Yttrande från Regionkommittén om "Nya styrelseformer: Europa - en ram för medborgarinitiativ"

(2001/C 144/01)

BAKGRUND

"Europeiska kommissionens strategiska mål 2000-2005" (KOM(2000) 154 slutlig).

Regeringskonferensen 2000.

Kommissionens initiativ Dialog med medborgarna.

Meddelande från Europeiska kommissionens ordförande om vitboken om styrelseformer "En förstärkt demokrati i Europa"(1) (SEK(2000) 901).

Presidiets beslut av den 11 april 2000 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande i ärendet och ge utskottet för institutionella frågor i uppgift att ansvara för det förberedande arbetet.

Yttrandet från utskottet för institutionella frågor av den 27 oktober 2000 (föredragande: Graham Tope, UK-ELDR) (CdR 182/2000 rév. 2).

EU-integrationen befinner sig i en avgörande fas, en vändpunkt i sin utveckling.

Det blir allt tydligare att de traditionella styrelseformerna inte längre kan motsvara dagens samhälles behov och att politikernas trovärdighet och legitimitet befinner sig i en djup kris.

Institutioner och system som inte kan anpassa sig till förändringar i samhället blir överflödiga.

EU:s medlemsstater och kandidatländerna måste tillsammans föra en diskussion om nya styrelseformer.

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 36:e plenarsession den 13-14 december 2000 (sammanträdet den 14 december).

1. Allmänna synpunkter

1.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ och har för avsikt att bidra aktivt till debatten. Kommittén förordar att en bred offentlig debatt hålls om olika styrelseformer och politiska kulturer som sträcker sig utöver de rent institutionella reformfrågorna.

1.2. ReK uppmanar kommissionen att från början inbegripa kandidatländerna i debatten och särskilt representanter från lokala och regionala myndigheter.

1.3. Regionkommittén vill även driva fram en bred offentlig debatt och föreslår att kommittén och Europeiska kommissionen gemensamt under året skall anordna seminarier eller konferenser om olika styrelseformer i Europa ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv, dit representanter från det civila samhället, media, internationella företag, arbetsmarknadens parter, nationella och europeiska politiska partier och politiska organ både från EU-medlemsstaterna och kandidatländerna kan bjudas in.

1.4. För att förbereda ett bidrag till den planerade vitboken föreslår kommittén att en arbetsgrupp inrättas bestående av representanter för EU-institutionerna, Regionkommittén och andra EU-organ, de nationella parlamenten, lokala och regionala demokratiskt valda församlingar samt representanter för olika samhällssektorer, från såväl EU som kandidatländerna.

1.5. Kommittén konstaterar att vitbokens arbetsprogram syftar till att

- uppmuntra till en diskussion bland medborgarna om EU:s värderingar, centrala frågor och beslut,

- se över formerna för att utarbeta och genomföra gemenskapens bestämmelser och politik för att säkerställa att de är giltiga och inbördes sammanhängande, till exempel när det gäller behovet av att förbättra samverkan mellan offentliga och privata aktörer och "mellan olika geografiska ansvarsnivåer",

- skapa en ram för arbetet med att granska målen för gemenskapspolitiken för att fastställa vad som krävs för att EU skall kunna uppfylla sina ambitioner för Europa.

ReK noterar också uttalandet att dessa utmaningar inte bara berör kommissionen utan alla EU-institutioner, och att "strävan efter en demokrati som präglas av deltagande och öppenhet också berör regeringarna och de valda församlingarna på regional och lokal nivå". Kommittén välkomnar erkännandet av "det nya sammanhang som kännetecknas av ömsesidigt beroende och samverkan mellan de olika styrelsenivåerna" som en viktig utgångspunkt för debatten om styrelseformer.

2. Subsidiaritet och närhet

2.1. Regionkommittén anser att subsidiaritetsprincipen bör kopplas samman mer med närhetsprincipen och principen om ömsesidigt beroende och inte betraktas som en hierarkisk princip för maktfördelning på olika vertikala plan, där lokalt och regionalt styre kan ses som "lägre" och därmed mindre viktiga plan. Kommittén förespråkar istället ett förhållande som grundar sig på ett horisontellt och jämbördigt partnerskap mellan olika styrelsesfärer och som utformats för att säkerställa effektivitet och helhetssyn i beslutsfattandet.

Regionkommittén varnar för att bristande insyn och bristande förmåga att fördela det politiska ansvaret hotar EU:s acceptans hos medborgarna. Kommittén kräver därför att överlämnandet av ansvarsuppgifter till EU sker på ett tydligt sätt med subsidiaritetsprincipen som måttstock.

2.2. Dessutom tror ReK att det är viktigt att snarast klargöra de olika styrelsenivåernas ansvarsområden för att säkerställa kravet på öppenhet och klara ansvarsförhållanden. Detta skulle samtidigt dels skapa en viss flexibilitet som skulle underlätta för myndigheterna att anpassa sig till nya situationer, dels säkerställa respekten för principerna om subsidiaritet, närhet och ömsesidigt beroende.

2.3. ReK anser att Europeiska unionen måste fördjupa demokratin och öppenheten inom sina strukturer för opinionsbildning och beslutsfattande. Därmed skapar EU ramvillkor som ger utrymme för medborgarnas deltagande och initiativ på europeisk nivå.

3. Lokala och regionala myndigheter

3.1. Kommittén är övertygad om att de lokala och regionala myndigheternas deltagande är nödvändigt för att integrationen skall bli framgångsrik och att mångfalden av förvaltningsnivåer i EU:s medlemsstater utgör en rikedom som bör bevaras, särskilt med tanke på den lokala demokratin och det faktum att politiken bör genomföras nära medborgarna. Kommittén anser att ReK:s roll i beslutsprocessen måste stärkas avsevärt. I detta hänseende upprepar kommittén sitt förslag att kommissionen, rådet och Europaparlamentet skall motivera varför de eventuellt inte följer Regionkommitténs rekommendationer. Kommittén ser gärna att man förstärker samarbetet med de lokala aktörer som måste genomföra EU-besluten på lokal nivå, till exempel genom att utvärdera kostnaderna för genomförandet och den ökade belastningen på de regionala och lokala myndigheternas budget.

3.2. Kommittén upprepar sitt tidigare krav att principen om lokalt och regionalt självstyre skall erkännas och skrivas in i fördragen.

3.3. Kommittén begär att en detaljerad undersökning görs vad beträffar de lokala och regionala myndigheternas roll inom ramen för det förstärkta samarbetet.

3.4 Kommittén efterlyser därför nya europeiska styrelseformer som, för frågor av europeiskt intresse, skulle innebära att de regionala och lokala myndigheterna engageras i följande:

- Formell dialog på en alleuropeisk grund mellan representanter från kommissionen, ministerrådet, parlamentet och Regionkommittén, å de regionala och lokala myndigheternas vägnar, för att diskutera de "stora frågor" som medborgarna i Europa står inför och vilka roller de olika styrelsesfärerna skall spela.

- Regelbundna samråd redan på ett tidigt stadium beträffande frågor inom EU:s kompetens som kraftigt påverkar lokala och regionala myndigheter. Dessa skall hållas på elektronisk väg, eller genom sammanträden när så krävs, mellan kommissionen och lokala och regionala myndighetssammanslutningar.

- Sammanträden mellan experter från regionala och lokala myndigheter och från berörda arbetsgrupper i kommissionen för att garantera att våra styrelsesfärer involveras på ett tidigt stadium.

- Ett program för tjänstemän för förflyttning, utbyte och praktik som omfattar de olika styrelsesfärerna med syfte att skapa en bättre förståelse för deras olika roller och uppgifter.

3.5. Kommittén anser att sådana nya styrelseformer skulle göra det möjligt för styrelsesfärerna att samarbeta i större utsträckning och på ett mer effektivt sätt, särskilt när det gäller de viktigaste frågorna (t.ex. att skapa arbetstillfällen, social integration och sammanhållning, miljön, storstadspolitiken och landsbygdsutvecklingen samt politiken för ekonomisk och social sammanhållning och stöd till de minst gynnade områdena). Myndigheter på en enskild nivå kan inte själva lösa dessa frågor på ett framgångsrikt sätt utan det krävs att alla medverkar i ett jämbördigt partnerskap enligt principerna om närhet och proportionalitet.

3.6. Till utvecklingen av nya styrelseformer för Europa hör även att ett s.k. öppet samordningsförfarande antas vars utarbetande, tillämpning och utvärdering (som skall bygga på data som samlas in med hjälp av indikatorer och benchmarking) skall kopplas till behöriga myndighetsnivåer. Vid utvecklingen av ett sådant öppet europeiskt samordningsförfarande skall man beakta de tjänsteproducerande lokala aktörernas planerings-, tjänsteproduktions- och utvärderingssystem, dvs. sociala, hälsovårds- och utbildningsmyndigheter på kommunal och regional nivå.

4. Politiska partier

4.1. ReK stöder Europaparlamentets förslag att erkänna de europeiska politiska partierna, deras stadga och finansieringsmetoder.

4.2. Vidare uppmanar ReK de europeiska politiska partierna att i högre grad stimulera den europeiska offentliga debatten, en debatt där dessa partier tillhör huvudaktörerna; utan dem saknas nämligen den politiska delaktigheten i den decentraliseringsprocess som krävs för morgondagens Europa.

5. Vikten av information: traditionella och nya medier och utbildning

5.1. Regionkommittén understryker vikten av tillgången till information i ett samhälle där det demokratiska deltagandet i ökad utsträckning är ett individuellt val och där den kollektiva representationens karaktär är stadd i förvandling. Därför bör arbetet med en europeisk offentlighetsprincip påskyndas.

5.2. Kommittén välkomnar de initiativ som tagits av kommissionen och under toppmötet i Lissabon att förbättra tillgången till Internet och utbildning i datakunskap, och uppmanar medlemsstaterna att inom sina ansvarsområden vidta åtgärder för detta. Samtidigt varnar ReK för ett alltför tekniskt synsätt och betonar att förmågan att välja och använda informationen är minst lika viktig.

5.3. Kommittén uppmanar därför alla styrelsenivåer att göra det möjligt för ett större antal medborgare, i alla åldrar och med olika bakgrund, att få utbildning i datakunskap och språk eftersom sådana kunskaper är grundläggande förutsättningar för att delta i ett europeiskt demokratiskt samhälle och i den offentliga debatten. Samtidigt får inte medborgarnas kunskaper i data och språk avgöra om man skall kunna delta i den europeiska debatten eller ej.

5.4. Vidare uppmanar ReK alla nationella, regionala och lokala myndigheter att säkerställa att det europeiska medborgarskapet och medvetenheten om integrationsprocessen fram till den aktuella utvidgningsfasen uttryckligen integreras i läroplanen och att lärarna får utbildning i detta.

5.5. ReK understryker den grundläggande betydelsen av att alla medborgare har tillgång till objektiv, fullständig och tillförlitlig information för att en vital demokrati skall kunna säkerställas. Kommittén konstaterar att television, radio och tidningar och i ökande utsträckning Internet är de huvudsakliga källorna till information om vad som pågår i världen.

5.6. Regionkommittén anser det nödvändigt att EU:s institutioner tar effektiva initiativ till att via massmedia sprida kännedom om aktuella frågor och beslut på ett så brett och objektivt sätt som möjligt.

6. En ny politisk och administrativ kultur

6.1. Regionkommittén anser att en ny politisk kultur är nödvändig för att styra 2000-talets komplexa samhälle i Europa. Det är viktigt att inrikta sig såväl på processer som på procedurer, särskilda frågor och institutioner, men för detta krävs nya definitioner och klara regler om öppenhet och ansvarsförhållanden som gäller för alla aktörer som medverkar i processen.

6.2. Regionkommittén anser att EU:s fortsatta utveckling och verksamhet på ett mer aktivt sätt än tidigare måste behandlas av medlemsstaternas parlament för att en bred politisk debatt om Europa skall kunna startas. ReK varnar för att även i fortsättningen bedriva Europapolitik över medborgarnas huvuden. Europapolitik får inte längre inskränka sig till att man i efterhand meddelar om beslut som redan är fattade.

6.3. ReK rekommenderar nya urvalskriterier för EU-tjänstemän, en mer horisontell organisation inom EU-institutionerna och en ökad rörlighet.

6.4. Trots att den allmänna kritiken om brist på demokrati och öppenhet i EU-institutionerna ökar, följs inte principerna om en modern politisk kultur som innefattar demokrati, öppenhet och klara ansvarsförhållanden under den nuvarande regeringskonferensen och i den strategi som hittills tillämpats för institutionernas reformering, vilket är att beklaga.

7. Nya beslutsprocesser i EU

7.1. Regionkommittén uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och andra institutioner att med den representativa demokratin som grund fortsätta att utveckla instrument som gör det möjligt att föra en interaktiv politisk dialog och skapa deltagardemokrati.

7.2. Vidare anser kommittén att beslutsvägar och lagstiftningsförfaranden måste förkortas och förenklas så att EU-institutionerna på ett smidigare och snabbare sätt kan svara på förändringar och därigenom garantera demokratiskt förankrade beslut, något som skulle vara en omöjlighet med de nuvarande beslutsmekanismerna i ett utvidgat Europa.

7.3. Kommittén uppmuntrar även alternativ till lagstiftning som grundas på ett bredare samråd med de grupper som berörs av de aktuella frågorna, och uppmanar EU-organen och andra institutioner att vara mer återhållsamma i kraven på EU-åtgärder. Hänsyn skall även tas till principerna om självstyrelse.

8. Institutionella reformer

8.1. Regionkommittén upprepar att stadgan om grundläggande rättigheter måste inbegripas i fördraget och vara juridiskt bindande och att principen om lokalt och regionalt självstyre även bör skrivas in i fördraget.

8.2. Kommissionens roll och ställning bör klargöras och bli mindre tvetydiga. Kommissionen bör knytas direkt till Europaparlamentet, som är det demokratiska organ som väljs direkt av medborgarna och som skall ha en central politisk roll inom EU.

Bryssel den 14 december 2000.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert

(1) Ej officiell titel.