Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om upphävande av beslut 2014/56/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Kroatien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

(1)Efter en rekommendation från kommissionen fastslog rådet den 28 januari 2014 genom beslut 2014/56/EU och i enlighet med artikel 126.6 i fördraget att det förelåg ett alltför stort underskott i Kroatien. Rådet konstaterade att det väntade underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2014 uppgick till5,5 % av BNP, vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den offentliga bruttoskulden förväntades uppgå till 62 % av BNP 2014 och därmed överstiga fördragets referensvärde på 60 % av BNP.

(2)Efter en rekommendation från kommissionen utfärdade rådet samma dag, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97, en rekommendation till Kroatien, i vilken landet uppmanas att senast 2016 korrigera det alltför stora underskottet.

(3)Den 2 juli 2014 drog kommissionen slutsatsen att Kroatien hade vidtagit effektiva åtgärder som överensstämde med rådets rekommendation av den 28 januari 2014 i enlighet med artikel 126.7 i fördraget.

(4)I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009.

(5)Rådet bör, på grundval av de uppgifter som lämnats, fatta ett beslut om att upphäva beslutet om förekomsten av ett alltför stort underskott. Ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör dessutom bara upphävas om kommissionens prognoser tyder på att underskottet inte kommer att överstiga referensvärdet på 3 % av BNP under prognosperioden och skuldkvoten uppfyller det framåtblickande inslaget i riktmärket för skuldminskningen.

(6)Följande slutsatser kan dras på grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) lämnade i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Kroatiens uppgiftslämning i april 2016, samt på grundval av konvergensprogrammet 2017 och kommissionens vårprognos 2017:

–Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick till 0,8 % av BNP 2016, jämfört med 3,4 % 2015. Denna förbättring berodde huvudsakligen på i) ökade inkomster genom en stark BNP-tillväxt och ii) utgiftsbegränsningar. Därmed fördes underskottet i de offentliga finanserna under fördragets referensvärde på 3 % av BNP inom den tidsfrist som rådet fastställt.

–I konvergensprogrammet för 2017–2020, som den kroatiska regeringen lämnade den 27 april 2017, beräknas det offentliga underskottet öka till 1,3 % av BNP 2017 och sedan åter minska till 0,8 % av BNP 2018. I kommissionens vårprognos 2017 beräknas underskottet uppgå till 1,1 % av BNP 2017 och till 0,9 % av BNP 2018. Underskottet förväntas således ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden.

–Det strukturella saldot, som är saldot i de offentliga finanserna rensat för konjunktureffekter och netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, förbättrades med 3,0 % av BNP under perioden 2014–2016.

–Bruttoskulden som andel av BNP nådde en topp på 86,7 % under 2015 och minskade till 84,2 % under 2016, till följd av en stärkt BNP och skuldminskande stock-/flödesjusteringar. Enligt kommissionens vårprognos 2017 beräknas skuldkvoten minska ytterligare till 79,4 % av BNP 2018, med stöd av en stark nominell BNP-tillväxt. På grundval av detta uppfyller skuldkvoten under 2016 kraven i det framåtblickande inslaget i riktmärket för skuldminskning.