3.1. Få in fler människor på arbetsmarknaden

Ett hälsosamt och aktivt åldrande handlar om att under hela livet främja en hälsosam livsstil, vilket omfattar konsumtions- och kostvanor och fysisk och social aktivitet. Det bidrar till att minska riskerna för fetma, diabetes och andra icke-överförbara sjukdomar som ökar. Hjärt- och kärlsjukdomar och cancer tillhör de främsta dödsorsakerna som hade kunnat undvikas bland personer under 75 år i Europa. Ett hälsosamt och aktivt åldrande har positiv inverkan på arbetsmarknaden, sysselsättningsnivåerna och våra sociala skyddssystem, och därmed också på den ekonomiska tillväxten och produktiviteten.

Under de senaste femtio åren har den förväntade livslängden ökat med ungefär tio år för både män och kvinnor. De demografiska profilerna varierar kraftigt mellan EU:s regioner, särskilt mellan stads- och landsbygdsområdena. På vissa orter är medelåldern mycket hög medan befolkningen i arbetsför ålder ökar på andra ställen. Europa är inte alls den enda kontinenten med en åldrande befolkning, men det är här som processen har kommit längst. Som exempel kan nämnas att medianåldern i Europa i dag är 42,5 år, vilket är mer än dubbelt så högt som för Afrika. Denna klyfta kommer att förbli stor under de kommande decennierna.

Åldrandet påverkar alla aspekter av våra liv under hela livet. Under den pågående pandemin med dess utmaningar, medan vi kämpar för att skydda liv och försörjning, får vi ändå inte glömma det anmärkningsvärda faktum att aldrig tidigare har så många européer levt så länge. Detta är en stor framgång som möjliggjorts av EU:s sociala marknadsekonomi.

Ett hälsosamt och aktivt åldrande är ett personligt val och ett personligt ansvar, men det beror i hög grad på den miljö där människor lever, arbetar och umgås. Offentlig politik kan ha en viktig stödjande uppgift. Proaktiva åtgärder kan bidra till att förebygga och upptäcka sjukdom och skydda människor från effekterna av ohälsa. De kan bidra till att göra ett hälsosamt och aktivt åldrande till ett enklare val, även för dem som befinner sig i en utsatt situation. Det finns innovativa sätt att främja en hälsosam livsstil bland barn och ungdomar, bland annat med hjälp av säker digital teknik, spel, lärplattformar och appar. Individuellt anpassad medicin, så kallad precisionsmedicin, kan bidra till att i ett tidigt skede identifiera personer som riskerar att utveckla vissa sjukdomar senare i livet.

Även om det är medlemsländerna som själva ansvarar för sin hälsopolitik kan EU stödja dem i deras åtgärder, bland annat genom det nya programmet EU för hälsa, till exempel i kampen mot cancer, demens och psykisk hälsa, och med att främja hälsosam kost och regelbunden fysisk aktivitet. Som stöd för detta har Europas plan mot cancer utarbetats. Den ska hantera hela sjukdomsvägen, från förebyggande till överlevnad. Övervakning och informationsutbyte om nationella hälsoinitiativ kan bidra till att minska skillnaderna i strategier och tillhandahållande mellan länderna.

2.2.Utbildning i ett perspektiv av livslångt lärande

Livslångt lärande – en investering i människors kunskap, färdigheter och kompetens genom hela livet – ingår bland åtgärderna mot åldrandets utmaningar. Fortlöpande investeringar i lärande har många positiva effekter. Genom att förvärva och uppdatera färdigheter kan människor förbli anställningsbara, kunna byta jobb och avancera yrkesmässigt. Det håller dem kvar i arbete och ökar tillfredsställelsen med arbetet. I en snabbt föränderlig värld är livslångt lärande en nödvändighet, eftersom karriärs- och utbildningsmöjligheterna förändras i snabb takt. Kontinuerligt lärande kan också bidra till att fördröja utvecklingen av demens och förebygga kognitiva försämringar beroende på ålder. Det är också ett sätt för äldre människor att delta aktivt i samhället. För att uppnå ett livslångt demokratiskt deltagande är det viktigt att utveckla medborgerlig kompetens.

Livslångt lärande är som effektivast om det inleds tidigt i livet. De första åren i livet är avgörande för utvecklingen av kognitiva och sociala färdigheter. Det finns belägg för att tillgången till god förskoleverksamhet och barnomsorg har en bestående effekt på resultatet i skolan och längre fram. Trots förbättringar i skolutbildningen är det alltför många ungdomar som slutar skolan i förtid och har stora problem med de grundläggande färdigheterna, som läsförmåga, naturvetenskap och matematik. Detsamma gäller för vuxna. Det är oroväckande att en av fem ungdomar i Europa saknar grundläggande digitala färdigheter. Elever från missgynnade miljöer är överrepresenterade bland de underpresterande. Det finns också belägg för risken för en lågkompetensfälla, eftersom personer med högre kompetens tenderar att oftare delta i lärande, medan personer med lägre grundläggande kunskaper inte gör det.

Det finns stor potential att utveckla äldre människors färdigheter och även att förbättra hur färdigheterna valideras och hur yrkesvägledning tillhandahålls. Vuxenutbildning bidrar till att förbättra anställbarheten i ett föränderligt arbetsliv. Ändrade kompetensbehov, framför allt beroende på den gröna och den digitala omställningen, ger potential till nya arbetstillfällen.

Detta är kärnan i genomförandet av den europeiska kompetensagendan som kommissionen nyligen antog. I samband med inrättandet av ett europeiskt område för utbildning senast 2025, arbetar vi för att alla ska få tillgång till god utbildning, framför allt de som i högre grad riskerar underprestation och socialt utanförskap.

2.3.Territoriella aspekter när det gäller tillgång till utbildning

Tillgång till god utbildning är ingenting man kan ta för givet, särskilt inte i glesbefolkade områden, där människor kan behöva resa långa sträckor till lämpliga institutioner. Kombinationen av låga födelsetal och ungdomars utflyttning kan minska efterfrågan på skolgång i landsbygdsregioner och avlägsna områden.

Det kan leda till en ond cirkel: antalet barn kan minska till en så låg nivå att det är svårt att motivera att skolan ska finnas kvar. Detta gör i sin tur det mindre attraktivt för barnfamiljer att flytta till eller bo kvar i en sådan region.

Övergången till distansstudier, som har påskyndats av covid-19-utbrottet, har gett erfarenheter av att använda digital teknik inom utbildning. Det har dock ytterligare framhävt ojämlikheterna som landsbygden ställs inför när det gäller tillgång till digitala tjänster. Landsbygdsregioner och avlägsna områden behöver sannolikt investeringar i konnektivitet och har troligen inte tillgång till högkvalitativt bredband till överkomligt pris, eller den utrustning och de färdigheter som behövs för att utnyttja det. För en del barn har detta inneburit att de inte har kunnat följa lektionerna under pandemin, vilket ytterligare har förstärkt ojämlikheten jämfört med andra barn i bättre utrustade regioner. Nya metoder med både klassrumsundervisning och digitalt lärande av hög kvalitet kan förbättra tillgången till utbildning, både i städerna och på landsbygden. I handlingsplanen för digital utbildning föreslås en omfattande strategi för digitalt lärande och digital utbildning på EU-nivå.

1.Hur kan åtgärder för ett hälsosamt och aktivt åldrande främjas från tidig ålder och genom hela livet för alla? Hur kan barn och ungdomar bli bättre rustade för en framtid med längre förväntad livslängd? Vilken typ av stöd kan medlemsländerna få från EU? 2.Vilka är de största hindren för livslångt lärande? I vilket skede av livet skulle det ge störst effekt att kunna motverka dessa hinder? Hur ska detta hanteras specifikt i landsbygdsregioner och i avlägsna områden?

3.Få ut mesta möjliga av arbetslivet

I tio år har EU:s befolkning i arbetsför ålder minskat och detta beräknas fortsätta. Eftersom den totala befolkningen förblir konstant ökar risken för arbetskraftsbrist. Detta gör det i sin tur svårt att upprätthålla produktionen och tillhandahållandet av tjänster och påverkar i slutändan välstånd och välbefinnande. För att kompensera för den minskande befolkningen i arbetsför ålder bör EU och dess medlemsländer främja en politik som för in fler människor på arbetsmarknaden, gör det möjligt att arbeta längre och förbättrar produktiviteten. Potentialen i mindre utvecklade regioner, dvs. regioner med en BNP per capita under 75 % av EU-genomsnittet, skulle med lämpliga investeringar till stöd för regional utjämning kunna utnyttjas bättre.

3.1.Få in fler människor på arbetsmarknaden

Högt deltagande på arbetsmarknaden och ett längre arbetsliv kan minska problemet med ett åldrande samhälle och en krympande befolkning i arbetsför ålder. Diskriminering på arbetsplatsen – eller när man söker arbete – är dock vanligt och kan i högre grad påverka vissa grupper. Om man kan säkerställa att människor med minoritetsbakgrund vad gäller etniskt ursprung kan utnyttja hela sin potential kommer det att leda till bättre sociala och ekonomiska resultat för alla. I detta avseende är det viktigt att fortsätta arbetet med att bygga en jämlikhetsunion och att fullt ut utnyttja befintliga rättsliga instrument.

Sysselsättningsgraden för kvinnor (20–64 år) i EU ligger fortfarande 11,7 procentenheter under den för män, och fler kvinnor tenderar att arbeta deltid trots att fler kvinnor än män tar universitetsexamen.

Åtgärder som främjar lika deltagande av kvinnor och män i såväl betalt arbete som obetalt hemarbete kan bidra till att öka sysselsättningen bland kvinnor, bland annat genom att hjälpa människor att bättre förena arbete och privatliv. Åtgärder för att förbättra jämställdheten på arbetsmarknaden och minska klyftan mellan könen skulle kunna öka männens deltagande i hushållsarbete och familjeomsorg – om de kombineras med strukturella åtgärder som förändrar skatte- och välfärdssystemen. Ett antal viktiga åtgärder på detta område anges redan i EU-strategin för jämställdhet 2020–2025.