Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 93/246/EEG av den 29 april 1993 om antagande av den andra fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus II) (1994-1998)"

(96/C 295/06)

I enlighet med artikel 198 i Romfördraget beslutade rådet den 1 juli 1996 att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som utsetts att förbereda ärendet, godkände detta yttrande den 20 juni 1996. Föredragande var Angel Panero Flórez.

Vid sin 337:e plenarsession (sammanträdet den 10 juli 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 98 röster för, 1 emot och med 3 nedlagda röster.

1. Bakgrund

1.1. Tempus är resultatet av Europeiska rådets begäran vid Strasbourgmötet i december 1993 om att kommissionen skulle lägga fram ett åtgärdspaket för högre utbildning med målet att stödja reformarbetet i de central- och östeuropeiska länderna.

Som en följd av detta antog rådet den 7 maj 1990 beslut 90/233/EEG om inrättande av Tempus-programmet om rörlighet inom Europa för universitetsstuderande.

1.2. Programmets allmänna mål syftar i huvudsak till att:

- Underlätta samordningen av lärar- och studentutbytet mellan universiteten inom gemenskapen och de central- och östeuropeiska länderna.

- Bidra till att förbättra utbildningen i dessa länder och samarbetet med medlemsländerna.

- Öka studierna av gemenskapens språk i nämnda länder och vice versa i gemenskapsländerna.

- Underlätta för studenterna i nämnda länder att utbilda sig vid gemenskapens universitet eller företag.

- Underlätta för motsvarande möjligheter för studenterna inom gemenskapen.

- Främja student- och lärarutbytet.

1.3. Med beaktande av vad som slås fast i artikel 1 i nämnda beslut, som inrättar en treårig pilotfas, och för att motsvara vad som stadgas i artikel 11 i samma beslut, lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om att anta den andra fasen av det transeuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning, Tempus II.

1.4. Förslaget har varit föremål för ett av Ekonomiska och sociala kommitténs yttranden. Vid plenarsessionen den 27 januari 1993 antog kommitténs ledamöter yttrandet enhälligt ().

1.5. Kommitténs huvudsakliga synpunkter i yttrandet var:

1.5.1. Allmänna kommentarer

- Stöd för en utvidgning till de oberoende före detta Sovjetstaterna.

- Vikten av att koncentrera verksamheten till gemensamma europeiska projekt.

- Vikten av vad som framkommer av programmet och att man införlivar det i specifika nationella strategier.

- Att skapa riktlinjer för en större samordning mellan programmets målländer och kommissionen.

- Vikten av att sammanställa en handbok som återger de möjligheter som Tempus erbjuder.

- Att ge större vikt åt samarbetet för att utarbeta och utvärdera projekt mellan ekonomiska och sociala intressegrupper.

- Att rekommendera att en ekonomisk och social kommitté som svarar för kontakterna med programmets målländer skapas.

- Att välkomna företagens deltagande i kontaktkommittén, samt att rekommendera att företagen och de ekonomiska och sociala intressegrupperna ökar sitt deltagande i programmet.

1.5.2. Särskilda kommentarer

- Att definiera prioriteringarna bättre och att på förhand sålla bland ansökningarna på ett sätt som ligger i linje med prioriteringarna.

- Bättre språklig balans i urvalskriterierna.

- De högkvalitativa projekt som avslås på grund av budgetskäl bör automatiskt godkännas under den därpå följande perioden.

- Klar definition från målländernas sida av vilka omstruktureringsbehov som föreligger i fråga om yrkesutbildning och vidareutbildning av arbetskraften, med större deltagande från företagens och de ekonomiska och sociala intressegruppernas sida.

- Ett större deltagande från företagens sida, som överstiger det låga deltagandet i Tempus I. Att inrikta grundforskningen på de krav som arbetsmarknaden ställer på arbetskraften.

- Deltagande av representanter för industrin i den kommitté som bisitter kommissionen.

- Samordning mellan de nationella Tempus-, Comett- och Erasmus-programmen för att förbättra möjligheterna att utarbeta olika projekt.

- Att öppet tillhandahålla uppgifter om möjligheterna och säkra klar och fullständig information för att garantera tillgängligheten till programmet.

1.6. Rådet antog den 29 april 1993 den andra fasen av det transeuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning Tempus II för perioden 1994-1998 (beslut 93/246/EEG) ().

1.7. Programmets huvudmål är:

- Att främja utvecklingen av systemen för högre utbildning i målländerna för Phare och Tacis.

- Att hjälpa till att utveckla akademiska program och studieplaner i nämnda länder.

- Att hjälpa till med reformen av universitetens strukturer och förvaltning.

- Att hjälpa till att utveckla den specialiserade högre utbildningen.

1.8. Artikel 11 i nämnda beslut slår fast att kommissionen före den 30 april 1996 skall presentera en provisorisk rapport med resultaten och en utvärdering av programmet och ett förslag till fortsättning och anpassning av Tempus II till perioden efter den 1 juli 1998.

1.9. Sedan rapporten och förslaget publicerats den 8 maj 1996 i dokumenten KOM(96) 197 slutlig och KOM(96) 198 slutlig, begärde rådet yttrande om förslaget till beslut om antagande av den andra fasen av det transeuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning.

2. Erfarenheter av de etapper som föregick förslaget till beslut

2.1. Den kontinuerliga utvärderingen av programmets olika etapper kan anses positiv i så måtto att universiteten i medlemsländerna och i målländerna har kommit betydligt närmare varandra. Att universitetens respektive arbetsmarknadens krav på reformer har jämkats samman och att stöd har givits till förändringarna av strukturer och förvaltning är tydliga tecken på hur ändamålsenligt programmet har anpassats efterhand som det har utvecklats.

2.2. Även om de associerade ländernas behov omfattar ett stort ämnesfält, koncentrerar länderna sig konsekvent på två olika handlingslinjer, nämligen reform av de socio-ekonomiska systemen och en fördjupning och förstärkning av demokratin. Dessa länders arbete för att minska avståndet till gemenskapens länder är lovvärt.

2.3. Tempus, som först gällde enbart avdelningar eller fakulteter med liten koppling till de egentliga universitetsinstitutionerna, har utvecklats mot integrationsmål av mer övergripande karaktär i jakten på projekt som kan erbjuda helhetslösningar för systemen för högre utbildning i målländerna.

2.4. Företagens aktiva deltagande i projekten tycks öka. Därför måste ett av universitetsutbildningens mål vara att på bästa sätt anpassa studierna till en arbetsmarknad som kräver utbildningar som den förväntar sig att utbildningssystemet skall erbjuda.

2.5. Ekonomiska och sociala kommitténs påpekanden i sitt yttrande som föregick antagandet av programmets andra fas har bara haft begränsade effekter på det beslut som antogs. Phare- och Tacis-programmens socio-ekonomiska reformer i målländerna ställer krav på att kunskaperna hos arbetstagarna i offentliga och privata företag skall vara så kvalificerade, aktuella och motsvara en så hög utbildningsnivå att arbetstagarna klarar arbetsmarknadens krav. Arbets-marknadens aktörer är bäst skickade att verkligen bedöma arbetsmarknadens utbildningsbehov.

2.6. Under den period som föregår en anslutning, där vissa av de central- och östeuropeiska länderna nu befinner sig, krävs det att de anställda inom den offentliga förvaltningen uppdaterar sina kunskaper om gemenskapsrätten. Det är nödvändigt att de offentliga organen i dessa länder med hjälp av sina system för högre utbildning, som reformerats och anpassats för framtida behov, utbildar sin personal så att den klarar av uppgifterna på medellång sikt. Man får i detta sammanhang inte glömma att direktiven påverkar företagen och deras produktionsprocesser, som utvecklats för att företagen under en period skall anpassa sig till de krav som anslutningen ställer. Därför kan och bör i allmänhet företagen och arbetsmarknadens parter i högre grad delta i Tempus-arbetet.

3. Förslag

Förlaget till ändring av beslut 93/246/EEG har i stora drag följande mål:

3.1. Att i samråd med målländerna för Phare- och Tacis-programmen främja den högre utbildningen som ett nyckelområde i den ekonomiska och sociala reformen. Inom dessa program skall Tempus garantera kontinuitet i åtgärderna för reform av det högre utbildningssystemet i de aktuella länderna.

3.2. Att inlemma den högre utbildningen inom gemenskapens specifika program (Leonardo och Socrates) i det strategiska förstadiet till anslutningen av vissa länder inom ramen för Phare-programmet, som det definierats vid rådsmötet i Essen i december 1994.

3.3. Att säkra utvecklingen av den högre utbildningen samt att förbättra yrkesfort-bildningen, som stöd för den ekonomiska reform som krävs för att de associerade länderna skall kunna ingå i EU:s inre marknad.

3.4. Att begränsa programmet till de specifika behoven hos vart och ett av Phare- och Tacis-programmens förmånstagarländer, med utgångspunkt i de olika nivåerna av social och ekonomisk utveckling samt hur långt länderna framskridit i arbetet med att förstärka demokratin.

3.5. Att främja utvecklingen av vetenskapligt, kulturellt och ekonomiskt samarbete, vilket skulle bidra till ett rikt utbildningsutbud och samarbete mellan universiteten.

3.6. Att ytterligare bygga ut de gemensamma europeiska projekten, samt att tydligt förankra programmets tillämpning i dessa.

3.7. Att framhäva att programmet är rikt förgrenat till sin karaktär, genom att i positiv anda utvärdera den strategiska planeringen, för att i ett större perspektiv kunna bestämma vilka handlingslinjer som bör följas i respektive land, med det övergripande målet att alla berörda intressegrupper skall delta.

I bilagan till förslaget till beslut fastställs metoderna för hur programmet praktiskt skall tillämpas:

- Gemensamma europeiska projekt, med ett brett spektrum av stöd för åtgärder som skall garantera:

- Förbättring av universitetsförvaltningen.

- Förbättring av utbildningssystemen, genom att erbjuda teknisk utrustning, läromedel och lämpliga pedagogiska metoder.

- Anpassning av studierna till de behov som uppstått till följd av den socio-ekonomiska reformen, genom att skapa utbildningar och kurser som är anpassade till nämnda reform.

- Fortbildning av undervisningspersonalen för att de skall klara de nya kraven.

- Kompletterande och strukturella åtgärder som ger stöd åt programmets mål genom att förstärka programmets integrerande egenskaper.

- Individuella stipendier som garanterar att prioritet ges åt kvalitet, utveckling och omstrukturering av den högre utbildningen inom de associerade länderna.

4. Kommentarer

4.1. Allmänna kommentarer

4.1.1. Under den tid som gått sedan det första Tempus-programmet antogs har man kunnat konstatera hur det har utvecklats positivt för förmånstagarländerna. Kommittén gläder sig över att de åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet efterhand alltmer har koncentrerats till verksamhet som på ett avgörande sätt bidrar till att främja den ekonomiska och sociala reform som för närvarande pågår i dessa länder, och som är förutsättningen för deras anslutning till Europeiska unionen.

Därför gläder sig Ekonomiska och sociala kommittén över kontinuiteten inom Tempus-programmet och dess utveckling mot konkreta mål som leder till förbättring av de socio-ekonomiska förhållandena i förmånstagarländerna.

4.1.2. Kommittén anser att man bör upprätta kriterier som varierar med de olika situationer som Tacis- och Phare-länderna befinner sig i. Interna faktorer som beror på den ekonomiska, sociala och politiska utvecklingen bör ligga till grund för urvalet bland de presenterade programmen. De kortsiktiga mål som satts upp i de olika länderna skiljer sig från varandra i fråga om sin övergripande karaktär, och därför är det lämpligt, vilket vi poängterade i början av detta kapitel, att fastställa olika kriterier som tar hänsyn till omständigheterna i respektive land.

4.1.3. De gemensamma europeiska projekten bör förbli den viktigaste delen av programmet. Företagens deltagande i projekten bör väga tyngre och uppmuntras när man gör ett urval bland de presenterade projekten.

Givet att det handlar om en ändring av den andra fasen av Tempus II mot en positiv utveckling i tiden, vore det för att förbättra programmet mycket önskvärt att sätta upp deltagande av företagen i förmånstagarländerna som ett grundläggande urvalskriterium. Sådant deltagande bör automatiskt kopplas till deltagande i det aktuella projektet av ett företag från Europeiska unionen.

4.1.4. I detta läge är det nödvändigt att göra en sammanställning av programmets övergripande och mer detaljerade aspekter. Med utgångspunkt i hypotesen att det i förmånstagar-länderna i allmänhet finns en majoritet som är positiv till de åtgärder som nu vidtas, måste man försäkra sig om att de olika behov som finns vid universiteten och andra läroanstalterna för högre utbildning ligger i linje med hela landets behov i fråga om högre utbildning, specialiserad yrkesutbildning, kontinuerlig yrkesutbildning och omskolning.

Det är därför kommittén framhärdar i sin begäran om en bättre samordning mellan förmånstagar-länderna och kommissionen, med stöd av de nationella organ som ansvarar för de aktuella programmen.

4.1.5. Kommittén rekommenderar att en större roll ges åt arbetsmarknadens parter vid utarbetandet och utvärderingen av de gemensamma europeiska projekten. Tack vare sitt aktiva deltagande på arbetsmarknaden kan nämnda parter, som står närmast arbetsmarknadens behov när det gäller utbildning och fortbildning, bidra till att de åtgärder som vidtas leder till att de utbildningar som erbjuds vid läroanstalterna motsvarar arbetsmarknadens behov.

Arbetsmarknadens parters och företagens begränsade deltagande i projekten kan bara leda till att de omstruktureringsbehov som uppfattas av universiteten respektive företagen inte stämmer överens på ett sådant sätt som det borde med hänsyn till reformen.

Kontaktkommittén, som föreslås av kommittén i dess tidigare yttrande om Tempus, skulle kunna ge arbetsmarknadens parter extra tyngd i omstruktureringsarbetet.

4.1.6. Kommittén anser att det finns anledning att i första hand utarbeta utbildningsreformer som skall anpassas till företagens utbildningsbehov.

Produktionsprocesserna samt ledningen och förvaltningen av företag i de ekonomier som går igenom viktiga förändringar ställer krav på att de arbetstagare som måste anpassa sig till nyordningarna ges möjlighet att uppdatera och komplettera sin utbildning. På samma sätt bör nya generationer som kommer ut på arbetsmarknaden ges en utbildning som motsvarar marknadens krav.

Den högre utbildningen bör garantera samhället att den erbjuder arbetstagare med examina och kunskaper som ligger i linje med landets utveckling.

4.2. Särskilda kommentarer

4.2.1. Förbättringen av den högre utbildningens kvalitet, och dess anpassning till de verkliga behoven i Phare- och Tacis-programmens förmånstagarländer, kräver att prioritet ges till projekt som leder till en förbättrad ledning och förvaltning av universiteten.

För att möjliggöra det samarbete som är nödvändigt för att programmet skall lyckas bör man vinnlägga sig om att lärare och studenter, precis som rektorer och andra ledare för universiteten, ges en positiv bild av Tempus-programmet.

4.2.2. De länder som befinner sig i fasen före anslutning behöver arbetstagare som har tillräcklig utbildning för att klara att införa och förvalta de nya strukturer som krävs för anslutning.

Kommittén anser att Tempus bör hjälpa till att skapa förutsättningar för den utbildning och yrkesutbildning som krävs för gemenskapsrättens tillämpning i de länder som inte har rätt till stöd från Leonardo- och Socrates-programmen. De företag som berörs av gemenskapens direktiv bör ha möjlighet att påverka utbildningsreformen och utvecklingen av utbildningsprogrammen samt universitetskursernas och forskarstudiernas utformning.

4.2.3. Kommittén rekommenderar på nytt att en representant för företagsvärlden skall ingå i den rådgivande kommitté som inrättats genom artikel 6 i beslut 93/246/EEG. Vi upprepar vår uppfattning att ett sådant deltagande tillsammans med deltagande av en representant för universitetsvärlden på ett bättre sätt kan ge ett sådant kvalificerat utlåtande som kommissionen söker.

4.2.4. Deltagande av företag från EU och från Phare- och Tacis-länderna har varit uppskattat eftersom arbetsmarknadens parter deltar i arbetet.

Kommittén anser att det är önskvärt att de gemensamma europeiska projekten inte bara omfattar ett universitet i EU och ett från förmånstagarländerna, utan att ett företag från respektive område också skall delta. På detta sätt skulle yrkesvärlden komma närmare utbildningen och större vikt skulle fästas vid arbetsmarknadens syn på utbildningen.

Dessa projektgrupper med (åtminstone) fyra parter skulle ytterligare bidra till kontakterna mellan EU:s företagare och Phare- och Tacis-länderna. Detta skulle kunna bli ytterligare en positiv faktor för ekonomin och den fortsatta integrationen.

4.2.5. Man måste kräva av målländerna att de förbättrar den nationella sammanhållningen mellan sina läroanstalter för högre utbildning, samt uppmuntra till att man inom institutionerna motverkar den överdrivna individualismen på universiteten, utan att för den skull återgå till föråldrade former av centralstyrning. Istället måste institutionernas självständighet respekteras.

Detta, kombinerat med nationella prioriteringar och behov, bör ge ännu högre avkastning på de medel som anslagits till programmet.

4.2.6. Programmets avkastning på satsade medel, mätt i samhällsnytta, kombinerat med den nytta Leonardo- och Socrates-programmen kan ha i vissa länder, gör att kommittén rekommenderar största möjliga samordning mellan alla aktörer som är inblandade i ledningen och förvaltningen av programmen. Kommissionen och de ansvariga nationella organen för de olika programmen bör utveckla metoder för att på ett effektivt sätt styra programmen och initiativen.

4.2.7. Spridning av information om de möjligheter som Tempus erbjuder, samt dess kopplingar till och kontakter med andra gemenskapsprogram, i kombination med behovet av att sprida projektresultaten, är två viktiga grundstenar som kommittén vill lyfta fram. Kommittén anser nämligen att dessa aspekter bör ges all den uppmärksamhet de förtjänar.

Kommittén vill också understryka att de möjligheter som programmet erbjuder universiteten och företagen bör spridas så öppet att alla får insyn i programmet. Detta bör tillsammans med de övriga programmen kunna göras med hjälp av de nya högteknologiska hjälpmedlen på ett sätt som gör att varje potentiell deltagare kan få kännedom om programmet.

4.2.8. Slutligen vill kommittén påpeka sin positiva inställning till initiativ som Tempus och sin glädje över att programmet skall fortsätta. Den socio-ekonomiska utvecklingen och förstärkningen av demokratin ges ett säkert stöd i ett utbildningssystem som kan ge den vuxna allmänheten en hög kunskapsnivå och personlig frihet. Varje initiativ som bidrar till att närma de associerade länderna, eller de länder som står i begrepp att associeras, till de nyss nämnda principerna och värderingarna, kommer alltid att tas emot positivt.

Bryssel den 10 juli 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 73, 15. 3. 1993.

() EGT nr L 112, 6. 5. 1993.