För att EU ska kunna fortsätta på sin väg mot återhämtning, och under den stora osäkerhet som orsakats av den ryska invasionen av Ukraina i början av 2022, behöver återhämtnings- och tillväxtstrategierna dock anpassas till vart och ett av de yttersta randområdena för att tillgodose befolkningens särskilda behov (kapitel 2.1), stödja de hårdast drabbade sektorerna samt diversifiera och modernisera ekonomin genom att bygga vidare på tillgångar (kapitel 2.2), med stöd av den gröna och digitala omställningen (kapitel 2.3).

De yttersta randområdena drabbades särskilt hårt av covid-19-krisen. På Kanarieöarna ökade ungdomsarbetslösheten kraftigt från 35,4 % under 2019 till 57,7 % under 2020. På Saint-Martin hade antalet arbetssökande ökat med över 16 % i slutet av 2020 jämfört med föregående år. Mellan 2019 och 2020 minskade BNP med 11 % på Kanarieöarna och med 7 % på Madeira, jämfört med en minskning på 7 % i Spanien och 3 % i Portugal. De yttersta randområdena påverkades även av störningar i leveranskedjan. I detta sammanhang uppmuntrades de berörda medlemsstaterna inom ramen för den europeiska planeringsterminen 2020 att genomföra riktade politiska åtgärder i dessa regioner för att minska risken för ökad ojämlikhet.

För att förverkliga sin potential behöver några av de yttersta randområdena fortfarande tillgodose grundläggande behov som är avgörande för livskvaliteten och för att uppnå målen för hållbar utveckling, såsom tillgång till vatten, utbildning, hälsa- och sjukvård och transport. Demografiska faktorer kommer också att spela en viktig roll, och eftersom befolkningen förväntas tredubblas på Mayotte och fördubblas på Franska Guyana fram till 2100 kommer dessa behov att öka i motsvarande grad . Vissa regioner, såsom Kanarieöarna, Franska Guyana, Mayotte och Saint-Martin, utsätts även för avsevärt tryck på grund av irreguljär migration. Å andra sidan förväntas befolkningen i vissa andra yttersta randområden minska markant under samma period på grund av att många unga utvandrar i jakt på nya möjligheter.

Även om dessa regioner är ganska olika varandra har de vissa särdrag, såsom deras avlägsna belägenhet, ökaraktär , mestadels ringa storlek, utsatthet för klimatförändringar och ekonomiska beroende av ett fåtal sektorer, samtidigt som arbetslösheten är hög och bruttonationalprodukten (BNP) betydligt lägre än EU-genomsnittet och genomsnitten i medlemsstaterna . Mayotte har EU:s lägsta BNP per capita (30 %) och högsta arbetslöshet (27,8 %). Flera av de yttersta randområdena har upplevt bristande konvergens med resten av EU under de senaste två årtiondena och är nu särskilt utsatta för en kombination av höga energipriser och en hotande livsmedelskris till följd av den ryska invasionen av Ukraina.

De yttersta randområdena utgör viktiga tillgångar: en ung befolkning, stora ekonomiska zoner bestående av havsområden, unik biologisk mångfald, rika förnybara energikällor, läge och klimat som är lämpliga för rymdvetenskap, astrofysikverksamhet och viktig rymdinfrastruktur. Den reala BNP-tillväxten per capita i vissa av dessa regioner har legat över genomsnittet i EU. Med lämpliga utvecklingsstrategier, reformer och investeringar kan klyftan till resten av EU därför minskas i framtiden. Dessutom utgör dessa regioner EU:s utposter i världen, med potential att förbättra samarbetet och förbindelserna med deras omgivande länder och territorier.

2.1 Sätta människor främst: rättvisa villkor för alla

De yttersta randområdena har EU:s i genomsnitt högsta nivåer av fattigdom, analfabetism, arbetslöshet och unga som varken arbetar eller studerar, samtidigt som de har EU:s lägsta utbildningsnivåer. I några av regionerna saknar många rent vatten, anständigt boende, elektricitet, utbildning, hälso- och sjukvård, kollektivtrafik och internet.

Människor måste sättas främst inom återhämtningen för att höja dessa regioners livskvalitet så att den kommer närmare genomsnittet i EU och medlemsstaterna. Återhämtningsinsatserna bör därför i första hand bidra till att minska fattigdomen, tillgodose människors grundläggande behov och framför allt skapa möjligheter för barn och ungdomar genom en integrerad strategi som omfattar nationella åtgärder och investeringar i grundläggande infrastruktur, offentliga tjänster av hög kvalitet och administrativ kapacitet, kompletterat med åtgärder och medel på EU-nivå. I detta sammanhang är det viktigt att hjälpa de yttersta randområdena att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter och uppnå målen från toppmötet i Porto för 2030 om sysselsättning, färdigheter och fattigdomsbekämpning.

Fattigdomsbekämpning samt främjande av jämlikhet och inkludering

Under 2019 var andelen människor som riskerade att drabbas av fattigdom 28,5 % på Kanarieöarna, 31,8 % på Azorerna och 27,8 % på Madeira, vilket är långt över EU-genomsnittet och de nationella genomsnitten. Fattigdomen på Guadeloupe (34 %) är mer än dubbelt så hög som på det franska fastlandet (14 %). I Réunions landsbygdsområden lever en av två människor under fattigdomsgränsen. Barn och andra sårbara grupper, som t.ex. äldre, löper större risk att drabbas av fattigdom. Under 2017 uppgick till exempel andelen barn som bodde i hushåll som riskerade fattigdom till 8 av 10 på Mayotte och 6 av 10 på Franska Guyana.

Vidare är skillnaden i sysselsättning mellan kvinnor och män mycket större i de yttersta randområdena än i EU i genomsnitt, och den är särskilt markant på Mayotte, där andelen sysselsatta kvinnor är ungefär hälften av andelen sysselsatta män (23,9 % respektive 41,9 %). Arbetslösheten bland kvinnor är högre än arbetslösheten bland män i alla de yttersta randområdena utom Réunion. Att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden kan öka sysselsättningsgraden och därmed bidra till den europeiska pelarens sysselsättningsmål på 78 % fram till 2030. Detta kräver lämpliga åtgärder för att skapa balans mellan arbete och privatliv samt förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet, såväl som långtidsvård.

I detta sammanhang är åtgärder för att minska jämställdhetsklyftorna inom sysselsättning, omsorgsansvar, löner och beslutsfattande, och för att få stopp på könsrelaterat våld, av avgörande betydelse, vilket fastställts i EU:s jämställdhetsstrategi. EU-strategin för barnets rättigheter och den europeiska barngarantin kan också fungera som färdplaner för initiativ som syftar till att skydda barn i de yttersta randområdena och hjälpa dem att utöva sina rättigheter. EU:s sammanhållningspolitiska fonder – däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden+ – kan bidra till att uppnå dessa mål. Under 2014–2020 tillhandahöll till exempel Eruf 82 miljoner euro för att stödja infrastruktur för barnomsorg och sociala inrättningar på Madeira och Azorerna. Investeringarna i de yttersta randområdena från Europeiska socialfonden+ kan bidra till bekämpning av fattigdom och social utestängning samt tillhandahållande av livsmedel och materiellt bistånd till dem som har det sämst ställt.

Kommissionen uppmanar de berörda medlemsstaterna och yttersta randområdena att -fastställa mål för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter i de yttersta randområdena och bidra till att uppnå dess övergripande mål, se till att åtgärderna i detta sammanhang tar itu med de specifika utmaningarna för dessa regioner, fullt ut utnyttja Eruf och Europeiska socialfonden+, inklusive det särskilda extra anslaget för de yttersta randområdena, för att uppnå målen och vidta åtgärderna inom pelaren, -ta fram åtgärder för att minska fattigdomen i dessa regioner inom ramen för den nationella politiken, med fokus på utsatta grupper, däribland äldre, utvärdera reformernas effekter på fattigdomen och ojämlikheten, -ta särskild hänsyn till de yttersta randområdenas särdrag vid genomförandet av ungdomsgarantin och barngarantin i dessa regioner, i synnerhet handlingsplanerna för den europeiska barngarantin, -utnyttja nationella medel och EU-medel, särskilt från Europeiska socialfonden+, för att stödja människor som riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning, ett könsbalanserat arbetsmarknadsdeltagande, tillgång till sysselsättning och främjande av social inkludering för personer med funktionsnedsättning, lika arbetsvillkor och skydd av våldsoffer. Kommissionen kommer att -stödja de yttersta randområdena i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, återspegla deras särdrag i initiativen inom ramen för dess handlingsplan, övervaka genomförandet genom processen för planeringsterminen, stödja diskussioner på hög nivå om genomförandet i dessa regioner, -bedöma de yttersta randområdenas dimension i de nationella handlingsplanerna för genomförandet av den europeiska barngarantin i syfte att säkerställa att barn i dessa regioner har samma förutsättningar som i resten av EU, och stödja utbyte av bästa praxis, -övervaka dessa regioners åtgärder på områdena fattigdomsbekämpning, integration och jämställdhet samt förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor, -bidra, genom insatser inom Europeiska socialfonden+, till att motverka social utestängning samt övervaka genomförandet av strategier för social delaktighet (t.ex. tillgången till samhällsviktiga tjänster), -stödja de yttersta randområdenas deltagande i nätverket för den sociala ekonomin i europeiska regioner och de europeiska uppdragen för den sociala ekonomin.

Tillgång till lämpliga bostäder, vatten, internet samt överkomlig transport och energi

I vissa av de yttersta randområdena finns det många människor som saknar anständiga levnadsvillkor och tillgång till grundläggande tjänster. På Franska Guyana bor 53 % i överfulla bostäder (jämfört med 8 % på det franska fastlandet), och motsvarande siffra på Mayotte är 56 %. Tillgången till vatten är otillräcklig i vissa regioner. På Mayotte saknar en tredjedel av hushållen tillgång till rinnande vatten, i Franska Guyana har över 30 % av befolkningen ingen tillgång till varmvatten och på Guadeloupe har människorna ingen kontinuerlig tillgång till vatten på grund av läckage i distributionsnätet. De höga energipriserna, som stigit ytterligare efter den ryska invasionen av Ukraina, riskerar att göra elen alltför dyr för många människor. Bristen på kollektivtrafik påverkar tillgången till tjänster, utbildning och arbetstillfällen.

De sammanhållningspolitiska fonderna spelar en viktig roll när det gäller att tillgodose en del av dessa grundläggande behov. Under 2014–2020 gav t.ex. Eruf och Sammanhållningsfonden 116 miljoner euro i stöd till hållbar infrastruktur för transport, vatten och energi i stadsmiljö på Madeira och Azorerna. Portugal och Frankrike avser att i sina planer för återhämtning och resiliens investera i subventionerat boende. För att tillgodose människors grundläggande behov krävs betydande nationella investeringar i infrastruktur, kompletterade med EU-medel. Detta måste återspeglas i programplaneringen av EU:s medel och i ansökningarna om finansiering inom EU-program som Fonden för ett sammanlänkat Europa.

Kommissionen uppmanar de berörda medlemsstaterna och yttersta randområdena att -säkerställa tillgången till lämpliga och överkomliga bostäder, vatten, el, transport och internet, undersöka synergieffekter mellan de nationella budgetarna och EU:s fonder och verktyg, däribland de sammanhållningspolitiska fonderna, samt fastställa mål på regional nivå för att tillgodose grundläggande behov. Kommissionen kommer att -stödja de yttersta randområdena och deras medlemsstater för att uppnå synergieffekter mellan de nationella budgetarna och olika fonder och program på EU-nivå – såsom Eruf, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden och Fonden för ett sammanlänkat Europa – för att tillgodose människors grundläggande behov.

Tillgång till hälso- och sjukvård

De yttersta randområdenas hälso- och sjukvårdssystem varierar avsevärt, men de kännetecknas alla av lägre kapacitet och färre hälso- och sjukvårdsanställda än de nationella genomsnitten och EU-genomsnittet . Covid-19-pandemin har påvisat dessa regioners akuta sårbarhet och isolering. Regionerna har även låg förväntad livslängd med särskilt hög spädbarnsdödlighet, och de är hårt drabbade av tropiska sjukdomar och föroreningar. Det är viktigt att stärka den medicinska kapaciteten, förbättra tillgången till hälso- och sjukvård, främja hälsa och förebygga sjukdomar samt stärka pandemiberedskapen.

De sammanhållningspolitiska fonderna och faciliteten för återhämtning och resiliens kan ge stöd till exempelvis infrastruktur, utrustning, medicinsk utbildning och e-hälsolösningar. I till exempel den franska planen för återhämtning och resiliens planeras investeringar för att renovera sjukhus i de yttersta randområdena. Programmet EU för hälsa kan stödja åtgärder för att minska ojämlikheten i fråga om tillgången till hälso- och sjukvård och för att stärka krisberedskapen, e-hälsan, främjandet av hälsa och förebyggandet av sjukdomar. Interreg, ett centralt instrument för samarbete mellan EU-regioner och med grannländer utanför EU, kan ytterligare stödja samarbetet på hälsoområdet. Programmet för ett digitalt Europa stöder också digital infrastruktur för tillgång till bild- och genomdata för diagnostik och vård.

Kommissionen uppmanar de berörda medlemsstaterna och yttersta randområdena att -stödja utvecklingen av hälso- och sjukvårdssystem och tillgången till vård, utveckla e-hälsolösningar för att bidra till att åtgärda bristen på hälso- och sjukvårdspersonal samt främja digitaliseringen av hälso- och sjukvårdssystemen, -delta i åtgärder inom programmet EU för hälsa, särskilt vad gäller minskning av ojämlikheter på hälsoområdet, krisberedskap och krishantering, e-hälsa, främjande av hälsa och förebyggande av sjukdomar, tillgång till hälso- och sjukvård samt hantering av tropiska sjukdomar; medlemsstaterna bör samtidigt tillgodose de särskilda behoven i sina yttersta randområden när de deltar i programmet EU för hälsa, -samarbeta med kommissionens myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera) för att säkerställa tillhandahållandet av viktiga medicinska förnödenheter under en kris, och med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar i frågor som rör beredskap och hantering av hälsohot, -använda Interreg-programmen för samarbete i hälsofrågor i regionala områden. Kommissionen kommer att -försöka nå ut till berörda parter i de yttersta randområdena för att involvera dem i det förberedande arbetet med de årliga arbetsprogrammen inom programmet EU för hälsa och i efterföljande informationsevenemang för att underlätta deras deltagande i särskilda åtgärder, överväga riktade åtgärder för de yttersta randområdena, -involvera de yttersta randområdena i diskussioner om politiska initiativ av särskilt intresse, t.ex. inom områdena vaccination, cancer och psykisk hälsa, -bjuda in icke-statliga organisationer och andra berörda parter från de yttersta randområdena att delta i plattformen för berörda aktörer inom hälsopolitik, -förbättra hälso- och sjukvårdens tillgänglighet, kvalitet och hållbarhet genom Europeiska socialfonden+ och Eruf, -ta itu med de yttersta randområdenas särskilda sårbarheter inom Heras arbetsprogram, -stödja genomförandet av åtgärder inom ramen för Europas plan mot cancer, som rör ojämlik tillgång till förebyggande, screening, diagnos, behandling och vård.

Ungas möjligheter: utbildning, sysselsättningsstöd och entreprenörskap

De yttersta randområdena är hårt drabbade av ungdomsarbetslöshet och kompetensflykt. Ungdomsarbetslösheten är över 50 % på Kanarieöarna och Mayotte, och omkring 40 % på Guadeloupe, Martinique och Réunion, vilket är betydligt högre än EU-genomsnittet på 16 %. Dessa regioner har särskilt höga nivåer av unga som varken arbetar eller studerar (33,6 % i Franska Guyana och 24,6 % på Réunion, vilket är tre respektive två gånger genomsnittet i Frankrike och EU) och unga med högst grundskoleutbildning (27 % på Azorerna, vilket är tre gånger så högt som Portugals genomsnitt på 8,9 %).

Utbildningsnivån är också lägre i dessa regioner. Analfabetismen är utbredd i de franska yttersta randområdena; beroende på region har 30–73 % av 17-åringarna lässvårigheter (vilket är långt över det nationella genomsnittet på 9,6 %). Stöd till utbildning och livslångt lärande är i detta sammanhang prioriteringar för EU-stöd, i linje med resultaten av det offentliga samrådet 2021. Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter syftar till att sänka andelen unga som varken arbetar eller studerar från 12,6 % (2019) till 9 % senast 2030, framför allt genom att förbättra deras sysselsättningsutsikter. Inom ramen för ungdomsgarantin har medlemsstaterna åtagit sig att se till att unga inom fyra månader från det att de avslutat sin utbildning eller blivit arbetslösa får ett erbjudande om sysselsättning, utbildning, lärlingsutbildning eller praktik.

I detta sammanhang stöder EU kompetensutveckling i de yttersta randområdena genom en rad instrument. Under 2021–2027 kommer Europeiska socialfonden+ att stödja utbildning, förebyggande av skolavhopp, karriärvägledning, ungdomssysselsättning, entreprenörskap och skapande av nya företag, och minst 12,5 % av programanslagen kommer att gå till stöd för unga. Planerna för återhämtning och resiliens har också en viktig roll att spela; den franska planen kommer till exempel att stödja högre utbildningsanstalter på Guadeloupe och Réunion. Under 2014–2020 deltog nästan 25 000 personer från Martinique i utbildning som finansierades av Europeiska socialfonden. De nya tilläggsanslagen för de yttersta randområdena inom Europeiska socialfonden+ kommer att användas för att stödja yrkesutbildning, lärlingsutbildning, övergången från skola till arbete, ungdomssysselsättning och rörlighet. Delen för sysselsättning och social innovation inom Europeiska socialfonden+ kan stödja tillgången till finansiering för sociala företag samt öka arbetskraftens rörlighet och modernisera sysselsättningspolitiken. Det nya Alma-initiativet (Aim, Learn, Master, Achieve) som stöds av denna fond är ett aktivt integrationsinitiativ som hjälper mindre gynnade unga som varken arbetar eller studerar att skaffa sig yrkeserfarenhet utomlands samt erfarenhet för att komma in på arbetsmarknaden och delta i samhället. Initiativet syftar särskilt till att inkludera unga från landsbygdsområden, randområden och mindre utvecklade regioner och ge dem arbetsrelaterad utbildning i en annan medlemsstat. Alma-initiativet kan också stödja rörligheten bland unga i de yttersta randområdena så att de kan ta sig till angränsande länder utanför EU eller till fastlandet.