P8_TA(2018)0497

Fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar (11997D/PRO/02),

— med beaktande av artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt,

— med beaktande av utkasten till rådets beslut av den 29 september 2010 (14142/2010) och den 8 juli 2011 (14142/1/2010) om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien,

— med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 7 december 2011 (14302/3/11) om ramen för den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien,

— med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 8 juni 2011 om utkastet till rådets beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i republiken Bulgarien och Rumänien (1),

— med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) slutsatser från mötena den 9–10 juni 2011, den 22–23 september 2011, den 25–26 oktober 2012, den 7–9 mars 2013 och den 5–6 december 2013,

— med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2011 om Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet (2),

— med beaktande av kommissionens åttonde halvårsrapport av den 15 december 2015 om Schengenområdets funktion (COM(2015)0675),

— med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (3),

— med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/1908 av den 12 oktober 2017 om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (4),

— med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 18 april 2018 om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (15820/1/2017),

— med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 13 juni 2018 om utkastet till rådets beslut om inledande av genomförandet av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Bulgarien och Rumänien (5),

— med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0365/2018), och av följande skäl:

A. Bulgarien och Rumänien antog Schengenregelverket efter deras anslutning till Europeiska unionen 2007. Bulgarien förklarade sig 2008 redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av arbetsgruppen för utvärdering av Schengen (Schengen Evaluation Working Group SCH-EVAL), bestående av experter från Schengenmedlemsstaterna. 2007 och 2008 förklarade sig Rumänien redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av SCH-EVAL.

B. Av experterna från SCH-EVAL och i rådets slutsatser av den 9–10 juni 2011 bekräftades det att Schengenutvärderingen för Bulgarien och Rumänien hade avslutats, och det konstaterades att de två länderna var redo att tillämpa alla bestämmelser i Schengenregelverket. I sitt utkast till beslut av den 8 juli 2011 kontrollerade rådet att de nödvändiga villkoren för tillämpningen av Schengenregelverket hade uppfyllts på alla områden, nämligen uppgiftsskydd, luftgränser, landgränser, polissamarbete, Schengens informationssystem, sjögränser och viseringar. Utöver utmaningen att förvalta Europeiska unionens yttre gränser har slutförandet av Schengenutvärderingen inneburit att båda länderna i grunden omstrukturerat sina gränsövervakningssystem och gjort investeringar i utökad kapacitet för brottsbekämpning. Enligt 2005 års anslutningsakt är ett framgångsrikt slutförande av Schengenutvärderingen den enda förutsättningen för en fullständig tillämpning av Schengenregelverket, inbegripet avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Kommissionen och Europaparlamentet har – liksom stats- och regeringscheferna i rådet vid flera tillfällen – konstaterat att Bulgarien och Rumänien är redo att fullständigt tillämpa Schengenregelverket, senast i kommissionens meddelande av den 27 september 2017 och i parlamentets resolution av den 30 maj 2018.

C. I utkastet till rådets beslut av den 29 september 2010 föreslog rådet en fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien samt ett avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. I parlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2011 godkände parlamentet det beslutet och uppmanade rådet att höra parlamentet på nytt om rådet hade för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast.

D. I september 2011 lade rådets ordförandeskap fram ett förslag till partiell tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien, närmare bestämt avskaffande av kontroller endast vid de inre sjö- och luftgränserna, samtidigt som man avsåg att i ett senare skede anta ett separat beslut om landgränserna.

E. Rådet (rättsliga och inrikes frågor) bekräftade vid flera tillfällen i sina slutsatser sitt åtagande att grunda ett framtida beslut om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna i Bulgarien och Rumänien på en tvåstegsstrategi. Rådets (rättsliga och inrikes frågor) antagande av ett sådant beslut har flera gånger skjutits på framtiden.

F. Genom rådets beslut av den 12 oktober 2017 beviljades Bulgarien och Rumänien passiv åtkomst till Informationssystemet för viseringar. I utkastet till rådets beslut av den 18 april 2018 föreslog rådet fullständig tillämpning av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i båda dessa medlemsstater.

G. Varken i 2005 års anslutningsakt eller i Schengenutvärderingsmekanismen föreskrivs det olika tidsramar för avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Alla tidigare utvidgningar av Schengenområdet har fastställts i en enda rättsakt.

H. Schengenområdet är ett unikt system och ett av Europeiska unionens största framsteg såtillvida att det gör det möjligt för personer att röra sig fritt över Schengenområdets inre gränser. Detta har möjliggjorts genom en rad olika kompensationsåtgärder, t.ex. inrättandet av Schengens informationssystem (för att stärka informationsutbytet) och skapandet av en utvärderingsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstaterna och främja ömsesidigt förtroende för Schengenområdets funktion.

I. Ett bibehållande av kontrollerna vid de inre gränserna i unionen och ett återinförande av dem inom Schengenområdet får allvarliga konsekvenser för unionsmedborgarnas liv och för alla personer som drar fördel av principen om fri rörlighet inom EU och urholkar allvarligt deras förtroende för EU-institutionerna och den europeiska integrationen. Detta medför direkta drifts- och investeringskostnader för gränsarbetare, turister och dem som utför transporter på vägar samt för myndigheter, med förödande effekter på medlemsstaternas ekonomier och på hur unionens inre marknad fungerar. Bibehållandet av kontrollerna vid de inre gränserna har för Bulgarien och Rumänien en negativ inverkan på exporten och importen till och från båda dessa medlemsstater, och på transporter från och till vissa av Europas största sydliga hamnar för civila fartyg och fraktfartyg, vilket innebär uteblivna vinster och ökade utgifter. Kostnaderna för Europeiska unionen med anknytning till ett återinförande av gränskontrollerna uppskattas till mellan 0,05 miljarder och 20 miljarder EUR i engångskostnader och 2 miljarder EUR i årliga driftskostnader (6).

J. Bibehållandet av de inre gränskontrollerna i unionen och återinförandet av dem i Schengenområdet tycks vara knutet till ett upplevt hot mot den offentliga politiken och den inre säkerheten, snarare än till välgrundade bevis för att ett allvarligt hot verkligen föreligger. Avskaffandet av kontrollerna vid de inre gränserna som en följd av den fullständiga tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstater som redan har anslutit sig har inte lett till ökad kriminalitet. Schengenutvidgningen 2007 är förknippad med lägre nivåer av tillgreppsbrott i både nya Schengenmedlemsstater och befintliga Schengenmedlemsstater och har inte ökat känslan av otrygghet bland unionsmedborgarna (7).

1. Europaparlamentet påminner om att Bulgarien och Rumänien redan 2011 uppfyllde alla nödvändiga villkor för fullständig tillämpning av Schengenregelverket.

2. Europaparlamentet beklagar att rådet under de sju åren sedan dess inte har kunnat fatta ett beslut om fullständig tillämpning av Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien, trots att både kommissionen och parlamentet vid flera tillfällen har efterlyst ett sådant beslut.

3. Europaparlamentet anser att förslaget om att dela upp avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna i två rättsakter i syfte att fastställa olika tidsramar för avskaffandet av kontroller vid land-, sjö- och luftgränserna väsentligt avviker från innehållet i utkastet till rådets beslut av den 29 september 2010, som parlamentet godkänt.

4. Europaparlamentet påminner om att rådet får fatta ett beslut om tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien endast efter att ha hört parlamentet – en skyldighet som följer av artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt. Parlamentet uppmanar på nytt rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkände i sin lagstiftningsresolution av den 8 juni 2011.

5. Europaparlamentet oroas över att införandet av en tvåstegsstrategi kan påverka den framtida utvidgningen av Schengenområdet negativt. Parlamentet betonar att rådets oförmåga att nå enighet sätter såväl en enhetlig tillämpning av bestämmelserna i EU-fördragen som EU:s trovärdighet på spel, vilket fortlöpande undergräver allmänhetens stöd för den gemensamma EU-politiken genom att påvisa att medlemsstaterna och deras medborgare behandlas olika och genom att konstgjorda gränsdragningar införs inom unionen. Parlamentet uttrycker sin oro över att sådana metoder bidrar till ökad populism och nationalism över hela kontinenten, vilket utgör ett principiellt ifrågasättande av EU:s funktionssätt.

6. Europaparlamentet understryker att den fria rörligheten för personer över de inre gränserna, till följd av införandet av Schengenregelverket i EU:s regelverk, är en av EU:s främsta framgångar. Parlamentet framhåller att funktionssättet för och utvidgningen av Schengenområdet inte bör påverkas negativt av brister inom annan EU-politik, såsom det gemensamma europeiska asylsystemet.

7. Europaparlamentet välkomnar antagandet av rådets beslut av den 12 oktober 2017 enligt vilket Bulgarien och Rumänien beviljas passiv åtkomst till Informationssystemet för viseringar samt rådets förslag om fullständig tillämpning av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i båda dessa medlemsstater. Parlamentet beklagar att dessa beslut inte fattades omedelbart efter det att det hade kontrollerats att Schengenutvärderingen framgångsrikt hade avslutats 2011, utan inleddes som en tillfällig åtgärd för att säkerställa överensstämmelse med villkoren för genomförandet av det in- och utresesystem som förväntas vara i drift 2020. Parlamentet anser att dessa rättsakter utgör ett steg mot avskaffandet av informationsgapen mellan de medlemsstater som fullständigt tillämpar Schengenregelverket och de som partiellt tillämpar det. Parlamentet insisterar med bestämdhet på att antagandet av dessa akter inte bör bidra till att ytterligare försena avskaffandet av kontrollerna vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Parlamentet noterar att Bulgarien och Rumänien, efter att dessa beslut har antagits, kommer att ha samma ansvar och skyldigheter, men inte alla de fördelar som ett fullvärdigt medlemskap i Schengenområdet innebär.

8. Europaparlamentet betonar att Schengenregelverket inte utformades för att ge medlemsstaterna olika rättslig status. Parlamentet påpekar att rådets långvariga overksamhet har skapat ett behov av att i EU:s lagstiftning göra en tydlig åtskillnad vad gäller informations- och gränsförvaltningssystem mellan de medlemsstater som fullständigt tillämpar Schengenregelverket och de som tillämpar det partiellt. Parlamentet uttrycker sin oro över att detta utgör en rättslig kodifiering av förekomsten, sida vid sida, av ett Schengenområde med fri rörlighet och ett Schengenområde utan fri rörlighet, med risk för luckor i informationsutbytet, brister i lagstiftningen och bristande konnektivitet mellan olika system för rättsliga och inrikes frågor.

9. Europaparlamentet betonar att det avseende den fullständiga tillämpningen av Schengenregelverket inte bör införas några ytterligare kriterier eller göras några kopplingar till andra EU-mekanismer eller annan EU-politik, utöver de nödvändiga förutsättningar som fastställs i 2005 års anslutningsakt, inbegripet samarbets- och kontrollmekanismen, utan att denna påverkas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta ett beslut om utvidgning av Schengenområdet uteslutande på grundval av hur de relevanta villkoren för tillämpning av Schengenregelverket uppfylls efter att Schengenutvärderingen har avslutats.

10. Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att så snart som möjligt lägga fram ett nytt utkast till beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien på grundval av sitt utkast till beslut av den 29 september 2010 (14142/2010), samt att genom en enda rättsakt fatta ett omedelbart beslut om avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna.

11. Europaparlamentet uppmanar rådet att tillämpa samma tillvägagångssätt för Kroatien och bekräfta dess fullständiga anslutning till Schengenområdet så snart landet framgångsrikt har avslutat Schengenutvärderingen och de relevanta kriterierna är uppfyllda.

12. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

(1) EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 160.

(2) EUT C 94 E, 3.4.2013, s. 13.

(3) Antagna texter, P8_TA(2018)0228.

(4) EUT L 269, 19.10.2017, s. 39.

(5) Antagna texter, P8_TA(2018)0253.

(6) van Ballegooij, W., The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects, Cost of Non-Europe Report, Enheten för europeiskt mervärde, 2016, s. 32.

(7) Samma källa, sidorna 28 och 31.