Detta är den fjärde månatliga rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion och den omfattar utveckling på två huvudområden – dels bekämpning av terrorism, organiserad brottslighet och stöd till sådan verksamhet, dels förstärkning av försvaret inför och förmågan att stå emot dessa hot. Denna rapport är inriktad på fyra centrala områden, nämligen informationssystem och interoperabilitet, skydd av mjuka mål, it-hot och dataskydd i samband med brottsutredningar.

Attacken på julmarknaden i Berlin i december har på nytt satt fingret på allvarliga brister i vårt informationssystem som skyndsamt måste åtgärdas, i synnerhet på EU-nivå, för att hjälpa nationella myndigheter för gränskontroll och brottsbekämpning på plats att utföra sitt krävande arbete mer effektivt. Det faktum att de olika informationssystemen inte är sammankopplade – vilket gör det möjligt för förövare att använda flera identiteter för att förflytta sig utan upptäckt, inbegripet när de passerar gränserna – och att medlemsstaterna inte rutinmässigt matar in denna information i relevanta EU-databaser är praktiska brister i genomförandet som snabbt behöver åtgärdas. Mer arbete behövs också när det gäller brottsbekämpande åtgärder vid gränserna och återsändande av personer vars asylansökningar har avslagits.

I fråga om skydd av mjuka mål kommer kommissionen att påskynda sitt arbete för att samla experter från medlemsstaterna för att utbyta bästa praxis och enas om standardiserade riktlinjer.

Det it-hot som EU står inför får stor uppmärksamhet i medierna och i denna rapport behandlas de olika delar av arbetet på detta område som redan har påbörjats. Detta omfattar både förebyggande åtgärder – genom samarbete med branschen för att främja security by design och genomförande av direktivet om säkerhet i nätverks- och informationssystem – och främjande av samarbete mellan medlemsstaterna och med internationella organisationer och partner när det gäller att hantera it-attacker när de inträffar. Under de kommande månaderna kommer kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att identifiera de åtgärder som krävs för en effektiv hantering av dessa hot på EU-nivå, baserat på 2013 års EU-strategi för cybersäkerhet.

Integritetsskydd och skydd av personuppgifter för enskilda är en viktig grundläggande rättighet och därmed en hörnsten i alla åtgärder i riktning mot en verklig säkerhetsunion. Direktivet om dataskydd för polisen och på det straffrättsliga området som antogs i april 2016 garanterar en gemensam hög standard för dataskydd och kommer därför att underlätta ett smidigt utbyte av relevanta data mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter. Kommissionen har också inlett en översyn av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation som en del av sitt datapaket för att utvidga direktivets tillämpningsområde till att omfatta alla leverantörer av elektronisk kommunikation och anpassa bestämmelserna i det till den allmänna dataskyddsförordningen. Förslaget är utformat för att säkerställa integritet i elektronisk kommunikation samtidigt som de villkor fastställs enligt vilka begränsningar av tillämpningsområdet för förordningen om integritet och elektronisk kommunikation kan komma i fråga, inbegripet skäl förknippade med den nationella säkerheten eller brottsutredningar.

II. STÄRKA INFORMATIONSSYSTEM OCH INTEROPERABILITET

I Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen i september 2016 och i Europeiska rådets slutsatser av december 2016 påpekades vikten av att åtgärda bristerna avseende informationshantering och att förbättra interoperabiliteten och sammankopplingen mellan befintliga informationssystem. Händelserna på senare tid har återigen visat på det akuta behovet av att sammankoppla EU:s befintliga databaser, inte minst för att gränskontroll och brottsbekämpning på plats ska få de verktyg som behövs för att upptäcka identitetsbedrägeri. Exempelvis använde den som utförde terroristattacken i Berlin i december 2016 minst 14 olika identiteter och kunde färdas mellan medlemsstaterna utan att upptäckas. Det finns ett tydligt behov av att EU:s befintliga och framtida informationssystem ska vara simultant sökbara med hjälp av biometriska kännetecken så att denna väg kan stängas för terrorister och brottslingar.

I detta avseende satte kommissionen igång arbetet i april 2016 med sina förslag till ”starkare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet”. Där identifierades brister i de befintliga systemens funktioner, luckor i EU:s uppgiftshanteringsstruktur, problem med komplicerat landskap av informationssystem som administreras på olika sätt och en övergripande fragmentering på grund av att befintliga system utformats individuellt snarare än för att passa ihop. Som ett led i denna process inrättade kommissionen tillsammans med EU-organ, medlemsstater och berörda parter högnivågruppen för informationssystem och interoperabilitet. I en rapport från ordföranden av den 21 december 2016 presenteras gruppens preliminära slutsatser som omfattar det prioriterade alternativet att skapa en gemensam sökportal så att nationella myndigheter för gränskontroll och brottsbekämpning kan söka simultant i EU:s databaser och informationssystem. I den preliminära rapporten betonas också vikten av datakvalitet – informationssystemen är bara så effektiva som kvaliteten och formatet på de data som matas in i dem – och det rekommenderas att datakvaliteten i EU:s system förbättras genom automatiserad kvalitetskontroll.

Kommissionen kommer att snabbt följa upp alternativet att inrätta en gemensam sökportal och tillsammans med EU:s byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system (eu-LISA) inleda sitt arbete med en portal där man kan söka parallellt i alla relevanta EU-system. En därmed sammanhängande studie bör vara färdig i juni och ligga till grund för utformning och provning av en prototyp för portalen före slutet av året. Kommissionen anser att Europol parallellt bör fortsätta sitt arbete med ett systemgränssnitt som gör det möjligt för medlemsstaternas tjänstemän i frontlinjen att, när de konsulterar sina egna nationella system, samtidigt automatiskt konsultera Europols databaser.

Arbetet för interoperabilitet mellan informationssystem syftar till att åtgärda den nuvarande fragmenteringen av EU:s uppgiftshanteringsstruktur för gränskontroll och säkerhet samt relaterade brister. När databaser använder ett gemensamt centrallager för databaser med personuppgifter – vilket är tanken för EU:s föreslagna in- och utresesystem och det föreslagna EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) – kan en person endast registreras under en enda identitet i de olika databaserna, vilket hindrar användningen av olika falska identiteter. Kommissionen har, vilket föreslås i högnivågruppens preliminära slutsatser som ett första steg, uppmanat eu-LISA att utreda de tekniska och operativa aspekterna av införandet av en gemensam tjänst för biometrisk matchning. En sådan tjänst skulle möjliggöra sökningar i olika databaser med biometriska uppgifter, vilket skulle kunna avslöja falska identiteter som används av personen i fråga i ett annat system. Dessutom bör högnivågruppen nu bedöma huruvida det är nödvändigt, tekniskt genomförbart och proportionellt att utvidga det gemensamma centrallagret för databaser med personuppgifter som planeras för in- och utresesystemet och Etias till andra system. Utöver de biometriska uppgifter som finns lagrade i tjänsten för biometrisk matchning skulle ett sådant gemensamt centrallager också innehålla alfanumeriska personuppgifter. Gruppen bör lägga fram sina slutsatser om detta i sin slutrapport senast i slutet av april 2017.

Den senaste tidens säkerhetsrelaterade händelser understryker behovet av att ompröva frågan om obligatoriskt utbyte av information mellan medlemsstaterna. Kommissionens förslag från december 2016 om att stärka Schengens informationssystem innehåller – för första gången – en skyldighet för medlemsstaterna att utfärda varningar om personer med anknytning till terroristbrott. Det är viktigt att medlagstiftarna nu verkar för ett snabbt antagande av de föreslagna åtgärderna. Kommissionen är redo att undersöka om en tvingande skyldighet för informationsutbyte bör införas för andra EU-databaser.

III. SKYDDA VÅRA MJUKA MÅL MOT TERRORISTATTACKER

Attacken i Berlin var den senaste i EU mot så kallade mjuka mål, som vanligen är civila platser där människor samlas i stora grupper (t.ex. offentliga platser, sjukhus, skolor, idrottsarenor, kulturcentrum, kaféer och restauranger, köpcentrum och transportnav). Dessa platser är av sin natur sårbara och svåra att skydda, och kännetecknas också av hög sannolikhet för ett stort antal offer i händelse av en attack. De är därför mål som terrorister föredrar. Hotet om framtida angrepp mot mjuka mål, inklusive transporter, är fortfarande starkt, vilket bekräftas av tillgängliga bedömningar, bland annat Europols rapport om förändringar i Isils arbetssätt.

I den europeiska säkerhetsagendan från 2015 och i 2016 års meddelande om en säkerhetsunion betonas behovet av att intensifiera arbetet för att förbättra säkerheten och att använda innovativ utrustning och teknik för detektering i skyddet av mjuka mål. Kommissionen har arbetat för att stödja och uppmuntra utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna när det gäller att utveckla bättre verktyg för att förebygga och reagera på angrepp mot mjuka mål. Detta arbete har mynnat ut i operativa handböcker och vägledningar. Kommissionen håller för närvarande på att, i nära samarbete med medlemsstaternas experter, utveckla en omfattande manual om säkerhetsförfaranden och säkerhetsmallar för olika mjuka mål (t.ex. gallerior, sjukhus samt idrotts- och kulturevenemang). Syftet är att tillhandahålla medlemsstaterna en guide om skydd av mjuka mål i början av 2017, på grundval av bästa praxis i medlemsstaterna.