ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021-2027

Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv

1.Arbetsmiljö i EU

1.1.Värdet av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

EU:s arbetsmiljölagstiftning är avgörande för att skydda hälsan och säkerheten för de nästan 170 miljoner arbetstagarna i EU. Att skydda människor från hälso- och säkerhetsrisker på arbetsplatsen är viktigt för att uppnå anständiga arbetsförhållanden för alla arbetstagare. Det har bidragit till att minska hälsoriskerna på arbetsplatsen och förbättra arbetsmiljönormerna i hela EU och inom olika sektorer. Det finns dock fortfarande utmaningar, och covid-19-pandemin har medfört ökade risker som måste hanteras.

Skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet, som fastställs i fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna, är ett av de viktigaste inslagen i en EU-ekonomi för människor. Rätten till en hälsosam och säker arbetsplats återspeglas i princip 10 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och är grundläggande för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Den är också en byggsten i den europeiska hälsounion som håller på att byggas.

I den nya ramen för arbetsmiljö 2021–2027, som tillkännagavs i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, anges viktiga prioriteringar och åtgärder som krävs för att förbättra arbetstagarnas hälsa och säkerhet under de kommande åren efter pandemin, i en tid som kännetecknas av den gröna och den digitala omställningen, ekonomiska och demografiska utmaningar och det föränderliga begreppet traditionell arbetsplats.

Hälsosamma och säkra arbetsförhållanden är en förutsättning för en frisk och produktiv arbetskraft. Ingen bör drabbas av arbetsrelaterade sjukdomar eller arbetsolyckor. Det är också en viktig aspekt av EU-ekonomins hållbarhet och konkurrenskraft.

Under de senaste tre årtiondena har betydande framsteg gjorts på arbetsmiljöområdet: Antalet dödsolyckor i arbetet i EU minskade med cirka 70 % mellan 1994 och 2018 (figur 1). Även om faktorer såsom avindustrialisering och bättre vård utan tvekan har bidragit till denna minskning har EU:s arbetsmiljösystem också spelat en viktig roll. Trots dessa framsteg skedde fortfarande över 3 300 dödsolyckor och 3,1 miljoner andra olyckor i EU-27 under 2018, och över 200 000 arbetstagare dör varje år av arbetsrelaterade sjukdomar. Detta medför ett enormt mänskligt lidande. Att upprätthålla och förbättra skyddsnormerna för arbetstagare är därför en pågående utmaning och nödvändighet.

Figur 2: Samhällskostnader för arbetsskador och arbetssjukdomar, 2019 (miljarder euro)

Källa: An international comparison of the cost of work-related accidents and illnesses (EU-Osha, 2017), beräkning utifrån uppgifter från Eurostat och Världsbanken.
Fragmenterade strategier. Stödet till frivilligt återvändande och återanpassning i EU är fragmenterat, i och med att medlemsstaterna har olika strategier, vilket innebär att den samstämmighet som krävs för att politiken ska bli effektiv saknas. Det beror på att en gemensam ram saknas och att medlemsstaterna deltar i samarbete på olika nivåer med olika tredjeländer.

Samtliga medlemsstater har nationella program för stöd till frivilligt återvändande och återanpassning, men till följd av detta skiljer de sig kraftigt åt. Det finns i synnerhet skillnader när det gäller omfattning (t.ex. omfattar vissa enbart asylsökande som har fått avslag), förfaranden och nivån på det stöd som återvändare mottar. Detta undergräver återvändares och tredjeländers förtroende för systemet och deras vilja att delta. Olika nivåer eller typer av stöd leder till spänningar när återvändare jämför omständigheter i samband med gemensamma återvändarinsatser eller när de är hemma igen och gör det svårare att tillhandahålla kompletterande återanpassningstjänster för ursprungsländer och leverantörer av återanpassningstjänster. Avsaknaden av en enhetlig strategi komplicerar å sin sida genomförandet av och det generella samarbetet inom EU:s återtagandeavtal och återtagandearrangemang. Det kan även undergräva partnerländers insatser för att ta fram en enhetlig strategi för återanpassning av återvändande migranter och skapa falska förväntningar hos partnerländer kring vad EU kan erbjuda. Fragmentering kan även uppmuntra och leda till att irreguljära migranter förflyttar sig utan tillstånd i syfte att välja det nationella paket som passar deras personliga intressen på bästa sätt.

Kostnaden för återvändande

Ett frivilligt återvändande betraktas generellt sett som mer kostnadseffektivt än ett tvångsvist återvändande. Uppskattningen av kostnaderna för ett frivilligt återvändande bör inbegripa det kontantstöd och icke-finansiella stöd som ges till återvändaren, flygresan och, i tillämpliga fall, återanpassningspaketet. Kostnaderna för påtvingat återvändande inbegriper kostnaden för förvarstagande av den återvändande personen inför avvisning liksom kostnaden för ledsagare och andra särskilda arrangemang före, under och efter återvändandet. Europaparlamentets utredningstjänst har uppskattat att tvångsvisa återvändanden kostar 3 414 EUR per enskild person, jämfört med 560 EUR per frivilligt återvändande. Den genomsnittliga preliminära kostnaden för återvändande från transitländer uppskattas uppgå till omkring 2 500 EUR per person.
Vad kommer kommissionen att göra för att främja dessa mål? §Kommissionen kommer att stödja medlemsstaterna på följande sätt: ⁃Stärka det europeiska integrationsnätverket och använda det till att hjälpa medlemsstaterna att utveckla, uppdatera och genomföra nationella strategier och handlingsplaner för integration. ⁃Erbjuda medlemsstaterna riktad finansiering och hjälp med kapacitetsuppbyggande för att främja samordning mellan de viktigaste aktörerna på integrationsområdet på nationell, regional och lokal nivå. ⁃Överföra och vidareutveckla innovativa lösningar inom sysselsättning, kompetens och social integration över hela Europa via delen för transnationellt samarbete och partnerskap under Europeiska socialfonden+. §Stödja lokala och regionala myndigheter på följande sätt: ⁃Lansera ett partnerskap med Regionkommittén för att inleda en politisk dialog och främja lärande och utbyte om integration mellan lokala och regionala myndigheter. ⁃Vidareutveckla Urban academy on integration till ett omfattande program för kapacitetsbyggande för beslutsfattare och yrkesverksamma utövare på integrationsområdet på lokal, regional och nationell nivå. ⁃Förstärka den interreligiösa dialogen mellan samhällen, hjälpa städer att förebygga radikalisering genom att erbjuda finansiering, vägledning och utbildning för yrkesverksamma utövare och lokala aktörer, inklusive under nätverket för kunskapsspridning om radikalisering och under det nuvarande och framtida initiativet EU-städer mot radikalisering. ⁃Undersöka partnerskap på landsbygden för att säkerställa att migranter på landsbygden inkluderas och integreras. §Ge värdsamhällen rättigheter och möjligheter på följande sätt: -Bygga upp kapaciteten hos lokala och regionala myndigheter för att ge lokalsamhällen en roll i utformningen och genomförandet av åtgärder och program för integration. -Finansiera projekt som främjar frivilliginsatser som utformas gemensamt av migranter och värdsamhällen. -Främja mentorskap och kompisprogram mellan lokalsamhällen och nyanlända migranter. §Stödja det civila samhället på följande sätt: -Regelbundet samråda och föra en dialog med det civila samhället och diasporaorganisationer, inklusive via det årliga europeiska migrationsforumet. §Stödja arbetsmarknadens parter på följande sätt: -Genomföra partnerskapet för integration på europeisk nivå tillsammans med arbetsmarknadens parter och ge stöd till arbetsgivare (se åtgärderna i avsnittet om sysselsättning). §Stödja stiftelser och andra organisationer inom den sociala ekonomin på följande sätt: - Upprätta en strukturell dialog om integration av migranter och undersöka möjliga verktyg för samverkan med stiftelser och nätverksorganisationer som arbetar med stiftelser.
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 16.1.2020

COM(2019) 557 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM/2019/557 final of 31.10.2019.

Concerns all language versions.

Corrections to the following clerical mistakes have been made:

- Correction of the title of Directive 2003/87/EC on p. 6, footnote 3;

- Addition of Spain to the list of Member States which have EU ETS installations emitting PFCs and N2O on p. 8;

- Addition of reference to the OJ publication of Directive 2014/65/EU on p. 10, footnote 14;

- Correction of the inconsistent and incorrect use of decimal commas and points in Tables 4 and 7;

- Correction of the number of total cancelled auctions on p. 21;

- Correction of the publication date of Regulation (EU) No 600/2014 on p. 34, footnote 61;

- Correction of the title of DG Climate Action in Figures 2, 3, 4, and 5, in Tables 6 and 8, as well as in Tables 1.1., 1.2 and 1.3 of Annex 1, and Table 4.1. of Annex 4.

The text shall read as follows:

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Rapport om den europeiska koldioxidmarknadens funktion
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 19.11.2019

COM(2019) 553 final

NOTE

This language version reflects the corrections done to the original EN version retransmitted under COM(2019) 553 final/3 of 18.11.2019

KOMMISSIONENS YTTRANDE

om ett utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom
Commission Decision of 17 December 2018 on instructing the central administrator to temporarily suspend the acceptance by the European Union Transaction Log of relevant processes for the United Kingdom relating to free allocation, auctioning and the exchange of international credits (C(2018) 8707) (ej översatt till svenska).
Nederländerna (2017) 33 700 000 undernärda personer fick stöd, varav omkring 15 500 000 bevisligen fick ett bättre livsmedelsintag. 7 370 000 småskaliga familjejordbruk fick stöd, varav 1 950 000 bevisligen fick en ökad produktivitet och/eller inkomst och 1 590 000 fick bättre tillträde till marknaderna. 1 360 000 hektar jordbruksmark förbättrades, varav 366 890 hektar fick mer miljöeffektiva metoder och 179 360 hektar blev mer motståndskraftiga mot påfrestningar och oförutsedda händelser. 1 220 000 jordbrukare fick säkra markarrenden.

Storbritannien Under 2015–2017 fick 26 300 000 barn under fem år och gravida kvinnor stöd genom nutritionsrelevanta program (varav 15 200 000 var kvinnor eller flickor). Under 2016–2017 gav Storbritannien stöd till jordbruksindustriella investeringsprojekt som kom över 2 miljoner jordbrukare till del i utvecklingsländerna. Under 2011–2015 fick 8 900 000 människor (varav 4 600 000 kvinnor) stöd genom transfereringsprogram. Under 2011–2015 fick 3 700 000 människor (varav 1 900 000 kvinnor) en tryggad livsmedelsförsörjning. Under 2011–2015 fick 6 100 000 människor (varav 3 000 000 kvinnor) hjälp att förbättra sina mark- och äganderättigheter.
Hypotetiskt fall En cell jihadistiska terrorister använder sig av agenter i flera av EU:s medlemsstater. Dessa får inte kommunicera, om de ens känner till varandra, och tar endast emot instruktioner via krypterade meddelanden. De har alla olika uppgifter, till exempel att hyra bilar, införskaffa kemiska material, samla in information om möjliga mål, införskaffa falska identitetshandlingar etc., medan den operativa chefen agerar från ett tredjeland. Tack vare information som erhållits genom brottsbekämpande verksamhet i medlemsstat A upptäcker de behöriga myndigheterna att falska handlingar upprättats för fiktiva personer och griper den misstänkte. De är medvetna om att handlingarna är avsedda för en större terroristcell och de terroristhandlingar den avser att begå och lagför personen för dokumentförfalskning. Brottsbekämpande verksamhet i medlemsstat B gör det möjligt för myndigheterna att identifiera en person som köpt stora mängder bekämpningsmedel, enligt misstankarna för att producera en bomb, och därefter gripa denne i egenskap av ”ensamvarg”, utan att myndigheterna är medvetna om terroristcellen eller andra medlemmar av denna. Terroristgruppens ledare i det tredje landet blir medveten om de brottsbekämpande och judiciella verksamheterna i medlemsstaterna A och B och terroristcellen anpassar sina terrorplaner. De icke samordnade åtgärderna i medlemsstaterna A och B leder till åtal och enskilda fällande domar, men det större nätverket och dess verksamhet förblir oupptäckta, medan de återstående delarna av terroristnätverket kan anpassa sina planer och fortsätta sin terroristverksamhet.
Finanstjänster – brexitförberedelser Med åren har Förenade kungariket i allmänhet och London i synnerhet blivit ett viktigt centrum för finanstjänster, även tack vare den inre marknaden. Många aktörer, även utomeuropeiska, har etablerat sig i Förenade kungariket och verkar på resten av den inre marknaden i kraft av de passportingrättigheter som fastställs i EU:s lagstiftning om finanstjänster. Passportingen upphör efter brexit. Det innebär att tillhandahållandet av finanstjänster från Förenade kungariket till EU-27 faller under tredjelandsreglerna i EU-lagstiftningen och de nationella lagarna i det land där kunderna i EU finns. Något tillträde till den inre marknaden blir inte aktuellt. Aktörer inom alla finanssektorer måste förbereda sig på detta scenario om de vill se till att deras nuvarande verksamhet inte störs och att de kan fortsätta att betjäna sina kunder. När det gäller avtal förefaller det för närvarande inte finnas några generella problem med avtalskontinuitet, eftersom fullgörandet av befintliga skyldigheter kan fortsätta även efter utträdet. Varje typ av avtal behöver dock granskas separat. Kommissionen har gett ut åtta tillkännagivanden om detta. De europeiska tillsynsmyndigheterna har gett omfattande kompletterande vägledning till de nationella behöriga myndigheterna och marknadsaktörerna genom en rad yttranden. Kommissionen har också lagt fram förslag om ändringar av dagens tillsyn för att hantera vissa potentiella problem med den finansiella stabiliteten efter det brittiska utträdet. Parlamentet och rådet uppmanas anta förslagen så snart som möjligt. Med tanke på de potentiella konsekvenserna för den finansiella stabiliteten har en teknisk arbetsgrupp under gemensam ledning av Bank of England och Europeiska centralbanken sammankallats och sammanträder regelbundet för att diskutera finansiell riskhantering under perioden omkring den 30 mars 2019. Fler myndigheter deltar i bedömningarna från fall till fall. Gruppen kommer att rapportera om sitt arbete för kommissionen och de brittiska ansvariga myndigheterna.
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 2.3.2018

COM(2018) 84 final

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om översynen på femårsbasis av de fleråriga ekonomiska riktlinjerna för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, av Kol- och stålforskningsfondens tillgångar

Review of the Financial Guidelines for the five-year period 2012 – 2017
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om EGFJ:s utgifter



System för tidig varning nr 11-12/2017

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1.Inledning

2.Inkomster avsatta för EGFJ

3.Kommentarer till det preliminära genomförandet av 2017 års budget för EGFJ

4.Revision av jordbruksutgifter finansierade av EGFJ (+66,1 miljoner euro)

5.Utnyttjandet av inkomster som avsatts för EGFJ

6.Slutsats

Bilaga 1: Preliminärt utnyttjande av EGFJ:s anslag fram till 31.12.2017

1.Inledning

I denna rapport beskrivs det preliminära genomförandet av 2017 års budget för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) med specifikation i bilagan. De totala utgifterna på 44 318,0 miljoner euro omfattar främst EGFJ:s utgifter inom ramen för delad förvaltning som medlemsstaterna har redovisat under perioden 16 oktober 2016–15 oktober 2017, och de minskningar av månatliga återbetalningar som gjorts under budgetåret. Den innehåller vidare en uppskattning av utgifter under direkt förvaltning på ungefär 16,6 miljoner euro, som väntas uppstå till och med den 31 december 2017.

En kort kommentar av vissa budgetartiklar, nämligen de som uppvisar störst skillnader mellan faktiska utgifter och motsvarande anslag i budgeten för 2017, följer nedan.

2.Inkomster avsatta för EGFJ
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 30.1.2019

COM(2018) 446 final/2

This document corrects document COM (2018) 446 final of 7.6.2018.



Concerns all language versions.



Replacement of figure 2a on page 7 and of figure 5 on page 12

The text shall read as follows:



RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

DEN FÖRSTA UTSIKTSRAPPORTEN OM REN LUFT
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den27.6.2018

COM(2018) 395 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 395 final of 01.06.2018.

Concerns the Swedish language version.

Under point 2, the last priority inside the box was not visible.

The text shall read as follows:

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

EU-initiativ om pollinatörer

{SWD(2018) 302 final}



{SWD(2018) 303 final}
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den31.5.2018

COM(2018) 413 final/ 2

CORRIGENDUM

This document corrects the COM (2018) 413 final of 23.5.2018

Concerns all languages versions

Level of sensibility removed from the cover page

The text should read as follows:



Rekommendation till

RÅDETS REKOMMENDATION

om Lettlands nationella reformprogram 2018



med avgivande av rådets yttrande om Lettlands stabilitetsprogram 2018
III.Utövande av delegeringen

1)Bakgrund

(a)Den delegerade akten till Solvens II

Den överväldigande majoriteten av befogenheterna i Solvens II-direktivet utövades av kommissionen under 2014. Befogenheterna sammanfördes på grund av de komplexa sambanden mellan olika befogenheter, till exempel i fråga om standardformeln i Solvens II-direktivet.

Den 14 oktober 2014 antog kommissionen den delegerade akten till Solvens II, som offentliggjordes i EUT den 17 januari 2015 efter att Europaparlamentets och rådets granskningsfrist hade löpt ut. Den trädde i kraft den 18 januari 2015, i god tid före den 1 januari 2016 då Solvens II-direktivet började tillämpas fullt ut.

Den delegerade akten baserades på mer än 4 000 sidor med teknisk rådgivning som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) tillhandahållit under 2009 och 2010. En formell begäran om råd skickades ut i mars 2009. Eiopas råd, som blev föremål för offentligt samråd, lämnades till kommissionen mellan november 2009 och januari 2010. Efter att ha mottagit Eiopas råd under 2009 och 2010 arrangerade kommissionen en offentlig utfrågning om utkastet till delegerad förordning den 4 maj 2010 och genomförde sitt eget offentliga samråd under perioden november 2010–januari 2011.

Parallellt med detta genomförde Eiopa, enligt kommissionens uppdrag från september 2012, ett offentligt samråd om sin rapport om kalibrering och utformning av kapitalkraven för vissa långfristiga investeringar. Rapporten antogs i december 2013.
Socioekonomisk integrering av marginaliserade grupper, exempelvis romer

AT, BE, BG, CZ, ES, FR, EL, HU, IT, PL, RO, SK
Administration to administration (förvaltning till förvaltning)

Administration to business (förvaltning till företag)

Administration to citizen (förvaltning till privatpersoner)

Interoperability solutions for European public administrations (lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU)

ISA²
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 7.2.2017

COM(2017) 33 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2017) 33 final of 26.1.2017.

Concerns the SV version of the annex.

Erroneous document type name.

The text shall read as follows:

BILAGA



till

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

om genomförandet av handlingsplanen för den cirkulära ekonomin
Kommissionen kommer att bygga upp ett online-arkiv med lovande metoder för integration på arbetsmarknaden för flyktingar och, om det finns goda utsikter att bevilja dem skydd, asylsökande, som en kunskapskälla som kan användas av beslutsfattare i medlemsstaterna, inom ramen för den nya kompetensagendan för Europa a) utveckla en ”verktygslåda för färdigheter och kvalifikationer” för att stödja en skyndsam identifiering av nyanlända tredjelandsmedborgares färdigheter och kvalifikationer, b) se till att bättre information om praxis för och beslut rörande erkännanden av kvalifikationer i olika länder samlas in via Europassportalen, och c) förbättra insynen i och förståelsen av kvalifikationer som förvärvats i tredjeländer genom en översyn av den europeiska referensramen för kvalifikationer, ge särskilt stöd för tidiga erkännanden av tredjelandsmedborgares, inklusive flyktingars, akademiska meriter, bland annat genom ett ökat samarbete mellan nationella informationscentrum rörande erkännande av akademiska betyg (Naric) och genom utbildning av personalen på mottagningsenheterna, inleda projekt (inom ramen för Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) och Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation) för att främja flyktingars integration på arbetsmarknaden, ”snabbspår” in på arbetsmarknaden samt yrkesinriktad utbildning och arbetsmarknadsintegration för kvinnor, identifiera bästa praxis för att främja och stödja migranters entreprenörskap och finansiera pilotprojekt för spridningen av bästa praxis. När medlemsstaterna stärker sin integrationspolitik uppmuntras de att stödja snabbspår in på arbetsmarknaden för nyanlända tredjelandsmedborgare, till exempel genom en tidig bedömning av deras färdigheter och kvalifikationer, en kombinerad språkutbildning och arbetsplatsbaserad utbildning samt särskild vägledning och mentorskap, undanröja hinder för att säkerställa en effektiv tillgång till yrkesutbildning och arbetsmarknad för flyktingar och, där det finns goda utsikter att bevilja dem skydd, för asylsökande, så snart som möjligt bedöma, kontrollera och erkänna tredjelandsmedborgares färdigheter och kvalifikationer, och att då fullt ut utnyttja de verktyg som finns tillgängliga på EU-nivå, uppmuntra till entreprenörskap genom skräddarsydda handelsutbildningar och mentorskap samt genom att göra generella stödstrukturer för entreprenörskap tillgängliga för tredjelandsmedborgare.
Seventh Framework Programme for Research and Technological Development (används ej på svenska)

TFEU
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 4.11.2015

COM(2015) 408 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2015) 408 final of 26.8.2015.

Concerns the Swedish language version.

Terminological, grammatical and sense-related corrections throughout the document.

The text shall read as follows:

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Utkast till 2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för ett europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020)

Nya prioriteringar för det europeiska utbildningssamarbetet

{SWD(2015) 161 final}