Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Ett säkrare informationssamhälle - ökad säkerhet i informationsinfrastrukturen och bekämpning av datorrelaterad brottslighet"

(2001/C 311/04)

Den 31 mars 2001 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 17 juli 2001. Föredragande var Gérard Dantin.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 384:e plenarsession den 12-13 september 2001 (sammanträdet den 12 september) enhälligt följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Utvecklingen av informationssamhället kännetecknas av djupgående omvälvningar inom en rad verksamheter: arbete, utbildning, fritid, näringsliv och handel etc.

1.2. I december 1999 lanserade kommissionen initiativet eEurope för att se till att Europa utnyttjar de fördelar som den nya tekniken ger och att det framväxande informationssamhället omfattar alla. Europeiska rådet i Feira antog i juni 2000 en allomfattande handlingsplan för eEurope och begärde att den skulle genomföras före utgången av 2002(1). I handlingsplanen betonas bl.a. vikten av säkra nät och kampen mot datorrelaterad brottslighet.

1.3. Beslutet är den logiska följden av en rad åtgärder för att bekämpa skadligt och olagligt material på Internet, skydda bl.a. immateriell äganderätt och personuppgifter och främja elektronisk handel.

1.4. Meddelandet är ett led i en pågående reflektionsprocess. I april 1998 informerade kommissionen rådet om resultaten av en undersökning om datorrelaterad brottslighet (den s.k. COMCRIM-undersökningen). I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors i oktober 1999 fastställdes att högteknologisk brottslighet bör omfattas av insatserna för att enas om gemensamma definitioner, grunder för åtal och påföljder.

1.5. I meddelandet ifrågasätter kommissionen behovet av och möjliga former för ett allomfattande politiskt initiativ.

2. Meddelandet

2.1. Efter att ha analyserat de möjligheter och risker som följer med informationssamhället går man i meddelandet i fråga igenom de nationella och internationella lösningar som företagits för att bekämpa databrottsligheten. Därigenom understryks att de viktigaste frågorna som behandlats huvudsakligen rör "brott mot privatlivet", "innehållsrelaterade brott", "ekonomisk brottslighet och otillbörligt tillträde" liksom "brott mot immateriell egendom" som man kan definiera på följande sätt:

- Brott mot privatlivet: Flera länder har infört straffrättsliga bestämmelser avseende olaglig insamling, lagring, ändring, utlämning eller spridning av personuppgifter.

- Innehållsrelaterade brott: rör spridningen av pornografi, särskilt barnpornografi, rasistiska uttalanden, i första hand via Internet, revisionistiska uttalanden om nazismen och information som uppmanar till våld.

- Ekonomisk brottslighet, otillbörligt tillträde och sabotage: är förbundet med otillbörligt tillträde till datorsystem t.ex. hackning, datorsabotage och spridning av virus, dataspionage, dataförfalskning och databedrägeri) liksom nya typer av brott (t.ex. manipulering av datorer).

- Brott mot immateriell egendom: gäller rättsligt skydd av datorprogram respektive databaser, upphovsrätt och närstående rättigheter.

2.2. För att hitta användbara vägar och metoder för att föreslå en lagstiftning med målet att harmonisera de nationella bestämmelserna rörande datorrelaterad brottslighet granskas i meddelandet "straffrättsliga frågor" och "processrättsliga frågor" (avlyssning av trafik, bevarande av trafikdata, anonymt tillträde till och bruk av Internet och praktiskt samarbete på internationell nivå osv.).

2.3. I meddelandet behandlas för det andra samtliga icke-rättsliga åtgärder som nödvändigtvis måste komplettera de rättsliga åtgärderna. Främst gäller detta inrättandet av "specialiserade enheter på nationell nivå", "direkta åtgärder från näringslivets sida" och "FoTU-projekt" som får EU-stöd.

2.4. Vad gäller "Säkerheten i informationsstrukturer" anges att denna i betydande utsträckning är användarens ansvar.

2.5. I slutsatserna och förslagen skiljer man liksom i resten av meddelandet också ut två delar som preciseras och utreds mer i detalj:

- Icke-rättsliga förslag och

- lagförslag.

2.5.1. Icke-rättsliga förslag

Åtgärder föreslås på en rad områden:

- Inrättande av ett EU-forum, där rättsvårdande instanser, tjänsteleverantörer, nätoperatörer och konsumentgrupper förs samman med målet att främja samarbetet på EU-nivå.

- Fortsatt främjande av säkerhet och tillit inom ramen för initiativet eEurope, handlingsplanen för Internet, IST-programmen och ramprogrammet för FoTU(2).

- Lansering av övriga insatser inom ramen för befintliga program.

- Ekonomiskt stöd för en förbättring av innehållet och användbarheten i den databas över medlemsstaternas nationella lagar som upprättades genom COMCRIM-undersökningen.

2.5.2. Lagförslag

Under avdelning VI i FEU kommer kommissionen att lägga fram lagförslag i följande syften:

- Tillnärmning av medlemsstaternas lagar avseende brottsliga handlingar på barnpornografiområdet(3).

- Ytterligare tillnärmning av straffrättsliga bestämmelser inom området högteknologisk brottslighet.

- Tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande av beslut som föregår en rättegång i anslutning till utredningar av Internetrelaterad brottslighet som rör flera medlemsstater.

Behovet av ett särskilt initiativ, särskilt på lagstiftningsområdet, avseende frågan om bevarande av trafikdata kommer för övrigt att bedömas av kommissionen bl.a. utifrån resultaten av arbetet i det föreslagna EU-forumet på detta område.

3. Allmänna kommentarer

3.1. ESK är överens med kommissionen om vikten av att sprida och använda den nya digitala tekniken, och särskilt av Internet, eftersom infrastrukturerna för informations- och kommunikationsbehandling har blivit en väsentlig länk i våra ekonomier. Inom vissa sektorer är denna länk så viktig att man kan konstatera att en del av den ekonomiska verksamheten är "beroende" av denna teknik.

3.2. ESK stöder också kommissionens analys av riskerna med att denna teknik sprids och inser behovet av försiktighetsåtgärder. "I takt med att samhället blir mer och mer beroende av denna teknik kommer det emellertid att behövas effektiva, praktiska och rättsliga verktyg för att hantera de risker som finns".

3.3. Därför välkomnar ESK kommissionens mycket fullständiga förteckning över säkerhetsproblemen i informationssamhället och förslaget till en övergripande säkerhetspolitik. ESK anser dock att det är nödvändigt att bättre definiera den datorrelaterade brottsligheten för att särskilja de två olika brottstyperna: å ena sidan de "nya typerna av datorbrottslighet" (spridning av virus, förstörelse av programvara och filer osv.) som måste bli föremål för en ny lagstiftning, och å andra sidan de traditionella brotten, som i dag är lättare att begå genom användning av datorer och nät (pedofili, penningtvätt, upphovsrättsbrott) som måste bli föremål för en ökad harmonisering av de texter som nu existerar i varje medlemsstat. Kampen mot dessa olika slags brott, som beror på att människor så väl behärskar datatekniken (brott begångna av manschettarbetare) kräver skilda åtgärder.

3.4. I kommissionens meddelande föreslås ett antal straffåtgärder. ESK anser att den datorrelaterade brottsligheten måste bekämpas inte bara genom straffåtgärder utan också genom bredare förebyggande åtgärder: utbildning och bekämpande av alla slags marginalisering (ekonomisk och kulturell). ESK yrkar på att de olika aktörernas roll definieras, särskilt offentliga aktörer på alla nivåer, vid genomförandet av denna bredare politik för förebyggande av och kamp mot den datorrelaterade brottsligheten - den roll som innehas av EU, medlemsstaterna, regioner, städer, företag och alla instanser i det "civila samhället" (skolor, sammanslutningar, bibliotek osv.).

3.5. ESK noterar emellertid att vissa viktiga aspekter har undervärderats i de analyser som har lagts fram. Meddelandets titel anger två huvudämnen: säkerhet i informationsstrukturen och bekämpning av datorrelaterad brottslighet. ESK vill dock påpeka att meddelandet framför allt behandlar bekämpningen av datorrelaterad brottslighet och att analysen av säkerheten i informationsstrukturen inte alls är lika ingående. Ändå är denna säkerhet - särskilt den säkerhet som är beroende av nätverkens tekniska funktion - långt ifrån tillfredsställande. Den betydande ökningen av användare, den mängd information som skall överföras och det storskaliga införandet av ännu inte stabil teknik (bredband, Internet via mobiltelefon etc.) gör att säkerheten riskeras. Problemen med överbelastning och avbrott i telekommunikationsnäten tas t.ex. upp i mycket liten utsträckning(4). Det gäller att vara medveten om att den tekniska tillförlitligheten i näten blir allt viktigare ju mer beroende den ekonomiska verksamheten blir av datorer.

3.6. När det gäller nätens tekniska säkerhet skulle det vara intressant att diskutera telekommunikationsoperatörernas ansvar och effekterna av avregleringen på den tekniska kvaliteten. Många studier visar de gynnsamma ekonomiska effekterna av avregleringen av telekommunikationerna (lägre priser, fler avtalstyper, nya tjänster osv.), men ingen studie har analyserat avregleringens effekter på kvaliteten och säkerheten i infrastrukturen. I kommissionens meddelande finns ingen uppskattning av de ekonomiska förluster som användarna, särskilt företagen, har gjort på grund av tekniska avbrott och fel i näten. Det vore dock väsentligt att kunna uppskatta de rent ekonomiska kostnader som tekniska IT-fel orsakar, förutom de sociala och mänskliga problemen, i jämförelse med den datorrelaterade brottsligheten.

3.7. Kommissionens meddelande behandlar säkerhetsproblemen på ett mycket individualistiskt och liberalt sätt, och tenderar att överlåta åt användarna att lösa säkerhetsproblemen och bekämpa den datorrelaterade brottsligheten. Kommissionen påpekar ständigt användarnas, individernas och företagens ansvar, och tycks undervärdera de stora aktörernas roll, t.ex. operatörernas och staternas: "Säkerheten är därför i betydande utsträckning användarnas ansvar, eftersom de är de enda som kan bedöma värdet av de databitar som skickas eller tas emot och avgöra vilken skyddsnivå som erfordras". Visst har varje användare ett ansvar att försäkra sig om sin egen säkerhet, och ESK instämmer i att användarna bör vara välinformerade om riskerna med Internet, om möjligheterna att skydda sig och om vikten av att ta eget ansvar. Kommittén menar dock att detta individualistiska synsätt har sina begränsningar: "starka eller erfarna" användare (stora företag eller institutioner) kan säkert delvis ta detta ansvar, men kan verkligen "svagare eller oerfarna" användare (små företag, enskilda och framför allt barn) göra det? Denna säkerhetsanalys är inte tillräcklig i den "verkliga och konkreta" världen och helt säkert är den det inte i den virtuella världen. Är den inte ett incitament att skapa olagliga metoder i självförsvar, t.ex. privata bevakningsstyrkor med ansvar för säkerheten och kampen mot den datorrelaterade brottsligheten?

3.8. Trots anmärkningarna ovan förnekar inte ESK den viktiga roll som dagens aktiva medborgare kan spela som användare. Användarna bör vara välinformerade och ha kunskap om alla de problem som gäller säkerheten i cyberrymden. Detta skulle kunna förverkligas med hjälp av en grundläggande utbildning och ständiga informationssatsningar om utvecklingen på området. Initiativen e-Europa(5) och e-Learning(6) samt det livslånga lärandet kan bidra till detta på ett positivt och kreativt sätt.

3.9. Det vore också intressant att mer ingående studera IT-sektorns aktörers ansvar: säkerheten motsvarar troligtvis 10 %-15 % av företagens och de enskildas kostnader (upprättande av "brandväggar", antivirusprogram, uppdatering av programvara osv.)(7). Incitamentet att köpa säkerhetsverktyg kan verka diskutabelt när det gäller enskilda och små och medelstora företag. Det åligger snarare leverantörerna och tillverkarna att använda de hårdvaror och mjukvaror som redan finns för att skydda kunderna: "Det är därför viktigt att främja innovation och kommersiell användning av säkerhetsteknik och säkerhetstjänster". Kan man vara säker på att tillverkarna av datorprogram och IT-material verkligen vill att antalet virus (i dag fler än 50000, med en ökning på 10000 per år) minskar?

3.10. Å andra sidan anser ESK att det är nödvändigt att ytterligare fördjupa analysen av medlemsstaternas och EU:s befogenheter i fråga om förvaltning och kontroll av de stora organisationer som administrerar Internet(8). Man kan t.ex. notera att Europa helt saknar en organisation för administrationen av Internet som ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers). ICANN är en icke-vinstdrivande organisation som inrättades 1998 på initiativ av USA:s regering i syfte att säkerställa samordningen av Internet. Det är detta privata organ som bl.a. förvaltar Internetadresser (för att undvika dubbletter) och domännamn för webbplatser i hela världen, och fastställer regler för användningen som gäller alla. Styrelsen för ICANN består av företrädare för privata amerikanska operatörer och några Internetanvändare som "utsetts genom allmänna val på Internet", bl.a. en företrädare för Europas Internetanvändare. I meddelandet läggs inte tillräckligt stor vikt vid denna typ av diskussion och ESK anser att EU måste kräva att få delta aktivt i olika organ för förvaltning och samordning av Internet, inte bara i rent tekniska organ inom IT-sektorn(9). Med tanke på Internetanvändningens sociala och samhälleliga betydelse borde man kanske kräva att Internet administreras (t.ex. i fråga om fastställande av normer, samordning av elektroniska adresser osv.) av ett internationellt organ där de olika staternas offentliga myndigheter är brett företrädda. Denna typ av organ finns redan inom andra områden (flygtransport (IATA), sjöfart och telekommunikationer).

3.11. I kommissionens meddelande talas om en anpassning av de processrättsliga befogenheterna som "kommer att förbättra skyddet för dem som utsätts för brott", men detta prioriteras inte i sammanfattningen. ESK anser att denna anpassning är brådskande och att allt borde göras för att denna harmonisering skall påskyndas. Denna harmonisering borde framför allt syfta till att underlätta spaning efter och snabbt beslagtagande av information i datorer för att förhindra att bevis för brottslig verksamhet förstörs, naturligtvis med hänsyn tagen till de allmänna rättigheter och friheter som erkänns i medlemsstaterna och de grundläggande rättigheter när det gäller den personliga integriteten och dataskydd som finns inskrivna i EU:s stadga om grundläggande rättigheter. De rättsvårdande instanserna bör också få tillräckliga befogenheter för att beordra eller se till att specifika data snabbt bevaras.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Behovet av att bekämpa pedofili

4.1.1. ESK välkomnar kommissionens beslut att senare i år lägga fram ett "förslag till rådets rambeslut med föreskrifter för tillnärmningen av lagar och påföljder avseende barnpornografi på Internet"(10). ESK anser att denna tillnärmning av lagar och påföljder inte enbart bör röra pedofili utan också andra områden: kampen mot sekter, mot rasistiska idéer, mot sexism och mot pornografi och våld över huvud taget.

4.2. Behovet av att reglera avlyssning

4.2.1. ESK delar de farhågor som uttrycks i meddelandet: "Missbruk och omdömeslös användning av avlyssningsmöjligheterna, särskilt i internationella sammanhang, kan leda till frågor om de mänskliga rättigheterna och undergräva medborgarnas tillit till informationssamhället". ESK vill dock komplettera denna analys genom att peka på behovet av att respektera konfidentialiteten inom alla områden, även inom företag. De mänskliga rättigheterna och privatlivet bör respekteras i alla företag. Detta innefattar skydd också för personliga meddelanden som anställda skickar eller tar emot via företagets kommunikationssystem (respekt för den personliga integriteten)(11). Denna respekt innebär också att man måste förhandla om hur man skall använda sådan personlig information som måste insamlas för att nätverkets tekniska funktion skall kunna säkerställas men som också möjliggör kontroll av de enskilda anställda och deras förehavanden. De nödvändiga förhandlingarna om en "stadga för IT-användningen" är ett sätt att åstadkomma balans mellan respekten för den personliga integriteten och de krav som företagets funktion ställer (dubbla e-postlådor etc.).

I kommissionens meddelande nämns bara helt kort nätverket för avlyssning av information på global nivå kallat Echelon. ESK stöder kommissionens strävan att på Europaparlamentets begäran bringa full klarhet i detta nätverk, som delvis (material, avlyssningscentra etc.) finns i en av medlemsstaterna. Det vore motsägelsefullt att arbeta fram detaljerade regler för avlyssning om dessa regler inte alls respekteras av ett nätverk av stater som genom att hänvisa till den militära säkerheten döljer mindre lovvärda syften, t.ex. ekonomiskt spionage. Därför anmodar ESK ministerrådet att ingripa kraftfullt i detta ärende.

4.3. Behovet av att lagra vissa trafikdata

4.3.1. Brott på Internet har vissa välbekanta kännetecken: de är relativt lätta att begå (när man behärskar IT), de kräver inte stora resurser, de kan begås på distans utan fysisk närvaro, de kan omedelbart få konsekvenser för ett stort antal Internetanvändare och orsaka stor skada. I gengäld lämnar de spår i olika delar av det nätverk som använts. De olika aktörerna i nätverken raderar av tekniska skäl dessa spår så snart faktureringen är genomförd, vilket gör polisens arbete nästan omöjligt. ESK anser att detta problem är ett av de mest akuta, och det måste lösas om man vill säkerställa god funktion på Internet. Kommittén stöder därför kommissionen när den uppmanar "alla berörda parter att prioritera en ingående diskussion om den komplicerade frågan om bevarande av trafikdata". Denna diskussion bör behandla tekniska frågor (Vilken information skall bevaras? Hur länge?) och ekonomiska frågor (Vem skall betala dessa nya åtgärder?)(12). I utkastet till konvention om Internetrelaterad brottslighet(13) från Europarådet anges mer i detalj formerna för hur informationen skall bevaras. Det kan dock dröja länge innan denna konvention antas och genomförs, och det är därför nödvändigt att påskynda genomförandet av specifika åtgärder inom EU:s medlemsländer(14).

4.4. Behovet av att reglera anonymt tillträde till och bruk av Internet

4.4.1. I meddelandet påpekas att frågan om anonymitet är en kärnfråga: å ena sidan är möjligheterna att vara anonym väsentlig om man vill bevara de grundläggande rättigheterna i fråga om privatlivet, å andra sidan innebär möjligheterna att kommunicera on-line utan att avslöja sin verkliga identitet att det är omöjligt att bekämpa vissa typer av brott. ESK delar kommissionens inställning att samma grundläggande rättsliga principer bör tillämpas på Internet som på andra områden: "Internet är inte ett anarkistiskt getto där samhällets regler inte gäller". ESK anser att det krävs tekniska och rättsliga lösningar för att förhindra att surfandet på Internet leder till registrering och undersökning av Internetanvändarnas vanor. Att skicka oönskade anonyma meddelanden till en viss enskild adress(15) bör också förbjudas, särskilt när de skickas från allmänna platser (t.ex. Internetkaféer, bibliotek). Faktum är att utvecklingen av anonyma utskick hotar inte bara de enskilda utan hela samhället. Ekonomiska och sociala kommittén är medveten om de svårigheter som ett förbud (också ett begränsat förbud) mot anonymitet innebär. Kommittén vill dock ta tillfället i akt att nyansera påståendet att det måste finnas "en möjlighet att förbli anonym om de grundläggande rättigheterna till personlig integritet och yttrandefrihet skall kunna bibehållas i cyberrymden". Att ställa sig bakom den tanken skulle medföra brott mot mottagarnas rättigheter (som enskilda eller i grupp) - dessa bör ha möjlighet att veta exakt vem de kommunicerar med om de skall kunna skydda sin personliga integritet och sina intressen.

4.5. De specialiserade nationella enheternas roll

4.5.1. Kommittén samtycker till att man upprättar specialiserade enheter på nationell nivå som tilldelas olika uppgifter, bl.a. att väcka åtal mot datorrelaterade brott och utveckla utredningsteknik. ESK håller också med kommissionen om att det behövs statistik över den datorrelaterade brottsligheten: "Det är viktigt att samla in tillförlitliga uppgifter om omfattningen av den datorrelaterade brottsligheten". ESK föreslår därför att de specialiserade enheternas ansvar skall utsträckas även till detaljerad och relevant statistik över den datorrelaterade brottsligheten som offentliggörs, så att denna statistik inte anförtros privata forskningsinstitut eftersom dessa alltid står i nära förbindelse med IT-sektorn. Större säkerhet och kampen mot datorrelaterad brottslighet kräver att man gör en uppskattning av antalet olagliga handlingar, av gärningsmännen och orsakerna till handlingarna samt särskilt av de utgifter som åsamkas privatpersoner och företag på grund av säkerhetssystem eller olika former av svindel och virus.

4.6. Skapandet av ett europeiskt forum

4.6.1. ESK stöder kommissionens förslag att skapa ett europeiskt forum som skall samla ett stort antal aktörer och ha som mål att märkbart förbättra samarbetet på EU-nivå. Kommittén framhåller att forumet i första hand bör diskutera önskvärda och icke-önskvärda särdrag hos IT-samhället. Forumets uppgift bör i synnerhet vara att utveckla regleringssystem samt att informera institutionerna och medborgarna om behovet av dylika system och motivera detta behov. Det bör erkännas att Internet delvis har utvecklats utan att beröras av de traditionella kontrollmetoderna, vilket är en av orsakerna till att utvecklingen har varit så snabb. Internets betydelse har dock blivit alltför stor för att det skall kunna undgå allt slags kontroll. Internetentusiaster fortsätter att insistera på att "all reglering av Internet bromsar dess utveckling". De hänvisar också till somliga Internetanvändares ideal vad gäller fritt samarbete för att kunna fortsätta utveckla idén att de "globala digitalbyarna" inte får regleras av staterna och hävdar att etiska riktlinjer är nog. Det är på tiden att Europa för fram åsikten att det behövs kontroll och bestämmelser. Man får inte glömma att Internet är ett redskap bland andra och att det bör regleras liksom annan ekonomisk verksamhet. Elektronisk handel inom den privata sektorn och elektroniska administrativa tjänster kan utvecklas endast om konsumenterna och medborgarna har förtroende för Internet. Detta förtroende kräver att politiska och ekonomiska bestämmelser samt skattebestämmelser införs snarast; det räcker inte med att företag och privatpersoner köper säkerhetssystem. Att betona behovet av kontroll kan komma att bli ett av det europeiska forumets viktigaste uppgifter, och därtill bör alla Internetanvändare blir medvetna om att de skall ta avstånd från extrema attityder (varken för stor godtrogenhet eller för stor misstro).

4.6.2. ESK anser att en dylik diskussion är nyttig för det organiserade civila samhället och kommer att delta i forumet.

4.7. Direkta åtgärder från näringslivets sida

4.7.1. ESK stöder konstaterandet i förslaget att "många företag, t.ex. banker, företag som sysslar med elektronisk kommunikation, företag inom kreditkorts- och upphovsrättssektorn riskerar - liksom deras kunder - att utsättas för datorrelaterade brott". ESK anser dock att man i meddelandet inte i tillräckligt hög grad betonar de enorma risker som säkerhetsbristerna på Internet medför för små och medelstora företag. De som konstruerar kommersiella webbplatser för företag måste uppmuntras att använda de säkerhetssystem som finns. Stora företag har naturligtvis de personalresurser och ekonomiska resurser som behövs för att garantera en viss säkerhet, men många små och medelstora företag saknar de nödvändiga resurserna. Dessa företag kan därför orsakas stor ekonomisk skada (data förstörs och går förlorad, konfidentiella data stjäls osv.) eller tvingas att tillfälligt eller permanent upphöra med sin verksamhet (virus i datasystemen osv.). Vissa former av bedrägerier på Internet kan leda till mycket stora "dolda" utgifter: T.ex. kan massförsändelse av reklam per e-post ("spam") orsaka mottagaren stora ekonomiska kostnader och framför allt avsevärd tidsförlust(16). För närvarande görs mycket litet för att förhindra dylik verksamhet. ESK framhåller att kommittén förespråkar ett system som bygger på att kunden anmäler sitt intresse för elektronisk post av kommersiell natur(17).

4.8. FoTU-projekt som finansieras av unionen

4.8.1. ESK godkänner riktlinjerna i det FoTU-projekt som det hänvisas till i meddelandet. Kommittén framhåller dock att det är nödvändigt att följa upp överväganden om och forskningen kring två teman som förefaller väsentliga:

4.8.1.1. Tema 1 (tekniska spörsmål): Hur komplext kan Internet bli utan att man behöver riskera en alltför stor sårbarhet? Det råder enighet om att ett systems sårbarhet beror på hur komplext det är. Eftersom den ekonomiska verksamheten blir alltmer beroende av datasystem kan man fråga sig när sammankopplade nät utgör en fara på grund av att de blir alltför känsliga för tekniska fel och datorrelaterad brottslighet. Alla mänsklighetens uppfinningar har sina begränsningar i fråga om storleken (flygmaskiner, fartyg, tunnlar, höghus osv.); ju större någonting är desto sårbarare. Varför skulle detta inte gälla även för Internet och nätverk?

4.8.1.2. Tema 2 (psykologiska, sociologiska och kulturvetenskapliga studier): Vilka är de psykologiska särdragen i datorrelaterad brottslighet i den immateriella världen, jämfört med traditionell brottslighet i den "verkliga" världen? Det är möjligt att avsaknaden av "synliga" effekter spelar en avgörande roll. Hur kan man göra effekterna av datorrelaterad brottslighet "synliga" och märkbara så att alla kan känna av de negativa effekterna? Hur kan man t.ex. förklara att det är brottsligt att stjäla en programvara även om den som blivit bestulen inte lider någon direkt skada eftersom han fortfarande har tillgång till programvaran (till skillnad från någon som blivit bestulen i den "traditionella världen")? På vilket sätt kan man framhäva de ekonomiska förlusterna av datavirus som ofta får mycket större ekonomiska konsekvenser än bränder eller bombattentat, även om de fysiska effekterna blir mindre uppseendeväckande (inga lågor, ljud etc.)? Hur kan man bekämpa datarelaterad brottslighet när en stor del av datarelaterad ekonomisk brottslighet (särskilt spridning av virus och intrång i vissa datasystem) inte görs utifrån samma traditionella grunder (pengar, makt, hämnd osv.) och ofta är "obefogade" handlingar som i större utsträckning bygger på storhetsvansinne ("jag är starkare än de mest komplicerade systemen") och önskan att bli känd än att uppnå vinst? Finns det något samband mellan datarelaterad brottslighet och utslagning? Hur bör en förebyggande politik utformas?

4.8.2. Förtroendet för Internet kommer inte att öka om dessa problem inte analyseras och framhävs bättre så att de kan behandlas på ett mer tillfredsställande sätt.

5. Slutsatser

5.1. ESK är överens med kommissionen om vikten av att sprida och använda den nya digitala tekniken. Vikten av denna teknik - och särskilt Internet - blir uppenbar när man märker att en stor del av den ekonomiska verksamheten är "beroende" av den. Detta "databeroende" kommer bara att öka.

5.1.1. ESK instämmer även med kommissionens analys att det kommer att bli nödvändigt att tillämpa allt effektivare praktiska och rättsliga metoder i takt med att den ekonomiska verksamheten blir mer och mer beroende av tekniken.

Inom ramen för denna utveckling välkomnar ESK kommissionens initiativ. ESK understryker vikten av att fatta vissa snabba beslut och nödvändigheten att skynda på fastställandet av regler.

5.2. Kommittén vill dock bidra till diskussionen genom att framhäva följande aspekter:

5.2.1. I kommissionens meddelande föreslås ett antal straffåtgärder. Det är dock viktigt att även vidta mer omfattande förebyggande åtgärder, som utbildning och bekämpning av utslagning.

5.2.2. Det är viktigt att lägga större vikt vid säkra infrastruktursystem.

5.2.3. Om ansvaret för säkerheten, som kommissionen framhåller, till viss del kan läggas på användarna är det även lämpligt att definiera de stora aktörernas, som t.ex. telekommunikationsoperatörernas och staternas, roll. Även om "starka eller erfarna" användare (stora företag, institutioner osv.) kan ta detta ansvar, kan verkligen "svagare eller oerfarna" användare (små företag, enskilda och framför allt barn) göra det?

5.2.4. Det är nödvändigt att analysera medlemsstaternas och EU:s befogenheter vad gäller förvaltningen och kontrollen av stora Internetoperatörer.

5.2.5. En tillnärmning av de processrättsliga befogenheterna bör prioriteras för att förbättra skyddet för dem som utsätts för brott. De myndigheter som tillämpar lagstiftningen måste inom ramen för sina nya befogenheter respektera den grundläggande rätten till privatlivet och skydd av personuppgifter som fastställs i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter.

5.2.6. I likhet med kommissionen anser kommittén att det är nödvändigt att reglera olika former av avlyssning. Man bör gå vidare i denna riktning och peka på behovet av att respektera konfidentialiteten inom alla områden, även inom företag. ESK instämmer med och stöder Europaparlamentets ansträngningar att bringa full klarhet i nätverket för avlyssning av information på global nivå kallat Echelon, och begär att rådet skall behandla denna fråga ingående.

5.2.7. Behovet av att lagra trafikuppgifter, reglera anonymt tillträde till, och bruk av Internet är frågor som främst måste behandlas för att Internet skall fungera väl och för att bekämpa datorrelaterad brottslighet.

5.2.8. Upprättandet av ett europeiskt forum som samlar ett stort antal aktörer i syfte att förbättra samarbetet på EU-nivå är ett positivt initiativ. ESK som representant för det organiserade civila samhället har beslutat att delta aktivt i forumets arbete.

5.2.9. Det är viktigt att i större utsträckning än vad som görs i meddelandet understryka och analysera den stora risk som små och medelstora företag utsätts för på grund av säkerhetsbristerna på Internet (förstörda och borttappade filer, stulna konfidentiella filer, virus i datasystemen osv.).

5.2.10. Huvuddragen i FoTU-programmet som kommissionen framhäver i meddelandet går i rätt riktning. Två frågor är dock av avgörande betydelse:

- Till vilken nivå kan man utveckla Internet utan att systemet blir alltför sårbart?

- Vilka är de psykologiska särdragen i datorrelaterad brottslighet i den virtuella världen, jämfört med traditionell brottslighet i den "verkliga" världen?

Bryssel den 12 september 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) ESK:s yttrande om "eEurope - ett informationssamhälle för alla - utkast till handlingsplan" - KOM(2000) 330 slutlig; EGT C 123, 25.4.2001.

(2) ESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet" och "Förslag till rådets beslut om Europeiska atomenergigemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning och utbildning med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet" KOM(2001) 94 slutlig - 2001/0053 COD - 2001/0054 CNS) under utarbetande.

(3) Förslag till rådets rambeslut om åtgärder för att bekämpa sexuell exploatering av barn och barnpornografi, KOM(2001) 854 slutlig - CNS 2001/025, EGT C 62 E, 27.2.2001.

(4) Sådana fel blir mycket uppenbara i mobiltelefonnät (eftersom alla användare snabbt märker av dem), men de uppstår också när det gäller Internet, även om de inte syns lika tydligt där. Olyckligtvis finns det mycket lite statistik från operatörerna om detta.

(5) ESK:s yttrande om "eEurope - ett informationssamhälle för alla - utkast till handlingsplan" - KOM(2000) 330 slutlig; EGT C 123, 25.4.2001.

(6) ESK:s initiativyttrande om "Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter", EGT C 139, 11.5.2001.

(7) Det finns stora olikheter i fråga om sårbarheten i vissa system.

(8) Se KOM(2000) 202 slutlig.

(9) ICANN:s ledning består av 19 medlemmar varav fem företräder olika världsdelar (Nordamerika, Europa, Asien-Stillahavsområdet, Afrika, Latinamerika-Västindien). Valen skedde under föga demokratiska former: alla Internetanvändare som ville kunde rösta, och mycket få kände till detta "val".

(10) "Rådets beslut av den 29 maj 2000 om bekämpning av barnpornografi på Internet"; EGT L 138, 9.6.2000. ESK:s yttrande om "Ett program för skydd av barn på Internet", under beredning. ESK:s yttrande om "Kampen mot sexuellt utnyttjande av barn och sexturism", EGT C 284, 14.9.1998. ESK:s yttrande om "Förslag till rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna" - KOM(97) 570 slutlig, EGT C 214, 10.7.1998.

(11) Ett avtal har t.ex. nyligen slutits inom företaget Deutsche Telekom som garanterar total konfidentialitet i fråga om meddelanden som de anställda skickar via företagets intranet och via Internet.

(12) Finansieringsproblemet har redan behandlats i vissa länder (Belgien, Nederländerna, Storbritannien m.fl.) och lett till olika slutsatser.

(13) Europarådet - Utkast till konvention om Internetrelaterad brottslighet - Utkast nr 25, 9.1.2001.

(14) ESK:s initiativyttrande om "Konsekvenserna av elektronisk handel på inre marknaden (OIM)"; EGT C 123, 25.4.2001.

(15) Meddelanden som skickas till offentliga eller privata fora kan även fortsättnigsvis få vara anonyma eftersom alla deltagare där accepterar anonymitieten.

(16) Enligt en undersökning som EU nyligen lät utföra (februari 2001) omfattar massförsändelsen av reklam per e-post 500 miljoner meddelanden per dag världen över. Denna extra kommunikation, som betalas av mottagaren, orsakar webbanvändarna kostnader på över 10 miljarder euro.

(17) ESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom sektorn för elektronisk kommunikation" - KOM(2000) 385 slutlig - 2000/0189 COD; EGT C 123, 25.4.2001.