Yttrande från Regionkommittén om "Mål 4 och Adapt för en bättre anpassning av de mänskliga resurserna"

(97/C 379/03)

BAKGRUND

- Europeiska kommissionens arbetsdokument "Mål 4 och Adapt för en bättre anpassning av de mänskliga resurserna" (SEK(96) 2150).

- Europeiska kommissionens vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" slutsatserna från Europeiska rådet i Essen och förtroendepakten för sysselsättningen.

- Regionkommitténs yttrande om "Regionala och lokala myndigheters roll med avseende på strukturfondernas partnerskapsprincip" ().

- Regionkommitténs yttrande om "Förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000)" ().

- Regionkommitténs beslut av den 8 mars 1996 om att, i enlighet med artikel 198c fjärde stycket, utarbeta ett yttrande i denna fråga och att ge utskott 4 "Stadspolitik" i uppdrag att ansvara för det förberedande arbetet.

- Utkast till yttrande (CdR 123/97 rev.) som antogs av utskott 4 den 30 maj 1997 (föredragande: Bernard Frau).

Regionkommittén antog följande yttrande vid sin 19:e plenarsessionen den 17-18 september 1997 (sammanträdet den 17 september).

1. Inledning

1.1. Mål 4 och Adapt: Regionkommitténs synsätt

Föreliggande rapport från kommissionen sammanfattar de framsteg som gjorts när det gäller att genomföra mål 4 och Adapt. Åtgärderna under mål 4 och Adapt ligger direkt i linje med slutsatserna från Europeiska rådet i Essen, som har haft kommissionens vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" som utgångspunkt. Vitboken har senare kompletterats med initiativet till en förtroendepakt för sysselsättningen.

Kommissionens delrapport är indelad i tre avsnitt som motsvarar följande tre målsättningar:

- Påminna om de övergripande politiska riktlinjer som ligger bakom mål 4 och Adapt.

- Presentera en utvärdering av programmens genomförande i dagsläget.

- Föreslå framtidsutsikter för mål 4 och Adapt för att utifrån riktlinjerna och de inledande resultaten maximalt kunna utnyttja detta arbetssätts möjligheter.

1.1.1. I detta yttrande strävar man efter att beakta den mer vidsträckta debatt som har sitt ursprung i den strategiska kampen om Europeiska socialfonden och mål 4:s framtida plats i detta sammanhang. Först och främst innebär det en bedömning av kommissionsdokumentets tekniska innehåll och dessutom en presentation av ett bredare och mer politiskt synsätt på utveckling och konkurrenskraft. Detta synsätt skall beakta samhället som helhet och tillföra en ny dimension när det gäller förståelsen för hur de mänskliga resurserna bäst kan utnyttjas i stadsområden.

1.1.2. I sitt sökande efter förslag kommer vårt utskott att gå utanför den begränsade ramen "intern förvaltning av arbetskraften inom företag", för att stadens alla möjligheter skall berikas med en hållbar social utveckling, vilket är vår målsättning. Kommittén förespråkar ett brett perspektiv på samspelet mellan industriell utveckling, tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, som mer fokuseras på människor och inte enbart begränsar sig till kvantitativa analyser.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Initiativets riktlinjer

Genom den dubbla målsättningen att förhindra arbetslöshet och öka ekonomins konkurrenskraft i allmänhet syftar Mål 4 och Adapt till att förbättra industri- och tjänsteföretagens konkurrensförhållanden. Dessutom syftar de till att förbättra förvaltningen av de mänskliga resurserna inför förändringar. Att åtgärderna är övergripande till sin natur gör att de kan genomföras i hela unionen.

2.1.1. Prioriteringar och särskilda aspekter

För att undvika splittring och av effektivitetsskäl försöker man koncentrera projekten till de största behoven.

De sex nyckelfaktorer som tas upp i reglerna omfattar i första hand prioriterade aspekter och i andra hand åtgärdernas särskilda aspekter. Här nedan räknas först de tre prioriteringarna upp och sedan följer även de tre särskilda aspekterna:

- Prognosarbete: För att identifiera och minska återverkningarna av omvälvningarna genom att förbättra arbetstagarnas förmåga att anpassa sig till förändringar och utnyttja nya möjligheter till sysselsättning.

- Utbildning och omskolning: Med utgångspunkt i de behov som fastställts inom ramen för prognosarbetet bör det vara möjligt att förbättra utbildningens innehåll och överensstämmelsen mellan utbud och efterfrågan på kvalifikationer för att motsvara de behov som de nya systemen för arbetsorganisation har.

- Förbättring av utbildningssystemen: Denna aspekt syftar till att förstärka utbildningssystemens kapacitet både materiellt och personalmässigt genom lärarutbildning, utveckling av multimedia, förbättring av pedagogiska metoder och hjälpmedel att hantera medlemsstaternas fortbildning och den som företagen tillhandahåller.

- Personer som hotas av arbetslöshet: Två kategorier av arbetstagare har identifierats; de som har låg eller ingen utbildning och de som har en föråldrad utbildning som inte motsvarar de nya kraven.

- De små och medelstora företagens särskilda behov: När det gäller de små och medelstora företagens svårigheter att få tillgång till prognoser och utbildning syftar interventionsramen till att främja kvalitetstjänster för dessa företag för att göra det möjligt för dem att själva ta ansvar för anpassningen.

- Partnerskap: För att mål 4 ska bli så effektivt som möjligt eftersträvas ett så omfattande och heltäckande deltagande som möjligt mellan aktörer på olika genomförande- och planeringsnivåer. Man planerar att utveckla nätverk för samarbete på alla nivåer (lokal, regional och nationell nivå).

2.1.2. På grund av olika nationella omständigheter och medlemsstaternas strategiska val finns det en klar skillnad mellan synsätten. Nationell politik skiljer sig mycket åt när det gäller att anpassa arbetare till förändringar inom industrin (grad av offentligt ingripande, metoder för samfinansiering, integration av prognosarbete etc.). Man noterar också att graden av noggrannhet varierar när det gäller tolkning av programmens riktlinjer. Riktlinjerna överensstämmer endast med omständigheterna i ett fåtal länder och detta innebär att medlemsstaterna måste fatta bindande beslut för att genomföra mål 4.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Presentation av de första resultaten

Det verkliga genomförandet av mål 4-åtgärder har gått sakta i medlemsstaterna och graden av genomförande varierar ganska mycket. De ansvariga myndigheterna har prioriterat genomförande av mål 3-åtgärder (insatser mot arbetslösheten). De befintliga arbetssätten och resultaten är indelade efter de olika medlemsstaterna och utifrån en gemensam modell, och de uppvisar stor spridning. Denna spridning beror till stor del på nivåskillnader mellan den offentliga sektorns subventioner, skillnader i samfinansiering och olika tolkning av riktlinjerna.

3.1.1. Några allmänna tendenser kan urskiljas trots den korta genomförandeperioden och trots att uppföljningssystemen är olika väl utvecklade.

När det gäller planering har betoningen legat på utbildning. Det saknas enhetlighet i prognosarbetet. Principen om ett övergripande synsätt har begränsats av att utbildningssystemen är organiserade efter olika verksamhetsområden och att det finns en klar brist på koncentration som hänger samman med de små och medelstora företagens svårigheter beträffande samfinansiering. Även om partnerskap är en målsättning som de flesta medlemsstater har gemensamt råder det stora olikheter mellan de problem som de svaga företagen ställs inför när det gäller att välja samarbetspartners.

3.2. Problem som hänger samman med Adapt

3.2.1. Åtgärderna under Adapt gäller både små och medelstora företag och de strukturer som ger dem lokalt, regionalt och nationellt stöd för att anpassa sig till förändring. Följande siffror bör beaktas vid analys av kritiken mot programmet:

- 15 % av de antagna projekten gäller nya arbetstillfällen med en stor koncentration till verksamhet inom turistsektorn, miljöområdet, den kooperativa sektorn och yrken som är inriktade på sociala behov.

- 20 % av projekten gäller arbetsorganisation, kvalitetsstyrning samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

- 20 % av projekten rör arbetsorganisation, prognosarbete och förbättring av instrument för små företag och arbetstagarorganisationer.

- Ett stort antal projekt gäller förbättring av lokala strukturer.

3.2.2. Kommissionen har identifierat två stora problem som rör Adapt och som måste beaktas:

- Det är komplicerat att genomföra transnationella program som berör ett stort antal deltagare på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

- Det är svårt att genomföra transnationella program inom ett regelverk som främst utarbetats för nationella program. Man bör undersöka möjligheterna för ett rättsligt ramverk för att främja de transnationella åtgärderna.

3.2.3. Genomförandet av mål 4 verkar medföra "strukturella" effekter som påverkar den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Detta innebär att arbetsmarknadsministerierna måste delta som en aktiv part i annan politik än den som gäller arbetslösheten och att begreppet aktiv och förebyggande arbetsmarknadspolitik måste förstärkas i förhållande till problemlösningsinriktad krispolitik.

3.3. Europeiska kommissionens slutsatser

3.3.1. Svårigheterna med genomförandet hör samman med att arbetssättet är nytt och invecklat, men också de strukturella förändringarnas snabba utveckling, informationssamhällets framväxt och den osäkra ekonomiska konjunkturen har inverkat, liksom det faktum att det varit svårt att samfinansiera insatserna. Med hänsyn till detta anser Europeiska kommissionen att det är viktigt att:

- Klargöra begreppet "strukturella omvälvningar" inom ramen för en hållbar utveckling.

- Underlätta prognosarbetet.

- Koncentrera insatserna på nyskapande åtgärder när det gäller prognosarbetet och dess koppling till utbildningen och utbildningssystemen, och på kampen mot de svårigheter som de små och medelstora företagen ställs inför.

- Förstärka partnerskapet överallt och på alla nivåer.

- Garantera finansiering samtidigt som man beaktar principen om kostnadseffektivitet.

3.3.2. Alla dessa justeringar bör ske utan att riktlinjerna för mål 4 och Adapt ändras.

4. Rekommendationer

4.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om förändring och då särskilt när det gäller de problem som hänför sig till finansiering, koncentration och partnerskap.

4.2. Regionkommittén noterar internationaliseringens och den nuvarande makroekonomiska politikens negativa inverkan på sysselsättningen och efterlyser en bred debatt om arbetets plats i dagens samhälle. Debatten bör kopplas till ett främjande av en aktiv sysselsättningspolitik som kan skapa arbete för de mest missgynnade grupperna på arbetsmarknaden. När reformen av det europeiska strukturfondsstödet diskuteras bör man se till att instrumenten för en aktiv och förebyggande arbetsmarknadspolitik även fortsättningsvis inkluderas inom ramen för strukturfondssystemet.

4.3. Regionkommittén anser att det är viktigt att mål 4-resurser också används till att stödja projekt som främjar samarbetet mellan den offentliga och den privata sektorn, och som förbättrar den lokala arbetsmarknaden genom att förbättra de anställdas kvalifikationer inom kommuner och regioner, även med hänsyn till den senaste utvecklingen på området.

4.4. Regionkommittén kräver att det vidtas åtgärder för att ett mer decentraliserat synsätt skall införas och att man samlar ansvaret för förvaltningen av såväl mål 3 och mål 4 som gemenskapsinitiativen Adapt och Employment hos de regionala partnerskapen. Därmed kan man skapa större sammanhang mellan de olika åtgärderna inom ramen för Europeiska socialfonden och bättre samordning med övriga delar av strukturfonderna, som till övervägande del förvaltas på regional nivå.

4.5. Regionkommittén efterlyser en förenkling när det gäller anbudsförfaranden och införande av nya kriterier som säkerställer att de små och medelstora företag som behöver mest stöd kan få tillgång till samfinansiering. Regionkommittén hänvisar till att medel för den nationella samfinansiering som krävs inte alls eller i mycket begränsad omfattning står till förfogande i många regioner på grund av budgetsituationen för de offentliga finanserna.

Regionkommittén kräver därför att den andel som skall samfinansieras med offentliga medel minskas, att det principiellt skall tillåtas att samfinansieringsmedel från offentliga sektorn ersätts med samfinansieringsmedel från den privata sektorn och vad gäller Adapt-programmet att det skall förlängas med ett till två år.

4.6. Regionkommittén föreslår att regionerna tilldelas en större roll när det gäller att välja projekt.

Bryssel den 17 september 1997.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EGT C 100, 2.4.1996, s. 72.

() EGT C 34, 3.2.1997, s. 34.