P6_TA(2007)0062

Företagens sociala ansvar

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande om genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: Göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar (KOM(2006)0136).

- med beaktande av de två viktigaste internationella normerna för företagens uppträdande: Internationella arbetsorganisationens (ILO) trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och den sociala politiken, senast reviderat 2001 och OECD:s riktlinjer för multinationella företag, senast reviderad 2000, och med beaktande av de uppförandekoder som har antagits under överinsyn av internationella organisationer som FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Världshälsoorganisationen och Världsbanken och insatser som har med företagens verksamhet i utvecklingsländerna att göra under beskydd av FN:s handels- och utvecklingskonferens,

- med beaktande av ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter på arbetsplatsen som antogs 1998 och ILO:s konventioner om upprättande av grundläggande arbetsrättsliga normer såvitt avser avskaffande av tvångsarbete C29 (1930) och C105 (1957), organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten C87 (1948) och C98 (1949), avskaffande av barnarbete C138 (1973) och C182 (1999) och icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning C100 (1951) och C111 (1958),

- med beaktande av FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter från 1948, framför allt proklamationen som uppmanar alla människor och organisationer i samhället att bidra till att de mänskliga rättigheterna respekteras världen över, FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, samt förslaget till FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 1994,

- med beaktande av OECD:s konvention om bekämpning av bestickning (1997),

- med beaktande av GRI:s Global Reporting Initiative uppdaterade riktlinjer för hållbarhetsrapportering, G3, från 2006,

- med beaktande av FN:s Global Compact som lanserades i juli 2000,

- med beaktande av tillkännagivandet den 6 oktober 2006 från FN:s Global Compact och Global Reporting Initiative om att de ingått en "strategisk allians",

- med beaktande av förslaget till FN-normer om transnationella och andra företags ansvar i fråga om mänskliga rättigheter från 2003,

- med beaktande av resultatet av FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg 2002, i synnerhet kravet på mellanstatliga initiativ i fråga om företagens ansvarsskyldighet och rådets slutsatser av den 3 december 2002 om uppföljningen av toppmötet,

- med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport "Towards global partnerships - Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector", från den 10 augusti 2005,

- med beaktande av tillsättandet av en särskild representant för FN:s generalsekreterare med ansvar för företag och mänskliga rättigheter, dennes delårsrapport av den 22 februari 2006 om mänskliga rättigheter och transnationella företag och andra företag och de regionala samråd som genomfördes i Johannesburg den 27- 28 mars 2006 och i Bangkok den 26- 27 juni 2006,

- med beaktande av sin resolution av den 15 januari 1999 om EU-normer för europeiska företag som är verksamma i utvecklingsländer: mot en europeisk uppförandekod [1], i vilken det rekommenderas att en uppförandekod av europeisk modell utarbetas, underbyggd av en europeisk övervakningsplattform,

- med beaktande av rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område [2], vilken ersatt Brysselkonventionen från 1968 förutom såvitt avser relationerna mellan Danmark och andra medlemsstater,

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) [3],

- med beaktande av rådets resolution av den 3 december 2001 [4] om uppföljning av grönboken om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar,

- med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2002 om kommissionens grönbok om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar [5],

- med beaktande av sin resolution av den 13 maj 2003 om kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar - näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling [6],

- med beaktande av kommissionens rekommendation 2001/453/EG av den 30 maj 2001 om redovisning, värdering och lämnande av upplysningar när det gäller miljöaspekter i företags årsbokslut och förvaltningsberättelser [7],

- med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2002 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: Att främja grundläggande arbetsnormer och förbättra den sociala styrningen (social governance) i samband med globaliseringen [8],

- med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om företagens sociala ansvar [9],

- med beaktande av meddelandet från kommissionen om "Styre och utveckling" (KOM(2003)0615),

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG av den 18 juni 2003 om årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag, banker och andra finansinstitut samt försäkringsföretag [10],

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster [11],

- med beaktande av slutrapporten från det europeiska flerpartsforumet om företags sociala ansvar av den 29 juni 2004, däribland rekommendation 7, vilken stöder skapandet av en lämplig rättslig ram för företags sociala ansvar,

- med beaktande av meddelandet från kommissionen om "Globaliseringens sociala dimension - EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla" (KOM(2004)0383),

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG om vilseledande marknadsföring och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) [12],

- med beaktande av Europeiska rådets vårmöte den 22- 23 mars 2005, då Lissabonstrategin nylanserades och partnerskapet mellan EU:s institutioner, medlemsstaterna och det civila samhället inriktades på temat "Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning",

- med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om exploateringen av barn i utvecklingsländer, med särskild inriktning på barnarbete [13],

- med beaktande av meddelandet från kommissionen om översyn av strategin för en hållbar utveckling, "Handlingsram" (KOM(2005)0658), och EU:s förnyade strategi för hållbar utveckling som antogs av Europeiska rådet den 15- 16 juni 2006,

- med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen av den 20 december 2005 om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd [14],

- med beaktande av det nya allmänna preferenssystemet (GSP+) som gäller sedan den 1 januari 2006, genomförd för första gången genom rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet [15] som ger tullfrihet eller sänkta tullar för ett större antal produkter samt innehåller ett nytt incitament för sårbara länder med specifika behov i fråga om handel, finansiering och utveckling,

- med beaktande av meddelandet från kommissionen om "Anständigt arbete för alla - EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen" (KOM(2006)0249) (kommissionens meddelande om anständigt arbete),

- med beaktande av grönboken om öppenhetsinitiativet (KOM(2006)0194),

- med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling [16],

- med beaktande av meddelandet från kommissionen om "Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen - Handlingsplan" (KOM(2003)0284) (handlingsplan om företagsstyrning),

- med beaktande av Europaparlamentets utfrågning på temat "Företagens sociala ansvar - finns det en europeisk strategi?", som hölls av utskottet för sysselsättning och sociala frågor den 5 oktober 2006,

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0471/2006), och av följande skäl:

A. Företagen bör inte betraktas som ersättare för offentliga myndigheter när de underlåter att fullfölja sin uppgift att övervaka att sociala normer och miljönormer efterlevs.

1. Europaparlamentet är övertygat om att ett ökande socialt och miljömässigt ansvar från företagens sida, kopplat till principen om företagens ansvarsskyldighet, är grundläggande i den europeiska sociala modellen, i EU:s strategi för hållbar utveckling och när det gäller att klara de sociala utmaningar som den ekonomiska globaliseringen medför.

2. Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar, som ger ny kraft åt EU-debatten om företagens sociala ansvar. Parlamentet konstaterar emellertid att några huvudintressenter klagat på bristande insyn och balans i det samråd som genomfördes före antagandet.

3. Europaparlamentet konstaterar att en öppen debatt fortfarande förs mellan olika intressentgrupper om hur företagens sociala ansvar lämpligen skall definieras och att tanken "att gå längre än vad som föreskrivs i lagstiftningen" gör att vissa företag kan hävda att de tar ett socialt ansvar samtidigt som de bryter mot lokala eller internationella lagar. Parlamentet anser att arbetet till förmån för ett ökat socialt ansvar hos europeiska företag runtom i världen måste kompletteras genom att EU bistår tredjeländernas regeringar med att genomföra bestämmelser på det sociala området och på miljöområdet, vilka överensstämmer med de internationella konventionerna, samtidigt som det måste finnas ett effektivt system för inspektioner.

4. Europaparlamentet erkänner kommissionens definition om att företagens sociala ansvar handlar om att de på frivillig väg låter hänsyn till miljön och samhället ingå i sin affärsverksamhet, som ett tillägg till vad lag och avtal kräver, samt anser att politiska åtgärder i fråga om företagens sociala ansvar bör främjas utifrån egna meriter, och varken bör träda i stället för införandet av lämpliga bestämmelser på andra områden eller utgöra ett förtäckt försök att införa sådan lagstiftning.

5. Europaparlamentet konstaterar att mångfalden av frivilliga initiativ på området för företagens sociala ansvar kan komma att uppfattas som ett hinder mot att fler företag fattar policybeslut om sitt sociala ansvar, och kan verka hämmande för företagen när det gäller att vidta mer trovärdiga åtgärder eller mer ambitiösa policybeslut om sitt sociala ansvar, även om det skulle kunna hävdas att det just är mångfalden som ger företagen ytterligare inspiration. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra spridningen av bästa praxis som framkommit i samband med sådana frivilliga initiativ på området för företagens sociala ansvar. Dessutom bör kommissionen överväga att upprätta en förteckning över de kriterier som socialt ansvarstagande företag skall uppfylla.

6. Europaparlamentet anser att trovärdigheten hos frivilliga initiativ i fråga om företagens sociala ansvar även är beroende av att det finns ett engagemang för att införliva befintliga, internationellt fastställda normer och principer, av att man tillämpar en flerintressentsstrategi, vilket rekommenderas av EU:s flerpartsforum, samt av att det bedrivs självständig övervakning och kontroll.

7. Europaparlamentet anser att diskussionen inom EU om företagens sociala ansvar nu nått dithän, att tonvikten bör flyttas från "tillvägagångssätt" till "resultat", vilket innebär att man skall kunna mäta och få insyn i företagens bidrag till kampen mot social utslagning och miljöförstöring i Europa och runtom i världen.

8. Europaparlamentet konstaterar att många företag redan gör en stor och växande insats för att leva upp till sitt sociala ansvar.

9. Europaparlamentet konstaterar att marknaderna och företagen har kommit olika långt i sin utveckling på olika håll i Europa och anser därför att det inte är lämpligt med en enhetlig modell som försöker få alla företag att bete sig på samma sätt. En sådan modell leder inte till att företagen påtar sig sitt sociala ansvar på ett meningsfullt sätt. Då det handlar om att förmå företagen att ta sitt ansvar anser parlamentet att tonvikten bör ligga vid att utveckla det civila samhällets och framför allt konsumenternas medvetenhet om ansvarsmedveten produktion, något som får långsiktiga effekter och kan anpassas efter olika länders eller regioners situation.

10. Europaparlamentet påpekar att företagens sociala ansvar bör utökas till att omfatta nya områden såsom livslångt lärande, arbetsorganisation, lika möjligheter, social integrering, hållbar utveckling och etik, för att fungera som ett ytterligare instrument för industriell omvandling och omstrukturering.

EU-debatten om företagens sociala ansvar

11. Europaparlamentet noterar kommissionens beslut att inrätta en europeisk allians för företagens sociala ansvar i samarbete med flera företagsnätverk (alliansen). Parlamentet rekommenderar att kommissionen själv fungerar som det centrala samordnande organet för att upprätthålla kunskapsnivån om alliansens medlemmar och verksamhet och för att komma överens om tydliga mål, tidtabeller och strategiska visioner till ledning för alliansens arbete. Parlamentet uppmuntrar alla europeiska företag och alla företag i tredje länder med verksamhet i Europa, oavsett om de är stora eller små, att ta sig an detta initiativ och anser att alliansen bör förstärkas genom att även andra intressenter deltar.

12. Europaparlamentet anser att den sociala dialogen har varit ett effektivt medel för att främja initiativ när det gäller företagens sociala ansvar och att europeiska företagsråd har spelat en konstruktiv roll i utvecklingen av bästa praxis på området.

13. Europaparlamentet anser att alliansens arbete varit en framgång, vilket framgår av att EU-företagens användning av förfaranden för socialt ansvarstagande har ökat avsevärt, att nya modeller för bästa praxis när det gäller olika aspekter av socialt ansvar har utvecklats av verkligt ledande företag och fackliga företrädare inom företagen, att särskilda EU-åtgärder och bestämmelser till stöd för företagens sociala ansvar har utarbetats och främjats, samt att det har gjorts en utvärdering av hur dessa initiativ påverkar miljön och de mänskliga och sociala rättigheterna. Parlamentet föreslår att en tidsfrist på två år fastställs för fullgörandet av arbetet i de "laboratorier" som har inrättats under dess beskydd på förslag från CSR Europa.

14. Europaparlamentet noterar att sammankallandet på nytt av EU:s flerpartsforum var ett senkommet tillägg till meddelandet om företagens sociala ansvar och att åtgärder måste vidtas för att bygga upp olika intressenters förtroende så att en verklig dialog kommer att föras med sikte på att EU:s politik och program för att främja och tillämpa företagens sociala ansvar får ett konkret genomslag i företagen i EU. Parlamentet anser att lärdomar bör dras av de två år som flerpartsforumet har fungerat, som var positiva när det gäller regeln att inte berömma eller fördöma och framför allt användningen av oberoende rapportörer. Förbättringar behövs dock i fråga om sökandet efter samförstånd. Parlamentet uppmanar kommissionens företrädare att delta mer aktivt i debatten.

15. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbjuda företrädare för statsmakterna samt regionala och kommunala myndigheter i ett antal länder, vilka gått in för att använda den offentliga upphandlingen och andra styrmedel inom den offentliga politiken för att främja företagens sociala ansvar, till att bilda ett eget "laboratorium" inom ramen för alliansen och inlemma sina resultat i alliansens framtida arbete.

16. Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens strävanden att bygga ut flerpartsforumet så att också investerare, företrädare för utbildningsväsendet och de offentliga myndigheterna finns företrädda där, och vidhåller samtidigt att möjligheten till fortsatt dialog om uppnåendet av fastställda mål måste kvarstå.

17. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för övervakningen av utvecklingen på området för företagens sociala ansvar, uppmuntra till ett större kvinnligt deltagande i flerpartsforumet och till utbyte av information och bästa praxis när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män.

18. Europaparlamentet stöder kravet att företagslobbyister och andra lobbyister skall vara tvungna att lämna information och tillträdet till EU:s beslutsfattande för företagsgrupperingar och andra intressentgrupper skall vara välavvägt.

Sambandet mellan företagens sociala ansvarstagande och konkurrenskraften

19. Europaparlamentet välkomnar målet för kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar, det vill säga att koppla företagens sociala ansvar till Lissabonstrategin beträffande ekonomi, samhälle och miljö eftersom parlamentet anser att en seriös inställning till företagens sociala ansvar från företagens sida kan bidra såväl till att öka antalet arbetstillfällen, förbättra arbetsvillkoren och skapa respekt för arbetstagarnas rättigheter som till att främja forskning och utveckling av tekniska innovationer. Parlamentet stöder principen om "ansvarsfull konkurrenskraft" som en integrerad del av kommissionens program för innovation och konkurrenskraft. Parlamentet uppfordrar de europeiska företagen att i sina rapporter ta med uppgifter om hur de bidrar till Lissabonmålen.

20. Europaparlamentet erkänner att effektiva konkurrensregler både inom och utanför EU är av ytterst stor vikt för att garantera att företagen bedriver sin verksamhet med ansvar, framför allt genom att sådana regler gör det möjligt att rättvist behandla små och medelstora företag i lokalsamhället och tillförsäkrar att de kan delta.

21. Europaparlamentet upprepar att det bidrar till uppnåendet av Lissabonmålen om företagen tar sitt sociala ansvar genom en ansvarsmedveten och icke-diskriminerande anställningspolicy som främjar sysselsättningen bland kvinnor och missgynnade personer.

22. Europaparlamentet konstaterar självmotsägelsen mellan å ena sidan konkurrenskraftiga leverantörsstrategier hos företag som strävar efter att ständigt förbättra sin flexibilitet och kostnadsbild och å andra sidan ett frivilligt socialt ansvarstagande med sikte på att motverka exploaterande anställningsförfaranden och främja långsiktiga förbindelser med leverantörerna. Parlamentet välkomnar en debatt om dessa frågor.

23. Europaparlamentet föreslår därför att utvärderingen och uppföljningen av sådana europeiska företag som betraktas som ansvarstagande skall utsträckas till att även omfatta deras och deras underleverantörers verksamhet utanför Europeiska unionen, så att företagens sociala ansvar även gynnar tredjeländerna och framför allt utvecklingsländerna, i enlighet med ILO:s konventioner, i synnerhet om fackföreningsfriheten och om förbud mot barnarbete och tvångsarbete, varvid i synnerhet kvinnor, migrerande arbetstagare och företrädare för ursprungsfolk och minoriteter bör gynnas.

24. Europaparlamentet inser att företagens sociala ansvar är en viktig framgångsfaktor. Parlamentet begär därför att socialpolitiska frågor, som respekt för arbetstagarnas rättigheter, rättvis lönepolitik, icke-diskriminering och livslångt lärande, samt miljöfrågor med tyngdpunkten vid ett dynamiskt främjande av hållbar utveckling, skall tas med i beräkningen både som stöd för nya produkter och förfaranden genom EU:s politiska åtgärder för nyskapande och handel och när det gäller att fastställa branschvisa, underregionala och stadsbaserade strategier för ökad konkurrenskraft.

25. Europaparlamentet betonar att socialt ansvarsfulla företag i hög grad bidrar till att undanröja de orättvisor som drabbar i synnerhet kvinnor och missgynnade personer, bland annat funktionshindrade personer, på arbetsmarknaden, framför allt när det gäller tillgång till anställning, sociala tjänster, utbildning, karriärutveckling och en rättvis lönepolitik. Parlamentet betonar att företagen bör basera sin anställningspolitik på rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor [17].

Instrument för företagens sociala ansvar

26. Europaparlamentet välkomnar de senaste årens utveckling som inneburit att större företag på eget initiativ publicerar rapporter om sociala frågor och miljöfrågor, och noterar att antalet sådana rapporter genomgående ökat sedan 1993 men nu har blivit ganska konstant, och att endast en minoritet av rapporterna tillämpar internationellt vedertagna normer och principer, omfattar företagets hela leveranskedja eller innefattar oberoende övervakning och kontroll.

27. Europaparlamentet erinrar kommissionen om sin uppmaning att framlägga ett förslag om att ändra rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (fjärde bolagslagdirektivet [18]) så att det utöver krav på ekonomisk redovisning också inbegriper krav på rapportering om sociala frågor och miljöfrågor. Parlamentet anser det viktigt att skapa ökat medvetande om vad som föreskrivs om rapportering om sociala frågor och miljöfrågor i kommissionens rekommendation 2001/453/EG om miljörapporter, direktiv 2003/51/EG om moderniserad redovisning och direktiv 2003/71/EG [19] om prospekt, och stöder tanken på att dessa i rätt tid skall införlivas med lagstiftningen i samtliga medlemsstater och efterlyser undersökningar av om de genomförts effektivt, för att på så sätt utveckla detta medvetande.

28. Europaparlamentet erkänner att "industrin" kring företagens sociala ansvar för närvarande erbjuder begränsade möjligheter till mätning av företagens beteende samt till social redovisning och certifiering, särskilt i fråga om kostnader, jämförbarhet och oberoende, och anser att det kommer att bli nödvändigt att utveckla en professionell ram med särskilda kvalifikationer inom detta område.

29. Parlamentet rekommenderar kommissionen att se till att företagsledare med mer än 1000 anställda får ett ökat ansvar att minimera de negativa sociala och miljömässiga effekter som företagens verksamhet kan få.

30. Europaparlamentet upprepar sitt stöd för EU:s miljöstyrnings- och miljörevisionsordning, framför allt dess krav på kontroll från utomståendes sida och skyldigheten för medlemsstaterna att verka till förmån för denna ordning, och anser att det finns utrymme för liknande ordningar för att värna om arbetstagarnas rättigheter samt de sociala och mänskliga rättigheterna.

31. Europaparlamentet stöder den uppförandekod som fastställts av International Social and Environmental Accreditation and Labelling Alliance, och anser att den utgör ett föredöme när det gäller främjandet av samarbete mellan olika befintliga märkningsinitiativ, vilket är viktigare än att det skapas nya sociala märkningar på nationell eller europeisk nivå.

32. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en mekanism för att skadelidande, inbegripet skadelidande tredjelandsmedborgare, inför medlemsstaternas nationella domstolar skall kunna väcka talan mot europeiska företag.

33. Europaparlamentet konstaterar att frågan om socialt ansvarsfulla investeringar inte tas upp i kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar. Parlamentet anser att investerarna bör delta som intressenter i debatten om företagens sociala ansvar på EU-nivå, däribland inom ramen för flerpartsforumet, och stöder näringslivets krav på öppenhet framför föreskrifter genom införandet av "investeringsförklaringsprinciper" för investeringsfonder i hela EU.

34. Europaparlamentet framhåller att konsumenterna spelar en viktig roll för att skapa incitament till ansvarsfull produktion och affärspraxis. För närvarande är dock situationen oöverskådlig på grund av förvirringen mellan olika nationella varustandarder och varumärkningssystem, vilket bidrar till att undergräva befintliga sociala märkningssystem. Att anpassa sig till många olika nationella krav och standarder medför samtidigt avsevärda kostnader för företagen. Vidare är det dyrt att införa kontrollmekanismer för social varumärkning, särskilt för mindre länder.

35. Europaparlamentet stöder Eurostats bemödanden att ta fram indikatorer för att mäta i vilken utsträckning företagen tar sitt sociala ansvar i samband med EU:s strategi för hållbar utveckling, samt kommissionens avsikt att ta fram nya indikatorer för att mäta medvetenheten om och konsumtionen av miljömärkta EU-produkter samt vilken andel av produktionen som företag som registrerats enligt EU:s miljöstyrnings-och miljörevisionsordning svarar för.

36. Europaparlamentet påminner om att man tidigare har övervägt att tillsätta en EU-ombudsman för företagens sociala ansvar, som på begäran av företag eller någon intressentgrupp skall genomföra självständiga studier av frågor som har med företagens sociala ansvar att göra. Parlamentet anser att detta bör övervägas ytterligare och hoppas på fler, liknande förslag.

Bättre regelverk och företagens sociala ansvar

37. Europaparlamentet anser att de politiska åtgärderna för att främja företagens sociala ansvar kan förbättras genom bättre kännedom om och tillämpning av befintliga rättsliga instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att organisera och stödja kampanjer för att förbättra kännedomen om och kontrollera tillämpningen av det utländska direktansvaret enligt Brysselkonventionen och tillämpningen av direktiven 84/450/EEG [20] om vilseledande reklam och 2005/29/EG om orättvisa affärsmetoder för att få företagen att följa sina frivilliga uppförandekoder för socialt ansvarstagande.

38. Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att språket är enkelt och lättförståeligt så att företagens sociala ansvarstagande stimuleras.

39. Europaparlamentet upprepar att kommissionen och medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter i EU bör bemöda sig ytterligare om att utnyttja de möjligheter som översynen av direktiven om offentlig upphandling från 2004 ger när det gäller att främja företagens sociala ansvar genom att arbeta för att det införs kriterier för sociala frågor och miljöfrågor bland potentiella leverantörer och samtidigt erkänna att man måste undvika att belasta småföretagen med ytterligare administrativa bördor, vilket skulle kunna avskräcka dem från att lämna in anbud, samt att vid behov - till exempel i fall av korruption - utesluta företag. Parlamentet anser att kommissionen, Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling bör tillämpa strikta sociala och miljömässiga kriterier för alla bidrag och lån till privata företag, underbyggda av tydliga mekanismer för klagomål. I detta sammanhang kan nämnas hur man i Nederländerna kopplar samman offentlig upphandling med uppfyllandet av ILO:s grundläggande konventioner och OECD:s riktlinjer för multinationella företag samt hur flera italienska provinser uppfyller SA8000-standarden för socialt ansvarstagande. Parlamentet erinrar om att medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att tillförsäkra att alla exportgarantier följer de högst ställda miljömässiga och sociala kriterierna, och inte används till projekt som strider mot de EU-politiska mål som fastställts i fråga om exempelvis energi och rustning.

Att integrera företagens sociala ansvar med EU:s politik och program

40. Europaparlamentet välkomnar de upprepade åtagandena i kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar att kommissionen skall stödja och främja företagens sociala ansvarstagande inom alla sina verksamhetsområden och efterlyser en omfattande insats för att omvandla dessa åtaganden till konkret handling på alla plan.

41. Europaparlamentet anser att debatten om företagens sociala ansvar inte får särskiljas från frågorna om företagens ansvars. Dessutom bör man se till frågorna om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av företagens verksamhet, förbindelserna med intressenterna, skyddet för minoritetsaktieägarnas rättigheter och företagsstyrelsernas skyldigheter i fråga om detta till fullo införlivas i kommissionens handlingsplan om företagsstyrning. Parlamentet framhåller att frågorna bör tas med i debatten om företagens sociala ansvar och uppmanar kommissionen att undersöka dessa aspekter och lägga fram konkreta förslag för att åtgärda dem.

42. Europaparlamentet välkomnar direkt finansiellt stöd som beviljas av kommissionen till initiativ i fråga om företagens sociala ansvar, i synnerhet för att uppmuntra innovationer, möjliggöra intressenternas delaktighet och bistå dem som skall ha åsamkats skada på grund av påstådd försumlighet, också i sådana fall där försumlighet från företagens sida lett till att anställda mist livet. Parlamentet uppmanar kommissionen att framför allt ta fram mekanismer för att se till att samhällsgrupper som påverkats negativt av europeiska företag ges möjlighet att utan svårighet få sin sak prövad inför opartisk domstol. Parlamentet understryker vikten av EU:s budgetpost B3-4000 (punkt 04 03 03 01) för pilotprojekt, exempelvis projekt som har med arbetstagarnas samhällsengagemang att göra. Parlamentet understryker vidare vikten av särskilda anslag för att stödja företagens sociala ansvar inom ramen för kommissionens program för konkurrenskraft och innovation. Dessutom understryker parlamentet vikten av att 3 procent av samhällsforskningen och den humanistiska forskningen enligt det sjunde ramprogrammet för forskning ägnas åt frågor som rör företagen i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra åtskilligt mera för att genom sina program för externt bistånd stödja det sociala ansvaret bland EU-företag med verksamhet i tredjeländer.

43. Europaparlamentet välkomnar åtagandet om att göra utbildning till ett av de åtta prioriterade områdena. Parlamentet efterlyser en djupare integrering av företagens sociala ansvar i programmet Sokrates och förespråkar att vittomspännande material om företagens sociala ansvar tillhandahålls i ett framtida European Teaching Resource Centre samt att det inrättas en europeisk on-linekatalog över handelshögskolor och universitet som erbjuder kurser om företagens sociala ansvar och hållbar utveckling.

44. Europaparlamentet uppmuntrar initiativ på EU-nivå och medlemsstatsnivå till förmån för bättre undervisning om ansvarsmedveten företagsledning och produktion vid handelshögskolorna i Europa.

45. Europaparlamentet påpekar att företagens sociala ansvar och miljöansvar i lika hög grad är en fråga för offentliga myndigheter och frivilligorganisationer som för näringslivet och uppmanar kommissionen att infria sitt åtagande om att årligen offentliggöra en rapport om vilken inverkan dess egen direkta verksamhet har i socialt och miljömässigt hänseende, samt att utveckla en politik för att uppmuntra personalen vid EU:s institutioner att påta sig ett frivilligt samhällsengagemang.

46. Europaparlamentet anser att företag inom ramen för sitt sociala ansvarstagande skulle kunna sponsra kulturella och bildande evenemang som tillför ett mervärde till EU:s politik på området för kultur och livslångt lärande.

47. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre integrera företagens sociala ansvar med sin handelspolitik och därvid se till att Världshandelsorganisationens regler följs och att inga omotiverade handelshinder skapas, genom att sträva efter att införa bestämmelser i de bindande artiklarna i samtliga bilaterala, regionala och multilaterala avtal i enlighet med internationellt fastställda normer för företagens sociala ansvar, såsom OECD:s riktlinjer för multinationella företag, ILO:s trepartsdeklaration och Rioprinciperna, samt förbehålla sig lagstiftningsbefogenheter i fråga om mänskliga rättigheter, socialt ansvar och miljöansvar. Parlamentet välkomnar stödet för dessa mål i meddelandet om rimliga arbetsvillkor. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionens delegationer i tredjeländer att inom ramen för sina befogenheter främja OECD:s riktlinjer för multinationella företag och fungera som en kontaktpunkt i förhållande till dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra de nationella kontaktpunkternas funktion, framför allt i fråga om handläggningen av rapporter om enskilda fall där överträdelser skall ha skett inom europeiska företags verksamheter och leverantörskedjor.

48. Europaparlamentet noterar det bidrag som den internationella rörelsen för rättvis handel givit genom att i sextio års tid gått i bräschen för rättvis handel och visat att sådan handel är livsduglig och hållbar utmed hela leveranskedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta de erfarenheter som gjorts av rättvis handel och systematiskt utreda hur dessa erfarenheter kan användas i anslutning till företagens sociala ansvar.

49. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU-baserade multinationella företag med produktionsanläggningar i länder utanför EU, i synnerhet företag som deltar i det utvidgade systemet för allmänna tullförmåner ("GSP +"), rättar sig efter ILO:s grundläggande normer, befintliga sociala och miljömässiga bestämmelser samt internationella avtal, för att på så sätt bidra till en världsomfattande balans mellan ekonomisk tillväxt och högre sociala krav och miljökrav.

50. Europaparlamentet välkomnar det samförstånd som beskrivs i "Dokument om europeiskt samförstånd", i fråga om att stödja och prioritera företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionens generaldirektorat för utvecklingsfrågor att spela en aktiv roll i debatten, att undersöka vilka arbetsförhållanden som råder och på vilka villkor naturtillgångarna utnyttjas i utvecklingsländerna, att samarbeta med såväl lokala företag som EU-företagens filialer i dessa länder samt underleverantörer och deras intressenter, att ta itu med överträdelser och försumlighet i leverantörskedjorna samt att bekämpa fattigdomen och skapa en rättvist fördelad tillväxt.

51. Europaparlamentet föreslår att kommissionen inriktar sig på att göra små och medelstora företag socialt ansvarstagande, genom att samarbeta med olika mellanhänder som erbjuder ett specifikt stöd för att kooperativ och företag i den sociala ekonomin skall kunna delta via sina specialistförbund. Parlamentet föreslår vidare att kommissionen använder euroinfocenters nätverk för att direkt främja initiativ på området för företagens sociala ansvarstagande och att den överväger att utse ett ombud för företagens sociala ansvar på samma sätt som kommissionens generaldirektorat för näringsliv utsåg sin småföretagsrepresentant.

52. Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att genomföra en grundlig studie på EU-nivå om hur små och medelstora företag på olika sätt kan bli socialt ansvarstagande samt hur de små och medelstora företagen kan bli motiverade att frivilligt och enskilt bli socialt ansvarstagande, och att dra lärdom av erfarenheterna och bästa praxis på detta område.

53. Europaparlamentet välkomnar åtagandet i kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar att förstärka de anställdas och deras fackföreningars deltagande i arbetet för att öka företagens sociala ansvarstagande och upprepar sin uppmaning till kommissionen och arbetsmarknadens parter att bygga vidare på det framgångsrika framförhandlandet av hittills 50 internationella ramavtal och 30 europeiska ramavtal som främst handlar om grundläggande arbetsrättsliga normer för enskilda företag eller branscher som ett sätt att utveckla ett företagsansvar i Europa och i världen. Parlamentet hänvisar till europeiska företagsråd som är särskilt lämpade för att främja företagens sociala ansvar och grundläggande arbetstagarrättigheter i multinationella bolag.

54. Europaparlamentet framhåller den roll som arbetsmarknadens parter spelar för att främja kvinnors sysselsättning och bekämpa diskriminering. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att inom ramen för företagens sociala ansvar ta initiativ som kan bidra till att öka andelen kvinnor i bolagsstyrelser, företagsråd och bland deltagarna i den sociala dialogen.

55. Europaparlamentet rekommenderar att framtida forskning om företagens sociala ansvar skall sträcka sig längre än enbart till det enskilda företagets sociala ansvar och istället inrikta sig på sambandet mellan konkurrenskraft och hållbar utveckling på makronivå (EU och medlemsstaterna), på mellanliggande nivå (näringsgrenar och leverantörskedjor) och på mikronivå (små och medelstora företag), liksom förhållandet mellan dem, samt på konsekvenserna av befintliga initiativ på området och möjliga överträdelser av principerna för företagens sociala ansvarstagande. Parlamentet stöder den ledande roll som European Academy of Business in Society spelat i detta sammanhang och uppmanar kommissionen att publicera en officiell "Årsrapport om företagens sociala ansvar" som skall sammanställas i samarbete med oberoende experter och forskare och innehålla aktuell information, beskriva nya trender och ge rekommendationer rörande framtida åtgärder.

EU:s bidrag till företagens sociala ansvar på global nivå

56. Europaparlamentet anser att politiken för ett ökat socialt ansvarstagande från företagens sida har bäst möjligheter att påverka företagens globala leverantörskedjor, möjliggöra ansvarsfulla företagsinvesteringar vilka bidrar till att bekämpa fattigdomen i utvecklingsländerna, främja rimliga arbetsförhållanden, stödja principerna om rättvis handel och goda styrelseformer och minska antalet överträdelser mot internationella normer, inbegripet arbetsnormer, inom företag i de länder där det inte finns bestämmelser på dessa områden, eller där bestämmelserna är otillräckliga.

57. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda särskild forskning om denna politik och att lägga fram förslag som skall få företagen att öka sina ansvarsfulla investeringar och sitt ansvar.

58. Europaparlamentet erkänner att ett antal internationella initiativ som rör företagens sociala ansvar har djupare förankring och nått en ny mogenhetsgrad. Bland dem märks GRI:s riktlinjer för hållbarhetsrapportering, G3 som nyligen offentliggjordes. Dessutom har 200 företag uteslutits från medlemskapet i FN:s Global Compact och det har utsetts en särskild representant för FN:s generalsekreterare för företag och mänskliga rättigheter.

59. Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att kommissionen inte har prioriterat främjandet av globala initiativ högre i sitt meddelande om företagens sociala ansvar och uppmanar kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna och intressenterna för att både utveckla en strategisk vision och bidra till utvecklandet av initiativ för företagens sociala ansvarstagande på global nivå samt bemöda sig ytterligare för att avsevärt öka deltagandet i sådana initiativ från EU-företagens sida.

60. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja och främja efterlevnaden av ILO:s grundläggande normer, som utgör en del av företagens sociala ansvar oavsett var verksamheten bedrivs.

61. Europaparlamentet anser att den internationella dimensionen av företagens sociala ansvar bör stimulera till att det fastställs riktlinjer som främjar utarbetandet av strategier på detta område världen över.

62. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med andra berörda partner organisera ett omfattande internationellt initiativ 2007 för att uppmärksamma femårsdagen av det åtagande att genomföra mellanstatliga initiativ i fråga om företagens ansvar som gjordes vid världstoppmötet för hållbar utveckling.

63. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på 1990-talets framgångar med den transatlantiska företagsdialogen om företagens sociala ansvar, genom att organisera ett likartat förfarande mellan EU och Japan.

64. Europaparlamentet uppmuntrar till fortsatt utveckling av internationella initiativ till förmån för full insyn i inkomsterna från europeiska företags verksamhet i tredjeländer samt till fortsatt full respekt för de mänskliga rättigheterna i samband med företagens verksamhet i konfliktområden samt till avståndstagande från lobbyverksamhet, bland annat i form av "värdlandsavtal" som utarbetas av företagen för att de skall kunna urholka eller smita undan lagstiftningens krav i sådana länder.

65. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bidra till att stödja och stärka OECD:s riktlinjer för multinationella förertag, framför allt genom att undersöka hur effektiva de nationella kontaktpunkterna i Europa är, samt vilken roll de spelar som medlare mellan intressenterna i samband med konfliktlösningar. Parlamentet efterlyser en modell för europeiska kontaktpunkter med bästa praxis i fråga om institutionell uppbyggnad, synlighet, åtkomlighet för alla intressenter och handläggning av klagomål, och efterlyser att definitionen av begreppet investering skall ges en vidsträckt tolkning vid tillämpningen av OECD:s riktlinjer, för att på så sätt garantera att frågor som berör leverantörskedjorna skall tas upp i genomförandeförfarandena.

66. Europaparlamentet begär att man stöder GRI genom att bjuda in ledande EU-företag att delta i nya sektorsomfattande satsningar inom exempelvis byggnadsbranschen, kemisektorn och jordbruket. Parlamentet begär också att man främjar forskningen om små och medelstora företags deltagande, möjliggör uppsökande verksamhet framför allt i de central- och östeuropeiska länderna samt utvecklar hållbarhetsindex i anslutning till fondbörser på utvecklingsmarknaderna.

67. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att framtida samarbetsavtal med utvecklingsländer innehåller kapitel om forskning, övervakning och hjälp med att övervinna sociala, humanitära och miljömässiga problem i verksamhet som EU-baserade företag och deras leverantörskedjor bedriver i tredjeländer.

68. Europaparlamentet välkomnar principiellt Internationella standardiseringsorganisationens planer på att skapa en norm för socialt ansvarstagande. Parlamentet uppmanar de europeiska företrädarna att se till att resultatet överensstämmer med internationella standarder och avtal, och att resultatet innebär en möjlighet att utveckla parallella metoder för bedömning och certifiering från utomståendes sida.

*

* *

69. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och alla de institutioner och organisationer som finns omnämnda i den.

[1] EGT C 104, 14.4.1999, s. 180.

[2] EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

[3] EGT L 114, 24.4.2001, s. 1.

[4] EGT C 86, 10.4.2002, s. 3.

[5] EUT C 187 E, 7.8.2003, s. 180.

[6] EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 73.

[7] EGT L 156, 13.6.2001, s. 33.

[8] EUT C 271 E, 12.11.2003, s. 598.

[9] EUT C 39, 18.2.2003, s. 3.

[10] EUT L 178, 17.7.2003, s. 16.

[11] EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

[12] EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

[13] EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 84.

[14] EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

[15] EUT L 169, 30.6.2005, s. 1.

[16] Antagna texter, P6_TA(2006)0320.

[17] EGT L 39, 14.2.1976, s. 40. Direktivet ändrat genom direktiv 2002/73/EG (EGT L 269, 5.10.2002, s. 15).

[18] EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/46/EG (EUT L 224, 16.8.2006, s. 1).

[19] EUT L 345, 31.12.2003, s. 64.

[20] EGT L 250, 19.9.1984, s. 17.

--------------------------------------------------