 
4. MERVÄRDESSKATT PÅ HANDEL INOM GEMENSKAPEN 
Rådet ansluter sig till revisionsrättens och kommissionens synpunkter och liksom 
revisionsrätten uppmanar det kommissionen att uppmärksamt övervaka 
utvecklingen av intäkterna från mervärdesskatten för att upptäcka problem som kan 
uppstå i samband med övergången från det nuvarande till det slutgiltiga systemet. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har tagit ett initiativ i syfte att förbättra överföringen av information från 
medlemsstaterna om deras intäkter från mervärdesskatten och accisen och på så vis göra 
det lättare för rådet att följa utvecklingen av medlemsstaternas intäkter. Då de vice 
generaldirektörerna med ansvar för indirekta skatter sammanträdde den 12 december 
1995 krävde kommissionen av medlemsstaterna att ett system för automatisk överföring 
av sådan information inrättas. För att uppnå detta har kommissionen för avsikt att starta 
bilaterala diskussioner med medlemsstaterna och att noggrant undersöka tillgänglig 
information. 
(RÅDET) 
5. BRUTTONATIONALINKOMST 
Rådet noterar revisionsrättens slutsatser och uppmanar kommissionen att fullfölja 
insatserna på statistikområdet för att säkerställa att medlemsstaternas BNI är 
fullständiga och jämförbara, eftersom denna intäkt får en allt större relativ 
betydelse i finansieringen av gemenskapens budget. Rådet betonar dessutom att det 
72 
är nödvändigt att förbättra systemet för beräkning av egna BNI-intäkter och att 
kommissionen använder detta system. 
Kommissionens svar 
Rapporten KOM(96) 124 om den faktiska graden av harmonisering av de nationella 
bruttonationalinkomsterna antogs av kommissionen onsdagen den 27 mars 1996 och lades 
fram i rådet och i parlamentet den 28 mars 1996. Det framgår av denna rapport att 
många framsteg gjorts. De största luckorna i medlemsstaternas beräkningar av sina BNI 
har antingen redan åtgärdats eller kommer att åtgärdas inom kort. Medlemsstaternas 
beräkningar av BNI är alltså betydligt mer kompletta, pålitliga och jämförbara än de var 
tidigare. 
Det finns ändå mycket att göra för att åtgärda kvarvarande problem. Det huvudsakliga 
problemet är att göra BNI-beräkningarna fullständiga. Övriga problem kan delas in i två 
grupper. 
• Det finns en del problem som är genomgående för samtliga medlemsstater, till 
exempel övergången från bruttonationalprodukt (BNP) till bruttonationalinkomst 
(BNI) och hanteringen av fastighets- och uthyrningsverksamhet och finansiella 
institut. 
• Andra problem är specifika för de olika länderna, till exempel problemen med att 
följa ESA (European system of accounts) och problemen med tillämpningen av 
reglerna för indelning i ekonomiska territorier. 
En stor del av dessa problem borde kunna vara åtgärdade i oktober 1997 och arbetet i 
sin helhet bör under alla omständigheter vara avslutat i oktober 1998, då också problemet 
med BNI:s fullständighet kan vara åtgärdat. 
KAPITEL 2 
EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR 
JORDBRUKET, 
GARANTISEKTIONEN (EUGFJ-GARANTI) 
Gemensamma organisationen av marknad för frukt och grönsaker 
(RÅDET) 
Rådet instämmer helt i att det är angeläget att förstärka förvaltnings- och 
kontrollsystemets samt producentorganisationernas funktionssätt så att de effektivt 
kan fylla sin funktion att styra marknaden inom denna sektor. 
Rådet understryker den vikt det fäster vid kontrollen och minskningen av de 
strukturella överskotten i de viktigaste producentmedlemsstaterna och önskar att 
tillämpningen av den nya förordningen skall inledas så snart som möjligt. 
73 
Rådet anmodar kommissionen att utvärdera de gemensamma 
marknadsorganisationernas interventionssystem' när reformen är fullständigt 
genomförd och efterlyser att de produkter som återtas från marknaden skall 
användas på ett bättre sätt. 
Rådet anser att tillämpningen av förordning nr 729/70 om garantisektionen i 
EUGFJ, senast ändrad genom förordning nr 1287/95, bör göra det möjligt att vid 
behov indriva felaktigt utbetalda belopp. 
Kommissionens svar 
Inom ramen för de planerade kontrollerna inom den gemensamma 
marknadsorganisationen för frukt och grönsaker kommer kommissionens tjänstemän att 
undersöka hur förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar, även inom 
yrkesorganisationerna. 
När dessa undersökningar ägt rum kommer marknadsorganisationens interventionssystem 
att utvärderas. Utvärderingen kommer att ge anledning till en revision av räkenskaperna 
vilken gör det möjligt att driva in betalningar som gjorts på grund av att bestämmelserna 
tillämpats felaktigt. 
Den nya gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker som godkändes 
i juli 1996 av rådet har till avsikt att inrätta en grupp med kontrollanter särskilt för denna 
marknadsorganisation. 
KAPITEL 3 
DEN GEMENSAMMA FISKERI- OCH HAVSPOLITIKEN 
(RÅDET) 
Rådet anser att kommissionen skall fullfölja sina initiativ för att förbättra 
förvaltningen av detta stöd, särskilt genom att effektivisera sina kontroller i 
medlemsstaterna och att därefter avlägga rapport inom ramen för uppföljningen av 
rekommendationen. Den bör för övrigt tillsammans med de berörda 
medlemsstaterna undersöka vilka förändringar som bör göras i dessa bestämmelser, 
särskilt vad gäller de kontroller som skall göras i de industrier för tonfiskkonserver 
som är belägna i en annan medlemsstat än den i vilken kompensationsbidraget har 
utbetalats till producenterna. 
Kommissionens svar 
Såsom det har sagts under debatterna "är kommissionen (...) i likhet med rådet angelägen 
om dels att se till att kontrollen av att tonfisken har sitt ursprung i gemenskapen blir 
effektivare, för vilket syfte ett nytt kontrollformulär skall införas efter en nyligen antagen 
ändring, och dels att tillsammans med berörda medlemsstater undersöka de förbättringar 
som måste till både i tillämpningen och i kontrollen av denna bestämmelse". 
74 
Det nya kontrollformuläret har införts genom kommissionens förordning nr 482/96 av 
den 19 mars 96 (EGT nr L 70, 20.3.96 s. 4). Dessutom har kommissionen planerat en 
serie kontroller på plats i de medlemsstater som berörs av utbetalningen av bidragen 
(Spanien i april och juni 1996, Portugal i maj 1996 och Frankrike i oktober 1996). Vid 
dessa tillfållen kommer gällande lagstiftningar att analyseras. Med hänsyn till resultaten 
av kontrollerna kommer kommissionen att om så krävs föreslå förbättringar av 
administration och förordningar. 
Vid platsbesöken kommer man att diskutera kontrollerna i de industrier för 
tonfiskkonserver som är belägna i en annan medlemsstat än den i vilken bidraget har 
utbetalats. Platsbesöken har planerats så att de viktigaste landnings- och 
bearbetningsorterna (Galicien, Azorerna och Bretagne) täcks in. Kontakter etableras för 
att eventuellt organisera ett besök även i Italien. 
KAPITEL 4 
DET REGIONALA OMRÅDET 
(RÅDET) 
1. BUDGET- OCH FINANSSITUATION 
Revisionsrätten konstaterar särskilt att genomförandet av strukturfondernas slutliga 
totalbudget vad gäUer betalningsbemyndiganden verkar ske i ganska långsam takt. 
Dessutom har anhopningen av åtaganden och betalningar i slutet av budgetåret ökat 
ytterligare jämfört med de föregående åren. 
Rådet understryker att det på detta område finns ett återkommande problem, som 
snarast måste angripas, och anser att de nya fondbestämmelserna erbjuder en 
lämplig ram för bättre planering av utgifterna. Detta bör bidra till att den 
nuvarande koncentrationen i slutet av budgetåret av en mycket ansenlig del av 
utbetalningarna minskar markant. 
Kommissionens svar 
Tidpunkten för kommissionens ekonomiska transaktioner beror huvudsakligen på hur 
arbetet fortskrider i medlemsstaterna och när de redovisar sina utgifter. Enligt artikel 
19.3 i förordning (EEG) nr 4253/88 bör medlemsstaterna inkomma med begäran om 
betalning så väl utspritt som möjligt under året. Kommissionen kan inte direkt påverka 
när medlemsstaterna gör detta, vilket vanligen sker enligt nationell praxis för förvaltning 
och budgetår. 
Problemet med att ekonomiska åtaganden anhopas vid budgetårets slut behandlas inom 
ramen för SEM 2000 etapp III. 
75 
Det bör också noteras att situationen förbättrades under 1995, trots att vissa 
gemenskapsprogram antogs sent och de ekonomiska planerna för flera befintliga program 
ändrades under senare delen av året. 
(RÅDET) 
2. GRANSKNING AV REFORMEN 
Rådet betonar vikten av ökat samarbete mellan de behöriga nationella 
myndigheterna och berörda avdelningar inom kommissionen. Oklarhet i fråga om 
vilka uppgifter och vilket ansvar som åligger inhemska aktörer respektive sådana 
som verkar inom gemenskapen bör till varje pris undvikas. 
Kommissionens svar 
På ett allmänt plan är ansvarsfördelningen klar: medlemsstaterna ansvarar för att projekt 
genomförs på ett sådant sätt att gemenskapslagstiftningen respekteras och ekonomiska 
misstag och oegentligheter undviks i mesta möjliga mån. I fördraget (artikel 205) ges 
gemenskapen det yttersta ansvaret för att budgeten följs. 
Kommissionen är medveten om att det när det gäller den praktiska tillämpningen finns 
vissa områden där oklarhet råder. Vid ett informellt möte i Venedig i maj 1996 var 
ministrarna med ansvar för regionalpolitik överens om att frågan måste behandlas på ett 
så effektivt och enkelt sätt som möjligt och att principen om subsidiaritet och 
arbetsfördelning mellan kommissionen och medlemsstaterna måste respekteras. 
(RÅDET) 
4. OFFENTLIG UPPHANDLING 
Revisionsrätten påpekar att alla de direktiv som gäller insyn och öppenhet i fråga 
om offentlig upphandling inte på ett tillfredsställande sätt har omsatts i nationella 
lagar inom varje medlemsstat, och att den praktiska tillämpningen fortfarande är 
begränsad, särskilt på regional och lokal nivå. Inte förrän mycket sent påbörjade 
kommissionen en granskning av hur systemet för kontroll av efterlevnaden a 
reglerna för offentlig upphandling fungerar. 
Rådet uppmanar kommissionen att iaktta all vaksamhet som krävs för att 
säkerställa nödvändig information från samtliga berörda agerande och att strängt 
kontrollera att gemenskapsdirektiven tillämpas vid genomförandet av varje 
pågående program. 
Kommissionens svar 
Det huvudsakliga ansvaret för att gemenskapslagstiftningen tillämpas vid offentlig 
upphandling faller på medlemsstaterna. I programplaneringsdokumenten om utdelning 
av stöd från strukturfonderna för år 1994-99 fastställs följande för att öka kontrollen av 
att reglerna på området följs. 
76 
1. Enligt artikel 25.6 i förordning (EEG) nr 4253/88 skall de tillkännagivanden som 
skickas in för publicering i Europeiska gemenskapernas officiella tidning ange 
vilka projekt som fått stöd från gemenskapen eller för vilka sådant stöd sökts. 
2. Ansökan om stöd till sådana större projekt som avses i artikel 16.2 i förordning 
(EEG) nr 4253/88 måste innehålla en fullständig lista på redan erhållna kontrakt 
och motsvarande skriftliga rapporter då dessa krävs enligt bestämmelserna för 
offentlig upphandling. En aktualiserad version av denna information skall sändas 
till kommissionen med en anmodan om betalning av restbeloppet för de kontrakt 
som slutits i mellantiden. 
Vid andra viktiga projekt (särskilt dem som ingår i åtgärdsprogram och som utgör en del 
av strukturer vars totala värde överstiger tröskelvärdena för större projekt) skall den 
skriftliga rapporten för varje erhållet kontrakt tillställas kontrollkommittén och sändas till 
kommissionen om den så begär, när detta föreskrivs av bestämmelserna för offentlig 
upphandling. 
(RÅDET) 
5. MIUÖ 
Revisionsrätten anser att den långsamma och ofullständiga överföringen av 
gemenskapsdirektiv till nationell lag på miljöområdet och den bristfälliga 
tillämpningen av direktiven är mycket skadlig. Revisionsrätten betonar vikten av att 
miljökonsekvenserna utreds i förhandsutvärderingen för program där 
Regionalfonden medverkar vid finansieringen. 
Rådet upprepar sin begäran till kommissionen och medlemsstaterna att de klarare och 
förstärkta reglerna på området skall tillämpas och att efterlevnaden skall övervakas 
strängt och kontinuerligt under hela genomförandet av insatser som finansieras av 
Strukturfonderna. 
Kommissionens svar 
Huvudansvaret för att gemenskapens miljölagstiftning tillämpas vid verksamheter som 
medfinansieras av strukturfonderna faller på medlemsstaterna. Kommissionen kommer 
att öka sina ansträngningar i kontrollkommittéerna för att utarbeta och använda kriterier 
för att bedöma och välja ut projekt som är förenliga med en hållbar utveckling. Eftersom 
strukturfonderna styrs av nationell lagstiftning kan kommissionen emellertid inte kräva 
att vissa speciella miljöindikatorer eller urvalskriterier används. 
Vad gäller bekämpningen av överträdelser av reglerna på miljöområdet kommer 
kommissionen att försöka spela en mer aktiv roll, vilket inbegriper att den, om så 
behövs, kommer att begära återbetalning till gemenskapens fonder i enlighet med artikel 
24 i förordning nr 4253/88. Det är väsentligt att kommissionen snarast förses med all 
nödvändig information av såväl regionala och statliga myndigheter som av de icke­
enskilda organisationerna. 
Om de statliga och regionala myndigheterna aktivt deltar i kontrollkommittéerna i de 
program som på något vis är känsliga ur miljösynpunkt kommer detta också att bidra till 
att strukturfondernas ingripanden sker i respekt med miljölagstiftningen. 
77 
(RÅDET) 
6. GLOBALT STÖD SOM INSTRUMENT FÖR LOKAL UTVECKLING 
Rådet anser att kommissionen bör öka sina ansträngningar för att klargöra vilken 
roll de förmedlande organen har och hur de fungerar vad gäller förvaltningen av 
övergripande stöd som beviljats av strukturfonderna. Kommissionen bör dessutom 
förstärka kontrollen och uppföljningen. Användningen av detta instrument kan bara 
anses tillfredsställande om en strikt ekonomisk kontroll av insatserna påvisar ett 
bättre förhållande mellan kostnader och intäkter samt en minskad risk för 
oegentligheter jämfört med vad som konstaterats av revisionsrätten. 
Kommissionens svar 
För övrigt anser kommissionen att klara riktlinjer för de förmedlande instansernas roll 
och arbetssätt ges i artikel 6.1 i förordning 4254/88. Kommissionen betonar att det är 
medlemsstaterna som utser de förmedlande instanserna, i samråd med kommissionen, 
naturligtvis. Det är alltså medlemsstaterna, särskilt eftersom de har subsidiärt ekonomiskt 
ansvar för förvaltningen av gemenskapsstödet, som i första hand svarar för att man på 
bästa sätt tillämpar de riktlinjer som anges närmare i den vägledning om globalt stöd som 
kommissionen utarbetat. 
Kontrollen och uppföljningen av det globala stödet är lika stränga som för alla andra 
stödformer. Kommissionen noterar att revisionsrätten inte konstaterat några grövre 
oegentligheter på området. 
(RÅDET) 
7. GEMENSKAPENS INITIATIV TILL INTERREGIONALT OCH 
GRÄNSÖVERSKRIDANDE SAMARBETE (INTERREG) 
Revisionsrätten noterar att detta initiativ till stora delar har genomförts med hjälp 
av åtgärdsprogram som inte alltid motsvarar initiativets gränsöverskridande 
karaktär. De svårigheter som hänger samman med dess förvaltning lägger hinder 
i vägen för en sammanfattande bedömning av vilken verkan de finansierade 
programmen haft och försvårar granskningen av i vilken utsträckning de 
kompletterat andra insatser. 
Kommissionen medger att förvaltningen är komplicerad och att problem förelegat. 
Den har vidtagit nödvändiga åtgärder för att utvidga tillämpningsområdet och 
klargöra för de berörda medlemsstaterna vad som ligger i begreppet 
gränsöverskridande karaktär när det gäller dessa insatser. 
Rådet uppmanar kommissionen att gå vidare i sina ansträngningar att förbättra 
effektiviteten hos detta initiativ. 
Kommissionens svar 
Vid de förhandlingar om åtgärdsprogrammen INTERREG IIA som föregick 
kommissionens beslut om godkännande gjorde kommissionen stora ansträngningar för 
att åtgärder och beslut rörande gränsöverskridande samarbete skulle vara 
78 
tillfredsställande. Särskilt stödde kommissionen sig då på de goda erfarenheter som redan gjorts 
i vissa gränsregioner och den underströk hur viktigt det är politiskt att ha ett gemensamt synsätt i 
gränsöverskridande frågor. Dessutom beviljade kommissionen, i enlighet med artikel 7 i ERl il-
förordningen, ekonomiskt stöd till "sammanslutningen av europeiska gränsregioner" för att den 
skulle kunna ge tekniskt stöd till och lansera det gränsöverskridande samarbetet i 
gemenskapsinitiativet INTERREG II i dess helhet. Syftet med detta är att underlätta 
gemenskapsinitiativets genomförande genom att utbyte av erfarenheter mellan de olika 
gränsregionerna liksom att sprida och uppmuntra användandet av fungerande arbetssätt. 
(RÅDET) 
8. UPPFÖLJNING, KONTROLL OCH UTVÄRDERING 
Revisionsrätten hävdar samtidigt som den erkänner de insatser som gjorts särskilt i fråga 
om att klargöra de relevanta texterna, att det är nödvändigt att förbättra och intensifiera 
utvärderingen av varje led, i synnerhet vad gäller det förberedande stadiet och 
delrapporterna om genomförandet. 
Rådet betonar den grundläggande betydelsen av en utvärdering a priori för att säkerställa 
en effektiv användning av strukturfonderna och uppmanar kommissionen att till fullo 
beakta revisionsrättens iakttagelser när programmet skall genomföras. 
Kommissionens svar 
Inom ramen för strukturfonderna har kommissionen genomfört en mängd utvärderingar med tre 
huvudsakliga prioriteringar. 
1. En bättre styrning av arbetsgången vid utvärderingar för att dessa skall hålla en hög och 
jämn kvalitet. Fyra handledningar, som ger instruktioner om arbetsgången vid 
utvärderingar, har först framställts och sedan spridits till berörda instanser inom och 
utom förvaltningen (till olika experter och konsultbyråer). 
Man håller på att utarbeta en referensram som skall användas vid utvärderingar på 
förhand och i efterhand, med standardiserade indikatorer och en möjlighet att bättre 
uppskatta påverkan pä sysselsättningen. 
2. Att sprida och uppmuntra genomförandet av utvärderingar. I detta syfte anordnade 
kommissionen en konferens om utvärdering inom strukturpolitiken i november 1995. 
Den samlade 250 deltagare frän nationell och regional förvaltning som direkt eller 
indirekt berörs av utvärdering inom strukturpolitiken. En konferens inriktad på mer 
tekniska frågor hölls i december 1996. 
3. På verksamhetsplanet har kommissionen genomfört en utvärdering av den ekonomiska 
och sociala sammanhållningen i dess helhet, och i denna utgör strukturpolitiken 
stöttepelaren. Detta ledde till offentliggörandet av den första rapporten om 
sammanhållning som kommissionen lagt fram i enlighet med fördragets artikel 130b 
Kommissionen vidtar denna åtgärd i samarbete med de nationella och regionala 
myndigheterna i syfte att få fram en etapprapport med utvärdering av den 
79 
Kommissionen har, i samarbete med de nationella och regionala myndigheterna, inrättat en ram 
för etapputvärderingar för den verksamhet som pågår under perioden 1994-99. 
Med hänsyn tagen till de beslut som måste fattas angående planeringen av mål 2 har 
kommissionen tagit initiativ till en utvärdering i efterhand av de åtgärder som samfinansierats 
enligt mål 2 för perioden 1989-93. 
Kommissionen betonar att den lägger stor vikt vid frågan om utvärdering men vill visa på de problem 
som är förknippade med denna procedur, med hänsyn till begränsningarna vad gäller kvalitet och 
omfattning av de fakta som härrör från regionerna och länderna. 
KAPITEL 5 
DET SOCIALA OMRÅDET, STIMULANS AV FÖRETAG (SMÅ OCH MEDELSTORA 
FÖRETAG), 
UTBILDNING 
(RÅDET) 
1. FÖRVALTNING AV EUROPEISKA SOCIALFONDEN (ESF) 
Rådet är medvetet om att socialfonden överbelastas, och om att detta håller på att bli ett 
återkommande problem. Rådet uppmanar kommissionen att tillämpa de gällande 
finansbestämmelserna strikt för att säkerställa att budgeten genomförs i enlighet med 
planeringen och tillgången till anslag. 
När det gäller gemenskapsinitiativ anser rådet att de olika åliggandena och uppgifterna som 
gäller förvaltning och kontroll inom kommissionen bör separeras verksamhetsmässigt, samtidigt 
som en heltäckande och effektiv samordning säkerställs på samtliga nivåer. De interns* 
åtgärderna för förbättrad förvaltning av fonden bör vara enhetliga och vidtas enligt en fastställd 
tidsplan. 
Kommissionens svar 
Kommissionen erkänner vikten av att garantera att förvaltning och kontroll hålls åtskilda inom i 
olika avdelningar. Inom ramen för SEM 2000-programmet har GD V omorganiserats den 17 juli 1996. 
I och med denna ändring skapades ett direktorat lör resursförvaltning, där man har samlat torde 
och av mänskliga och finansiella resurser, revision, kontroll och utvärdering. Denna nya organisation • 
i kraft sedan den 1 september 1996. Den nya enheten för revision och kontroll som är skild fr : i 
ekonomienheten kommer hädanefter att utföra all horisontell kontroll av all verksamhet inom GD V, 
även sådan som inte berör Europeiska social fonden. 
80 
(RÅDET) 
2. SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG 
Rådet anser att det är nödvändigt att en definition som ligger nära verkligheten 
tillämpas enhetligt med hjälp av exakta kriterier. Insatserna till förmån för små och 
medelstora företag bör omorganiseras så att företagens verkliga behov beaktas. Det 
bör bli lättare för företagen att få tillgång till de befintliga instrumenten. 
Ansträngningar bör göras för att medlen för och resultaten av gemenskapsinsatserna 
på området bättre skall kunna bedömas. 
Kommissionens svar 
Kommissionen delar rådets uppfattning att det är viktigt med en tydlig definition av "små 
och medelstora företag" vilket har lett till att kommissionen antagit en rekommendation 
till medlemsstaterna (EGT nr L 107, 30.4.96). Enligt denna skall samtliga program och 
gemenskapsåtgärder hädanefter åberopa sig på samma regler för att definiera "små och 
medelstora företag", "små företag" och "mikro-företag". Rekommendationen innehåller 
exakta definitioner som bygger på antal anställda, omsättning och graden av 
självständighet, vilket gör det möjligt att rikta stödåtgärder till de företag som, på grund 
av sin storlek, verkligen behöver särskilt stöd. Tack vare denna rekommendation ökar 
konsekvensen och öppenheten i de program och stödåtgärder som riktar sig till denna typ 
av företag, genom att göra programmen mer lättillgängliga och följaktligen effektivare. 
Kommissionen kan bara hålla med rådet om att det vore önskvärt med en omorganisation 
av insatserna till förmån för små och medelstora företag inom Europeiska socialfonden. 
Samtidigt vill den påminna om den avgörande roll medlemsstaterna själva spelar när det 
gäller avgöranden om dessa insatser. 
I gengäld är kommissionen mycket lyhörd för behovet att göra det lättare för de små och 
medelstora företagen att få tillgång till de befintliga instrumenten. I samband med att det 
generaldirektorat som har ansvar för politiken som berör dessa företag nyligen 
omorganiserades skapade kommissionen därför en enhet, inom ett nytt direktorat, 
ansvarig för bland annat dessa frågor. 
I den ovannämnda rekommendationen uppmanas medlemsstaterna och kommissionens 
tjänstemän att vidta nödvändiga åtgärder för att de i den statistik de upprättar skall kunna 
använda sig av enhetliga storleksklasser, enligt de gränsväfden som fastställts för att 
definiera "små och medelstora företag", "små företag" respektive "mikroföretag". 
Samtliga generaldirektorat har gjorts uppmärksamma på hur viktigt det är att de anpassar 
de databaser som ligger till grund för statistik, eftersom detta skulle göra det lättare att 
samordna alla de åtgärder och program som berör de små och medelstora företagen och 
att utvärdera de framsteg som gjorts i kommissionens nästa rapport om samordning av 
åtgärderna till förmån för små och medelstora företag och för hantverksnäringen. 
(RÅDET) 
3. DIALOG MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER 
Rådet anser att åtgärderna för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter 
bör inriktas på ett mer ändamålsenligt sätt och betonar att det är nödvändigt med 
81 
en strängare kontroll av konstruktiva initiativ för vilka gemenskapsfinansiering 
beviljas. 
Kommissionens svar 
För att göra dessa åtgärder mer ändamålsenliga har kommissionen fört in förhållandet 
kostnad/effektivitet och "mervärde för Europa" bland de kriterier som används vid 
bedömningen av bidragsansökningar som faller under de budgetrubriker som berör 
dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Vad gäller kontrollen har kommissionen utfört 
flera kontrolluppdrag på plats hos stödmottagarna och den har för avsikt att utvidga 
denna verksamhet. 
KAPITEL 6 
DE FINANSIELLA INSTRUMENTEN FÖR MIUÖN: "LIFE" OCH DESS 
FÖREGÅNGARE 
(RÅDET) 
Rådet noterar att den första etappen av programmet kännetecknades av bristande 
grundlighet när vissa projekt utvaldes och förvaltades. Finansieringen försenades 
något och även revisionen var otillräcklig. Rådet anser att kommissionen bör 
tillämpa strängare och mer selektiva kriterier samt betona kontrollen och 
uppföljningen av projekt som genomförs. 
Rådet är medvetet om kommissionens insatser för nödvändiga förbättringar inom 
det nya Life Il-programmet, och det understryker dessutom behovet av att de 
berörda myndigheterna på samtliga administrativa nivåer i medlemsstaterna 
informeras om resultaten. 
Kommissionens svar 
Kommissionen betonar att man grundligt sett över och förbättrat projekturvalet för det 
finansiella instrumentet för miljön (LIFE) i samband med att LÏFE II sattes igång. 
En broschyr med information om urval och urvalskriterier sprids varje år i stor upplaga. 
En förvaltningskommitté som består av medlemsstaternas företrädare undersöker alla 
projekt. Kommittén yttrar sig efter omröstning, innan kommissionen fattar beslut. 
Genom den nya förordningen stärks den tekniska och ekonomiska uppföljningen av 
pågående projekt inom LIFE Il-programmet ytterligare. 
Numera skall programmen utvärderas i efterhand av en kontrollgrupp, som är fullt 
verksam sedan början av budgetåret 1996. När förordningen i november 1995 sågs över, 
fick rådet och parlamentet en första utvärdering av programmet LIFE 1. 
Slututvärderingen av projekten inom LIFE I görs när de har avslutats (i slutet av 1998) 
och resultaten kommer att delges institutionerna, medlemsstaterna och berörda parter. 
82 
KAPITEL 8 
FINANSIELLA INSTRUMENT OCH BANKVERKSAMHET 
(RÅDET) 
1. LÅN INOM RAMEN FÖR DET NYA GEMENSKAPSINSTRUMENTET 
(NGI) OCH RÄNTESUBVENTIONER TILL JORDBÄVNINGSDRABBADE 
REGIONER I ITALIEN 
Revisionsrätten har genomfört en mer detaljerad undersökning av två operationer 
("Industrizoner" och "Skolor") och anser att syftet med dessa två operationer, 
särskilt skapandet av sysselsättningstillfällen, inte uppnåtts fullt ut. 
Rådet, som begränsar sig till aspekter som rör ansvarsfrihet för budgeten uppmanar 
kommissionen att i framtiden samordna sina insatser bättre med de lokala 
myndigheterna. 
Kommissionens svar 
Så som det framhålls i kommissionens preliminära svar var antalet 
sysselsättningstillfällen inte ett villkor för lånet utan ett mål. Det kunde inte uppnås helt 
och hållet av åtskilliga anledningar, bland annat konjunkturutvecklingen. Inte desto 
mindre håller kommissionen med rådet om vikten av att i framtiden bättre samordna sina 
insatser med de lokala myndigheterna. 
(RÅDET) 
2. EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN (EIF) 
Revisionsrätten anser att den skall granska EIF:s räkenskaper. 
Kommissionen kommer att ta initiativ för att ett tillfredsställande resultat skall 
uppnås för samtliga berörda institutioner. 
Rådet noterar dessa preciseringar och förväntar sig en snabb lösning på problemet. 
Kommissionens svar 
Diskussionerna mellan berörda institutioner och organ angående formerna för 
revisionsrättens kontroll av gemenskapens deltagande i Europeiska investeringsfonden har 
ännu inte slutförts. Kommissionen lämnar ingen möda ospard för att så snabbt som 
möjligt komma fram till en överenskommelse. 
83 
KAPITEL 9 
FORSKNING: programmet "Mänskliga resurser och rörlighet" 
(RÅDET) 
Revisionsrätten noterar att det har förekommit betydande förseningar när det gäller 
att genomföra vissa delar av programmet. Samordningen mellan de olika 
generaldirektorat (GD) som ansvarar för genomförandet av olika delar av 
programmet har inte varit tillräcklig för att säkerställa att de allmänt sett mest 
förtjänstfulla projekten erhållit stöd. 
Revisionsrätten noterar också att ett betydande antal stipendiater erhållit stöd enligt 
programmet under förutsättningar som inte garanterar större rörlighet. Det har 
visat sig att industriella forskningslaboratorier inte deltar i tillräckligt stor 
utsträckning. Dessutom har det inte kunnat påvisas att programmet bidrar till att 
främja den eftersträvade sammanhållningen. 
Rådet delar den oro som revisionsrätten ger uttryck för. 
Rådet noterar likväl att kommissionen har använt sig av erfarenheterna för att få 
till stånd verkliga förbättringar. Rådet betonar behovet av att säkerställa en enhetlig 
och heltäckande förvaltning av programmet med kommissionens egna resurser och 
en optimal samordning mellan de berörda avdelningarna. 
Kommissionens svar 
Kommissionen erinrar om att den inom ramen för sin årsrapport 1994 punkt för punkt 
svarat på de anmärkningar från revisionsrätten som rådet för fram. I alla fall har 
kommissionen, så som rådet framhåller, dragit nytta av erfarenheterna från det särskilda 
programmet "Mänskliga resurser och rörlighet" genom att göra stora förbättringar på det 
område som täcks av programmet. Dessa förbättringar geporr»fördes på ett mycket 
effektivt sätt samtidigt som det särskilda programmet "Utbildning och rörlighet för 
forskare" (som följde på programmet "Mänskliga resurser och rörlighet") antogs och 
genomfördes. Bland de åtgärder som vidtogs inom ramen för detta program kan man 
rämna följande: 
Striktare regler för tillämpning av rörlighetskriteriet. De faktorer som skall 
underlätta mottagandet av stipendiaten i laboratoriet har tagits i beaktande, liksom 
i programmet "Mänskliga resurser och rörlighet". 
Det regelbundna informationsutbytet med andra avdelningar inom kommissionen 
som har med utbildning att göra har blivit mycket intensivare, särskilt som 
reglerna för samtliga stipendier för forskningsutbildning tillämpas på samma sätt 
av alla de generaldirektorat som delar ut sådana stipendier. 
Industrins deltagande vid genomförandet av programmet har utökats (fler forskare 
från industrin har deltagit i de olika grupper som utvärderat projekten, urvaïet av 
84 
projekt har gjorts med tanke på industrin, en arbetsgrupp har bildats för att 
studera industrins deltagande i programmet). 
Tillämpningen av principen om sammanhållning har förbättrats. Förutom att de 
åtgärder som planerats och framgångsrikt genomförts i samband med programmet 
"Mänskliga resurser och rörlighet" har gjorts kraftfullare, har också en 
arbetsgrupp bildats för att granska de minst favoriserade regionernas deltagande 
i programmet. En första rapport och rekommendationer från gruppen lades fram 
i programkommittén den 23 februari 1996. 
KAPITEL 10 
ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR LÄNDERNA I CENTRAL- OCH 
ÖSTEUROPA, DE NYA OBEROENDE STATERNA I F.D. SOVJETUNIONEN 
SAMT MONGOLIET 
(RÅDET) 
Revisionsrätten har inriktat sin revision det budgetmässiga genomförandet av 
programmen Phare och Tacis. 
Rådet håller med om revisionsrättens iakttagelser och uppmanar kommissionen att 
även i fortsättningen eftersträva förbättrad effektivitet hos de två programmen i 
fråga i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet, men är medvetet om att 
kommissionen måste bedriva sin verksamhet i ett synnerligen besvärligt område. 
Rådet önskar understryka bl.a. följande punkter: 
Förfarandet med anbudsinfordran skall tillämpas strikt i samband med 
tilldelning av kontrakt inom ramen för de två programmen. 
Systematisk övervakning och utvärdering skall krävas innan beslut om 
förnyelse av ett program fattas. 
Samordningen mellan parterna skall förbättras i varje operation. 
Det skall säkerställas att konkreta åtgärder följer efter genomförda 
undersökningar, särskilt inom ramen för Tacis. 
Rådet förväntar sig slutligen att kommissionen föreslår förbättringar när det gäller 
genomförandet av de två programmen och rapporterar om personaladministrationen 
i delegationerna utanför gemenskapen. 
85 
Kommissionens svar 
a) Tacis 
1. Kommissionen tillämpar strikt det anbudsförfarande som fastställts i Tacis och 
budgetförordningen. Reglerna lyder som följer: 
Underhållsavtal: 
• Direktupphandling upp till 150 000 ecu. 
• Direktupphandling efter underhandsförfrågningar för kontrakt mellan 150 000 ecu 
och 300 000 ecu. 
Selektiv upphandling över 300 000 ecu (200 000 ecu när den nya Tacis-
förordningen träder i kraft). 
Leveransavtal: 
Direktupphandling efter underhandsförfrågningar upp till 50 000 ecu. 
Öppen upphandling över 50 000 ecu. 
Kommissionen förbereder för närvarande igångsättandet av en grundlig och 
uttömmande utvärdering av Tacis-programmet och de resultat som uppnåtts 
hittills. Denna utvärdering skall ligga till grund för framtida beslut om en 
fortsättning av programmet. 
Samordningen mellan alla de parter som är inblandade i programmets 
genomförande har stadigt förbättrats. För närvarande sker en aktiv samordning 
mellan Tacis och medlemsstaterna, EBRD, internationella finansinstitut och andra 
givare i informella fora av olika sammansättning. 
När programmet nyligen hade börjat tillämpas förelåg ett reellt behov av att 
analysera situationen i Tacis-länderna. Nu kan Tacis byggas vidare med hjälp av 
den erfarenhet som förvärvats under programmets första period och det är möjligt 
att koncentrera sig mera på programmets verkliga mål: att förse deltagarländerna 
med tekniskt bistånd och till dem överföra europeiskt know-how. Bara i vissn 
typer av fall får Tacis fortfarande förfrågningar om att finansiera förberedande 
undersökningar (före investeringar), till exempel inom ramen för samarbetet med 
EBRD enligt Bangkok-avtalet. I detta speciella fall skall det noteras att 74 % av 
de studier som finansierades av Tacis för år 1995 var knutna till ett 
investeringsprojekt. 
86 
b) Phare 
För att begränsa antalet kontrakt och det administrativa arbetet för både partnerlandet och 
kommissionen har kommissionen upprättat 13 sektoriella ramavtal, vilka i princip kommer 
att användas vid värden som understiger 300 000 ecu. 
Om ramavtalen i vissa fall inte kan användas kan man välja att genomföra 
direktupphandling, i normalfall efter underhandsförfrågningar, för kontrakt upp till 50 000 
ecu. 
Alla övriga anbud skall vara förenliga med artikel 118 och går därför först ut pä Internet, 
och därefter följer en officiell förhandskvalificering. Förteckningen upprättas sedan på 
grundval av denna. 
En ny handbok för övervakning och utveckling har tagits fram för Phare-programmet. Däri 
föreskrivs uttryckligen en årlig översyn av varje sektorsprogram, som skall ligga till grund 
för beslut om fortsatta bidrag till respektive sektor. Phares förvaltningskommitté kommer 
att ta dessa översyner i beaktande innan den yttrar sig om kommissionens 
finansieringsförslag. 
c) Personaladministrationen i delegationerna utanför gemenskapen 
Den efterfrågade rapporten återfinns nedan, i avsnittet med iakttagelser angående utgifter 
för personal och administration i europeiska gemenskapemas institutioner och organ. 
KAPITEL 11 
SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDER OCH TREDJE LAND (MED 
UNDANTAG AV LÄNDERNA I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA) 
(RÅDET) 
Revisionsrätten ägnar huvuddelen av detta kapitel åt resultatet av sin kontroll av 
lagenlighet, regelmässighet och sund ekonomisk förvaltning av de utgifter som rör 
stödprogrammen för strukturell anpassning (Paas), till Medelhavsländerna. 
Rädet 
87 
anmodar kommissionen att följa revisionsrättens rekommendation som 
uppmanar kommissionen att undersöka samtliga länders budget för att 
förvissa sig om att den aktuella budgetstrategin är förenlig med det 
anpassningsprogram som används, 
uppmanar kommissionen att överväga en mer rationell fördelning av sina 
personalresurser för att förbättra villkoren för genomförande och 
organisation av uppföljningen av stödprogrammen. 
Kommissionens svar 
Omdelegeringen av ansvar enligt SEM 2000 gör att direktoraten kan rationalisera 
ansvarsområdena. De tekniska enheterna (och de nya enheterna för ekonomiskt 
samarbete, som övertagit en del av enhetens tidigare uppgifter) arbetar inte längre 
administrativt med upphandling och avtalsförhandling, vilket göi att de under hela 
projektomgången kan gå i bräschen för projekt inom sina respektive områden (faktiskt 
en sådan uppgiftsfördelning som förordades i den nyligen genomförda internrevisionen). 
De geografiska enheterna kan i sin tur nu utföra sina politiska och samordnande uppgifter 
gentemot våra partnerskapsländer mer effektivt. Det bör också betonas att en ny 
ekonomtjänst vardera inrättats vid enheten för Mashreg och enheten för Maghreb. Man 
har också beslutat att koppla in DG II på problemet. Slutligen har man också beslutat om 
stärkt samordning med Internationella valutafonden och Världsbanken. 
Den budgetansvariga myndigheten har på kommissionens begäran beslutat att högst 3 % 
av disponibla anslag skall beviljas medelhavsländerna för 1996 för att förbereda, följa 
upp och utvärdera gemenskapsfinansierade projekt och program i dessa länder. 
KAPITEL 13 
KOMMISSIONEN (PERSONALUTGIFTER OCH ADMINISTRATIVA 
UTGIFTER FÖR EUROPEISKA KOMMISSIONENS DELEGATIONER) 
FINANSIELL OCH ADMINISTRATIV FÖRVALTNING AV TILLGÅNGARNA 
(MED UNDANTAG AV FORSKNING) 
(RÅDET) 
Revisionsrätten påpekar skillnader i tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och de 
okala föreskrifterna i delegationerna, särskilt vid lokal anställning och i fråga om 
den särskilda ordning som gäller för den administrativa och tekniska persoralen. 
När det gäller lokal decentraliserad förvaltning har revisionsrätten konstaterat vissa 
svagheter eller brister, särskilt beträffande de nya bestämmelserna i 
budgetförordningen om decentralisering. Revisionsrätten anser även att det är 
nödvändigt att justera de permanenta inventarieförteckningarna över 
delegationernas lösa egendom. 
Rådet noterar att kommissionen är i färd med att följa revisionsrättens 
rekommendationer och uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar 
i denna riktning. 
Rådet betonar vikten av en strikt tillämpning av reglerna i tjänsteföreskrifterna för 
tjänstemän och gällande ordning för lokalt anställda i kommissionens delegationer. 
Rådet efterfrågade en rationalisering av personaladministrationen. 
Kommissionens svar 
a) Förvaltning av de externa delegationerna 
Bestämmelser om anställningsvillkor för lokalt anställd personal 
I början av augusti 1996 hade 100 delegationer fått sina lokala bestämmelser. De som 
fortfarande saknar dem är vissa delegationer i Centraleuropa eller före detta 
Sovjetunionen (bl.a. Albanien, Tjeckien och Georgien) samt delegationer där särskilda 
problem uppstått antingen avseende verksamheten (Algeriet) eller av juridisk natur (bl.a. 
i Kina, Canada och Japan). Det återstår också att fastslå de lokala bestämmelserna för 
vissa kontor där ett mycket begränsat antal anställda arbetar (Belize, Tonga). 
Särskilda bestämmelser för administrativ och teknisk personal vid vissa 
delegationer 
Kommissionen fortsätter sina undersökningar för att enligt revisionsrättens riktlinjer 
genomföra bestämmelser som är anpassade till lokal administrativ och teknisk personal 
som har sitt ursprung inom gemenskapen. Man kommer vid undersökningarna att ta 
hänsyn till rådets anmärkning, med begäran om en rationalisering av 
personalförvaltningen, av den 11 mars 96 i samband med beslutet om ansvarsfrihet. 
Fastställande av löneklass vid den första inplaceringen och vid ändring av 
inplaceringen för lokalt anställd personal 
Med anledning av rättens anmärkningar (se kommissionens svar under punkt 13.16) 
tillämpas nu förfarandet för kontroll av inplacering i lönegrad. Syftet är att tvinga de 
lokala byråcheferna till noggrannare kontroll av tilldelade löneklasser. 
Fortlöpande inventarieförteckningar över lös egendom 
• Samtliga delegationer har nu tillställt huvudkontoret datoriserade 
inventarieförteckningar. Informationen kontrolleras innan den förs in i 
balansräkningen. 
• Huvudkontoret kan nu tack vare dataprogrammen skilja ut tillgångar vars värde 
underskrider det fastställda gränsvärdet på 350 ecu. 
• Regelbundna påminnelser görs om förfarandena för att stryka inventarier ur 
förteckningarna, vilket kontrolleras på plats vid besök på delegationerna. 
Kommissionen bekräftar däremot att den inte kan följa rättens anmärkning om 
inventariernas placering vid delegationerna. För att inventarieförteckningarna inte 
89 
ständigt skall behöva uppdateras, översänds de till huvudkontoret sorterade per 
delegationsbyggnad (och inte per lokal). 
Tjänstebilar 
• De nya bestämmelserna om tjänstefordon och bruk av eget fordon i tjänsten 
trädde i kraft den 15 juli 1996. 
• Uppföljningen av chaufförernas övertid kontrolleras närmare. Användning av 
alternativa transportmedel uppmuntras (t.ex. att använda flygbussar för transport 
till och från flygplatser). 
- Administration av årlig semesterledighet 
• Åtgärder för att minska antalet semesterdagar som förs över från ett budgetår till 
ett annat gav följande uppmuntrande resultat: 
- överföring från år 1993 till 1994 : 240 berörda tjänstemän 
- överföring från år 1994 till 1995: 275 
- överföring från år 1995 till 1996: 204 
Ökningen har nu hejdats. I kombination med en mer krävande tidsplan och en mer 
närgången genomgång av skälen till överföringarna har åtgärderna gett kommissionen 
större administrativa möjligheter att handha semestrarna på bästa sätt. 
• Däremot försenades den datoriserade uppföljningen av semestrarna. Systemet 
håller för närvarande på att omarbetas. 
- Bostäder 
De flesta avtal med tjänstemän som bor i bostäder som kommissionen hyr ut eller äger 
har nu skrivits under. De återstående fallen beror på särskilda lokala omständigheter. 
b) Förvaltning av tillgångar (utom forskningsområdet) 
I början av 1995 påbörjade kommissionen ett övergripande reformprogram för 
förvaltningen av sina tillgångar. Programmet inriktas dels på en komplett fysisk 
inventering av tillgångarna, dels på att upprätta nya förvaltningsbestämmelser 
och -förfaranden som framledes borde förbättra förvaltningen av tillgångarna. 
A. Den fysiska inventeringen av tillgångarna avslutades i juni 1996 och omfattade all lös 
egendom vid institutionens huvudkontor i Bryssel och Luxemburg. 
Inventeringen omfattade 68 byggnader i Bryssel och 13 byggnader i Luxemburg, dvs. 
314 238 respektive 81 482 inventarier. Man använde då en ny identifieringsteknik med 
streckkodade etiketter för optisk läsning, som genom datoriserade inventarieförteckningar 
bör göra den framtida användningen snabbare och tillförlitligare. 
90 
Den statistiska felmarginal som konstaterades vid inventeringen understiger 1 %o, vilket 
får anses godtagbart. 
Det officiella systemet för förvaltning av lös egendom SYSBIEN uppdateras nu w,<\ 
utgångspunkt i inventeringsresultaten. Informationssammanställningen bör vara klar den 
31.11.1996. 
Sammanställningen kommer att kompletteras med en rad begränsade ingripanden inom 
vissa sektorer och platser, till exempel avseende: 
• transporttjänsten 
• kontoren i unionen 
• kommissionens kontor i Strasbourg 
Eftersom cirka 100 000 ärenden skall behandlas före den 31.12.1996 kommer 
inventarieställningen då att göra det möjligt att förse kontrollinstansen med tillförlitliga 
siffror som troget redovisar det befintliga beståndet. 
B. Egendomsförvaltningen utgör den andra delen av programmet 
För att informationen från inventeringen även i fortsättningen skall vara tillförlitlig har 
kommissionen beslutat följande: 
• att upprätta en ny inventeringsförordning, 
• att ändra principerna för och förvaltningen av egendomen 
Kommissionen antog den nya inventeringsförordningen den 21 december 1995. 
Tillämpningsföreskrifter för förordningen håller på att utarbetas, vilket bör göra det 
möjligt att decentralisera egendomsförvaltningen från och med den 1 januari 1997. 
Inventarieförteckningens tillförlitlighet kommer att kontrolleras genom regelbundna 
fysiska inventeringar enligt finansförordningens föreskrifter om fysisk inventering vart 
tredje år. 
I praktiken delas den fysiska inventeringen upp genom att en eller flera delinventeringar 
görs varje månad. 
SÄRSKILDA RAPPORTER AV BETYDELSE 
Specialrapport nr 3/94 om genomförandet av interventionsåtgärder enligt den 
gemensamma organisationen av marknaden för nötkött 
(RÅDET) 
Rådet påpekade att det önskade att kommissionen utvärderar den gemensamma 
marknadsorganisationens interventionsordning efter det att reformen till fullo har 
börjat tillämpas. 
Rådet uppmanade även kommissionen att granska vilka åtgärder som återstår att 
vidta i fråga om förvaltning av lagren och att lägga fram lämpliga förslag. 
Kommissionens svar 
Under perioden mars 1993 till mars 1996 skedde inte någon intervention från 
myndigheternas sida inom sektorn för nötkött. Perioden kunde utnyttjas till att förbättra 
bestämmelserna för hur interventionsordningen skall användas, i enlighet med 
revisionsrättens anmärkningar i specialrapport nr 3/94. 
Sedan dess har nya stödköp blivit nödvändiga på grund av den kris sektorn för nötkött 
genomgår efter publiceringen av information om risken att bovin spongiform encefalopati 
(BSE) kan spridas till människan. Det är ännu för tidigt att utvärdera hur 
interventionsordningen fungerar (köpe- och försäljningsvillkor, lagerhållning) sedan 
köpen återupptogs i april 1996. Det är värt att notera att vid detta datum (den 31 mars 
1996) så uppgick det osålda lagret inte till mer än ungefär 8 000 ton 
(slaktviktsekvivalent), huvudsakligen beläget i Förenade kungariket (se lagerställningen 
i bifogade tabell). 
92 
NÖTKÖTT 
UPPGIFTER INOM RAMEN FÖR ARTIKEL 27 
I FÖRORDNING (EEG) NR 859/89 
INTERVENTIONSKÖP- OCH FÖRSÄLJNING 
STÄLLNING I SLUTET AV MARS 1996 BILAGA 
BELGIEN 
DANMARK * 
TYSKLAND 
GREKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
IRLAND 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
FÖRENADE 
KUNGARIKET 
SUMMA 
SLAKTVIKTS­
EKVIVALENT OSALT LAGER 
PER DEN 31.12.1995 
KÖTT 
MED 
BEN 
-
3 
-
-
-
-
-
-
-
-
3 
3 KÖTT 
UTAN 
BEN 
-
68 
-
-
-
-
36 
345 
-
-
5.072 
5.521 
8.119 SUMMA 
-
71 
-
-
-
-
36 
345 
-
-
5.072 
5.524 
8.122 KOP 
FR. 0. M. 
DEN 1.1.1996 
SUMMA 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
" 
-VARAV FOR 
URBENING 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-FÖRSÄLJNING 
FR. 0. M. 
DEN 1.1.1996 
KÖTT 
MED BEN 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
" 
-
" KÖTT 
UTAN BEN 
-
10 
-
-
-
-
30 
-
-
-
65 
105 
154 
154 OSALT LAGER 
PER DEN 31.03.1996 
KÖTT 
MED 
BEN 
-
3 
-
-
-
-
-
-
-
-
^ 
3 3 KÖTT 
UTAN 
BEN 
-
58 
-
-
-
6 
-
345 
-
-
5.007 
5.416 
7.965 SUMMA 
-
61 
-
-
-
6 
-
345 
-
-
5.007 
5.419 
7.968 
* Korrigerad 
93 
Specialrapport nr 4/94 om mujön i städer 
(RÅDET) 
Revis? »nsräit»1 \ knmi&lwtii %at\&ih :ïi åf&ktferaa på detta område ber ingå I 
planen för stadsplanering pa iängn- u5f t, ?Ai förslagen är bristfälliga i fråga oui 
vilket arbete som skal! uffoY*A« «vb u' ta'iiradet meDlat; avdelningarna bör 
förbättras för sit w*Mwik:i "<i tiJifor V'CK splittring» 
Revisionsrätten rekcmi.rwni";.ai • ' >f ett sttgäadevna samordnas effektivt på 
såväl gemenskapsnivå &cw m ^ UJVÎ >< h att koimnissiouen skall se till att varje 
åtgärd genomföre noggr^ii! OQU n^n wlklu. 
Rådet, uppmanar kommisb^nt^ iJJ ta h-a syn till tror denna rapport kommer att 
följas upp. 
Kommissionens svar 
Kommissionen håller med om att stadsplanering blir en allt viktigare komponent i Qtt 
antal program och gemenskapsinitiativ. Därför bildades i början av år 1995 en 
enhetsövergripande arbetsgrupp för frågor som rör städer. Den samlas regelbundet 
och arbetar för att förbättra, samordningen av gemenskapens åtgärder. 
Vad g dier saihordiuugt it ) °> lv., t n\ \ <^' *T t i,im» Ml vAempel den klausul som. 
jnogats i den atunoi,rrf «* l«»i"*t wWig mi ny» uibam pilotprojekt, publicerad i 
LGT nr C 319, 30 11 95, s *J "I n>0, pui k vi gi!n alla åtgaider som ingår i den 
iokab myndighetens JI \<ii^mu¥u IU-1 m At* ù\. foit&L'gna projekten är en 
nödvändig komponci. i JI )i»iqxrxi tiiiiovals, soci' ta-nomisk strategi som 
^odkanns av del lokala paît »u^kipJ orh un siki<- på aft ios särskilt definierade 
urbana pioblera eller torefup* tr^/nio? p*obUm på eP haboai* sätt". 
Specialrapport rar 3/95 om genomförandet m interve< "tionsåtgärder eidigii: 
organisationen av marknaden för får- och getkött 
(RÅDET) 
Revisionsrätten rekommenderar särskilt att statistikens kvalitet och 
översändningstid förbättras, vît sy&îvjret fö>: prisnotering blir nier tillförlitligt, 
att kontrollen av bidragen förmäl Vs. «tf medlemsstaterna förstärker kontrollen 
av den privata lagerhålmuiftcn,, att konunisJonen undersöker alternativ till 
nuvarande bestämmelser, *j"skilt î sj/ffr* fil i sioYre utsrräckning inrikta dem på 
stöd till producenter i '.vi^y^r&tS' t^bi^i <ccn samtidigt se över begreppet 
missgynnat område för fct» **£ vink i föFjdc:* detta kan få för bidragen samt att 
kommissionen granskar aifpWj^'ei? ,!?sl <^">L.tf!«i sywtcnet med uppfödning till 
tunga slaktkroppar,, 
94 
Rådets behöriga organ har granskat revisionsrättens rapport och rådet uppmanar 
kommissionen att ta hänsyn till slutsatserna i rapporten från denna grupp. 
Kommissionens svar 
Kommissionen tar fasta på rekommendationerna till medlemsstaterna om förbättring 
av statistikens kvalitet och översändningstid och om förstärkning av kontrollen av den 
privata lagerhållningen. 
Kommissionen har däremot inte för avsikt att föreslå rådet att avskaffa systemet med 
uppfödning till tunga slaktkroppar. Systemet är resultatet av en besvärlig kompromiss 
i rådet. Däremot kommer kommissionen att före nästa odlingsår att förbättra 
styrningen av det, genom att åtgärder som skall ge effektivare kontroller. 
Vad gäller rekommendationen om att i större utsträckning stödja producenter i 
missgynnade regioner ansluter sig kommissionen till den majoritet av medlemsländer 
som inte deltog i dessa rekommendationer. 
Specialrapport nr 4/95 om förvaltning av EUGFJ - utvecklingssektionen utgifter 
i Portugal under perioden 1988-1993 
(RÅDET) 
Rådet noterar att de behöriga portugisiska myndigheterna avser att i samarbete 
med kommissionen förbättra interna förfaranden för förvaltnmg, kontroll och 
uppföljning av de program som finansieras inom detta område. 
95 
Kommissionens svar 
1. Rapporten är ett resultat av en särskild revision som genomfördes av 
revisionsrätten under perioden juni-november 1994 efter en begäran som 
framlades av Europaparlamentets ordförande i februari samma år. I rapporten 
togs svagheterna i förvaltnings- och kontrollsystemet upp, liksom de enskilda 
fall som revisionsrätten bedömt som oregelmässiga. 
2. Kommissionen har utnyttjat sin rätt att gå i svaromål, och bestridit vissa av 
revisionsrättens påståenden. I andra fall har kommissionen förbundit sig att 
identifiera de aktuella fallen, reda ut dem med medlemsstaterna i fråga och om 
så krävs vidta åtgärder för att rätta till situationen. 
3. För att fullgöra dessa åtaganden har kommissionen inlett en skriftväxling med 
de portugisiska myndigheterna, och ett möte har hållits i Lissabon med de 
organ som ansvarar för förvaltningen av EUGFJ:s utgifter. 
4. Slutsatserna därav är följande: 
4.1 I frågan om uppdelning av förvaltnings- och kontrollfunktionerna 
mellan olika organ har en lösning skapats genom ministeriets beslut 
("Despacho") nr 32/96 och 33/96 av den 3 april 1996, samt "Portaria 130/96" 
av den 24 april 1996, eftersom varje organs behörighetsområde därigenom 
klart definieras. Kommissionen kommer noggrant att följa upp hur dessa 
bestämmelser genomförs och vilken verkan de får. 
4.2 Enligt revisionsrätten har man vid projekturvalet i en rad fall tagit 
otillräcklig hänsyn till möjligheterna att i praktiken saluföra produkten i fråga. 
Även om Portugal ställer ungefär samma krav som övriga medlemsländer, har 
man även fått gå ännu ett steg genom att införa striktare parametrar samt 
genomföra marknads- eller avsättningsundersöknigar för de större projekten 
inom områdena för bearbetning och saluföring av jordbruks- och 
skogsbruksprodukter. 
De svårigheter som revisionsrätten påpekar berodde delvis på oförutsedda 
förändringar på den portugisiska marknaden till följd av landets EU-anslutning 
och det faktum att marknaden snabbt öppnades i samband med utvecklingen 
av den gemensamma marknaden. Dessa effekter är värda att noggrant beakta 
vid framtida utvidgningar av unionen. 
4.3 I frågan om hur de urvalskriterier som avser produktionskapacitet 
enligt förordning (EEG) nr 866/90 följs har de portugisiska myndigheterna 
kunnat visa, att i varje fall där ett slakteri medfinansierats har en motsvarande 
neddragning av slaktkapaciteten gjorts. De projekt som tas upp av 
revisionsrätten hade i alla händelser godkänts enligt förordning (EEG) nr 
96 
355/77 innan förordning (EEG) nr 866/90 och de urvalskriterier som 
fastställdes genom kommissionens beslut nr 90/342/EEG av den 7 juni 1990 
trädde i kraft. 
4.4 Punkt 3.2.7 i rapporten gäller de alltför stora förseningar vid 
betalningarna från mellanhänder till mottagare som konstaterats i vissa fall. 
Revisionsrättens påpekanden är riktiga i de tre aktuella fallen, men dessa fall 
är att betrakta som exceptionella. När det gäller det nämnda kooperativet 
måste man tillåta den tid som krävs för att ansökan skall hinna sammanställas 
på riktigt sätt och att ansökan om förskott skall hinna kontrolleras ur formell 
juridisk synvinkel. I det andra fallet beror förseningen på budgetmässiga 
problem i den autonoma regionen Madeira. Vad beträffar centrumet för 
yrkesutbildning berodde förseningen inte på tillämpningen av metoderna för 
översyn av priser, utan på tekniska hinder på byggnadssidan som införts av 
kommunen. 
4.5. Angående punkt 3.3.3 i rapporten 
Revisionsrätten hävdar att inom ramen för det särskilda programmet för 
jordbruksutveckling i Portugal (PEDAP) finansierade medlemsstaten det sjätte 
året 85 % av utgifterna inom de sanitära skyddsenheterna (Agrupamentos de 
Defesa Sanitaria). Med tanke på att stödmottagarna från och med det sjätte 
året skall stå för 20 % av finansieringen verkar denna kritik berättigad. Det 
aktuella fallet, som är ett resultat av en justering av referensåret i syfte att 
bringa ett antal projekt i fas med kalenderåret, uppfyller emellertid ändå 
bestämmelserna, eftersom de överskjutande offentliga utgifterna drogs av från 
beloppet i de slutliga ansökningarna om utbetalning. Beloppen i fråga 
reglerades helt och hållet genom medlemsstatens budget. 
4.6 Angående punkt 3.3.4 i rapporten 
Vad vidare angår de sanitära skyddsenheterna har revisionsrätten dragit 
slutsatsen att återbetalningsberättigad moms, till följd den osäkerhet som rått 
vad gäller momsvillkoren för stödmottagaren, i vissa fall tagits upp som 
bidragsberättigad utgift. Efter en utförlig kontroll som begärts av 
kommissionen, har de portugisiska myndigheterna kunnat slå fast att det i alla 
de fall där momsbelopp betraktats som bidragsberättigade rört sig om belopp 
som faktiskt inte kunnat återbetalas till stödmottagaren. 
4.7 Angående punkt 8.2.2 och 8.2.3 i rapporten 
Vad gäller de särskilda bidragen till unga jordbrukare poängteras att de 
enheter som ansvarade för att kontrollera att jordbruk faktiskt var de 
ansökandes viktigaste inkomstkälla inte disponerat över tillräckligt tillförlitlig 
information. Det samma gäller kravet på tillräcklig utbildning och erfarenhet. 
97 
Det är riktigt att denna situation är bekymmersam, men de portugisiska 
myndigheterna har visat en stark vilja att förbättra systemet genom att införa 
hårdare krav, anta en ny lagstiftningsram och, i synnerhet, genomföra tätare 
efterhandskontroller, såsom redan skett inom den andra ramen för 
gemenskapsstöd. 
4.8 Angående punkt 8.2.4 i rapporten 
Revisionsrätten har konstaterat att Portugal genom nationella krediter har 
finansierat fler än två projekt per stödmottagare och sexårsperiod. Enligt den 
nationella lagsiftningen är det tillåtet för en stödmottagare att föreslå fler än 
två projekt under denna referensperiod under förutsättning att det rör sig om 
olika anläggningar. 
Vad gäller areal som redovisas för kompensationsbidrag kan kontrollen 
förbättras genom att det integrerade kontrollsystem som inrättas genom rådets 
förordning (EEG) nr 3887/92 genomförs. 
4.9 Angående punkt 8.2.6 i rapporten 
Eftersom stödmottagarna i fråga om fyra olika projekt inte respekterat 
villkoren för gemenskapsstöd, gjordes bedömningen att stödet i fråga skulle 
betalas tillbaka. I ett av dessa fall valde medlemsstaten att göra om 
gemenskapsstödet till nationellt stöd istället för att betala tillbaka medlen, 
eftersom villkoren för nationellt stöd var uppfyllda. Innan de övriga fallen kan 
regleras krävs ytterligare förklaringar från de portugisiska myndigheternas 
sida. 
4.10 Angående punkt 9.2.8-9.2.10 i rapporten 
Vad gäller det operativa programmet till stöd för jordbrukare som drabbats av 
svåra väderförhållanden har revisionsrätten funnit att stöd har betalats ut till 
vissa projekt som inte avsett de områden som programmet omfattar. Utöver 
invändningarna vad gäller utgifternas berättigande som sådana, har 
konstaterats att medlemsstaten föreslagit ett program där landets norra region 
inte ingick, varefter ministeriet, efter det att programmet godkändes, beslutade 
om att utvidga området på så sätt att punktinsatser kunde genomföras på andra 
ställen. Kommissionen anser att de utgifter som gått till dessa projekt irfe är 
berättigade, och man kommer att dra av motsvarande belopp i samband med 
att programmet slutbetalas. 
4.11 Angående punkt 9.2.11 i rapporten 
98 
Inom ramen för det operativa programmet för landsbygdsutveckling i Mira har 
två stora projekt som tillsammans tagit emot ca 60 % av stödet gått i konkurs. 
Det organ som förmedlat stödet har inlett ett rättsligt förfarande för att 
återvinna de belopp som betalats ut och kommer att hålla kommissionen 
informerad om utvecklingen. 
4.12 Angående punkt 9,2.12-9.2.16 i rapporten 
Det operativa programmet till förmån för skogsbruket: 
Instituto Florestal har i egenskap av stödmottagare för ett offentligt 
planteringsprojekt upptäckt ett försök till bedrägeri, som företogs av en privat 
ekonomisk aktör och där en av institutets egna anställda var inblandad. 
Aktören ifråga försökte komma åt bidraget i sin helhet utan att slutföra 
arbetet. Institutet kommer att på egen hand reglera ärendet, och återbetala de 
felaktigt utbetalda beloppen till det organ som förmedlar bidraget. 
Kommissionen kommer att se till att denna återbetalning också återspeglas i 
saldot för EUGFJ:s utgifter till programmet. Kontrollinsatserna i denna sektor 
har skärpts, både vad gäller kontroller som utförs av det förmedlande organet 
och av underordnade kontrollinstanser. 
99 
ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV 
KOMMENTARERNA TILL 
RÅDETS REKOMMENDATION 
AV DEN 11 MARS 1996 
OM ATT BEVILJA 
ANSVARSFRIHET FÖR 
EUROPEISKA FONDEN FÖR 
FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH 
ARBETSVILLKOR 
FÖR BUDGETÅRET 1994 
100 
(RÅDET) 
Revisionsrätten invänder, i sina tidigare rapporter, mot att det fortfarande måste 
kontrolleras att fonden inför förfarande som är förenliga med budgetförordningen, 
särskilt vad gäller det nästan systematiska användandet av förskottsbetalningar innan 
styrekonomen har godkänt dem, överföringar mellan olika avdelningar i budgeten, 
uppdelningen av befattningarna som räkenskapsförare och utanordnare, 
anslagsöverföringens ökande betydelse, särskilt vad gäller avdelning 3, varigenom 
annulitetsprincipen inte efterlevs, samt att dessa överföringar inte utnyttjas till fullo 
året efter. 
Rådet har noterat revisionsrättens invändningar samt fondens svar och påpekar att 
denna redan har vidtagit vissa av rätten önskade åtgärder. Rådet rekommenderar att 
fonden under 1996 även rättar sig efter rättens övriga invändningar. Det 
konstaterar för övrigt att de överföringar som har konstaterats av rätten inte är 
undantagna från gällande bestämmelser. 
Fondens svar 
Åtskiljande av funktionerna räkenskapsförare och utanordnare 
Det kommer att bli möjligt att separera de båda tjänsterna som räkenskapsförare och 
utanordnare sedan ett nytt datoriserat bokföringssystem införts. Det beräknas tas i 
drift under år 1997. 
Överföringar 
Det påpekas att överföringar görs i samstämmighet med artikel 6.1 d i fondens 
budgetförordning. 
Betalningar från förskottskonton 
Se fondens svar på parlamentets kommentarer. 
Den rättsliga grunden för överföringar 
Se fondens svar på parlamentets kommentarer. 
101 
ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV 
KOMMENTARERNA TILL 
RÅDETS REKOMMENDATION 
AV DEN 11 MARS 1996 
OM ATT BEVIUA 
ANSVARSFRIHET FÖR 
EUROPEISKT CENTRUM FÖR 
UTVECKLING AV 
YRKESUTBILDNING 
FÖR BUDGETÅRET 1994 
102 
(RÅDET) 
Centrumet understryker att det tack vare en strängare förvaltning har lyckats 
minska den del av sina disponibla anslag som förfaller i slutet av budgetåret eller 
förs över till följande budgetår och utnyttjandegraden under året av de slutliga 
anslagen för 1994 har förbättrats. 
Kommissionen har under diskussionerna sagt sig "vara beredd att stödja 
centrumet i dess strävanden att efterkomma rättens invändningar". Rådet erinrar 
om kommissionens åtaganden i frågan och uppmanar den och centrumet att göra 
allt för att så snart som möjligt säkerställa bästa möjliga förutsättningar för att 
det senare skall kunna utföra sina uppgifter, samt en effektiv budget- och 
finansförvaltning. Det anser att de överföringar mellan avdelningar som rätten 
har konstaterat inte är undantagna från de finansiella bestämmelserna för 
centrumet. 
Centrumets svar 
Kommissionsledamoten Edith Cresson har deltagit i ett seminarium tillsammans med 
styrelsen, i mars 1996. Hon framhöll då de riktlinjer Cedefop bör följa i sitt arbete. 
Sedan i mars 1996 har det vid varje styrelsemöte fattats beslut som skall öka 
Cedefops avkastning. Denna har redan ökat, trots det begränsade antalet anställda i 
Thessaloniki. Särskilt de beslut som rör förnyelsen av centrumet, prioriteringar på 
medellång sikt och höjd kvalitet på tjänsterna borde snart börja bära frukt. 
103 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 48 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 
Katalognummer : CB-CO-97-046-SV-C 
ISBN 92-78-15637-X 
Byrån tor Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
l.-2l>85 Luxemburg 
°H"