[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 29.6.2006

KOM(2006) 350 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Kvalitetsrapport i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2002 av den 10 juni 2002 om kvartalsvisa konton för icke-finansiella transaktioner för den offentliga sektorn

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Kvalitetsrapport i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2002 av den 10 juni 2002 om kvartalsvisa konton för icke-finansiella transaktioner för den offentliga sektorn

Enligt artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2002 av den 10 juni 2002[1] om kvartalsvisa konton för icke-finansiella transaktioner för den offentliga sektorn skall kommissionen (Eurostat) överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en utvärdering av tillförlitligheten i de kvartalsuppgifter som medlemsstaterna rapporterar.

I monetära kommitténs rapport om informationskrav, som godkändes av Ekofinrådet den 18 januari 1999, framhålls behovet av ett övergripande statistiskt informationssystem som beslutsfattarna kan stödja sig på. I detta sammanhang gavs den kortfristiga statistiken över offentliga finanser hög prioritet, och målet var att sammanställa en förenklad version av kvartalsvisa konton för icke-finansiella transaktioner i den offentliga sektorn enligt reglerna i ENS 95. Man valde att genomföra detta i två etapper. I den första etappen antogs kommissionens förordning (EG) nr 264/2000 av den 3 februari 2000[2]. I den andra etappen fastställdes det i förordning (EG) nr 1221/2002 att de uppgifter som hänförde sig till de återstående transaktionerna i ENS 95 skulle överföras[3].

Kvalitetsrapporten innehåller bl.a. ett allmänt avsnitt och en sammanfattning av slutsatserna och rekommendationerna för de olika medlemsstaterna. I det allmänna avsnittet ingår det en förklaring av grundläggande begrepp och tekniska frågor och en sammanfattning av innehållet i avsnittet om medlemsstaterna. Observera att en mer utförlig version kommer att läggas ut på Eurostats webbplats någon gång under 2006. Syftet med rapporten är att fånga upp de många olika dimensionerna i begreppet kvalitet inom statistiken. De viktigaste kriterierna som generellt tillämpas på kvalitet används i rapporten[4]. Rapportens uppställning diskuterades och avtalades i grova drag med medlemmarna i arbetsgruppen för kortfristig statistik över offentliga finanser.

Kvalitetsrapportens uppställning

1. Institutionella frågor

2. Tillgänglighet och förståelighet

3. Aktualitet och fullständighet i fråga om uppgiftsöverföringen

4. Samanvändbarhet

4.1. Samanvändbarhet i fråga om kvartalsvisa uppgifter och årsuppgifter

4.2. Samanvändbarhet i fråga om preliminär och slutgiltig statistik

5. Jämförbarhet över tid

6. Noggrannhet och tillförlitlighet

6.1. Täckning av uppgiftskällor

6.2. Metoder och antaganden som används vid statistiska skattningar

6.3. Anpassning till begreppen i ENS 95

6.4. Revideringar av statistiken

7. Slutsatser och rekommendationer

Kvalitetsrapport

1. INSTITUTIONELLA FRÅGOR

Kvartalsvisa konton över icke-finansiella transaktioner i den offentliga sektorn sammanställs av de nationella statistikinstituten i alla medlemsstater, med undantag av Belgien (centralbanken på nationalräkenskapsinstitutets vägnar) och Spanien (finansministeriet). I ett antal medlemsstater behandlas metodfrågor som gäller kvartalsvisa konton av arbetsgrupper bestående av företrädare för det nationella statistikinstitutet, den nationella centralbanken och landets finansministerium (på samma sätt som för årsräkenskaperna). Dessa arbetsgrupper analyserar dessutom ofta samanvändbarheten i fråga om kvartalsvisa konton för icke-finansiella respektive finansiella transaktioner[5].

2. TILLGÄNGLIGHET OCH FÖRSTÅELIGHET

Tillgänglighet avser de fysiska villkoren för användarnas tillgång till data: vart man vänder sig, hur man beställer, leveranstid och format för åtkomst. Tillgänglighet handlar också om huruvida uppgifterna åtföljs av lämpliga metadata och metodhandböcker. Eurostat håller nu på att på sin webbplats offentliggöra medlemsstaternas uppgifter om skatter och sociala avgifter, som omfattas av kommissionens förordning (EG) nr 264/2000. Övriga kvartalsvisa transaktioner i ENS 95 kommer att vara tillgängliga för allmänheten i början av 2006.

I fråga om politiken för spridning av uppgifterna i medlemsstaterna gäller för närvarande följande: I tolv medlemsstater, nämligen Tjeckien, Danmark, Spanien, Italien, Cypern, Malta, Nederländerna, Österrike, Slovenien, Finland, Sverige och Förenade kungariket, offentliggörs för närvarande de kvartalsvisa kontona över icke-finansiella transaktioner i den offentliga sektorn. Det sker visserligen endast delvis i några av dessa medlemsstater (dvs. främst kvartalsvisa uppgifter om skatter och sociala avgifter). Några medlemsstater, nämligen Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Polen och Sverige, planerar att offentliggöra eller utvidga offentliggörandet av uppgifter år 2006. Den statistik som offentliggörs är vanligtvis tillgänglig på de nationella statistikinstitutens webbplatser, i huvudsak på ländernas officiella språk. Uppgifterna åtföljs ibland av metadata eller korta metodologiska anmärkningar.

Eurostat har publicerat två handböcker om metodiken för kvartalsvisa konton i den offentliga sektorn. Den första, Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis[6], offentliggjordes 2002 och gäller de transaktioner som omfattas av kommissionens förordning (EG) nr 264/2000. Denna handbok har kompletterats med den nya Manual on quarterly non-financial accounts for general government som omfattar alla övriga transaktioner i ENS 95. Den har en liknande uppställning, med metodanvisningar och beskrivningar av nationell praxis för var och en av den offentliga sektorns delsektorer. Handboken kommer att vara tillgänglig för allmänheten på Eurostats webbplats i början av 2006.

Det bör påpekas att medlemsstaterna, enligt villkoren i de två förordningarna om kortfristig statistik över offentliga finanser, skall ge Eurostat en beskrivning av de källor och metoder som används vid sammanställandet av kvartalsuppgifterna och informera om eventuella översyner av den ursprungliga beskrivningen i samband med att de reviderade uppgifterna inrapporteras. Som enda medlemsstat har Irland ännu inte har inkommit med någon beskrivning av källorna och metoderna för de transaktioner som omfattas av förordning (EG) nr 1221/2002.

3. AKTUALITET OCH FULLSTÄNDIGHET I FRÅGA OM UPPGIFTSÖVERFÖRINGEN

Aktualitet avser den tid som förflyter mellan det att statistiken blir tillgänglig och den händelse som den avser. Enligt förordningarna om kortfristig statistik över offentliga finanser skall uppgifterna överföras till Eurostat senast tre månader efter utgången av det kvartal till vilket uppgifterna hänför sig.

En granskning av de kvartalsvisa överföringarna av uppgifter från december 2004 till september 2005 visar att femton medlemsstater rapporterade in kvartalsvisa icke-finansiella konton i de offentliga finanserna utan dröjsmål. Dessa medlemsstater var Danmark[7], Tyskland, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Portugal, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket. Andra medlemsstater, nämligen Belgien[8], Tjeckien, Spanien, Frankrike, Cypern, Ungern, Österrike och Polen var tre till fem dagar försenade med åtminstone en överföring. Litauens alla fyra överföringar var försenade med i genomsnitt fem dagar. Eurostat analyserar för närvarande uppgifter som alldeles nyligen sänts in från Estland. Det bör påpekas att vissa medlemsstater (Tyskland, Slovenien och Sverige) sänder in sina uppgifter upp till 20 dagar i förväg, beroende på vilket kvartal det rör sig om.

När det gäller fullständigheten i fråga om överföringen av uppgifter skall medlemsstaterna för skatter och sociala avgifter (artikel 5 i förordning (EG) nr 264/2000) sända in kvartalsvisa uppgifter till medlemsstaterna från och med första kvartalet 1991. För de nya medlemsstaterna krävs data från och med 1995, inom ramen för det ändrade leveransprogrammet för ENS 95[9]. För övriga transaktioner i ENS 95 (artikel 6 i förordning (EG) nr 1221/2002) bör kvartalsvisa uppgifter överföras från och med första kvartalet 1999.

Grekland, Spanien, Irland, Luxemburg och Sverige har ännu inte rapporterat alla serier. För de övriga transaktionerna i ENS 95 (förordning (EG) nr 1221/2002) har de flesta medlemsstaterna uppfyllt kraven. Dock saknas för Cyperns, Ungerns och Maltas räkning tidsserier för perioden 1999–2003 (för Maltas del endast för 1999). För Sloveniens del är täckningen låg när det gäller ett antal transaktioner i ENS 95. De allvarligaste bristerna uppvisar Cypern och Ungern.

4. SAMANVÄNDBARHET

Med statistikens samanvändbarhet avses dess lämplighet för att tillförlitligt kombineras på olika sätt och för olika ändamål.

4.1. Samanvändbarhet i fråga om kvartalsvisa uppgifter och årsuppgifter

I båda förordningarna anges det att de kvartalsvisa uppgifterna skall överensstämma med motsvarande årsuppgifter (artikel 3 respektive 4). Vid en analys av överensstämmelsen mellan kvartalsvisa siffror och årssiffror kan man dra slutsatsen att det fortfarande råder viss inkonsekvens i fråga om vissa specifika transaktioner före 1999 för Danmark, Luxemburg, Polen, Sverige och Förenade kungariket.

I fråga om uppgifterna från och med 1999 konstateras inkonsekvens hos följande medlemsstater: Tjeckien i fråga om flera transaktioner i ENS 95 (för 2003 och 2004), Danmark (i fråga om D.211 för 2003), Irland (främst i fråga om P.2 och D.4 i alla tidsserier), Polen (flera fall av inkonsekvens före 2001) och Förenade kungariket (inkonsekvens främst i fråga om D.4, D.5 och D.7 i alla tidsserier). Slovakien är den medlemsstat som har den största inkonsekvensen mellan kvartalsvisa och årliga uppgifter, vilket till stor del beror på att medlemsstaten inte konsoliderar D.4, D.7 och D.9 på kvartalsbasis för perioden 2001–2004.

4.2. Samanvändbarhet i fråga om preliminär och slutgiltig statistik

Den genomsnittliga revideringen av ett värde efter två år, dvs. åtta kvartal, analyserades i både absoluta och nominella värden för bedömning av om den slutgiltiga statistiken skiljer sig signifikant från den preliminära. Observera att denna beräkning var möjlig endast för de medlemsstaters del som har gjort minst åtta kvartalsvisa överföringar för var och en av transaktionerna i ENS 95[10].

För de medlemsstater som visar upp betydande revideringar under denna period hänvisas det till de transaktioner i ENS 95 som i betydande grad har påverkat antingen de totala utgifterna eller de totala inkomsterna (eller båda). Denna indikator är till hjälp vid bedömningen av revideringarnas effekt, särskilt volatiliteten i det finansiella sparandet B.9, som är en betydande saldopost[11]. Flera faktorer påverkar revideringen. När det gäller kvartalsstatistiken är de kopplade inte bara till tillgången till slutgiltiga årsräkenskaper utan även till andra faktorer såsom uppdatering, kvalitetskontroller, ändringar i uppgiftskällor eller metoder, ändring av de begrepp som används i ENS 95 osv. En viktig aspekt av båda förordningarna är att direkta källor måste användas vid sammanställningen av icke-finansiella konton i offentliga sektorn, och inga säsongskorrigeringar får överföras till kommissionen ( rådata ).

Sammanfattningsvis konstateras att för de medlemsstater där denna analys kunde utföras med hänsyn till tillgången på uppgifter varierar den genomsnittliga revideringen i absoluta värden av B.9 mellan 0,2 % och 0,4 % av bruttonationalprodukten i Belgien, Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket. I en annan grupp av medlemsstater – Danmark, Spanien, Nederländerna, Portugal och Finland – uppgår den genomsnittliga revideringen över två år i absoluta värden till 0,6–0,9 % av BNP. En tredje grupp uppvisar en genomsnittlig revidering på över 1 % av BNP i absoluta värden. Till denna grupp hör Grekland (3,2 %), Italien (1,5 %), Lettland (2,1 %), Luxemburg (8,1 %), Österrike (1,1 %) och Sverige (1,2 %). Baserat på det aritmetiska medelvärdet av revideringarna efter två år är effekten i allmänhet mindre. De medlemsstater som uppvisat de mest betydande genomsnittliga revideringarna under denna period är Grekland (-3,2 %)[12], Luxemburg (5,7 %) och Sverige (1,2 %).

Syftet med att sammanställa denna statistik är att för varje kvartal så mycket som möjligt minska skillnaderna mellan de ursprungliga skattningarna och de slutgiltiga siffrorna. Även om ingen motsvarande kvalitetsbedömning görs för årsstatistiken har det icke-vägda medelvärdet av absoluta revideringar av medlemsstaternas årliga underskottskvoter efter 1999 varit 0,27 % av BNP efter sex månader, 0,34 % efter ett år och 0,43 % efter 18 månader.

5. JÄMFÖRBARHET ÖVER TID

Syftet med jämförbarheten är att man skall kunna mäta effekten av skillnader i de statistiska begrepp och mätningsverktyg eller mätningsförfaranden som används, när man jämför statistiken från olika geografiska områden eller icke-geografiska områden eller från olika tidsperioder. Enligt förordning (EG) 1221/2002 medges en övergångsperiod för de medlemsstater som inte kan använda de källor och metoder och/eller följa den tidtabell som anges i förordningen. Dessa medlemsstaters ”bästa kvartalsskattningar” skulle rapporteras initialt och sedan småningom kompletteras med ny information som blev tillgänglig medan ett bättre system byggdes upp. Övergångsperioden gick ut den 31 mars 2005 (artikel 9.4).

De flesta medlemsstater har inte rapporterat några brott i tidsserierna[13] under överföringsperioden. Undantag var Tjecken (nya källor för kvartalsvisa uppgifter togs i bruk från 2003), Spanien (nytt jämförelseår från 2000), Nederländerna (revidering av grunden mellan 2000 och 2001, användning av nya uppgiftskällor), Polen (nya metoder togs i bruk 2004) och Portugal (nytt jämförelseår från 2000).

6. NOGGRANNHET OCH TILLFÖRLITLIGHET

6.1. Täckning av uppgiftskällor

När det gäller användningen av uppgiftskällor anges det i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 264/2000 i fråga om skatter och sociala avgifter att de kvartalsvisa uppgifterna skall grundas på direkt information från grundläggande källor, till exempel offentliga räkenskaper eller förvaltningskällor, så att de för varje kategori utgör minst 90 % av kategorin totalt. Enligt förordning (EG) nr 1221/2002, som omfattar alla övriga transaktioner i ENS 95, skall kvartalsvisa uppgifter i möjligaste mån bygga på direkta uppgifter från grundkällor i syfte att för varje kvartal minimera skillnaderna mellan den första skattningen och de slutliga uppgifterna.

De flesta medlemsstaterna uppfyller kravet på 90 % för skatter och sociala avgifter, särskilt i fråga om skatter (D.2, D.5, D.91). Mer problem har man med kategorin sociala förmåner (D.62), vilket särskilt gäller Belgien (87 %), Frankrike (85 %) och Irland (75 %).

Kravet på direkta uppgifter i förordning (EG) nr 1221/2002 är inte så stränga, och det anges att kvartalsvisa data i möjligaste mån skall bygga på direkta uppgifter. Situationen varierar från medlemsstat till medlemsstat, och vissa – Belgien, Frankrike, Irland, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Portugal och Sverige – rapporterar problem med att använda direkta uppgifter från grundkällor vid sammanställningen av kvartalsvisa uppgifter om transaktioner i ENS 95.

6.2. Metoder och antaganden som används vid statistiska skattningar

I båda förordningarna anges det särskilt att de direkta uppgifterna skall kompletteras täckningsmässigt, där så krävs, och även begreppsmässigt, så att kvartalsuppgifterna överensstämmer med begreppen i ENS 95. Kompletteringar är nödvändiga i alla medlemsstater, för skattning av icke-finansiella kvartalsvisa konton i den offentliga sektorn, särskilt för de transaktioner i ENS 95 som omfattas av förordning (EG) nr 1221/2002. Problemet med tillgången till uppgifter gäller ofta lokalförvaltningen (t.ex. i Belgien, Luxemburg, Österrike, Portugal och Förenade kungariket) och/eller vissa enheter inom statsförvaltningen.

Den omfattning i vilken statistiska modeller används för skattning av saknade siffror varierar mellan medlemsstaterna. I Belgien, Tjeckien, Frankrike och Italien har dessa modeller utvecklats med användning av grundkällor som indikatorer och/eller prognoser. En del medlemsstater använder en blandmetod som grundar sig på kodifiering av kvartalsvisa uppgifter från grundkällor till transaktioner i ENS 95, motsvarande den metod som används för årsräkenskaperna. Saknade siffror skattas.

6.3. Anpassning till begreppen i ENS 95

Som anges ovan skall begreppsmässiga kompletteringar göras för att kvartalsvisa uppgifter skall överensstämma med begreppen i ENS 95. De flesta av de begreppsmässiga anpassningar som görs i fråga om de kvartalsvisa kontona i offentlig sektor motsvarar anpassningarna i årsräkenskaperna. De följer principerna för ENS 95 med avseende på bokföringstidpunkten, men när siffrorna i grundkällorna är bokförda på kassabasis görs justeringar i enlighet med periodiseringsprincipen (särskilt för skatter och sociala avgifter).

6.4. Revideringar av statistiken

För den kvantitativa analysen av revideringarna användes som indikator den revidering som det fjärde kvartalet gjordes av de tre föregående kvartalen under perioden 2002–2004, för de enskilda transaktionerna i ENS 95. Nedanstående resultat beskriver effekten av revideringar i B.9 (Finansiellt sparande).

I Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Cypern, Lettland, Litauen, Nederländerna och Förenade kungariket ledde den revidering i absoluta värden av de tre föregåenden kvartalen som utfördes under det fjärde kvartalet till en ändring av B.9 med 0,1–0,5 % av BNP. I Italien, Portugal och Finland motsvarade dessa revideringar 0,7 %, 0,6 % respektive 0,9 % av BNP. De största genomsnittliga revideringarna av B.9 hade Grekland (1,9 % av BNP), Luxemburg (3,4 %), Ungern (2,8 %), Österrike (1,1 %) och Polen (1,0 %).

Eftersom B.9 är en saldopost gjordes även en bedömning av om revideringar under det fjärde kvartalet påverkade de totala utgifterna och inkomsterna under de tre föregående kvartalen på olika sätt. För Greklands vidkommande reviderades såväl de totala utgifterna som de totala inkomsterna i betydande omfattning (3,3 % respektive 2,8 % av BNP). I Luxemburg och Österrike reviderades de totala utgifterna mer än inkomsterna, medan situationen var den motsatta i Ungern. I Polen var revideringarna av utgifter och inkomster nästan lika stora (2,4 % respektive 2,6 % av BNP). Vid en analys av de aritmetiska medelvärdena visar sig snedvridningen vara mindre än 1 % för nästan alla länder, med undantag av Ungern (2,3 %).

Omfattningen av dessa revideringar är inte särskilt signifikant, om man ser till att elva medlemsstater har reviderat de tre föregående kvartalen med i genomsnitt 0,1–0,5 % av BNP. Erfarenheterna av att sammanställa denna statistik kommer troligen att leda till att revideringarna över tid blir mindre.

7. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Betydande framsteg har gjorts och de kvartalsvisa icke-finansiella kontona för den offentliga sektorn har utvecklats ytterligare efter de första överföringarna. Uppgifterna är för de flesta ländernas vidkommande av tillfredsställande kvalitet och lämpar sig för analytiska ändamål och bör därför spridas. En del medlemsstater måste vidta särskilda åtgärder för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som rapporteras. I vissa fall skulle förbättringen kunna åstadkommas genom att man fullgjorde sitt åliggande gentemot gemenskapen att rapportera tidsserierna till Eurostat. Kommissionen skulle då inte behöva inleda ett överträdelseförfarande i enlighet med fördraget för att se till att gemenskapsbestämmelserna efterlevs till fullo.

De revideringar som konstaterats är av samma storleksordning som de som gjorts i annan kortfristig (kvartalsvis) statistik. Offentliggörande av kvartalsvisa icke-finansiella konton för den offentliga sektorn bör uppmuntras, och användarna bör ges den vägledning de behöver. Detta innebär att lämpliga metadata som avspeglar nationell praxis bör tillhandahållas och att användarna bör varnas för dessa kvartalsvisa siffrors volatilitet, särskilt när det gäller vissa medlemsstater. Offentliggörandet kommer att stimulera till högre kvalitet, och Eurostat planerar att sprida denna statistik i början av 2006 i samråd med medlemsstaterna. Erfarenheten visar att användarna på nationell nivå har fått bättre kännedom om denna statistik och har vant sig vid att handskas med den kvartalsvisa statistikens volatilitet, och att de även med tiden har utvecklat sin förmåga att tyda den.

En fortsättning av denna bedömning av statistiken rekommenderas så att de framsteg som görs i medlemsstaterna kan följas upp och kvaliteten förbättras. Nedan följer mer specifika rekommendationer till enskilda medlemsstater:

- Belgien: Det behövs en förbättring av fullständigheten när det gäller direkta källor, särskilt i fråga om D.62, där kravet på 90 procents täckning inte är uppfyllt (87 %).

- Tjeckien: Överensstämmelsen mellan kvartalsvisa uppgifter och årsuppgifter måste säkerställas. Ränteuppgifterna måste konsolideras på kvartalsbasis över alla tidsserier. De framsteg som gjorts med det successiva ibruktagandet av kvartalsvisa grundkällor välkomnas.

- Danmark: Inga särskilda anmärkningar, förutom att överensstämmelsen mellan kvartalsvis statistik och årsstatistik över tid måste säkerställas.

- Estland: Uppgifter har överförts helt nyligen. Eurostat analyserar för närvarande de uppgifter som överförts och kommer att återkomma om man upptäcker kvalitetsproblem.

- Grekland: Medlemsstaten rekommenderas att vidareutveckla grundkällorna och förbättra kvaliteten. Effekterna av revideringar har varit signifikanta efter två år, och även under fjärde kvartalet för de tre föregående kvartalen.

- Spanien: Saknade tidsserier måste rapporteras till Eurostat och en handlingsplan behövs för detta.

- Frankrike: Ytterligare framsteg förväntas när det gäller täckningen av direkta källor. För D.62 föreligger 85-procentig täckning av direkta uppgifter. För övriga transaktioner i ENS 95 vilka omfattas av förordning (EG) nr 1221/2002 används huvudsakligen direkta källor bl.a. för D.1, D.4 (utgifter) och P.1.

- Irland: Den metodologiska beskrivningen av nationell praxis för de transaktioner i ENS 95 som omfattas av förordning (EG) nr 1221/2002 bör inlämnas till Eurostat. Ytterligare framsteg förväntas med avseende på en bredare täckning av direkta källor. 90-procentskravet i förordning (EG) nr 264/2000 uppfylls inte för kategorin sociala avgifter, D.62 (75 %). Överensstämmelsen mellan kvartalsvisa uppgifter och årsuppgifter måste säkerställas.

- Italien: Ytterligare framsteg förväntas när det gäller samanvändbarheten för preliminär och slutgiltig statistik.

- Cypern: Saknade tidsserier bör sändas till Eurostat och en handlingsplan måste utarbetas för detta ändamål. Ytterligare framsteg förväntas när det gäller utveckling av tillgängligheten av de kvartalsvisa grundkällorna i fråga om den offentliga sektorn.

- Lettland: Ytterligare framsteg förväntas när det gäller samanvändbarheten för preliminär och slutgiltig statistik.

- Litauen: Saknade tidsserier skall sändas in till Eurostat och planer skall göras upp för ändamålet. Överföringarnas aktualitet bör förbättras ytterligare.

- Luxemburg: Saknade tidsserier måste sändas in till Eurostat och en handlingsplan behöver fastställas. Ytterligare framsteg förväntas vad gäller en ökning av insamlingen av kvartalsvisa grundkällor i fråga om den offentliga sektorn. Effekterna av revideringar har varit signifikanta efter två år, och även under fjärde kvartalet för de tre föregående kvartalen. Kvaliteten bör förbättras på detta område.

- Ungern: Saknade tidsserier skall sändas in till Eurostat och en handlingsplan skall fastställas. Aktualiteten med avseende på överföringen bör förbättras ytterligare. Ytterligare framsteg förväntas vad gäller en ökning av insamlingen av kvartalsvisa grundkällor i fråga om den offentliga sektorn. Effekten av revideringar visar sig vara signifikant vid en analys av de revideringar som under fjärde kvartalet har gjorts av de tre föregående kvartalen, och kvaliteten bör förbättras på detta område.

- Malta: Saknade tidsserier skall sändas in till Eurostat och en handlingsplan skall utarbetas.

- Nederländerna: Ytterligare framsteg förväntas vad gäller successivt ibruktagande av förbättrade kvartalsvisa grundkällor.

- Österrike: Effekterna av revideringar har varit signifikanta efter två år, och även under fjärde kvartalet för de tre föregående kvartalen. Kvaliteten bör förbättras med avseende på detta. Ytterligare framsteg förväntas vad gäller successivt ibruktagande av förbättrade kvartalsvisa grundkällor.

- Polen: Överensstämmelsen mellan kvartalsvisa uppgifter och årsuppgifter över tid behöver säkerställas. Det föreligger betydande inkonsekvens i fråga om nästan alla variabler för åren 1995–2000. Ytterligare förbättringar förväntas med avseende på ökad insamling av kvartalsvisa grundkällor. Effekten av revideringar har varit signifikant under det fjärde kvartalet för de tre föregående kvartalen, och kvaliteten bör förbättras med avseende på detta.

- Portugal: Ytterligare förbättringar behövs när det gäller insamling av kvartalsvisa uppgifter från regional och lokal förvaltning, särskilt i fråga om insamling för P.51.

- Slovenien: Saknade ENS 95-transaktioner måste sändas in till Eurostat och planerna för överföringen av dessa uppgifter 2006 bör följas.

- Slovakien: Överensstämmelsen mellan kvartalsvisa uppgifter och årsuppgifter bör säkerställas och särskilt D.4, D.7 och D.9 bör konsolideras. Ytterligare förbättringar förväntas i fråga om skattning av periodiserade uppgifter på kvartalsbasis.

- Sverige: Saknade tidsserier skall rapporteras till Eurostat och en handlingsplan skall utarbetas. Ytterligare framsteg måste göras med avseende på insamling av kvartalsvisa grundkällor, särskilt när det gäller socialförsäkringsfonder. Ytterligare förbättringar behövs i fråga om konsolidering av D.4 på såväl årsbasis som kvartalsbasis. Det behövs insatser för att säkerställa samanvändbarhet mellan preliminär och slutgiltig statistik.

- Förenade kungariket: Samanvändbarheten för kvartalsvisa uppgifter och årsuppgifter över tid behöver säkerställas, och tillgången till kvartalsvisa grundkällor för lokalförvaltningen bör förbättras.

[1] På adressen http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2002/l_179/l_17920020709en00010005.pdf

[2] På adressen http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/l_179/l_17920020709en00010005.pdf

[3] Innehållet i de kvartalsvisa kontona för icke-finansiella transaktioner i den offentliga sektorn fastställdes med utgångspunkt i förteckningen över de transaktioner i ENS 95 som utgör utgifterna och inkomsterna i den offentliga sektorn.

[4] Se Eurostats intressegrupp på Circa: ”Quality in Statistics”, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main.

[5] I vissa medlemsstater, t.ex. Belgien, Litauen, Nederländerna och Luxemburg är det samma institution som sammanställer både de kvartalsvisa kontona för icke-finansiella transaktioner och kontona för finansiella transaktioner i den offentliga sektorn.

[6] Europeiska gemenskapen (2002), Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis, Luxemburg, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer.

[7] Danmark rapporterade in uppgifterna i förväg till Eurostat både i december 2004 och i mars 2005.

[8] I fråga om de tre senaste överföringarna.

[9] Det ändrade leveransprogrammet för ENS 95 bör träda i kraft 2006.

[10] Genomsnittlig skillnad för följande: andra kvartalet 2005 minus andra kvartalet 2003, första kvartalet 2005 minus första kvartalet 2003, fjärde kvartalet 2004 minus fjärde kvartalet 2002, tredje kvartalet 2004 minus tredje kvartalet 2002, andra kvartalet 2004 minus andra kvartalet 2002 och första kvartalet 2004 minus första kvartalet 2002.

[11] Frågan om revideringar analyseras närmare i punkt 6 om noggrannhet och tillförlitlighet.

[12] Ett minustecken betyder ökande underskottssiffror.

[13] Brott i statistiska tidsserier kan uppstå när det sker en förändring i normerna för att definiera och observera en variabel över tid. Sådana förändringar kan uppstå till följd av en enskild förändring eller en kombination av flera förändringar vid vilken som helst tidpunkt under observationen av en variabel. De specifika orsakerna till brott i statistiska tidsserier kan vara ändring i klassificeringen, definitioner av variabeln, täckning osv. (enligt OECD, Glossary of Statistical Terms ).