Yttrande om "Regeringskonferensen 1996 - Ekonomiska och sociala kommitténs roll"

(96/C 39/15)

Den 23 november 1995 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att, i enlighet med artikel 23.3 i arbetsordningen, utarbeta ett yttrande om "Regeringskonferensen 1996 - Ekonomiska och sociala kommitténs roll".

Presidiets tillfälliga arbetsgrupp, kallad "Regeringskonferensen 1996 - ESK:s roll", fick i uppdrag att ansvara för kommitténs arbete i frågan. Föredragande har Giacomina Cassina varit.

Ekonomiska och sociala kommittén antog vid sin 330:e plenarsession (sammanträdet den 23 november) följande yttrande med stor majoritet och två nedlagda röster.

I. INLEDNING

Sedan fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft har ESK fört en omfattande debatt om sin rådgivande roll, om de bästa medlen för att främja denna roll och för att förstärka de band som kommittén upprätthåller mellan integrationsprocessen och medborgarorganisationerna.

Presidiet antog därpå ett dokument i april 1995 om kommitténs roll.

Presidiets arbetsgrupp som har utarbetat detta dokument (enligt artikel 8 i kommitténs arbetsordning) var sammansatt av följande medlemmar:

Ordförande: Carlos Ferrer (kommitténs ordförande)

Föredragande: Giacomina Cassina

Medföredragande: Manuel Cavaleiro Brandão (ordförande i gruppen "Arbetsgivare")

Tom Jenkins (ordförande i gruppen "Arbetstagare")

Beatrice Rangoni Machiavelli (ordförande i gruppen

"Andra intressegrupper")

Medlemmar: André Laur (vice ordförande i kommittén)

Klaus Boisserée (medlem av gruppen "Andra intressegrupper")

Bent Nielsen (vice ordförande i kommittén)

Jean Pardon (ordförande i sektionen "Ekonomiska, finansiella

och monetära frågor")

ESK kommer att fortsätta diskussionen kring sin nuvarande och framtida roll för att kunna anpassa och förstärka sin representativitet. Denna framtida fördjupning syftar till att effektivt kunna bidra till att anta de största utmaningarna som det europeiska samhället står inför, särskilt skapandet av arbetstillfällen och konkurrenskraft, i syfte att främja den europeiska samhällsmodellen och den sociala omvandlingen. Detta skulle ske genom att medborgarorganisationerna deltar fullt ut i det europeiska bygget.

II. FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR AV FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

1. Inom ramen för sin rådgivande funktion och särskilt genom att använda sin initiativrätt, har ESK ofta väglett och t o m sporrat kommissionen att ge förslag som svarar mot utvecklingen av behoven i det europeiska samhället. Strävan att förbereda den s k prelegislativa fasen på ett bättre sätt har medfört att kommissionen allt oftare konsulterar arbetsmarknadens parter och förvaltningar men ofta också organisationer som representerar särskilda och till och med enskilda intressen. Därför är kommittén beredd att understödja kommissionen i organisationen av den rådgivning som föregår framläggandet av förslag.

Med syfte att bidra till bättre insyn i den rådgivande fas som föregår lagstiftningsförfarandet och för en bättre förankring av det rådgivande arbetet föreslår ESK ett tillägg efter artikel 198.1:

"Kommissionen bör rådfråga kommittén innan beslut fattas i frågor som berör de intressen som representeras inom kommittén."

2. Inom ramen för en förstärkning av demokratin och en utjämning av de olika institutionernas roller, anser kommittén att en eventuell utvidgning av medbeslutandeproceduren innebär en förstärkning av den rådgivande funktionen i syfte att kunna ta större hänsyn till samhällets förväntningar. ESK är redo att fungera som rådgivare även för Europaparlamentet.

ESK begär att i förekommande fall få bidra till förfarandet som föreskrivs i artikel 189b, under den andra läsningen. I de frågor som omfattas av detta förfarande skulle ESK:s föredragande kunna delta som observatör i förlikningskommittén.

Artikel 189b.4 bör ändras genom att följande mening tillkommer:

"Ekonomiska och sociala kommittén skall delta som observatör i förlikningskommitténs arbete."

3. Som representant för ekonomiska och sociala aktörer som är direkt berörda av genomförandet av den monetära unionen följer ESK på nära håll detta komplicerade förfarande. Detta sker särskilt genom rapporter och yttranden på eget initiativ om antingen den monetära unionen som sådan eller - och i synnerhet - om de socio-ekonomiska effekterna av den monetära unionen på det europeiska samhället.

Inom ramen för den multilaterala övervakningen av medlemsstaternas ekonomiska politik, begär ESK att effektiviteten i dess rådgivande arbete ökas genom att man erkänner en rätt att bli informerad.

Till artikel 103.2.3 efter "underrättar parlamentet" läggs "och Ekonomiska och sociala kommittén" till. Till artikel 103.4.2 efter "den multilaterala övervakningen" läggs "samt underrättar Ekonomiska och sociala kommittén" till.

4. ESK är starkt engagerad i att främja ett medborgarnas Europa och efterfrågar en öppen juridisk ram som grund och konkreta åtgärder för dess förverkligande.

ESK kräver alltså att artikel 8a.2 efter "av Europaparlamentet" får tillägget "och Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande". Likaså måste till artikel 8b.1 efter "Europaparlamentet" läggas till "och Ekonomiska och sociala kommittén" och efter "Europaparlamentet" i artikel 8e.2, "och Ekonomiska och sociala kommittén".

5. Kommittén har i sina yttranden alltid tagit hänsyn till den kulturella dimensionen av integrationsprocessen. I det europeiska samhället är kulturens effekter på andra områden, och tvärtom, en självklar angelägenhet för kommittén.

ESK begär att få yttra sig i frågor som rör kulturpolitiken i EU.

I artikel 128.5.1 efter "att ha hört" läggs "Ekonomiska och sociala kommittén och" till.

6. "Observatoriet" för bevakning av den inre marknaden som skapades med Europaparlamentets stöd bör integreras i ESK:s institutionella uppgifter.

I slutet av artikel 197 läggs följande stycke till:

"Ett observatorium har inrättats för analys, utvärdering och bevakning av den inre marknadens utveckling och funktion."

7. ESK har utvecklat betydande kontakter med sina naturliga motsvarigheter i tredje länder. I flera fall har ESK fört fram den socioprofessionella dialogen, ibland till och med innan kommissionen tagit initiativ och alltid i syfte att främja dialogen och samarbetet i vid mening mellan EU och tredje land.

ESK begär att denna viktiga funktion institutionaliseras i alla associationsavtal. ESK begär dessutom att bli rådfrågad vid begäran om anslutning.

I artikel O, första stycket, efter "kommissionen", lägg till "och Ekonomiska och sociala kommittén".

8. Inom ramen för samarbetspolitiken på rättsområdet och när det gäller interna angelägenheter rådfrågar rådet Europaparlamentet (EP). ESK förespråkar att Europaparlamentet får en viktigare roll för denna politik, även i de fall där den inte kommer att bli gemensam för hela gemenskapen. Större delen av denna politik får viktiga konsekvenser för medborgarna, det europeiska samhället och dess organisationer - ESK är alltså direkt berörd.

ESK begär med hänsyn till detta att bli informerad för att via initiativrätten kunna agera på en stadigare grund och med största möjliga öppenhet i sina förbindelser med rådet och kommissionen.

Artikel K 6 bör modifieras genom att följande ord läggs till i första stycket efter "Europaparlamentet": "och Ekonomiska och sociala kommittén".

9. Genom att ESK inkluderar subsidiaritetsprincipen i sitt perspektiv utgör utvidgningen av Europeiska unionens makt att agera fortfarande ett val som måste involvera både medborgarna och det organiserade samhället.

ESK anser att samarbetsförfarandet - i den mån artikel 235 bibehålls - bör tillämpas och att man likaledes bör föreskriva obligatorisk rådfrågning av ESK.

10. ESK har genom att vidga sin rådgivande funktion försökt svara mot kraven på ökad representativitet, i konsekvens med integrationsprocessens utveckling och mångfalden i det europeiska samhället. Detta bör avspeglas i fördraget.

ESK föreslår därför att artiklarna 193 till 198 ändras på följande sätt:

10.1. Ändring av artikel 194, andra stycket: anpassa längden på ESK:s mandat till Europaparlamentets och kommissionens (5 år).

10.2. Stryk fjärde stycket i artikel 194.

10.3. Stryk texten om att ESK sammankallas av rådet och kommissionen; i tredje stycket i artikel 196, efter "ordföranden": stryk resten av artikeln.

10.4. Stryk andra stycket i artikel 197, eftersom utvecklingen av integrationsprocessen, liksom utvecklingen av ESK, tillsammans med den självständighet som kommittén har genom sin arbetsordning, gör att uppräkningen i detta stycke är föråldrad och ofullständig.

10.5. Ändring av artikel 198, tredje stycket, för att säkra uppföljningen av yttrandena, genom att lägga till följande mening: "Institutionerna biträdda av ESK informerar den senare om uppföljningen av de avgivna yttrandena." Denna information kan till exempel förmedlas genom publicering i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

11. Angivelsen under artikel 193 av vilka ekonomiska och sociala sektorer som skall representeras är inte tillfredsställande, eftersom den stått oförändrad sedan ESK först bildades. Uppräkningen av kategorier bör aktualiseras med hänsyn till att gemenskapen utvidgats och att omfattande förändringar skett under de gångna 40 årens ekonomiska aktivitet och i sysselsättningsmönstret, i kombination med de förändringar som sker för närvarande, exempelvis till följd av "informationsrevolutionen".

12. Under det att fördraget successivt modifierats har ESK:s kompetensområde och självständighet utvidgats. Detta har möjliggjorts eftersom ESK kontinuerligt har utvärderat sitt uppdrag, sin erfarenhet och sina synsätt, och har kunnat anpassa sitt arbete efter de komplexa krav som dess rådgivande roll i integrationsprocessen ställt. Men detta har också kunnat ske eftersom ESK har kunnat engagera sig i socio-professionella intressegruppers representation, som utvecklas snabbt, utöver det mandat fördraget ger.

ESK anser sig sålunda i praktiken vara en rådgivande institution och begär att regeringskonferensen 1996 ger kommittén rättslig status som institution, med alla konsekvenser det medför, inklusive rätten att föra talan som fastslås i artikel 175, första stycket. Mot bakgrund av detta föreslår ESK följande ändringar:

12.1. Tillägg till artikel 4.1: "en EKONOMISK OCH SOCIAL KOMMITTÉ" efter "en REVISIONSRÄTT".

12.2. Stryk artikel 4.2.

12.3. Ersätt första stycket i artikel 193 med följande: "Ekonomiska och sociala kommittén skall som rådgivande organ biträda de institutioner som utövar lagstiftande funktioner i de fall som föreskrivs i föreliggande fördrag."

III.

FÖRSLAGEN I SINA RESPEKTIVE SAMMANHANG

OBS! Ordningsföljden på fördragets artiklar följer den i vilken de omnämnts i yttrandet.

>Plats för tabell>

Bryssel den 23 november 1995.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER