EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 23.5.2022 COM(2022) 629 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Uppdatering av den förstärkta övervakningen - Grekland, maj 2022 {SWD(2022) 700 final}



BAKGRUND Den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken i Grekland övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken. Sedan 2018 och avslutandet av programmet för ekonomiskt stöd har dessa även övervakats inom ramen för den förstärkta övervakningen i enlighet med artiklarna 2 och 3 i förordning (EU) nr 472/2013 ( ). Den förstärkta övervakningen av Grekland ( ) vittnar om att Grekland måste fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med befintliga eller potentiella källor till ekonomiska och finansiella svårigheter och samtidigt genomföra strukturreformer som underbygger en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. Den förstärkta övervakningen ger en heltäckande ram för övervakning av den ekonomiska utvecklingen och den politik som behövs efter avslutandet av programmet för ekonomiskt stöd. Den gör det möjligt att regelbundet bedöma den senaste ekonomiska och finansiella utvecklingen i Grekland, övervaka villkoren för statens upplåning och uppdatera skuldhållbarhetsanalysen. Den förstärkta övervakningen utgör även en ram för bedömningen av Greklands allmänna åtagande vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 att fortsätta och slutföra de reformer som antagits inom ramen för programmen för ekonomiskt stöd och se till att målen för de viktiga reformer som antagits inom ramen för programmen för ekonomiskt bistånd uppnås. I detta sammanhang har den förstärkta övervakningen tjänat till att bevaka att de särskilda åtagandena om att slutföra de viktiga strukturreformer som inleddes inom ramen för programmet inom sex nyckelområden fullgörs inom de överenskomna tidsfristerna fram till mitten av 2022, dvs. när det gäller i) offentligfinansiella och finans-/strukturpolitiska åtgärder, ii) social välfärd, iii) finansiell stabilitet, iv) arbets- och produktmarknader, v) Hellenic Corporation of Assets and Participations och privatiseringar, och vi) modernisering av den offentliga förvaltningen( ). Detta är den fjortonde rapporten om förstärkt övervakning av Grekland. Rapporten bygger på resultaten av ett övervakningsuppdrag som genomfördes den 6 april 2022 och en regelbunden dialog med de grekiska myndigheterna. Övervakningsuppdraget genomfördes av Europeiska kommissionen i samverkan med Europeiska centralbanken( ). Internationella valutafonden deltog inom ramen för sin övervakning efter programperiodens slut, medan Europeiska stabilitetsmekanismen deltog inom ramen för sitt system för tidig varning och i linje med samförståndsavtalet av den 27 april 2018 om arbetsförbindelser mellan Europeiska kommissionen och Europeiska stabilitetsmekanismen. Den aktuella rapporten bedömer Greklands fullgörande av åtaganden gentemot Eurogruppen om slutförande av reformer fram till halvårsskiftet 2022. Denna rapport kan utgöra en grund för Eurogruppens beslut om frigörande av nästa omgång politiskt villkorade skuldåtgärder motsvarande 748 miljoner euro. Åtgärderna överenskoms inom Eurogruppen den 22 juni 2018 och innefattar överföring av inkomstekvivalenta belopp från centralbankernas innehav av grekiska statsobligationer inom SMP (värdepappersmarknadsprogrammet) och ANFA (överenskommelsen om finansiella nettotillgångar) samt befrielse från en ökad räntemarginal för vissa lån från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. Den sjätte delen av politiskt villkorade skuldåtgärder frigjordes efter Eurogruppens möte den 6 december 2021. De åtaganden som Grekland gjorde gentemot Eurogruppens partner i juni 2018, som ligger till grund för frigörandet av ytterligare skuldlättnadsåtgärder, fastställdes fram till mitten av 2022. Beslutet om frigörande av återstående skuldlättnadsåtgärder kommer att fattas av Eurogruppen. Med hänsyn tagen till de framsteg som gjorts på vägen mot fullgörandet av åtagandena kan frigörandet av den sjätte delen av skuldåtgärder ske i slutet av 2022. I rapporten anges även de särskilda åtaganden som kan utgöra en grund för Europagruppens beslut om frigörande av denna sista del av skuldåtgärder. Även om myndigheterna har uppfyllt flertalet av sina åtaganden återstår det ändå några element som ännu inte genomförts fullt ut. Förteckningen över de åtagande som ska utgöra grunden för den sista utbetalningen består följaktligen av de återstående stegen. Förteckningen har överenskommits med de grekiska myndigheterna och finns som bilaga till rapporten. Uppfyllandet av merparten av de politiska åtagandena och det effektiva genomförandet av reformerna har gjort den grekiska ekonomin mer resilient och stärkt landets finansiella stabilitet. Detta har i väsentlig utsträckning minskat risken för negativa spridningseffekter till andra medlemsstater i euroområdet, vilket således inverkar positivt på de villkor som ligger till grund för tillämpningen av den förstärka övervakningen. Myndigheterna är fortfarande fast beslutna att genomföra reformerna och återstående element. På grundval av dessa överväganden kan Europeiska kommissionen komma att inte förlänga den förstärkta övervakningen efter dess slutdatum den 20 augusti 2022. Om den förstärkta övervakningen inte förlängs kommer övervakningen av Greklands ekonomiska, finanspolitiska och finansiella situation att fortsätta inom ramen för den väletablerade övervakningen efter programperiodens slut() och den europeiska planeringsterminen. Större reformer och investeringar kommer också att fortsätta att följas upp i samband med genomförandet av Greklands återhämtnings- och resiliensplan() . Övervakningen av de särskilda åtaganden som utgör grund för den sista delen av skuldåtgärder kommer att genomföras i en första rapport om övervakningen efter programperiodens slut som ska publiceras i november 2022. SAMLAD BEDÖMNING Efter en stark återhämtning 2021 ser återhämtningen efter pandemin ut att fortsätta under 2022, om än i lite långsammare takt på grund av de ökade energipriserna och de ekonomiska konsekvenserna av Rysslands militära angrepp på Ukraina samt den kvardröjande osäkerheten till följd av pandemin. Enligt kommissionens vårprognos 2022 förväntas tillväxten uppgå till 3,5 % 2022 och 3,1 % 2023. Investeringarna prognosticeras vara den viktigaste drivkraften till tillväxt, men även en privata konsumtionen och nettoexporten kommer att bidra till en ökning av den ekonomiska aktiviteten. Den offentliga förvaltningens primära underskott som övervakas under den förstärkta övervakningen uppgick till 5,5 % av BNP 2021, vilket är 2,1 procentenheter lägre än vad som förväntades hösten förra året. Denna positiva överraskning beror främst på den snabba ekonomiska återhämtningen. Finanspolitiken är fortfarande stödjande 2022 eftersom en del av de pandemirelaterade kris- och stödåtgärderna fortfarande är i kraft under året, samtidigt som tillfälliga finanspolitiska åtgärder införts för att avhjälpa verkningarna av ökningen av energipriserna under 2022. I sitt stabilitetsprogram för 2022 planerar regeringen att nå ett primärt överskott på 1,1 % av BNP 2023 och att minska den höga offentliga skuldkvoten ytterligare ( ). Flertalet av de stödåtgärder som har samband med energiprisökningarna och pandemin förväntas ha fasats ut till 2023. Samtidigt planerar regeringen att stödja tillväxten genom att permanenta den sänkning av solidaritetsskatten och socialförsäkringsavgifterna som infördes under pandemin. Till följd av den ekonomiska återhämtningen minskade arbetslösheten till 14,7 % 2021, från 17,6 % 2020 och toppnoteringen 27,8 % 2013. Även om den fortfarande är bland de högsta i EU förväntas den dock minska ytterligare under 2023. Om man ser framåt förväntas sysselsättningstillväxten vara fortsatt resilient tack vare att en fortsatt stark ekonomisk tillväxt. Fattigdomsrisken är fortfarande hög (17,7 % 2020). Den övergripande slutsatsen i denna rapport är att Grekland har vidtagit de åtgärder som krävs för att landet ska kunna uppfylla sina särskilda åtaganden trots de svåra omständigheter som de nya pandemivågorna och Rysslands militära angrepp på Ukraina gett upphov till. Myndigheterna har fullgjort ett antal särskilda åtaganden inom områdena offentlig finansiell förvaltning, fastighetsbeskattning, invaliditetsförmåner, miljötillsyn och rättsväsende samt enades om att förlänga mandatet för Greklands finansiella stabilitetsfond. Grekland slutförde även breda strukturreformer, bl.a. reformen av offentlig upphandling och inrättandet av en avdelning för rättsstatistik inom justitieministeriet. De grekiska myndigheterna är fast beslutna att reformera genomförandet och har åtagit sig att fortsätta genomföra åtgärder för att göra framsteg med återstående åtaganden. EU-institutionerna välkomnar myndigheternas nära och konstruktiva engagemang på alla områden och uppmanar myndigheterna att hålla tempot uppe och vid behov öka ansträngningarna för att slutföra alla överenskomna reformer i tid till beslutet om den sista utbetalningen i slutet av 2022, särskilt vad gäller reformerna på områdena politik för den finansiella sektorn, primärvård, fastighetsregistret, kodifiering av den arbetsrättsliga lagstiftningen och uppnåendet av de överenskomna målen för reglering av utestående skulder. I resten av detta avsnitt erinras om de framsteg som gjorts inom ramen för den förstärkta övervakningen inom de sex viktigaste områdena för Greklands åtaganden, bedöms de senaste resultaten under det senaste kvartalet (den innevarande rapporteringsperioden) och presenteras de reformsteg som återstår att genomföra när det gäller de befintliga åtagandena. Offentligfinansiella och finans-/strukturpolitiska åtgärder Grekland uppnådde målet för sitt primära överskott på 3,5 % av BNP åren 2018 och 2019. Till följd av pandemiutbrottet aktiverade Europeiska kommissionen 2020 den allmänna undantagsklausulen som medger ett tillfälligt avvikelser från budgetkraven, bl.a. Greklands finanspolitiska mål som övervakas inom den förstärkta övervakningen, under förutsättning att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. I sitt meddelande av den 3 mars 2021 ( )förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i unionen eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Den ökade osäkerheten och en stark nedåtrisk för de ekonomiska utsikterna på grund av ett krig i Europa, extrema energiprisökningarna och fortsatta störningar i försörjningskedjorna gör att det är berättigat att förlänga stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul till att gälla under hela 2023. Vad gäller de finanspolitiska strukturreformer som slutförts inom ramen för den förstärkta övervakningen har Grekland förbättrat sin offentliga finansiella förvaltning genom slutförandet av en reform av likviditetsövervakningen och prognosticeringen i den offentliga förvaltningens redovisningssystem samt reformerat lönestrukturen för den oberoende myndigheten för offentliga intäkter genom införandet av en särskild löneskala i syfte att göra det möjligt att behålla och rekrytera högkvalificerad personal. Denna särskilda löneskala utgör ett komplement till den enhetliga löneskala som infördes inom ramen för programmet för ekonomiskt stöd och kan även vara en modell för andra enheter. Under den innevarande rapporteringsperioden har myndigheterna slutfört ytterligare åtaganden på området offentlig finansiell förvaltning och skattepolitik enligt följande: ·På området offentlig finansiell förvaltning har myndigheterna slutfört arbetet med att ytterligare förbättra den ändamålsindelningen i de offentliga räkenskaperna (en del av reformen av kontoplanen). Denna reform kommer att möjliggöra en fördjupad analys av de offentliga utgifterna och därmed bidra till att förbättra utformningen av de ekonomiska politiken. ·Myndigheterna har även slutfört genomförandet av fler än 200 rekommendationer från den grekiska revisionsrätten i syfte att förhindra en ackumulering av utestående skulder samt en bredare reform för att förenkla skatteförfarandena och påskynda betalningskedjan inom den offentliga sektorn.

·Myndigheterna har slutfört en reform avENFIA-fastighetsskatten. Denna reform innebär att det införs nya marknadsanpassade fastighetsskattevärden, att skattebasen breddas och att fastighetsskatten blir mer rättvis och ekonomiskt effektiv. Myndigheterna har utfärdat de första taxeringarna efter reformen för 2022 och betalningen av den första skatteinbetalningen ska ske i maj. Myndigheterna har åtagit sig att till oktober 2022 genomföra följande: ·Både icke-pensionsrelaterade skulder och pensionsskulder förväntas nu vara reglerade till augusti 2022, vilket innebär att åtagandet då uppfyllts. Efter det att regleringen av skulder skett i långsammare takt under de första månaderna 2022 betyder detta att förseningen i förhållande till planen nu är sex månader för de icke-pensionsrelaterade skulderna och två månader för pensionsskulderna. Förseningen beror till stor del på att pandemin fortsatt, att energipriserna ökat, att planerade it-förbättringar gått långsammare än förväntat och att tidigare åtgärder gett sämre resultat än väntat. Myndigheterna har föreslagit, och delvis redan genomfört, en rad ytterligare åtgärder för att påskynda skuldregleringsprocessen. Det rör sig om åtgärder för att förbättra, på en strukturell basis, likviditeten för sjukhus och kollektivtrafikföretag samt riktade ändringar i processen för beviljande av pensioner. ·Vad gäller skatteförvaltningsområdet ska it-systemet för uppbörd vara i full drift vid alla avdelningar inom den oberoende myndigheten för offentliga intäkter i september 2022, vilket innebär att åtagandet då uppfyllts. Systemet förväntas förbättra myndighetens skatteuppbördskapacitet. Fyra av sju moduler är nu i drift inom den centrala skatteförvaltningen och de återstående tre ska vara i drift senast i september 2022 i enlighet med den avtalade tidsplanen. Social välfärd I samband med den förstärkta övervakningen har Grekland moderniserat sitt sociala välfärdssystem genom att slutföra inrättandet den gemensamma pensionsfonden, slutföra införandet av alla de tre pelarna i ordningen för en social solidaritetsinkomst/garanterad minimiinkomst och införa en ny genomförandemodell för aktiva arbetsmarknadsinsatser. Hittills har ungefär 400 000 personer mottagit den garanterade minimiinkomsten och under de kommande två åren förväntas de alla ha fått en individuell handlingsplan. Till följd av reformerna och den ekonomiska återhämtningen har andelen personer som riskerar fattigdom minskat från 20,2 % 2017 till 17,7 % 2020, men denna siffra är dock fortfarande bland de högsta EU. Grekland återupptog dessutom systemet med subventioner för lokal kollektivtrafik, inrättade det centrala organ som ska ansvara för den centraliserade upphandlingen på hälso- och sjukvårdsområdet (EKAPY) och den centraliserade upphandlingen svarade för 30 % av de totala sjukhuskostnaderna. Under den innevarande rapporteringsperioden har myndigheterna slutfört ett annat åtagande inom området

bedömning av funktionsnedsättning och gjort framsteg i enlighet med tidsplanen när det gäller indrivning av återkrav på hälso- och sjukvårdsområdet enligt följande: ·Myndigheterna har antagit lagstiftning för att införa en ny strategi för bedömning av funktionsnedsättning som grundar sig på både medicinska och funktionsrelaterade kriterier. Denna nya strategi utgör en väsentlig förbättring jämfört med det nuvarande systemet där funktionsnedsättning bedöms enbart på grundval av en medicinsk bedömning. Genom den lagstiftning som antagits inrättas en tvärvetenskaplig bedömningskommittéer som består av psykologer, arbetsterapeuter och socialarbetare och kommer att använda sig av en metod som föreslagits av Världshälsoorganisationen för bedömning av undersökta personers funktionsaspekter (kallat WHODAS 2.0). Kommittéerna kommer att ta hänsyn till svårigheter i vardagen på områden som kognition, rörlighet, socialisering, yrkesliv, egenvård etc. utöver de föregående medicinska bedömningarna. Denna strategi kommer först att användas på försöksbasis under 24 månader från och med hösten 2022 för beviljandet av rätt till personlig assistans för 1000 personer med funktionsnedsättning. ·Indrivningen av återkrav (dvs. utgifter utöver det lagstadgade taket för offentliga utgifter för läkemedel och andra hälso- och sjukvårdstjänster som ska återkrävas från läkemedelsleverantörer och vårdgivare) fortskrider enligt tidsplanen för både läkemedel och andra tjänster, vilket är välkommet. Myndigheterna har åtagit sig att till oktober 2022 genomföra följande: ·Efter det att ändringarna av primärlagstiftningen om systemet för primärvård antagits kommer myndigheterna att anta sekundärlagstiftningen i början av juni 2022, vilken preciserar de viktigaste inslagen i systemet såsom incitament till patientregistrering och tillämpning av grindvaktsfunktionen. Myndigheterna har även åtagit sig att påbörja patientregistreringen, varvid målet är att 25 % av den totala befolkningen ska vara registrerad i systemet i slutet av oktober och 50 % i slutet av 2022, samt att färdigställa it-infrastrukturen för registrering och bokning till slutet av juni. I slutet av juli ska registreringen av egenanställda familjeläkare nå en nivå som gör det möjligt att täcka minst 85 % av befolkningen. Senast i oktober kommer myndigheterna att aktivera de ordningar med incitament/negativa incitament till registrering och tillämpning av grindvaktsfunktionen. Reformen av primärvårdssystemet är en viktig komponent i programmet för ekonomiskt stöd och har som övergripande mål att förbättra befolkningens tillgång till hälso- och sjukvård och förbättra styrningen och effektiviteten. Registrering av befolkningen och ett effektivt system för tillämpningen av grindvaktsfunktionen viktiga inslag som bidrar till uppnåendet av dessa mål. I den nya ramen används ekonomiska incitament för att uppnå dessa viktiga element. Ett sådant system kan, om det genomförs fullt ut, göra att dessa mål uppnås. Samtidigt finns det svårigheter med att säkerställa lika tillgång och uppfylla målet att hela befolkningen ska täckas och för detta ändamål krävs en nära övervakning. ·Målet att den centraliserade upphandlingen ska svara för 40 % av de totala sjukhuskostnaderna till mitten av 2022 måste nås för att åtagandet ska vara uppfyllt. Myndigheterna uppmanas att så snart som möjligt inleda de planerade anbudsinfodringarna så att detta mål kan uppnås. Finansiell stabilitet och reform av rättsväsendet Efter ett exceptionellt år när det gäller att minska de nödlidande lånen 2021 flyttar nu fokus gradvis över till att omförhandla nödlidande lån för bärkraftiga gäldenärer och till att åstadkomma en hållbar förbättring av bankernas lönsamhet och kapitalsituation. Andelen nödlidande lån uppgick till 12,8 % på individuell nivå i december 2021, efter att ha minskat kraftigt från 30,1 % i slutet av 2020 och 40,6 % i slutet av 2019. Med hjälp av värdepapperiseringar inom ramen för Herculesprogrammet för skydd av tillgångar har två av de fyra systemviktiga bankerna uppvisat en ensiffrig andel nödlidande lån från och med slutet av 2021, under det att de andra två förväntas uppnå samma mål senast i slutet av 2022. Grekland har detta till trots fortfarande den högsta andelen nödlidande lån i euroområdet. Dessutom har det begränsade nettoinflödet av nya nödlidande lån ( ) fortsatt under det fjärde kvartalet 2021 och detta måste noga övervakas eftersom riskerna för bankernas tillgångskvalitet kvarstår. Vidare beror en välfungerande avveckling av nödlidande lån alltmer på kreditförvaltare som ansvarar för administrationen av värdepapperiserade och sålda lån. Även om sanering av bankernas balansräkningar fortsatte att minska bankernas kapitalbuffertar och lönsamhet påverkas utsikterna för 2022 positivt av ett minskat behov av avsättningar och en ökad intern förmåga att generera kapital tack vare en förbättrad kärnlönsamhet. Bankernas kapitalsituation är dock fortfarande en av de sämsta i euroområdet och kvaliteten på tillgångarna ger fortfarande anledning till oro eftersom en stor och ökande andel av tillgångarna utgörs av uppskjutna skattekrediter. Den ökade osäkerheten när det gäller de ekonomiska utsikterna till följd av Rysslands angrepp på Ukraina kan dämpa kredittillväxten framöver. Vad gäller reformerna i den finansiella sektorn inom ramen för den förstärkta övervakningen har Grekland helt hävt de kapitalkontroller som infördes under programmet för ekonomiskt stöd, slutfört en reform av insolvensreglerna, inbegripet en ordning för skuldomstrukturering utanför domstol, och tillhandahållit ekonomisk utbildning till domare för att de ska kunna genomföra reformerna, samtidigt som inrättandet av enheten för försäljning och återleasing precis bara hunnit inledas. Greklands finansiella stabilitetsfond har utarbetat en exitstrategi för försäljningen av de andelar den äger i de systemviktiga bankerna och Grekland har bekräftat att den anpassat mandatet för sin urvalspanel till fondens mandat. Under den innevarande rapporteringsperioden har det gjorts ytterligare framsteg i genomförandet av de överenskomna åtgärderna inom den finansiella sektorn, även om det fortfarande finns problem kvar att lösa, bl.a. handläggningen av eftersläpande insolvensärenden som rör hushåll och ianspråktagna statliga garantier. Myndigheterna har fullgjort ett åtagande rörande Greklands finansiella stabilitetsfond och inlett en anbudsinfordran för det integrerade ärendehanteringssystemet för domstolarna. ·Plattformarna enligt de nya insolvensreglerna håller gradvis på att ge resultat, särskilt när det gäller tvistlösning utanför domstol, och ytterligare förbättringar tillkommer kontinuerligt. ·Den stigande trenden när det gäller tilldelningen av nya datum för ett hörande i ännu inte avgjorda insolvensärenden rörande hushåll har fortsatt, men antalet slutliga domstolsbeslut är fortfarande begränsat. ·Antalet auktioner ökar och en allt större andel av de tillgångar som överförs genom en auktion förvärvas av andra enheter än banker och kreditförvaltare. ·Trots vissa förbättringar har tidsplanen för åtgärdandet av eftersläpningarna vad gäller ianspråktagna statliga garantier ändrats för att ta hänsyn till de ackumulerade uteblivna utbetalningarna för ianspråktagna garantier och oväntade juridiska problem som förhindrat betalningarna av vissa fordringar. Myndigheterna håller på att utvärdera olika möjliga lösningar för att begränsa de därav följande förseningarna i betalningarna av detta slags anspråk och är fast beslutna att hålla tidsplanen för fullgörandet av alla betalningar, dvs. senast det andra kvartalet 2024. Antagandet av den nya lagen om domstolsväsendets organisation och domarnas ställning förväntas främja ett snabbare åtgärdande av eftersläpningen för äldre ärenden samt säkerställa att de nya insolvensreglerna fungerar väl.

·Koncessionsförfarandet för inrättandet av enheten för försäljning och återleasing förväntas inledas i maj och en tillfällig stödordning för sårbara gäldenärer håller på att införas för att säkerställa en smidig övergång under den tid som krävs till dess att den nya enheten tas i drift, vilket förväntas ske först om 15 månader. ·Myndigheterna har enats om en reform av Greklands finansiella stabilitetsfond med EU-institutionerna. Denna lag förväntas antas inom kort. Fondens varaktighet har förlängts till slutet av 2025 för att göra det möjligt för fonden att uppfylla sitt dubbla mål, dvs. att effektivt avyttra sina tillgångar samtidigt som den också bidrar till stabiliteten i det grekiska banksystemet. Denna reform förenklar fondens styrningsstruktur och formulerar en rad principer som ska vägleda fondens avyttringsstrategi. Fondens särskilda rättigheter har också förenklats. ·Myndigheterna har inlett en anbudsinfordran för det integrerade ärendehanteringssystemet för civil- och brottmål (OSDDY-PP). Tilldelningen av kontraktet förväntas ske i slutet av 2022 och genomförandet planeras ske under de efterföljande 36 månaderna. Myndigheterna har åtagit sig att till oktober 2022 genomföra följande: ·E-inlämning i förvaltningsdomstolarna ska slutföras fullt ut och myndigheterna är fast beslutna att åstadkomma detta till slutet av juni‑2022, vilket innebär att åtagandet då uppfyllts. Genomförandet har gått framåt och plattformen för att lämna in de inledande inlagorna, synpunkter och rättegångshandlingar i samband med ännu inte avgjorda ärenden är klar och kommer att vara i full drift i juni 2022. Utökningen av funktionerna har inletts på försöksbasis två månader senare än vad som tidigare planerats på grund av förseningar hos entreprenören. ·Vidta ett antal åtgärder inom ramen för de överenskomna åtgärderna inom den finansiella sektorn, särskilt vad gäller handläggningen av eftersläpande insolvensärenden som rör hushåll och eftersläpningen vad gäller statliga garantier. Myndigheterna kommer även att lägga fram en bredare reform för parlamentet som gäller rättsväsendet, dvs. en ny lag om domstolsväsendets organisation och domarnas ställning. Denna lag kommer att införa en rad olika förbättringar vad gäller utövandet av rättsliga funktioner, yrkesmässig bedömning och befordran av domare, disciplinregler för detta ändamål och åtgärder för att göra rättsliga förfaranden mer ändamålsenliga och effektiva. Lagen lades fram för generalsekretariatet för rättsliga och parlamentariska frågor den 13 maj 2022 och ska läggas fram för parlamentet i slutet av maj. Den kommer att träda i kraft omedelbart därefter, dock med undantag för reglerna om utvärdering av domare vilka kommer att träda i kraft i början av det nya rättsåret. Vidare kommer myndigheterna att till slutet av maj anta den slutliga sekundärrättsliga rättsakt som krävs för idrifttagandet av avdelningen för rättsstatistik (JustStat) som har till uppgift att samla in, aggregera, behandla och offentliggöra rättsliga uppgifter från de grekiska domstolarna och åklagarmyndigheterna. Det är meningen att denna avdelning, på en permanent basis, också ska skydda och förbättra kvaliteten på rättsstatistiken. Arbets- och produktmarknader Vad gäller reformerna av arbets- och produktmarknaderna inom ramen för den förstärkta övervakningen har Grekland slutfört genomförandet av handlingsplanen för odeklarerat arbete, uppdaterat minimilönen i enlighet med det förfarande som föreskrivs i lag 4172/13 i februari 2019 och januari 2022, reviderat klassificering av störningar, förenklat förfarandena för investeringstillstånd inom överenskomna sektorer, bl.a. transport, utbildning, turism, social välfärd och vattenbruk, samt tilldelade kontrakt för inrättandet av relevanta informationssystem. Inom energisektorn har Grekland infört målmodellen för elmarknaden och gått med på en antitruståtgärd som gör det möjligt för konkurrenter till det nuvarande grekiska statliga energibolaget att köpa mer elektricitet på längre sikt, vilket därmed avslutar detta långdragna antitrustärende. Under den innevarande rapporteringsperioden har myndigheterna genomfört en uppdatering av minimilönen och slutfört ett annat åtagande på området inspektioner för övervakning av ekonomisk verksamhet och produktmarknader. ·Till följd av den höga inflationen genomförde myndigheterna den 1 maj 2022 en ökning av minimilönen, vilket är den andra ökningen under 2022, vilken föregicks av den etablerade, men påskyndade och förkortade, samrådsprocessen. Minimilönen höjdes med 7,5 % den 1 maj 2022 ( ). Denna ökning följde på en blygsam ökning på 2 % som genomfördes den 1 januari 2022, efter en treårig frysning av minimilönen. Myndigheterna följde de steg som anges i den ändrade lag 4172/13 för fastställandet av minimilönen. I samband med samrådsprocessen föreslogs blygsamma till mer betydande ökningar av arbetsmarknadens parter, arbetsmarknadsinstitut och andra deltagare i syfte att mildra verkningarna av den minskade köpkraften till följd av inflationen och att skydda låginkomsttagare, eftersom nästan 28 % av landets arbetstagare får en minimilön. Myndigheterna uppskattar att reallöneökningen under 2022 inte kommer att vara högre än produktivitetsökningen – och räknar till och med med att den reala ersättningen per anställd i ekonomin i dess helhet kommer att minska kraftigt under 2022 trots ökningen av minimilönen. Dessa uppskattningar ligger i stort sett i linje med kommissionens vårprognos 2022, i vilken minimilönen dock förväntas ge en starkare effekt på den totala aggregerade löneökningen samtidigt som den reala ersättningen per anställd också förväntas minska. Konkurrenskraften, mätt som enhetsarbetskostnad ( ), hade förbättrats innan pandemin bröt ut, till stor del till följd av en löneminskning och av att produktiviteten ökat alltmer. Under 2021 ökade arbetsproduktiviteten ( ) med 7,8 % och tillväxttakten förväntas uppgå till i genomsnitt 2,0 % under 2022 och 2023. Med hänsyn tagen till detta samt till den inverkan som ökningen av minimilönen förväntas få på den totala löneökningen förväntas enhetsarbetskostnaden i Grekland att förvärras något under samma period, men dock mindre än i EU i dess helhet. Greklands exportbas är dock fortfarande inriktad på produkter med låg teknisk sofistikering och exportkvoten i förhållande till BNP är låg, trots förbättringar på senare tid ( ). ·Myndigheterna slutförde reformen av inspektionsramen genom antagandet av den sista kvarvarande sekundärlagstiftningen på området miljöskydd. Lagstiftningen möjliggör aktiveringen av modellen för tillsynshantering som är ett system som hjälper inspektörer att fatta tillsynsbeslut i enlighet med förutfastställda kriterier och underlättar ett harmoniserat tillvägagångssätt vid tillämpningen av tillsynssystemet. Myndigheterna har åtagit sig att till oktober 2022 genomföra följande: ·Slutföra den rättsliga kodifieringen av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Kodifieringsprocessen har visserligen startat, men slutdatum för antagande av de konsoliderade texterna har skjutits fram till oktober 2022 på grund av att en ny betydande reform av den offentliga arbetsförmedlingen var tvungen att tas med i kodifieringsprocessen. Utkastet till den kodifierade lagstiftningen kommer att läggas fram i juni. ·Vad gäller reformen av fastighetsregistret har fastighetskartläggningen fortskridit enligt plan under det senaste kvartalet och 65 % av egendomsrättigheterna kommer att vara aktiva eller offentliggjorda till slutet av september 2022. Ratificeringen av skogskartorna har försenats ytterligare, vilket kan leda till att tidsplanen för slutförandet av fastighetsregistret förlängs ytterligare. Förseningen beror på en ny lagstiftningsändring som tagit bort statusen ”skog”, dvs. presumption om offentligt ägande, från ca 5 % av landets yta. Även om denna ändring löser vissa långvariga problem kommer den dock att göra att det krävs en revidering av de befintliga kontrakten för fastighetskartläggningen och medför en risk för nya rättsliga prövningar av reformen av fastighetsregistret. Tidsplanen för ratificering av 95 % av skogskartorna har skjutits fram med två månader till september 2022 för att ta hänsyn till den nya situationen. För att undvika ytterligare förseningar när det gäller slutförandet av ratificeringen av skogskartorna och av fastighetskartläggningen har myndigheterna godtagit att anta en lagbestämmelse som gör att den offentliga äganderätten upphävs för de ovannämnda 5 % av Greklands yta. Inrättandet av det grekiska fastighetsregistrets nya kontor har saktat av på grund av bristen på ledningspersonal, men processen för att rekrytera sådan personal pågår. Myndigheterna uppmanas att iaktta den reviderade tidsplanen och att slutföra reformen i dess helhet till december 2022. Vad gäller de bredare reformer som genomförts under denna rapporteringsperiod har myndigheterna antagit den slutliga sekundärrättsliga rättsakt som krävs för att lagen om offentlig upphandling ska kunna genomföras. Lagstiftningen rör inrättandet av en ny rättslig enhet som ska utveckla och upprätthålla ett nytt integrerat system för tekniska specifikationer och kostnadsberäkning för tekniska arbeten. Myndigheterna har även utarbetat och godkänt i ministerrådet en lag om högre utbildning. Denna lag moderniserar och förbättrar den organisatoriska och utbildningsmässiga autonomin, flexibiliteten och effektiviteten för de högre utbildningsanstalterna och decentraliserar och effektiviserar styrningen av dessa. Lagen förväntas läggas fram för parlamentet i juni 2022. Hellenic Corporation of Assets and Participations (HCAP) och privatiseringar I samband med den förstärkta övervakningen har Hellenic Corporation of Assets and Participations antagit sina två första strategiska planer 2018 och 2022, genomfört en rad styrningsreformer för de statsägda företagen i dess portfölj och slutfört en omfattande cykel med översyner av styrelser och tillsättningar i dessa företag, inlett omstruktureringsinsatser i viktiga statsägda företag (även om fastighetsförvaltning fortfarande är en kritisk punkt) och började generera utdelningsintäkter. Hellenic Republic Asset Development Fund slutförde en rad privatiseringstransaktioner, bl.a. Hellinikon-transaktionen, förlängningen av koncessionsavtalet för Atens internationella flygplats, en försäljning av 66 % av DESFA som är systemansvarig för överföringssystemet för naturgas och koncessionen för marinan i Alimos, vilket gav privatiseringsintäkter på 2,4 miljarder euro. Under den innevarande rapporteringsperioden, har Hellenic Corporation of Assets and Participations (HCAP) börjat genomföra sin strategiska plan som godkändes i januari 2022, inbegripet förnyelser av styrelser i företag i dess portfölj, varvid dock vissa av åtgärderna trappats ned på grund avosäkerheten kring dess förmåga att ge utdelning. Genomförandet av samordningsmekanismen har fortskridit genom utfärdandet av den sekundärlagstiftning som krävs för genomförandet av resultatkontraktet med Athens Urban Transport Organisation (OASA) och ytterligare steg för att uppdatera åtagandeförklaringarna som fastställer centrala resultatindikatorer för de statsägda företagen i HCAP:s portfölj. På privatiseringsområdet har det gjorts framsteg i genomförandet av planen för tillgångsutveckling och man har antagit den uppdaterade planen som fastställer de kommande stegen för de transaktioner den omfattar. Myndigheterna har åtagit sig att till oktober 2022 genomföra följande när det gäller förvaltningen av offentliga tillgångar och HCAP:

·Anta lagstiftning för modernisering av den institutionella ramen för statsägda företag, inbegripet den oberoende kommersiella driften av de företag som ingår i HCAP:s portfölj. Först ska lagförslaget läggas fram för parlamentet, varefter reformen förväntas antas i juni. Detta förväntas bli en betydande reform som ska stärka styrningen i de statsägda företagen. ·Utforma en övergripande strategi för det statliga fastighetsbolaget i syfte att uppnå en hög avkastning för hela fastighetsportföljen. HCAP planerar att detta ska vara klart i slutet av maj 2022. ·Inleda den detaljerade genomförbarhetsstudien för Olympic Athletic Centre (OAKA) som ett led i överföringen till Hellenic Corporation of Assets and Participations. Myndigheterna planerar att detta ska vara klart till juni 2022. ·Slutföra överföringen av de relevanta fastighetstillgångar som ingår i 2018 års paket för det statliga fastighetsbolaget. När det gäller privatiseringstransaktioner inom ramen för planen för tillgångsutveckling kommer myndigheterna att aktivt sträva efter att göra framsteg inom följande områden: ·Den grekiska fonden för tillgångsutveckling (TAIPED) har nästan slutfört privatiseringen av det offentliga gasbolagets (DEPA) infrastruktur och man förväntar sig att denna privatisering ska gå igenom med ett betydande finansiellt anbud på 733 miljoner euro (för fondens andel på 65 % kommer detta att ge 476 miljoner euro). Denna privatiseringstransaktion är av stor betydelse eftersom köparen, ett italiensk företag, förväntas bidra till en förbättring och utbyggnad av landets gasdistributionsnät. ·Trots att det gjorts vissa framsteg har det uppstått allt fler förseningar i byggnadsarbetet och tillståndsgivningen för tunnlarna på Egnatia‑motorvägen och det finns risk för att denna motorväg inte kommer att vara redo att lämnas över till den utvalda koncessionshavare i slutet av 2022 såsom ursprungligen planerats. Detta skulle kunna leda till att staten blir tvungen att betala en kompensation till koncessionshavaren i och med att denne får åta sig byggandet och tillståndsprocessen och de därmed sammanhängande kostnaderna. Koncessionen är värd en förskottsbetalning på närmare 1,5 miljarder euro, utöver de regelbundna årliga betalningarna från koncessionshavaren. ·För att den pågående upphandlingsförfarandet för koncessionen för den underjordiska lagringen av gas i södra Kavala, vilken är särskilt viktig för att trygga energiförsörjningen, ska kunna gå vidare krävs det att tillsynsmyndigheten för energi antar ett beslut rörande sin ram för fastställande av tariffer. Detta beslut har försenats och förväntas nu antas i slutet av maj 2022. ·Andra pågående transaktioner, särskilt de som rör regionala hamnar och Gournes Heraklion (utveckling av en del av den tidigare amerikanska militärbasen på kreta) fortskrider som de ska. Myndigheterna kommer att fortsätta att genomföra planen för tillgångsutveckling. Offentlig förvaltning Inom ramen för den förstärkta övervakningen slutförde myndigheterna tillsättningen av förvaltningschefer och av samtliga generaldirektörer som ett led i insatserna för att avpolitisera den offentliga förvaltningen, de planerade cyklerna med rörlighet och prestationsbedömningar och centrala element i det integrerade systemet för personaladministration, dvs. digitala organigram och arbetsbeskrivningar, för den offentliga förvaltningen. I syfte att stärka rättssäkerheten och tillgången till rättvisa genom kodifiering av lagstiftningen har myndigheterna tilldelat ett kontrakt som är ämnat att inrätta en nationell plattform för kodifiering till 2024. De slutförde även genomförandet av sin nationella plan för bekämpning av korruption för 2018–2021. Under den innevarande rapporteringsperioden har myndigheterna slutfört ytterligare ett åtaganden på området bekämpning av korruption enligt följande: ·Myndigheterna har vidtagit betydande insatser för att genomföra de tre återstående rekommendationerna från den fjärde utvärderingsomgången av Gruppen av stater mot korruption (Greco). Många av åtgärderna kommer att införas genom lagen om domstolsväsendets organisation och domarnas ställning, vilken lades fram för generalsekretariatet för rättsliga och parlamentariska frågor den 13 maj och ska föreläggas parlamentet till slutet av maj 2022. Greco kommer att göra en formell omprövning av rekommendationerna in sin rapport för 2023. Vad gäller de bredare reformer som genomförts under denna rapporteringsperiod har myndigheterna gjorts framsteg med att stärka kontrollen över anställningar och löner till offentliga tjänstemän. För det första har det utarbetats en bedömning av behovet av fasta och tillfälliga lärare och denna förväntas vara slutförd till slutet av maj 2022, efter en översyn av ministeriet för utbildning och religiösa frågor. Detta förväntas öka förutsägbarheten för sådana tjänster, vilket tidigare lett till stora ökningar av antalet tillfälliga tjänster som sedan ofta omvandlats till fasta tjänster. För det andra har myndigheterna utarbetat lagstiftningsändringar för att åtgärda ett antal konstaterade avvikelser från den enhetliga löneskalan, vilka förväntas antas till slutet av maj 2022. Det rör sig bl.a. om bestämmelser för att säkerställa enhetlighet i ersättningarna för chefstjänster och resekostnader. En ny metod för beviljande av tillägg för ansträngande och farliga arbeten har slutförts och planeras vara införd till augusti 2022. Slutligen har tillsättningsprocessen för tjänsten som förvaltningschef vid ministeriet för utbildning och religiösa frågor inletts och den förväntas vara slutförd till juli 2022. MAKROEKONOMISK UTVECKLING Trots den ihållande osäkerheten till följd av de successiva pandemivågorna har den grekiska ekonomin återhämtat sig snabbt 2021, vilket nästan helt och hållet kompenserar för den kraftiga ekonomiska nedgången som startade 2020. Greklands BNP i fasta priser ökade med 8,3 % under 2021, vilket beror på att turistsäsongen blev bättre än förväntat, och den privata konsumtionen återhämtade sig nästan helt upp till sin nivå före pandemin till följd av det effektiva akuta inkomststödet som regeringen infört och användningen av det ackumulerade sparandet. Tillväxten fick även hjälp av en betydande ökning av de privata investeringarna, vilka gynnats av regeringens stödåtgärder till företagen, samt det gradvisa inledandet av åtgärderna inom ramen för Greklands återhämtnings- och resiliensplan samt Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden. Varuexporten fortsatte att öka, eftersom landet kunna dra nytta av återhämtningen i EU och hos andra handelspartner. Samtidigt fortsätter de ökande energipriserna att inverka negativt på realinkomsterna och underskott i bytesbalansen. Den samlade inflationen, som främst beror på de internationella energiprisökningarna, ökade betydligt till 9,4 % i april 2022, efter en genomsnittlig nivå på 0,6 % under 2021. Den ekonomiska utvecklingen under de första månaderna 2022, före Rysslands militära angrepp på Ukraina, visade att återhämtningen i Grekland har börjat at fart. Högfrekventa indikatorer för de första två månaderna 2022 tydde på en ökning av den privata konsumtionen, samtidigt som stämningsläget i ekonomin var gott fram till slutet av februari, vilket återspeglas både i konsument- och företagsförtroendet. Tidiga indikatorer för turismen visar att Grekland är på väg mot en stark säsong, samtidigt som regeringen genomför stödåtgärder för att delvis dämpa de höga energiprisernas negativa inverkan på den disponibla inkomsten. Rysslands invasion av Ukraina gör att man måste göra en ny bedömning av de ekonomiska utsikterna för alla medlemsstater, inbegripet Grekland. Kriget förväntas påverka den grekiska ekonomin främst på tre olika sätt. Först och främst har kriget lett till att de globala energipriserna ökat ytterligare, vilket i sin tur förväntas det inhemska inflationstrycket och urholka hushållens reala disponibla inkomst. Regeringens stödåtgärder, ökningen av minimilönen från och med maj 2022 och det fortfarande betydande ackumulerade sparandet förväntas emellertid dämpa de negativa effekterna för den privata konsumtionen. För det andra gäller att även om den finansiella sektorn endast i begränsad omfattning är direkt exponerad mot Ryssland så kan den ökade osäkerheten och riskaversionen, jämte ökningen av flaskhalsarna i leveranskedjorna, komma att leda till att starten för vissa nya investeringsprojekt försenas. Slutligen kommer exporttillväxten sannolikt att minska på grund av den ekonomiska avmattning som förväntas för EU och världsekonomin i dess helhet. Turismen förväntas dock vara resilient, eftersom turister från Ryssland, Ukraina och Belarus endast svara för en liten del av det totala antalet turister. Mot denna bakgrund prognosticeras det i kommissionens vårprognos 2022 att BNP i fasta priser kommer att öka med 3,5 % 2022 och 3,1 % 2023. Inflationen förväntas nå en topp andra kvartalet 2022 och ligga kvar på en hög nivå därefter, för att sedan lätta under 2023. De viktigaste orsakerna till inflationsökningen är att de internationella olje- och gaspriserna ökar och att livsmedelspriserna påverkas av den kraftiga prisökningen för viktiga insatsvaror såsom gödselmedel samt transporter. Den samlade inflationen beräknas nå 6,3 % under 2022 och 1,9 % under 2023. Även om situationen på den grekiska arbetsmarknaden har förbättrats ytterligare är arbetslösheten fortfarande en av de högsta i EU. De riktade sysselsättningsstödjande åtgärderna inom känsliga sektorer har gjort det möjligt för arbetsgivare att behålla sina anställda efter utbrottet av coronakrisen och underlätta en återhämtning av ekonomin. Jobbskapandet uppvisade en kraftig ökning under det andra halvåret 2021 och denna utveckling förväntas fortsätta även under 2022, trots den ekonomiska avmattningen på grund av inflationstrycket detta år. Enligt kommissionens vårprognos 2022 förväntas arbetslösheten uppgå till 13,7 % och 13,1 % under 2022 respektive 2023. Långtidsarbetslösheten – som uppvisat en nedåtgående trend sedan 2015 – minskade ytterligare, från 10,5 % 2020 till 9,2 % 2021. Ökningen av minimilönen sedan maj 2022 kommer att stödja de nominella löneökningarna under det andra halvåret detta år, eftersom nästan 28 % av landets anställda har en minimilön ( ). De skattesänkningar som annonserats för 2023 förväntas få en positiv inverkan på den disponibla inkomsten, investeringarna och sysselsättningen (se avsnittet om de offentliga finansernas utveckling).

Rysslands militära angrepp på Ukraina har ökat nedåtriskerna vad gäller de ekonomiska utsikterna. Prognosen bygger på tekniska antaganden rörande de globala energiprisökningarnas varaktighet och storlek och störningarna i de globala värdekedjorna. Uppskattningarna av utsikterna för de inhemska hushållens konsumtion och investeringsdynamiken är mycket känsliga för dessa antaganden. Störningar i försörjningen av energiresurser till Grekland utgör ytterligare en nedåtrisk. Osäkerheten rör också turistsäsongen eftersom hushållens reala disponibla inkomst i de länder från vilka turisterna kommer kan komma att minska på grund av inflationen, även om de tidiga bokningarna ligger på en hög nivå. Å andra sidan tyder den starka utvecklingen för varuexporten under den föregående perioden då störningarna på utbudssidan ökade på att Greklands export blivit resilient, vilket kan leda till bättre utsikter för landets externa resultat. Tabell 1: Sammanfattning av de huvudsakliga makroekonomiska variablerna (i %) Källa: Europeiska kommissionen DE OFFENTLIGA FINANSERNAS UTVECKLING Greklands primära underskott som bevakas inom ramen för förstärkt övervakning uppgick till 5,5 % av BNP 2021. Detta är 2.1 procentenheter mindre än vad som prognosticeras i kommissionens höstprognos 2021. Förbättringen beror främst på en snabbare tillväxt för BNP i fasta priser samt en gynnsammare utveckling av skattebasen, särskilt vad gäller företagens och privatpersoners inkomster. Detta förklarar ca 1,8 procentenheter av förbättringen. En annan effekt av återhämtningen var att utgifterna för sociala förmåner var lägre än förväntat. De flesta av de finanspolitiska åtgärder som införts för att mildra pandemins sociala och ekonomiska kostnader kommer att fasas ut under 2022. Flertalet av åtgärderna kommer att ara avslutade till maj 2022 och de som är kvar kommer att gradvis fasas ut till slutet av året, t.ex. ett förlängt anställningsstödprogram för att skapa 50 000 nya arbetstillfällen genom subventioner till socialförsäkringsavgifter under sex månader för varje nytt anställningskontrakt och ökade sjukvårdskostnader som delvis är kopplade till vaccinationskampanjen. De pandemirelaterade åtgärdernas effekter på de offentliga finanserna förväntas uppgå till 1,8 % av BNP 2022, vilket är en minskning från 7,2 % av BNP 2021. Mot bakgrund av de ökande energipriserna har regeringen antagit betydande tillfälliga åtgärder för att mildra de negativa verkningarna för hushållen och företagen. Totalt sett uppskattas dessa åtgärder uppgå till 2,3 % av BNP 2022, men deras direkta inverkan på budgeten är begränsad till 1,1 % av BNP eftersom en del av utgifterna täcks av exceptionell vinster från förnybara källor till följd av ökningen av elpriserna (1,2 % av BNP). Åtgärderna omfattar följande: I)Åtgärder för att minska de ökade kostnaderna för elförbrukningen och gas för uppvärmning. De består av subventioner till hushåll och företag kopplade till att de nuvarande elpriserna överskrider ett visst tröskelvärde. För hushållen täcker subventionen 80 % av prisökningen över tröskelvärdet (dvs. 90 % av prisökningen för de första 150 kWh av den månatliga konsumtionen och 70 % av prisökningen för de därpå följande 150 kWh), varvid täckningsgraden är 95 % för sårbara hushåll. Den del av konsumtionen som överstiger 300 kWh subventioneras inte. Företagen får en subvention som täcker 40 % respektive 30 % av prisökningen under första respektive andra halvåret 2022. Mycket små företag har fått en ytterligare subvention för de första fyra månaderna 2022 som täcker 80 % av prisökningen för konsumtionen under denna period. Myndigheterna har även beviljat ett extra uppvärmningstillägg för att mildra verkningarna av den kraftiga ökningen av gaspriserna under perioden januari–april 2022. Den totala storleken på dessa subventioner förväntas uppgå till 1,9 % av BNP till slutet av året och medföra en budgetkostnad på 0,7 % av BNP. Nivån på de ovannämnda subventionerna fastställs med hjälp av en formel som säkerställer att åtgärden är tillfällig och kommer att upphöra så snart energipriserna faller ned under ett visst tröskelvärde. Myndigheterna planerar att använda de ökade intäkterna från systemet med handel med utsläppsrätter för att täcka åtgärdens förväntade budgetkostnad. II)Åtgärder för att åtgärda den höga inflationens inverkan på sårbara hushåll. En voucher på 200 euro har beviljats till sårbara hushåll, bl.a. pensionärer med låga inkomster, personer med invaliditetsersättning och oförsäkrade äldre personer. En ytterligare utbetalning av den garanterade minimiinkomsten och barnbidraget betalades ut i april 2022 för att mildra verkningarna av den ökade inflationen. Dessutom beviljades en subvention till djuruppfödare för att kompensera dem för de ökade djurfoderkostnaderna. Budgetkostnaderna för dessa engångsutbetalningar uppskattas till 0,2 % av BNP 2022. III)Åtgärder för att åtgärda verkningarna av de höga bränslepriserna. Myndigheterna beslutade att under tre månader subventionera bränslekostnaderna för personer med en deklarerad årsinkomst på högst 30 000 euro i form av en förutbetalt kort med ett värde av 40 euro. Dessutom subventioneras dieselpriset med 0,12 euro per liter och taxichaufförer fick en engångsförmån på 200 euro för de ökade bränslekostnaderna. Budgetkostnaderna för dessa åtgärder förväntas uppgå till 0,1 % av BNP 2022. IV)Riktade skattesänkningar. Myndigheterna beslutade förlänga sänkningen av mervärdesskatten för transporter till december 2022, vilken var planerad att löpa ut i juni 2022, att sänka mervärdesskatten för jordbruksgödsel från 13 % till 6 % från och med april 2022 och att återbetala den särskilda avgift på diesel för jordbrukare som togs ut 2022. Intäktsbortfallet uppskattas till 0,1 % av BNP. Eftersom utgifterna förväntas överstiga det ursprungliga budgettaket antog myndigheterna en tilläggsbudget på 2 miljarder euro (1,0 % av BNP) i början av april. Detta gör det möjligt för den offentliga förvaltningen att finansiera ökade utgifter för åtgärder och kostnader som sammanhänger med de höga energipriserna. För att gardera sig mot osäkerhet har kommissionen gjort antaganden om ytterligare anslag på 0,4 % av BNP för 2022, vilka även ingår i prognoserna i Greklands stabilitetsprogram. Dessa anslag förväntas röstat igenom i en andra tilläggsbudget i september 2022. Enligt kommissionens vårprognos 2022 förväntas det primära saldot uppvisa ett underskott på 1,9 % av BNP 2022 och ett överskott på 1,3 % av BNP 2023, vilket ligger i linje med myndigheternas prognoser. Förbättringen av budgetläget jämfört med 2021 beror främst på den pågående ekonomiska återhämtningen och utfasningen av de finanspolitiska stödåtgärderna. Greklands stabilitetsprogram 2022 innehåller mycket likartade prognoser, dvs. ett förväntat primärt underskott på 2,0 % av BNP 2022 ( ) och ett primärt överskott på 1,1 % av BNP 2023. Prognosen tar hänsyn till myndigheternas plan att permanenta två tillväxtfrämjande skattesänkningar 2023 och i stabilitetsprogrammet anges det att genomförandet av dessa förutsätter att EU:s finanspolitiska regler efterlevs. Myndigheterna har i sitt stabilitetsprogram angivit att de avser att från och med 2023 bibehålla den nuvarande sänkta satsen för socialförsäkringsavgifterna och solidaritetsavgiften. Dessa åtgärder syftar till att minska den tunga skattebördan för hushållen (före pandemin var skattekilen på arbete i Grekland två procentenheter högre än genomsnittet i euroområdet ),stödja efterfrågan på arbetskraft och öka hushållens disponibla inkomst, vilket förväntas få en positiv inverkan på konsumtionen och den ekonomiska återhämtningen i stort. De bygger på åtgärder som ursprungligen infördes för 2021 och 2022 för att mildra pandemins verkningar och som var avsedda att upphöra i slutet av detta år. Åtgärderna permanentar den tillfälliga minskningen av socialförsäkringsavgifterna med tre procentenheter (varav 1,8 procentenheter är en minskning av arbetsgivarnas avgifter och 1,2 procentenheter är en minskning av arbetstagarnas avgifter) och det undantag från solidaritetsavgiften som beviljades under pandemin. Solidaritetsavgiften beräknas på grundval av en annan skattebas än inkomstskatten för hushållen, vilket ger möjlighet till en ytterligare förenkling av skattesystemet. Budgetkostnaderna för dessa åtgärder förväntas uppgå till 0,8 % av BNP om året. Enligt stabilitetsprogrammet förutsätter genomförandet av denna policy åtgärd att EU:s finanspolitiska regler som är tillämpliga från och med 2023 efterlevs. Efter inlämnandet av Greklands stabilitetsprogram och stoppdatumet för kommissionens vårprognos 2022 aviserade regeringen ett nytt åtgärdspaket som syftar till att åtgärda verkningarna av ökningarna av energipriserna. För det första aviserade Grekland en ny mekanism för att minska grossistpriserna för el, vilken kommer att införas den 1 juli 2022. För det andra kommer den befintliga subventionsordningen (se punkt i) att fortsätta att tillämpas till slutet av 2022 och utvidgas från och med maj 2022 till att omfatta en större andel av prisökningen för den månatliga förbrukningen upp till 300 kWh och den månatliga förbrukningen över 300 kWh samt till att omfatta alla bostäder och inte bara den huvudsakliga bostaden. Slutligen kommer en retroaktiv subvention att ges för att täcka 60 % av elräkningen under perioden december 2021–maj 2022 för den huvudsakliga bostaden. Storleken på dessa åtgärder förväntas uppgå till 0,4 % av BNP 2022. Myndigheterna avser att täcka kostnaderna för dessa åtgärder och intäktsbortfallet från de förnybara källorna till följd av minskningen av grossistpriserna genom en ny extraordinär avgift på 90 % på de exceptionella vinsterna för energiproducenterna under perioden oktober 2021–juni 2022 (0,3 % av BNP) och genom att använda en del av den reserv (0,4 % av BNP) som redan ingick i kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens avdelningar håller för närvarande på att bedöma om de nya åtgärderna är förenliga med vägledningen i kommissionens meddelande om REPowerEU ( ) och relevant EU-lagstiftning. Trots att resultatet blev bättre än förväntat 2021 är de finanspolitiska riskerna fortfarande stora. Osäkerheten kring energimarknaderna utgör den största risken för prognosen, eftersom den kan leda till ökade kostnader för energisubventionerna och skapa ett tryck på ytterligare stödåtgärder, även om de ökade intäkterna till följd av energiprisökningarna till viss del kan minska kostnaderna. Vad gäller pandemin håller riskerna för en ytterligare förlängning av de befintliga krisåtgärderna visserligen på att avta, men det finns ändå fortfarande en risk för att de garantier som utfärdats som en del av stödåtgärderna kan komma att tas i anspråk under de kommande åren. De senaste eller planerade finanspolitiska uppläggen, däribland systemet för försäljning och återleasing av fastigheter som ägs av sårbara gäldenärer, kan leda till en ökning av underskottet och skulderna beroende på deras slutliga statistiska klassificering. Ytterligare risker kommer från pågående rättsprocesser, framför allt målet rörande retroaktiv kompensation för nedskärningar i tilläggspensioner och säsongsbonusar, liksom tvistemålen mot det statliga fastighetsbolaget Etad. Å andra sidan kan företagens lönsamhet fortsätta att överträffa förväntningarna såsom det gjorde när det gäller budgetutfallet 2021. STATENS UPPLÅNING

Grekland återbetalade sina utestående lån till Internationella valutafonden i förtid. Grekland genomförde sin förtidsbetalning av de kvarvarande lånen från fonden i början av april 2022. Återbetalningen uppgick till 1,9 miljarder euro. Dessa lån förföll till betalning huvudsakligen 2023–2024 enligt den ursprungliga tidsplanen. Förtidsbetalningen möjliggjordes tack vare att Greklands finansiella ställning förbättrats, gynnsamma finansieringsvillkor och en stor likviditetsbuffert. Grekland förväntas göra en partiell förtidsbetalning av sina lån inom ramen för lånefaciliteten till förmån för Grekland i slutet av 2022. Likviditetsbufferten är fortfarande stor och den har fått stöd av en obligationsemission och den första delbetalningen från faciliteten för återhämtning och resiliens. I slutet av april 2022 lånade Grekland upp 1,5 miljarder euro på marknaden genom att på nytt öppna böckerna för den sjuåriga obligation som förfaller 2027. Avkastningen blev 2,4 %, vilket återspeglar att avkastningen och avkastningsspreaden i förhållande till de tyska statsobligationerna fortfarande var relativt höga jämfört med nivåerna under pandemin. Likviditetsbufferten uppgick till ca 38 miljarder euro i mitten av april 2022 ( ). I detta belopp ingår den första delbetalningen från faciliteten för återhämtning och resiliens på 3,6 miljarder euro som mottogs av Grekland den 8 april 2022. Greklands kreditbetyg uppgraderades till BB+ med stabila utsikter av Standard & Poor’s i slutet av april 2022 med hänvisning till att Greklands politik fortsatt att bli allt effektivare. Detta innebär att landets kreditbetyg enligt Standard and Poor’s nu bara är ett steg från att vara ”investment grade”. SKULDHÅLLBARHETSANALYS Efter offentliggörandet av kommissionens rapport om de offentliga finansernas hållbarhet ( )har den metod som används för skuldhållbarhetsanalysen för Grekland nu helt anpassats till den horisontella strategi som kommissionen använder för alla övriga medlemsstater. Den aktuella uppdateringen följer anpassning av de makroekonomiska antagandena och ränteantagandena, som redan presenterats i den tolfte rapporten om förstärkt övervakning, till kommissionens horisontella strategi och avser antagandena om finanspolitiken. Det finanspolitiska antagandet som använts hittills i rapporterna om förstärkt övervakning har antagit ett primärt saldo på 2,2 % av BNP bortom prognosperioden på kort sikt, som i genomsnitt ska uppnås under perioden 2023–2060. Detta antagande prognosticerades vara förenligt med stabilitets- och tillväxtpakten på grundval av en bedömning som gjordes i juni 2018 på grundval av de uppgifter som var tillgängliga vid den tidpunkten. Den reviderade metoden genomför det finanspolitiska antagandet om en oförändrad politik, som tillämpas på alla medlemsstater i kommissionens rapporter om de offentliga finansernas hållbarhet och Debt Sustainability Monitor. Framförallt görs i metoden antagandet att det strukturella primärsaldot ska ligga på samma nivå som under det sista året i prognosen (i detta fall 2023) ( ). Det finanspolitiska antagandet om en oförändrad politik innebär i genomsnitt ett högre nominellt primärt saldo än det tidigare antagandet under hela prognosperioden. Tabell 2 jämförs antagandet om det primära saldot i den tidigare rapporten och det antagande som använts i denna rapport. På kort sikt följer de bägge kommissionens vårprognos 2022. Antagandet om en ett konstant strukturellt primärsaldo innebär, för perioden mellan 2024 och 2026, en betydligt högre primärt saldo än det som antagits tidigare på grund av prognosen om det positiva och växande produktionsgapet och de minskade pensionsutgifterna till följd av tidigare pensionsreformer (dvs. en lägre kostnad för en åldrande befolkning). Från och med slutet av 2020-talet, så snart produktionsgapet slutits, kommer det primära saldot att minska, men dock ligga på en nivå som är aningen högre än det tidigare antagandet till slutet av 2050-talet, såsom framgår av den aktuella prognosen för antagandena om det strukturella primärsaldot och kostnaderna för en åldrande befolkning. Mot slutet av prognosperioden kommer en ytterligare minskning av kostnaderna för en åldrande befolkning – allt annat lika – att leda till en betydande förbättring av det primära saldot till 3,6 % 2060 ( ). I kommissionens horisontella strategi görs antagandet att reformerna rörande pensionssystemet kommer att leda till de budgetbesparingar som presenteras i 2021 års åldranderapport ( ) och att alla därmed sammanhängande besparingar används till återbetalning av lån. Tabell 2: Ändringar i de finanspolitiska antagandena Källa: Kommissionens avdelningar Anmärkning: De primärsaldon som redovisas i denna tabell grundar sig på det europeiska räkenskapssystemet 2010 samt kommissionens vårprognos 2022 för perioden 2022–2023. Tabell 3: Huvudsakliga antaganden i referensscenariot – utkast Källa: Kommissionens avdelningar Anmärkning: Det primärsaldo som redovisas i denna tabell grundar sig på det europeiska räkenskapssystemet 2010 samt kommissionens vårprognos 2022 för perioden 2022–2023. Tabell 4: Huvudsakliga antaganden i scenarierna – utkast Källa: Kommissionens avdelningar Anmärkning: De primärsaldon som redovisas i denna tabell grundar sig på det europeiska räkenskapssystemet 2010 samt kommissionens vårprognos 2022 för perioden 2022–2023. Uppdateringen av skuldhållbarhetsanalysen ger en betydande nedjustering av skuldutvecklingen och utvecklingen av bruttofinansieringsbehovet i alla scenarier, vilket återspeglar den lägre utgångspunkten, högre inflationsförväntningar ( ) och den nya statsfinansiella utvecklingen grundad på antagandet om en oförändrad politik ( ). År 2021 uppgick den offentliga skuldkvoten till 193 %, vilket är 10 procentenheter lägre än vad som förväntades i den tidigare rapporten. Denna förbättring beror främst på att BNP i löpande priser blev högre än förväntat samt även på att det primära underskottet blev lägre än väntat. Generellt sett tyder skuldhållbarhetsanalysen, med tanke på den höga skuldsättningen, på hög risk på medellång sikt() . I referensscenariot minskar den offentliga skuldkvoten till omkring 32 % år 2060, medan bruttofinansieringsbehovet förblir under 10 % på lång sikt ( ). En av de viktigaste orsakerna till förändringen i förhållande till den tidigare rapporten är den snabbare ökningen av BNP i löpande priser, särskilt på kort och medellång sikt, vilken huvudsakligen beror på inflationsökningen, vilket också återspeglas i de marknadsbaserade inflationsförväntningarna. Denna förbättring neutraliseras inte helt av ränteökningarna, eftersom den grekiska statsskulden har en mycket lång vägd genomsnittlig löptid, vilket mildrar verkningarna av rörelserna i marknadsräntorna på kort och medellång sikt. Den andra viktiga bidragande faktorn till de uppdaterade resultaten är den statsfinansiella utvecklingen på grundval av antagandet om en oförändrad politik. Med hänsyn till att det prognosticerade strukturella primärsaldot på 1,4 % av BNP för 2023 och antagandet om kostnader för en åldrande befolkning blir den statsfinansiella utvecklingen mellan 2023 och 2060 i genomsnitt 0,4 procentenheter högre än vid det tidigare antagandet om 2,2 % av BNP. I scenariot med en högre riskpremie minskar skuldsättningen till 42 % av BNP till år 2060 och bruttofinansieringsbehovet ligger kvar på en nivå under 10 % av BNP på lång sikt. Även vid scenariot med en låg tillväxt ( ) kommer skuldkvoten att minska på lång sikt och bruttofinansieringsbehovet ligga kvar på en nivå på under 20 % av BNP. För att ta höjd för de finanspolitiska riskerna görs det i ett fjärde scenario ett antagande om en lägre primärsaldoutveckling ( ). Detta scenario innebär ett betydligt lägre primärsaldo på i genomsnitt 0,4 % av BNP under perioden 2023–2060. I detta scenario uppvisar skuldsättningen fortfarande en minskande utveckling, men minskar i en mycket långsammare takt än i de andra scenarierna och kommer att ligga på en nivå av över 100 % av BNP i slutet av prognosperioden. Bruttofinansieringsbehovet är också högre och ligger på ca 15 % av BNP på medellång sikt och aningen över 20 % av BNP på lång sikt. Diagram 1: Skuldhållbarhetsanalysens resultat Källa: Kommissionens avdelningar Bedömningen av skuldhållbarheten är avhängig de underliggande antagandena och omgärdas av en betydande osäkerhet, framför allt på grund av den aktuella inflationschocken. Den nya statsfinansiella utvecklingen innebär i genomsnitt en betydligt högre primärt överskott än under det tidigare finanspolitiska antagandet. Att uppnå och bibehålla ett genomsnittligt primärt saldo på 2,6 % under närmare 40 år är mycket ambitiöst och skulle kräva en budgetdisciplin av ett slag som hittills knappast uppnåtts i någon av EU:s medlemsstater. Det finanspolitiska antagandet om en oförändrad politik ger uttryck för de nuvarande finanspolitiska ramarna och kommer att revideras efter varje prognos från kommissionens. Såsom framgår av scenariot med lägre strukturellt primärsaldo, där hållbarhetsriskerna är högre, är finanspolitisk försiktighet en förutsättning för att åstadkomma en hållbar skuldsättning. Vad gäller inflationen kan sägas att om den nuvarande ökningen blir mindre varaktig än vad som antagits på grundval av den nuvarande metoden and de nuvarande marknadsförväntningarna skulle detta kunna leda till en högre skuldutveckling till följd av en lägre nominell tillväxt. Vad gäller den reala tillväxten i Grekland har den potentiella tillväxten på senaste tiden legat under den långsiktiga tillväxt som antas både i referensscenariot och scenaret med lägre tillväxt, som omfattar den förväntade inverkan på tillväxten av investeringarna under faciliteten för återhämtning och resiliens grundad på kommissionens standardsimuleringar med T+10 som justerats utifrån Quest-modellen upp till det tionde prognosåret samt är förankrade i de makroekonomiska antagandena i 2021 års åldranderapport därefter ( ). För att den högre prognosticerade potentiella produktionstillväxten ska kunna uppnås krävs det att man genomför strukturreformer och investeringar som främjar en stark tillväxt, bl.a. de som presenteras i Greklands återhämtnings- och resiliensplan. Dessa är även viktiga för att gynnsamma räntesatser ska kunna upprätthållas på lång sikt. UTVECKLINGEN INOM DEN FINANSIELLA SEKTORN De grekiska bankerna har haft ett exceptionellt år när det gäller att minska de nödlidande lånen och nu flyttas fokus gradvis över till att omförhandla nödlidande lån för bärkraftiga gäldenärer där så är möjligt. Andelen nödlidande lån uppgick till 12,8 % på individuell nivå i december 2021, efter att ha minskat kraftigt från 30,1 % i slutet av 2020 och 40,6 % i slutet av 2019. Två av de fyra systemviktiga bankerna har uppvisat en ensiffrig andel nödlidande lån från och med slutet av 2021, under det att de andra två förväntas uppnå samma mål senast i slutet av 2022. Denna snabba minskning av de nödlidande lånen, vilka minskat till 18,4 miljarder euro från sin toppnivå på 107,2 miljarder euro (slutet av mars 2016) ( ) beror främst på värdepapperiseringar inom ramen för Herculesprogrammet för skydd av tillgångar. De systemviktiga bankerna ska genomföra ytterligare tre värdepapperiseringar ( ) och dessa förväntas slutföras i tid. Kostnaderna för framtida transaktioner kommer att öka för de banker som är originator, eftersom garantiavgifterna ökar på grund av den inverkan som kriget i Ukraina har på kreditswappsspreadarna. De framtida insatserna för att få ner andelen nödlidande lån till en nivå som ligger närmare EU-genomsnittet kommer i allt större utsträckning att handla om att bankerna erbjuder nya lån (denominatoreffekten) samt deras förvaltning av lån i eller på risk för betalningsinställelse och deras förmåga att erbjuda bärkraftiga långsiktiga lösningar. Samtidigt kommer en effektiv återvinning av säkerheter att vara avgörande när en framgångsrik omstrukturering inte är möjlig. Diagram 2: Utvecklingen av stocken av nödlidande lån brutto och de grekiska bankernas andel nödlidande lån Källa: Greklands centralbank Anmärkning: Antal nödlidande lån brutto som en andel av det totala antalet kundlån, för lån i balansräkningen i enlighet med Europeiska bankmyndighetens definitioner. Nettoskapandet av nya nödlidande lån fortsätter i begränsad takt, eftersom det fortfarande finns risker när det gäller bankernas tillgångskvalitet. Nettoinflödet ( ) av nödlidande lån fortsatte under fjärde kvartalet 2021 för femte kvartalet i följd, om än i något mer begränsad omfattning. Bankernas step up-produkter som erbjuds bärkraftiga kunder som har tillfälliga svårigheter och de återstående betalningsmoratorier som beviljats hotell- och restaurangbranschen hade nästan helt upphört i slutet av 2021 och det betydande antalet lån som omfattas av statliga stödåtgärder genom ordningarna Gefyra och Gefyra II ( ) lämnar gradvis dessa ordningar under det första halvåret i år. Bankerna fortsätter att rapportera en stabil och minskande andel betalningsinställelser och upprepade betalningsinställelser för lån som lämnat ett moratorium och de första tecknen pekar på en liknande andel för lån som lämnar Gefyra-ordningarna och en något högre andel för dem som lämnar bankernas step up-produkter. De första tillförlitliga resultaten efter det att dessa stödåtgärder upphört kommer emellertid att finnas tillgängliga först i juni 2022. Den grekiska banksektorns direkta och indirekta exponering mot ryska eller ukrainska medborgare är visserligen begränsad, men det finns ändå nedåtrisker när det gäller bankernas tillgångskvalitet på grund av de potentiella andrahandseffekterna för de ekonomiska utsikterna och hushållens reala disponibla inkomst av Rysslands oprovocerade invasion av Ukraina. Vidare beror en välfungerande avveckling av äldre privata nödlidande lån alltmer på kreditförvaltare som ansvarar för administrationen av värdepapperiserade och sålda lån. De nödlidande lån som inte längre är upptagna i bankernas balansräkningar finns hos specialiserade finansiella institut som inte är banker (dvs. kreditförvaltare), vilka förvaltade 79.7 miljarder euro bestående huvudsakligen av nödlidande lån i slutet av 2021, varav en stor del i form av portföljer med värdepapperiserade nödlidande lån inom ramen för Herculesprogrammet. Dessa institut har som mål att maximera återvinningen genom omstruktureringar och om inte det fungerar, likvidationer. Pandemin har gjort det svårt för kreditförvaltarna att genomföra sina affärsplaner för vissa av portföljerna med värdepapperiserade nödlidande lån. Det nya verktyget för skuldomstrukturering utanför domstol och normaliseringen av skuldindrivningsprocessen som inleddes det fjärde kvartalet 2021 förväntas också underlätta för kreditförvaltarna att nå målen i affärsplanerna. I syfte att förbättra kassaflödet för vissa av dessa skuldverktyg överväger kreditförvaltarna dessutom riktade försäljningar av låneportföljer. Den gradvisa utvecklingen av andrahandsmarknaden för dessa lån förväntas underlätta bankrefinansiering för gäldenärer som ska genomgå en omstrukturering och återigen bli icke-nödlidande och eventuellt också göra det möjligt för dem att på vissa villkor i framtiden återigen ingå i bankernas låneportföljer. Bankernas kärnlönsamhet har förbättrats, men engångsposter har påverkat resultaten. Alla fyra bankerna gick med vinst 2021 om man räknar bort engångshändelser. Resultatet för de två systemviktiga bankerna påverkades av engångsförluster till följd av saneringen av nödlidande lån. Enligt bankernas egna beräkningar har dock alla återkommande transaktioner varit lönsamma, vilket tyder på en gradvis återgång till lönsamhet. Kraftigt ökade intäkter från avgifter och provisioner har till stor del bidragit till att uppväga nedåttrycket på ränteintäkterna på grund av de låga räntorna och slutförandet av värdepapperiseringar av nödlidande lån ( ), samtidigt som kvaliteten på intäktsmixen förbättrats. Eftersom de har betydande innehav av inhemska statsobligationer har de systemviktiga bankerna vidtagit åtgärder för att mildra verkningarna av eventuella ökningar av avkastningen på statsobligationer på deras lönsamhet. På kostnadssidan har bankerna fortsatt med sina insatser för att begränsa personalkostnaderna. Den nuvarande osäkerheten på marknaderna har haft en negativ inverkan på bankernas långsiktiga osäkrade finansieringskostnader ock kan påverka deras strategi gällande ytterligare skuldemissioner för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (MREL) ( ), både vad gäller tidpunkt och typ av instrument som utfärdas. Bankerna planerar att motverka det potentiella tryck som dessa faktorer har på deras finansieringskostnader genom att genomföra affärsplaner som tar hänsyn till utsikterna för kredittillväxten, de minskade nedskrivningarna till följd av den senaste tidens insatser för att minska nödlidande lån och utvecklingen av alternativa inkomstkällor genom att påskynda bankernas digitala omvandling. Bankerna har bibehållit sina ambitiösa mål i affärsplanerna om en betydande ny utlåning, trots att det finns nedåtrisker när det gäller efterfrågan på krediter på grund av eventuella andrahandseffekter av den nuvarande geopolitiska osäkerheten och de höga energipriserna. Samtidigt kan den typ av krediter som efterfrågas av företagen komma att ändras från medel för att finansiera investeringsbehov till medel till rörelsekapital. Även om sanering av bankernas balansräkningar fortsatte att inverka på bankernas kapitalsituation påverkas utsikterna för 2022 positivt av ett minskat behov av avsättningar ( ) och en ökad intern förmåga att generera kapital tack vare ökade vinster. Bankernas genomsnittliga kärnprimärkapital och totala kapitalrelation låg i slutet av 2021 på 12,6 % respektive 15,2 % av de riskvägda tillgångarna på gruppnivå ( ). Bankernas kapitalsituation var dock fortfarande lägre än i slutet av 2020 (15,0 % respektive 16,6 %), vilket återspeglar kostnaden för skuldnedväxlingen beträffande nödlidande lån och utfasningen av försiktighetsjusteringar av övergångsnatur ( ). Bankernas kapitalsituation 2021 stärktes genom att två bankers ökningar av aktiekapitalet och några syntetiska värdepapperiseringar ( ). Ytterligare kommande kapitalförstärkande åtgärder förväntas äga rum under 2022 och bankernas kapitalposition förväntas även förbättras tack vare ökade vinster som genererats organiskt. Eftersom merparten av åtgärderna för att minska de nödlidande lånen slutförts förväntas verkningarna av saneringen av nödlidande lån att minska. Bankernas kapitalsituation är dock fortfarande en av de sämsta i euroområdet och kvaliteten på tillgångarna ger fortfarande anledning till oro eftersom en stor och ökande andel av tillgångarna utgörs av uppskjutna skattekrediter (ca 64 % av det tillsynsrättsliga kapitalet i slutet av 2021 på gruppnivå).