Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om särskilda krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt intresse /* KOM/2011/0779 slutlig - 2011/0359 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET De åtgärder som vidtogs både i och utanför Europa som en direkt följd av krisen inriktades främst på det akuta behovet av att stabilisera finanssystemet. Den roll som banker, hedgefonder, kreditvärderingsinstitut, tillsynsmyndigheter och centralbanker har spelat har ifrågasatts och analyserats djupgående i många olika sammanhang, men frågan om vilken roll som revisorerna spelade – eller kunde ha spelat – har hittills endast uppmärksammats i begränsad omfattning. Med tanke på att flera banker under åren 2007–2009 uppvisade enorma förluster på sina placeringar både i och utanför balansräkningen är det svårt att förstå för många människor och investerare hur revisorerna kunde godkänna sina kunders (särskilt banker) revisionsberättelser för dessa perioder. Mellan oktober 2008 och oktober 2009 användes 4 588,9 miljarder euro av skattebetalarnas pengar för att hjälpa banker, och sådant stöd utgjorde 39 procent av BNP för EU 27 år 2009[1]. Med tanke på detta står det helt klart att alla komponenter i finanssystemet behöver förbättras. Grundliga revisioner är en central faktor för att återställa förtroendet på marknaderna eftersom de bidrar till att skydda investerarna och ger lättillgänglig, kostnadseffektiv och tillförlitlig information om företagens årsbokslut. Detta kan också bidra till att minska de granskade företagens kapitalkostnader genom att insynen i och tillförlitligheten hos årsboksluten ökas. I detta sammanhang är det också viktigt att betona att revisorerna har anförtrotts uppdraget att utföra lagstadgade revisioner av årsboksluten för aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar och/eller har tillstånd att tillhandahålla tjänster inom den finansiella sektorn. De fullgör sin samhälleliga uppgift genom att yttra sig om huruvida de granskade bolagens årsbokslut ger en sann och rättvisande bild. Sedan 1984 har lagstadgad revision delvis reglerats av EU-lagstiftning, då det antogs ett direktiv (direktiv 1984/253/EEG) som harmoniserade förfarandena för godkännande av revisorer. Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (nedan kallat direktiv 2006/43/EG), som antogs 2006, breddades det tidigare direktivets tillämpningsområde betydligt. Finanskrisen har belyst svagheter i den lagstadgade revisionen, särskilt när det gäller företag av allmänt intresse. Dessa företag är av betydande allmänt intresse på grund av sin verksamhet, storlek eller antalet anställda eller på grund av att de har ett stort antal aktieägare. Syftet med detta förslag är därför att fastställa villkor för lagstadgad revision av årsbokslut för företag av allmänt intresse. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYSER Kommissionen genomförde ett samråd mellan den 13 oktober och den 8 december 2010[2]. Sammanlagt mottogs nästan 700 svar från ett antal olika intressenter, bland annat branschverksamma, tillsynsansvariga, investerare, akademiker, företag, statliga myndigheter, branschsammanslutningar och privatpersoner. Samrådet visade att det både finns en önskan om och ett motstånd mot förändringar. De intressenter som för närvarande är väletablerade motsätter sig särskilt förändringar. Däremot ansåg i synnerhet små och medelstora branschverksamma och investerare att den senaste tidens finanskris har belyst allvarliga brister i systemet. En sammanfattning av de svar som mottagits på det offentliga samrådet finns på http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/audit/summary_responses_en.pdf Vid en högnivåkonferens om revision som anordnades av kommissionen den 10 februari 2011[3] gavs ytterligare möjligheter till diskussioner. Den 13 september 2011 antog Europaparlamentet ett initiativbetänkande om kommissionens grönbok. I betänkandet uppmanar parlamentet kommissionen att öka insynen och konkurrensen på revisionsmarknaden.[4] Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) antog ett liknande yttrande den 16 juni 2011.[5] Medlemsstaterna uppmärksammades också på dessa frågor vid mötet i kommittén för finansiella tjänster den 16 maj 2011 och vid mötet i rådgivande revisionskommittén den 24 juni 2011. I enlighet med principen om bättre lagstiftning kartläggs i konsekvensanalysen de olika problemområden som kan kräva lagstiftningsåtgärder. Följande slutsatser drogs: · Det finns ett ”förväntningsgap”, dvs. en skillnad mellan vad intressenterna förväntar sig av en revision och vad revisorerna faktiskt gör. · Oberoende kan varken garanteras eller bevisas i ett sammanhang där revisioner bara ses som ytterligare en tjänst i mängden av kommersiella tjänster. Bristen på regelbundna upphandlingar av revisionstjänster och regelbundna byten av revisionsföretag har lett till att en av revisionsyrkets grundläggande etiska normer, dvs. yrkesmässig skepticism, har urholkats. · Marknaden är koncentrerad, samtidigt som det saknas valfrihet. Marknaden är så polariserad att det är ovanligt att revisionsföretag som anlitas av företag av allmänt intresse inte hör till de s.k. fyra stora revisionsföretagen. Den sammanlagda marknadsandelen för de fyra stora revisionsföretag som granskar börsnoterade företag uppgår till över 85 procent i de allra flesta EU-medlemsstater. Konsekvensanalysen visade att följande politiska alternativ är att föredra: · Omfattningen av lagstadgad revision bör klargöras och anges tydligt och den information som revisorer lämnar till användare, granskade enheter, revisionsnämnder och tillsynsmyndigheter bör förbättras. · Ett förbud för revisionsföretag att tillhandahålla andra tjänster än revision till de granskade enheterna, eller till och med ett allmänt förbud mot tillhandahållande av andra tjänster än revision, skulle vara ett effektivt sätt att tillgodose behovet av att öka revisorernas oberoende och ”yrkesmässiga skepticism”. Skärpta förfaranderegler för utnämning av revisorer och obligatoriskt byte av revisionsföretag skulle öka kvaliteten på revisionerna. · För att underlätta ett objektivt val av revisionsföretag bör avtalsklausuler som begränsar valet av revisionsföretag förbjudas, insynen i kvaliteten på revisioner och revisionsföretagen bör ökas och en kvalitetscertifiering för revisionsföretag bör inrättas. · För att öka urvalet av revisionsföretag bör begränsningarna vad gäller ägarskap hävas. · De behöriga nationella myndigheterna för revisionsföretag bör stärkas och ett EU‑täckande samarbete med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) bör inrättas. Konsekvensanalysen för detta förslag finns på http://ec.europa.eu/internal_market/auditing/index_en.htm 3. RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ FÖRSLAGET 3.1 Rättslig grund Den rättsliga grunden för det befintliga direktivet 2006/43/EG är artikel 50 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). Etableringskraven (t.ex. krav på godkännande/registrering av revisorer) och ändringar av dessa kommer att omfattas av det direktivet även i fortsättningen[6]. Särskilda kompletterande krav som rör lagstadgad revision av företag av allmänt intresse fastställs i denna förordning, på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget. 3.2. Subsidiaritet och proportionalitet Hittills har EU-reglerna gett medlemsstaterna stor handlingsfrihet, som i sin tur i stor utsträckning har förlitat sig på självreglering inom branschen. Krisen har visat att självreglering inte är lämpligt sett i ett framtidsperspektiv. De problem som beskrivs i konsekvensanalysen kan dessutom inte lösas på nationell nivå, eftersom detta skulle leda till stora skillnader i den rättsliga ramen, vilket allvarligt skulle undergräva den inre marknaden. Med tanke på att värdepappersmarknaderna och finansaktörerna är sammanlänkade bör revisionerna harmoniseras på EU-nivå. Det är mycket viktigt att revisorernas roll och oberoende och marknadsstrukturen hanteras på unionsnivå eftersom företag av allmänt intresse i EU ofta bedriver gränsöverskridande verksamhet. I detta sammanhang är det värt att notera att lagstiftning om investerarskydd och finansinstitutioner redan har antagits på EU‑nivå. En samordnad strategi på EU-nivå, kompletterad med internationellt stöd, skulle dessutom leda till minskade risker för regelarbitrage. Förslaget följer proportionalitetsprincipen och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppfylla de fastställda målen. 3.3. Närmare redogörelse för förslaget I artiklarna 39–43 i direktiv 2006/43/EG fastställs redan vissa krav som är tillämpliga på lagstadgad revision av företag av allmänt intresse. Dessa krav kommer inte längre att inbegripas i direktivet, utan kommer att integreras (och vidareutvecklas) i denna förordning. En förordning är ett lämpligt och proportionerligt rättsligt instrument för att garantera hög kvalitet på revisioner av företag av allmänt intresse. En förordning är dessutom direkt tillämplig och ger större rättssäkerhet. Lagstiftningen skulle också bli tillämplig på samma datum i hela unionen, och på så sätt kan man undvika problem med sent införlivande av medlemsstaterna[7]. Med en förordning uppnås dessutom största möjliga harmonisering, eftersom reglerna för utförandet av lagstadgad revision skulle vara i stort sett identiska i samtliga medlemsstater. 3.3.1. Avdelning I (Syfte, tillämpningsområde och definitioner) Denna förordning är tillämplig på revisorer som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse och på granskade företag av allmänt intresse, t.ex. när det gäller reglerna för de revisionskommittéer som sådana företag ska ha. De definitioner som gäller i denna förordning är de som anges i det ändrade direktivet 2006/43/EG. Allteftersom finanssektorn utvecklas inrättas nya kategorier av finansinstitut enligt unionslagstiftningen, och det är följaktligen lämpligt att definitionen av företag av allmänt intresse även omfattar värdepappersföretag, betalningsinstitut, företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), institut för elektroniska pengar och alternativa investeringsfonder. 3.3.2. Avdelning II (Villkor för utförande av lagstadgad revision av företag av allmänt intresse) Kapitel I (Oberoende och undvikande av intressekonflikter) Revisorerna ska inrätta lämpliga strategier och förfaranden för att fullgöra sina skyldigheter enligt förordningen beträffande oberoende, interna kvalitetssäkringssystem och övervakning av anställda. Före detta revisorer som lämnat yrket eller huvudansvariga revisorer eller deras anställda ska inte få tillträda en ledande befattning i den granskade enheten, bli ledamöter av revisionskommittén eller icke arbetande ledamöter av den granskade enhetens förvaltningsorgan eller ledamöter av dess kontrollorgan innan två år har förflutit sedan personen lämnade revisionsuppdraget. Arvoden för andra relaterade finansiella revisionstjänster som tillhandahålls till den granskade enheten ska begränsas till 10 procent av de revisionsarvoden som erhålls från den enheten. När de totala arvodena för revision och andra relaterade finansiella revisionstjänster som en revisor erhåller från ett företag av allmänt intresse når en betydande procentandel av hans eller hennes totala årliga arvoden ska lämpliga garantier tillämpas. Lagstadgade revisorer, revisionsföretag som utför lagstadgad revision eller personer som tillhör revisionsföretagets nätverk kommer inte att få tillhandahålla vissa icke revisionstjänster (som är helt oförenliga med revisionens allmänna samhällsfunktion) till de enheter de granskar. När det gäller andra tjänster än revision som inte är helt oförenliga med revisionsverksamheten kommer revisionskommittén eller den behöriga myndigheten att få befogenhet att, beroende på rådande omständigheter, bedöma om tjänsterna får tillhandahållas den granskade enheten. Andra relaterade finansiella revisionstjänster får emellertid tillhandahållas. Kommissionen ges befogenhet att anpassa förteckningarna över godkända och förbjudna tjänster i enlighet med de villkor som anges i avdelning VI. Dessutom bör stora revisionsföretag inrikta sin yrkesverksamhet på lagstadgad revision, och bör inte få tillhandahålla andra tjänster än revision. Innan en revisor accepterar eller fortsätter ett uppdrag bör han eller hon bedöma befintliga och framtida hot mot sitt oberoende och bekräfta sitt oberoende inför revisionskommittén. Kapitel II (Konfidentialitet och tystnadsplikt) Revisorer får inte åberopa regler om tystnadsplikt för att hindra genomförandet av bestämmelserna i detta förslag till förordning. Genom artikel 13 säkerställs att nödvändig information kan utbytas under en revision. Sådana bestämmelser innebär emellertid inte att en revisor får samarbeta med myndigheter i tredjeländer utöver de samarbetsformer som anges i kapitel XI i direktiv 2006/43/EG. Kapitel III (Utförande av lagstadgad revision) I förordningen fastställs att revisorer ska vidta nödvändiga åtgärder för att avge ett utlåtande om huruvida årsboksluten ger en sann och rättvisande bild och om de har upprättats enligt de tillämpliga reglerna för finansiell rapportering. Detta utgör inte en försäkran om den granskade enhetens framtida lönsamhet eller om hur effektivt den granskade enhetens lednings- eller förvaltningsorgan har bedrivit eller kommer att bedriva enhetens verksamhet. Undantagandet av dessa faktorer får emellertid varken hindra revisorn från att utföra revisionen på lämpligt sätt eller påverka gällande redovisningsskyldigheter. Begreppet yrkesmässig skepticism förstärks. Revisorn ska alltid vara uppmärksam på möjligheten till väsentliga felaktigheter på grund av oegentligheter eller bedrägeri, oberoende av sin tidigare erfarenhet av den granskade enhetens räkenskaper. Grundläggande krav för utförandet av lagstadgad revision fastställs. Revisionsföretaget ska utse minst en huvudansvarig revisor, som ska delta aktivt i den lagstadgade revisionen. Tillräckliga resurser ska även anslås. Ett klientkontoregister ska föras och en revisionshandling ska upprättas för varje klient. Dessutom ska revisorn eller revisionsföretaget försäkra sig om att alla organisationskrav tillämpas på lämpligt sätt. Om en incident som får eller kan få allvarliga konsekvenser för integriteten i den lagstadgade revisionen inträffar ska revisorn vidta lämpliga åtgärder för att hantera konsekvenserna av incidenten och undvika att den upprepas. När en koncernrevisor inte kan dokumentera revisionsarbete som utförts av en eller flera revisorer från ett tredjeland i samband med sammanställd redovisning ska koncernrevisorn vidta lämpliga åtgärder, inklusive ytterligare revisionsarbete, och informera den behöriga myndigheten. Revisorn eller revisionsföretaget ska genomföra en egen intern kvalitetssäkringskontroll innan revisionsberättelsen lämnas in. En revisor som inte deltar i den lagstadgade revision som den interna kvalitetssäkringen avser ska ha ansvaret för granskningen. Kapitel IV (Revisionsrapportering) Innehållet i den revisionsberättelse som görs tillgänglig för allmänheten utökas, så att den innehåller förklaringar om vilken metod som använts, särskilt hur många poster i balansräkningen som har kontrollerats direkt och hur stor del som grundas på system- och efterlevnadskontroller, den väsentlighetströskel som tillämpats i revisionen, de områden där det finns störst risk för väsentliga felaktigheter i årsredovisningar, om en lagstadgad revision var avsedd att upptäcka oegentligheter och, om revisionsberättelsen lämnas med reservation, med avvikande mening eller om de lagstadgade revisorerna inte kunnat uttala sig, ett uttalande om att tillräckligt underlag för ett uttalande saknas. Om revisionsberättelsen lämnas med reservation, med avvikande mening eller ett uttalande om att tillräckligt underlag saknas, ska grunderna för ett sådant beslut anges. Revisionsberättelsen bör också innehålla en förklaring av avvägningen mellan substanstester och överensstämmelsetexter jämfört med föregående år. Dessutom blir revisorn skyldig att utarbeta en mer omfattande och utförlig version av revisionsberättelsen som ska lämnas till revisionskommittén. Denna kompletterande revisionsberättelse bör innehålla mer detaljerad information om den utförda revisionen, situationen för företaget som sådant (t.ex. dess förmåga att fortsätta verksamheten), revisionsresultaten samt nödvändiga förklaringar. Genom den kompletterande revisionsberättelsen skulle det utförda revisionsarbetet med andra ord presenteras (och motiveras) för revisionskommittén och den granskade enhetens ledning, men den är inte avsedd för allmänheten (med tanke på att den kan innehålla affärshemligheter och eventuellt priskänslig information). Revisorn blir emellertid skyldig att på begäran lämna den kompletterande revisionsberättelsen till den behöriga myndigheten. Enligt de flesta av de gällande direktiven om finansiella tjänster är revisorn redan skyldig att informera de behöriga tillsynsmyndigheterna för företag av allmänt intresse om relevanta uppgifter eller beslut rörande sådana företag. Detta krav utökas nu till att omfatta alla företag av allmänt intresse. De behöriga tillsynsmyndigheterna för kreditinstitut och försäkringsföretag bör dessutom inrätta en regelbunden dialog med revisorerna. Kapitel V (Rapportering om öppenhet och insyn av lagstadgade revisorer och revisionsföretag samt dokumentering) Revisorer kommer att bli skyldiga att offentliggöra finansiell information, som särskilt visar deras totala omsättning, uppdelat i revisionsarvoden som betalas av företag av allmänt intresse, revisionsarvoden som betalas av andra enheter och arvoden för andra tjänster än revision. De blir också skyldiga att offentliggöra finansiell information om det nätverk de är anslutna till. De rapporter om öppenhet och insyn som utfärdas av revisorer av företag av allmänt intresse ska kompletteras av ett uttalande om styrningen av det egna företaget. Kompletterande uppgifter om revisionsarvoden bör lämnas till de behöriga myndigheterna i syfte att underlätta deras tillsynsuppgifter. Revisorerna ska lagra vissa dokument och uppgifter under en period av fem år. 3.3.3. Avdelning III (Val av lagstadgade revisorer eller revisionsföretag av företag av allmänt intresse) För att stärka revisionskommitténs oberoende och kapacitet bör den vara sammansatt av icke arbetande ledamöter. Minst en ledamot ska ha erfarenhet av och kunskap om revision och minst en ledamot ska ha erfarenhet av redovisning och/eller revision. Förslag om val av revisor som läggs fram vid bolagsstämman bör grundas på en rekommendation från revisionskommittén. Rekommendationen bör alltid innehålla en motivering av det föreslagna beslutet. Såvida det inte rör förlängning av ett revisionsuppdrag bör rekommendationen dessutom innehålla minst två alternativa valmöjligheter (exklusive den revisor som innehar uppdraget), och revisionskommittén bör motivera vilken revisor den föredrar. Revisionskommittén ska avge sin rekommendation efter det att upphandlingsförfarandet avslutats. När det gäller kreditinstitut eller försäkringsföretag ska revisionskommittén lämna sin rekommendation till tillsynsmyndigheten, som ska ha vetorätt mot det föreslagna valet. Avtalsklausuler med tredje parter som begränsar den granskade enhetens val av revisor ska vara förbjudna. För att hantera den risk för förtrolighet som uppstår till följd av att den granskade enheten ofta har anlitat samma revisionsföretag i årtionden, införs genom förordningen obligatoriskt byte av revisionsföretag efter en period på högst 6 år, som under vissa exceptionella omständigheter kan förlängas till 8 år. Om ett företag av allmänt intresse har utsett två eller flera lagstadgade revisorer eller revisionsföretag är den maximala uppdragsperioden 9 år. I undantagsfall kan denna period förlängas till 12 år. Genom förordningen införs också en avkylningsperiod innan revisionsföretaget får utföra lagstadgad revision av samma enhet igen. För att garantera en smidig övergångsperiod är den f.d. revisorn skyldig att lämna överlåtelsedokumentation med relevant information till den tillträdande revisorn. Revisionskommittén, en eller flera aktieägare, de behöriga myndigheterna och de behöriga tillsynsmyndigheterna för ett företag av allmänt intresse ges befogenhet att väcka talan vid en nationell domstol för entledigande av en revisor när det finns saklig grund. 3.3.4. Avdelning IV (Övervakning av revisorers och revisionsföretags verksamhet när de utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse) Kapitel I (Behöriga myndigheter) Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet som är ansvarig för tillsynen av revisorer och revisionsföretag som utför revisioner av företag av allmänt intresse. Dessa myndigheter ska förses med tillräcklig personal och vara oberoende gentemot revisorer och revisionsföretag. Den behöriga myndighetens anställda ska vara bundna av tystnadsplikt. De behöriga myndigheterna ska ges alla tillsyns- och utredningsbefogenheter som är nödvändiga för att de ska kunna fullgöra sitt uppdrag, men får inte ingripa i innehållet i revisionsberättelser. De behöriga myndigheterna ska samarbeta på nationell nivå med den myndighet som har ansvaret för godkännande och registrering av lagstadgade revisorer och revisionsföretag (direktiv 2006/43/EG) och med andra myndigheter som utövar tillsyn av företag av allmänt intresse, t.ex. tillsynsmyndigheter för bank- eller försäkringssektorn. Kapitel II (Kvalitetssäkring, utredningar, marknadsövervakning, beredskapsplanering och insyn i de behöriga myndigheterna) De behöriga myndigheterna ska bland annat utföra följande uppgifter: · Utföra kvalitetssäkringskontroller av lagstadgade revisioner. Kontrollerna ska vara proportionerliga till omfattningen och omfånget av den granskade revisorns verksamhet. · Genomföra utredningar av lagstadgade revisioner av företag av allmänt intresse i syfte att upptäcka, korrigera och förebygga oriktiga lagstadgade revisioner av sådana företag. · Övervaka utvecklingen på marknaden för lagstadgad revision av företag av allmänt intresse. · Regelbundet övervaka möjliga hot mot den fortsatta driften av stora revisionsföretag, inklusive risker till följd av hög koncentration. Stora revisionsföretag ska vara skyldiga att upprätta beredskapsplaner för att hantera sådana hot. · Tillåta insyn i sin verksamhet, bland annat genom att offentliggöra enskilda rapporter om de kvalitetssäkringskontroller som utförs. Kapitel III (Samarbete mellan behöriga myndigheter samt förbindelser med tillsynsmyndigheter på EU-nivå) Förordningen kräver ett EU-täckande samarbete mellan de behöriga myndigheterna inom ramen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), som således tar över ansvaret för den befintliga EU-omfattande samarbetsmekanismen under ledning av Europeiska gruppen av tillsynsorgan för revisorer (Egaob), en expertgrupp som leds av kommissionen. Esma är redan verksam på revisionsområdet (och redovisningsområdet) i fråga om företag av allmänt intresse, och den rättsliga ramen förutser samarbete mellan Esma, Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) inom ramen för deras gemensamma kommitté på revisionsområdet. Esma ska inrätta en ständig intern kommitté som minst ska bestå av de nationella behöriga myndigheterna. Esma ska också utfärda riktlinjer om olika frågor, t.ex. innehåll i och presentation av revisionsberättelser samt den kompletterande revisionsberättelse som ska lämnas till revisionskommittén, revisionskommittéernas tillsynsverksamhet samt utförandet av kvalitetssäkringskontroller. En ”frivillig” europeisk kvalitetscertifiering införs i syfte att öka synligheten för, erkännandet av och anseendet för alla revisionsföretag som utför högkvalitativa revisioner av företag av allmänt intresse. Esma ska offentliggöra kraven för att erhålla en europeisk kvalitetscertifiering samt eventuella administrativa följder och avgifter. De nationella behöriga myndigheterna kommer att delta i bedömningen av ansökningar om kvalitetscertifiering. När det gäller utredningar och inspektioner på plats ska de behöriga myndigheterna meddela de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat om de finner att verksamhet som strider mot förordningens bestämmelser utförs eller har utförts inom den medlemsstaten. I sådana fall får dessutom den behöriga myndigheten i den medlemsstaten begära att den behöriga myndigheten i den andra medlemsstaten genomför en utredning på sitt territorium. I syfte att underlätta utförandet av vissa uppgifter får Esma också inrätta kollegier av behöriga myndigheter på begäran från en eller flera behöriga myndigheter. Kapitel IV (Samarbete med revisorer från tredjeländer och med internationella organisationer och organ) De behöriga myndigheterna och Esma får endast ingå samarbetsavtal om informationsutbyte med behöriga myndigheter i tredjeländer om den information som lämnas ut är föremål för garantier för tystnadsplikt och på villkor att reglerna om uppgiftsskydd uppfylls. 3.3.5. Avdelning V (Tillsynsåtgärder och påföljder) I syfte att förbättra efterlevnaden av kraven i förordningen och i enlighet med kommissionens meddelande av den 9 december 2010 om att förstärka sanktionssystemen i den finansiella tjänstesektorn[8] stärks de behöriga myndigheternas befogenheter att vidta tillsynsåtgärder samt deras sanktionsbefogenheter. Administrativa ekonomiska sanktioner (böter) mot revisorer och företag av allmänt intresse vid identifierade överträdelser förutses. Myndigheterna ska tillämpa öppenhet när det gäller de påföljder och åtgärder de beslutar om. 3.3.6. Avdelning VI (Rapportering samt övergångs- och slutbestämmelser) En övergångsordning införs för ikraftträdandet av skyldigheten att byta revisionsföretag, kravet på urvalsförfarande för val av revisionsföretag samt etablering av revisionsföretag som endast tillhandahåller revisionstjänster. 3.3.7. Tekniska standarder för tillsyn och överensstämmelse med artikel 290 i EUF-fördraget För att ta hänsyn till utvecklingen inom revisionsverksamheten och revisionsmarknaden ska Esma överlämna förslag till tillsynsstandarder till kommissionen i syfte att ange de tekniska kraven för innehållet i den överlåtelsedokumentation som ska lämnas till den tillträdande revisorn samt införandet av en europeisk kvalitetscertifiering för revisorer som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse. Kommissionen ges befogenhet att anta dessa tekniska standarder som delegerade akter. Den 23 september 2009 antog kommissionen ett förslag till förordning om inrättande av en europeisk bankmyndighet (EBA), en förordning om inrättande av en europeisk försäkrings- och tjänstepensionsmyndighet (Eiopa) och en förordning om inrättande av en europeisk värdepappers- och marknadsmyndighet (Esma)[9]. I detta sammanhang vill kommissionen påminna om sitt uttalande avseende artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget i samband med antagandet av förordningarna om inrättande av de europeiska tillsynsmyndigheterna: ”När det gäller processen för antagande av regleringsstandarder framhåller kommissionen den unika karaktären hos sektorn för finansiella tjänster, i enlighet med Lamfalussy-strukturen och uttryckligen erkänd i förklaring 39 i EUF-fördraget. Emellertid hyser kommissionen allvarliga tvivel huruvida begränsningarna av dess roll vid antagandet av delegerade akter och genomförandeåtgärder är i linje med artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget.” 4. BUDGETKONSEKVENSER Kommissionens förslag har ingen direkt eller indirekt inverkan på EU:s budget. Det bör särskilt nämnas att de uppgifter som skulle anförtros åt de EU-tillsynsmyndigheter som anges i förslaget inte skulle ta ytterligare medel från EU:s budget i anspråk. 2011/0359 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om särskilda krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt intresse (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[10], efter att ha hört Europeiska datatillsynsmannen[11], enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) Lagstadgade revisorer och revisionsföretag har anförtrotts uppdraget att utföra lagstadgad revision av företag av allmänt intresse i syfte att öka allmänhetens förtroende för sådana enheters årsbokslut och sammanställda redovisning. Lagstadgade revisorers funktion när det gäller allmänintresset innebär att en större grupp människor och institutioner är beroende av kvaliteten på de lagstadgade revisorernas arbete. God revisionskvalitet bidrar till god ordning på marknaderna, eftersom den förbättrar årsredovisningarnas integritet och effektivitet. Detta innebär att lagstadgade revisorer fullgör en särskilt viktig samhällelig uppgift. (2) Enligt unionslagstiftningen ska årsredovisningar, som består av årsbokslut eller sammanställd redovisning, för kreditinstitut, försäkringsföretag, emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, betalningsinstitut, företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), institut för elektroniska pengar och alternativa investeringsfonder revideras av en eller flera personer som är behöriga att utföra sådan revision i enlighet med unionslagstiftningen, dvs. artikel 1.1 i rådets förordning 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansinstitut[12], artikel 1.1 i rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsbolag[13], artikel 4.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG[14], artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG[15], artikel 73 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag)[16], artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG[17], och artikel 22.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EG av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiven 2003/41/EG och 2009/65/EG samt förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010[18]. Enligt artikel 4.1c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG[19], måste även värdepappersföretags årsbokslut granskas när rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av bolag[20] eller rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning[21] inte är tillämpliga. (3) Villkoren för godkännande av personer som har ansvar för att genomföra lagstadgad revision samt minimikraven för att utföra sådan lagstadgad revision fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG[22]. (4) Under den senaste tidens finanskris uppvisade flera banker under åren 2007–2009 enorma förluster på sina placeringar både i och utanför balansräkningen. Detta föranledde inte bara frågan om hur revisorerna kunde godkänna sina kunders revisionsberättelser för dessa perioder, utan även om hur passande och lämplig den nuvarande lagstiftningen egentligen är. Den 13 oktober 2010 offentliggjorde kommissionen grönboken Revisionspolitik: lärdomar från krisen[23], som utgjorde startskottet för ett brett offentligt samråd inom ramen för den allmänna reformen av lagstiftningen om finansmarknader och som behandlade frågan om revisionernas funktion och omfattning och hur revisionssystemet skulle kunna förstärkas för att bidra till ökad finansiell stabilitet. Det offentliga samrådet visade att bestämmelserna i direktiv 2006/43/EG när det gäller utförande av lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning för företag av allmänt intresse skulle kunna förbättras väsentligt. Europaparlamentet antog ett initiativbetänkande om grönboken den 13 september 2011. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antog också ett yttrande om grönboken den 16 juni 2011. (5) Det är viktigt att fastställa detaljerade regler för att se till att lagstadgad revision av företag av allmänt intresse är av lämplig kvalitet och utförs av lagstadgade revisorer och revisionsföretag som är föremål för stränga krav. En gemensam rättslig ram skulle öka integriteten, oberoendet, objektiviteten, ansvarsskyldigheten, öppenheten och tillförlitligheten för lagstadgade revisorer och revisionsföretag som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse. Detta skulle bidra till att höja kvaliteten på lagstadgad revision i unionen, vilket i sin tur skulle bidra till att den inre marknaden kan fungera på ett smidigt sätt, samtidigt som en hög nivå på skyddet av konsumenter och investerare uppnås. En separat rättsakt om lagstadgad revision av företag av allmänt intresse bör också garantera en konsekvent harmonisering och en enhetlig tillämpning, och på så sätt bidra till att den inre marknaden fungerar effektivare. (6) Allteftersom finanssektorn utvecklas inrättas nya kategorier av finansinstitut enligt unionslagstiftningen. Betydelsen av nya enheter och verksamheter utanför det reguljära banksystemet ökar, och deras inverkan på den finansiella stabiliteten tilltar. Det är följaktligen lämpligt att definitionen av företag av allmänt intresse utökas till att även omfatta andra finansinstitut och enheter, såsom värdepappersföretag, betalningsinstitut, företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), institut för elektroniska pengar och alternativa investeringsfonder. (7) Revisioner av årsbokslut och sammanställd redovisning är avsedda att fungera som en lagstadgad garanti för investerare, långivare och affärsmotparter som har en andel eller ett affärsintresse i företag av allmänt intresse. Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör därför vara fullständigt oberoende när de utför lagstadgad revision av sådana enheter, och intressekonflikter bör undvikas. För att fastställa revisorernas och revisionsföretagens oberoende är det även nödvändigt att ta hänsyn till begreppet ”nätverk” inom vilka revisorerna är verksamma. (8) En lämplig intern organisation av lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör bidra till att förhindra eventuella hot mot deras oberoende. Ägare eller aktieägare samt ledningen i ett revisionsföretag bör inte ingripa i en lagstadgad revision på ett sätt som äventyrar oberoendet och objektiviteten för en lagstadgad revisor som granskar ett företag av allmänt intresse för ett revisionsföretags räkning. Dessutom bör lagstadgade revisorer och revisionsföretag inrätta lämpliga interna strategier och förfaranden inom sina organisationer för anställda och andra personer som deltar i lagstadgade revisioner för att garantera efterlevnad av de lagstadgade krav som gäller för deras verksamhet. Syftet med sådana strategier och förfaranden bör särskilt vara att förhindra och hantera eventuella hot mot revisorernas oberoende och garantera de lagstadgade revisionernas kvalitet, integritet och grundlighet. Strategierna och förfarandena ska vara proportionerliga i förhållande till omfattningen av och komplexiteten hos den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets verksamhet. (9) Revisorer, revisionsföretag och deras anställda bör särskilt avstå från att utföra en revision av en enhet om de har en andel eller ett affärsintresse i enheten, och från att handla med finansiella instrument som emitteras, garanteras eller stöds på annat sätt av en granskad enhet, med undantag för innehav genom diversifierade fondprogram. Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget bör inte heller inte medverka i den granskade enhetens beslutsprocesser. Det bör dessutom vara förbjudet för lagstadgade revisorer och deras anställda att tillträda befattningar i den granskade enhetens företagsledning eller styrelse till dess att en lämplig tidsperiod har förflutit sedan revisionsuppdraget avslutats. (10) Även storleken på de arvoden som erhålls från den granskade enheten och arvodenas struktur kan hota en lagstadgad revisors eller ett revisionsföretags oberoende. Det är därför viktigt att se till att revisionsarvoden inte baseras på någon form av villkorlighet. Ett särskilt förfarande bör inrättas för de fall där arvodena från en enda revisionsklient är stora i syfte att säkerställa revisionens kvalitet. Om beroendet av en enda revisionsklient är överdrivet stort bör den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget avstå från att utföra den lagstadgade revisionen i fråga. (11) Om lagstadgade revisorer, revisionsföretag eller medlemmar i deras nätverk tillhandahåller andra tjänster än revision till granskade enheter kan detta äventyra deras oberoende. Det är därför lämpligt att kräva att lagstadgade revisorer, revisionsföretag och medlemmar i deras nätverk inte ska få tillhandahålla andra tjänster än revision till de enheter de granskar. Förbudet skulle innebära att ett revisionsföretag som tillhandahåller andra tjänster än revision till ett företag inte skulle få utföra lagstadgade revisioner av det företaget. Detta skulle i sin tur leda till att antalet revisionsföretag som kan tillhandahålla lagstadgad revision minskas, särskilt när det gäller revision av stora företag av allmänt intresse, där marknaden är koncentrerad. För att garantera att ett minimiantal revisionsföretag kan tillhandahålla revisionstjänster till stora företag av allmänt intresse är det därför lämpligt att kräva att större revisionsföretag enbart inriktar sin verksamhet på lagstadgad revision, och därmed inte får tillhandahålla andra tjänster som inte har samband med deras funktion som lagstadgade revisorer, såsom konsult- eller rådgivningstjänster. (12) För att undvika intressekonflikter är det viktigt att en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag innan de accepterar eller fortsätter ett uppdrag som rör en lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse bedömer om kraven på oberoende är uppfyllda, och att de särskilt utvärderar om något hot mot deras oberoende kan uppstå till följd av relationen med den enheten. För att upprätthålla sitt oberoende är det också viktigt att revisionsföretagen registrerar alla hot mot oberoendet när det gäller företaget, personalen och andra personer som medverkar i en lagstadgad revision samt de skyddsåtgärder som tillämpas för att minska dessa hot. Om det föreligger ett alltför stort hot mot deras oberoende, trots att säkerhetsåtgärder för att minska hotet har vidtagits, bör de avsäga sig eller avstå från revisionsuppdraget. Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör varje år bekräfta sitt oberoende för den granskade enhetens revisionskommitté, och med revisionskommittén diskutera eventuella hot mot deras oberoende samt de skyddsåtgärder som tillämpats för att minska dessa hot. (13) Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46 av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter[24] innehåller bestämmelser om den behandling av personuppgifter som utförs i medlemsstaterna inom ramen för denna förordning och under övervakning av medlemsstaternas behöriga myndigheter, särskilt de offentliga oberoende tillsynsmyndigheter som utses av medlemsstaterna. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[25] innehåller bestämmelser om den behandling av personuppgifter som utförs av Esma inom ramen för denna förordning och under övervakning av Europeiska datatillsynsmannen. Utbyte eller överföring av personuppgifter mellan de behöriga myndigheterna ska ske i enlighet med reglerna om överföring av personuppgifter i direktiv 95/46/G, och utbyte och överföring av personuppgifter av Esma ska ske i enlighet med reglerna om överföring av personuppgifter i förordning (EG) nr 45/2001. (14) Det är viktigt att lagstadgade revisorer och revisionsföretag respekterar sina klienters integritet. De bör därför underställas strikta regler om konfidentialitet och tystnadsplikt, vilka dock inte får hindra ett korrekt genomförande av denna förordning eller samarbete med en koncernrevisor under utförande av en revision av sammanställd redovisning där moderföretaget har sitt säte i ett tredjeland, under förutsättning att bestämmelserna i direktiv 95/46/EG följs. Sådana regler skulle emellertid inte tillåta en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag att samarbeta med myndigheter i tredjeländer utöver de samarbetsformer som fastställs i kapitel XI i direktiv 2006/43/EG. Bestämmelserna om konfidentialitet skulle även vara tillämpliga på lagstadgade revisorer och revisionsföretag som har upphört att medverka i en specifik revisionsuppgift. (15) En lagstadgad revision leder till ett utlåtande om huruvida de granskade enheternas årsredovisningar ger en sann och rättvisande bild. Intressenterna kanske inte känner till revisionernas begränsningar (väsentlighetsprincipen, urvalsteknik, revisorns roll i avslöjande av bedrägerier och ledningens ansvar), vilket kan ge upphov till en skillnad i förväntningarna. För att minska detta förväntningsgap är det viktigt att tydliggöra omfattningen av lagstadgade revisioner. (16) Det främsta ansvaret för att tillhandahålla finansiell information ligger på de granskade enheternas ledningar, men revisorerna kan fylla en viktig funktion genom att aktivt ifrågasätta ledningens uppgifter ur ett användarperspektiv. För att förbättra kvaliteten på revisionerna är det således viktigt att revisorernas yrkesmässiga skepticism gentemot den reviderade enheten förstärks. Revisorerna bör därför vara medvetna om att det kan förekomma väsentliga felaktigheter till följd av oegentligheter eller bedrägeri, oberoende av revisorns tidigare erfarenhet av den granskade enhetens ärlighet och integritet. Säkerställande av revisionernas kvalitet bör vara det främsta kriteriet när revisionsarbetet organiseras och de nödvändiga resurserna för att utföra uppgifterna fördelas. Integriteten hos lagstadgade revisorer, revisionsföretag och deras anställda är avgörande för att säkerställa allmänhetens förtroende för lagstadgade revisioner och för finansmarknaderna. Alla incidenter som kan ha allvarliga konsekvenser för den lagstadgade revisionsverksamhetens integritet bör därför hanteras på lämpligt sätt. Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget bör dessutom dokumentera revisionsarbetet på lämpligt sätt. (17) I fråga om sammanställd redovisning är det viktigt att det finns en tydlig definition av ansvarsfördelningen mellan de lagstadgade revisorer som reviderar olika delar av koncernen. I detta syfte bör koncernrevisorn bära det fulla ansvaret för revisionsberättelsen. (18) Ett sunt internt kvalitetssäkringssystem av det arbete som utförs i varje lagstadgat revisionsuppdrag bör bidra till en hög kvalitet på revisionerna. Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget bör därför inte utfärda en revisionsberättelse innan en kvalitetssäkring gjorts. (19) I revisionsberättelsen redovisas resultatet av den lagstadgade revisionen för de berörda intressenterna. För att öka intressenternas förtroende för den granskade enhetens redovisning är det särskilt viktigt att revisionsberättelsen är välgrundad och väldokumenterad, och att dess innehåll utvidgas till att omfatta kompletterande uppgifter som är specifika för den revision som utförs. Revisionsberättelsen bör särskilt innehålla tillräckliga upplysningar om den revisionsmetod som använts, i synnerhet hur många poster i balansräkningen som faktiskt verifierats och hur mycket som har baserats på system- och efterlevnadstester, vilka väsentlighetströsklar som har tillämpats i revisionen, områden där det finns stor risk för väsentliga felaktigheter i årsbokslutet och den sammanställda redovisningen, om den lagstadgade revisionen utformats för att upptäcka oegentligheter, och i händelse av uttalanden med reservation, uttalanden med avvikande mening eller uttalanden om att tillräckligt underlag för ett uttalande saknas, grunderna för ett sådant beslut. (20) Den lagstadgade revisionens värde för den granskade enheten skulle särskilt ökas om kommunikationen förstärks mellan den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget å ena sidan och revisionskommittén å andra sidan. Förutom den regelbundna dialogen under utförandet av revisionen är det därför viktigt att den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget lämnar en kompletterande och mer utförlig revisionsberättelse om resultaten av revisionen till revisionskommittén. Det bör vara möjligt att låta tillsynsmyndigheterna för företag av allmänt intresse få tillgång till sådana kompletterande och utförligare revisionsberättelser, men inte allmänheten. (21) Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag lämnar redan upplysningar till tillsynsmyndigheterna för företag av allmänt intresse om uppgifter eller beslut som kan utgöra en överträdelse av reglerna för den granskade enhetens verksamhet eller som kan leda till att den granskade enhetens fortsatta verksamhet försvagas. Tillsynsarbetet skulle också underlättas om tillsynsmyndigheterna för kredit- och finansinstitut var skyldiga att inrätta en regelbunden dialog med sina lagstadgade revisorer eller revisionsföretag. (22) För att öka förtroendet för lagstadgade revisorer och revisionsföretag som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse och även öka deras ansvarsskyldighet, är det viktigt att de lagstadgade revisorernas och revisionsföretagens rapportering om öppenhet och insyn utökas. Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör därför vara skyldiga att offentliggöra reviderad finansiell information, och särskilt redovisa total omsättning uppdelad på revisionsarvoden som erhållits från företag av allmänt intresse, revisionsarvoden som erhållits från andra enheter samt arvoden som erhållits för andra tjänster än revision. De ska också offentliggöra ekonomiska uppgifter om det nätverk som de tillhör. Revisionsföretagens rapporter om öppenhet och insyn bör också kompletteras med en beskrivning av företagets ledningsstruktur för att visa att den är sund. Andra kompletterande upplysningar om revisionsarvoden bör lämnas till tillsynsmyndigheterna för att underlätta deras tillsynsarbete. (23) Revisionskommittéer eller organ med liknande uppgifter som en revisionskommitté inom den granskade enheten fyller en avgörande funktion genom att bidra till en lagstadgad revision av hög kvalitet. Därför är det särskilt viktigt att förstärka revisionskommitténs oberoende och tekniska kompetens genom att kräva att majoriteten av ledamöterna i revisionskommittén är oberoende, att minst en ledamot har erfarenhet av och kunskap om revision och minst en ledamot har erfarenhet av redovisning och/eller revision. I kommissionens rekommendation av den 15 februari 2005 om uppgifter för företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion i börsnoterade bolag och om styrelsekommittéer[26] anges hur revisionskommittéer ska inrättas och fungera. Med tanke på storleken på styrelserna för företag med begränsat börsvärde och små och medelstora företag av allmänt intresse, skulle det emellertid vara möjligt att de uppgifter som tilldelas revisionskommittéer eller organ med liknande uppgifter som en revisionskommitté får utföras av förvaltnings- eller ledningsorganet i allmänhet. Företag av allmänt intresse som är företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) eller alternativa investeringsfonder bör även undantas från kravet att ha en revisionskommitté. Genom detta undantag tas det hänsyn till att i de fall där verksamheten i företaget för kollektiva investeringar endast går ut på att sammanföra tillgångar, är inte inrättande av en revisionskommitté lämpligt. Företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), alternativa investeringsfonder och deras förvaltningsföretag är verksamma inom ramen för en klart avgränsad lagstiftning och de är underställda särskilda styrmekanismer, till exempel kontroller som utförs av deras förvaringsinstitut. (24) Det är också viktigt att revisionskommitténs roll i valet av en ny lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag förstärks, så att bolagsstämman eller ledamöterna av den granskade enheten kan fatta ett mer välgrundat beslut. När styrelsen lägger fram ett förslag för bolagsstämman bör den följaktligen förklara om den har för avsikt att följa revisionskommitténs rekommendation, och om så inte är fallet, ange skälen till detta. Revisionskommitténs rekommendation bör innehålla minst två alternativ och revisionskommittén ska vederbörligen motivera vilken revisor de föredrar, så att bolagsstämman ges möjlighet att fatta ett välgrundat beslut. Revisionskommittén bör grunda sin motivering på resultatet av det obligatoriska urvalsförfarande som anordnas av den granskade enheten, under revisionskommitténs ansvar, för att rekommendationen ska vara rättvis och välgrundad. I ett sådant urvalsförfarande ska den granskade enheten anordna en förslagsinfordran för revisionsuppdraget som riktas till lagstadgade revisorer eller revisionsföretag, även mindre revisionsföretag. Upphandlingsspecifikationerna ska innehålla transparenta och icke-diskriminerande urvalskriterier som ska användas i bedömningen av förslagen. Urvalsförfarandena kan emellertid medföra oproportionerligt stora kostnader för företag med begränsat börsvärde och små och medelstora företag av allmänt intresse med tanke på deras storlek, och sådana enheter bör därför undantas från denna skyldighet. (25) Bolagsstämmans eller den granskade enhetens rätt att välja lagstadgad revisor eller revisionsföretag skulle inte ha något värde om den granskade enheten skulle ingå ett avtal med en tredje part som begränsar denna valmöjlighet. Alla avtalsklausuler som den granskade enheten överenskommer med en tredje part avseende ett sådant val eller avtalsklausuler som begränsar valet av en viss revisor eller ett visst revisionsföretag bör därför vara ogiltiga. (26) Om flera lagstadgade revisorer eller revisionsföretag utses av företag av allmänt intresse skulle det öka den professionella skepticismen och förbättra revisionernas kvalitet. Denna åtgärd i kombination med närvaron av mindre revisionsföretag skulle göra det lättare för sådana företag att utveckla sin kapacitet, vilket i sin tur skulle öka urvalet av lagstadgade revisorer och revisionsföretag för företag av allmänt intresse. Därför bör företag av allmänt intresse uppmuntras till att utse fler än en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag att utföra en lagstadgad revision. (27) För att hantera hotet om förtrolighet och på så vis förstärka de lagstadgade revisorernas och revisionsföretagens oberoende, är det viktigt att fastställa en längsta varaktighet för en lagstadgad revisors eller ett revisionsföretags uppdrag för en viss granskad enhet. En lämplig gradvis rotationsmekanism bör också inrättas med avseende på personer med höga befattningar som deltar i en lagstadgad revision, inklusive huvudansvariga revisorer som utför lagstadgad revision på ett revisionsföretags uppdrag. Det är också viktigt att fastställa en lämplig tidsperiod under vilken en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag inte får utföra lagstadgade revisioner av samma enhet. För att garantera en smidig övergångsperiod bör den f.d. revisorn lämna överlåtelsedokumentation med relevant information till den tillträdande revisorn. (28) I syfte att skydda revisorernas oberoende är det också viktigt att det enbart ska vara möjligt att entlediga en revisor på saklig grund, och att detta meddelas den eller de myndigheter som är ansvariga för tillsynen. Om det finns en saklig grund men den granskade enheten inte agerar, bör revisionskommittén, aktieägarna, de behöriga myndigheter som har ansvar för tillsynen av lagstadgade revisorer och revisionsföretag eller den behöriga myndighet som har ansvar för tillsynen av företag av allmänt intresse, ha rätt att inleda förfaranden om entledigande av den berörda revisorn vid en nationell domstol. (29) För att säkerställa investerarnas och konsumenternas förtroende för den inre marknaden genom att undvika intressekonflikter bör lagstadgade revisorer eller revisionsföretag vara föremål för lämplig översyn av de behöriga myndigheterna. Dessa bör vara oberoende gentemot revisionsyrket och ha lämplig kapacitet, sakkunskap och resurser. De nationella behöriga myndigheterna bör ha nödvändiga befogenheter för att kunna utföra sina tillsynsuppgifter, inklusive möjligheter att få tillgång till dokument, begära upplysningar från vem som helst och utföra inspektioner. De bör vara specialiserade på tillsyn av finansmarknader, efterlevnad av kraven på finansiell rapportering och tillsyn av lagstadgad revision. Det bör emellertid vara möjligt att övervakningen av efterlevnadskraven för företag av allmänt intresse utförs av de behöriga myndigheter som ansvarar för tillsynen av dessa enheter. Det får inte finnas några möjligheter för lagstadgade revisorer och revisionsföretag att utöva otillbörligt inflytande över finansieringen av de behöriga myndigheterna. (30) Kvaliteten på tillsynen skulle förbättras om de myndigheter som ansvarar för olika uppgifter på nationell nivå samarbetar med varandra. De myndigheter som övervakar att kraven på lagstadgad revision av företag av allmänt intresse uppfylls bör därför samarbeta med de myndigheter som är ansvariga för godkännande och registrering av lagstadgade revisorer och revisionsföretag, med tillsynsmyndigheterna för företag av allmänt intresse samt med de finansunderrättelseenheter som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2006 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism[27]. (31) Extern kvalitetssäkring av lagstadgad revision är en grundläggande förutsättning för att revisionerna ska hålla en hög kvalitet. Extern kvalitetssäkring ger trovärdighet åt offentliggjord finansiell information och förstärker skyddet av aktieägare, investerare, kreditgivare och andra berörda parter. Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör därför omfattas av ett kvalitetssäkringssystem under de behöriga myndigheternas ansvar i syfte att garantera objektivitet och oberoende gentemot revisionsyrket. Kvalitetssäkringskontrollerna bör organiseras på ett sådant sätt att lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse minst vart tredje år blir föremål för kvalitetssäkringskontroll. Kommissionens rekommendation av den 6 maj 2008 om extern kvalitetssäkring av lagstadgade revisorer och revisionsföretag som granskar företag av allmänt intresse[28] innehåller riktlinjer för hur inspektionerna ska utföras. Kvalitetssäkringskontrollerna bör stå i proportion till omfattningen av och komplexiteten i verksamheten för det revisionsföretag eller den lagstadgade revisor som granskas. (32) Utredningar bidrar till att upptäcka, förebygga och rätta till felaktigheter om lagstadgade revisioner av företag av allmänt intresse utförs på ett olämpligt sätt. De behöriga myndigheterna bör därför ha befogenhet att genomföra utredningar av lagstadgade revisorer och revisionsföretag. (33) Marknaden för lagstadgade revisioner av företag av allmänt intresse utvecklas även med tiden. De behöriga myndigheterna bör därför kunna övervaka marknadsutvecklingen, särskilt när det gäller eventuella begränsningar av de granskade enheternas möjlighet att välja vilken revisor de vill anlita och risker till följd av hög marknadskoncentration. (34) Överlåtelser av stora revisionsföretag kan störa tillhandahållandet av revisionstjänster på marknaden och leda till en ytterligare strukturell ackumulering av risker på marknaden. Som en förebyggande åtgärd bör därför de behöriga myndigheterna kräva att de största revisionsföretagen i varje medlemsstat upprättar beredskapsplaner för att hantera eventuella händelser som hotar kontinuiteten i det berörda företagets verksamhet. Sådana planer kan omfatta åtgärder för att förbereda för en ordnad konkurs. (35) Insyn i de behöriga myndigheternas verksamhet bör bidra till att öka investerarnas och konsumenternas förtroende för den inre marknaden. De behöriga myndigheterna bör därför vara skyldiga att regelbundet rapportera om sin verksamhet och offentliggöra enskilda inspektionsrapporter. (36) Samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter kan bidra på ett viktigt sätt till en konsekvent hög kvalitet på lagstadgade revisioner i unionen. Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör därför vid behov samarbeta med varandra när det gäller tillsynen av lagstadgad revision. De bör följa principen om hemlandskontroll och att tillsynen ska utövas av den medlemsstat där den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget godkänts och den granskade enheten har sitt säte. Samarbetet mellan de behöriga myndigheterna skulle särskilt stärkas om det organiserades inom ramen för den gemensamma kommittén för europeiska tillsynsmyndigheter, under ledning av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning EU nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten)[29]. Esma bör med bistånd av Europeiska bankmyndigheten (EBA), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten)[30] och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten)[31], bidra till samarbetet genom att lämna råd och utfärda riktlinjer till de behöriga myndigheterna. (37) Samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter bör omfatta informationsutbyte, samarbete kring kvalitetssäkringskontroller, bistånd vid utredningar av revisioner av företag av allmänt intresse, även i de fall där den revision som är föremål för utredningen inte utgör en överträdelse av den gällande lagstiftningen i de berörda medlemsstaterna, samt beredskapsplanering. Samarbetet mellan de berörda myndigheterna kan omfatta inrättande av kollegier av berörda myndigheter samt fördelning av arbetsuppgifter. De nätverk som revisorer och revisionsföretag är verksamma inom bör beaktas inom ramen för samarbetet. De behöriga myndigheterna och de europeiska tillsynsmyndigheterna bör följa tillämpliga regler gällande konfidentialitet och tystnadsplikt. (38) Erkännande av lagstadgade revisorer och revisionsföretag som har befunnits lämpliga att utföra lagstadgade revisioner av företag av allmänt intresse bör underlätta revisorernas och revisionsföretagens möjlighet att få andra kunder. Det är därför viktigt att inrätta en europeisk kvalitetscertifiering som bör utformas av Esma. De nationella behöriga myndigheterna bör delta i bedömningen av ansökningar om att erhålla en sådan certifiering. (39) Med tanke på sammanlänkningen av kapitalmarknaderna bör de nationella behöriga myndigheterna och de europeiska tillsynsmyndigheterna ges befogenhet att samarbeta med tillsynsmyndigheter och andra organ i tredjeländer i fråga om informationsutbyte eller kvalitetssäkringskontroller. Om samarbetet med myndigheter i tredjeländer rör revisionshandlingar eller andra dokument som innehas av lagstadgade revisorer eller revisionsföretag, ska emellertid förfarandena i direktiv 2006/43/EG gälla. (40) För att kapitalmarknaderna ska fungera väl behövs det hållbar revisionskapacitet och en konkurrenskraftig marknad för lagstadgade revisionstjänster med ett tillräckligt urval av revisionsföretag som kan utföra lagstadgade revisioner av företag av allmänt intresse. Esma bör rapportera om de förändringar i revisionsmarknadsstrukturen som denna förordning medför. Vid en sådan analys bör Esma ta hänsyn till vilka effekter som nationella bestämmelser om lagstadgade revisorers civilrättsliga ansvar får för revisionsmarknadens struktur. Kommissionen bör – på grundval av en sådan rapport och andra lämpliga uppgifter – utarbeta en rapport om konsekvenserna för revisionsmarknadens struktur av nationella ansvarsbestämmelser för lagstadgade revisorer och vidta nödvändiga åtgärder till följd av sina slutsatser. (41) För att förbättra efterlevnaden av kraven i denna förordning och enligt kommissionens meddelande av den 9 december 2010 om att förstärka sanktionssystemen i den finansiella tjänstesektorn[32], bör de behöriga myndigheternas befogenheter att vidta tillsynsåtgärder och deras sanktionsbefogenheter stärkas. Administrativa ekonomiska sanktioner (böter) bör kunna utfärdas för lagstadgade revisorer, revisionsföretag och företag av allmänt intresse när överträdelser konstateras. Det bör råda insyn när det gäller de sanktioner och åtgärder som beslutas av de behöriga myndigheterna. Beslut om och offentliggörande av sanktioner bör ske i enlighet med de grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet respekt för privatlivet och familjelivet (artikel 7), skydd av personuppgifter (artikel 8) och rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47). (42) Uppgiftslämnare kan uppmärksamma de behöriga myndigheterna på information som de inte kände till, vilket hjälper dem att påvisa oegentligheter, inklusive bedrägeri, och utfärda sanktioner. Uppgiftslämnare kan emellertid avskräckas från att berätta vad de vet av rädsla för repressalier, eller sakna motivation. Medlemsstaterna bör därför se till att det finns lämpliga arrangemang för att uppmuntra uppgiftslämnare att slå larm om eventuella överträdelser av denna förordning och skydda dem mot repressalier. Medlemsstaterna får införa incitament för uppgiftslämnare, men uppgiftslämnarna bör endast kunna tillgodogöra sig sådana incitament om de avslöjar ny information som de inte är rättsligt skyldiga att anmäla, och när informationen ger upphov till en sanktion på grund av en överträdelse av denna förordning. Medlemsstaterna bör även försäkra sig om att de system som införs för uppgiftslämnare omfattar mekanismer för lämpligt skydd av de personer som anmäls, särskilt när det gäller rätten till skydd av personuppgifter, förfaranden för att garantera rätten till försvar och rätten att höras innan ett beslut som berör personen i fråga fattas samt rätten till ett effektivt rättsmedel inför en domstol mot ett beslut som rör honom eller henne. (43) För att ta hänsyn till utvecklingen när det gäller revisioner och revisionsmarknaden bör kommissionen ges befogenhet att ange tekniska krav för innehållet i den överlåtelsedokumentation som en ny lagstadgad revisor eller ett nytt revisionsföretag ska erhålla och om inrättandet av en europeisk kvalitetscertifiering för lagstadgade revisorer och revisionsföretag som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse. (44) Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget i syfte att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna, i revisionsarbetet och i revisionsyrket, och för att närmare ange de skyldigheter som fastställs i denna förordning. Delegerade akter är särskilt nödvändiga för att anpassa förteckningen över relaterade revisionstjänster och andra tjänster än revision samt för att ange nivån på de avgifter som Esma bör ta ut för att utfärda en europeisk kvalitetscertifiering till lagstadgade revisorer och revisionsföretag. Det är särskilt viktigt att kommissionen under det förberedande arbetet genomför lämpliga samråd, även på sakkunnignivå. Kommissionen bör när den utarbetar och upprättar delegerade akter se till att relevanta dokument samtidigt, i tid och på lämpligt sätt översänds till Europaparlamentet och rådet. (45) I syfte att garantera rättslig säkerhet och möjliggöra en smidig övergång till den ordning som inrättas genom denna förordning är det viktigt att införa ett övergångssystem för ikraftträdandet av skyldigheten att byta revisionsföretag, skyldigheten att anordna ett urvalsförfarande för val av revisionsföretag samt omvandlingen av revisionsföretag till företag som endast tillhandahåller revisionstjänster. (46) Eftersom målen för denna förordning, nämligen att klargöra och bättre definiera funktionen för lagstadgad revision av företag av allmänt intresse, förbättra den information som den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget lämnar till den granskade enheten, investerare och andra intressenter, förbättra kommunikationskanalerna mellan revisorerna och tillsynsmyndigheterna för företag av allmänt intresse, förebygga att intressekonflikter uppstår till följd av tillhandahållande av andra tjänster än revision till företag av allmänt intresse, minska risken för eventuella intressekonflikter till följd av det befintliga systemet, där den granskade enheten väljer och betalar revisorn eller hot om förtrolighet, underlätta byte av lagstadgad revisor eller revisionsföretag och valet av revisor för företag av allmänt intresse samt öka urvalet av revisorer och förbättra effektiviteten, oberoendet och konsekvensen i regleringen och tillsynen av lagstadgade revisorer och revisionsföretag som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse, inklusive EU-omfattande samarbete, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på unionsnivå, kan EU vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (47) Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet rätten till respekt för privatlivet och familjelivet (artikel 7), rätten till skydd av personuppgifter (artikel 8), näringsfrihet (artikel 16), rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47), presumtion för oskuld och rätten till försvar (artikel 48), principerna om laglighet och proportionalitet i fråga om brott och straff (artikel 49) samt rätten att inte bli dömd eller straffad två gånger för samma brott (artikel 50). Denna förordning bör tillämpas i enlighet med dessa rättigheter. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Avdelning I Syfte, tillämpningsområde och definitioner Artikel 1 Syfte I denna förordning fastställs regler för lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning för företag av allmänt intresse, regler om organisation och val av lagstadgade revisorer och revisionsföretag av företag av allmänt intresse för att främja deras oberoende och undvika intressekonflikter samt regler för övervakning av att lagstadgade revisorer och revisionsföretag uppfyller dessa krav. Artikel 2 Tillämpningsområde 1. Denna förordning ska tillämpas på följande: a) Lagstadgade revisorer och revisionsföretag som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse. b) Företag av allmänt intresse. 2. Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av direktiv 2006/43/EG. Artikel 3 Definitioner I denna förordning ska de definitioner som fastställs i artikel 2 i direktiv 2006/43/EG gälla, förutom definitionerna av revisionsberättelse och behörig myndighet. Artikel 4 Stora företag av allmänt intresse I denna förordning ska stora företag av allmänt intresse omfatta följande: a) När det gäller de enheter som anges i artikel 2.13 a i direktiv 2006/43/EG, de tio största emittenterna av aktier i varje medlemsstat, mätt genom börsvärde beräknat på slutkursen för de tre föregående kalenderåren, och i alla händelser alla emittenter av aktier som hade ett genomsnittligt börsvärde på mindre än 1 000 000 000 EUR beräknat på slutkursen för de tre föregående kalenderåren. b) När det gäller de enheter som anges i artikel 2.13 b–f i direktiv 2006/43/EG, alla enheter som balansdagen har en balansomslutning på över 1 000 000 000 EUR. c) När det gäller de enheter som anges i artikel 2.13 g–h i direktiv 2006/43/EG, alla enheter som balansdagen har totala tillgångar under förvaltning på över 1 000 000 000 EUR. Avdelning II Villkor för utförande av lagstadgad revision av företag av allmänt intresse KAPITEL I OBEROENDE OCH UNDVIKANDE AV INTRESSEKONFLIKTER Artikel 5 Oberoende och objektivitet En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att utförandet av en lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse inte påverkas av några befintliga eller potentiella intressekonflikter eller andra förhållanden som berör den lagstadgade revisor eller det revisionsföretag som utför den lagstadgade revisionen och, i tillämpliga fall, deras nätverk, ledning, revisorer, personal samt varje annan fysisk person vars tjänster står till förfogande för den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget och under dess kontroll och alla personer som genom kontroll direkt eller indirekt är knutna till den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget. Artikel 6 Intern organisation av lagstadgade revisorer och revisionsföretag 1. Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag ska uppfylla följande organisatoriska krav: a) Ett revisionsföretag ska införa lämpliga riktlinjer och förfaranden för att se till att dess delägare eller aktieägare, eller ledamöter i företagets eller ett anknutet företags förvaltnings-, lednings- och kontrollorgan, inte ingriper i revisionsarbetet på sätt som äventyrar den lagstadgade revisorns oberoende och objektivitet när denne utför lagstadgad revision för revisionsföretagets räkning. b) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska tillämpa sunda förfaranden för förvaltning och redovisning och ha mekanismer för internkontroll och effektiva riskbedömningsmetoder samt effektiva kontroll- och skyddssystem för sina informationsbehandlingssystem. Dessa interna kontrollmekanismer ska vara utformade för att säkerställa efterlevnad av beslut och förfaranden på samtliga nivåer i revisionsföretaget eller i den lagstadgade revisorns arbetsstruktur. Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska tillämpa och upprätthålla beslutsförfaranden och organisationsstrukturer där rapporteringsvägar anges klart och tydligt och på ett dokumenterat sätt samt funktioner och ansvarsområden fördelas. c) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska införa lämpliga riktlinjer och förfaranden för att se till att dess anställda och andra fysiska personer vars tjänster ställts till förfogande för den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget eller som står under dess kontroll och som direkt medverkar i lagstadgad revision har tillfredsställande kompetens och erfarenhet av de uppgifter de tilldelas. d) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska införa lämpliga riktlinjer och förfaranden för att se till att utkontraktering av viktiga revisionsfunktioner inte sker på ett sådant sätt att det väsentligt försämrar kvaliteten på den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets interna kontroll och de behöriga myndigheternas möjligheter att bevaka att den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning. e) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska införa lämpliga och effektiva organisatoriska och administrativa arrangemang för att förebygga, upptäcka, undanröja, hantera och rapportera de eventuella hot mot dess oberoende som avses i artikel 11.2. f) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska införa lämpliga förfaranden och normer för att utföra lagstadgad revision av företag av allmänt intresse, styra, övervaka och utvärdera de anställdas arbete och utforma den revisionsdokumentation som avses i artikel 15.5. g) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska upprätta ett internt kvalitetssäkringssystem för att säkerställa hög kvalitet i lagstadgade revisioner av företag av allmänt intresse. Kvalitetssäkringssystemet ska minst omfatta de förfaranden och normer som anges i led f. När det gäller revisionsföretag ska en person som kvalificerar sig som lagstadgad revisor ha ansvaret för det interna kvalitetssäkringssystemet. h) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska använda lämpliga system, resurser och förfaranden för att säkerställa kontinuitet och regelbundenhet i utförandet av lagstadgade revisioner. i) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska införa riktlinjer för att förhindra att de eller deras anställda blir delaktiga i brott eller lagöverträdelser i sitt arbete. De ska också införa lämpliga och effektiva organisatoriska och administrativa arrangemang för att hantera och registrera händelser som har eller kan få allvarliga konsekvenser för integriteten i den lagstadgade revisionen. j) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska ha en lämplig lönepolitik med tillräckliga resultatincitament för att säkerställa kvalitet i revisionen. Ersättningen till de anställda och bedömningen av deras arbetsprestationer ska inte vara beroende av den inkomst som den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget erhåller från den granskade enheten. k) Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska övervaka och utvärdera lämpligheten och effektiviteten i sina system, interna kontrollmekanismer, interna kvalitetssäkringssystem och övriga rutiner som upprättats i enlighet med denna förordning och vidta lämpliga åtgärder för att avhjälpa eventuella brister. Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget ska särskilt göra en årlig utvärdering av det interna kvalitetssäkringssystem som avses i led g. De ska dokumentera resultaten av dessa utvärderingar samt eventuella föreslagna åtgärder för att ändra det interna kvalitetssäkringssystemet. De riktlinjer och förfaranden som avses i första stycket ska dokumenteras och meddelas den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets anställda. Eventuell utkontraktering av revisionsfunktioner enligt led d får inte påverka den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets ansvar. 2. Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska beakta verksamhetens omfattning och komplexitet när det gäller uppfyllandet av de krav som anges i punkt 1 i denna artikel. Varje lagstadgad revisor eller revisionsföretag ska för den behöriga myndighet som avses i artikel 36.1 kunna visa att uppfyllandet av kraven står i proportion till omfattningen av och komplexiteten hos den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets verksamhet. Artikel 7 Oberoende av den granskade enheten 1. En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag och de personer som innehar rösträtt i ett revisionsföretag ska vara oberoende av den granskade enheten och får inte medverka i den granskade enhetens beslutsprocess. 2. Varje lagstadgad revisor, revisionsföretag, deras huvudsansvariga revisorer samt anställda och andra fysiska personer vars tjänster ställts till förfogande för den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget eller som står under dess kontroll och som direkt medverkar i lagstadgad revision och deras närstående i den mening som avses i artikel 1.2 i kommissionens direktiv 2004/72/EG[33], får inte köpa eller sälja eller inleda någon annan transaktion med något finansiellt instrument som emitterats, garanterats eller på annat sätt varit föremål för insatser från någon granskad enhet som hör till deras område av lagstadgad revision med undantag av innehav genom diversifierade fondprogram eller förvaltade medel, inbegripet pensionsfonder och livförsäkring. 3. De personer och företag som avses i punkt 2 får inte delta i eller på annat sätt påverka fastställandet av lagstadgad revision för en viss granskad enhet om denna person eller detta företag a) äger finansiella instrument i den granskade enheten med undantag av innehav genom diversifierade fondprogram, b) äger finansiella instrument i någon enhet som är anknuten till en granskad enhet, om detta ägande kan, eller allmänt uppfattas kunna, orsaka en intressekonflikt, med undantag av innehav genom diversifierade fondprogram, eller c) nyligen har varit anställd eller haft någon relation, affärsmässig eller ej, med den granskade enheten som kan, eller allmänt uppfattas kunna, orsaka en intressekonflikt. 4. De personer eller företag som avses i punkt 2 får inte begära eller ta emot pengar, gåvor eller förmåner från någon som den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget har ett avtalsförhållande med. 5. Nationella åtgärder som avser yrkesetik i enlighet med artikel 21.1 i direktiv 2006/43/EG och som inte är förenliga med punkterna 2, 3 och 4 ska inte vara tillämpliga. Artikel 8 Anställning av före detta lagstadgade revisorer eller anställda hos lagstadgade revisorer eller revisionsföretag vid företag av allmänt intresse 1 Den lagstadgade revisorn, eller den huvudansvarige revisorn som för ett revisionsföretags räkning utför en lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse, ska inte få tillträda någon av följande befattningar i den granskade enheten innan minst två år har förflutit sedan han eller hon lämnade uppdraget som lagstadgad revisor eller huvudansvarig revisor: a) En ledande befattning i den granskade enheten. b) En befattning som ledamot av den granskade enhetens revisionskommitté, eller om en sådan revisionskommitté inte finns, som ledamot av det organ som utför liknande funktioner som en revisionskommitté. c) En befattning som icke arbetande ledamot av den granskade enhetens förvaltnings- eller kontrollorgan. 2. Anställda hos en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag som utför lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse och andra fysiska personer vars tjänster ställts till förfogande för den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget eller som står under dess kontroll får, när sådana anställda eller fysiska personer personligen godkänts som lagstadgade revisorer, inte tillträda någon av de befattningar som avses i leden a–c i punkt 1 innan minst två år har förflutit sedan han eller hon direkt medverkade i lagstadgad revision. Artikel 9 Revisionsarvoden 1. Arvoden för lagstadgad revision av företag av allmänt intresse får inte baseras på någon form av villkorlighet. För tillämpningen av första stycket innebär arvoden som baseras på villkorlighet arvoden för revisionsuppdrag som beräknats enligt en på förhand bestämd grund avseende utfallet eller resultatet av en transaktion eller resultatet av det utförda arbetet. Arvoden ska inte betraktas som villkorliga om de har fastställts av en domstol eller en behörig myndighet. 2. Om en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag tillhandahåller relaterade finansiella revisionstjänster i enlighet med artikel 10.2, ska arvodena för sådana tjänster vara begränsade till högst 10 procent av de arvoden som den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget erhåller från den granskade enheten för den lagstadgade revisionen. 3. Om de totala arvoden som erhålls från ett företag av allmänt intresse som är föremål för en lagstadgad revision antingen uppgår till mer än 20 procent, eller till mer än 15 procent under två år i följd av de totala inkomster som erhålls av den lagstadgade revisor eller det revisionsföretag som utför den lagstadgade revisionen, ska revisorn eller revisionsföretaget rapportera till revisionskommittén att sådana totala inkomster utgör mer än 20 respektive 15 procent av de totala årliga inkomster som erhållits, och de diskussioner som avses i artikel 11.4 d ska genomföras. Revisionskommittén ska överväga huruvida revisionsuppdraget ska bli föremål för en kvalitetssäkringskontroll av en annan lagstadgad revisor eller ett annat revisionsföretag före utfärdandet av revisionsberättelsen. Om de totala inkomster som erhålls från ett företag av allmänt intresse som är föremål för en lagstadgad revision under två år i följd uppgår till 15 procent eller mer av de totala årliga inkomster som erhålls av den lagstadgade revisor eller det revisionsföretag som utför den lagstadgade revisionen, ska revisorn eller revisionsföretaget informera den behöriga myndighet som avses i artikel 35.1 om detta. Den behöriga myndighet som avses i artikel 35.1 ska på grundval av objektiva uppgifter från den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget besluta om ett sådant företags lagstadgade revisor eller revisionsföretag får fortsätta uppdraget under ytterligare en period, dock högst två år. Om den granskade enheten är undantagen från skyldigheten att inrätta en revisionskommitté ska den besluta vilket organ i enheten som ska hantera dessa aspekter när det gäller den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget vid tillämpningen av de skyldigheter som anges i detta stycke. Artikel 10 Förbud mot tillhandahållande av andra tjänster än revision 1. En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse får till den granskade enheten, dess moderföretag eller till dess kontrollerade företag tillhandahålla lagstadgade revisionstjänster och relaterade finansiella revisionstjänster. Om en lagstadgad revisor tillhör ett nätverk, får en medlem i ett sådant nätverk till den granskade enheten, dess moderföretag eller till dess kontrollerade företag inom unionen tillhandahålla lagstadgade revisionstjänster eller relaterade finansiella revisionstjänster. 2. För tillämpningen av denna artikel avses med relaterade revisionstjänster a) utföra revision eller granskning av delårsredovisningar, b) utfärda revisionsförklaringar av företagsstyrningsberättelser, c) utfärda revisionsförklaringar i frågor som rör företagens sociala ansvar, d) intyga riktigheten hos eller attestera regelbunden rapportering till myndigheter som ansvarar för tillsyn av finansinstitut, utöver räckvidden för lagstadgad revision som är avsedd att bistå tillsynsmyndigheterna i deras arbete, till exempel om kapitalkrav eller specifika kapitaltäckningsgrader som avgör sannolikheten för att företaget kommer att kunna fortsätta fullgöra sina skuldförpliktelser, e) intyga att skattebestämmelserna följs om sådant intyg krävs enligt nationell lagstiftning, f) alla andra obligatoriska uppgifter som en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag ska fullgöra i anslutning till revisionsarbetet enligt unionslagstiftningen. 3. En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse får varken direkt eller indirekt till den granskade enheten, dess moderföretag eller till dess kontrollerade företag tillhandahålla andra tjänster än revision. Om den lagstadgade revisorn tillhör ett nätverk får ingen medlem i ett sådant nätverk tillhandahålla den granskade enheten, dess moderföretag eller dess kontrollerade företag i unionen andra tjänster än revision. I denna artikel avses med andra tjänster än revision: a) Alla tjänster som medför intressekonflikter: i) Experttjänster som inte är förknippade med revision, skatterådgivning, allmän förvaltning och andra rådgivande tjänster. ii) Bokföring och utarbetande av redovisningshandlingar och årsbokslut. iii) Utformning och införande av förfaranden för internkontroll eller riskhantering i samband med upprättande av och/eller kontroll av finansiell information i årsredovisningar samt riskrådgivning. iv) Värderingstjänster, utfärdande av oberoende bedömningar eller rapporter om bidrag in natura. v) Aktuarietjänster och juridiska tjänster, däribland tvistlösning. vi) Utformning och införande av finansiella informationstekniska system för företag av allmänt intresse i enlighet med artikel 2.13 b–j i direktiv 2006/43/EG. vii) Deltagande i revisionsklientens interna revision och tillhandahållande av tjänster i anknytning till den interna revisionsfunktionen. viii) Mäklar- eller handlartjänster, investeringsrådgivning eller investeringsbanktjänster. b) Tjänster som kan medföra intressekonflikter i) Personalledningstjänster, inklusive rekrytering av personer till höga befattningar. ii) Utfärdande av administrativa skrivelser för investerare i samband med emittering av ett företags värdepapper. iii) Utformning och införande av finansiella informationstekniska system för företag av allmänt intresse i enlighet med artikel 2.13 a i direktiv 2006/43/EG. iv) Tillhandahållande av tjänster som rör företagsbesiktning till säljaren eller köparen vid eventuella sammanslagningar och förvärv samt utfärdande av revisionsförklaringar för den granskade enheten för andra parters räkning vid finansiella transaktioner eller företagstransaktioner. Med avvikelse från vad som sägs i första och andra stycket får de tjänster som avses i leden b iii och b iv tillhandahållas av en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag förutsatt att den behöriga myndigheten som avses i artikel 35.1 gett förhandsgodkännande. Med avvikelse från vad som sägs i första och andra stycket får de tjänster som avses i leden b i och b ii tillhandahållas av en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag förutsatt att den revisionskommitté som avses i artikel 31 gett förhandsgodkännande. 4. Om en medlem av ett nätverk som en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag som utför en lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse tillhör tillhandahåller andra tjänster än revision till ett företag som är baserat i ett tredjeland och företaget i fråga kontrolleras av det granskade företaget av allmänt intresse, ska den berörda lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget bedöma om dess oberoende skulle äventyras till följd av att den berörda nätverksmedlemmen tillhandahåller sådana tjänster. Om den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende påverkas ska de vidta skyddsåtgärder för att minska de hot som uppstår till följd av att sådana tjänster tillhandahålls i ett tredjeland. Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget får endast fortsätta att utföra den lagstadgade revisionen av det berörda företaget av allmänt intresse om de i enlighet med artikel 11 kan motivera att ett sådant tillhandahållande av tjänster inte påverkar deras yrkesmässiga omdömesförmåga eller revisionsberättelsen. Medverkan i den granskade enhetens beslutsprocess och tillhandahållande av de tjänster som avses i punkt 3 a ii–iii ska alltid anses påverka ett sådant oberoende. Tillhandahållande av de tjänster som avses i punkt 3 a iv–ix ska antas påverka ett sådant oberoende. Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget får samråda med den behöriga myndigheten som kan yttra sig i denna fråga. 5. Om ett revisionsföretag genererar mer än en tredjedel av sina årliga revisionsinkomster från stora företag av allmänt intresse, och tillhör ett nätverk vars medlemmar har sammanlagda årliga revisionsinkomster som överstiger 1 500 miljoner EUR inom Europeiska unionen, ska det uppfylla följande villkor: a) Det får varken direkt eller indirekt tillhandahålla andra tjänster än revision till företag av allmänt intresse. b) Det får inte tillhöra ett nätverk som tillhandahåller andra tjänster än revision inom unionen. c) Enheter som tillhandahåller de tjänster som anges i punkt 3 får varken direkt eller indirekt inneha mer än 5 procent av kapitalet eller rösträtterna i det berörda revisionsföretaget. d) De enheter som tillhandahåller de tjänster som anges i punkt 3 får varken direkt eller indirekt inneha mer än sammanlagt 10 procent av kapitalet eller rösträtterna i det berörda revisionsföretaget. e) Ett sådant revisionsföretag får varken direkt eller indirekt inneha mer än 5 procent av kapitalet eller rösträtterna i någon enhet som tillhandahåller de tjänster som anges i punkt 3. 6. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 68 för att anpassa den förteckning över de relaterade finansiella revisionstjänster som avses i punkt 2 och den förteckning över andra tjänster än revision som avses i punkt 3 i denna artikel. När kommissionen tillämpar sådana befogenheter ska den ta hänsyn till utvecklingen inom revisionsarbetet och revisionsyrket. Artikel 11 Förberedelse för lagstadgad revision och bedömning av hot mot oberoendet 1. Innan en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag accepterar eller fortsätter ett uppdrag som rör lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse ska den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget bedöma och dokumentera följande: – Om den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget uppfyller de interna organisationskrav som anges i artikel 6. – Om den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget uppfyller kraven i artiklarna 7, 9 och 10. – Om den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget har kvalificerade revisorer samt tid och resurser för att utföra revisionen på ett lämpligt sätt. – När det gäller revisionsföretag, om den huvudsansvariga revisorn är godkänd som lagstadgad revisor i den medlemsstat där den lagstadgade revisionen ska utföras. – Om villkoren i artikel 33 är uppfyllda. – Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2005/60/EG, integriteten hos det berörda företaget av allmänt intresse. 2. Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget ska också utvärdera om dess oberoende hotas. En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag ska inte utföra en lagstadgad revision om det finns någon direkt eller indirekt ekonomisk, affärsmässig, anställningsmässig eller annan anknytning – inbegripet erbjudande av andra tjänster än revision – mellan den lagstadgade revisorn, revisionsföretaget eller nätverket och den granskade enheten som en objektiv, omdömesgill och initierad tredje part skulle anse äventyra den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende. Om en lagstadgad revisors eller ett revisionsföretags oberoende hotas på grund av självgranskning eller egenintresse, får den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget inte utföra den lagstadgade revisionen. Om en lagstadgad revisors eller ett revisionsföretags oberoende hotas på grund av partiskhet, förtrolighet, tillit eller skrämsel, ska den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget vidta skyddsåtgärder för att minska dessa hot. Om hoten jämfört med de vidtagna skyddsåtgärderna är av sådan art att revisorns eller revisionsföretagets oberoende äventyras, får den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget inte utföra den lagstadgade revisionen. 3. En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag ska dokumentera de bedömningar som avses i punkterna 1 och 2 och i revisionshandlingarna dokumentera alla hot mot revisorns eller revisionsföretagets oberoende som är av betydelse, samt de skyddsåtgärder som vidtagits för att minska dessa hot. 4 En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag ska a) varje år för revisionskommittén skriftligen bekräfta sitt oberoende av den granskade enheten, b) varje år för revisionskommittén skriftligen bekräfta namnen på medverkande revisorer, huvudansvarig revisor och ansvarig revisor för den revisionsgrupp som utför den lagstadgade revisionen, och intyga att det inte finns någon intressekonflikt, c) begära tillstånd från revisionskommittén vid tillhandahållande av andra tjänster än revision till den granskade enheten i enlighet med artikel 10.3 b i–ii, d) begära tillstånd från den behöriga myndighet som avses i artikel 36.1 att tillhandahålla den granskade enheten sådana andra tjänster än revision som avses i artikel 10.3 b iii, e) med revisionskommittén diskutera hoten mot deras oberoende och de skyddsåtgärder som tillämpas för att minska dessa hot, vilka enligt punkt 3 ska dokumenteras av dem. Om den granskade enheten är undantagen från skyldigheten att ha en revisionskommitté ska den granskade enheten besluta vilket organ i enheten som ska utföra de uppgifter som tilldelas revisionskommittén i denna punkt. KAPITEL II KONFIDENTIALITET OCH TYSTNADSPLIKT Artikel 12 Konfidentialitet och tystnadsplikt Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag, inklusive dem som har upphört att medverka i ett särskilt revisionsuppdrag och tidigare lagstadgade revisorer eller revisionsföretag, får inte åberopa bestämmelserna om konfidentialitet och tystnadsplikt i artikel 23.1 i direktiv 2006/43/EG för att hindra genomförandet av bestämmelserna i denna förordning. Artikel 13 Utlämnande av information till revisorer och myndigheter i tredjeländer 1. När en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag utför en lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse som tillhör en koncern vars moderföretag är beläget i ett tredjeland, ska de bestämmelser om konfidentialitet och tystnadsplikt som anges i artikel 23.1 i direktiv 2006/43/EG inte hindra den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget från att överlämna relevant dokumentation om det revisionsarbete som utförts till en koncernrevisor i ett tredjeland om sådan dokumentation uteslutande är nödvändig för förberedelse av en revision av moderföretagets sammanställda redovisning. Överlämnande av information till en koncernrevisor i ett tredjeland ska ske i enlighet med kapitel IV i direktiv 95/46/EG samt tillämpliga nationella bestämmelser om skydd av personuppgifter. 2. En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag som utför en lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse som har emitterat värdepapper i ett tredjeland eller ingår i en koncern som utfärdar lagstadgade sammanställda redovisningar i ett tredjeland får endast överlämna de revisionshandlingar eller andra handlingar som är relaterade till revisionen av den enheten som den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget innehar till de behöriga myndigheterna i det tredjelandet enligt de villkor som anges i artikel 47 i direktiv 2006/43/EG. KAPITEL III UTFÖRANDE AV LAGSTADGAD REVISION Artikel 14 Den lagstadgade revisionens omfattning 1. När en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag utför en lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse ska de vidta nödvändiga åtgärder för att bilda sig en uppfattning om huruvida årsbokslutet eller den sammanställda redovisningen för företaget av allmänt intresse ger en sann och rättvisande bild i enlighet med den föreställningsram för den finansiella rapporteringen som följts och, när det är tillämpligt, huruvida årsbokslutet eller den sammanställda redovisningen uppfyller de lagstadgade kraven i artikel 22. Sådana åtgärder ska åtminstone innefatta de krav som anges i artiklarna 15–20. Den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets revisionsuttalande ska utformas i enlighet med artiklarna 21–25. 2. Utan att det påverkar de rapporteringskrav som avses i artiklarna 22 och 23, ska den lagstadgade revisionen inte omfatta försäkringar om den granskade enhetens framtida lönsamhet eller hur effektivt och ändamålsenligt enhetens lednings- eller förvaltningsorgan har bedrivit eller kommer att bedriva enhetens verksamhet. Artikel 15 Professionell skepticism När en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag utför en lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse ska de agera med yrkesmässig skepticism under revisionsuppdraget, och vara medvetna om att det kan förekomma väsentliga felaktigheter beroende på fakta eller beteende som visar på oegentligheter, inklusive bedrägeri eller fel, oberoende av revisorns tidigare erfarenhet av ledningens och de ledningsansvariga personernas ärlighet och integritet. Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget ska särskilt upprätthålla yrkesmässig skepticism i granskningen av ledningens uppskattningar av verkliga värden och nedskrivningar av goodwill och andra immateriella tillgångar samt framtida kassaflöden som är relevanta för bedömningen av fortlevnadsprincipen. I denna artikel avses med professionell skepticism en ifrågasättande inställning, att vara uppmärksam på förhållanden som eventuellt kan tyda på felaktigheter till följd av bedrägeri eller oegentligheter och att göra en kritisk bedömning av revisionsunderlag. Artikel 16 Organisation av arbetet 1. När ett revisionsföretag utför lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse ska det utse minst en huvudansvarig revisor. Revisionsföretaget ska förse den eller de revisorer som är huvudansvariga med tillräckliga resurser för att utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Att säkerställa revisionens kvalitet, oberoende och kompetens ska vara de huvudsakliga kriterierna när revisionsföretaget väljer den eller de huvudansvariga revisorerna. Den eller de huvudsakliga revisorerna ska delta aktivt i den lagstadgade revisionen. 2. När lagstadgad revision av ett företag av allmänt intresse utförs av en lagstadgad revisor, ska han eller hon ägna tillräckligt med tid för uppdraget och anslå tillräckliga resurser för sina anställda så att de kan utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. 3. Om den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets anställda bryter mot bestämmelserna i denna förordning ska detta dokumenteras. De ska också dokumentera eventuella följder av detta, inklusive de åtgärder som vidtas mot dessa anställda och de åtgärder som vidtas för att ändra det interna kvalitetssäkringssystemet. Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget ska utarbeta en årlig rapport med en översikt av de åtgärder som vidtagits och vidarebefordra denna rapport till personalen. Om den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget anlitar externa sakkunniga för rådgivning ska förfrågan om rådgivning och de råd som mottagits dokumenteras. 4. En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag ska föra ett klientregister. Registret ska innehålla följande uppgifter för varje revisionsklient: a) Namn, adress och etableringsort. b) Om det är ett revisionsföretag, den eller de huvudansvariga revisorerna. c) De arvoden som erhållits för lagstadgad revision och de arvoden som erhållits för andra tjänster än revision under ett räkenskapsår. 5. En lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag ska upprätta en revisionshandling för varje lagstadgad revision som utförs. Revisionshandlingen ska minst innehålla följande uppgifter och dokument, antingen i pappersform eller i elektronisk form: a) Avtalet mellan den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget samt eventuella ändringar av detta. b) Korrespondensen med den granskade enheten avseende den lagstadgade revisionen. c) En revisionsplan som anger möjlig omfattning av och metod för den lagstadgade revisionen. d) En beskrivning av arten och omfattninge