EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION (EU) 2020/1969

av den 14 maj 2020

med de iakttagelser som utgör en del av besluten om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, avsnitt III – kommissionen och genomförandeorgan

EUROPAPARLAMENTET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

— med beaktande av sitt beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, avsnitt III – kommissionen,

— med beaktande av sina beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av genomförandeorganens budgetar för budgetåret 2018,

— med beaktande av artikel 99 och bilaga V i arbetsordningen,

— med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

— med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0069/2020), och av följande skäl:

A. Unionsutgifterna är ett viktigt verktyg för uppnåendet av politiska mål och utgör i genomsnitt 1,9 % av medlemsstaternas offentliga utgifter.

B. När Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet kontrollerar parlamentet om medlen har använts korrekt och om de politiska målen har uppnåtts.

Politiska prioriteringar

1. Europaparlamentet betonar att när kommissionen i samarbete med medlemsstaterna genomför unionens budget, och oavsett vilken genomförandemetod de använder (delad, direkt eller indirekt förvaltning), är respekten för rättsstatsprincipen en av de mest väsentliga förutsättningarna för efterlevnad av principerna om en sund ekonomisk förvaltning enligt artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Parlamentet betonar att alla aktörer bör sträva efter att använda medlen på ett så transparent, ändamålsenligt och effektivt sätt som möjligt. Parlamentet är bekymrat över de finansiella förluster som orsakats av generella brister när det gäller rättsstatsprincipen i ett antal medlemsstater, och vidhåller att unionen bör kunna vidta lämpliga åtgärder, vilket inbegriper att i sådana fall kunna upphäva, minska och begränsa tillgången till finansiering från unionen. Parlamentet välkomnar därför förslaget till en förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna och kräver att antagandet av detta förslag prioriteras.

2. Europaparlamentet betonar att med hänsyn till de knappa ekonomiska resurser i unionens budget som ska finansiera unionens ökade prioriteringar och ansvarsområden är skyddet av unionens ekonomiska intressen av yttersta vikt och största möjliga insatser krävs på alla nivåer för att förhindra och bekämpa bedrägeri, korruption och missbruk av EU-medel. Parlamentet understryker att inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten är en väsentlig etapp i utvecklingen av skyddet av unionens ekonomiska intressen. Parlamentet kritiserar Europeiska åklagarmyndighetens underfinansiering och underbemanning under uppbyggnadsfasen och kommissionens underskattning av dess behov. Parlamentet betonar att Europeiska åklagarmyndigheten ska behandla upp till 3 000 fall per år och att myndigheten behöver minst 76 ytterligare tjänster och 8 miljoner EUR om den ska kunna tas i drift fullt ut i slutet av 2020. Kommissionen uppmanas med eftertryck att lägga fram ett förslag till ändringsbudget. Parlamentet upprepar att det absolut motsätter sig en minskning av personalen vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) med 45 tjänster.

3. Europaparlamentet påminner om att artikel 61 i budgetförordningen, som trädde i kraft den 2 augusti 2018, har utvidgat definitionen av intressekonflikter. Parlamentet uppmanar kommissionen att som fördragens väktare bekämpa alla former av intressekonflikter och regelbundet utvärdera de förebyggande åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att undvika dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå gemensamma riktlinjer för att förebygga intressekonflikter som involverar högt uppsatta politiker. Parlamentet uppmanar rådet att anta gemensamma etiska normer i alla frågor som rör intressekonflikter och att formulera en gemensam inställning till frågan i alla medlemsstater. Parlamentet understryker att det med tanke på de omfattande problemen med intressekonflikter vid fördelningen av unionens jordbruksfonder inte är önskvärt att medlemmar av Europeiska rådet, jordbruksministrar, tjänstemän eller deras familjemedlemmar fattar beslut om inkomststöd.

4. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens avsikt att gå över till en bestyrkandemetod genom vilken revisionsrätten samlar in tillräckliga och ändamålsenliga belägg för att kunna dra en slutsats om den säkerhet som den ansvariga enheten säger sig ha uppnått. Parlamentet påminner om revisionsrättens slutsats att de nationella myndigheternas kvalitet och tillförlitlighet snabbt måste förbättras och att bestyrkandemetoden bör ta hänsyn till detta. Parlamentet rekommenderar revisionsrätten att komplettera sina slumpvisa kontroller med en riskbaserad metod, så att dess rapporter om felprocent i högre grad uppmärksammar områden där det är mest sannolikt att problem uppstår.

5. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att nära samarbeta med medlemsstaterna så att fullständiga, exakta och tillförlitliga uppgifter kan garanteras, och att därvid beakta målet att fullt ut tillämpa modellen för samordnad granskning. Kommissionen uppmanas att säkerställa att man tillämpar en transparent metod och en konsekvent terminologi och att rationalisera sin rapportering, i synnerhet vad gäller felprocenten, för att undvika förvirring och bristande transparens.

6. Europaparlamentet konstaterar att det är en utmaning att mäta de resultat som EU uppnår genom sina prioriteringar, åtgärder och program. Parlamentet noterar dock att en effektiv övervakning av genomförandet är nödvändig för att förstå situationen, identifiera nya problem och vidta korrigerande åtgärder när målen inte uppnås eller när resultaten av en unionspolitik kan ha en negativ inverkan på uppnåendet av de fastställda målen inom ett annat politikområde.

7. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att — förbättra överensstämmelsen mellan allmänna mål på hög nivå och specifika politiska mål och program, — fastställa mer rigorösa centrala resultatindikatorer som återspeglar effekterna och resultaten av unionens utgiftsprogram och politik snarare än resultaten för de myndigheter som genomför dem, — använda uppdaterad resultatinformation så att mål och indikatorer kan anpassas i tid, — I högre grad uppmärksamma resultaten och mervärdet av unionsfinansieringen och inte enbart output.

8. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens avsikt att förse de ansvarsfrihetsbeviljande myndigheterna med en utvärdering som omfattar både efterlevnads- och prestationsdelen för varje unionspolitikområde, i överensstämmelse med budgetposterna för de enskilda kapitlen i sin årsrapport.

9. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att påskynda ansvarsfrihetsförfarandet i riktning mot n+1.

10. Europaparlamentet bekräftar det tydliga behovet av ökat samarbete mellan tullmyndigheterna i medlemsstaterna för att undvika att skada unionens budget och de nationella budgetarna, särskilt när det gäller momsförluster, e-handel och förfalskade produkter.

11. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna se över hur tullar kan tas ut på ett mer effektivt sätt och hur belopp som felaktigt betalats kan återkrävas, samt att undersöka vilka förbättringar som kan göras för att återkräva tullintäkter.

12. Europaparlamentet är bekymrat över risken för en undervärdering av leveranserna av e-handelsvaror från tredjeländer, och uppmanar kommissionen att genomföra tillräckliga kontroll- och övervakningsåtgärder i medlemsstaterna för att säkerställa ett bättre samarbete.

13. Europaparlamentet konstaterar att den europeiska resultattavlan för innovation har visat en positiv utveckling i de flesta medlemsstater under de senaste åren.

14. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna större uppmärksamhet åt den geografiska fördelningen av forskningsmedel i syfte att bidra till att sprida en kompetenskultur på allra högsta nivå i hela unionen och till att skapa lika spelregler för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet föreslår att strukturfonderna används i större utsträckning för att främja innovation och spetskompetens. Parlamentet betonar att ramprogrammen måste finansiera alla stadier av forskning och innovation. Parlamentet påpekar att även om grundläggande forskningsprojekt ofta ger konkreta resultat endast över en längre tidsperiod är de nödvändiga för att säkerställa unionens spetskompetens inom forskning och innovation samt för att locka till sig de bästa forskarna. Parlamentet noterar med oro att skyddet av unionens ekonomiska intressen hotas av vissa tredjeländer som deltar i gemensamma forskningsprojekt.

15. Europaparlamentet upprepar sin oro över den höga nivån på utestående åtaganden, främst på grund av den sena starten för finansieringen av projekt och program inom budgetramen 2014–2020 och det långsamma genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). Parlamentet uppmanar de respektive medlemsstaterna att påskynda genomförandet av de sammanhållningspolitiska programmen och dithörande betalningar, utan att lätta på de nödvändiga kontrollerna, samt att stärka transparensen för de sökande och minska komplexiteten för att begränsa genomförandeperiodens längd. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en återgång till n+2-regeln. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka medlemsstaternas genomförande vid underutnyttjande och låga utnyttjandegrader.

16. Europaparlamentet uppmärksammar sammanhållningspolitikens och ESI-fondernas avgörande betydelse för att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna och regionerna, främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning, bekämpa fattigdom och social utestängning och därmed förbättra EU-medborgarnas dagliga liv.

17. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka det tekniska stödet (utbildning, kommunikation osv.) till nationella, regionala eller lokala myndigheter för att uppnå en bättre utnyttjandegrad.

18. Europaparlamentet konstaterar att i enlighet med unionsrätten är det de stödmottagare som odlar marken som har rätt till direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att regler antas i syfte att undvika en situation där unionens subventioner delas ut till mottagare som har förvärvat marken i fråga med hjälp av olagliga eller bedrägliga metoder, vilket har konstaterats i vissa medlemsstater. Parlamentet understryker, med hänsyn till fall såsom de som har rapporterats av Olaf i Slovakien och Italien, att kommissionen bör lägga fram förslag som tydligt anger att markarrenden eller äganderätten till mark måste baseras på rättsstatsprincipen och att den nationella lagstiftningen om arbetstagares rättigheter, däribland rättigheter avseende inkomster för jordbruksarbetare, måste följas. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med nationella organ ta fram ett standardiserat och allmänt tillgängligt format (med iakttagande av domstolens relevanta beslut) för att informera om de slutliga stödmottagarna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

19. Europaparlamentet är djupt oroat över de italienska myndigheternas senaste undersökningar som avslöjat bedrägerier till ett värde av 5,5 miljoner EUR och flera maffiastrukturer som missbrukar unionens jordbrukssubventioner för kriminella ändamål, hotar ärliga jordbrukare som deltar i auktioner av statligt ägd mark och kringgår nationell arbetsrätt. Parlamentet anser att unionens ekonomiska intressen och skattebetalarnas pengar i hela unionen kan äventyras av organiserad brottslighet, och uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra att kriminella nätverk erhåller unionsmedel. Parlamentet understryker behovet av bättre informationsutbyte på nationell nivå och mellan nationell nivå och unionsnivå för att snabbt kunna identifiera kriminella organisationer som försöker göra olagliga vinster. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka kontrollsystemen för att förhindra att sådana situationer upprepas. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om all ny utveckling.

20. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en bättre könsfördelning och jämställdhetsbudgetering vid tilldelningen av anslagna medel.

21. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta digitaliseringen av sina tjänster.

22. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med den administrativa förenklingen för att locka små strukturer såsom små och medelstora företag att delta i unionsprogram och offentliga upphandlingar.

23. Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att föreslå en specifik klagomålsmekanism på unionsnivå för att stödja jordbrukare eller stödmottagare som ställs inför, till exempel, olagligt markrofferi, fel som begås av nationella myndigheter, påtryckningar från kriminella strukturer eller organiserad brottslighet, eller personer som är föremål för tvångs- eller slavarbete, för att ge dem möjlighet att snabbt lämna in ett klagomål till kommissionen, som kommissionen bör behandla skyndsamt.

24. Europaparlamentet beklagar att den största delen av direktstödet inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken ligger i händerna på ett fåtal mottagare i vissa medlemsstater. Parlamentet motsätter sig starkt inrättandet av oligarkiska strukturer i vissa medlemsstater. Parlamentet är djupt oroat över att medlemmarna av dessa oligarkiska strukturer utnyttjar unionsmedel, särskilt inom ramen för jordbruk och sammanhållning, för att stärka sin maktposition. Parlamentet anser att EU-medel i stället bör gynna majoriteten av unionens medborgare.

25. Europaparlamentet är djupt oroat över de färska rapporterna om jordbruksfonder som påstås gagna oligarkiska strukturer. Parlamentet upprepar att detta utgör en djupt orättvis situation gentemot unionens skattebetalare och särskilt gentemot småbrukare och landsbygdssamhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningsreglerna i syfte att säkra en mer rättvis fördelning av unionens medel och därigenom undvika en skev fördelning där en liten minoritet av stödmottagarna (både fysiska och juridiska personer) erhåller den största delen av unionens subventioner på de båda områdena. Parlamentet anser att det är nödvändigt att ändra reglerna för den fleråriga budgetramen för att undvika en situation där en fysisk person som äger flera företag, under loppet av en enda flerårig budgetram, kan erhålla EU-stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken motsvarande hundratals miljoner.

26. Europaparlamentet noterar kraven på transparens för sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken, som tvingar de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna, i enlighet med reglerna för delad förvaltning, att ha en offentligt tillgänglig förteckning över slutliga stödmottagare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att offentliggöra sådana uppgifter på ett enhetligt sätt och säkerställa informationens interoperabilitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att samla in och aggregera uppgifterna och offentliggöra förteckningar över de 50 största stödmottagarna från varje fond i varje medlemsstat samt de 50 största stödmottagarna av den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken (fysiska och juridiska personer) i alla medlemsstater för att få en exakt överblick över fördelningen av unionsstödet.

27. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i full överensstämmelse med principen om delad förvaltning — upprätta ett enhetligt och standardiserat informationssystem för medlemsstaterna för att rapportera information om de slutgiltiga stödmottagarna av EU-medel på området för jordbruk och sammanhållning; information om de slutgiltiga stödmottagarna bör omfatta närmare information om verkliga huvudmän i företag (fysiska och juridiska personer), — föreslå en förordning för inrättandet av ett it-system som möjliggör en enhetlig och standardiserad rapportering i realtid för medlemsstaternas myndigheter och säkerställer interoperabilitet med systemen i medlemsstaterna, säkra ökad transparens och ett effektivare samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna samt ytterligare stärka ansvaret för betalningar och i synnerhet bidra till en tidig upptäckt av systemfel och missbruk, — ge stöd åt medlemsstaterna i samband med anpassningen eller utvecklingen av deras it-system till ett nytt rapporteringssystem, — övervaka kvaliteten och fullständigheten när det gäller de uppgifter som tillhandahålls av medlemsstaterna, — säkerställa mer effektivitet, aktualitet och mindre byråkrati med hjälp av moderna digitaliserade system.

28. Europaparlamentet konstaterar att det kommer att ta tid att skapa och upprätta ett sådant it-system. Parlamentet bekräftar fullt ut att tillhandahållandet av information om stödmottagare under delad förvaltning är medlemsstaternas ansvar. Parlamentet uppmanar samtidigt till ett snabbare och mer transparent utbyte av information och uppgifter om unionsstöd på området för sammanhållning och den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten en förteckning över de 50 största enskilda mottagarna (fysiska personer som verkliga huvudmän för ett företag eller flera företag) per medlemsstat samt en förteckning över de 50 största mottagarna (fysiska personer och juridiska personer, samt fysiska personer som är ägare till flera företag) av unionsstöd som aggregerats för samtliga medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen lämna denna information till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten.

29. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de aktuella förslagen avseende den gemensamma jordbrukspolitiken och lägga fram ändringsförslag för att bringa den framtida ordningen i linje med den europeiska gröna given.

30. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina förslag om den fleråriga budgetramen och den europeiska gröna given ta hänsyn till revisionsrättens kritiska slutsatser om bristande effektivitet och ändamålsenlighet i miljöanpassningen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

31. Europaparlamentet är särskilt oroat över de alarmerande uppgifterna från press och icke-statliga organisationer om den dramatiska situationen för de mest utsatta migranterna i hotspot-områden, särskilt migrantbarn och flyktingkvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaternas myndigheter vidta särskilda åtgärder för att förhindra missbruk av unionsmedel och förebygga missbruk och människohandel, samt att säkerställa att unionsmedlen används för att skydda de grundläggande rättigheterna.

32. Europaparlamentet framhåller att den ökande användningen av finansiella instrument och förvaltningsfonder för att genomföra unionens politik i tredjeländer, vid sidan av unionens budget, riskerar att undergräva ansvarsnivån och transparensen i unionens åtgärder. Parlamentet insisterar på att kommissionen säkerställer att tillhandahållandet av externt bistånd omfattas av rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna i mottagarländerna. Parlamentet betonar särskilt behovet av att säkerställa att inga unionsmedel stöder någon form av tvångsarbete för barn. Parlamentet är bekymrat över de påståenden som framförts i färska rapporter i media avseende projekt i Eritrea. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt följa upp dessa påståenden och utan dröjsmål rapportera till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten.

33. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens utomordentliga arbete och dess särskilda rapporter som är ett viktigt verktyg för den europeiska transparensen och goda styrelseformer. Parlamentet noterar alla revisionsrättens rekommendationer i de särskilda rapporterna under 2018 och uppmanar de europeiska institutionerna att snabbt genomföra dem.

Revisionsrättens revisionsförklaring

34. Europaparlamentet gläder sig över att revisionsrätten konstaterade att räkenskaperna för 2018 var tillförlitliga, vilket den har gjort sedan 2007, och att revisionsrätten drog slutsatsen att inkomsterna inte innehöll några väsentliga fel 2018.

35. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2018 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

36. Europaparlamentet gläder sig över den positiva tendens för den mest sannolika felnivån för betalningar som revisionsrätten fastställt jämfört med de senaste åren, eftersom den mest sannolika felnivån för betalningarna under 2018 uppgår till 2,6 % ( 1 )

37. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten under en period på 26 år nu tre gånger efter varandra har gjort ett uttalande med reservation (och inte ett uttalande med avvikande mening) om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna, vilket innebär att de väsentliga felen enligt revisionsrätten i huvudsak var begränsade till de ersättningsbaserade kostnaderna som motsvarar ungefär hälften av den granskade populationen.

38. Europaparlamentet beklagar att betalningarna för 26:e året i följd har innehållit väsentliga fel på grund av att övervaknings- och kontrollsystemen endast till en del är effektiva. Parlamentet betonar att medlemsstaterna hade tillräckligt med information för att kunna förhindra, upptäcka och korrigera en stor del av felen innan de redovisade utgifterna för kommissionen, och att om denna information hade använts skulle den uppskattade felprocentsnivån ha blivit avsevärt mycket lägre. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa de instrument som krävs för att ytterligare förbättra feldetekteringen inom medlemsstaternas myndigheter.

39. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten när betalningar görs på grundval av kostnadsersättningar uppskattar felnivån till 4,5 % (jämfört med 3,7 % 2017 och 4,8 % 2016), medan felnivån för stödrättigheter ( 2 ) låg under väsentlighetströskeln på 2 %, med undantag för vissa system för landsbygdsutveckling. Parlamentet beklagar att felnivån inte tydligt kvantifierats för stödutbetalningarna.

40. Europaparlamentet påpekar att revisionsrätten fann den högsta uppskattade felnivån i utgifterna under ”ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” (5,0 %), medan den lägsta väsentliga felnivån i utgifterna för ”konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” låg på väsentlighetströskeln (2,0 %).

41. Europaparlamentet påpekar att revisionsrätten anser att forskningskostnader förblir ett högriskområde och den främsta källan till fel under rubriken ”konkurrenskraft”.

42. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten under 2018 fastställde specifika felnivåer för fyra rubriker i den fleråriga budgetramen, nämligen konkurrenskraft, sammanhållning, naturresurser och administrativa utgifter.

43. Europaparlamentet påpekar att revisionsrätten för 2018 presenterade felnivån per politikområde, men inte uppskattade felnivåer för utgiftsområden under rubrikerna 3 Säkerhet och medborgarskap och 4 Europa i världen i den fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att överväga om revisionen av ett representativt urval från dessa två rubriker skulle kunna vara till nytta vid bedömningen av finansiella transaktioner. Parlamentet noterar vidare att revisionsrätten inte fastställde specifika felnivåer för landsbygdsutveckling och marknadsåtgärder i den gemensamma jordbrukspolitiken, och inte heller fastställde enskilda felnivåer för Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. Parlamentet föreslår att revisionsrätten överväger att se över sin stickprovsmetod för att säkerställa bättre jämförbarhet från ett år till ett annat.

44. Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten inte uppskattade felnivåer för utgiftsområden under rubrikerna 3 Säkerhet och medborgarskap och 4 Europa i världen i den fleråriga budgetramen. Även om siffrorna under dessa rubriker är relativt låga anser parlamentet att de är av särskild politisk betydelse. Parlamentet betonar att revisionen av ett representativt urval från dessa två rubriker är avgörande för en noggrann och oberoende utvärdering av finansiella transaktioner, samt för en bättre övervakning från parlamentets sida av användningen av unionsmedel, och uppmanar revisionsrätten att lämna uppgifter om felprocenten för betalningar under dessa rubriker i sina kommande årsrapporter.

45. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten granskade transaktioner till ett värde av totalt 120,6 miljarder EUR och att området Naturresurser utgör den största andelen av den totala transaktionspopulationen (48 %), medan vikten för rubrik 1b ”Sammanhållning” i den fleråriga budgetramen är relativt liten (cirka 20 %). Parlamentet noterar fördelningen av den granskade populationen, med tanke på den mycket höga felnivån för ”Sammanhållning”. Parlamentet föreslår att revisionsrätten beaktar både andelen av unionens totala utgifter och felrisken när den beslutar om fördelningen av nästa granskningsandel av den totala populationen.

46. Europaparlamentet är förvånat över att revisionsrätten beslutade att naturresurser skulle utgöra den största andelen av revisionsrättens totala population för sin granskning inom ramen för den årliga finans- och regelefterlevnadsrevisionen, trots att det är mindre sannolikt att fel förekommer i direktstödet inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet noterar dock att på området för direkta betalningar har flera fall av intressekonflikter, organiserad brottslighet och korruption offentliggjorts och blivit föremål för revisioner av kommissionen. Parlamentet efterlyser mer ändamålsenliga åtgärder från kommissionens och medlemsstaternas sida för att förebygga och lösa fall som äventyrar den gemensamma jordbrukspolitiken.

47. Europaparlamentet påpekar att revisionsrättens granskningspopulation för sammanhållning skilde sig från tidigare år och bestod av slutbetalningar för perioden 2007–2013 och utgifter som täcks av konton som kommissionen godkänt på årsbasis för perioden 2014–2020. Enligt parlamentet betyder detta att revisionsrätten granskade transaktioner för vilka alla relevanta korrigerande åtgärder hade vidtagits på medlemsstatsnivå. Parlamentet beklagar att felprocenten trots denna revisionsmetod kvantifierades till en mycket hög nivå på 5 %.

48. Europaparlamentet betonar att liksom tidigare år bidrog fel avseende stödberättigande (nämligen icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråk och icke stödberättigade projekt, aktiviteter eller stödmottagare) mest till den uppskattade felnivån 2018 för kostnader med hög risk.

49. Europaparlamentet betonar dock att effekten av fel avseende stödberättigande var lägre än 2017 (2018: 68 %, 2017: 93 %); Parlamentet beklagar att revisionsrätten för 2018 fann ett högre antal fel som gällde offentlig upphandling, regler för statligt stöd och förfaranden för beviljande av bidrag. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant uppmärksamma dessa kategorier av fel och bedöma om de utgör en risk för den fria konkurrensen eller rentav påvisar möjliga fall av korruption. I det senare fallet bör kommissionen inte tveka att vidta korrigerande åtgärder och informera Europeiska åklagarmyndigheten.

50. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rationalisera och förenkla de strategiska ramar som reglerar genomförandet av unionens budget och därigenom förstärka redovisningsskyldigheten för resultat och öka tydligheten och transparensen för alla intressenter.

Årlig förvaltnings- och resultatrapport: förvaltningsresultat

Tillförlitligheten när det gäller de uppgifter som kommissionen har lämnat

51. Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten inte har granskat den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. Parlamentet betonar dock att revisionsrätten granskade vissa årliga verksamhetsrapporter, och i synnerhet rapporterna från GD AGRI, GD DEVCO, GD ECHO, GD NEAR, GD EMPL och GD REGIO.

52. Europaparlamentet påpekar att kommissionen i det kapitel som rör sammanfattningen av den finansiella förvaltningen i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten fastställer en uppskattad risk vid betalning på 1,7 % och bekräftar att risken vid betalning ligger närmast revisionsrättens mest sannolika felnivå (s. 152 i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2018 ( 3 ) ).

53. Europaparlamentet noterar att kommissionen under 2018 betonade att framstegen främst berodde på det goda resultat som uppnåtts för sammanhållningsfonderna på 1,1 % ( 4 ) . Parlamentet konstaterar med förvåning att GD REGIO under samma kalenderår 2017 i sin årliga verksamhetsrapport för 2018 (s. 70) hänvisar till en annan felnivå på 1,95 %.

54. Europaparlamentet påpekar att generaldirektören för GD EMPL i sin årliga verksamhetsrapport för 2018 på sidan 83 förklarar att — i de årliga verksamhetsrapporterna för 2017 beslutade generaldirektörerna för GD REGIO och GD EMPL att uppskatta risken genom att beräkna en preliminär kvarstående felprocent för kostnader under kalenderåret 2017 som de ännu inte hade godkänt och bekräftat, — revisionsrätten anser att de årliga verksamhetsrapporterna bör rationaliseras ytterligare och anpassas till den nya kontroll- och garantiramen. Denna ram innebär att det tar nästan två år från slutet av den relevanta räkenskapsperioden innan kommissionen tidigast kan lägga fram sin slutsats om tillförlitligheten i revisionsmyndigheternas procentsats för kvarstående fel för ett visst räkenskapsår.

55. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den årliga förvaltnings- och resultatrapporten är helt tillförlitlig och inte baseras på prognoser.

56. Europaparlamentet noterar att GD NEAR och GD DEVCO, inom yttre förbindelser, i sina årliga verksamhetsrapporter använder procentsatser för kvarstående fel som är produkter av undersökningar av procentsatsen för kvarstående fel som utförts av externa företag.

57. Europaparlamentet påpekar att procentsatsen för kvarstående fel beräknas på transaktioner från kontrakt som avslutades mellan den 1 september 2017 och den 31 augusti 2018 (ruta 9.5 i revisionsrättens årsrapport för 2018) för vilka alla kontroller har genomförts.

58. Europaparlamentet betonar att procentsatsen för kvarstående fel för GD DEVCO och GD NEAR inte gäller betalningar som gjordes under 2018.

59. Europaparlamentet påminner om att GD HOME när det gäller Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet (Amif/ISF) påpekade att man endast rapporterar procentsatsen för kvarstående fel eftersom de nationella revisionsmyndigheterna, i enlighet med den rättsliga grunden, inte behöver rapportera de konstaterade felprocenterna till GD HOME (se svaret på fråga 14, utfrågningen av Avramopoulos den 18 oktober 2018). Parlamentet noterar därför att den rapporterade felprocenten är procentsatsen för kvarstående fel, dvs. den uppskattade felprocenten minus belopp som motsvarar eventuella korrigerande åtgärder som redan har minskat exponeringen effektivt ( 5 )

60. Europaparlamentet delar revisionsrättens åsikt (i punkt 6.74 i revisionsrättens årsrapport för 2018) att kommissionen i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten presenterar en uppskattad risk vid betalning för rubriken Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som gäller kostnader som ännu inte har gått genom hela kontrollcykeln. Parlamentet beklagar att detta innebär att kommissionen utvärderar felprocenten för sammanhållningspolitiken på grundval av rena uppskattningar jämfört med räkenskapsåret 2017–2018 och inte utifrån verkliga värden som kontrolleras för budgetåret 2018 i sig.

61. Europaparlamentet betonar därför att de uppgifter som kommissionen lämnat i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport avseende social och territoriell sammanhållning inte är tillförlitliga (se punkt 6.74 i revisionsrättens årsrapport för 2018).

62. Europaparlamentet betonar vidare, eftersom de felprocentsatser som utfärdats av kommissionen inom områdena sammanhållning, yttre förbindelser och vissa av de inre politikområdena bygger på kvarstående risker, att det inte är motiverat att jämföra den risk vid betalning som kommissionen har rapporterat i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport med revisionsrättens uppskattade felnivå.

63. Europaparlamentet påpekar att om risken vid betalning som meddelats av kommissionen redan omfattar finansiella korrigeringar kan unionens korrigerande kapacitet överskattas. Parlamentet beklagar att detta kan påverka tillförlitligheten.

64. Europaparlamentet beklagar att de konstaterade felen återspeglar bestående brister i korrektheten i de utgifter som deklarerats av förvaltningsmyndigheterna och att revisionsrätten konstaterade brister i revisionsmyndigheternas metoder för provtagning.

65. Europaparlamentet anser att om de delegerade utanordnarna, när de lämnar upplysningar om de specifika utgiftsområden för vilka de utfärdar en reservation, hänvisar till väsentlighetströskeln på 2 %, uttryckt som en procentsats för kvarstående fel, löper de i slutändan en risk för att inte skydda unionens budget på lämpligt sätt.

66. Europaparlamentet beklagar att de enskilda generaldirektoratens uppskattningar av andelen oriktiga utgifter inte baseras på en konsekvent metod.

67. Europaparlamentet påpekar att generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter och den årliga förvaltnings- och resultatrapporten använder en komplex och osammanhängande terminologi som gör det svårt att jämföra rapporterade resultat mellan generaldirektoraten och över tid.

68. Europaparlamentet noterar särskilt att revisionsrätten anser att kommissionen i de årliga verksamhetsrapporterna från GD REGIO och GD EMPL anger minst 13 olika procentsatser för de två programperioderna som mått på de utgifter som är förenade med risker, och att ett så stort antal procentsatser skulle leda till bristande klarhet och potentiell förvirring när det gäller deras relevans och den försäkran som uppgivits (GD EMPL:s årliga verksamhetsrapport för 2018, s. 83).

69. Europaparlamentet noterar att kommissionen i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport för 2017 använder begreppen ”felprocent vid avslutandet” istället för ”kvarstående felprocent” såsom under 2017. Parlamentet noterar att detta består av risken vid betalning minus de uppskattade framtida korrigeringar och återvinningar avseende kostnader 2018 som förvaltare av EU-medel förväntar sig att göra under kommande år av pågående program. Parlamentet påpekar att denna felprocent endast är en uppskattning.

70. Europaparlamentet noterar från den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för unionens budget 2018 att 30 delegerade utanordnare avgav förklaringar utan förbehåll (samma antal 2017), medan 20 förklaringar (samma antal 2017) gjordes med 40 reservationer för 2018 (38 för 2017 och 37 för 2016).

71. Europaparlamentet påpekar att 40 reservationer gjordes av kommissionen för 2018: 2 reservationer var nya och 38 var återkommande. Parlamentet noterar att fem återkommande reservationer har uppdaterats, från kvantifierade till icke-kvantifierade (eller tvärtom) eller på grund av en ändring i omfattningen, och att inverkan för alla reservationer på 2018 års utgifter har beräknats (på nytt). Parlamentet noterar därför att riskbeloppet vid rapporteringstillfället för de av 2018 års utgifter som är föremål för reservationer uppskattas till 1 078 miljoner EUR (jämfört med 1 053 miljoner EUR för 2017, 1 621 miljoner EUR för 2016 och 1 324 miljoner EUR för 2015).

72. Europaparlamentet beklagar att kommissionen trots förbättringar av metoden för sina analyser och effekterna av korrigerande åtgärder inte har undanröjt risken för att effekten av korrigerande åtgärder överskattas. Parlamentet påpekar att alla rapporterade kvarstående fel i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten är otillförlitliga i ett sådant fall.

73. Europaparlamentet påpekar särskilt att för mer än tre fjärdedelar av utgifterna 2018 baserar kommissionens generaldirektorat sina uppskattningar av riskbeloppen på uppgifter som lämnats av nationella myndigheter, medan det framgår av de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens berörda generaldirektorat (GD AGRI, GD REGIO och DG EMPL) att tillförlitligheten i medlemsstaternas kontrollrapporter fortfarande är ett problem.

74. Europaparlamentet upprepar sin begäran att kommissionen och medlemsstaterna inför tillförlitliga förfaranden för att bekräfta tidpunkten för, ursprunget till och beloppet på de korrigerande åtgärderna, samt att i så stor utsträckning som möjligt ge information om vilket år utbetalningen har skett, vilket år det relaterade felet har upptäckts och vilket år återkraven eller de finansiella korrigeringarna redovisats i noterna till räkenskaperna.

75. Europaparlamentet noterar att Olaf mellan 2012 och 2018 utfärdade rekommendationer för totalt 208 fall, där inget beslut fattades av de nationella myndigheterna ( 6 ) . Parlamentet påpekar att i vissa medlemsstater är det till och med i den största delen av fallen som Olafs rekommendationer inte följs upp av åtgärder från medlemsstaternas myndigheters sida, vilket kan leda till direkt skada för EU:s och medborgarnas ekonomiska intressen.

76. Europaparlamentet noterar med oro de nio fall av misstänkta bedrägerier som revisionsrätten meddelade Olaf 2018.

77. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla och harmonisera generaldirektoratens praxis och metoder för att till fullo uppfylla kraven i artikel 247 i budgetförordningen, särskilt punkt 1b i denna, där följande fastställs: ”… Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten […] innehåller information om de viktigaste styrformerna i kommissionen samt (i) en uppskattning av felnivån när det gäller unionens utgifter på grundval av en konsekvent metod och en uppskattning av framtida korrigeringar.”

78. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 247 i budgetförordningen snabbt anpassa sin metod till den som används av revisionsrätten och förse budgetkontrollmyndigheten med en enda felfrekvens som motsvarar risken vid betalning. Parlamentet uppmanar kommissionen att separat redovisa en uppskattning av framtida korrigeringar (kvarstående felfrekvens). Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa en konsekvent terminologi för alla generaldirektorat när den rapporterar om dessa två uppskattningar. Parlamentet begär att framstegen på detta område tillhandahålls parlamentet före den 30 juni 2021.

79. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder så att tillförlitliga uppgifter erhålls från medlemsstaterna om felfrekvensen vid betalning. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra lämpliga justeringar i tid om brister upptäcks i medlemsstaternas kontroller.

80. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder så att tillförlitliga uppgifter erhålls från medlemsstaterna om felfrekvensen vid betalning.

81. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att a) undersöka och gå igenom den årliga förvaltnings- och resultatrapporten i sin årsrapport, och b) undersöka huruvida den väsentlighetströskel som används för att aktivera reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna borde uttryckas som risk vid betalning istället för kvarstående felfrekvens.

Budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen

82. Europaparlamentet noterar att åtagande- och betalningsbemyndigandena i den slutliga budgeten utnyttjades nästan fullt ut under 2018: 99,5 % av åtagandebemyndigandena och 98,6 % av betalningsbemyndigandena.

83. Europaparlamentet framhåller att det skedde en betydande ökning av medlemsstaternas betalningsansökningar 2018 för ESI-fonderna.

84. Europaparlamentet noterar oroat att förseningar var den främsta anledningen till att betydande belopp i outnyttjad årlig förfinansiering för ESI-fonderna återfördes till EU-budgeten: 8,1 miljarder EUR 2018 (jämfört med 5,4 miljarder EUR 2017), vilket avsevärt ökade de avsatta inkomsterna under dessa två år.

85. Europaparlamentet betonar följande för 2018: — Det fanns inget behov av ytterligare betalningar, vilket innebar att de 5,3 miljarder EUR som var tillgängliga från föregående år i den samlade marginalen för betalningar inte behövde användas. — Dessa 5,3 miljarder EUR kunde emellertid inte föras över till påföljande år eftersom taken för den samlade marginalen för betalningar 2019 respektive 2020 hade uppnåtts. — Ett ytterligare belopp på 11,2 miljarder EUR i betalningsbemyndiganden som inte utnyttjats 2018 kunde inte föras över till 2019 eller 2020.

86. Europaparlamentet påpekar att enligt revisionsrättens prognos (punkterna 2.15 och 2.16 i revisionsrättens årsrapport) kan totalt 44,9 miljarder EUR förbli outnyttjade 2020. Parlamentet påminner om att den flexibilitet som den samlade marginalen för betalningar skapat kommer att upphöra när den nuvarande fleråriga budgetramen löper ut 2020.

87. Europaparlamentet noterar med oro följande: — Utestående åtaganden har fortsatt att öka och uppgick till 281,2 miljarder EUR i slutet av 2018 (jämfört med 267,3 miljarder EUR 2017) och att de har ökat med 36 % (73,7 miljarder EUR) under de senaste sju åren sedan 2011, det motsvarande året under den förra fleråriga budgetramen. — Enligt kommissionens långtidsprognos (7) kommer de utestående åtagandena att uppgå till 313,8 miljarder EUR 2023, vilket ligger nära revisionsrättens prognos.

88. Europaparlamentet är oroat över att de utestående åtagandena har fortsatt att öka under 2018 och uppnått ett nytt rekord, och att detta utgör en allvarlig risk. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i syfte att minska nuvarande och förebygga nya utestående åtaganden, förbättra sina finansiella prognoser och vid behov hjälpa länderna att hitta stödberättigade projekt, särskilt projekt med ett tydligt europeiskt mervärde.

89. Europaparlamentet påminner om att den stora mängden utestående åtaganden främst beror på det långsamma genomförandet av ESI-fonderna men även på det årliga gapet mellan åtaganden och betalningar och ökningen av EU-budgetens storlek (Revisionsrättens snabbanalys Utestående åtaganden i EU:s budget – en närmare titt ).

90. Europaparlamentet delar revisionsrättens oro för att det finns en stor risk för att det inte kommer att finnas tillräckliga betalningsbemyndiganden för att täcka alla belopp som ska betalas under de första åren av den nya fleråriga budgetramen och att detta särskilt kan gälla för 2021, det första året för den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (punkt 2.20 i revisionsrättens årsrapport).

91. Europaparlamentet betonar att risken för otillräckliga betalningsbemyndiganden är desto större eftersom genomförandet av ESI-fonderna har försenats ännu mer än under de tidigare fleråriga budgetramarna. Parlamentet påpekar i detta avseende att i 9 av de 13 medlemsstater som anslutit sig till EU sedan 2004 stod de utestående åtagandena för mer än 15 % av deras årliga offentliga utgifter, och i de fall där det inte kommer att finnas tillräckliga betalningsbemyndiganden för att täcka alla belopp skulle detta kunna innebära allvarliga finansiella och politiska utmaningar, både i dessa länder och inom unionen.

92. Europaparlamentet betonar att enligt revisionsrätten gäller följande: Totalt sett var utnyttjandet av medlemsstaternas ESI-fonder lägre än under motsvarande år under den föregående fleråriga budgetramen (punkterna 2.22–2.24 i revisionsrättens årsrapport för 2018).

93. Europaparlamentet betonar i synnerhet att endast Bulgarien, Luxemburg, Österrike, Rumänien och Finland har en högre utnyttjandegrad under den nuvarande budgetramperioden än under den förra.

94. Europaparlamentet påpekar att garantier som stöds av unionens budget har ökat under de senaste åren och att detta främst beror på att garantierna inom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och Europeiska fonden för hållbar utveckling har tillkommit. Parlamentet noterar att övriga garantier inbegriper externa utlåningsmandatsgarantier i samband med Europeiska investeringsbankens (EIB) och unionens garantier för upplåning och utlåning, vilka främst är lån till medlemsstaterna.

95. Europaparlamentet noterar med oro att de ökade garantierna innebär att unionens budgets riskexponering ökar, då den förlustnivå som kommissionen förväntar sig täcks av garantifonder som under den nya fleråriga budgetramen kommer att sammanföras till en gemensam avsättningsfond.

96. Europaparlamentet påpekar att unionen under de senaste åren i allt större utsträckning har använt sig av finansieringsinstrument och budgetgarantier som tillhandahålls EIB-gruppen och att EIB-gruppen har ett komplext förhållande till unionens budget och annorlunda arrangemang för ansvarsskyldighet jämfört med unionens institutioner.

97. Europaparlamentet påminner om att revisionsrättens revisionsmandat för närvarande inte omfattar de av EIB-gruppens transaktioner som inte finansieras av unionsbudgeten men som bidrar till samma unionsmål. Parlamentet betonar att detta innebär att revisionsrätten inte kan ge en fullständig bild av kopplingarna mellan EIB-gruppen och EU:s budget. Parlamentet stöder särskilt revisionsrättens begäran att granska EIB:s transaktioner som inte berör unionens budget. Parlamentet begär att förlängningen av trepartsöverenskommelsen mellan kommissionen, EIB och revisionsrätten, som planerats till 2020, omfattar bestämmelser som ger revisionsrätten ökad tillgång till granskningen av EIB:s transaktioner i syfte att förbättra den externa kontrollfunktionen. Parlamentet uppmanar dessutom EIB-gruppen att öka transparensen när det gäller följande: EIB:s ekonomiska verksamhet, dess användning av unionens budgetgaranti, additionaliteten hos EIB:s transaktioner och eventuella framtida planer på en dotterbank för utveckling inom EIB. Parlamentet efterlyser ett samförståndsavtal mellan EIB och parlamentet för att förbättra parlamentets tillgång till EIB:s handlingar och uppgifter om den strategiska inriktningen och finansieringspolitiken, i syfte att stärka EIB:s ansvarsskyldighet.

98. Europaparlamentet instämmer i revisionsrättens huvudsakliga rekommendationer i kapitel 2 i årsrapporten för 2018.

99. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att undvika otillbörligt press på nivån på betalningsbemyndigandena under den fleråriga budgetramens första år för programperioden 2021–2027. Parlamentet begär att sådana åtgärder ska omfatta följande: a) Exaktare prognoser om betalningsbehoven. b) En uppmaning till budgetmyndigheten att i) sörja för en ordnad balans mellan de budgeterade åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena för nästa fleråriga budgetram genom att öka betalningsbemyndigandena, ändra åtagandereglerna eller minska åtagandebemyndigandena, ii) i samband med detta beakta att beloppet för betalningsansökningar kan bli högt 2021 och 2022 och att outnyttjade betalningsbemyndiganden inte kan föras över till nästa fleråriga budgetram. c) Verka för att rättsliga ramar antas i tid och att medlemsstaterna planerar programmen i god tid.

100. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa, så snart den gemensamma avsättningsfonden har inrättats, att EU-budgetens exponering mot de berörda garantierna hanteras effektivt och blir föremål för en löpande övervakning. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att grunda sin beräkning av en effektiv avsättningsnivå på en försiktig metod som bygger på vedertagen god praxis.

101. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år för budgetmyndigheten presentera det samlade beloppet för och fördelningen av medel som överförts från EU-budgeten för finansieringsinstrument som förvaltas av EIB-gruppen och att tillhandahålla information om genomförandenivån för dessa medel.

Uppnå resultat med hjälp av unionens budget

102. Europaparlamentet betonar att syftet med prestationsinformation är att ge en indikation på om unionens politik, projekt och program uppnår sina mål på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Parlamentet föreslår att prestationsinformation, när det behövs förbättringar, ska bilda underlag för processen med att utforma nödvändiga korrigerande åtgärder och användas för att säkerställa en kontinuerlig övervakning av genomförandet av dessa åtgärder.

103. Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten under 2018 har analyserat prestationsinformation som offentliggjorts av kommissionen och att den särskilt granskat resultatindikatorerna i — de programförklaringar som åtföljde budgetförslaget för 2019, — översikten över resultaten av EU:s budgetprogram 2014–2020 (PPO), som offentliggjordes för första gången i maj 2018.

104. Europaparlamentet insisterar på att efterlevnads- och effektivitetsrevisioner utgör två sidor av samma mynt. Parlamentet påminner om att de två dimensionerna tillsammans, dvs. utvärderingen av de uppnådda resultaten, samtidigt som utgifternas laglighet och korrekthet säkerställs, bör möjliggöra för den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten att garantera unionen ett mervärde och kontrollera kommissionens budgetgenomförande.

105. Europaparlamentet beklagar återigen att de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens generaldirektörer inte innehåller någon förklaring om kvaliteten på rapporterade prestationsuppgifter som de undertecknar, och att kommissionskollegiet genom att anta den årliga förvaltnings- och resultatrapporten följaktligen tar det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av unionens budget men inte för informationen om prestationer och resultat.

106. Europaparlamentet välkomnar, och följer med stort intresse, revisionsrättens avsikt att uppdatera sin bedömning av unionens utgifter i årsrapporten och att för varje rubrik i den fleråriga budgetramen lägga fram ett kapitel om efterlevnad och resultat.

107. Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten i kapitel 3 i sin årsrapport 2018 under rubriken ”EU-budgeten – att uppnå resultat” införde en sammanfattning av de viktigaste särskilda rapporter som publicerats under året per rubrik i den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar att de offentliggjorda svaren på revisionsrättens rapporter 2018 visar att de enheter som varit föremål för revision fullt ut accepterade 78 % av de 388 rekommendationer som revisionsrätten utfärdat (jämfört med 68 % under 2017) och att 18 % av rekommendationerna endast genomfördes i vissa avseenden, med betydande brister kvar. Parlamentet noterar att endast 6 % av rekommendationerna inte hade genomförts.

108. Europaparlamentet är bekymrat över att den administrativa kapaciteten kan vara otillräcklig i vissa medlemsstater.

109. Europaparlamentet konstaterar med oro att de uppgifter som ingår i programförklaringarna överlag tyder på att framstegen mot prestationsmålen är måttliga, vilket kan förklaras av den sena och långsamma starten för både programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling.

110. Europaparlamentet betonar att indikatorerna, enligt revisionsrätten, inte alltid ger en god bild av de faktiska framstegen.

111. Europaparlamentet insisterar på att både beräkningen av framstegen mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet och framstegen mot det mål som kommissionen rapporterar i sin PPO-översikt bör behandlas med försiktighet eftersom många indikatorer inte var välvalda eller framsteg inte kunde beräknas för en rad indikatorer. Parlamentet noterar att för nästan hälften av indikatorerna gick framstegen mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet inte att mäta.

112. Europaparlamentet noterar med oro att tillgängliga uppgifter för vissa program var av otillräcklig kvalitet och att vissa program innehåller mål som inte är tillräckligt ambitiösa.

113. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja införlivandet i programförklaringarna av indikatorer som a) genom en bättre balans mellan input, output, resultat och effekter ger mer relevant information om vilka resultat EU:s utgiftsprogram uppnår, b) har en tydlig koppling till de åtgärder som finansieras av EU:s utgiftsprogram, c) speglar resultatet av EU:s utgiftsprogram och inte hur kommissionen och andra organ som genomfört dem har presterat, och d) täcker programmålen.

114. Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, för att kunna beräkna framstegen mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet, bör föreslå resultatramar för alla program med de kännetecken för resultatindikatorerna som anges nedan och att kommissionen, om den anser att detta inte är meningsfullt för en viss indikator, bör förklara sitt val i programförklaringarna: a) Kvantitativa utgångsvärden med angivelse av år. b) Kvantitativa delmål. c) Kvantitativa målvärden med angivelse av vilket år de ska ha uppnåtts. d) Uppgifter av erforderlig kvalitet, så att framsteg mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet lätt kan beräknas.

115. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter att få prestationsinformation i rätt tid om alla resultatindikatorer, till exempel genom att införa nya rapporteringsverktyg på internetplattformar.

116. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dokumentera målprogrammens syften och målsättningar, inbegripet målvärdena, så att budgetmyndigheten kan bedöma ambitionsnivån och deras resultat när det gäller att uppnå målen.

117. Europaparlamentet betonar vikten av att i samband med storskaliga infrastrukturprojekt strikt övervaka eventuella risker för korruption och bedrägeri. Kommissionen uppmanas att genomföra noggranna och oberoende förhands- och efterhandsutvärderingar av de projekt som ska finansieras.

118. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare förbättra PPO-översikten, särskilt genom att a) använda en enda metod för att beräkna framstegen mot målet från utgångsvärdet och om kommissionen anser att detta inte är genomförbart för en viss indikator bör den förklara sin metod i PPO-översikten, b) förklara skälen till valet av resultatindikatorer för varje program.

119. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta stödja medlemsstaterna i syfte att säkerställa att både kontrollernas kvalitet och antal förbättras och att utbyta bästa praxis i kampen mot bedrägerier.

Inkomster

Revisionsrättens årsrapport för 2018.

120. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att revisionsrätten anger att felnivån i inkomsterna inte var väsentlig och att de inkomstrelaterade systemen överlag var effektiva.

121. Europaparlamentet noterar att GD BUDG för tredje året i rad gjorde en reservation för värdet på de traditionella egna medel som uppburits av Förenade kungariket på grund av landets underlåtenhet att tillföra uteblivna tullavgifter på import av textilvaror och skor från Kina till EU-budgeten.

122. Europaparlamentet noterar med oro att revisionsrättens reservation detta år har utvidgats till att omfatta andra medlemsstaters eventuella förluster av traditionella egna medel till följd av undervärdering, som det ännu inte har gjorts någon uppskattning av.

123. Europaparlamentet beklagar att det efter det att kommissionen 2011 bad Förenade kungariket att fastställa riskprofiler för undervärderad import av textilvaror och skor från Kina tog mer än sju år innan kommissionen inledde ett överträdelseförfarande.

124. Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen 2018 skickade ett motiverat yttrande till Förenade kungariket efter att beräknat de totala förlusterna (kapital och räntor) för unionens budget till 2,8 miljarder EUR och att kommissionen i mars 2019 överlämnade ärendet till EU-domstolen.

125. Europaparlamentet beklagar att de centrala interna kontroller av de traditionella egna medlen som revisionsrätten gjorde vid kommissionen och i vissa medlemsstater endast delvis var ändamålsenliga.

126. Europaparlamentet noterar med oro att revisionsrätten konstaterade att det i Spanien förekom brister i kontrollsystemen för sammanställningen av de månatliga rapporterna om uppburna tullar.

127. Europaparlamentet noterar med oro att revisionsrätten i ett slumpmässigt urval av tre länder upptäckte brister i förvaltningen av fastställda avgifter som ännu inte uppburits. Parlamentet noterar att dessa brister framför allt gällde försenad indrivning av tullskulder och sen registrering eller avskrivning av skulder i redovisningssystemet. Parlamentet noterar brister i kommissionens kontroller av medlemsstaternas redovisningar av traditionella egna medel

128. Europaparlamentet beklagar att kommissionens inspektionsprogram för 2018 avseende medlemsstaternas system för insamling, rapportering och tillgängliggörande av det korrekta beloppet av traditionella egna medel inte i tillräckligt hög grad styrdes av en strukturerad och dokumenterad riskbedömning, och att man inte rangordnade medlemsstaterna efter risknivå eller presenterade effekterna av och sannolikheten för risk.

129. Europaparlamentet noterar med oro att kommissionen vid mottagandet av redovisningar av traditionella egna medel varje månad eller kvartal varken gjorde en systematisk analys av ovanliga förändringar i redovisningarna eller samlade in relevant information som kunde förklara orsakerna till dessa ändringar.

130. Europaparlamentet noterar att antalet reservationer avseende BNI och mervärdesskatt totalt sett är oförändrat, medan öppna punkter avseende traditionella egna medel har ökat med 14 % ( 8 )

131. Europaparlamentet beklagar att revisionsrättens granskning av utvalda öppna punkter avseende traditionella egna medel med finansiella effekter visade på vissa förseningar i kommissionens uppföljning och avslutande av dessa punkter. Dessutom noterade revisionsrätten att 27 % av de öppna punkterna hade varit utestående i mer än fem år.

132. Europaparlamentet konstaterar att mervärdesskatt bidrar med 12 % till unionens inkomster på 145 miljarder EUR för 2018. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att kommissionen uppskattade ”momsgapet”, som är skillnaden mellan de förväntade momsintäkterna för medlemsstaternas budgetar och den mervärdesskatt som faktiskt uppbärs till de nationella statskassorna, till 137,5 miljarder EUR 2017 ( 9 ) . Parlamentet noterar att momsgapet omfattar momsförluster som främst drabbar de nationella budgetarna, och att förlusterna bland annat kan bero på insolvenser, konkurser, administrativa misstag, skatteoptimering och även på eventuell olaglig/bedräglig verksamhet.

133. Europaparlamentet noterar med oro att kommissionen 2018 gjorde en allmän reservation för Frankrikes uppskattning av sin BNI eftersom Frankrike hade lämnat otillräcklig information om sammanställningen av landets BNI.

134. Europaparlamentet noterar att kommissionen i sina fem rekommendationer i årsrapporten för 2015 endast hade genomfört en rekommendation helt och hållet, en rekommendation i vissa avseenden och tre i de flesta avseenden.

135. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en mer strukturerad och dokumenterad riskbedömning när den planerar sina inspektioner av traditionella egna medel och att analysera varje medlemsstats risknivå och risker när det gäller utarbetandet av A- och B-räkenskaperna.

136. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka sina månatliga och kvartalsvisa kontroller av rapporterade A- och B-räkenskaper för traditionella egna medel, genom att göra en mer djupgående analys av ovanliga förändringar i syfte att snabbt reagera på eventuella avvikelser.

137. Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt om reformen av unionens system för egna medel, som är en mycket positiv inkomstkälla för den fleråriga budgetramen 2021–2027. Parlamentet välkomnar därför förslaget att införa tre nya källor till egna medel för unionen och att förenkla det nuvarande momsbaserade systemet för egna medel ( 10 )

Revisionsrättens särskilda rapport nr 12/2019: E-handel: uppbörden av moms och tullar är fortfarande problematisk i många avseenden

138. Europaparlamentet noterar att det inte finns några uppskattningar av momsförlusterna på EU-nivå när det gäller gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster, men att kommissionen för leverans av varor av ringa värde från länder utanför EU uppskattar förlusterna till hela 5 miljarder EUR per år.

139. Europaparlamentet betonar medlemsstaternas roll när det gäller att genomföra avtal om administrativt samarbete, utföra effektiva kontroller, verkställa insamling av uppgifter och övervaka näringsidkarnas efterlevnad av regelverket.

140. Europaparlamentet är medvetet om att verkställandet av momsuppbörden är en nationell behörighet.

141. Europaparlamentet betonar den stora vikten av informationsutbyte mellan medlemsstaterna och tredjeländer.

142. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att via Eurofisc öka sitt informationsutbyte om företag som möjligen ägnar sig åt bedrägeri och om möjliga bedrägeritransaktioner.

143. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas skattemyndigheter att öka sin kontroll av MOSS-systemet (Mini one stop shop system) ( 11 )

144. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en tillräcklig kontroll- och övervakningsverksamhet i medlemsstaterna.

145. Europaparlamentet oroar sig över risken för undervärdering av leveranser av e-handelsvaror från tredjeländer. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att lösa problemet med momsbedrägerier vid e-handel.

146. Europaparlamentet efterlyser ett snabbt antagande av den föreslagna lagstiftningen om moms på e-handel i syfte att hantera bristerna i distansförsäljningssystemet.

147. Europaparlamentet uppmanar Olaf att informera parlamentet om resultatet av sin utredning om e-handelsimport av kläder i försändelser av ringa värde och om misstänkt import av potentiellt känsliga varor med flyg via e-handelstransaktioner.

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

148. Europaparlamentet noterar att underrubrik 1a ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” i den fleråriga budgetramen står för 13,7 % eller 21,4 miljarder EUR av unionens budget. Av detta belopp går 11,7 miljarder EUR (54,3 %) till forskning och innovation, 2,4 miljarder EUR (11,1 %) till allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott, 2,2 miljarder EUR (10,4 %) till transport och energi, 1,5 miljarder EUR (7,2 %) till rymden och resten till övriga åtgärder.

Bidra till uppnåendet av Europa 2020-målen

149. Europaparlamentet gläder sig över att den europeiska resultattavlan för innovation visar på en positiv utveckling i de flesta av unionens medlemsstater, särskilt i Malta, Nederländerna och Spanien, och Sverige förblir unionens innovationsledare.

150. Europaparlamentet beklagar dock att de flesta medlemsstater fortsätter att släpa efter med uppnåendet av målet att investera 3 % av bruttonationalprodukten (BNP) i forskning och utveckling. Parlamentet betonar att DG RTD främst ger tre skäl till denna långsamma utveckling, nämligen a) bristen på offentliga och privata investeringar på detta område, b) de nationella forsknings- och innovationssystemens begränsade kvalitet och effektivitet och c) marknadsmisslyckanden kopplade till affärsmässiga investeringsbeslut inom forskning och utveckling.

151. Europaparlamentet gläder sig över att andelen små och medelstora företag som deltar i avsnittet Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik (LEIT) och den sociala pelaren i Horisont 2020-programmet fortsätter att ligga över programmets mål, vilket återspeglar de avsevärda ansträngningar som gjorts för att locka små och medelstora företag till programmet och de förenklingar som gjorts för att underlätta deras deltagande.

152. Europaparlamentet välkomnar också att andelen nyanlända till Horisont 2020 har nått 61,4 %, vilket innebär att riktmärket på 55 % för 2018 överskrids.

153. Europaparlamentet beklagar att unionens bidrag till klimatåtgärder inom ramen för Horisont 2020 inte når sina fastställda utgiftsmål för klimat och hållbarhet och därmed för hela den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Parlamentet betonar att de klimatrelaterade utgifterna enligt unionens åtagande inom ramen för Parisavtalet utan ytterligare dröjsmål bör ökas i betydande utsträckning.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

154. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten undersökte ett urval på 130 transaktioner utformat så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna underrubrik i den fleråriga budgetramen: 81 transaktioner avseende forskning och innovation (22 inom sjunde ramprogrammet och 59 inom Horisont 2020) och 49 transaktioner avseende andra program och aktiviteter, särskilt Erasmus+, Fonden för ett sammanlänkat Europa och rymdprogram. De stödmottagare som granskades fanns i 19 medlemsstater och fyra icke-medlemsländer.

155. Europaparlamentet gläder sig över att revisionsrätten uppskattade felnivån för underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen som helhet till 2,0 %. Denna siffra är lägre än de två föregående åren, då den uppskattade felnivån låg strax över 4 %.

156. Europaparlamentet beklagar dock att i åtta fall av kvantifierbara fel begångna av stödmottagarna innehöll ersättningsanspråken sådan information att kommissionen, de nationella myndigheterna eller den oberoende revisorn borde ha förhindrat eller upptäckt och korrigerat felen innan kostnaderna godkändes. Parlamentet noterar att om kommissionen hade använt all den information som den hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 0,3 % lägre.

157. Europaparlamentet konstaterar att precis som under föregående år gällde många kvantifierbara fel personalkostnader. Även utrustnings- och infrastrukturkostnader var en källa till fel.

158. Europaparlamentet förvånas över att förhandskontroller av unionens bidrag till stora forskningsinfrastrukturprogram inte bara var tidskrävande och kostsamma (dvs. arbetskraft, resor), utan ofta hade liten inverkan på förebyggandet av fel.

159. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten granskade revisionshandlingarna (arbetsdokument och styrkande handlingar) vid den gemensamma revisionstjänsten och hos privata revisionsbyråer, och att revisionsrätten i 11 fall måste utföra ytterligare granskningsåtgärder, främst på grund av behovet av att få ytterligare styrkande handlingar eller till följd av avvikelser i arbetsdokumenten.

160. Europaparlamentet är bekymrat över de problem med metoden för att beräkna felnivån för Horisont 2020 som revisionsrätten konstaterade: ”Efterhandsrevisionerna strävar efter att täcka en så stor del som möjligt av de godkända kostnaderna men omfattar sällan alla kostnaderna. Felprocenten beräknas som en andel av alla godkända kostnader och inte av det belopp som faktiskt granskats. Det betyder att nämnaren i felberäkningen är högre och att felprocenten därmed är för lågt angiven. Om de konstaterade felen är systematiska, extrapoleras felet, vilket delvis kompenserar för den ovannämnda för låga angivelsen. Men eftersom extrapolering inte görs för icke-systematiska fel, är den övergripande felprocenten likväl för lågt angiven.” ( 12 )

161. Europaparlamentet noterar att DG RTD beräknade felprocent för det sjunde ramprogrammet och för Horisont 2020: — DG RTD uppskattade att den gemensamma representativa felfrekvensen för det sjunde ramprogrammet, beräknad på en flerårig basis, är lite över 5 % och den kvarstående felprocenten uppskattades till 3,36 %. — Den kvarstående felprocenten för forskning- och innovation uppgår till 2,22 % (2,24 % för GD RTD) och förväntas stiga till cirka 2,45 % (2,48 % för GD RTD) när man tar hänsyn till utkasten till revisionsrapporter.

162. Europaparlamentet noterar att för GD RTD ligger det uppskattade totala riskbeloppet vid betalning för de betalningar som gjordes 2018 på mellan 97,6 och 101,1 miljoner EUR, och att det totala riskbeloppet vid avslutandet av 2018 års utgifter på 69,1–72,7 miljoner EUR vilket utgör 2,21 %–2,33 % av de totala utgifterna.

163. Europaparlamentet påpekar att begreppen ”risk vid betalning” och ”risk vid avslutning” infördes för 2018 års revision.

164. Europaparlamentet gläder sig över att revisionsrättens slutsatser (baserade på den fleråriga budgetramen) och kommissionens är likartade.

Ekonomisk förvaltning och interna kontroller

165. Europaparlamentet påpekar att det för det sjunde ramprogrammet kvarstod en övergripande reservation om utbetalningar för ersättningsanspråk.

166. Europaparlamentet klargör att GD RTD under 2018 direkt förvaltade 56 % (jämfört med 58 % 2017) av sin budget uttryckt i betalningar och att 44 % av betalningarna gick till andra organ som anförtrotts genomförandet.

167. Europaparlamentet noterar att GD RTD överförde 15,05 % av sin budget för 2018 till EIB/EIF för Innovfin, att Innovfin syftar till stödja forskning och innovation med hjälp av finansieringsinstrument, och att det belopp som överfördes till EIB/EIF 2018 uppgick till 472,9 miljoner EUR.

168. Europaparlamentet anser att alla program, åtgärder eller projekt inom EIB-sfären som medfinansieras av unionens budget bör granskas av revisionsrätten.

169. Europaparlamentet är bekymrat över att det, även om 4 740 av 4 934 projekt från finansieringsperioden 2007–2013 har avslutats, fortfarande finns en eftersläpning av åtagandebemyndiganden (utestående åtaganden eller RAL) på 157,3 miljoner EUR och att kommissionen inte kan ange när dessa utestående åtaganden kommer att ha betalats ( 13 )

170. Europaparlamentet uppmärksammar med oro den mycket obalanserade allokeringen av medel till forskare i olika medlemsstater via Horisont 2020.

171. Europaparlamentet påpekar att för den innevarande programperioden 2014–2020 genomfördes 64,26 % av budgeten.

172. Europaparlamentet uppmanar GD RTD att fortsätta sina förenklingssträvanden i linje med revisionsrättens särskilda rapport nr 28/2018, men utan att äventyra rättssäkerheten och utan att övergå från efterhandskontroller till förhandskontroller.

173. Europaparlamentet anser att GD RTD bör ägna mer uppmärksamhet åt att mäta mervärdet för unionen av investeringar i forskning och innovation. Parlamentet betonar att prestationsmätning inom forskning och innovation inte bör baseras enbart på kortsiktiga utfalls- och penningrelaterade indikatorer utan bör också ta hänsyn till forskningens särskilda karaktär. Kommissionen uppmanas att på ett transparent sätt utveckla möjligheter att förbättra stödet till forsknings- och innovationsprojekt med hög risk.

174. Europaparlamentet rekommenderar helhjärtat att GD RTD ägnar mer uppmärksamhet åt att mäta mervärdet för unionen av investeringar i forskning och innovation.

Huawei

175. Europaparlamentet konstaterar att dotterbolag till Huawei ansökte om medfinansiering från unionen inom ramen för Horisont 2020-programmet.

176. Europaparlamentet noterar dock att deltagare från Brasilien, Kina, Indien, Mexiko och Ryssland inte längre finansierades genom Horisont 2020 ( 14 )

177. Europaparlamentet påminner om att Horisont 2020-reglerna för deltagande och spridning reglerar utnyttjandet av resultat och ger kommissionen rätt att motsätta sig överföringar av äganderätt eller beviljanden av exklusiva licenser i ett tredjeland som inte är anslutet till Horisont 2020.

178. Europaparlamentet noterar att Olaf i detta sammanhang har undersökt uppgifter om påstådda överträdelser och beslutat att göra en ny bedömning.

179. Europaparlamentet noterar med oro faran för att unionsmedel missbrukas avsiktligt av tredjeländer som deltar i gemensamma forskningsprojekt. Parlamentet påminner om att dessa tredjeländer måste följa reglerna om integritet och skyddet av unionens ekonomiska intressen på samma sätt som medlemsstaterna.

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea)

180. Europaparlamentet är bekymrat över revisionsrättens konstaterande att byråns interna kontrollsystem är i behov av stora förbättringar och att kommissionen för andra året i rad har utfärdat en reservation mot systemet.

Rekommendationer

181. Europaparlamentet uppmanar GD RTD att — följa upp revisionsrättens rekommendationer om denna underrubrik, — genomföra de 26 öppna rekommendationerna från tjänsten för internrevision så snart som möjligt, — vara mer uppmärksam på och mer ambitiös i främjandet av klimatåtgärder (en av de centrala resultatindikatorerna), — särskilt uppmärksamma efterlevnaden av Horisont 2020-reglerna för deltagande och spridning, — uppmuntra till en mer balanserad fördelning av resurser mellan medlemsstaterna inom ramen för Horisont 2020 och ytterligare bistå medlemsstaterna och forskarna i deras ansökan om finansiering, — offentliggöra alla sina förslag till landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen i sin årliga verksamhetsrapport, — se över sättet på vilket förhandskontrollen av stora forskningsinfrastrukturer görs i syfte att göra dem mer effektiva och ändamålsenliga, — tillsammans med Eacea rapportera till parlamentets ansvariga utskott senast i juli 2020 om de reformer som inletts för att åtgärda situationen, — ägna särskild uppmärksamhet åt projektsamordnarens fördelning av medel till stödmottagaren, — investera i resultatmätning och mervärde för unionen.

182. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att utöka resultattäckningen i sin årsrapport, där revisionsrättens särskilda rapporter är en värdefull informationskälla. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de förslag som lades fram den 19 november 2019 i Luxemburg under budgetkontrollutskottets besök.

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

183. Europaparlamentet noterar informationen från revisionsrätten att betalningarna 2018 i underrubrik 1b ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” i den fleråriga budgetramen står för 34,8 % eller 54,5 miljarder EUR av unionens årliga budget. Parlamentet noterar att av detta belopp går 30,1 miljarder EUR (55,1 %) Eruf, 9,3 miljarder EUR (17 %) till Sammanhållningsfonden, 13,9 miljarder EUR (25,6 %) till ESF och resten till övriga åtgärder.

184. Europaparlamentet noterar att GD REGIO för 2018 rapporterade betalningar på 39,5 miljarder EUR, vilket motsvarar 98,52 % av de godkända betalningsbemyndigandena för 2018, och att GD EMPL rapporterade betalningar på 14,6 miljarder EUR – en genomförandegrad på 94,42 %.

Bidra till uppnåendet av unionens 2020-mål

185. Europaparlamentet noterar att kommissionen när det gäller centrala resultatindikatorer hävdar följande: — På området för sysselsättning, tillväxt och investeringar, genererade varje investerad euro en ytterligare ökning på 2,7 EUR av BNP och att omkring 1,3 miljoner arbetstillfällen därmed skapades under den senaste programperioden. — På området för förstärkningen av forskning, teknisk utveckling och innovation, fördubblades nästan det förväntade antalet samarbetsprojekt mellan företag och forskningsinstitutioner, baserat på de utvalda projekten i slutet av 2017. — På området för de små och medelstora företagens konkurrenskraft, ökade det beräknade antalet företag som får stöd, baserat på de utvalda projekten i slutet av 2017, med 40 %. — På området för den koldioxidsnåla ekonomin mer än fördubblades det beräknade antalet baserat på de utvalda projekten i slutet av 2017 och nådde 69,2 % av målet på 6 708 MW ytterligare kapacitet fram till slutet av 2023.

186. Europaparlamentet noterar att förordningen om gemensamma bestämmelser för 2014–2020 (artikel 71 i förordning (EU) nr 1303/2013 ( 15 ) ) inte innehåller några bestämmelser som definierar uppnåendet av resultat och dess hållbarhet såsom varaktighetskriterier för produktiva investeringar från ERUF. Parlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser om dessa investeringars hållbarhet ( 16 ) och kvalitet och upprepar sin uppmaning om att uppnåendet av resultat ska inkluderas som en central faktor vid bedömningen av projektets varaktighet, vilket kommer att göra det möjligt att bedöma i vilken grad positiv ekonomisk utveckling främjas genom en allmän ekonomisk uppgång eller genom unionsfinansiering.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

187. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten undersökte ett urval av 220 transaktioner utformat så att det skulle vara statistiskt representativt för alla typer av kostnader under underrubrik 1b i den fleråriga budgetramen, som tidigare hade kontrollerats av revisionsmyndigheterna.

188. Europaparlamentet noterar oroat att revisionsrätten identifierade och kvantifierade 36 fel i de 220 transaktionerna, som inte hade upptäckts av revisionsmyndigheterna. Med beaktande av de 60 fel som revisionsmyndigheterna tidigare hade upptäckt och de korrigeringar (på totalt 314 miljoner EUR för båda programperioderna sammantaget) som programmyndigheterna hade gjort, uppskattar revisionsrätten felnivån till 5,0 %.

189. Europaparlamentet noterar att kommissionen inte delar revisionsrättens bedömning av tre väsentliga felaktigheter under programperioden 2014–2020 och två felaktigheter under programperioden 2007–2013. Parlamentet noterar att kommissionen hänvisar till olika tolkningar av tillämpliga nationella regler eller EU-regler, vilket påverkar den beräknade felprocentsatsen ( 17 )

190. Europaparlamentet klargör att de främsta felkällorna inte gällde stödberättigande kostnader (37) och offentlig upphandling (18), följt av avsaknad av grundläggande styrkande handlingar (3).

191. Europaparlamentet noterar dessutom att det fram till slutet av räkenskapsåret 2016/2017 betalades 2,9 miljarder EUR i förskott till finansieringsinstrument, varav 2,3 miljarder EUR deklarerades mellan den 1 juli 2016 och den 30 juni 2017 (17 % av det totala belopp som unionen betalade i medfinansiering). Under räkenskapsåret 2016/2017 betalades 1,3 miljarder EUR (43 %) till slutmottagare.

192. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om vem det är som gynnas av den upplupna räntan på de 1,6 miljarder EUR som ännu inte betalats till stödmottagarna, och att från och med nu ta med denna information i sin årliga rapportering.

193. Europaparlamentet noterar att revisionsrättens granskade utbetalningar omfattade utbetalningar till fem finansieringsinstrument (två från programperioden 2014–2020 och tre från programperioden 2007–2013). Parlamentet noterar att revisionsrätten kontrollerade 30 garantier och 100 lån för de fem instrumenten hos finansiella intermediärer och fann 14 fall av icke stödberättigande utbetalningar till slutmottagare i tre av instrumenten som granskades: De avsåg antingen icke stödberättigande lån eller icke stödberättigade slutmottagare och annullerade utbetalningar som medlemsstaten felaktigt hade bokfört som betalda.

194. Europaparlamentet konstaterar att GD REGIO har bekräftat en kvarstående total felprocent på 1,96 % för räkenskapsåret 2016–2017, efter det att den nationella kontrollen och kommissionens kontrollcykel har slutförts, baserad på alla tillgängliga revisionsbevis per detta datum och i avvaktan på motstridiga förfaranden (konservativ metod). GD REGIO uppskattade samtidigt att den bekräftade felprocenten kunde uppgå till högst 2,74 %.

195. Europaparlamentet noterar oroat den stora skillnaden mellan de felprocent som uppskattats av revisionsrätten respektive kommissionen.

196. Europaparlamentet noterar vidare att kommissionen för 2018 har infört två nya begrepp: ”riskbeloppet vid betalning” ( 18 ) och ”riskbeloppet vid avslutning”.

197. Europaparlamentet påpekar att ”riskbeloppet vid betalning” är baserat på de räkenskaper som medlemsstaterna överlämnar när de har gjort avdrag för finansiella korrigeringar. Parlamentet noterar att det därför ser ut som om kommissionen inte har någon förstahandsinformation om riskbeloppet vid betalning.

198. Europaparlamentet betonar dessutom att ”riskbeloppet vid avslutning” är en extrapolering som grundar sig på kommissionens erfarenhet.

199. Europaparlamentet anser att det i detta sammanhang är lämpligt att erinra om artikel 247.1 b i i budgetförordningen, enligt vilken kommissionen ska lägga fram ”(…) en uppskattning av felnivån när det gäller unionens utgifter på grundval av en konsekvent metod och en uppskattning av framtida korrigeringar (…)”;

200. Europaparlamentet är bekymrat över revisionsrättens bedömning att den för närvarande inte kan förlita sig på det arbete som utförs av ett flertal revisionsmyndigheter på grund av brister i revisionsmyndigheternas urvalsmetod, dokumentationen av verifikationskedjan och behandlingen av fel. Parlamentet uttrycker också oro över att revisionsrätten inte kan förlita sig på den felprocent som kommissionen angivit eftersom den bygger på utgifter som ännu inte har gått igenom hela kontrollcykeln och att dessa utgifter inte är desamma som dem som granskats av revisionsrätten.

201. Europaparlamentet anser att det är otillfredsställande att revisionsrätten och kommissionen använder olika metoder för att fastställa sina respektive ståndpunkter om de finansiella transaktionernas laglighet och korrekthet. De kommer därför fram till olika resultat när det gäller den kvarstående felprocenten: > 2 % (GD EMPL & GD REGIO), 5 % (revisionsrätten). Parlamentet begär i detta avseende att revisionsrätten inte ska tillhandahålla en kvarstående felfrekvens utan en felprocent vid betalning (innan korrigeringar görs) för att förbättra kvaliteten på utvärderingen och parlamentets kontroll.

202. Europaparlamentet betonar dessutom att de två institutionerna har olika databaser: medan revisionsrätten följer en årlig strategi, kunde kommissionen 2018 endast kontrollera räkenskaperna för 2016/2017 och följer en flerårig strategi.

Ekonomisk förvaltning och interna kontroller

203. Europaparlamentet påpekar att GD REGIO utfärdade 30 reservationer för 30 operativa program under den nuvarande programperioden. 18 reservationer fanns fortfarande för programperioden 2007–2013.

204. Europaparlamentet noterar att GD REGIO i slutet av 2018 rapporterade ett genomförande på 99 % av handlingsplanerna för att uppfylla förhandsvillkoren och att de handlingsplaner som inte genomförts hade minskats till 6 under 2018 (8 under 2017). Parlamentet noterar med oro att två beslut om att avbryta betalningarna och två förhandsunderrättelser utfärdades för planer som inte hade avslutats, vilket kan påverka ett snabbt genomförande av de operativa programmen, varav största delen rör miljösektorn.

205. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en verklig förenkling av förfarandet, inbegripet när det gäller den dokumentation som krävs för att få tillgång till finansiering, utan att åsidosätta principerna för kontroll och övervakning.

206. Europaparlamentet är bekymrat över att genomförandet av strukturfonderna släpar efter och situationen är till och med värre än vid samma tidpunkt under föregående programperiod. För närvarande är den genomsnittliga utnyttjandegraden lägre än 40 %, medan den vanligtvis låg under 60 % vid en jämförbar tidpunkt under programperioden 2007–2013 ( 19 )

207. Europaparlamentet noterar att DG REGIO i sin årliga verksamhetsrapport för 2018 konstaterar att 18 miljarder EUR från Eruf och Sammanhållningsfonden, vilket motsvarar 7,2 % av de totala anslagen, enligt planerna ska tillhandahållas med hjälp av finansieringsinstrument.

208. Europaparlamentet beklagar att årsrapporten för 2018 om finansieringsinstrumenten inom ramen för ESI-fonderna först offentliggjordes i januari 2020. Parlamentet noterar att ESI-fondernas bidrag som avsatts till finansieringsinstrument uppgick till 16,9 miljarder EUR i slutet av 2018, att 7 miljarder EUR betalades ut till finansieringsinstrument från ESI-fonderna (omkring 41 %) och att 3,7 miljarder EUR gick till slutliga stödmottagare. Kommissionen uppmanas att offentliggöra årsrapporten för 2019 senast i oktober 2020 så att dess resultat kan integreras i betänkandet om ansvarsfrihet för 2019.

209. Europaparlamentet påminner om sin begäran att göra det möjligt för de nationella revisionsmyndigheterna att granska finansieringsinstrument inom ramen för EU-budgeten, minska antalet finansieringsinstrument och införa strängare regler för fondförvaltares rapportering, bland annat EIB-gruppen och andra internationella finansinstitut när det gäller prestationer och uppnådda resultat, och därmed öka transparensen och ansvarsskyldigheten ( 20 )

210. Europaparlamentet betonar att det krävs mer transparens, bättre ansvarsskyldighet och bättre rapportering om prestationer och hållbarhet för finansieringsinstrument som genomförs inom och utanför unionen. Kommissionen uppmanas att se till att dess motparter som genomför finansieringsinstrument med stöd av unionens budget garanterar största möjliga transparens och ansvarsskyldighet.

211. Europaparlamentet betonar att finansieringsinstrument kan komplettera bidrag men att de inte bör ersätta dem ( 21 )

212. Europaparlamentet är allvarligt oroat över att eftersläpningen av åtaganden i slutet av programperioden kan bli betydligt högre än i slutet av den föregående programperioden och därmed utlösa en ny betalningskris.

213. Europaparlamentet noterar att GD REGIO för räkenskapsåret 2016/2017 bekräftade de kvarstående felprocenten som rapporterats av revisionsmyndigheterna (inklusive i vissa fall efter att ha infört justeringar utan väsentlig inverkan) under väsentlighetströskeln för 135 operativa program, medan 29 behövde revideras och höjas till över 2 %.

214. Europaparlamentet noterar också att GD REGIO godtog 242 av de 258 attesterade räkenskaperna för räkenskapsåret 2017/2018, men inte godkände 16 räkenskaper. Parlamentet understryker i detta sammanhang att revisionsrätten inte granskade räkenskaperna för den perioden eftersom kontrollerna inte hade slutförts.

215. Europaparlamentet konstaterar att de mest bedrägeriexponerade områdena inom struktur- och sammanhållningspolitiken är infrastruktur (34 %), miljö (13 %) och forskning (13 %), och att bedrägerifall rör upphandlingsregler (52 %), oriktiga utgifter (14 %) och intressekonflikter (8 %).

Allvarliga oegentligheter och missbruk av medel i medlemsstaterna

216. Europaparlamentet noterar att den slutliga revisionsrapporten från GD REGIO om Tjeckien har läckt ut till medierna utan tillstånd. Parlamentet informerades om att kommissionen utförde omfattande revisioner av tillämpningen av unionsrätten och nationell rätt och noggrant kontrollerade inte bara transaktionernas korrekthet utan även efterlevnaden av unionsrätten och nationell rätt om intressekonflikter. Parlamentet noterar att kommissionen informerade parlamentets ansvariga utskott vid ett sammanträde bakom stängda dörrar i december 2019 om framstegen med de revisioner som utförts av GD REGIO och GD EMPL. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten och parlamentets ansvariga utskott informerade om all ny utveckling utan onödigt dröjsmål och att se till att resultaten följs upp på lämpligt sätt.

217. Europaparlamentet beklagar de första uppgifterna som visar att revisorerna, på området för regional- och sammanhållningsfonderna, konstaterade allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemens sätt att fungera och därför föreslog en finansiell korrigering på nästan 20 %. Parlamentet uppmanar kommissionen att kritiskt bedöma huruvida dessa fall utgör ett systemiskt missbruk av EU-medel. Parlamentet förväntar sig att kommissionen antar en lämplig mekanism för att undvika framtida brister.

218. Europaparlamentet beklagar även de första uppgifterna som visar att kommissionens revisorer konstaterade mycket allvarliga fall av intressekonflikter med koppling till den tjeckiska regeringen. Parlamentet tror sig dock förstå att tjeckisk nationell rätt i fråga om intressekonflikter, före februari 2017, inte bestraffade beviljandet av offentliga medel till offentligt anställda. Parlamentet noterar att inga utgifter har deklarerats hittills för 2018. Parlamentet förväntar sig att kommissionen gör sitt yttersta för att slutföra processen på ett effektivt sätt och i god tid och för att fullt ut vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder, mot bakgrund av uppgifterna om allvarliga problem med intressekonflikter med anknytning till den tjeckiska regeringen som konstaterades i samband med kommissionens revisioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut hålla parlamentet och Europeiska rådet underrättade om situationen.

219. Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen har informerat parlamentets ansvariga utskott om att GD REGIO utförde finansiella korrigeringar på mer än 1,5 miljarder EUR från program under perioden 2007–2013 i Ungern, där kommissionen konstaterat oriktigheter och att detta belopp påverkar följande operativa program: — 2007HU161PO00 Ekonomisk utveckling 275 miljoner EUR — 2007HU161PO002 Miljö och energi 254 miljoner EUR — 2007HU161PO007 Transporter 371 miljoner EUR — 2007HU161PO008 Social infrastruktur 120 miljoner EUR — 7 regionala operativa program 473 miljoner EUR — 2007HU161PO010 Genomförande 75 miljoner EUR

220. Europaparlamentet erkänner det utmärkta revisionsarbete som kommissionen utfört för att upptäcka systemrisker och källor till fel. Parlamentet välkomnar de finansiella korrigeringar som införts. Parlamentet noterar med oro den långa tid som krävs för att återkräva felaktigt utbetalda medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att mer detaljerat informera den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om sina slutsatser om systemrisker och oligarkiska strukturer.

221. Europaparlamentet beklagar att kommissionens revisorer, på området för ESI-fonderna, konstaterade allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemets sätt att fungera, framför allt när det gäller kontrollen av offentliga upphandlingar.

222. Europaparlamentet påminner om att en schablonmässig finansiell korrigering på 10 % har tillämpats på alla operativa program.

223. Europaparlamentet påminner om den finansiella korrigeringen på 25 % för ramavtal inom vattensektorn för det operativa programmet för miljö och energieffektivitet på grund av oriktigheter i samband med offentlig upphandling.

224. Europaparlamentet påminner om den schablonmässiga finansiella korrigeringen på 10 % för det operativa programmet för territoriell utveckling och utbyggnad på grund av brister vid projekturvalet.

225. Europaparlamentet noterar vidare att GD REGIO ännu inte har inlett avslutandet av programmen för elektronisk förvaltning, vilket kan medföra ytterligare korrigeringar.

226. Europaparlamentet noterar med oro att antalet oegentligheter tyder på att det finns ett systemproblem i Ungerns operativa program från 2007 och framåt. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet och allmänheten om kommissionens egen bedömning av orsakerna till detta antal oriktigheter. Parlamentet påpekar att de schablonmässiga böterna på 10 % för bristfällig förvaltning av operativa program inte är en långsiktig lösning på det stora antalet upptäckta oriktigheter och att detta antal, utan förbättrade och tillräckliga kontroll- och övervakningsmekanismer, inte kan minska.

227. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för ovannämnda program fastställa en tydlig tidsplan från projektets startdatum till dess att medlen återvunnits, med en förklaring av de olika etapperna.

228. Europaparlamentet vill att kommissionen förklarar hur dessa återvinningar ska införlivas i budgeten, eftersom de påverkar programmen under den föregående programperioden 2007–2013.

229. Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt till förmån för inrättandet av en mekanism som innebär att de medlemsstater som inte respekterar de värden som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) kan bli föremål för omfattande rättsliga och ekonomiska konsekvenser.

Rekommendationer

230. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att — utöka rapporteringen om effekterna av och hållbarheten för unionens investeringar i syfte att visa unionsfinansieringens mervärde för unionen, — utöka sina insatser för att förbättra de nuvarande ramarna för kontroll och kvalitetssäkring i syfte att upprätta en enda revisionskedja, — i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport ange felnivån vid betalning (innan den korrigeras på nationell nivå) och en uppskattning av den framtida korrigeringen, — fortsätta sitt samarbete med revisionsrätten för att ytterligare anpassa revisionsmetoderna och tolkningen av lagtexter, — offentliggöra alla sina förslag till landspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen, — i högre grad uppmärksamma och tilldela ökat tekniskt stöd till medlemsstater vars förvaltnings- och kontrollsystem endast är delvis tillförlitliga, eller otillförlitliga, där det finns en ökad risk för bedrägeri och korruption med anknytning till medel, särskilt de medlemsstater som inte har anslutit sig till Europeiska åklagarmyndigheten, — bestämt uppmana medlemsstaterna att ansluta sig till Europeiska åklagarmyndigheten, — ägna särskild uppmärksamhet åt ramavtal som tilldelats genom förfaranden för offentlig upphandling, eftersom bedrägeri och korruption med anknytning till dessa utgör en ökad risk för unionens ekonomiska intressen, — minska eftersläpningen av åtaganden så snabbt som möjligt, — minska det automatiska återtagandet för programperioden 2021–2027 från n+3 till n+2 för att ge medlemsstaterna ytterligare incitament att snabbt genomföra programmen, — införa finansiella korrigeringar för de fel som konstaterats av revisionsrätten i enlighet med relevanta rättsliga bestämmelser, — ange i de årliga verksamhetsrapporterna hur de belopp som berörs av de finansiella efterhandskorrigeringar som införts av medlemsstaterna och kommissionen återanvänts, särskilt i de fall där bedrägeri, korruption eller annan brottslig verksamhet har förekommit, — ange i de årliga verksamhetsrapporterna om och på vilket sätt de finansiella efterhandskorrigeringar som medlemsstaterna och kommissionen införde återanvändes av de berörda medlemsstaterna, — utan dröjsmål offentliggöra 2020 års rapport om finansieringsinstrumenten inom ramen för ESI-fonderna, — öka transparensen genom att göra det möjligt att söka vinnande anbudsgivare på TED, unionens webbplats för offentlig upphandling, — göra användningen av it-programmet Arachne ett villkor för att medlemsstaterna ska få utnyttja unionsmedel; undersöka möjligheten att använda uppgifter från Arachne och domstolsbeslut från medlemsstaterna och Europeiskan unionens domstol för att skapa en ”svart lista” över företag och deras verkliga huvudmän eller personer som har dömts för bedrägeri eller korruption eller annan brottslig verksamhet i samband med användning av unionsmedel, och möjligen förbjuda dem att ansöka om unionsfinansiering för en period på fem år, och att noggrant granska alla sina pågående projekt som inbegriper utbetalning av unionsmedel, — ge medlemsstaterna ytterligare stöd och vägledning genom sina olika mekanismer, inbegripet genom tekniskt bistånd som står till förfogande och en särskild arbetsgrupp för att stärka den administrativa kapaciteten att utnyttja unionsmedel och säkra en smidig övergång från nuvarande till nästa programperiod, — anpassa redovisningsperioderna för strukturfonderna till revisionsrättens redovisningsperioder, — säkerställa att kvarhållandet på 10 % för mellanliggande betalningar bibehålls under programperioden 2021–2027 och att de kvarhållna beloppen först frigörs när alla kontroller har slutförts och nödvändiga förbättringar eller korrigerande åtgärder har genomförts, — ta fram gemensamma riktlinjer för intressekonflikter som involverar högt uppsatta politiker; tillsammans med medlemsstaterna utveckla effektiva rättsliga instrument för att förhindra att oligarkiska strukturer utnyttjar unionens sammanhållningsfonder, — överväga att för den nya fleråriga budgetramen införa direkt förvaltning i stället för en delad förvaltning vid avsiktligt missbruk av medel.

231. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att utöka resultattäckningen i sin årsrapport, där revisionsrättens särskilda rapporter är en värdefull informationskälla. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de förslag som lades fram av revisionsrätten i den 19 november 2019 vid budgetkontrollutskottets besök.

Naturresurser

Efterlevnad

232. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten för budgetåret 2018 uppskattar felnivån till 2,4 % för rubriken ”Naturresurser” som helhet, vilket fortfarande är över väsentlighetströskeln på 2 %.

233. Europaparlamentet betonar att komplexa stödvillkor ökar risken för fel inom landsbygdsutveckling, marknadsåtgärder, fiske, miljö och klimatåtgärder. Parlamentet noterar att dessa områden motsvarar ungefär en fjärdedel av budgeten för naturresurser.

234. Europaparlamentet noterar att av de 156 betalningar som revisionsrätten granskade i de högre riskområdena innehöll en fjärdedel fel, och att de främsta orsakerna till fel var relaterade till villkor för stödberättigande, upphandlings- eller bidragsregler samt felaktig information om områden.

235. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att revisionsrätten för den budget som motsvarar direktstöd från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) (72 % av rubriken ”Naturresurser”) bedömer att felnivån ligger under väsentlighetsgränsen på 2 %.

236. Europaparlamentet påpekar att av de 95 direktstödsbetalningar som granskades av revisionsrätten var 81 % inte behäftade med fel och att de flesta fel var mindre överbetalningar under 5 %, främst till följd av att jordbrukare lämnade felaktiga uppgifter om områden.

237. Europaparlamentet betonar att de positiva resultaten när det gäller EGFJ:s direktstöd främst beror på kvaliteten på det integrerade administrations- och kontrollsystemet, systemet för identifiering av jordbruksskiften, den geospatiala stödansökan och de preliminära korskontrollerna av ansökningar från jordbrukare.

238. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten anser att de siffror som kommissionen lagt fram i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport är förenliga med dess revisionsslutsats.

239. Europaparlamentet noterar att GD AGRI under 2018 gjorde kontrollbesök hos 17 certifieringsorgan och konstaterade att förbättringar var nödvändiga hos de flesta av dem och att endast begränsad tilltro därför kunde tillmätas det arbete som utförs av de flesta av de besökta certifieringsorganen när det gäller verifieringen av laglighet och korrekthet. Parlamentet framhåller att det i synnerhet konstaterades brister när det gäller urvalsmetoden och omfattningen av kontrollerna av stödberättigande.

Verksamhetsresultat

240. Europaparlamentet noterar att åtgärderna för landsbygdsutveckling generellt hade genomförts som planerat och att medlemsstaterna hade kontrollerat kostnadernas rimlighet.

241. Europaparlamentet betonar att för vissa projekt kan förenklade kostnadsalternativ, såsom engångsbelopp eller schablonbelopp, förenkla förvaltningen och hålla kostnaderna under kontroll.

242. Europaparlamentet beklagar att de nationella myndigheterna endast i liten utsträckning använde förenklade kostnadsalternativ, eftersom de kunde ha varit användbara för ungefär en tredjedel av de projekt som revisionsrätten undersökte. Parlamentet noterar dock GD AGRI:s ansträngningar för att ge medlemsstaterna stöd i samband med de svårigheter och problem de stöter på när de inför förenklade kostnadsalternativ.

243. Europaparlamentet betonar med oro att rev