I talet om tillståndet i unionen den 14 september 2016 underströks behovet av att investera i ungdomar, och idén om att inrätta en europeisk solidaritetskår lades fram, för att skapa möjligheter för ungdomar i hela EU att på ett meningsfullt sätt bidra till samhället, visa solidaritet och utveckla sina färdigheter, och på så sätt inte bara få arbete utan också ovärderliga erfarenheter. Vid toppmötet i Bratislava den 16 september 2016 efterlystes en förnyad politisk vilja att stödja unga européer och att inrätta nya EU-program för att skapa bättre möjligheter för dem. Med kommissionens meddelande av den 7 december 2016 om en europeisk solidaritetskår inleddes den första fasen av den europeiska solidaritetskåren, och där bekräftades målet att 100 000 unga européer skulle delta fram till 2020. Under denna första fas har åtta olika EU-program utnyttjats för att erbjuda volontärarbete, praktikplatser eller anställningar för unga människor i hela EU.

Dessutom kommer den europeiska solidaritetskåren att erbjuda en enda kontaktpunkt för högkvalitativt volontärarbete och solidaritetsarbete för unga inom EU, i stället för att de som nu endast är tillgängliga genom en lång rad olika program. Det kommer därför att leda till att intresserade unga i olika länder får samma möjligheter att lättare kunna delta i ett större urval av verksamheter. Genom att samla olika typer av placeringar under en beteckning kan man också skapa större medvetenhet om denna möjlighet bland unga människor.

En EU-åtgärd i form av den europeiska solidaritetskåren innebär att man råder bot på denna splittring, vilket framgår av den förhandsbedömning som åtföljer förslaget. Den kommer också att innebära ett tillfälle att dra nytta av olika erfarenheter i medlemsstaterna, samtidigt som man främjar volontärarbete i de medlemsstater där det är mindre vanligt idag, vilket framfördes i det samråd som genomfördes under i samband med förberedelserna inför detta förslag. Den europeiska solidaritetskåren kommer att utgöra ett komplement till befintliga offentliga och privata strategier, program och verksamheter, både på nationell och europeisk nivå. Genom olika kvalitetsgarantier, t.ex. stadgan för den europeiska solidaritetskåren, en särskild kvalitetsmärkning för deltagande organisationer samt de principer som anges i kvalitetskriterierna för praktikprogram, kan den europeiska solidaritetskåren bidra till att höja kvaliteten på olika typer av placeringar för unga inom EU och till att förbättra valideringen av deras lärande.

Under den andra fasen, som inleds med att den föreslagna förordningen träder i kraft, kommer flera EU-program att bidra. Vissa av dem kommer att bidra ekonomiskt till solidaritetskårens budget (se ytterligare förklaringar i avsnitt 4), medan andra kan komma att bidra till solidaritetskårens mål genom att stödja verksamheter som ligger inom deras område. Sådana bidrag kommer att finansieras i enlighet med de respektive grundläggande rättsakterna för de berörda programmen.

I den första fasen av den europeiska solidaritetskåren som inleddes i december 2016 utnyttjades åtta olika EU-program för att erbjuda volontärarbete, praktikplatser eller anställningar för unga människor i hela EU. Oavsett om dessa verksamheter genomförs före eller efter ikraftträdandet av den föreslagna förordningen kommer man att fortsätta att tillämpa de regler och villkor som fastställts inom de respektive EU-program som finansierade dem under den europeiska solidaritetskårens första fas.

–Det finns ett behov att åtgärda splittringen och tillhandahålla fler möjligheter för att uppmuntra unga och organisationer att engagera sig i solidaritetsverksamhet, vilket kan ske genom att man samlar volontärarbete och vanligt arbete under ett och samma paraply med en gemensam kvalitetssäkring och med en bred och allmänt erkänd validering av lärdomar och erfarenheter, oberoende av typ av placering. Man behöver också säkerställa en enkel och jämlik åtkomst genom smidiga förfaranden, samtidigt som man genomför lämpliga åtgärder för att uppmuntra unga från missgynnade miljöer att delta.

Förslaget till en europeisk solidaritetskår avspeglar i stora delar de åsikter och rekommendationer som inkom under samrådet. I enlighet med dessa kommer den europeiska solidaritetskåren att erbjuda nya möjligheter som är tillgängliga för alla unga, och lägga stor vikt vid behovet av solidaritet och på att uppmuntra unga från missgynnade miljöer att delta, t.ex. genom extra ekonomiskt stöd vid behov. Man kommer också att lägga särskilt vikt vid att säkerställa att den verksamhet som får stöd är relevant och av hög kvalitet. Kvalitets- och stödåtgärder kommer också att erbjudas deltagarna, t.ex. försäkringar, språkstöd på nätet, allmän fortbildning på nätet och specifik fortbildning, ett intyg från den europeiska solidaritetskåren och stöd efter deltagandet. Kvalitetskraven är också viktiga för de organisationer som vill erbjuda placeringar inom europeiska solidaritetskåren. I enlighet med föreslagen från samrådet kommer därför en kvalitetsmärkning att införas för alla de organisationer som är intresserade av att delta. Märkningen ska säkerställa att de uppfyller principerna och kraven i den europeiska solidaritetskårens stadga vad gäller deras rättigheter och skyldigheter under alla skeden av solidaritetsverksamheten.

Mer specifikt var behovet av ett inkluderande arbetssätt en av de viktigaste frågorna för de berörda parterna. Det var faktiskt många berörda parter som särskilt framhöll att det är viktigt att särskilt rikta in sig på inkludering för alla unga, även de från missgynnade miljöer och de som har begränsade möjligheter.

Ett webbaserat offentligt samråd genomfördes under åtta veckor. Det kom in 660 svar och 82 ståndpunktsdokument. Samrådet genomfördes på 23 av EU:s officiella språk, och svar kunde alltså lämnas på alla dessa språk. Dessutom hölls ett stort forum för berörda parter den 12 april 2017 med 700 deltagare, och riktade samråd anordnades med olika medlemsstater och viktiga parter (inklusive volontärorganisationer, solidaritetsorganisationer, ungdomsföreträdare, offentliga arbetsförmedlingar och Eures-samordnare, ungdomsgarantisamordnare, arbetsmarknadens parter, företag, stödmottagare och berörda parter från olika program, inklusive nationella myndigheter och nationella programkontor för Erasmus+).

Anslaget under rubrik 1a ska kompletteras med bidrag från program under andra rubriker, inom deras befintliga budgetanslag, i enlighet med målet i olika EU-program och fonder i EU-budgeten att solidaritetsaspekten ska integreras i deras verksamhet. Det sammanlagda belopp som föreslås för bidraget från andra rubriker är 47,3 miljoner euro och det ska komma från följande program: Europeiska socialfonden (35 miljoner euro), unionens civilskyddsmekanism (6 miljoner euro), Life-programmet (4,5 miljoner euro) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (1,8 miljoner euro).

Det särskilda referensbeloppet under rubrik 1a för perioden 2018–2020 är 294,2 miljoner euro, vilket omfattar omfördelningar från samma rubriker från programmet Erasmus+ (197,7 miljoner euro) och programmet för sysselsättning och social innovation (10 miljoner euro).

Kommissionen föreslår att europeiska solidaritetskårens budget till tre fjärdedelar finansieras genom överföringar från befintliga program. Det återstående beloppet ska täckas genom användning av den samlade marginalen för åtaganden under 2018 och genom tillgängliga icke anslagna marginaler under 2019 och 2020.

Att främja ungas delaktighet och sociala kapital är också nära knutet till ekonomisk tillväxt. Ett ökat deltagande av unga och en ökad anställningsbarhet hos unga kan påverka sysselsättningen och den makroekonomiska tillväxten positivt. Med tanke på förslagets relativt begränsade omfattning och på att konsekvenserna kommer att spridas ut över hela Europa och inte är koncentrerade till en medlemsstat eller en sektor var det inte möjligt att mäta de ekonomiska konsekvenserna av förslaget. Det var inte heller relevant att genomföra något djupgående analys av de miljömässiga konsekvenserna. I förhandsutvärderingen konstaterades att den europeiska solidaritetskåren i likhet med andra program för rörlighet i princip kommer att leda till en ökad efterfrågan på transporter, vilket i sin tur skulle kunna leda till ett ökat utsläpp av växthusgaser. Konsekvensen kan dock anses vara försumbar i förhållande till den totala mängden transporter i Europa. Man kan dock notera att den europeiska solidaritetskåren kan leda till att unga blir mer medvetna om och engagerade i miljöfrågor, vilket var fallet under den första fasen, medan de olika bidragande programmen redan har gett stöd till olika projekt på miljöområdet.

I kapitel IV – Deltagande i den europeiska solidaritetskåren anges kriterierna för deltagande länder, individer och organisationer. De deltagande länderna är EU:s medlemsstater och möjligen andra länder på grundval av bilaterala avtal. Unga människor i åldrarna 17–30 kan registrera sig via solidaritetskårens portal, men de måste vara mellan 18 och 30 år när de börjar. En deltagande organisation som erbjuder solidaritetsplaceringar eller solidaritetsverksamhet för registrerade individer kan vara en offentlig eller en privat enhet eller en internationell organisation som genomför solidaritetsverksamhet i de deltagande länderna, under förutsättning att den har tilldelats det kvalitetsmärke som visar att den lever upp till den europeiska solidaritetskårens krav.

I kapitel III – Finansiella bestämmelser anges budgetramen för den europeiska solidaritetskåren för perioden 2018–2020 och de former av unionsfinansiering som planeras. Det särskilda referensbeloppet omfattar omfördelningar från Erasmus+ (197,7 miljoner euro) och programmet för sysselsättning och social innovation (10 miljoner euro) samt tilläggsmedel för räkenskapsåren 2018, 2019 och 2020. Budgetramen kompletteras med bidrag från olika budgetrubriker och från flera EU-program.

Under 2020 kommer kommissionen att offentliggöra en rapport med en översikt över de framsteg som gjorts mot att uppnå målet att erbjuda 100 000 unga människor möjligheter inom den europeiska solidaritetskåren. Förslaget kommer också att genomgå en oberoende utvärdering fyra år efter tillämpningsdatumet för att bedöma de kvalitativa resultaten av de åtgärder som fått stöd, inklusive hur de påverkat unga och organisationer. Vid utvärderingen ska man beakta befintliga belägg för att resultaten från solidaritetskåren varit effektiva och haft verkan. Materialet som ska ligga till grund för kontrollen omfattar uppgifter från övervakningen, uppgifter från de genomförande organens arbetsplaner och rapporter, resultat från spridning, evidensbaserade studier, undersökningar osv.

Övervakningsarrangemangen kommer att bygga på en omfattande analys av kvantitativa och kvalitativa resultat från den europeiska solidaritetskåren. De kvantitativa resultaten kommer att samlas in systematiskt genom de it-system som införts för att förvalta europeiska solidaritetskårens verksamhet. De kvalitativa resultaten kommer att övervakas genom återkommande undersökningar som riktar sig både till individer och till deltagande organisationer. De genomförande organens rapporterings- och bedömningsarrangemang kommer att säkerställa en omfattande övervakning av genomförandet av förslaget.

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165.4 och 166.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

(1)Europeiska unionen bygger på solidaritet, mellan dess medborgare och mellan dess medlemsstater. Detta gemensamma värde vägleder unionens handlande och ger den enighet som krävs för att hantera nuvarande och framtida samhällsutmaningar – utmaningar som unga EU-medborgare är beredda att hjälpa till att anta genom att uttrycka sin solidaritet i praktiken.

(2)I talet om tillståndet i unionen den 14 september 2016 underströks behovet av att investera i ungdomar och inrättandet av en europeisk solidaritetskår tillkännagavs i syfte att skapa möjligheter för ungdomar i hela EU att på ett meningsfullt sätt bidra till samhället, visa solidaritet och utveckla sina färdigheter och på så sätt inte bara få arbete utan också ovärderliga erfarenheter.

(3)I sitt meddelande En europeisk solidaritetskår av den 7 december 2016 underströk kommissionen behovet av att stärka solidaritetsarbetet i Europa, att ge unga människor fler och bättre möjligheter för solidaritetsverksamhet inom ett brett spektrum av områden, och att stödja nationella och lokala aktörer i deras ansträngningar att hantera olika utmaningar och kriser. Med meddelandet inleddes den europeiska solidaritetskårens första fas i vilken olika unionsprogram har utnyttjats för att erbjuda volontärarbete, praktikplatser eller anställningar för unga människor i hela EU. För dessa verksamheter, oavsett om de genomförs före eller efter ikraftträdandet av denna förordning, bör man fortsätta att tillämpa de regler och villkor som fastställs inom de respektive unionsprogram som har finansierat dem under den europeiska solidaritetskårens första fas.

(4)Ungdomar bör ges lättillgängliga möjligheter att engagera sig i solidaritetsverksamhet som låter dem uttrycka sitt samhällsengagemang och samtidigt förvärva nyttiga erfarenheter, färdigheter och kunskaper som gagnar deras personliga, pedagogiska, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling, och därmed förbättra sin anställbarhet. Sådan verksamhet skulle också stödja rörligheten för unga volontärer, praktikanter och arbetstagare.

(5)Den solidaritetsverksamhet som ungdomar erbjuds bör vara av hög kvalitet, i den meningen att den bör fylla icke tillgodosedda samhällsbehov, bidra till att stärka samhällen, erbjuda ungdomar möjlighet att förvärva värdefull kunskap och kompetens, vara ekonomiskt tillgänglig för ungdomar, och genomföras under säkra och sunda förhållanden.

(6)Den europeiska solidaritetskåren skulle utgöra den gemensamma kontaktpunkten för solidaritetsverksamhet i hela unionen. Samstämmighet och komplementaritet bör säkerställas med unionens andra relevanta politikområden och program. Den europeiska solidaritetskåren bör bygga vidare på styrkor och synergieffekter hos befintliga program, särskilt den europeiska volontärtjänsten. Den bör också komplettera de insatser som görs av medlemsstaterna för att stödja ungdomar och underlätta deras övergång från skola till arbetsliv inom ramen för ungdomsgarantin genom att ge dem ytterligare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden i form av praktikplatser eller solidaritetsrelaterade anställningar i sitt egen land eller ett annat land. Man bör också säkerställa komplementaritet med befintliga nätverk på unionsnivå som är relevanta för den europeiska solidaritetskårens verksamhet, såsom det europeiska nätverket för offentliga arbetsförmedlingar Eures och Eurodesk. Dessutom bör man säkerställa komplementariteten mellan befintliga relevanta program, särskilt nationella solidaritetsprogram och rörlighetsprogram för ungdomar, och den europeiska solidaritetskåren, med utgångspunkt i bästa praxis när så är lämpligt.

(7)För att maximera effekten av den europeiska solidaritetskåren bör åtgärder vidtas för att göra det möjligt för andra unionsprogram, som Asyl-, migrations- och integrationsfonden, programmet Ett Europa för medborgarna, Europeiska regionala utvecklingsfonden och folkhälsoprogrammet, att bidra till målen för den europeiska solidaritetskåren genom att stödja verksamhet inom dess verksamhetsområde. Sådana bidrag bör finansieras i enlighet med de respektive grundrättsakt för de berörda programmen. När stödmottagarna väl har erhållit ett giltigt kvalitetsmärke för den europeiska solidaritetskåren, bör de få tillgång till den europeiska solidaritetskårens portal och få de kvalitetsåtgärder och stödåtgärder som tillhandahålls beroende på typ av verksamhet.

(8)Den europeiska solidaritetskåren bör ge ungdomar nya möjligheter till solidaritetsrelaterade volontärarbeten, praktikplatser eller anställningar samt till att på eget initiativ utforma och utveckla solidaritetsprojekt. Dessa möjligheter bör bidra till att förbättra deras personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling. Den europeiska solidaritetskåren bör också stödja nätverksarbete för deltagare och organisationer i den europeiska solidaritetskåren samt åtgärder för att säkerställa kvaliteten på de verksamheter som får stöd och för att validera läranderesultaten.

(9)Volontärverksamhet är en värdefull erfarenhet som ger tillfälle till icke-formellt och informellt lärande som stärker ungdomars personliga, sociala, utbildningsmässiga och yrkesmässiga utveckling, aktiva medborgarskap och anställbarhet. Volontärverksamhet bör inte ha en negativ effekt på potentiell eller befintlig betald anställning och bör inte heller ses som en ersättning för denna, I syfte att säkerställa kontinuitet när det gäller volontärarbete som får stöd på unionsnivå, bör volontärarbete i den europeiska volontärtjänsten inom det geografiska tillämpningsområdet för den europeiska solidaritetskåren stödjas av solidaritetskåren i form av gränsöverskridande volontärplatser. Övrigt volontärarbete i den europeiska volontärtjänsten som inte faller inom det geografiska tillämpningsområdet för den europeiska solidaritetskåren bör även fortsättningsvis finansieras inom det program som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 om inrättande av ”Erasmus +”: unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott. Vad gäller tolkningen av relevant lagstiftning på unionsnivå bör både de gränsöverskridande volontärplatserna inom den europeiska solidaritetskåren och den volontärverksamhet som även fortsättningsvis får stöd enligt förordning (EU) nr 1288/2013 anses vara likvärdiga den verksamhet som genomförs inom den europeiska volontärtjänsten.

(10)Solidaritetsrelaterade praktikplatser och anställningar kan ge ungdomar ytterligare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och samtidigt bidra till lösningen av viktiga samhällsproblem. Detta kan främja ungdomars anställbarhet och produktivitet samtidigt som deras övergång från utbildning till sysselsättning underlättas, vilket är avgörande för att förbättra deras möjligheter på arbetsmarknaden. De praktikplatser som erbjuds inom den europeiska solidaritetskåren ska finansieras av de deltagande organisationerna och uppfylla de kvalitetsprinciper som anges i rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram. De praktikplatser och anställningar som erbjuds bör utgöra en språngbräda för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden och bör därför åtföljas av adekvat stöd efter placeringen. Praktikplatser och anställningar bör underlättas av berörda aktörer på arbetsmarknaden, i synnerhet offentliga och privata arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter och handelskammare. Deltagande organisationer bör kunna ansöka om finansiering via den europeiska solidaritetskårens behöriga genomförandestruktur för förmedling mellan de unga deltagarna och arbetsgivare som erbjuder praktikplatser och anställningar på solidaritetsområdet.

(11)Ungdomars initiativförmåga är en viktig tillgång för samhället och arbetsmarknaden. Den europeiska solidaritetskåren bör bidra till att främja denna aspekt genom att erbjuda ungdomar möjlighet att utforma och genomföra egna projekt som syftar till att lösa särskilda utmaningar i deras lokalsamhällen. Dessa projekt bör ge tillfälle att pröva nya idéer och hjälpa unga människor att själva genomföra solidaritetsåtgärder. De kan också fungera som en språngbräda för ytterligare engagemang i solidaritetsverksamhet och kan vara ett första steg för att uppmuntra deltagarna i den europeiska solidaritetskåren att starta företag eller bilda föreningar, icke-statliga organisationer eller andra organisationer med solidaritetsverksamhet, ungdomsverksamhet eller icke-vinstdrivande verksamhet.

(12)Unga människor och organisationer som deltar i den europeiska solidaritetskåren bör känna att de hör till en gemenskap av personer och organ som är engagerade i att främja solidaritet över hela Europa. Samtidigt behöver deltagande organisationer stöd för att stärka sin kapacitet att erbjuda högkvalitativa placeringar till ett ökande antal deltagare. Den europeiska solidaritetskåren bör stödja nätverksarbete som syftar till att stärka ungdomars och deltagande organisationers engagemang i samhället, främja en europeisk solidaritetskårsanda samt uppmuntra utbytet av användbara metoder och erfarenheter. Denna verksamhet bör också bidra till att öka medvetenheten om den europeiska solidaritetskåren bland offentliga och privata aktörer, samt samla in synpunkter från deltagare och deltagande organisationer om genomförandet av den europeiska solidaritetskåren.