EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 5.6.2013 COM(2013) 334 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2012



MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2012 1Inledning I artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ges Europeiska kommissionen ansvar för genomförandet av EU:s budget, inom gränserna för de anslag som finns tillgängliga och med beaktande av principerna för sund ekonomisk förvaltning. Enligt fördraget ska medlemsstaterna samarbeta med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i enlighet med dessa principer. Genom att anta denna sammanfattande rapport tar kommissionen, på grundval av de revisionsförklaringar och de reservationer som generaldirektörerna och förvaltningscheferna har lämnat i sina respektive årliga verksamhetsrapporter, det samlade politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget. I denna sammanfattande rapport fastställer kommissionen också vilka viktiga förvaltningsfrågor som ska prioriteras och vilka åtgärder som ska vidtas för att avhjälpa konstaterade brister. Kollegiet delegerar det operativa genomförandet av de politiska och administrativa målsättningarna till generaldirektörerna och förvaltningscheferna, vilka i egenskap av ”delegerade utanordnare” erhåller de medel som behövs för att agera. Denna decentraliserade förvaltningsorganisation kännetecknas av en tydlig definition av de olika aktörernas ansvar. De delegerade utanordnarna har alla befogenheter som behövs för att fastställa det mest lämpliga och effektiva kontrollsystemet för att säkerställa en sund och effektiv förvaltning av de medel som de är ansvariga för. De årliga verksamhetsrapporterna utgör det viktigaste medlet för de delegerade utanordnarnas redovisning av hur de förvaltar de mänskliga och ekonomiska resurser som de ansvarar för. I de årliga verksamhetsrapporterna redovisar de delegerade utanordnarna fullgörandet av sina uppgifter och dokumenterar eventuella frågor som uppstått i samband med förvaltningen av dessa som behöver uppmärksammas av kollegiet. Dessa årliga verksamhetsrapporter (nedan kallade verksamhetsrapporter) inbegriper en undertecknad revisionsförklaring som bland annat omfattar de ekonomiska transaktionernas laglighet och korrekthet. Alla verksamhetsrapporter bekräftar uttryckligen att ansvariga kommissionsledamöter har underrättats om de viktigaste aspekterna i verksamhetsrapporten, inklusive eventuella reservationer som den delegerade utanordnaren avser att göra, före det slutgiltiga undertecknandet av revisionsförklaringen. Denna sammanfattande rapport antogs av kollegiet efter diskussion den 5 juni 2013. 2Förstärkt resultatmätning 2.1Resultatmätning Verksamhetsrapporterna utgör en viktig informationskälla, särskilt för revisionsrätten och den myndighet som är behörig att bevilja ansvarsfrihet. Sedan 2011 har kommissionen med stöd från parlamentet, rådet och revisionsrätten verkat för att visa betydelsen av utgifternas kvalitet och det mervärde som EU:s budget tillför. Den har t.ex. lagt fram en övergripande rapport om mervärdet av EU:s utgifter till stöd för sina förslag till den nya generationen program inom nästa fleråriga budgetram. Enligt de gällande instruktionerna för verksamhetsrapporten för 2012 ska de delegerade utanordnarna fördjupa sin rapportering om hur de har använt de ekonomiska och mänskliga resurser som de tilldelats för att uppnå de politiska mål som kollegiet har fastställt, och om hur den förda politiken har genererat mervärde för det europeiska samhället. Därigenom utvecklar kommissionen gradvis en resultatkultur som kommer att nå full effekt först efter flera år, delvis på grund av att nya statistiska verktyg och andra verktyg behöver utvecklas. Diskussionen om stödberättigande och betalningarnas riktighet, som fortfarande är av central betydelse, kommer alltså att kompletteras med en ny diskussion om resultaten av politiken på olika områden, och kommissionen måste kunna reagera på rätt sätt på denna nya utveckling. Kommissionen uppmanar sina avdelningar att fördjupa den resultatram som ska ge stöd åt alla framtida verksamhetsrapporter. En sådan ram består av en resultatdriven kultur genom hela organisationen, fastställande av mål på förhand, regelbunden övervakning samt mätning och redovisning av resultat i efterhand. Kommissionen uppmanar generalsekretariatet och generaldirektoratet för budget att inbegripa resultatredovisningsaspekter i de gällande instruktionerna för verksamhetsrapporterna för 2013 samt för förvaltningsplanerna för 2014. Resultatredovisningen ska vara inriktad på aktörernas verkliga behov och förstärka revisionsförklaringen med uppgifter om ekonomi, ändamålsenlighet och effektivitet vad gäller ekonomiska och icke-ekonomiska verksamheter. Kraven ska vara tillräckligt flexibla för att kunna återspegla skillnaderna mellan avdelningarnas verksamheter. I sina förslag till den nya generationen program inom nästa fleråriga budgetram har kommissionen inkluderat flera inslag för att förbättra resultatramen och förenkla reglerna och förfarandena för att minska risken för fel som påverkar betalningarna. Detta borde leda till en tydligare inriktning på effektivitet och ändamålsenlighet när det gäller att uppnå de övergripande målen för olika politikområden, samtidigt som man beaktar behovet av att säkerställa att felnivån vad gäller ekonomiska transaktioner inte överstiger en rimlig nivå.

Kommissionen ser med oro på att flera av dess förslag inom den nya fleråriga budgetramen för att säkerställa en enklare, starkare ram inte möter gensvar hos medlagstiftarna. Kommissionen uppmanar parlamentet och rådet att ta större hänsyn till dessa aspekter under de pågående förhandlingarna. 2.2Utvärderingsrapporten (artikel 318 i EUF-fördraget) I november 2012 rapporterade kommissionen för andra gången om sin utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts. Syftet med denna rapport, som krävs enligt artikel 318 i EUF-fördraget, är att tillhandahålla en översikt över EU-programmens mål samt av deras effekter och de resultat som uppnåtts. Kommissionen strävar efter att kontinuerligt förbättra sin rapportering, till exempel genom att anpassa den till den befintliga processen för strategisk planering och programplanering. Denna anpassning innebär att resultatindikatorerna och målen fastställs i förvaltningsplanerna, medan rapporteringen om dessa görs i verksamhetsrapporterna och kompletteras genom kommissionsövergripande utvärderingar i den utvärderingsrapport som antas parallellt med denna sammanfattande rapport. Kommissionen uppmanar generalsekretariatet att fortsätta att utveckla utvärderingsrapportens innehåll och täckning, till exempel genom att använda mer resultatinformation och genom att säkerställa överensstämmelse mellan utvärderingsrapporten och verksamhetsrapporterna. Exempel på resultatinformation inbegriper de resultatrevisioner som utförs av interna och externa revisorer. 2.3Omarbetning av budgetförordningen Budgetförordningen innehåller de gemensamma finansiella regler och principer som är tillämpliga på alla politikområden. Budgetförordningen omarbetades 2012, varvid man förstärkte behovet av att anpassa kontrollsystemen till de konstaterade riskerna och kostnadseffektiviteten i kontrollerna. Genom omarbetningen anges en tydlig ram för det allmänna genomförandet, som omfattar alla slag av förvaltning (inbegripet en gemensam ram för delad förvaltning som står för huvuddelen av EU:s budget), och det inrättas särskilda regler för innovativa finansiella instrument och priser. När det gäller bidrag som förvaltas direkt av kommissionen främjar omarbetningen särskilt användningen av förenklade metoder för att beräkna stödberättigande kostnader (såsom engångsbelopp, schablonbelopp och standardiserade skalor för enhetskostnader), samtidigt som den underlättar godtagandet av kostnader som deklarerats enligt stödmottagarens ”gängse redovisningspraxis” och inför enklare förfaranden för små bidrag. Kommissionen har föreslagit samma metod för sektorspecifik lagstiftning avseende delad förvaltning. Den nya budgetförordningen inbegriper bestämmelser enligt vilka avdelningarna ska tillhandahålla information såväl om sina egna interna kontrollsystem som om kontrollsystemen i de medlemsstater där delad förvaltning tillämpas, en bedömning av kostnaderna och nyttan av kontrollerna enligt ett sådant system och en bedömning av den förväntade risken för fel i samband med att nya eller omarbetade förslag till utgifter läggs fram för den lagstiftande myndigheten. Dessutom krävs det enligt den nya budgetförordningen att de delegerade utanordnarna ska beakta risker och kostnadseffektivitet vid inrättandet av kontrollsystem samt tillhandahålla en övergripande bedömning av kostnaderna och nyttan av kontrollerna i verksamhetsrapporten och, om felnivån förblir hög, identifiera bristerna, analysera kostnaderna och nyttan med möjliga korrigerande åtgärder och vidta eller föreslå åtgärder. Kommissionen uppmanar sina centrala avdelningar att utarbeta specifika riktlinjer så att dessa nya informationskrav återspeglas i verksamhetsrapporterna för 2013 i god tid och på ett kostnadseffektivt sätt. För kontrollkostnader som överskrider kommissionens gränser ska nödvändiga förberedelser genomföras i syfte att återspegla denna information i verksamhetsrapporterna för 2015. 3Förbättring av kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna 3.1Revisionsrättens bedömning I sin rapport för 2011 bedömde revisionsrätten kvaliteten på flera verksamhetsrapporter för 2011. Revisionsrätten kom fram till att räckvidden eller omfattningen hos en reservation borde ha varit större beträffande sex av verksamhetsrapporterna. Samtidigt tillstod revisionsrätten att de nya riktlinjerna för beräkning av den kvarstående felprocentsatsen hade lett till en förbättring, i synnerhet vad gäller verksamhetsrapporterna från generaldirektoraten med ansvar för sammanhållningspolitik samt från generaldirektoratet för forskning och innovation. Verksamhetsrapporterna för 2012 ger en förklaring av de åtgärder som vidtagits för att ta itu med de frågor som revisionsrätten lyft fram. Kommissionen konstaterar med belåtenhet att alla dess avdelningar har reagerat på revisionsrättens iakttagelser avseende ”uppgifter från ledningen” 2011 och dessutom bidrar till att ta itu med de farhågor avseende verksamhetsrapporternas tillförlitlighet som kommer till uttryck i resolutionen om ansvarsfrihet. 3.2Ett stärkt förfarande för sakkunnigbedömningar I en oavbruten strävan efter fortsatta ytterligare förbättringar verkar kommissionens centrala avdelningar redan i ett tidigt skede för att stödja avdelningarna vid utarbetandet av verksamhetsrapporterna. Detta sker genom att centrala frågor diskuteras och genom att vägledning tillhandahålls vid behov. Sakkunnigbedömningar har visat sig vara en effektiv plattform för att utbyta synpunkter om övergripande frågor och för att ta itu med brister. Efter en översyn som tjänsten för internrevision utförde av kommissionens arbete med verksamhetsrapporter har denna process förbättrats ytterligare. Till att börja med har arbetssättet vid möten för sakkunnigbedömning formaliserats i ett dokument avseende ”ömsesidiga förväntningar”. För det andra uppmanas generaldirektoraten att redovisa hur de kommer att låta slutsatserna från sakkunnigbedömningarna inverka på den slutliga verksamhetsrapporten, eller att tillhandahålla förklaringar i händelse av att de inte håller med om dessa rekommendationer (”följ-eller-förklara-principen”). För det tredje har större uppmärksamhet riktats mot de slutsatser i verksamhetsrapporterna som underbygger förklaringen, inbegripet skälen till att utfärda eller inte utfärda en reservation. Detta förfarande, som bygger på en systematisk granskning av verksamhetsrapporternas kvalitet, har lett till ökad tydlighet och överensstämmelse och bättre efterlevnad av de gällande instruktionerna. Kommissionen uppmanar generalsekretariatet och generaldirektoratet för budget att fortsätta att ge vägledning åt generaldirektoraten och övriga avdelningar genom en regelbunden översyn av gällande instruktioner, handböcker, en kvalitetsöversyn av utkasten till verksamhetsrapporter, möten för sakkunnigbedömning och genom att tillhandahålla lämplig utbildning. 2013 års uppdatering av de gällande instruktionerna bör vara till hjälp för avdelningarna genom att mallar för rapportering tillhandahålls, samtidigt som den ser till att avdelningarna följer den nya budgetförordningen. 3.3Harmonisering av kvantifieringen av fel vid upphandlingsförfaranden I november 2012 uppdaterade de centrala avdelningarna sin vägledning om fastställande av felprocentsatser och de kriterier som används för att utfärda en reservation för revisionsförklaringen i händelse av fel med anknytning till förfaranden för offentlig upphandling inom ramen för direkt förvaltning. Syftet med denna vägledning, inom vilken revisionsrättens bredare strategi togs i beaktande, var att garantera klarhet och jämförbarhet samt göra en realistisk beräkning av den faktiska finansiella exponeringen, samtidigt som de möjliga anseenderelaterade konsekvenserna av allvarliga förfaringsmässiga fel beaktas. Generaldirektoratet för regional- och stadspolitik leder en process för att uppdatera de kvantifieringsprinciper som avdelningarna med ansvar för sammanhållningspolitik använder. Kommissionen kommer att bygga på denna erfarenhet för att anta ett beslut före utgången av 2013 i syfte att harmonisera strategin för alla avdelningar som tillämpar delad förvaltning. Strategin kommer även att tillämpas på verksamheten vid vissa andra avdelningar för vilka offentlig upphandling utgör en väsentlig del av budgeten. 3.4Harmonisering av väsentlighetskriterierna

Generaldirektörerna och direktörerna för genomförandeorganen utfärdar i sina revisionsförklaringar reservationer på grundval av sina bedömningar av bristernas väsentlighetsgrad och/eller iakttagelser gällande centrala beståndsdelar i verksamhetsrapporterna. I enlighet med uppmaningen i den sammanfattande rapporten för 2011 har de generaldirektorat som tilllämpar delad förvaltning verkat för att ytterligare harmonisera metoden för att fastställa väsentlighet på grundval av a) en bedömning av de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen, b) användning av beräknade felprocentsatser i de årliga kontrollrapporterna från nationella myndigheter samt c) beräkning av samlad kvarstående felprocentsats. I sin verksamhetsrapport för 2012 följde generaldirektören med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling en mer integrerad metod genom att redovisa resultaten från kommissionens bedömning av alla kontrollsystem för de operativa programmen, med hänsyn tagen till de olika tillförlitlighetsgrader som erhållits från certifieringsorganen och revisionsrätten samt sina egna granskningsresultat. Resultaten avser huvudsakligen de viktigaste systemen inom den första pelaren (”direktstöd”). Denna metod kommer att anpassas i nödvändig utsträckning och utvidgas till resten av den första pelaren och den andra pelaren (”landsbygdsutveckling”). Detta kommer att leda till en större precision beträffande riskbeloppen. Kommissionen anser att insatserna för att harmonisera väsentlighetskriterierna ökar verksamhetsrapporternas konsekvens, läsbarhet och klarhet. Kommissionen uppmanar generaldirektören med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling att fortsätta sitt arbete och att utvidga harmoniseringen av väsentlighetskriterierna i överensstämmelse med riktlinjerna för delad förvaltning. Kommissionen uppmanar generaldirektören med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling att granska situationen i de medlemsstater där felprocentsatsen överstiger 2 %, framför allt genom att granska nationella revisionsyttranden och nationell statistik som har tillhandahållits avseende felprocentsatser. Kommissionen uppmanar generaldirektoratet för budget att i samband med genomförandet av den nya budgetförordningen och diskussionen om regelverket för utgiftsprogrammen inom ramen för nästa fleråriga budgetram främja rådgivning till avdelningarna, för att därigenom säkerställa att väsentlighetskriterierna förblir anpassade till komplexitetsgraden, kostnadseffektiviteten hos de nödvändiga kontrollerna samt den riskmiljö inom vilken kommissionen ska förvalta medlen. Enligt de gällande instruktionerna ska generaldirektoraten redovisa analysen av fel, orsakerna till fel och de åtgärder som vidtagits för att korrigera och förebygga fel. Det krävs ett tydligt samband mellan den fleråriga kvarstående felprocentsats som redovisats och den information om de återkrav/finansiella korrigeringar som presenteras i räkenskapernas noter för att visa den kvarstående finansiella risken och väsentlighetskonsekvenserna efter att samtliga åtgärder för att skydda EU:s budget har vidtagits. Kommissionen uppmanar generaldirektoratet för budget att utarbeta råd om hur informationen om återkrav och finansiella korrigeringar ska kunna läggas fram på ett sätt som gör att det går att dra giltiga slutsatser vad gäller EU-budgetens faktiska exponering. På grund av tidsspannet för programmens livscykler föreligger det oundvikligen en tidsfördröjning mellan en betalning, upptäckten av ett fel och en korrigering av felet – följaktligen är det fördelaktigt att anta en samlad rapporteringsmetod. Finansiella korrigeringar är i normala fall inriktade på systemmässiga brister och kan inte knytas direkt till specifika fel på slutmottagarnivå. Fleråriga kvarstående felprocentsatser och information om samlade återkrav/finansiella korrigeringar som rapporterats i verksamhetsrapporterna för ett specifikt rapporteringsår utgör centrala indikatorer för en bedömning av hur kommissionen skyddar EU:s budget. 4Tillförlitlighetsgrad som erhållits i verksamhetsrapporterna och reservationer som utfärdats av generaldirektörerna Efter att ha gått igenom verksamhetsrapporterna, särskilt de förklaringar som var och en av de delegerade utanordnarna har undertecknat och de reservationer de har utfärdat, kunde kommissionen konstatera att samtliga redovisade en rimlig grad av tillförlitlighet om att medlen använts för avsett ändamål, att principen om sund ekonomisk förvaltning iakttagits och att kontrollförfarandena ger nödvändiga garantier beträffande de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Femton generaldirektörer och två direktörer för genomförandeorgan utfärdade sammanlagt tjugonio reservationer i sina verksamhetsrapporter för 2012. Reservationer har utfärdats vid sjutton avdelningar, vilka tillsammans står för 85 % av kommissionens ekonomiska transaktioner i fråga om utgifter och för 12 % i fråga om inkomster. Dessa inbegrep tjugofem av de tjugosju reservationer som utfärdades 2011, för vilka åtgärder fortfarande pågick vid slutet av 2012, plus fyra nya reservationer. Två tidigare reservationer kunde hävas. Den totala volymen vad gäller transaktioner som påverkas av reservationer ökade på grund av en ny reservation som utfärdats av generaldirektören för GD DEVCO, en bättre omfattningsberäkning av GD REGIO och en finansiell kvantifiering av GD AGRI:s reservation med anknytning till frikopplade direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare, som ledde till en kvantifierad finansiell reservation för tre medlemsstater i år, medan reservationen var anseenderelaterad förra året och därför inte kvantifierades. Kommissionen uppmanar generaldirektoraten att se över sina metoder för intern kontroll för att säkerställa att de kontroller som de genomför är verkningsfulla och kostnadseffektiva, och att anpassa kontrollernas intensitet efter de risker som de står inför med vederbörligt beaktande av konsekvenserna av dessa för de politiska målens uppnående. Kommissionen uppmanar generaldirektoratet för budget att tillhandahålla vägledning och att stödja denna process. För att säkerställa överensstämmelse och jämförbarhet uppmanar kommissionen de centrala avdelningarna att se över de olika metoder som använts för att utvärdera de uppskattade riskbeloppen. I sina verksamhetsrapporter uppskattar de delegerade utanordnarna att riskbeloppen uppgår till mellan 2,6 miljarder euro och 3,5 miljarder euro. Detta motsvarar 1,9 % respektive 2,6 % av alla verkställda betalningar i kommissionens budget och i EUF under 2012. Vad gäller de två största utgiftsområdena (jordbruk, naturresurser och hälsa samt sammanhållning) inbegriper dessa belopp inte framtida finansiella korrigeringar och återkrav som kan korrigera oriktigheter med anknytning till de betalningar som gjordes under 2012. På grundval av erfarenheten från de fyra senaste åren (2009–2012) uppgick de finansiella korrigeringarna och återkraven till 2,4 miljarder euro (bekräftade/beslutade) respektive 2,2 miljarder euro (verkställda) i genomsnitt för varje år bara för dessa två politikområden. Om man antar att liknande nivåer kommer att gälla för 2012 skyddar de finansiella korrigeringarna och återkraven EU:s budget som helhet på ett lämpligt sätt. De finansiella korrigeringar och återkrav som verkställdes inom samtliga politikområden uppgick till 4,5 miljarder euro under 2012 (1,8 miljarder euro under 2011). En detaljerad uppdelning presenteras i not 6 till de konsoliderade räkenskaperna. Den betydande ökningen i förhållande till föregående år låter sig huvudsakligen förklaras av avslutandeförfarandet för Eruf för perioden 2000–2006 och de efterföljande finansiella korrigeringarna. Man kan konstatera att de kvarstående felprocentsatser som redovisats av avdelningarna, vilka används för att uppskatta den finansiella exponeringen, inte är direkt förenliga med de felprocentsatser som redovisats av revisionsrätten för vart och ett av kapitlen i dess årsrapport. Det finns flera skäl till detta, framför allt att den kvardröjande felprocentsatsen beräknas med beaktande av inverkan från de olika fleråriga korrigeringsmekanismerna. Revisionsrättens redovisade felprocentsats grundar sig på transaktionerna under ett specifikt år. Den bör därför sättas in i ett sammanhang genom att man beaktar mängden finansiella korrigeringar och återkrav som faktiskt har verkställts. Alla generaldirektörer och förvaltningschefer har fastställt de viktigaste orsakerna till sin/sina reservation(er) och angett korrigerande åtgärder för att ta itu med den/dem. De vanligast förekommande problemen härrör från de komplicerade behörighetsreglerna för stödmottagare och en inkorrekt tillämpning av bestämmelserna om offentlig upphandling från stödmottagarnas sida (en vanlig orsak till fel vid delad förvaltning och indirekt förvaltade medel). Kommissionen har dragit praktiska slutsatser av denna erfarenhet och har lagt fram förslag till betydande förenkling av nästa generations program. Hittills verkar medlagstiftarna emellertid inte reagera på ett lämpligt sätt på dessa aspekter av kommissionens förslag. Efter en bedömning av kontrollresultaten hävdes två reservationer som hade förts över från tidigare år. För att häva en reservation uppmanades de delegerade utanordnarna att presentera de åtgärder som genomförts för att ta itu med de fastställda bristerna samt att visa att åtgärderna varit verkningsfulla och att bristerna hanterats på ett effektivt sätt.

4.1Inkomster Kommissionen har fortsatt med sina insatser för att öka ändamålsenligheten och effektiviteten i uppbörden av tullar och moms i medlemsstaterna, för att identifiera de kanaler och system som möjliggör skatteundandragande och skatteflykt och för att främja lämpliga motåtgärder. En fullständig tillämpning av den moderniserade tullkodexen, som har ersatts av en tullkodex för unionen, har senarelagts till 2020 eftersom medlemsstaterna i den rådande ekonomiska och finansiella situationen inte kan åta sig att utveckla de nödvändiga it-systemen i tid. Kommissionen kommer att offentliggöra uppdaterad information om momsgapet i alla medlemsstater. Samma metod som användes 2009 kommer att användas, genom jämförelse av upplupna momskvitton med den teoretiska nettomomsskulden för ekonomin som helhet. De traditionella egna medlen står för 16 453 miljoner euro av de totala inkomsterna till EU:s budget för 2012. De fastställs och uppbärs av medlemsstaterna. Tre fjärdedelar av dessa belopp betalas till EU:s budget, den återstående fjärdedelen behålls av medlemsstaterna för att täcka uppbördskostnader. Mot bakgrund av sitt geografiska läge bidrar Belgien till en stor andel av de traditionella egna medlen, och landet står för sammanlagt 9,7 % av de traditionella egna medlen under 2012. I de inspektioner som utförts av kommissionen och de revisioner som utförts av revisionsrätten har man kunnat belysa ett problem när det gäller avstämningen av de överförda beloppen och den underliggande dokumentationen. Mildrande åtgärder har genomförts, inbegripet en förbättring av de interna kontrollerna. Emellertid kan de slutliga finansiella konsekvenserna inte mätas ännu eftersom man inväntar resultatet från en pågående extern revision. Generaldirektören med ansvar för budget har därför behållit reservationen avseende en otillräcklig grad av tillförlitlighet vad gäller de belgiska systemen för räkenskapernas avslutande och redovisning. 4.2Jordbruk: marknadsstöd och direktstöd I sin verksamhetsrapport för 2012 utfärdade generaldirektören med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling tre reservationer. En av dessa reservationer gäller direktstöd. På grundval av den omfattande metod som beskrivs i kapitel 3.4 uppgick den kvarstående felprocentsatsen för frikopplat direktstöd till 2,4 %. Denna nya finansiella reservation står för den största delen av ökningen i fråga om kommissionens samlade verksamhetsområden som omfattas av en reservation. Med undantag för de mycket höga felprocentsatser som konstaterats i tre specifika medlemsstater (Bulgarien, Portugal och Frankrike) skulle den kvarstående felprocentsatsen ligga på 1,68 %, dvs. under väsentlighetströskeln. Generaldirektören med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling anser att det behövs handlingsplaner för dessa länder och har utfärdat en reservation för dem. Generaldirektoratet kommer även att granska situationen i de övriga medlemsstater där felprocentsatsen överstiger 2 %. Vad gäller dessa medlemsstater täcker de pågående förfarandena för kontroll av överensstämmelse den finansiella risken för EU-budgeten. Dessutom håller en allmän handlingsplan på att utarbetas för att förstärka den tillförlitlighetsgrad som kan erhållas från medlemsstaternas kontrollsystem. 4.3Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa Den reservation som utfärdats av generaldirektören med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling avseende utgifter för åtgärder för landsbygdsutveckling bibehölls trots att den kontrollstatistik som redovisats av medlemsstaterna visar på en felprocent som understiger väsentlighetströskeln. Mot bakgrund av farhågorna avseende kontrollernas användbarhet vad gäller vissa medlemsstater, samt den felprocent som redovisats av revisionsrätten, behövde emellertid den felprocent som hämtats från medlemsstaternas statistik omprövas. För att specifika politiska mål ska kunna uppnås omfattas landsbygdsutvecklingen av ett stort antal komplicerade villkor. Detta ökar risken för fel från mottagarnas sida, samtidigt som de nationella myndigheternas kontroller försvåras och fördyras. Kommissionen verkar aktivt tillsammans med myndigheterna i samtliga medlemsstater för att fastställa orsakerna till systematiska felkällor och för att fastställa möjliga korrigerande åtgärder. En informerande not till de ansvariga ministrarna låg till grund för en diskussion i rådet den 29 november 2012. Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling används för att öka medvetenheten bland experter. Vissa medlemsstater (Portugal, Spanien, Bulgarien och Italien) har redan ändrat sina landsbygdsutvecklingsprogram för att minska risken för fel vid genomförandet. Parlamentet och rådet kommer att bli underrättade om de huvudsakliga resultaten av denna översyn. Genom landsbygdsutvecklingskommittén kommer kommissionen att fortsätta att tillhandahålla medlemsstaterna vägledning när dessa utarbetar framtida landsbygdsutvecklingsprogram. Den anseenderelaterade reservationen avseende brister i övervakningen och kontrollen av ekologisk produktion har också bibehållits eftersom handlingsplanen fortfarande inte har genomförts fullt ut. Framtida förbättringar inbegriper EU:s övervakning av kontrollsystemen i medlemsstaterna och tredjeländerna, inklusive övervakning av de erkända kontrollorganen för certifiering av import av ekologiska produkter till EU. Generaldirektören med ansvar för havsfrågor och fiske behöll sin reservation avseende Fonden för fiskets utveckling (FFU) vad gäller ett program i Tyskland som för närvarande är under avslutande (inga betalningar har gjorts sedan 2009), men för vilket den återstående korrigeringen har beräknats till 5,3 miljoner euro. Hon utfärdade även en reservation avseende Europeiska fiskerifondens förvaltnings- och kontrollsystem i nio medlemsstater vad gäller redovisade utgifter som inte är stödberättigande. Betalningarna till de berörda programmen har avbrutits. Generaldirektören med ansvar för klimatfrågor behöll sin tidigare reservation avseende den skada kommissionens anseende fått efter en allvarlig överträdelse av säkerhetsbestämmelserna i de nationella utsläppsregistren inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Under tiden har de nationella registren ersatts med ett enda unionsregister sedan juni 2012. Ett initiativ till en handlingsplan för att ytterligare förbättra säkerheten har tagits av generaldirektörerna med ansvar för klimatfrågor och informationsteknik och av säkerhetsdirektoratet. Inga allvarliga säkerhetsincidenter ägde rum under 2012, men hoten mot säkerheten utvecklas ständigt. Av denna anledning planeras en uppdatering av den djupgående riskbedömningen under 2013. Generaldirektören med ansvar för hälso- och konsumentfrågor behöll sin reservation avseende riktigheten i medlemsstaternas ersättningskrav inom ramen för programmen för utrotning och övervakning av djursjukdomar på politikområdet livsmedel och foder. De huvudsakliga källorna till de fel som uppdagats är ersättningskrav från medlemsstater som inte tillämpar de bestämmelser för stödberättigande som anges i lagstiftningen korrekt. I syfte att minska felprocenten på området foder och livsmedel har generaldirektören med ansvar för hälso- och konsumentfrågor redan vidtagit ett antal åtgärder, men lagändringarna kommer inte att inverka på den kvarstående felprocenten förrän 2014. 4.4Regionalpolitik, energi och transport Generaldirektören med ansvar för regional- och stadspolitik utfärdade två reservationer: en finans-/anseenderelaterad reservation för perioden 2000–2006 rörande förvaltnings- och kontrollsystemen för nio operativa program i tre medlemsstater och en avseende två sektorer inom sammanhållningspolitiken. En annan reservation för perioden 2007–2013 gäller Erufs/Sammanhållningsfondens förvaltnings- och kontrollsystem för vissa operativa program i sexton medlemsstater, elva gränsöverskridande program och de europeiska programmen för territoriellt samarbete samt IPA-programmet för området kring Adriatiska havet. Bristerna gäller exempelvis certifieringsverksamhet, hög felprocent, efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling och urvalsförfaranden. Riskbeloppet uppskattas till 320 miljoner euro, vilket motsvarar 0,9 % av årets mellanliggande betalningar. Kommissionen konstaterar att antalet operativa program inom Eruf/Sammanhållningsfonden som var föremål för en reservation minskade från 123 till 86 till följd av korrigerande åtgärder som vidtogs i framför allt vissa medlemsstater (Frankrike, Lettland och Nederländerna, och beträffande vissa program i Italien) och av dess avdelningar. Verksamhetsrapporten från generaldirektören med ansvar för regional- och stadspolitik klargör de insatser som har gjorts för att skynda på de interna förfarandena avseende avbrott och inställande som ett resultat av alla tillgängliga revisionsresultat. Generaldirektören med ansvar för energi utfärdade en anseenderelaterad reservation mot bakgrund av att mottagare av stöd inom ramen för det europeiska energiprogrammet för återhämtning inte följer reglerna för offentlig upphandling vid anlitande av underleverantörer. Kommissionen välkomnar GD ENER:s strategi för att granska 100 % av de slutliga betalningarna inom det europeiska energiprogrammet för återhämtning samt många mellanliggande betalningar för att därigenom (vid programmets slut) säkerställa att alla eventuella överbetalningar har identifierats och lämpliga uppföljande åtgärder vidtagits. Generaldirektörerna med ansvar för energi och för transport och rörlighet uttrycker också sin oro över reservationerna avseende de sjätte och sjunde ramprogrammen för forskning (FP6 och FP7), som behandlas nedan i kapitel 4.7 om forskning och annan inre politik.

4.5Sysselsättning och sociala frågor Generaldirektören med ansvar för sysselsättning, sociala frågor och inkludering utfärdade två reservationer: den ena gäller förvaltnings- och kontrollsystemen för vissa operativa program i fyra medlemsstater inom ramen för ESF 2000–2006, och den andra gäller vissa operativa program i elva medlemsstater inom ramen för ESF 2007–2013 samt programmen inom föranslutningsinstrumentet för både Turkiet och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Båda reservationerna utfärdades på grund av allvarliga brister gällande viktiga aspekter av förvaltnings- och kontrollsystemen i de identifierade operativa programmen. Det sammanlagda riskbeloppet uppskattas till 68,9 miljoner euro, inbegripet 68 miljoner euro för ESF, vilket motsvarar 0,63 % av de mellanliggande betalningarna under året och 0,9 miljoner euro för föranslutningsinstrumentet, vilket motsvarar 1,5 % av de mellanliggande betalningarna under året. I sina förslag för sammanhållningspolitiken 2014–2020 föreslog kommissionen ytterligare förbättringar av den finansiella förvaltningen och korrektheten vad gäller budgetutgifter genom innehållande av 10 % av betalningarna till medlemsstaterna under året och avslutande av räkenskaper en gång om året sedan medlemsstaterna tillhandahållit certifierade årsräkenskaper för varje program. 4.6Yttre förbindelser, utvecklingsbistånd och utvidgning Budgeten för yttre förbindelser, utvecklingsbistånd och utvidgning används i mer än 150 länder och storleken på respektive erfarenheten hos de organisationer som står för genomförandet varierar stort. Den största delen av budgeten genomförs på ett decentraliserat sätt genom ett nätverk av mer än 140 EU-delegationer. Delegationscheferna (som tillhör utrikestjänsten) tillhandahåller, i egenskap av kommissionens utanordnare, en revisionsförklaring samt regelbunden redovisning till huvudkontoren genom förvaltningsrapporterna om externt bistånd. Under 2012 beställde generaldirektoratet för utveckling och samarbete – EuropeAid en studie för att mäta den kvarstående felprocenten vid avslutade transaktioner för att kunna uppskatta de finansiella konsekvenserna av kvarstående fel efter att samtliga kontroller på förhand och i efterhand genomförts. På grundval av detta utfärdade generaldirektören med ansvar för utveckling och samarbete – EuropeAid en ny reservation med anknytning till den uppskattade felprocentsats på 3,6 % som framkom genom studien samt den felprocentsats som fastställdes av revisionsrätten inom ramen för dess årsrapport för 2011. Det uppskattade riskbeloppet för denna reservation uppgår till 259,5 miljoner euro. De främsta orsakerna utgjordes av brister och fel från de internationella organisationernas sida vid genomförandet av EU-finansierade projekt, belopp som inte återbetalats efter revisions- eller utgiftsverifieringsuppdrag, diverse fel avseende EU-medel som förvaltats indirekt samt bristande dokumentation vid upphandlingsförfaranden. Kommissionen uppmanar generaldirektoratet för utveckling och samarbete – EuropeAid att utan dröjsmål genomföra rekommendationerna från tjänsten för internrevision för att förbättra kontrollprocessen inom generaldirektoratet, i synnerhet i fråga om behovet av att förstärka EU-delegationernas redovisning eftersom dessa är väsentliga för dess verksamhetsrapport. Direktören för tjänsten för utrikespolitiska instrument (FPI) utfärdade en reservation avseende lagligheten och korrektheten hos valobservatörsuppdrag, beträffande vilka den rättsliga grunden för ett antal utbetalningar måste klarläggas. 4.7Forskning och annan inre politik Generaldirektoratet för forsknings gemensamma revisionsstrategi (inklusive en intensiv revisionskampanj med extrapolering av systemrelaterade fel) för det sjätte ramprogrammet (FP 6) (2002–2006) har visat sig vara framgångsrik när det gäller revisionernas omfattning och de revisionsresultat som har uppnåtts. Vid slutet av programmets livscykel hade den fleråriga kvarstående felprocentsatsen sjunkit avsevärt och nådde en nivå som ligger mycket nära målet om 2 %. Även om reservationerna avseende FP6 har behållits av de berörda generaldirektörerna (ENTR, RTD, MOVE och ENER) skulle kostnaderna för ytterligare kontroller vara oproportionerliga i förhållande till den möjliga vinsten med att nå under 2 %. Eftersom mängden utbetalade belopp också sjunker förväntas denna reservation falla bort efter 2012. Då de uppdagade och kvarstående felprocentsatserna från det representativa urvalet för granskning inom det sjunde ramprogrammet för forskning (FP7) (2007–2013) överstiger väsentlighetströskeln på 2 % har generaldirektörerna med ansvar för forskning (ENTR, RTD, MOVE, ENER, CNECT) behållit sin reservation avseende FP7, vilket även direktören för genomförandeorganet för forskning (för delverksamheterna ”rymd och säkerhet” och ”små och medelstora företag”, det senare fr.o.m. 2012) har gjort. Det vidtas åtgärder för att ytterligare minska felen, särskilt genom följande: förbättrad vägledning och återkoppling till deltagare och revisorer om de vanligaste felen, förbättrad metod för förhandskontroll och genomförande av ett lämpligt antal efterhandsrevisioner för att, i kombination med de återkravsrelaterade åtgärderna, minska den kvarstående felprocentsatsen på flera års sikt. På grund av de avskräckande kostnaderna kommer kontrollstrategin för FP7 förmodligen även med dessa åtgärder att leda till en kvarstående felprocentsats vid slutet av programmets livscykel på mellan 2 % och 5 %. Enligt de nuvarande förfarandena är åtta delegerade utanordnare ansvariga för förvaltningen av forskningsbudgeten. Tidigare strävade var och en av dem efter att fastställa en representativ felprocentsats för sin del av budgeten. Detta ledde till avsevärda begränsningar vad gällde planeringen och till flera revisioner av samma stödmottagare utförda av olika avdelningar. Av denna anledning har ett gemensamt representativt urval för granskning bland generaldirektoraten med ansvar för forskning införts från och med 2012. Därigenom minskas stödmottagarnas revisionsbörda genom en minskning av antalet dubbla revisioner, samtidigt som samordning underlättas. Kommissionen håller på att utarbeta en rapport där man analyserar resultaten av förenklingsåtgärderna och de åtgärder som vidtagits för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av FP7 bland generaldirektoraten med ansvar för forskning. I rapporten kommer förbättringarna av revisionsstrategin att anges i detalj, i synnerhet vad gäller de åtgärder som vidtagits för att minska revisionsbördan och vad gäller den vägledning som getts till stödmottagare och revisorer. Rapporten kommer att läggas fram för Europaparlamentet i juni 2013. Kommissionen välkomnar den låga kvarstående felprocenten vid slutet av det sjätte ramprogrammet för forskning. Kommissionen noterar och stöder generaldirektoratens uppfattning om att en ytterligare minskning av den kvarstående felprocenten inte kan åstadkommas utan orimligt höga kostnader för kommissionen och stödmottagarna, vilket skulle skada attraktionskraften hos EU:s forskningsprogram och således påverka uppnåendet av EU:s forsknings- och innovationsmål negativt. Generaldirektören med ansvar för kommunikation hävde sin anseenderelaterade reservation vad gäller kommissionens eventuella bristande efterlevnad av tillämplig lagstiftning om immateriella rättigheter. Detta var möjligt tack vare insatser för att höja medvetenheten och införa nödvändiga rättsliga och kontraktsmässiga skyddsåtgärder. Kommissionen välkomnar det arbete som utförts för att ta itu med frågan om efterlevnaden av immateriella rättigheter vid alla dess avdelningar och är tillfreds med att denna reservation har kunnat hävas efter fyra års noggrant arbete. Direktören för genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur redovisade framsteg vid genomförandet av handlingsplaner för att förbättra kontrollsystemen för bidragsförvaltning, men behöll sin reservation avseende handlingsprogrammet för livslångt lärande. Det har vidtagits åtgärder för att minska felen i projekten inom handlingsprogrammet för livslångt lärande under handlingsprogrammets återstående år (2007–2013), men det är först i och med de förenklingar som förs in i nästa generation (2014–2020) av handlingsprogrammet som det finns en möjlighet att avsevärt sänka den kvarstående felprocentsatsen. Kommissionen noterar reservationen avseende det program inom handlingsprogrammet för livslångt lärande som förvaltas av generaldirektoratet för utbildning och kulturs genomförandeorgan, trots det arbete som utförts för att ge stödmottagarna bättre information om kraven. Kommissionen uppmanar genomförandeorganet att öka sina insatser inför nästa generation av programmet.

Generaldirektören med ansvar för inrikes frågor hävde sin reservation avseende den finansiella risk som följer av den population av bidrag som inte granskats i de ekonomiska programmen ”Förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker” och ”Förebyggande och bekämpning av brottslighet”. Ett ökat antal revisioner i kombination med mer och bättre information till stödmottagarna har med framgång bidragit till att sänka felprocentsatsen. Emellertid behöll generaldirektören med ansvar för inrikes frågor den anseenderelaterade reservationen avseende förseningar vid genomförandet av SIS II-projektet. För detta projekt genomfördes den detaljerade handlingsplanen fullt ut, men problemen i Finland med att i tid genomföra en omfattande provning samt förändringarna avseende verksamhetens övergång till eu-LISA har satt projektets övergripande tidplan under stark press. Kommissionen erkänner att utvecklingen och förvaltningen av storskaliga it-system såsom SIS II innebär särskilda utmaningar. Kommissionen har inrättat starka styrmekanismer och gett högsta prioritet åt att upprätthålla ett nära samarbete med aktörerna vad gäller SIS II. Dessa åtgärder möjliggjorde en framgångsrik driftsättning av systemet den 9 april 2013. Generaldirektören med ansvar för näringsliv behöll sin reservation beträffande tillförlitligheten i den ekonomiska redovisningen av Europeiska rymdorganisationen (ESA) för ytterligare ett år framöver. Under 2012 fortsatte kommissionen att genomföra och ytterligare förstärka sin övervaknings- och kontrollstrategi för ESA, och kommissionen stöder fortlöpande ESA vid genomförandet av den handlingsplan som utarbetats för att hantera rekommendationerna från ESA:s externa revisionskommitté och för att förbättra kvaliteten på den finansiella redovisningen till kommissionen. 5Tillförlitlighetsgrad som lämnats i arbetet från tjänsten för internrevision Kommittén för revisionsuppföljning fortsatte att informera kollegiet om revisionsfrågor, inbegripet frågor som avser hela kommissionen. Kommittén för revisionsuppföljning informerade också kollegiet om de framsteg som uppnåtts vid genomförandet av revisionsrekommendationerna från tjänsten för internrevision fram till slutet av 2012. 78 % av alla de rekommendationer som godkändes under perioden 2008–2012 har genomförts. Av de 120 mycket viktiga rekommendationer som kvarstod i slutet av 2012 var bara 29 försenade med mer än sex månader, jämfört med det datum som från början var planerat. I april 2013 lämnade kommissionens tjänst för internrevision in ett övergripande yttrande tillsammans med sin internrevisionsrapport för 2012 i enlighet med artikel 99.3 i den omarbetade budgetförordningen. I enlighet med artikel 99.5 i den omarbetade budgetförordningen kommer en sammanfattande rapport över internrevisorns arbete att överlämnas till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten. Det övergripande yttrandet grundar sig på det arbete som utförts av enheterna för internrevision och tjänsten för internrevision under perioden 2010–2012 som ett led i den samordnade strategiska revisionsplanen. Det är inriktat på den ekonomiska förvaltningen. Kommissionens internrevisor anser att kommissionen under 2012 har inrättat lämpliga styrnings- och riskhanteringsförfaranden och lämpliga interna kontrollförfaranden för att uppnå rimlig tillförlitlighet avseende uppnåendet av dess ekonomiska mål, med undantag för de områden inom den ekonomiska förvaltningen där generaldirektörer har utfärdat reservationer. Internrevisorn har även beaktat den kombinerade verkan av de uppskattade riskbeloppen enligt vad som angetts i verksamhetsrapporterna och har dragit slutsatsen att de finansiella reservationerna och återkraven är av en tillräcklig storlek för att skydda budgeten som helhet, även om riskbeloppen inom en rad områden, särskilt landsbygdsutveckling, sannolikt kommer att underskattas på grund av tillförlitlighetsproblem som uppdagats av tjänsten för internrevision. Kommissionen noterar också att tjänsten för internrevision, i det påtalande av ett sakförhållande som bifogats till det övergripande yttrandet, belyser tre frågor som kräver särskild uppmärksamhet: För det första betonas i det övergripande yttrandet, vad gäller verksamhetsrapporterna, behovet av att förstärka EU-delegationschefernas redovisning (genom effektivare användning av förvaltningsrapporterna om externt bistånd och genom bättre stöd-, samordnings- och övervakningsarrangemang) och av att ytterligare harmonisera de olika metoder som följs vad gäller kontrollernas kostnadseffektivitet och vad gäller att säkerställa överensstämmelse i det sätt på vilket det sammanlagda riskbeloppet för kommissionen presenteras. För det andra uppmanas samtliga avdelningar att förbättra kontrollmetodernas effektivitet och ändamålsenlighet, framför allt vad gäller riskbedömningsprocessen och fastställandet av lämpliga mål för revisionernas omfattning samt vad gäller övervakning av kontrollverksamheterna genom bättre kvantitativa och kvalitativa indikatorer. Slutligen betonas i det övergripande yttrandet, på grundval av resultatet av den översyn som genomförts vid ett antal generaldirektorat med ansvar för utgifter (AGRI, RTD och DEVCO), betydelsen av tillförlitliga felprocentsatser för kvalitetssäkringen och de kedjereaktionsmässiga konsekvenserna för förvaltningsreservationer, samtidigt som specifika rekommendationer riktas till de avdelningar som varit föremål för revision. 6Övergripande frågor och lösningar 6.1De komplicerade bestämmelser för stödberättigande som anges på nationell nivå Liksom under tidigare år utgjorde en felaktig tillämpning av kriterierna för stödberättigande och bristande efterlevnad av bestämmelserna för offentlig upphandling de vanligaste fastställda felen i revisionsrättens årsrapport för 2011. Vissa av dessa bestämmelser om stödberättigande har definierats på nationell nivå för att medlemsstaterna ska kunna tillämpa samma nationella, regionala och lokala bestämmelser för nationella program och EU-finansierade projekt. Kommissionen kommer att fortsätta sitt koncentrerade arbete för att upptäcka fel och korrigera alla fel som upptäcks samt tillhandahålla berörda nationella myndigheter vägledning, varvid man i alla sammanhang kommer att betona att medlemsstaterna för att uppfylla gällande bestämmelser måste tillhandahålla de verkställande organen ytterligare vägledning. Kommissionen vidtar nödvändiga åtgärder när det framkommer att nationella bestämmelser för stödberättigande är för komplicerade eller inte är förenliga med EU:s lagstiftning. Exempelvis görs vad gäller ESF framsteg i fråga om att utvidga användningen av förenklade kostnadsalternativ i syfte att ersätta detaljerade och emellanåt betungande nationella bestämmelser för stödberättigande. Erfarenhet visar att användningen av dessa alternativ leder till en minskad administrativ börda för stödmottagarna och till lägre genomförandekostnader, samtidigt som det bidrar till sänkta felprocentsatser. Dessa förenklade kostnadsalternativ rekommenderas även för samfinansierade Eruf-program när detta är lämpligt. Under 2013 kommer generaldirektoratet för regional- och stadspolitik att se över sina riktlinjer för fastställande av finansiella korrigeringar i samband med bristande efterlevnad av bestämmelserna för offentlig upphandling, med beaktande av förvärvad erfarenhet och med större tydlighet gentemot förvaltningsmyndigheter och revisionsmyndigheter (se punkt 3.3 ovan). 6.2Standarder för intern kontroll Kommissionen har tagit del av den översyn över internkontrollen som utarbetats av generaldirektören med ansvar för budget och är tillfreds med den positiva tendensen vad gäller kontrollsystemens effektivitet och med att standarderna införlivas rutinmässigt i de operativa dagliga förfarandena. Kommissionen uppmanar generaldirektoratet för budget att fortsätta med sina insatser för att förenkla standarderna för intern kontroll, genom att i högre grad inrikta dessa på effektivitet och ändamålsenlighet och se till att de omarbetas i enlighet därmed. 6.3Delegerade organs inverkan på kontrollkedjan

Enligt den nya budgetförordningen ges möjlighet till att inrätta nya typer av delegerade organ (t.ex. gemensamma företag) och olika typer av externaliserad förvaltning tillämpas redan. Sådana organ exponeras alltmer för problem och reservationer med anknytning till tillförlitlighet (jfr genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, Artemis, Eniac, problem avseende Europeiska rymdorganisationens ekonomiska redovisning osv.). Kommissionen drar slutsatsen att de ansvariga avdelningarnas övervakning måste förstärkas. Kommissionen uppmanar generaldirektoratet för budget att utarbeta särskilda riktlinjer för de mest relevanta metoderna för internkontroll avseende externaliserad förvaltning och om bästa praxis avseende de ansvariga generaldirektoratens övervakningskontroller och dokumentation. Generaldirektorat med ansvar för genomförandet av budgetar genom gemensamma företag bör beakta alla eventuella negativa resultat vid kontroller (höga felprocentsatser) eller brister i kontrollsystemen (avsaknad av efterhandskontroller), även om dessa företag omfattas av ett separat förfarande för beviljande av ansvarsfrihet. Kommissionen bekräftar att revisionsförklaringen omfattar alla de medel som tilldelats dess generaldirektorat, oberoende av vilket förvaltningssystem som används. De delegerade utanordnarna ska säkerställa att revisionsförklaringen omfattar de medel som hanterats av delegerade organ och ska utfärda reservationer då så krävs. 6.4Skydd av EU-budgeten genom avbrott och inställande av utbetalningar, finansiella korrigeringar och återkrav Kommissionen utövar en strikt övervakningsroll genom att uppmana medlemsstaterna att omedelbart ta itu med alla eventuella brister som uppdagas beträffande deras förvaltnings- och kontrollsystem. Dessutom avbryter kommissionen utbetalningar, eller ställer in dem, samt gör finansiella korrigeringar närhelst det behövs. Enligt revisionsrättens årsrapport för 2011 skulle omkring två tredjedelar av felen ha kunnat identifieras och korrigeras av de nationella myndigheterna. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att visa sitt engagemang för ökad ansvarighet och öppenhet genom att stärka kontrollåtgärderna när så krävs, för återstoden av den nuvarande programperioden, i synnerhet vad gäller kontrollerna på primär nivå, innan utgifterna attesteras för kommissionen. Kommissionen har uppmuntrat sina avdelningar att avbryta utbetalningarna och föreslå att de ställs in så snart de rättsliga villkoren uppfylls. När det gäller delad förvaltning avbryter eller inställer kommissionen utbetalningsförfarandena så snart det finns tillräckliga bevis som tyder på en väsentlig brist i en medlemsstats förvaltnings- och kontrollsystem. Verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, sociala frågor och inkludering visar på tydliga framsteg i detta avseende. Kommissionen bekräftar att de delegerade utanordnarna systematiskt bör avbryta betalningsförfarandena och föreslå för kollegiet att förfarandena bör ställas in så snart tillämpliga villkor är uppfyllda och fram till dess att nödvändiga korrigerande åtgärder har vidtagits av de berörda nationella myndigheterna. Kommissionens åtgärder i denna fråga harmoniserades dessutom ytterligare under 2012, framför allt på sammanhållningspolitikens område där både generaldirektören med ansvar för regional- och stadspolitik och generaldirektören med ansvar för sysselsättning, sociala frågor och inkludering nu tillämpar samma metod. Vad gäller avbrott och inställande på jordbruksområdet kommer kommissionen att överväga en ändring av sina relevanta bestämmelser för att möjliggöra mer målriktade insatser. Avseende den nya programperioden 2014–2020 ger kommissionens förslag till gemensamma bestämmelser för EU-medel som handläggs via delad förvaltning utrymme för ytterligare harmonisering vad gäller avbrutna utbetalningar för alla dessa medel, inbegripet för landsbygdsutveckling, och för möjligheten till nettokorrigeringar i vissa fall. Kommissionen välkomnar, och uppmanar rådet att ställa sig bakom, Europaparlamentets förslag till ändring av artikel 43 i kommissionens förslag till en ny förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken för den nya programperioden 2014–2020 som skulle öka kommissionens möjlighet att ställa in utbetalningar när allvarliga brister uppdagas och som skulle möjliggöra ytterligare harmonisering av lagstiftningen om inställande mellan olika politikområden. 6.4.1Information om avbrott och inställande av utbetalningar som görs av kommissionen De avdelningar som utför transaktioner vid delad förvaltning har redovisat alla beslut om avbrott/inställande i sina respektive verksamhetsrapporter. Denna information omfattar berörda operativa program, berörda medlemsstater, typ av brister, de huvudsakliga faktorer som utlöser varje beslut och beslutets inverkan på budgeten. Denna information utgör en viktig dimension vad gäller en rimlig grad av tillförlitlighet och ansvarsskyldighet. Efter införandet av det nya instrumentet för avbrott för programperioden 2007–2013 fattade de generaldirektorat som är verksamma inom delad förvaltning under 2012 formella beslut om att avbryta utbetalningsfristerna i 140 fall som uppgick till totalt 4,8 miljarder euro. Kollegiet antog även sju beslut om att inställa betalningar avseende program inom programperioden 2007–2013 (under 2012 och första kvartalet 2013). Betalningarna återupptas inte förrän de delegerade utanordnarna får klara revisionsbevis som visar att skälen för avbrott och/eller inställanden har åtgärdats, att nödvändiga finansiella korrigeringar har genomförts och att det inte föreligger någon ytterligare risk vad gäller de framtida utgifter som ska attesteras av kommissionen. 6.4.2Finansiella korrigeringar som kommissionen ålagt medlemsstaterna Medlemsstater som brister i genomförandet av sunda system åläggs finansiella korrigeringar av kommissionen. Generellt var kommissionen mycket aktiv under 2012 i fråga om att återkräva felaktiga belopp och genomföra finansiella korrigeringar. De finansiella korrigeringar och återkrav som verkställdes under 2012 inom samtliga politikområden uppgick till ett värde av 4,3 miljarder euro (1,8 miljarder euro under 2011). Den betydande ökningen i förhållande till föregående år låter sig huvudsakligen förklaras av avslutandeförfarandet för Eruf för perioden 2000–2006 och de efterföljande finansiella korrigeringarna. Generaldirektoratet för regional- och stadspolitik redovisade ett belopp avseende finansiella korrigeringar efter EU-revisioner genomförda 2012 som uppgick till 2,6 miljarder euro beträffande programperioderna 1994–1999, 2000–2006 och 2007–2013. På samma grundval redovisade generaldirektoratet för sysselsättning, sociala frågor och inkludering 430 miljoner euro, medan generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling redovisade 610 miljoner euro. Från och med september i år kommer kommissionen att utarbeta en användarvänlig presentation av de belopp som återkrävts via finansiella korrigeringar och återkrav under det föregående året. Detta meddelande kommer att utgöra ett svar på en begäran från Europaparlamentet. Det kommer att omfatta förebyggande och korrigerande åtgärder och, där det är möjligt, dessas inverkan på en varaktig förbättring av förvaltnings- och kontrollsystemen enligt vad som återspeglas i felprocentsatserna. 6.4.3Uppgifter från medlemsstaterna om finansiella korrigeringar och återkrav