SV    SV  
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 30.11.2011 
SEK(2011) 1447 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Sammanfattning av konsekvensbedömn ingen av de europeiska globala 
satellitnavigeringssystemen 
Följedokument till 
Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om uppbyggnad och drift av de 
europeiska satellitnavigeringssystemen (2014 – 2020) 
{KOM(2011) 814 slutlig} 
{SEK(2011) 1446 slutlig}  
 
SV 2   SV 1. PROBLEMFORMULERING  
1.1. Bakgrund 
Allmänt Global satellitnavigeringsteknik (GNSS) kan ge my cket tillförlitliga och precisa uppgifter om 
position, hastighet och tid, och är därför grundläggande för ökad effektivitet inom många 
näringslivssektorer och på många  områden av människors dagliga liv. Erfarenheterna av det 
amerikanska GPS-systemet ( Global Positioning System ) har visat på så många fördelar med 
satellitnavigering att man i USA nu betraktar GPS som den femte allmännyttiga tjänsten
1 efter 
vatten, el, gas och telefon. Både militära och civila användare i USA har blivit allt mer 
beroende av GPS och flera andra länder bygger nu egna GNSS-system. 
När det gäller satellitnavige ring i Europa har användarna inga andra möjligheter än att 
använda satellitsignaler från det amerikanska GPS eller det ryska Glonass ( Global’naja 
Navigatsionnaja Sputnikovaja Sistema ) för positionsbestämning, navigering och 
tidsbestämning. Europas beroende av satellitn avigering genom GPS uppskattas motsvara 6–
7 % av medlemsstaternas samlade BNP, dvs. 800 miljarder euro2. Ändå kan de militära 
aktörer som ansvarar för systemen inte garanter a att tjänsten kommer att vara tillgänglig utan 
avbrott. Den europeiska ekonomin är alltså  i allt högre grad beroende av en militär 
infrastruktur som står utanför europeisk kontroll  och som inte primärt är utformad för att 
gynna europeiska ekonomiska syften. Egnos ( European Geostationary Navigation Overlay 
Service ) och det satellitnavigeringssystem som inrättas genom programmet Galileo kommer 
att ge EU oberoende tillgång til l GNSS-teknik. Detta är ett st rategiskt beslut som kan ge 
upphov till såväl direkta som indirekta samhällse konomiska fördelar för Europeiska unionen. 
Det konstaterades redan för länge  sedan att Europeiska unionen måste ha ett eget globalt 
satellitnavigeringssystem3. Denna politiska strävan har många mål – bland annat vill man vara 
först med att skapa en global infrastruktur fö r satellitnavigering och positionsbestämning som 
står under civil kontroll och so m är helt oberoende av de syst em som finns i dag. Mervärdet 
med ett europeiskt satellitnavigeringssystem är inte bara att EU skulle vara oberoende av andra länder när det gäller kritis k teknik, utan systemet sku lle också innebära betydande 
makroekonomiska fördelar för unionen genom att det påskyndar utvecklingen av nya tjänster 
och produkter baserade på satell itnavigering och ger tekniska sp ridningseffekter som främjar 
forskning, utveckling och innovation
4.  
Även om oberoendet när det gäller global sa tellitnavigering har va rit drivande bakom 
Galileoprogrammet innebär driftskompatibiliteten med befintliga och nuvarande satellitnavigeringssystem, särskilt  GPS-systemet, ett viktigt mervärde. Så fort Galileosystemet 
är klart för drift kommer användarna på marknaden att kunna dra nytta av flera, 
                                                
 
1 Vita husets pressekretariat. Presskonferens med Gene  Conti, biträdande tran sportminister, den 1 maj 
2000. 
2 KOM(2010) 308, 14.6.2010. Meddelande från kommissionen. Åtgärdsplan för tillämpningar för det 
globala systemet för satellitnavigering (GNSS) .  
3 Council Resolution on the European  contribution to the development of a Glob al Navigation Satellite 
System (GNSS ), 19.12.1994. ( ej översatt till svenska ). 
4 En utförlig analys finns i kommissionens meddelanden från 2007 med lägesrapporter om Galileo och 
Egnos. Se KOM(2007) 261 slutlig och KOM(2007) 534/2. 
 
SV 3   SV driftskompatibla satellitnavigeringssystem med större tillförlitlighet och precision, och de 
flesta mottagare kommer att använda data från flera olika system. Mervärdet med ett civilt system är att användarna har ett reservsystem i händelse av systemfel el ler avsiktligt avbrott 
av signalerna. 
Styrmetoder och budgetram 
Det europeiska satellitnavigeringsprogr ammet Galileo inrättade s 2001. Projektet byggde 
ursprungligen på ett offentligt-privat part nerskap, där det gemensamma företaget Galileo 
fungerade som plattform för förvaltning och finansiering. 
År 2006 ersattes det gemensamma företaget Ga lileo av den europeiska tillsynsmyndigheten 
för GNSS, som fick i uppdrag att värna det al lmänna intresset inom de europeiska GNSS-
programmen. Europeiska rymdorganisationen fick  ansvaret för den tekniska förvaltningen och 
genomförandet av GNSS-programmen, till v ilket EU och ESA anslog sammanlagt 
2,8 miljarder euro. 
Genom GNSS-förordningen
5 som antogs 2008 fick EU det fulla ansvaret för styrningen och 
finansieringen av den europeiska satellitnavig eringspolitiken. I förordningen fastställs EU:s 
finansiering av Galileo och Egnos för perioden 2007–2013. Budgeten på 3,4 miljarder euro 
fördelades jämnt mellan den återstående  utvecklingsfasen inom Galileo, Galileos 
installationsfas samt driften av Egnos. 
Enligt kommissionens förslag om nästa fleråriga budgetram för 2014–20206 ska GNSS-
programmen helt och hållet finansieras med EU-medel. Takbeloppet är enligt förslaget 
7 miljarder euro. 
1.2. Konstaterade problem 
Genomförandet av de europeiska satellitnav igeringsprogrammen brom sas av två huvudsakliga 
problem:  
1) Galileosystemet kommer inte att vara i drift 2013 och kommer därm ed inte att kunna 
tillhandahålla samtliga fem tjänster som planerat.  Sedan utvecklingsfasen har 
Galileoprogrammet fördyrats och genomförandet av  systemet försenats. Konsekvenserna av 
detta har delvis kunnat motverkas genom ett antal lindrande åtgärder. Den tidsplan som 
fastställs i GNSS-förordningen, enligt vilken  Galileosystemet bör vara i drift 2013 och 
självständigt tillhandahålla en öppen tjänst, en tjänst för skydd av människoliv, en 
kommersiell tjänst, en offentlig reglerad tjän st och en sök- och räddningstjänst, kommer 
emellertid inte att hålla.  
2) Det finns ingen slutlig ram för finansie ringen och styrningen av driften efter 2013, 
varken för Galileo eller Egnos. GNSS-förordningen gäller perioden 2008–2013, dvs. 
Galileoprogrammets utvecklings- och installations fas och Egnos inledande driftsfas. På grund 
av fördyringar och förseningar kommer Galileop rogrammets installationsfas att slutföras 2018 
eller 2019 och driftsfasen gradvis inledas 2014. Ef tersom GNSS-förordningen inte innehåller 
några bestämmelser om fina nsieringen och styrningen av Galileo och Egnos efter 2013 
                                                 
5 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta 
genomförandet av de europeiska satellitn avigeringsprogrammen (Egnos och Galileo). 
6 En budget för Europa 2020 . KOM(2011) 500, 29.6.2011. 
 
SV 4   SV behövs det en ny rättslig grund för att systemen ska kunna drivas, underhållas och förvaltas på 
lång sikt. 
Galileoprogrammets installations- och driftsfaser kommer att löpa parallellt i cirka fem år 
(2014–2019). Under denna tid bör installationsfasen styras på ett sätt som innebär kontinuitet, 
konsekvens och trovärdighet gentemot tredjepart er och som gör det mö jligt att tillhandahålla 
tjänsterna utan avbrott oc h utan störningar för slutanvändarna.  Styrningen av driftsfasen är en 
fråga som bör diskuteras mot bakgrund av de  erfarenheter som gjor ts och de behov som 
konstaterats i samband med de inledande tjänst er som tillhandahållits. Styrningen av driften 
av Egnos bör faststäl las utan dröjsmål. 
1.3. Vem påverkas, på vilket sätt och i vilken grad? 
De två problem som beskrivs ovan gör det svårt att tillhandahålla de tjänster som föreskrivs i 
GNSS-förordningen. Om det inte finns finans iering eller en lämplig ram för styrningen 
kommer den infrastruktur som är tillgänglig  2014 inte att vara ti llräcklig för någon av 
tjänsterna. Detta skulle påverk a invånarna, industrin och mynd igheterna i EU i olika grad: 
• Den europeiska industrin för navigeringstill ämpningar är beroende av ett europeiskt 
satellitnavigeringssystem för sin tillväxt.  I annat fall kommer denna helt nya sektor 
inte att utvecklas. 
• Flera branscher är beroende av GNSS: 
• Positionsbestämning utnyttjas vid alla former  av transportverksamhet, t.ex. för de 
logistiksystem som används för att le verera varor till konsumenterna i EU. 
• Tidsbestämning används för synkronisering av telenät och i allt högre grad för 
driften av förvaltningssystem, särskilt för utveckling av intelligenta kraftnät. 
Visserligen utnyttjas i dag inte ett europeiskt sa tellitnavigeringssystem i dessa branscher, utan 
de har kunnat förlita sig på det amerikansk a GPS-systemet. Det faktum att behoven av 
positions- och tidsbestämning på ett kostnadseffek tivt sätt kan tillgodoses genom GPS har lett 
till att GPS-baserade produkter a llt snabbare tagits i bruk på  alla områden som påverkar 
vardagen för invånarna i EU. GPS-systemet håller  alltså på att bli den felande länken i en 
infrastruktur som är av yttersta vikt för EU , och en störning av GPS-signalen skulle få 
avsevärda samhälleliga konsekvenser för EU. 
2. SUBSIDIARITETSANALYS  
EU:s rätt att vidta åtgärder grundar sig på ar tikel 170 i fördraget om Europeiska unionens 
funktionssätt7 och GNSS-förordningen om det fortsatta genomförandet av de europeiska 
satellitnavigeringsprogra mmen (Egnos och Galileo)8. 
Ingen medlemsstat kan ensam inrätta ett tillrä ckligt omfattande system för satellitnavigering, 
eftersom det krävs finansiella och tekni ska resurser som överstiger de enskilda 
medlemsstaternas förmåga. Detta är bara möjligt genom åtgärder på EU-nivå. 
                                                 
7 EUT C 83, 30.3.2010, s. 47. 
8 EUT L 196, 24.7.2008, s. 1. 
 
SV 5   SV Enligt GNSS-förordningen är Europeiska unione n ägare till de materiella tillgångar och 
innehavare till de immateriella rättigheter so m skapas eller utvecklas inom programmen. 
Därför måste EU se till att förutsättningarna för drift och utnyttjande av systemen finns när de 
första positionsbestämnings-, navigerings- oc h tidsbestämningstjänste rna tillhandahålls 2014–
2015. Styrningen måste därför ske på europeisk nivå. 
3. MÅL 
Det allmänna målet för detta fö rslag är, i enlighet med artikel 170 i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt9, att ” bidra till att upprätta oc h utveckla transeuropeiska nät ”. I 
flaggskeppsinitiativet inom Europa 2020-strategin10 anges dessutom att unionen ska 
”Utveckla en effektiv rymdpolitik som ger de verktyg som behövs för att hantera några av de 
centrala globala utmaningarna och särskilt at t åstadkomma resultat avseende Galileo  […].”  
Politiska mål: 
• Att inrätta det första globala satellitnav igeringssystemet (GNSS) som står under civil 
kontroll  och är helt oberoende av andra befintliga system , så att man kan 
tillhandahålla GNSS-tjänster utan avbrott och ge Europa en strategisk fördel. 
• Stärka EU:s ekonomiska infrastruk tur genom att tillhandahålla ett reservsystem i 
händelse av signalfel  inom andra system. 
• Maximera den samhällsekonomiska nyttan för Europa tack vare precisare, 
tillgängligare och tåligare signaler, så att potentialen hos satellitnavigering med 
högre precision kan utnyttjas mer än tidigare. 
• Bygga upp den tekniska kompetensen i Europa  för att kunna utveckla, installera 
och driva komplex storskalig infrastruktur. 
Dessa politiska mål var grunden för den europeiska  satellitnavigeringspolitik som fastställdes 
i GNSS-förordningen. Målet är att EU ska ha två satellitna vigeringssystem, som inrättas 
genom programmen Egnos och Galileo: 
• Syftet med Galileoprogrammet är att upprätta  den första globala infrastrukturen för 
navigering, positionsbestämning och tidsbestä mning med hjälp av satellit, särskilt 
konstruerad för civila ändamål. Galileosystem et är helt oberoende av befintliga eller 
eventuella kommande system, och de signaler som sänds genom Galileo kan 
användas för att tillhandahålla fem tjänste r (en öppen tjänst, en tjänst för skydd av 
människoliv, en kommersiell tjänst, en offe ntlig reglerad tjänst  och en sök- och 
räddningstjänst). 
• Syftet med Egnos är att förb ättra kvaliteten på signalerna från de befintliga globala 
satellitnavigeringssystemen som kan använda s för att tillhandahålla tre tjänster (en 
öppen tjänst, en tjänst för skydd av männis koliv och en tjänst för spridning av 
kommersiella data). 
                                                 
9 EUT C 83, 30.3.2010, s. 124. 
10 Kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla . 
KOM(2010) 2020, 3.3.2010, s. 15. 
 
SV 6   SV 4. ALTERNATIV  
4.1. Alternativ för problem nr 1: Det fo rtsatta genomförandet och driften av de 
europeiska GNSS-programmen 
4.2. Galileoprogrammet 
Följande alternativ bör beaktas när man överväger  hur Galileos infrastruktur ska förverkligas: 
a) Rymdsegment : En inledande driftskapacitet planeras för 2014–2015, då alla 
18 redan upphandlade satelliter bör ha inst allerats. Vid full driftskapacitet ska det 
enligt planerna finnas 30 sate lliter. Med tanke på hur Ga lileos omloppsbanor ser ut 
finns det tre teoretiskt och tekni skt möjliga slutliga konstellationer: 
1. Installation av 18 satellit er som slutlig konstellation. 
2. Installation av 24 satellit er som slutlig konstellation. 
3. Installation av 30 satellit er som slutlig konstellation. 
b) Marksegment : Vid den inledande driftskapacite ten (2014–2015) kommer endast en 
intermediär markinfrastruktur11 (version 2) att installeras, så att Galileo kan 
tillhandahålla navigeringssignaler för den öppna tjänsten, den offentliga reglerade tjänsten och sök- och rä ddningstjänsten. En uppgrad erad markinfrastruktur 
(version 3) kommer enligt pl anerna att installeras mellan den inledande och den fulla 
driftskapaciteten så att det är möjligt att tillhandahålla en självständig tjänst för 
skydd av människoliv och att genomföra de n offentliga reglerade tjänsten fullt ut. 
Tre konfigurationer är te kniskt möjliga när det gäller markinfrastrukturen: 
1. Markinfrastruktur version 2 som kommer att uppnås med den inledande 
driftskapaciteten, utan tjänsten för skydd av människoliv . 
2. Markinfrastruktur version 3 där tjänsten för skydd av människoliv endast är 
tillgänglig vid dr iftskompatibilitet  med GPS-systemet (detta skulle kräva 
färre markanläggningar och förenkla infrastrukturen). 
3. Markinfrastruktur version 3 med en  självständig tjänst för skydd av 
människoliv. 
Tabell 1: Alternativ för problem 1 
Alternativ Rymd-
segment Mark-
segment Tjänster 
1. Grundalternativ (A.3) (B.3)  Självständiga tjänster  kan tillhandahållas, i 
enlighet med uppdragskraven för Galileoprogrammet. 
2. Omläggning av (A.3) (B.2) Självständiga  tjänster kan tillha ndhållas i enlighet 
med uppdragskraven för Galileoprogrammet, 
                                                 
11 Markinfrastrukturen består av över 50 markstationer runt hela världen. 
 
SV 7   SV tjänsterna utom när det gäller tjänsten för skydd av 
människoliv som kräver samverkan med GPS . 
3. Minskade 
tjänster (A.2) (B.2) Självständiga tjä nster kan tillhandahållas, men 
inte i enlighet med uppdragskraven för 
Galileoprogrammet  (minskade tjänster). 
Tjänster för skydd av liv kräver samverkan med GPS.  
4. Försämrade tjänster (A.1) (B.1) Självständiga tjänster  kan inte tillhandahållas , 
utan de måste vara driftskompatibla med GPS, vilket inte är i enlighet med  uppdragskraven för 
Galileoprogrammet. 
5. Nedläggning av programmet Inget Inget Inget 
 
Egnos Egnos är redan i bruk men dess tjänster måste drivas, underhållas och vidareutvecklas under 
de kommande åren. Därför är alternativen bara två: antingen att man fortsätter med 
programmet (alternativ 1) eller att man avbryter det (alternativ 2). 
Eftersom Egnos tjänst för skydd av männis koliv redan är i drif t är det enda möjliga 
alternativet att programmet fortsätter. I och med att denna tjänst förklarats vara operativ har 
kommissionen åtagit sig att garantera tjänstens  kontinuitet gentemot användarna, som gjort 
omfattande investeringar för att anpassa sina system till Egnos. Detta gäller särskilt luftfartssektorn. Därför måst e även kommissionen göra ett långsiktigt åtagande att 
tillhandahålla Egnostjänster. 
4.3. Alternativ för problem 2: Styr ningen av de båda systemen 
Den allmänna ramen för styr ningen måste bygga på förvaltn ingsuppgifterna, organisationen 
och de rättsliga formerna. När det gäller uppgifter na och deras organisation sker förvaltningen 
på två nivåer: Den politiska styrningen  av programmen utförs av kommissionen på EU:s 
vägnar och syftar till att fastställa de allm änna målen och kraven för programmen samt 
besluta om budgeten och övervaka den. Programförvaltningen  kommer att handhas av ett 
enda organ, så att man kan försäkra sig om att de mål som fastställts inom ramen för den 
politiska styrningen uppnås inom de gi vna tidsfristerna och budgetramarna. I 
programförvaltningen ingår också samordning oc h övervakning av alla insatser som görs för 
att uppnå målen. 
4.3.1.  Alternativ för programförvaltningen 
Eftersom EU kommer att ha kvar ansvaret fö r den politiska styrninge n av programmen finns 
det fyra möjligheter att s köta programförvaltningen: 
1. Europeiska kommissionen 2. Europeiskt gemensamt företag 
 
SV 8   SV 3. Europeisk tillsynsmyndighet 
4. Europeiskt offentligt företag 
Med tillämpning av kriterierna för förhandskont roll, som främst gäller genomförbarheten, har 
alternativ 1 (Europeiska kommissionen) och al ternativ 2 (europeiskt gemensamt företag) 
frångåtts. Alternativen 3 och 4 har undersökts närmare. 
5. KONSEKVENSBEDÖMNING  
5.1. Konsekvensbedömning av problem 1: Det fortsatta genomförandet av de 
europeiska GNSS-programmen 
Konsekvenserna av de fem alternativen när det gäller uppbyggnaden av Galileosystemet till 
full driftskapacitet kan bedömas ur flera synvinkla r: nytta (indirekt nytta och direkta intäkter), 
kostnader (för färdigställd in frastruktur och för driften) och EU-industrins konkurrenskraft. 
5.1.1.  Analys av nyttan 
Europeiska rymdorganisationen har gjort simu leringar för att bedöma navigeringsprestandan 
uttryckt som navigeringsnoggrannhet  och tillgänglighet . Enligt uppdragskraven är målet 
när det gäller Galileos prestanda en noggrannhe t på 4 meter horisontellt och 8 meter vertikalt 
(tvåfrekvenstjänst) och en  tillgänglighet på 99,5 %. 
Tabell 2: Simulerad navigeringsnoggrannhet efter alternativ12 
Horisontell noggrannhet  Vertikal noggrannhet  
(m)/tillgänglighet 99,5  % Genomsnittlig 
noggrannhet 
(99,5 %)  Noggrannhet i 
sämsta fall  Genomsnittlig 
noggrannhet 
(99,5 %)  Noggrannhet i 
sämsta fall  
1. Grundalternativ  3,3 3,7 7 7,4 
2. Omläggning av tjänsterna  3,3 3,7 7 7,4 
3. Minskade tjänster  8 25 11.5 30 
4. Försämrade tjänster  80 250 138 451 
5. Nedläggning av Galileoprogrammet  Ej tillämpligt.  Ej tillämpligt  Ej tillämpligt  Ej tillämpligt  
Vid alternativ 1 och 2 uppfylls målen, även nä r det gäller noggrannheten i sämsta fall, medan 
man kommer nära kraven vid alternativ 3.  För de allra flesta användare ger alternativ 4 inte 
tillräckligt stor noggrannhet.  Prestandan sjunker allt så kraftigt om antale t satelliter minskar. 
Antalet satelliter påverkar också tjänsternas kontinuitet ( dvs. navigering på jordens yta), 
som blir sämre när antalet satelliter minskar, och systemets stabilitet , dvs. dess 
funktionsduglighet vid störningar som till exempel satellitfel. Alternativ 4 kommer att vara 
                                                 
12 Simuleringarna bygger på ett flertal antaganden som kommer att uppdateras beroende på hur väl 
systemet faktiskt fungerar när det installerats, t.ex. noggrannhet i bestämning av omloppsbana och 
tidssynkronisering. 
 
SV 9   SV mindre stabilt eftersom ett oförutsett fel på en eller flera satelliter skulle leda till en kraftig 
försämring av navigeringsprestandan och t.o.m . till bortfall av tjänster. Alternativen med 
större konstellationer skulle påverkas mindre av sådana händelser. 
I tabell 3 visas tillgängligheten för de tjänster som ska tillhandahållas genom Galileosystemet, 
självständigt och i kombination med GPS-sy stemet, enligt de olika alternativen13. 
Tabell 3: Tjänsternas tillgänglighet i de olika infrastrukturalternativen 
Tjänsternas tillgänglighet enligt uppdragskraven     
Öppen tjänst  Offentlig 
reglerad 
tjänst  Sök- och 
räddnings-
tjänst  Kommersiell 
tjänst  Skydd av 
människoliv  
Självständigt
 Ja Ja Ja Ja Ja 1. Grundalter
nativ
 Med GPS  Ja Ej tillämpligt  Ja Ej tillämpligt  Ja 
Självstä
ndigt Ja Ja Ja Ja Nej 2. Omläggning 
av 
tjänsterna
 Med GPS  Ja Ej tillämpligt  Ja Ej tillämpligt  Ja 
Självstä
ndigt Nära 
uppdrags-
kraven men 
begränsad 
stabilitet  Uppfyller 
uppdrags-
kraven men 
begränsad 
stabilitet  Ja Ja Nej 3. Minskade tjänster
 
Med GPS  Ja Ej tillämpligt  Ja Ej tillämpligt  Ja 
Självständigt
 Medelmåttig 
noggrannhet 
och dålig 
kontinuitet  Medelmåttig 
noggrannhet 
och dålig 
kontinuitet  Ja, längre 
lokaliserings-
tid och dålig 
stabilitet  Minskad 
kapacitet 
begränsad till 
tilläggssystem  Nej 4. Försämrade 
tjänster
 
Med GPS  Minskade tjänster  Ej tillämpligt  Minskade tjänster Ej tillämpligt  Försämrade 
tjänster  
Självstä
ndigt Nej Nej Nej Nej Nej 5. Nedläggning 
av 
programmet
 Med GPS  Ej tillämpligt  Ej tillämpligt  Ej tillämpligt  Ej tillämpligt  Ej tillämpligt  
 
                                                 
13 Uppgifterna i tabellen är från september 2011 och kommer från Europeiska rymdorganisationen. De har 
förenklats med avsikt.  Tjänsten tillgänglig i 
enlighet med 
uppdragskraven   Tjänsten minskas   Tjänsten försämras   Tjänsten är inte 
tillgänglig  
 
SV 10   SV Möjligheten till driftskompatibilit et med GPS-systemet, särskilt vid alternativ 3 och 4, skulle 
leda till en avsevärd förbättring av navigerings-, hastighets- och tidsbestämningstjänsternas noggrannhet, men får flera konsekvenser:  
• Galileosystemet kommer att var helt eller delvis beroende av 
driftskompatibiliteten med GPS-systemet . EU kommer inte att kunna höra till de 
ledande när det gäller GNSS-innovati on. Möjligheten att påverka framtida 
navigeringsstandarder kommer att förs vinna och den europeiska industrins 
konkurrenskraft kommer att försämras när det gäller tillämpningar och teknisk 
utveckling på nedströmsmarknaderna, där största delen av marknaden för 
navigeringstjänster växer snabbast. 
• Galileosystemet kommer inte att bli ett separat globalt satellitnavigeringssystem, som 
de berörda parterna vill, utan ett tillägg till det amerikanska GPS-systemet . Om det 
uppstår fel i ett system kommer detta följaktligen att påverka den samlade 
användarupplevelsen av systemen.  
Dessa aspekter är viktiga när det gäller tillhandahållandet av den öppna tjänsten, den 
offentliga reglerade tjänsten och den kommersiella tjänsten. För sök- och räddningstjänsten samt tjänsten för skydd av människoliv bör följande beaktas: 
• Sök- och räddningstjänsten kan drivas med 18 satelliter och dess prestanda är alltså 
inte beroende av hur många satelliter som planeras inom de olika infrastrukturalternativen. Men alternativ 4 – försämrade tjänster – skulle leda till 
längre lokaliseringstider och sämre stabilitet för sök- och räddnings tjänsten på grund 
av risken för eventuella satellitfel. 
• Alternativen när det gäller  tjänsten för skydd av männis koliv beror huvudsakligen på 
den installerade markinfrastrukturen. Vid alternativ 1 kommer man att kunna 
tillhandahålla en självständig tjänst för skydd av människoliv, medan alternativen 2 
och 3 betyder att tjänsten endast kommer att kunna tillhandhållas genom samverkan med GPS och alternativ 4 överhuvudtaget  inte möjliggör tjänsten för skydd av 
människoliv. 
5.1.1.1.  Indirekt nytta 
Satellitnavigeringsprogrammens kumulativa nytta fastställt i pengar (ekonomisk nytta, 
samhällsnytta och miljövinster) fram till 2034 kommer  att vara beroende av vilket alternativ 
som väljs.  Nyttan har beräknats för en period av 20 år och beaktar Galileosystemets hela 
livscykel. För beräkningen har man använt en m odell som utarbetats av Europeiska byrån för 
GNSS. 
Den sammanlaga indirekta nytta som anges i tabe ll 4 är lika med summan av den nytta som 
uppstår på följande tre områden:  
• Marknader i föregående led och avknoppninga r (investeringar i rymdinfrastruktur 
och avknoppningar av investeringa r i forskning och utveckling). 
• Tillväxt på nedströmsmarknader (tillvä xt på marknaden för GNSS-tillämpningar) 
 
SV 11   SV • Allmännyttan (externa effekter som separat eller indirekt uppstått tack vare GNSS-
tillämpningar, t.ex. nyttan för offentliga institutioner, samhället och användarna). 
Tabell 4: Indirekt nytta för europeiska satellit navigeringssystem efte r alternativ 2014–2034 
 Ekonomisk nytta  Samhällsnytta 
och 
miljövinster   
(miljarder euro/ fasta priser 2011)  Tillväxt på 
marknader i 
föregående 
led Tillväxt på 
nedströmsmar
knader  Allmännytta  Nytta totalt  
1. Grundalternativ  19,94 26,43 87,41 133,77 
2. Omläggning av tjänsterna  19,94 26,43 87,41 133,77 
3. Minskade tjänster  17,30 20,64 73,43 111,37 
4. Försämrade tjänster  14,83 15,36 64,84 95,04 
5. Nedläggning av Galileoprogrammet  6,76 1,27 15,02 23,05 
Källa: Europeiska byrån för GNSS  
Den indirekta nyttan av Egnos har beaktats i samtliga alternativ. Det sista alternativet betyder 
att Galileoprogrammet läggs ned, medan Egnos och dess tjänster fortsätter att drivas. Därför 
är Egnos den enda källan till nyttan vid alternativ 5. 
5.1.2.  Direkta intäkter 
Förutom samhällsekonomisk nytta förv äntas GNSS-programmens tjänster även 
generera direkta intäkter. Till de potentiella intäktskällorna hör den kommersiella tjänsten (avgifter för tillgången till autent iseringstjänster och positioneringstjänster 
med hög precision) och den offentliga re glerade tjänsten (licensavgifter för 
mottagare, aktiveringsavgifter för mottagare och avgifter för tillgång till signaler)
14. 
Indirekta debiteringssystem skulle dessutom kunna ge indirekta intäkter för tjänster 
där automatiskt nekad tillgång inte är ett tänkbart alternativ (t.ex. skydd av 
människoliv), men för närvarande finns det inget regelverk som möjliggör sådana 
system. 
Tabell 5: Potentiella direkta intäkter för europe iska satellitnavigeringssy stem efter alternativ 
(miljarder euro/fasta priser 2011)  Offentlig reglerad 
tjänst, minimi- 
och 
maximiintäkter  Intäkter 
kommersiell 
tjänst Totalt 
genomsnitt 
2014–2034  
1. Grundalternativ  0,24 – 0,34  1,32 1,61 
2. Omläggning av tjänsterna  0,24 – 0.,34  1,32 1,61 
                                                 
14 Intäkterna från den offentliga reglerade tjänsten kom mer att bero på politiska val som ännu inte gjorts. 
 
SV 12   SV 3. Minskade tjänster  0,24 – 0,34  0,00 0,28 
4. Försämrade tjänster  0,00 0,00 0,00 
5. Nedläggning av Galileoprogrammet  0,00 0,00 0,00 
De förväntade intäkterna från offentliga re glerade tjänster och kommersiella tjänster uppgår 
till endast 1,61 miljarder euro under 20 år, vilket är mindre än 10 % av de sammanlagda kostnaderna för de kommande 20 åren. Det är uppenbart att det europeiska 
satellitnavigeringssystemet inte kommer att vara tillräckligt lönsamt för att kunna drivas självständigt, utan det komm er att behöva offentlig finans iering i framtiden. De direkta 
intäkterna kommer aldrig att vara så stora att de täcker driftskostnaderna för programmen. 
5.1.3.  Analys av kostnaderna 
Antalet installerade satelliter och specifikationerna för marksegmentet varierar i de olika 
alternativen. För varje alternativ har man be dömt både kostnaderna för färdigställandet av 
infrastrukturen och kostnaderna för driftsfasen inom Galileo och Egnos. Kostnadsberäkningarna gäller samma period som nyttan, alltså 2014–2034, vilket motsvarar 
tre av EU:s budgetper ioder på sju år. 
Tabell 6: De europeiska satellitnavigeringssy stemens kostnader per alternativ 2014–2034 
(miljarder euro/ fasta priser 2011)  EU:s 
fleråriga 
budgetram 
2014–2020  EU:s 
fleråriga 
budget-
ramar 
2021–2034 
(2021–27, 
2028–34) Totalt  
1. Grundalternativ  7,8 12 19,8 
2. Omläggning av tjänsterna  7,0 11,5 18,5 
3. Minskade tjänster  6,5 10,8 17,3 
4. Försämrade tjänster  5,6 10 15,6 
5. Nedläggning av Galileoprogrammet  2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Konsekvenser för enskilda sektorer 
I analysen beaktas  hur konkurrenskraften påverkas inom  de sektorer som omfattas av 
initiativet, hos leverantörer (sektorer i föregående led) oc h kunder (nedströmsmarknader och 
slutanvändare). I analysen av värdekedjan ingår fyra segment : 
• Föregående marknadsled : Den europeiska rymdindustrins bidrag till uppbyggnad 
av det globala satellitnavigeringssystemet. 
• Tjänsteleverantörer : De europeiska företag som tillhandahåller kommersiella eller 
offentliga positionsbestämnings-, navigerings- eller tidsbestämningstjänster. 
 
SV 13   SV • Nedströmsmarknader : Den europeiska tillämpningsbr anschen som är beroende av 
de tjänster som tillhandahålls, och som levererar den hårdvara och mjukvara som 
behövs för utnyttjande av satellitsignaler. 
• Slutanvändare : De branscher som använder tjänsterna och tillämpningarna.  
Tyngdpunkten i analysen ligger på den eur opeiska tillämpningsbranschen och på 
slutanvändarna, eftersom konsekvenserna för konkurrenskraften väntas  bli störst hos dem.  
Tabell 7: Konsekvenserna för konkurrenskraften 
 1 och 2. 
Grundalternativ och 
omläggning av 
tjänsterna  3 och 3. Minskade och 
försämrade tjänster  5. Nedläggning av 
Galileoprogrammet  
Föregående 
marknadsled  + + + – 
Tjänsteleverantörer  + + + – 
Nedströmsmarkna
der +  + – 
Slutanvändare  + + + + 0 
Totalt  + + + –  
–: Konkurrenskraften påverkas negativt  +: Konkurrenskraften påverkas positivt  
  
Analysen av hur de olika alternativen kommer att påverka konkurrenskraften visar att 
grundalternativet och alternativet minskade tjänster sannolikt kommer att förbättra EU:s 
konkurrenskraft avsevärt när det gäller innovatio n, genom att det uppstår nya marknader och 
branscher samt spridningseffekter som förb ättrar företagsprocesserna och uppmuntrar 
innovation inom andra sektorer.  Också när det gäller kostnader och konkurrenskraftiga priser 
förväntas effekterna vara positiva. 
5.2. Konsekvensbedömning av problem 2: Styrningen av de båda systemen 
En kvalitativ bedömning av alternativen för prob lem 2 har gjorts utifrå n förenligheten med de 
styrmål som fastställs i budgetför ordningen, dvs. genomförbarhet, beslutsfattande, stabilitet, 
utvecklingsmöjligheter, konsekvenser för EU:s  ekonomi, förenlighet med EU:s åtgärder, 
främjande av EU:s intressen samt EU:s kontro ll och redovisningsskyldighet. Dessa mål har 
delats in efter kriterierna verka n, effektivitet och samstämmighet. 
 
SV 14   SV 6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
6.1. Jämförelse av alternativen för problem 1: Det fortsatta genomförandet och 
driften av de europeiska GNSS-programmen 
Verkan  Verkan  Effektivitet  Samstämmighet  
Europeisk 
tillsynsmyndighet
 • Hög grad av 
genomförbarhet 
• Snabb beslutsgång 
• Hög stabilitet: 
Fungerande 
regelverk. Omfattas av artiklarna 340 och 343 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.  
 • Relativt 
goda möjligheter till 
utveckling , 
kräver en ändring av den rättsliga grunden för myndigheten 
• Positiva 
effekter på 
EU-ekonomin • Hög grad av 
förenlighet med EU:s åtgärder 
• Hög grad av 
EU-kontroll 
och redovisningsskyldighet 
Europeiskt 
offentligt 
företag  • Mycket låg grad av 
genomförbarhet: Det 
finns varken tidigare 
exempel på eller 
tydliga EU-bestämmelser om inrättandet av ett europeiskt offentligt företag.   
• Snabb beslutsgång 
och flexibilitet 
• Låg stabilitet: 
Verksamheten skulle 
grundas på lagstiftningen i den medlemsstat där företaget är registrerat.   • Dåliga 
utvecklingsmöjligheter. 
• Svårt att 
förutse effekterna på EU-ekonomin • Relativt hög 
förenlighet med EU:s 
åtgärder och 
EU:s kontroll och redovisningsskyldighet 
 
 
SV 15   SV Bedömningen av verkan i förhållande till öve rensstämmelsen med den allmänna politiken 
bygger på en kvalitativ jämförelse av de tekniska egenskaperna hos de olika alternativen och 
konsekvenserna av dem.  
Tabell 8: Överensstämmelse med de allmänna målen 
 Inrättande av 
ett oberoende 
GNSS  Öka den 
ekonomiska 
infrastrukturens förmåga att klara 
störningar i EU
 Bygga upp teknisk GNSS-kapacitet i 
Europa
 
1. Grundalternativ  
 100 
% 
  100  % 
  100  % 
2. Omläggning av 
tjänsterna  
  75 % 
  100  % 
  100  % 
3. Minskade tjänster  
 75 % 
  50 % 
  100  % 
4. Försämrade tjänster
 
  0 % 
  0 % 
  25 % 
5. Nedläggning av 
Galileoprogrammet  
  0 % 
 0 % 
 0 % 
: Är inte förenligt med målet 
 : Är förenligt med målet  
 
Effektivitet De olika alternativens effektivitet bedöms utifrå n den indirekta nyttan, de direkta intäkterna 
och kostnaderna, beroende på tj änsternas antal och kvalitet.  
Tabell 9: Kostnads-nyttoanalys av de olika alternativ 2014-2034 
Indirekt nytta  Direkta intäkter  Kostnader  Nettonytta  (miljarder euro) 
Fasta priser 2011 och 
priser diskonterade med 
4 % Fasta 
priser Diskonterade priser Fasta 
priser Diskonterade priserFasta 
priser Diskonterade priserFasta 
priser Diskonterade priser
1. Grundalternativ  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
2. Omläggning av 
tjänsterna  133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
3. Minskade tjänster  111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
4. Försämrade 
tjänster  95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
5. Nedläggning av 
Galileoprogrammet  23,05  14,00  0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
 
SV 16   SV Samstämmighet 
Alternativen 1 (grundalternativ) och 2 (omläggning av tjänsterna) är båda i linje med 
EU:s övergripande politiska mål, de har väldig t positiva effekter på den europeiska industrins 
konkurrenskraft och kan potentiellt ge EU strategiska fördelar.  
Alternativen 3 (minskade tjänste r) och 4 (försämrade tjänster) är snarlika:  Inget av 
alternativen är till alla delar förenliga med EU:s mål och prioriteri ngar, men båda har en 
relativt positiv effekt på konkurrenskraften. 
Alternativ 5 (nedläggnin g av Galileoprogrammet) är inte alls förenligt med EU:s mål och 
påverkar konkurrenskraften negativt.   
Slutsatsen, efter att man beaktat sam tliga konsekvenser och aspekter på verkan, 
effektiviteten samt samstämmigheten , särskilt möjligheterna till kostnadsbesparingar, blir 
att alternativ 2 (omläggning av tjänsterna) verkar vara  det bästa alternativet. 
6.2. Jämförelse av alternativen för problem 2: Styrningen av de båda systemen 
En jämförelse av konsekvenserna när det gäll er den europeiska tillsynsmyndigheten och det 
europeiska offentliga företaget ger vid handen att målen med programförvaltningen bäst kan uppnås av EU-tillsynsmyndigheten , eftersom detta upplägg ur EU:s synvinkel är både 
enhetligt och effektivt.  
På grund av den allmänna hållningen i fråga om det växande antalet fristående EU-organ är 
det inte sannolikt att Europapa rlamentet eller rådet kommer a tt godkänna inrätt andet av en 
helt ny europeisk tillsynsmyndighet. Av de befin tliga europeiska organen är Europeiska byrån 
för GNSS det mest lämpade, eftersom den är en del av de befintliga förvaltningsstrukturerna för GNSS-programmen och har grundläggande  sakkunskap på det relevanta området. 
Europeiska byrån för GNSS kan dock i sin nuvarande form inte omedelbart ta över 
programförvaltningsuppgifterna under driftsfasen, eftersom dess uppdrag för närvarande 
endast omfattar frågor relaterade  till säkerhet och marknad. By rån har i nuläget inte heller 
tillräckligt med budge t eller personal. 
7. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Utfallsindikatorerna kommer att grundas på Egnos- och Galileotjänsternas egenskaper, 
kvalitet och specifikationer och på i vilken utsträckning de motsvarar kraven enligt GNSS-
förordningen, på genomförande i tid och inom budge tramarna samt på styrsystemets stabilitet, 
hållbarhet och verkan. Den europeiska sa tellitnavigeringsindus trins konkurrenskraft, 
utnyttjandet av tjänsterna, bl and annat marknadspenetratione n, antalet arbetstillfällen som 
skapats och den indirekta och direkta nytta  som satellitnavigeringsprogrammet innebär 
kommer att användas so m resultatindikatorer. 
Kommissionen kommer att se till att a lla avtal som ingås inom ramen för 
satellitnavigeringsprogramme t ger den ansvaret för övervakning och kontroll av 
budgeten. Målet för alla mekanismer för övervakning och utvärdering kommer att 
vara att minimera risken för att programm et fördyras och försenas. Därför kommer 
kommissionen senast den 30 juni 2014 att lägga fram ett förslag till en strategisk ram 
för de viktigaste åtgärderna, den be räknade budgeten och tidsplanen. Dessutom 
 
SV 17   SV kommer kommissionen att lägga fram ett år ligt arbetsprogram med en ingående 
förteckning över åtgärder och indikatorer samt  en årlig rapport om genomförandet av 
dessa åtgärder. Senast den 30 juni 2017 – i god tid före förberedelserna inför nästa 
fleråriga budgetram – kommer kommissionen att lägga fram en halvtidsutvärdering 
som behandlar såväl kvantitativa som kvalitativa aspekter. 
Utöver dessa ordinarie åtgä rder kommer kommissionen vi d den politiska styrningen 
av Galileo och Egnos att förbättra mekanismerna för övervakning och utvärdering av det organ som sköter förvaltningen av pr ogrammet, genom att begära detaljerade 
årliga förvaltningsplaner och rapporter om genomförandet, leda de ordinarie mötena 
om läget när det gäller programmet och genom att utföra ekonomiska och tekniska 
revisioner.  
Även medlemsstaterna bör delta i överva kningen av programmen; till exempel kan 
deras tekniska kompetens utnyttjas för att inhämta synpunkter på den tekniska 
övervakningen av programmen och få förs lag till indikatorer som kan användas som 
grund för utvärdering av programmen. 
När det gäller den dagliga förvaltninge n av programmen kommer kommissionen att 
lägga fram förslag till en mekanism för riskhantering och olika verktyg för 
förvaltningen i syfte att minimera riskerna  för att programmet fördyras. Dessa förslag 
ska grundas på bättre kostnadsberäkningar och hänsyn till tidigare erfarenheter och 
till det praktiska genomförandet av systemen.