Sdashmedelvärdet av dessa beräkningar för alla övervakningspunkter i
grundvattenförekomsten eller gruppen av förekomster visa attdessa normer efterlevs så som föreskrivs i tillämpligt direktiv .Sdashdet på grundval av dessa beräkningar fastställas att
miljökvalitetsnormerna för grundvattenförekomstenbetraktas som efterlevda när 70 procent av dessa
medelvärden överensstämmer med de värden som
föreskrivs i direktiven (91/676/EEG, 97/57/EG och98/83/EG).
(Ändringsförslag 75)
Bilaga VII punkt 7a (ny)
7a. En sammanfattning av de åtgärder som vidtagits i
enlighet med artikel 11.5 för vattenförekomster för vilkadet är osannolikt att målen som ställts upp enligt artikel4kommerattuppnås.
(Ändringsförslag 76)
Bilaga VIII punkt 9a (ny)
9a. Radioaktivaämnen somframställtsavmänniskor.
(Ändringsförslag 77)
Bilaga VIII punkt 10
10. Uppslammade ämnen. 10. Uppslammade ämnen, såvittdeharskadligaeffekterpå
vattnet.
7. Ensamordnadstrategiförattmoderniserasocialtrygghet
A5-0033/2000
Europaparlamentetsresolutionommeddelandetfrånkommissionenomensamordnadstrategiför
attmoderniserasocialtrygghet(KOM(1999)347OdashC5-0253/1999Odash1999/2182(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Sdash med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(1999) 347 Sdash C5-0253/1999),
Sdash med beaktande av kommissionens rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och Sociala
kommittén och Regionkommittén om social trygghet i Europa 1997 (KOM(1998) 243 Sdash C4-0375/1998),
Sdash med beaktande av sin resolution av den 19 februari 1997 om meddelandet från kommissionen om
den sociala trygghetens framtid Sdash en ram för en europeisk debatt och rapporten från kommissionenom social trygghet i Europa 1995(
1),
Sdash med beaktande av sin resolution av den 6 november 1997 om kommissionens meddelande om
modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen(2),
Sdash med beaktande av sin resolution av den 18 november 1998 om kommissionens meddelande om det
sociala handlingsprogrammet 1998-2000(3),
(1) EGT C 85, 17.3.1997, s. 63.
(2) EGT C 358, 24.11.1997, s. 51.
(3) EGT C 379, 7.12.1998, s. 87.C 339/154 SV29.11.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag16februari2000
RÅDETS GEMENSAMMA
STÅNDPUNKTPARLAMENTETS
ÄNDRINGAR
Sdash med beaktande av sin resolution av den 12 mars 1999 om kommissionens rapport till rådet, Europa-
parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om social trygghet i Europa 1997 Sdash Samman-drag(
1),
Sdash med beaktande av artiklarna 2, 3, 13, 125-130, 136-152 i EG-fördraget,Sdash med beaktande av gemenskapens stadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter,
Sdash med beaktande av rådets rekommendation 92/441/EEG av den 24 juni 1992 om gemensamma krite-
rier för tillräckliga bidrag och ersättningar inom ramen för systemen för social trygghet(
2) och rådets
rekommendation 92/442/EEG av den 27 juli 1992 om konvergerande mål och metoder inom social-
politiken(3), och kommissionens rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och Sociala kom-
mittén och Regionkommittén om genomförandet av denna rekommendation (KOM(1998) 774),
Sdash med beaktande av relevanta delar i Europeiska rådets slutsatser från toppmötena i Cardiff, Luxemburg,
Wien och Köln,
Sdash med beaktande av rådets (sysselsättning och sociala frågor) slutsatser av den 29 november 1999 om
samarbete för modernisering av den sociala tryggheten,
Sdash med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,Sdash med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor och yttrandet från
utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0033/2000), och av följande skäl:
A. Om europeisk social konvergens skall uppnås, måste de separata områdena ekonomisk politik, syssel-
sättningspolitik och social trygghet hanteras som oberoende delar i en och samma policytriangel isyfte att få till stånd en framgångsrik social konvergens i Europa och i medlemsstaterna. Social kon-vergens bör vara en process där gemensamma, omfattande politiska mål utgör riktlinjer för medlems-staternas socialpolitik.
B. I Europa har det ännu inte utarbetats någon strategi för socialskydd och social trygghet, utan social
trygghet bygger först och främst på principen om inbördes solidaritet och utgör en av möjligheterna(jämte en dynamisk ekonomisk politik som skapar arbetstillfällen) att motverka den allt större klyftanmellan den ekonomiska tillväxten och den sociala utvecklingen.
C. Modernisering och förbättring av den sociala tryggheten kan klaras av genom att tillgängliga resurser
utnyttjas bättre och inte genom att nivån på den sociala tryggheten sänks.
D. Sysselsättningspolitik, social integration och sociala förbättringar måste genomföras i praktiken i med-
lemsstaterna, och subsidiaritetsprincipen måste därför respekteras när det gäller hur medlemsstaternaorganiserar sina sociala trygghetssystem samt vad gäller bibehållandet av sociala rättigheter; samtidigtkan unionen tillföra ett mervärde genom att anta verkliga konvergenskriterier som är bindande ocheffektiva, som inkluderar gemensamma mätbara mål, tillämpliga för alla medlemsstater.
E. Alla människor har rätt till social trygghet och till en garanterad social minimiinkomst.F. Genomförandet av en europeisk social konvergensstrategi kan omfatta en strategi om metoder och
instrument i syfte att främja de föreslagna målen för den sociala konvergensen, samt preciseringarom hur lokala och regionala nätverk kan användas i arbetet för främja informations- och erfarenhets-utbyte mellan medlemsstaterna.
(1) EGT C 175, 21.6.1999, s. 435.
(2) EGT L 245, 26.8.1992, s. 46.
(3) EGT L 245, 26.8.1992, s. 49.29.11.2000 SV C 339/155 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag16februari2000
G. I det fortsatta arbetet med en Europeisk social konvergensstrategi, såsom föreslaget i kommissionens
meddelande, måste man ägna särskild uppmärksamhet åt behovet av jämställdhetsperspektivet i syfteatt överbygga skillnaderna mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden och främja lika möjlighetergenom
Sdash införandet av en effektiv mainstreaming vad gäller alla de fyra angivna målen som innehåller
konkreta målsättningar, konsekvensanalyser av alla förslag med avseende på jämställdheten samten könsspecifik statistikinsamling,
Sdash främjandet av en fullständig övergång till individualiserade trygghetssystem på lång sikt, inklusive
övergångsperioder, samtidigt som individuella behov och familjeaspekter skall beaktas,
Sdash främjandet av att de sociala trygghetssystemen som ger möjlighet till karriäravbrott utan negativ
inverkan på rätten till och förmånskvalificering för sociala trygghetssystem eller tillträdet tillutbildning inom ramen för livslångt lärande, samt i detta sammanhang betydelsen av föräldra-
ledighetens utformning och ersättningsnivåer,
Sdash främjandet av åtgärder mot brister i nationella bidrags- och skattesystem i syfte att förhindra
marginaleffekter som skapar arbetslöshets- och fattigdomsfällor för t.ex. ensamstående föräldrarmed barn,
Sdash genomförandet av åtgärder för att få fram överkomliga och högkvalitativa arbetstillfällen inom
service- och tjänstesektorn i enlighet med kvalifikationer och i överensstämmelse med principenom mainstreaming, samt mot bakgrund av en köns- och lönesegregerad arbetsmarknad,
Sdash införandet av åtgärder för att en modernisering av arbetsorganisationen också uppmärksammar
kvinnors situation vid ökade krav på flexibilitet och behovet av att förena arbetsliv och familjeliv,varvid arbetstidsorganisationens betydelse och behovet av kortare arbetstid särskilt lyfts fram,
Sdash införandet av åtgärder för att fastställa en grundläggande ålderspension i syfte att garantera en
anständig levnadsnivå för dem som inte har kunnat bidra ekonomiskt till de sociala trygghetssys-temen, vilket i huvudsak berör ett stort antal äldre kvinnor.
H. Både sysselsättningsriktlinjerna och de ekonomiska riktlinjerna innehåller rekommendationer om att
minska skattetrycket i syfte att främja ökad sysselsättning, vilket sätter fokus på behovet av socialainvesteringar t.ex. för att främja aktiva arbetsmarknadsåtgärder.
I. Om medlemsstaterna uppmuntrar medborgarna att vidta egna kompletterande åtgärder för att täcka
sociala risker, skall dessa åtgärder vara av frivillig karaktär och de får inte leda till att det uppstår olikanivåer av social trygghet eller till att det görs avkall på solidaritetsprincipen.
J. Trenden att utforma sociala trygghetssystem på ett sysselsättningsvänligt sätt kan inte dölja det faktum
att alla befolkningsgrupper inte kan integreras med hjälp av arbetsmarknadsåtgärder, vilket gör att detmåste finnas sociala skyddsnät på en hög nivå.
K. Insatser för att främja social integration och bekämpande av fattigdom omfattar både behovet av en
mångsidig och integrerad strategi som inbegriper alla relevanta policyområden och aktörer och be-hovet av särskilda insatser för utsatta grupper, i synnerhet för dem som inte kan utföra något arbete.
L. En tillfredsställande vårdkvalitet och acceptabla vårdköer i den offentliga sektorns sjuk- och hälso-
vårdssystem är av stor betydelse för att undvika klyftor, och därför framhåller kommissionen i sittmeddelandet behovet av att utreda hur socialförsäkringarna täcker vård- och vårdpersonalbehov, vilketkommer att innebära att den grundläggande rättigheten till en kvalitativt god vård för alla betonas. Idetta fall bör utredningarna inte endast innehålla analyser av de olika modellernas ekonomiska konse-kvenser, utan även deras konsekvenser för människors fria och lika tillgång till vård och för deras rättatt välja mellan olika alternativ.C 339/156 SV29.11.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag16februari2000
M. Genomförandet av den ekonomiska och monetära unionen, som har lett ett allt större ömsesidigt
beroende mellan medlemsstaternas ekonomier, har gjort den sociala tryggheten till en fråga av gemen-samt intresse för medlemsstaterna.
1. Parlamentet bekräftar än en gång perspektivet och giltigheten i rådets rekommendationer från 1992
om gemensamma kriterier för tillräckliga bidrag och ersättningar inom ramen för systemen för socialtrygghet å ena sidan och konvergerade mål och metoder inom socialpolitiken å andra sidan,
2. påpekar att effektiva sociala trygghetssystem ingår i den europeiska sociala modellen som grundar sig
på övertygelsen om att ekonomisk tillväxt och social utveckling går hand i hand; anser därför att densociala tryggheten bör betraktas som en produktionsfaktor och att dess modernisering bör möjliggöra attdess potential kan utnyttjas på bästa sätt inom områden som fort- och yrkesbildning,
3. välkomnar kommissionens meddelande eftersom kommissionen erbjuder nödvändiga ramar för ett
förverkligande av en social konvergens, nämligen en analys av de utmaningar alla medlemsstater stårinför, och gemensamma mål för moderniseringen av medlemsstaternas trygghetssystem samtidigt som tak-ten ökas i processen genom skapandetav en högnivågrupp och genom att rapporten om den sociala trygg-
heten läggs fram årligen,
4. konstaterar att rådet (sysselsättning och sociala frågor) den 29 november 1999 beslutade att tillsätta
en högnivågrupp som skall upprätta ett system för fördjupat samarbete inom området social trygghet ochlägga fram en interimsrapport för Europeiska rådet i Feira (juni 2000); uppmanar därför rådet och kom-missionen att precisera gruppens mandat, inklusive en sammansättning där kvinnorna är representerade påett tillfredsställande sätt, och att beakta följande aspekter för att främja processen för att få till stånd euro-peisk social konvergens:
Sdash att bibehålla och utveckla social trygghet, grundad på solidaritet och oberoende av kommersiella
intressen eller ekonomiska lönsamhetsmål, vilken garanterar alla människor dessa rättigheter, inklusivetillgång till tjänsterna,
Sdash att utveckla en metodisk modell motsvarande Luxemburg-processen för sysselsättning som skall bygga
på de målområden som kommissionen i meddelandet anmodar rådet att anta, samt omfatta ett arbeteatt ta fram kriterier för benchmarking, utvärderingssystem och riktlinjer till grund för nationella hand-lingsplaner, varvid denna modell skall ses som ett komplement till sysselsättningspolitiken och denmakroekonomiska politiken,
Sdash att utveckla konvergensprocessen genom gemensam diskussion mellan Ekofin-rådet å ena sidan och
rådet (sociala frågor) och rådet (arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor) å andra sidan,
Sdash att upprätta ett effektivt samarbete inom den europeiska sociala konvergensprocessen, där, förutom
regelbunden rapportering till Europaparlamentet och uppföljningsmöjligheter för detta, en kontakt-grupp skall tillsättas av Europaparlamentet som redan inledningsvis skall ha ett nära samarbete medden högnivågrupp som rådet tillsätter på grundval av kommissionens meddelande om moderniseringav den sociala tryggheten och där, inom ramen för denna process, arbetsmarknadens parter regelbun-det medverkar på lämpligt sätt i enlighet med den etablerade sociala dialogen; vidare bör en regel-bunden process för information till och samråd med företrädare för kandidatländerna, icke-statligaorganisationer, socialförsäkringsinstitutioner samt Ekonomiska och sociala kommittén och Region-kommittén process garanteras i överensstämmelse med kommissionens förslag.
Sdash att omedelbart utarbeta ett arbetsprogram, inklusive en tidsplan, definiering av referenspunkter och
arrangemang för utbyte av jämförbara uppgifter beträffande de fyra allmänna mål som kommissionenfastställt för att modernisera och förbättra den sociala tryggheten i Europa,
5. kräver samtidigt en utveckling och förenkling av Luxemburg-processen som bör anpassas bättre till
de ekonomiska och sysselsättningspolitiska riktlinjerna och inbegripa en modernisering av den socialatryggheten; så att ett antal tydliga, övergripande mål för sysselsättnings- och socialpolitiken kan fastställassom utgångspunkt för ett fruktbart utbyte av erfarenheter på området; konstaterar att det därmed kanskapas en ram för hur man skall uppfylla dessa mål,29.11.2000 SV C 339/157 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag16februari2000
6. uppmanar kommissionen att presentera ett handlingsprogram för social trygghet som fastställer en
konkret plan, inklusive en tidsplan för genomförande som innehåller åtgärder för social trygghet på grund-val av artikel 140 i EG-fördraget samt lagstiftningsförslag till lagstadgade minimibestämmelser för socialtrygghet på grundval av både artikel 42 och artikel 137 i EG-fördraget, samt en plan för initiativ till ram-avtal inom ramen för den sociala dialogen,
7. understryker att processen för social konvergens måste åtföljas av en effektiv och ambitiös skattesam-
ordning; uppmanar därför kommissionen att i händelse av att lagstiftningsförslag blockeras eller förslag tillriktlinjer förkastas vidta åtgärder för att fastställa en uppförandekod för att motverka illojal konkurrens påområdet för social trygghet och skatter,
8. uppmanar rådet att fatta beslut om de konkreta förslag som kommissionenlagt fram inom ramen för
skattepaketet ”Monti”, så att den ram som behövs för att man skall kunna lätta på skattebördan på arbeteupprättas, samtidigt som man säkerställer en stabil finansiering av de sociala trygghetssystemen i syfte attmotverka illojal konkurrens när det gäller beskattning,
9. uppmanar kommissionen och rådet att i det fortsatta arbetet med en social konvergensstrategi
Sdash beakta de könsspecifika aspekterna av arbetsmiljörelaterade sjukdomar och skador samt på grundval
av artikel 137.1 i EG-fördraget lägga fram ett förslag till direktiv om åtgärder för att förhindra ochbekämpa stress,
Sdash överväga att lägga fram rekommendationer om kvalitativ och kvantitativ tillgång till barnomsorg och
omsorg för funktionshindrade, äldre eller andra vårdbehövande personer,
Sdash ta fram, som komplement till de överenskommelser som ingås mellan den europeiska arbetsmarkna-
dens parter, ett förslag till direktiv om fastställande av miniminormer för alla former av atypiska
anställningar,
Sdash anpassa och komplettera den befintliga rättsliga ramen för likabehandling av kvinnor och män när det
gäller den sociala tryggheten på grundval av en översikt över de direktiv som är i kraft på området,
10. uppmanar kommissionen och rådet att
Sdash enligt tidigare uppmaning från Europaparlamentet ta fram en särskild rapport om fattigdomen i
Europa,
Sdash använda sig av fördragets artikel 13 för framtagande av bindande rättsakter för att bekämpa diskrimi-
nering på de områden som artikeln anger, varvid kommissionen också bör använda sig av denna
artikel som ett instrument att omvandla befintliga rekommendationer beträffande funktionshindradetill bindande rättsakter,
Sdash använda sig av fördragets artikel 137.2 för att understödja målet beträffande social integration och att
lägga fram konkreta förslag för att bekämpa social utslagning i Europa,
Sdash lägga fram riktlinjer för fastställandet av godtagbart minimiuppehälle i medlemsstaterna på grundval
av en enhetlig metod för definition och fastställande av fattigdomsgränser,
Sdash utarbeta ett samordningsförfarande beträffande kampen mot social utslagning och fattigdom, inklusive
lämpliga sociala bestämmelser som gemensamma fattigdomsnormer, baserade på inkomst, och ta framstatistiska indikatorer om social utslagning och fattigdom samt uppgifter om utsatta grupper, så attdetta förfarande kan inledas i början av 2001,
11. anser att de europeiska sysselsättningsriktlinjerna bör beakta behovet av kvalitet i de arbetstillfällen
som skapas, i syfte att motverka att det uppstår underklasser och för att främja att det skapas varaktigaarbetstillfällen, och i syfte att motverka att det uppstår ”working poor” och för att beakta kravet på attskapa ekonomiskthållbara sociala trygghetssystem som dock respekterar de rättigheter som redan uppnåttsi de olika medlemsstaterna,
12. påpekar att de sociala trygghetssystemen måste ta hänsyn till uppkomsten av nya arbetsformer och
omfatta ett effektivare skydd för egenföretagare,C 339/158 SV29.11.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag16februari2000
13. betonar behovet av att inrätta skatte- och trygghetssystem som på ett effektivare sätt motverkar
uppkomsten av arbetslöshetsfällor, då trygghetssystemens välmående beror på de ekonomiska resultatenoch på en hög sysselsättningsnivå på arbetsmarknaden,
14. påminner kommissionen och rådet om Europaparlamentets tidigare krav på ett skifte från skatt på
arbete till skatt på andra resurser som miljö, energi och konsumtion; och kommissionen uppmanas att
presentera en analys över huruvida en energi- eller utsläppsskattskulle vara lämplig för att garantera finan-
sieringen av de sociala trygghetssystemen på lång sikt,
15. välkomnar att 1999 års rapport om social trygghet i Europa kommer att innehålla uppgifter om
den sociala tryggheten i CÖE-länderna; förväntar att kommissionen i redovisningen också inbegriper situa-tionen för marginaliserade grupper såsom t.ex. lågutbildade kvinnor, personer med funktionshinder, för-äldralösa barn och etniska minoriteter, samt vidare att särskild uppmärksamhet riktas på behovet av insat-ser för att främja en utveckling där arbetsgivare och arbetstagare i kandidatländerna kan medverka imoderniseringen av trygghetssystemen,
16. påminner om att den sociala konvergensen är nödvändig inför utvidgningen av Europeiska unionen
dels för att stärka den europeiska sociala modellen, dels för att bekämpa riskerna för social dumpning,
17. uppmanar kommissionen att överväga att ta fram ett särskilt socialt handlingsprogram beträffande
socialpolitiken i samband med utvidgningen,
18. uppmanar kommissionen att via initiativ inom ramen för den sociala dialogen medverka till arran-
gemang som underlättar införandet av flexibla pensioner för gradvis övergång till pensionering, blandannat till skydd mot oförutsedd pensionering och till förmån för beviljande av förtidspensionering avsociala skäl,
19. välkomnar att kommissionen i meddelandet motsätter sig att trenden att äldre arbetstagare i förtid
tvingas lämna arbetsmarknaden; uppmanar emellertid kommissionen att även uppmärksamma frågan urett arbetsmiljöperspektiv, beträffande de insatser som kan göras via lagstiftning, ökade informationsinsatsertill framför allt små- och medelstora företag, program för yrkesutbildning och vidareutbildning och arran-gemang för rehabilitering som sker i samverkan mellan arbetsliv och hälsovården,
20. uppmanar kommissionen att framlägga förslag till förbättring av rådets direktiv 79/7/EEG av den
19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män ifråga om social trygghet(
1), särskilt vad avser pensionsålder och efterlevandes rättigheter, i syfte att anpassa
dessa till det mer omfattande rådets direktiv 96/97/EG av den 20 december 1996 om genomförandet avprincipen och likabehandling av män och kvinnor i företags- eller yrkesbaserade system för social trygg-het(
2),
21. förespråkar att man främjar de förebyggande åtgärderna; betonar att det i synnerhet är viktigt med
incitament för en sundare livsstil och mer personligt ansvar,
22. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Ekonomiska sociala
kommittén, Regionkommittén och till arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna på den europeiskaarbetsmarknaden.
(1) EGT L 6, 10.1.1979, s. 24.
(2) EGT L 46, 17.2.1997, s. 20.29.11.2000 SV C 339/159 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag16februari2000