Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förtroende, skydd av integriteten och säkerhet för konsumenter och företag på sakernas internet

(yttrande på eget initiativ)

(2018/C 440/02)

Föredragande: Carlos TRIAS PINTÓ Medföredragande: Dimitris DIMITRIADIS

Beslut av EESK:s plenarförsamling 15.2.2018 Rättslig grund Artikel 29.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig facksektion Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av facksektionen 4.9.2018 Antagande vid plenarsessionen 19.9.2018 Plenarsession nr 537 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 182/3/2

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Sakernas internet (IoT, Internet of Things) innebär genom sina sammankopplingsmöjligheter för personer och föremål en stor uppsättning nya möjligheter för enskilda personer och företag, som bör åtföljas av en rad skyddsåtgärder och kontroller för att säkerställa ett tillfredsställande genomförande.

1.2 Med tanke på att en av pelarna i sakernas internet är automatiserat beslutsfattande utan mänsklig medverkan måste man se till att dessa beslut inte underminerar konsumenternas rättigheter, medför några etiska risker eller står i strid med grundläggande mänskliga rättigheter och principer.

1.3 EESK uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att göra följande:

1.3.1 Säkerställa skydd av säkerhet och integritet genom utveckling av lämpliga regelverk som omfattar stränga övervaknings- och kontrollåtgärder.

1.3.2 Tydligt fastställa frågan om ansvarsskyldighet för alla aktörer inom produktdistributionskedjan och tillhörande informationsflöden för att undvika rättsliga kryphål som kan uppstå när flera olika producenter och distributörer samverkar.

1.3.3 Tillhandahålla lämpliga resurser och ändamålsenliga mekanismer för samordning mellan Europeiska kommissionen och medlemsstaterna i syfte att säkerställa ett enhetligt och harmoniserat genomförande av såväl den lagstiftning som ses över som nya bestämmelser, parallellt med en granskning av den internationella miljön.

1.3.4 Övervaka utvecklingen av ny teknik i samband med sakernas internet för att säkerställa hög säkerhet, fullständig insyn och rättvist tillträde.

1.3.5 Främja europeiska och internationella standardiseringsinitiativ för att säkerställa produkternas tillförlitlighet, tillgänglighet, motståndskraft och underhåll.

1.3.6 Övervaka marknaderna och bevara lika konkurrensvillkor vid genomförandet av sakernas internet, i syfte att undvika en koncentration av transnationell ekonomisk makt hos de nya teknikaktörerna.

1.3.7 Förbinda sig att främja medvetandehöjande åtgärder och utbildning i digitala färdigheter, parallellt med grundläggande forskning och innovation på området.

1.3.8 Garantera ett fullständigt genomförande och en effektiv användning av system för alternativ tvistlösning offline och online.

1.3.9 Uppmuntra förekomsten och genomförandet av ett välfungerande europeiskt system för grupptalan som gör det möjligt att kräva förbud och få skadestånd om användningen av sakernas internet orsakar skada eller förlust av kollektiv natur, vilket bör ingå i den nya given för konsumenterna.

1.4 Konsumenternas förtroende kommer att vara kopplat till strikt efterlevnad av relevant lagstiftning och hur företagen informerar om sin bästa praxis i fråga om integritet och säkerhet, och det åligger institutionerna att integrera denna praxis i strategierna för företagens sociala ansvar och socialt ansvarsfulla investeringar.

1.5 Den positiva sociala och ekonomiska inverkan av sakernas internet kommer att stärkas genom en adekvat koppling till utvecklingen av den sociala och miljömässiga politiken inom ramen för delningsekonomin, den cirkulära ekonomin och funktionsekonomin.

2. Bakgrund och sammanhang

2.1 Under de senaste femton åren har internets snabba genombrott inneburit förändringar på alla områden i vårt dagliga liv och påverkat olika konsumentbeteenden. Under de kommande tio åren förväntas i sin tur sakernas internet revolutionera energisektorn, jordbruket och transportsektorn, liksom de mer traditionella delarna av ekonomin och samhället, vilket medför att en övergripande politik måste utformas som möjliggör en klok hantering av denna teknikomvälvning.

2.2 Begreppet sakernas internet härstammar från Massachusetts Institute of Technology (MIT). Det bygger på en idé om en värld full av anordningar som är helt sammankopplade så att de kan fungera automatiskt tillsammans i olika interoperabla processer. För sin del förbereder sig EU på att ta itu med den digitala konvergensen och de nya utmaningar som sakernas internet medför, alltifrån lanseringen av planen ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning” ( 1 ) till den nyligen offentliggjorda handlingsplanen för sakernas internet. (Se dokumentet om utvecklingen mot sakernas internet i Europa, som ingick i meddelandet ”Digitalisering av den europeiska industrin: Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter” ( 2 ) ).

2.3 EESK har ofta uttalat sig om den fjärde industriella revolutionen, som kännetecknas av konvergerande digital, fysisk och biologisk teknik, och vill framför allt uppmärksamma sitt yttrande ( 3 ) i frågan från 2017. Sakernas internet är nämligen ett idealiskt tillämpningsområde för de mest avancerade formerna av artificiell intelligens, och ett område där de principer som EESK har fastställt sätts på prov, inte minst principen om att människan ska ha kontrollen.

2.4 Anordningarna i sakernas internet saknar ofta de autentiseringsnormer som krävs för att skydda användarnas uppgifter. Detta leder till problem eftersom anordningarna, uppgifterna och leveranskedjan är öppna för dataintrång.

2.5 Ny teknik som blockkedjeteknik kan lösa frågorna om säkerhet och tillit: Den kan användas för att spåra mätningar av sensordata och hindra inte bara duplicering av andra skadliga uppgifter utan också bevara integriteten och spårbarheten i ändringarna. Distribuerade liggare kan möjliggöra identifiering av enheter i sakernas internet, autentisering och säker överföring av felfria data. Sensorerna i sakernas internet kan användas för att utbyta uppgifter via blockkedjor i stället för via tredje part. Användningen av smarta kontrakt gör anordningarna oberoende, samt säkerställer den individuella identiteten och integriteten i uppgifterna. Kostnaderna för inrättande och drift minskar eftersom man inte har några mellanhänder. Slutligen anger blockkedjan för anordningarna de anslutna enheternas historik, vilket är av stor nytta för att lösa eventuella problem ( 4 )

2.6 Å andra sidan utvecklas distribuerade liggare med öppen källkod som syftar till att möjliggöra utbyte av information och värde mellan anordningarna i sakernas internet. De kan inte användas för datautvinning utan använder en arkitektur som bygger på ett matematiskt begrepp som kallas riktad acyklisk graf (DAG). Därmed kan man undvika kommissioner och säkerställa att nätets kapacitet ökar i takt med att antalet användare ökar.

2.7 Vi står inför ett fenomen med en enorm ekonomisk ( 5 ) och social potential, vilket innebär stora möjligheter, men även allvarliga utmaningar kopplade till inneboende risker, med en övergripande och tvärvetenskaplig karaktär som påverkar såväl företag som konsumenter, myndigheter och enskilda personer. För denna fråga bör man därför utveckla en strategi som är gemensam men som samtidigt kan beakta olika förutsättningar i en speciell situation. I detta sammanhang kan nämnas att FN har beräknat att det år 2020 kommer att finnas femtio miljarder uppkopplade anordningar, bl.a. konsumentprodukter som tv-apparater, kylskåp, övervakningskameror, fordon osv.

2.8 Tillämpningar för sakernas internet tillhandahåller redan ekonomiska och sociala fördelar i en globaliserad värld, bl.a. tjänster som är mer känsliga för det samhällsekonomiska sammanhanget, kortare återkopplingscykler, reparationer på distans, stöd för beslutsfattande, bättre fördelning av resurser eller fjärrkontroll av tjänster. Det finns dock mycket känsliga aspekter av frågan, t.ex. skyddet av privatlivet och säkerheten, informationsasymmetri och insyn i transaktioner, komplexa ansvarsförhållanden, blockering av produkter och system, liksom en ökning av antalet hybridprodukter, vilket kan påverka ägandeförhållanden och utsätta konsumenter för tillämpning av distansavtal, med åtföljande förlust av garantier.

2.9 EU och dess medlemsstater står inför enorma rättsliga utmaningar eftersom många av de egenskaper som kännetecknar sakernas internet (en hög grad av komplexitet och stort ömsesidig beroende, autonomi, komponenter som genererar och/eller behandlar data och den öppna karaktären) också präglar annan ny digital teknik såsom blockkedjor, 3D-skrivare och molnbaserade datortjänster. EESK anser att arbetsdokumentet från Europeiska kommissionens avdelningar ( 6 ) om ansvarsfrågan i samband med ny digital teknik är ytterligare ett steg i rätt riktning.

2.10 Kort sagt: för att maximera fördelarna och minimera riskerna i samband med sakernas internet bör man främja tillgänglig, tydlig, kortfattad och korrekt information, särskilt genom att främja digital integration och konnektivitet för de mest utsatta konsumenterna, genom att utforma produkter och tjänster så att de är fullständigt spårbara och omfattar integrerade normer för förtroende, skydd av integritet och säkerhet.

3. Konsumenternas och företagens förtroende för sakernas internet

3.1 Sakernas internet är ett komplicerat ekosystem som möjliggör sammankoppling av produkter från olika tillverkare, distributörer eller programutvecklare, vilket kan medföra svårigheter att fastställa ansvar i fall av bristande efterlevnad av bestämmelser eller vid skador på egendom eller andra skador för tredje part eller system orsakade av felaktiga produkter eller produkter som missbrukas av tredje part via nätet. Det är även möjligt att många aktörer som deltar i den totala värdekedjan för produkten inte har tillräcklig sakkunskap i frågor som rör datasäkerhet och dataskydd för enheter i nätverk.

3.2 Därför krävs ett nytt tillvägagångssätt i fråga om ansvaret som syftar till att säkerställa att både konsumenter och företag som använder tillämpningar för sakernas internet är skyddade i en miljö där produkter som är korrekt konfigurerade kan bli defekta eller missbrukas på otillåtet sätt och osäkra på grund av digitala säkerhetsincidenter (som t.ex. involverar hackare). Denna miljö bör förutse, förebygga och skydda mot automatiserat beslutsfattande som kan bryta mot grundläggande moraliska och allmänt erkända mänskliga rättigheter.

3.3 EESK välkomnar både översynen av genomförandet av 1985 års direktiv om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister ( 7 ) , och inrättandet nyligen av en expertgrupp med flera aktörer om ansvarsfrågor och ny teknik, för att säkerställa en rättvis balans mellan producenternas och konsumenternas intressen. En ny ansvarsram bör tydligt fastställa spårbarhet för ansvar och säkerhet längs produktens hela värdekedja och under dess livscykel. I detta sammanhang bör hållbarhet tas med som en ny faktor som kommer att göra det obligatoriskt att säkerställa uppdatering, förbättring, portabilitet, kompatibilitet, återanvändning, reparation eller återställande av produkten.

3.4 När det gäller sakernas internet bör man också särskilt beakta fastställandet av frågan om ansvarsskyldighet för alla yrkesverksamma inom produktdistributionskedjan för att undvika kryphål när olika producenter och distributörer samverkar. EESK anser att det är viktigt att klart ange de förfaranden som konsumenter ska följa i varje enskilt fall, och att främja alternativa mekanismer för tvistlösning.

3.5 EESK betonar vikten av förhandsinformation, transparenta avtalsvillkor och tydliga bruksanvisningar för anordningarna. Eventuella risker och skyddsåtgärder bör uttryckligen framhållas.

3.6 Interoperabilitet och kompatibilitet mellan produkter och tillhörande programvara måste garanteras för att förebygga problem och göra det möjligt för konsumenter att jämföra leverantörer. Denna faktor är också avgörande för att skapa lika villkor mellan stora företag och små och medelstora företag.

3.7 EESK förespråkar slutligen respekt för nätneutraliteten och uppmanar kommissionen att strikt övervaka marknadsbeteendet.

4. Konsumentens integritet på sakernas internet

4.1 Konsumenternas möjligheter att kontrollera sina personuppgifter och sina preferenser i fråga om den personliga integriteten har förbättrats i och med den nya allmänna dataskyddsförordningen ( 8 ) . Användaren av en anordning bör ha kontroll över hur de genererade uppgifterna används och vem som har tillgång till dem, med tanke på att mångfalden av data och sammanställningen av dem och samkörning med andra uppgifter utgör en allvarlig risk för intrång i privatlivet i ekosystemet för sakernas internet.

4.2 Den inverkan som det stora antalet produkter, tjänster eller enheter kan ha på skyddet av den personliga integriteten och dataskyddet när uppgifterna överförs autonomt genom sammanlänkning bör beaktas. På samma sätt skulle man genom behandling och bearbetning av ursprungligen ofarlig information kunna få en tydlig bild av en individs vanor, rörelser, intressen och preferenser, vilket gör det lättare att få tillgång till och att spåra användarprofilen.

4.3 Rättsliga garantier bör säkerställa användarnas fulla kapacitet att utöva sin rätt till privatliv och skydd av personuppgifter utan restriktioner, i syfte att undvika potentiella skador som diskriminerande och invasiv marknadsföring, förlust av personuppgifter eller brott mot säkerheten. Konsumenterna bör dessutom få information om det ekonomiska värdet av sina uppgifter, och förbehålla sig rätten att kunna dela dem.

4.4 Detta innebär enligt den allmänna dataskyddsförordningen att företag och tillsynsmyndigheter regelbundet ska se över omfattningen av insamlingen av personuppgifter och bedöma i vilken utsträckning de behandlade uppgifterna är proportionerliga och nödvändiga för tillhandahållandet av tjänsterna. Integritetsaspekter och integritetskonsekvenser bör bedömas i varje skede av planering, utformning och utveckling av en uppkopplad produkt och de online-ekosystem där den ingår (privacy by design). Principerna om inbyggt integritetsskydd och integritetsskydd som standard måste därför tillämpas konsekvent för sakernas internet.

4.5 På samma sätt bör inställningen för alla uppkopplade produkter på förhand vara fastställd till högsta skyddsnivå vad avser personlig integritet (inbyggt integritetsskydd och integritetsskydd som standard) så att man undviker oönskad spårning av användarnas beteende och göromål.

4.6 Under alla omständigheter måste konsumenterna ha tillförlitlig information om vilka data som samlas in, vem som har tillgång till dem och hur de använd så länge den avsedda produkten eller tjänsten fortfarande är aktiv, liksom vilken policy för integritetsskydd som tillämpas och om de algoritmer som används påverkar kvalitet, pris och tillgång till någon tjänst.

5. Konsumenternas och företagens säkerhet på sakernas internet

5.1 Den interkonnektivitet mellan anordningar som kännetecknar ekosystemet på sakernas internet kan främja utvecklingen av olagliga eller oönskade tekniska metoder, som blir ett utrymme som främjar sårbarhet och viral spridning av den. Därför bör säkerheten integreras i alla systemets komponenter.

5.2 Utbudet av produkter och uppdateringar av it-säkerhet bör motiveras och täcka inte bara enskilda anordningar utan också de säkerhetsrisker som sammankopplingen med andra anordningar på sakernas internet medför. Kvalitetsstandarderna för säkerhet bör inte sänkas, trots mängden enheter.

5.3 I detta avseende innehåller den föreslagna förordningen om EU:s cybersäkerhetsbyrå ( 9 ) en certifieringsram för informations- och kommunikationsteknik som kommer att säkerställa frivilliga säkerhetsintyg och märkning för olika typer av produkter, bl.a. på sakernas internet. EESK välkomnar denna åtgärd, men uttrycker också oro över att den inte är obligatorisk.

5.4 It-säkerhetsåtgärderna bör omfatta risker för alla typer av sårbarhet och särskilt hackning, otillåtet tillträde eller missbruk, också när det gäller betalningsmedel och ekonomiska bedrägerier. I det avseendet stöder EESK de befogenheter som tilldelats expertgruppen med flera aktörer om ansvarsfrågor och ny teknik.

5.5 Dessutom bör man beakta den personliga säkerheten för konsumenterna i samband med risker som rör t.ex. användning på nära håll, delning av frekvensband, exponering för elektromagnetiska fält eller eventuell interferens med nödvändig ansluten utrustning. EESK förespråkar övervakning och förebyggande återtag för att undvika risker för konsumenternas hälsa och säkerhet eller deras personliga och ekonomiska intressen.

5.6 Företagen bör anta standarder i linje med bästa praxis, t.ex. genom att bygga in säkerhetslösningar som standard, och genom att acceptera oberoende externa utvärderingar. I händelse av tillbud eller dataintrång är företagen skyldiga att anmäla dessa incidenter och att lämna information om skadeståndsansvar och bristande efterlevnad av bestämmelser.

5.7 Företag måste ge konsumenterna enkel och tillgänglig information som ger dem möjlighet att fatta lämpliga beslut och använda säkra metoder för att göra de säkerhetsuppdateringar som är nödvändiga under hela produktens livscykel.

5.8 Man bör ta itu med avsaknaden av enhetliga regler i samband med nätverk inom sakernas internet. Det är nödvändigt att införa avancerad bredbandsteknik och den nya generationens teknik för att förbättra den befintliga infrastrukturen.

6. Förslag till åtgärder inom ramen för den offentliga politiken (10)

6.1 Offentliga myndigheter ska, när de utövar sina befogenheter inom EU:s territorier, delta aktivt i utarbetandet av politik och handlingsplaner för sakernas internet i syfte att uppnå en balans mellan olika aktörers intressen, förutse problem och genom försiktighet förebygga negativa konsekvenser. EESK föreslår att man gör följande:

6.1.1 Skapar testmiljöer, dvs. fysiska miljöer, kluster osv. för pilotprojekt och koncepttest. Dessa bör syfta till att testa inte bara teknik, utan också regleringsmodeller ( 11 )

6.1.2 Finansierar teknisk infrastruktur som gör det möjligt att utveckla innovativa projekt inom ramen för sakernas internet inom det nya programmet ”Horisont Europa”.

6.1.3 Utser oberoende institut och organ som mellanhänder och förvaltare för projekt som rör sakernas internet. EESK välkomnar de åtgärder som anges i 2017 års förordning om it-säkerhet och uppmanar kommissionen att på ett ändamålsenligt sätt främja standardiseringsförfaranden inom den digitala industrin genom användning av lämpliga budgetmedel ( 12 )

6.1.4 Främjar plattformar och partnerskap för offentlig-privat samarbete, med medverkan av forskarsamfundet, industrin och konsumenterna.

6.1.5 Främjar investeringar i utveckling av lokala affärsmodeller för att utnyttja fördelarna med sakernas internet och göra det lättare att ta itu med sådana komplicerade frågor som uppgiftsskydd och äganderätt till uppgifter.

6.1.6 Vidtar kapacitetsuppbyggnadsåtgärder i näringslivet med fokus på medansvar. Man bör säkerställa att säkerhet och inbyggt integritetsskydd och integritetsskydd som standard ingår i alla IKT-produkter och -tjänster så att den ”aktsamhetsplikt” som föreskrivs i den nya förordningen om it-säkerhet respekteras. I det sammanhanget välkomnar EESK att man planerar att utarbeta uppförandekoder som kompletterar förordningen.

6.1.7 Främjar de europeiska och internationella standardiseringsinsatserna för att se till att system inom ramen för sakernas internet uppvisar de grundläggande kännetecknen, det vill säga tillförlitlighet, säkerhet, tillgänglighet, motståndskraft, underhållsmässighet och användning. Standardisering är särskilt avgörande för ett snabbt genomförande av starkt digitaliserade industriella tillverkningsprocesser.

6.1.8 Säkerställer att användare av sakernas internet, särskilt de mest utsatta eller de som bor i glesbygd, har tillgång av hög kvalitet till överkomlig kostnad.

6.1.9 Främjar kampanjer för att öka medvetenheten och utbildningsprogram för att företag och konsumenter lättare ska ta till sig sakernas internet, kampanjer som möjliggör förvärv av färdigheter och kompetens ( 13 ) , med särskild hänsyn till utsatta grupper och mångfaldsaspekter.

6.1.10 Inleder utbildningsinitiativ för lämpliga förebyggande åtgärder med tanke på att den unga generationen tidigt kommer in i digitala miljöer.

6.1.11 Inleder diagnostiska undersökningar och studier om vilket genomslag sakernas internet har på sådana områden som nya modeller för hållbar produktion och konsumtion.

6.1.12 Garanterar ett fullständigt genomförande och en effektiv användning av system för alternativ tvistlösning offline och online.

6.1.13 Uppmuntrar förekomsten och genomförandet av ett välfungerande europeiskt system för grupptalan som gör det möjligt att kräva förbud och få skadestånd om användningen av sakernas internet orsakar skada eller förlust av kollektiv natur, vilket bör ingå i den nya given för konsumenterna.

6.2 EESK uppmanar också kommissionen att utvärdera de bestämmelser som är direkt eller indirekt relaterade till sakernas internet och, där så krävs, förbättra den befintliga lagstiftningen. I detta sammanhang bör den nya given för konsumenterna också inriktas på sammankopplade enheter, nätverk och deras säkerhet, och data kopplade till sådana produkter.

6.3 Slutligen betonar EESK vikten av att skapa mekanismer för samordning och samarbete mellan medlemsstaterna för ett enhetligt och effektivt genomförande av de planerade bestämmelserna, samt för de avtal som Europeiska unionen måste upprätta utanför sitt territorium, beroende på var företag och leverantörer är etablerade, med särskild tonvikt på utbyte av bästa praxis. Den internationella politiken om gränsöverskridande dataflöden bör samordnas för att de berörda länderna ska kunna fastställa lika hög skyddsnivå i sin nationella lagstiftning, både i materiellt och processuellt hänseende.

Bryssel den 19 september 2018. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) COM(2005) 229 final.

(2) COM(2016) 180 final.

(3) Artificiell intelligens – konsekvenserna av artificiell intelligens för den (digitala) inre marknaden, produktion, konsumtion, sysselsättning och samhället (EUT C 288, 31.8.2017, s. 1).

(4) Se Khwaja Shaik: ”Why blockchain and IoT are best friends”, https://www.ibm.com/us-en/?lnk=m. Innovationer inom den europeiska finanssektorn behandlas i EUT C 246, 28.7.2017, s. 8.

(5) Digital McKinsey anser att sakernas internet har en ekonomisk potential motsvarande 3 900 miljoner USD - 11 100 miljoner USD årligen senast 2025.

(6) SWD(2018) 137.

(7) COM(2018) 246 final.

(8) Gäller sedan den 25 maj 2018.

(9) Se COM(2017) 477 final.

(10) Se Världsbanksgruppen, Internet of Things: The New Government-to-Business Platform (rapport om sakernas internet, den nya plattformen för förbindelser mellan myndigheter och företag).

(11) Se https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-and-eea-member-states-sign-cross-border-experiments-cooperative-connected-and-automated.

(12) EUT C 197, 8.6.2018, s. 17.

(13) EUT C 434, 15.12.2017, s. 36.