Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran, med mer än åtta säten utöver förarsätet och om ändring av direktiv 70/156/EEG (98/C 17/01) (Text av betydelse för EES) KOM(97) 276 slutlig - 97/0176 (COD)

(Framlagt av kommissionen den 17 oktober 1997)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet, och med beaktande av följande:

Den inre marknaden omfattar ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Det är viktigt att anta åtgärder i detta syfte.

De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell lagstiftning gäller bland annat särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran, med mer än åtta säten utöver förarsätet.

Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna.

Skillnader i de tekniska kraven för dessa fordon har utgjort ett hinder för deras fria rörlighet inom gemenskapen. Om alla medlemsstater antar harmoniserade krav i stället för sina nationella regler kommer det att underlätta en riktig funktion av den inre marknaden för dessa fordon.

Detta är därför nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som tillägg till eller i stället för sina nuvarande regler, särskilt för att för varje fordonstyp möjliggöra en tillämpning av det förfarande för EG-typgodkännande som behandlas i rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/27/EG (2).

Detta direktiv är ett av särdirektiven för förfarandet för EEG-typgodkännande enligt direktiv 70/156/EEG.

I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen såsom de kommer till uttryck i artikel 3b i fördraget, kan målet för detta direktiv, nämligen att genom tillämpning av EG-typgodkännande för dessa fordon undvika handelshinder inom gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna med tanke på de föreslagna åtgärdernas omfattning och verkningar inom den berörda sektorn och kan därför bättre uppnås på gemenskapsnivå. Detta direktiv fastställer endast det minsta antal regler som behövs för att dessa mål skall kunna uppnås och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål.

Det är önskvärt att man betraktar de redan befintliga tekniska föreskrifter som FN:s ekonomiska kommission för Europa antagit i sin förordning nr 36 (Enhetliga bestämmelser om godkännande av större passagerarfordon med beaktande av deras allmänna konstruktion), i sin förordning nr 52 (Enhetliga bestämmelser om konstruktionen av allmänna transportfordon med liten kapacitet) och i sin förordning nr 66 (Enhetliga bestämmelser om godkännande av större passagerarfordon vad gäller hållbarheten av deras karosseristomme), som finns som bilaga till avtalet av den 20 mars 1958 om antagande av enhetliga bestämmelser för godkännande och ömsesidigt erkännande av godkännande för utrustning och reservdelar för motorfordon.

Detta direktivs främsta syfte är att garantera passagerarnas säkerhet, men det är även nödvändigt att utarbeta tekniska föreskrifter för att de fordon som inbegrips i direktivet skall bli tillgängliga för personer med nedsatt rörlighet i enlighet med kommissionens transport- och socialpolitik. Alla tänkbara ansträngningar måste göras för att öka sådana fordons tillgänglighet. Därför bör nya fordon som är typgodkända enligt detta direktiv och som är konstruerade för att tillhandahålla tidtabellsbundna tjänster i städer och mellan städer vara tillgängliga för passagerare med nedsatt rörlighet, så att dessas fria rörlighet underlättas. Det är redan nu möjligt att omsätta denna princip i konkreta krav för fordon i klass I, medan lämpliga tekniska lösningar för andra klasser konstruerade för att tillhandahålla tidtabellsbundna tjänster i städer och mellan städer måste utvärderas och de relevanta bestämmelserna i direktivet bekräftas eller anpassas, om nödvändigt, på basis av en rapport från kommissionen. Enligt subsidiaritetsprincipen bör medlemsstaterna uppmuntras till att göra andra fordon än dessa mer tillgängliga för passagerare med nedsatt rörlighet.

Bestämmelser om vissa begränsade undantag från allmänna standarder bör införas, med hänsyn till att vissa medlemsstater tillämpar vissa särskilda föreskrifter. Sådana undantag berör antalet på- och avstigningsdörrar, bredden på sätena och utrymmet mellan sätena i vissa fordon. Andra medlemsstater bör ha rätt att vägra eller förbjuda att fordon, vars tekniska föreskrifter i detta hänseende skiljer sig från de huvudsakliga bestämmelserna i direktivet, registreras, saluförs och tas i bruk.

Teknikens framsteg nödvändiggör en snabb anpassning av de tekniska föreskrifter som anges i bilagorna till detta särdirektiv. Det är lämpligt att anförtro denna uppgift åt kommissionen i syfte att förenkla och påskynda förfarandet. I samtliga fall där Europaparlamentet och rådet ger kommissionen behörighet att genomföra regler som utarbetats för dessa fordon bör bestämmelser införas för ett förberedande samråd äga rum mellan kommissionen och medlemsstaterna inom en rådgivande kommitté.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I detta direktiv avses med

- fordon: varje motorfordon av kategori M2 och M3 enligt definitionen i bilaga II till direktiv 70/156/EEG.

- separat teknisk enhet: en enhet så som den är definierad i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG.

Artikel 2

Medlemsstaterna får inte vägra att utfärda EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp, eller vägra eller förbjuda att ett fordon saluförs, registreras, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till bestämmelser om fordon som används för personbefordran, med mer än åtta säten utöver förarsätet, om kraven i bilagorna är uppfyllda.

Artikel 3

1. Medlemsstaterna får bevilja EG-typgodkännande för fordon vars konstruktionsegenskaper uppfyller undantagsbestämmelserna i punkterna 7.6.1.1.a, 7.6.1.4.a, 7.7.8.1.a, 7.7.8.1.1.a, 7.7.8.4.1.a i bilaga I och punkterna 7.6.1.1.a, och 7.6.1.4.a i bilaga VIII för fordon av klasserna I, A och B som inte överstiger en största bredd på 2,3 meter och för dubbeldäckare i klass I.

2. Medlemsstaterna får förbjuda saluföring, första registrering och alla efterföljande registreringar samt ibruktagande av undantagsbestämmelserna enligt punkt 1.

3. Bestämmelserna i punkterna 1 och 2 skall, vid behov, ses över av kommissionen på grundval av en rapport som den upprättar år 2003.

Artikel 4

1. Fordon i klass I som är konstruerade för att tillhandahålla tidtabellsbundna tjänster i städer och mellan städer skall uppfylla de tekniska normer som anges antingen i del B i bilaga I eller i del C i bilaga I och vara utrustat med minst ett av de hjälpmedel som underlättar ombordstigning som anges i bilaga VII.

2. Om det är nödvändigt skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet, på basis av en fullständig undersökning, överlämna ett förslag om ändring av detta direktiv för att fastställa de tekniska kraven för fordon i klass II som används för tidtabellsbundna tjänster i städer och mellan städer.

3. Medlemsstaterna skall fritt kunna välja den mest lämpade lösningen för att uppnå en bättre tillgänglighet på andra fordon än dem som avses i punkt 1.

Artikel 5

Del 1 punkt 52 i bilaga IV till direktiv 70/156/EEG skall ersättas med följande:

">Plats för tabell>

"

Artikel 6

Varje ändring som är nödvändig för att anpassa kraven i bilagorna till den tekniska utvecklingen skall antas enligt det förfarande som fastställs i artikel 7.

Artikel 7

Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 13.1 i direktiv 70/156/EEG.

Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning.

Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet.

Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrandet har beaktats.

Artikel 8

1. Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 30 juni 1999 och skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

3. Från och med den 30 juni 1999 får medlemsstaterna inte förbjuda första ibruktagande av fordon som överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv.

Medlemsstaterna skall tillämpa de bestämmelser som avses i punkt 1 från och med den 1 oktober 1999.

Artikel 9

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 10

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

(1) EGT L 42, 23.2.1970, s. 1.

(2) EGT L 233, 25.8.1997, s. 1.

BILAGA I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE, DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE AV FORDON ELLER EG-TYPGODKÄNNANDE AV SEPARAT TEKNISK ENHET FÖR EN KAROSS, ÄNDRINGAR AV FORDON ELLER KAROSS, ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP SAMT KRAV

Denna bilaga som innehåller krav för bussar och turbussar, är indelad i tre delar enligt följande:

Del A: Krav som är gemensamma för alla fordon

Del B: Krav som gäller låggolvsbussar

Del C: Krav som gäller fordon andra än låggolvsbussar

Styckenas numrering är lika för de tre delarna.

DEL A KRAV SOM ÄR GEMENSAMMA FÖR ALLA FORDON

1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1 Detta direktiv gäller för varje enkeldäckad, dubbeldäckad, stel eller ledad buss i kategorierna M² och M³ enligt definitionen i bilaga II A till rådets direktiv 70/156/EEG

1.2 Föreskrifterna i detta direktiv gäller inte för följande fordon:

1.2.1 Fångtransportfordon.

1.2.2 Fordon särskilt utformade för transport av skadade eller sjuka personer (ambulanser).

1.2.3 Terrängfordon.

1.3 Föreskrifterna i detta direktiv gäller för följande fordon endast i den utsträckning de är kompatibla med deras avsedda användning och funktion:

1.3.1 Fordon utformade för användning av polis, säkerhetsstyrkor och väpnade styrkor.

1.3.2 Fordon med sådana säten som endast skall användas när fordonet är stillastående och är avsedda att befordra högst åtta personer (förutom föraren) när fordonet är i rörelse. Exempel på sådana fordon inbegriper mobila bokbussar, mobila kyrkor och mobila sjukhusenheter. De säten som skall användas när fordonet är i rörelse måste vara klart identifierbara för användare.

2. DEFINITIONER

I detta direktiv avses med

2.1 fordon: fordon i kategorierna M² och M³ som är konstruerade och utrustade för befordran av sittande eller sittande och stående passagerare.

2.1.1 För fordon som är avsedda för mer än 22 passagerare förutom föraren finns det tre fordonsklasser:

2.1.1.1 klass I: fordon med sådana utrymmen för stående passagerare som tillåter ofta förekommande passagerarrörlighet.

2.1.1.2 klass II: fordon som huvudsakligen är konstruerade för befordran av sittande passagerare och som är utrustade för att tillåta transport av passagerare i mittgången eller i ett utrymme som inte är större än ett utrymme motsvarande det för två dubbelstolar.

2.1.1.3 klass III: fordon som är konstruerade för befordran av enbart sittande passagerare.

Ett fordon kan anses tillhöra mer än en klass. I sådana fall kan fordonet godkännas för varje klass till vilken det tillhör.

2.1.2 För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare förutom föraren finns det två fordonsklasser:

2.1.2.1 klass A: Fordon för befordran av stående passagerare. Ett fordon i denna klass är utrustad med stolar och skall ha utrymme för stående passagerare.

2.1.2.2 klass B: Fordon som inte är utrustade för befordran av stående passagerare. Ett fordon i denna klass saknar utrymme för stående passagerare.

2.1.3 ledbuss: en buss som består av två eller flera stela delar som kan röra sig i förhållande till varandra. Passagerarutrymmena i varje del är sammankopplade så att passagerare fritt kan röra sig mellan dem. De stela delarna är permanent sammankopplade och kan endast separeras med hjälp av utrustning som normalt endast återfinns i verkstäder.

2.1.4 låggolvsbuss: ett fordon i vilket minst 35 % av utrymmet för stående passagerare (eller vad gäller ledbussar den främre delen, eller vad gäller dubbeldäckare det nedre däcket) utgör ett område utan trappor och varifrån det finns möjlighet att nå minst en på- och avstigningsdörr. Den dörren skall vara lämpad för på- och avstigning för personer med nedsatt rörlighet.

2.2 Typdefinitioner

2.2.1 fordonstyp: en kategori fordon som inte i grunden är olika i följande avseenden:

- Karosseritillverkare.

- Chassitillverkare.

- Fordonskategori (M2, M3).

- Fordonsklass (klasserna I, II, III, A och B).

- Fordonets högsta tekniskt tillåtna vikt.

- Karosseriform (enkel-/dubbeldäck, ledat, låggolvs).

- Kapacitetsbegränsning (≤ 12, > 12 och ≤ 22, > 22 och ≤ 45, > 45 och ≤ 50, > 50 och ≤ 70, > 70 och ≤ 100, > 100 och ≤ 140, > 140 passagerare).

- Karossmärke och karosstyp om karossen har godkänts som en separat teknisk enhet.

2.2.2 karosstyp: används vid typgodkännande av separat teknisk enhet och utgörs av den kategori av karosser som inte i grunden är olika i följande avseenden:

- Karosseritillverkare.

- Karosserimärke.

- Fordonsklass (klasserna I, II, III, A och B).

- Karosseriform (enkel-/dubbeldäck, ledat, låggolvs).

- Kapacitetsbegränsning≤ 12, > 12 och ≤ 22, > 22 och ≤ 45, > 45 och ≤ 50, > 50 och ≤ 70, > 70 och ≤ 100, > 100 och ≤ 140, > 140 passagerare).

- Vikten av ett komplett utrustat fordonskarosseri får högst avvika med 10 %.

- Angivna typer av fordon på vilka karosstypen kan monteras.

2.3 godkännande av fordon eller av separat teknisk enhet: ett godkännande av en fordonstyp, karosstyp eller karosseristommetyp enligt punkt 2.2, punkt 2.2 A i denna bilaga eller punkt 2.2 i bilaga IV, vad gäller de konstruktionsdetaljer som anges i detta direktiv.

2.4 på- och avstigningsdörr: en dörr avsedd att användas av passagerare under normala omständigheter och med föraren i förarsätet.

2.5 dubbeldörr: en dörr som medger två, eller motsvarigheten till två, utrymmen för tillträde.

2.6 skjutdörr: en dörr som endast kan öppnas eller stängas genom att skjuta den längst med en eller flera rätlinjiga, eller nästan rätlinjiga, skenor.

2.7 nödutgångsdörr: en dörr som i undantagsfall, och särskilt vid en nödsituation, är avsedd att användas av passagerare.

2.8 nödutgångsfönster: ett fönster, inte nödvändigtvis med glas, avsett att användas av passagerare som en utgång vid en nödsituation.

2.9 dubbel- eller flerdubbelfönster: ett nödutgångsfönster som, när det är indelat i två eller flera delar med tänkta vertikallinjer eller vertikalplan, består av två eller flera delar, av vilka varje del uppfyller de föreskrifter för mått och framkomlighet som gäller för ett normalt nödutgångsfönster.

2.10 taklucka: en taköppning avsedd att användas av passagerare vid en nödsituation.

2.11 nödutgång: en nödutgångsdörr, ett nödutgångsfönster eller en taklucka.

2.12 utgång: en på- och avstigningsdörr eller en nödutgång.

2.13 golv: den del av ett karosseri som stående passagerare står på, som sittande passagerare och föraren har sina fötter på, och som kan stödja fästanordningarna för stolarna.

2.14 mittgång: det utrymme mellan stolarna från vilket passagerare kan röra sig från en stol eller en stolsrad till varje annan stol eller stolsrad eller till varje genomgångsutrymme. Det inbegriper inte

2.14.1 det utrymme som krävs för passagerares fötter,

2.14.2 utrymmet ovanför varje stegyta eller trappa,

2.14.3 varje utrymme från vilket det endast är möjligt att nå en stol eller en stolsrad.

2.15 genomgångsutrymme: utrymmet genom en dörröppning till en mittgång.

2.16 förarutrymme: det utrymme som endast är avsett för föraren och som innehåller förarstolen, ratten, kontroller, instrument och annan utrustning som är nödvändigt för att köra eller använda fordonet.

2.17 olastad tjänstevikt (MK): vikten av ett fordon med karosseri i körklart skick, olastat, obesatt men inklusive kylvätska, smörjolja, bränsle, verktyg, reservhjul och föraren. Förarens vikt uppskattas till 75 kg och bränsletanken/bränseltankarna är fyllda upp till 90 % av den kapacitet som uppges av tillverkaren.

2.18 Tekniskt tillåten totalvikt (MT): den tekniskt tillåtna totalvikt som uppges av tillverkaren.

2.19 passagerare: en person annan än föraren eller en besättningsmedlem. Vid tillämpning av detta direktiv avses med passagerare med nedsatt rörlighet alla passagerare som har särskilda svårigheter med att använda offentliga transportmedel, särskilt äldre personer, handikappade personer och, bland dessa, rullstolsburna personer. Nedsatt rörlighet innebär inte nödvändigtvis någon form av medicinskt handikapp.

2.20 besättningsmedlem: en person vars uppgift är att vara medförare eller eventuellt assistent.

2.21 passagerarutrymme: Det utrymme som är avsett att användas av passagerarna, med undantag för utrymme med icke flyttbar utrustning såsom bar, kokvrå, toalettrum eller utrymme för bagage och gods.

2.22 fjärrstyrd på- och avstigningsdörr: en på- och avstigningsdörr som endast kan öppnas med annan kraft än muskelkraft och vars öppnande och stängande manövreras av föraren.

2.23 automatiska på- och avstingningsdörrar: en fjärrstyrd på och avstigningsdörr som endast kan öppnas (annat än med en nödöppnare) efter påverkan av en passagerare och efter det att föraren har aktiverat denna påverkan, och som stängs automatiskt.

2.24 hållplatsbroms: en automatisk anordning som hindrar fordonet från att köras iväg från stillastående.

2.25 förarmanövrerad på- och avstigningsdörr: en på- och avstigningsdörr som normalt öppnas och stängs av föraren.

3. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE AV FORDON, KAROSS SOM SEPARAT TEKNISK ENHET ELLER AV KAROSSERISTOMME SOM SEPARAT TEKNISK ENHET

3.1 Ansökan om EG-typgodkännande av fordon eller EG-typgodkännande om separat teknisk enhet eller EG-typgodkännande av ett fordon försett med kaross som redan är godkänd som separat teknisk enhet enligt artikel 3.4 i direktiv 70/156/EEG för en fordonstyp, karosstyp eller fordonstyp som är försedd med kaross som redan är godkänd som separat teknisk enhet i fråga om de särskilda bestämmelserna för fordon som används för befordran av passagerare och som har mer än åtta sittplatser förutom förarplatsen skall lämnas in av fordonstillverkaren.

3.2 En mall för informationsdokumentet visas i bilaga II tillägg 1 enligt följande:

- Tillägg 1.1 för fordonstyp.

- Tillägg 1.2 för karosstyp.

- Tillägg 1.3 för fordonstyp som är försedd med kaross som redan är godkänd som separat teknisk enhet.

- Tillägg 1.4 för karosseristomme.

3.3 Ett fordon, en kaross eller en karosseristomme som är representativt för den typ som ansökan gäller och som försetts med den särskilda utrustningen, skall ställas till förfogande för den tekniska tjänst som ansvarar för typprovningen.

4. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE

4.1 EG-typgodkännande enligt artikel 4.3 i direktiv 70/156/EEG skall beviljas om de tillämpliga kraven är uppfyllda.

4.2 En mall för EG-typgodkännandeintyg finns i

- bilaga II, tillägg 2.1 för fordonstyp,

- bilaga II, tillägg 2.2 för karosstyp,

- bilaga II, tillägg 2.3 för fordonstyp som är försedd med kaross som redan är godkänd som separat teknisk enhet, och

- bilaga II, tillägg 2.4 för karosseristomme.

4.3 Ett godkännandenummer enligt bilaga VII till direktiv 70/156/EEG skall tilldelas varje godkänd fordonstyp, karosstyp eller karosseristomme med beaktande av att avdelning 1 skall ändras till att lyda ". . . 5 för Sverige, 12 för Österrike, 17 för Finland, 23 för Grekland . . .". och med beaktande av att till avdelning 2 skall läggas bokstaven "B" om typgodkännandet avser en kaross eller med bokstaven "R" om typgodkännandet avser en karosseristomme. En och samma medlemsstat skall inte tilldela samma nummer till flera olika fordonstyper, karosstyp eller typ av karosseristomme.

4.4 Märkning

4.4.1 För en kaross som godkänts som separat teknisk enhet skall karossen märkas med följande:

4.4.1.1 Varumärke eller firmanamn som angetts av karosstillverkaren.

4.4.1.2 Tillverkarens handelsbeteckning.

4.4.1.3 EG-typgodkännandet enligt punkt 4.3.

4.4.2 För en stomme som godkänts som separat teknisk enhet skall stommen märkas med:

4.4.2.1 En rektangel som omsluter den gemena bokstaven "e" åtföljd av de särskiljande bokstäverna eller numret för den medlemsstat som utfärdat godkännandet enligt följande:

>Plats för tabell>

4.4.2.2 Basgodkännandenumret i anslutning till rektangeln enligt avdelning 4 av typgodkännandenumret som det anges i bilaga VII till direktiv 70/156/EEG, föregånget av två siffror som anger det ordningsnummer som tilldelats den senaste större tekniska ändringen av direktiv 74/61/EEG vid datumet för EG-typgodkännandet. I detta direktiv är ordningsnumret 00.

4.4.2.3 Symbolen "R" som tillägg som anger att den separata tekniska enheten är godkänd som karosseristomme.

4.4.2.4 Ett exempel på EG-typgodkännandemärke för en karosseristomme ges nedan (1):

>Hänvisning till >

4.4.3 Dessa märkningar skall vara tydliga, läsbara och outplånliga, även om karossen och stommen monteras på ett fordon.

5. ANPASSNINGAR AV FORDONSTYP OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄNNANDEN

5.1 För anpassning av en fordonstyp, en karosserityp eller en karosseristommetyp som särskilt godkänts enligt detta direktiv skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillämpas.

6. ÖVERENSSTÄMMELSE MED DEN GODKÄNDA TYPEN

6.1 För att säkerställa överensstämmelse med den godkända typen skall åtgärder vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG.

7. KRAV

7.1 Belastningsfördelning mellan axlarna och lastningsförutsättningar

7.1.1 Belastningsfördelningen för ett stillastående fordon på plant underlag skall bestämmas utifrån två förutsättningar:

7.1.1.1 olastat, enligt 7.1.3, och

7.1.1.2 lastat, enligt 7.1.4,

7.1.2 Framaxeln eller axlarna skall inte belastas med mindre än den procent av fordonets vikt som visas i nedanstående tabell:

>Plats för tabell>

7.1.3 Vid tillämpning av denna punkt (7.1) och punkt 7.3. avses med ett olastat fordon ett fordon enligt punkt 2.17 (tjänstevikt MK) med tillägg av 75 kg för besättningens vikt om det finns en besättningsstol enligt punkt 7.7.1.8.

7.1.4 Vid tillämpning av denna punkt (7.1) avses med ett lastat fordon ett fordon som är lastat enligt punkt 7.1.3 med tillägg av vikten Q för varje passagerarstol, ett antal, som motsvarar det godkända antalet stående passagerare, av vikterna Q jämnt fördelade över området S1, en vikt motsvarande B (kg) jämnt fördelad i bagageutrymmet och, i tillämpliga fall, en vikt motsvarande BX jämnt fördelad på en takyta som är utrustad för transport av bagage.

7.1.5 Värdena av Q för de olika fordonsklasserna anges i punkt 7.3 nedan.

7.1.6 B (kg) skall ha ett siffervärde av minst 100 × V (där V är bagageutrymmenas totala volym, i m³).

7.1.7 BX skall uttöva en särskilt belastning av minst 75 kg/m² över hela den takyta som är utrustad för transport av bagage.

7.2 Passagerarutrymme

7.2.1 Det totala passagerarutrymmet S0 beräknas genom att man från fordonets totala golvutrymme drar ifrån

7.2.1.1 ytan för förarplatsen,

7.2.1.2 ytan för fotsteg vid dörrar och ytan för varje annat fotsteg med ett stegdjup av minst 30 cm, samt den yta som dörrarna och dess anordningar sveper över när de används,

7.2.1.3 ytan i varje utrymme där frihöjden är mindre än 135 cm mätt från golvet, enligt punkt 7.7.8 och utan beaktande av tillåtna inkräktningar; för fordon som omfattas av punkt 7.7.1.9 får detta mått minskas till 120 cm,

7.2.1.4 ytan i de fordonsutrymmen som passagerare inte har tillträde till enligt punkt 7.9.4,

7.2.1.5 den yta som uteslutande är reserverad för transport av gods eller bagage och som passagerare inte har tillträde till,

7.2.1.6 den yta som krävs för att medge en ren arbetsyta vid service,

7.2.1.7 den golvyta som upptas av eventuella trappor i fordonet.

7.2.2 Den golvyta S1 som är tillgänglig för stående passagerare beräknas genom att man från S0 drar ifrån

7.2.2.1 den golvyta där lutningen överstiger de högsta tillåtna värdena enligt punkt 7.7.6,

7.2.2.2 den yta som inte är tillgänglig för stående passagerare när alla sittplatser är upptagna,

7.2.2.3 den yta i varje utrymme där frihöjden är mindre än 190 cm mätt från golvet eller - vad gäller den del av mittgången ovanför och bakom bakaxeln, samt därtill fastsatta delar - mindre än 180 cm (ej inbegripet handtag),

7.2.2.4 den yta framför ett vertikalplan som passerar centrum av förarstolens sittyta (i dess bakersta läge) och centrum av den yttre bakspegel som monterats på fordonets andra sida,

7.2.2.5 den yta som utsträcker sig 30 cm framför varje sittplats,

7.2.2.6 varje golvyta (t.ex. ett hörn eller en kant) där det inte går att placera någon del av en rektangel som mäter 400 × 300 mm,

7.2.2.7 den yta där det inte går att inskriva en rektangel som mäter 400 × 300 mm,

7.2.2.8 vad gäller fordon i klass II, den yta där det är förbjudet att stå.

7.3 Passagerarantal

7.3.1 Ett fordon skall ha ett antal (P) sittplatser som skall uppfylla kraven i punkt 7.7.8. Om fordonet är av klass I eller klass II och A skall antalet P minst motsvara det antal kvadratmeter golvyta som är tillgängligt för passagerare och besättning (om sådan finns) (S0) avrundat till närmsta heltal.

7.3.2 Det totala antalet N passagerare och besättningsmedlemmar för fordon skall uppfylla följande olikheter:

N ≤ P + >NUM>S1 >DEN>Ssp

och

N ≤ >NUM>MT - MK - 100 V - BX >DEN>Q

>Plats för tabell>

För fordon i klass III och B, S1 = 0.

Värdet av Q och Ssp för varje fordonsklass är enligt följande:

>Plats för tabell>

7.3.3 När fordonet är lastat med N antal passagerare och besättningsmedlemmar och en bagagevikt av B + BX skall vikten på varje axel och fordonets vikt inte överstiga värdet av deras respektive tekniskt tillåtna totalvikter.

7.3.4 Fordonet skall, på ett sätt som är klart synligt, på insidan i området för framdörren och med bokstäver eller bilder som är minst 15 mm höga och siffror som är minst 25 mm höga, vara märkt med

7.3.4.1 högsta antal sittplatser som fordonet är avsett för,

7.3.4.2 högsta antal ståplatser, som fordonet (i förekommande fall) är avsett för, och

7.3.4.3 högsta antal rullstolar som fordonet i förekommande fall är avsett att transportera, och

7.3.4.4 vikten av det bagage som får transporteras när antalet passagerare och besättningsmedlemmar i fordonet inte förorsakar att fordonets, eller någon axels, tekniskt tillåtna totalvikt överskrids

7.3.4.4.1 i bagageutrymmet (se punkt 7.1.6),

7.3.4.4.2 på taket, om det är utrustad för transport av bagage (se punkt 7.1.7).

7.4 Provning av sidostabilitet

7.4.1 Ett fordon skall vara så stabilt att det inte välter när den yta på vilken det står lutas åt båda håll till en vinkel på 35 grader från horisonten.

7.4.2 Vid ovan nämnda prov skall fordonet vara olastat enligt punkt 7.1.3 med tillägg för

7.4.2.1 last motsvarande Q (enligt definitionen i punkt 7.3.2) som skall placeras på varje passagerar- och besättningsstol. Om fordonet är avsett för stående passagerare eller för besättningsmedlemmar som inte sitter, skall den tyngdpunkt av lasten Q eller 75 kg som representerar dessa, jämnt fördelas över området för stående passagerare respektive besättningsmedlemmar, vid en höjd av 875 mm. Om ett fordon är utrustat för att transportera bagage på taket skall en jämnt fördelad vikt motsvarande minst den som anges i punkt 7.1.7 och som representerar sådant bagage, bindas fast på taket. Övriga bagageutrymmen skall vara fria från bagage.

7.4.3 Varje sådan kant på en tiltrigg som är till för att förhindra att ett av fordonets hjul glider åt sidan skall inte vara högre än två tredjedelar av avståndet mellan den yta på vilken fordonet står innan det lutas och den del av det hjulets fälg som är närmast ytan när fordonet är lastat enligt punkt 7.4.2.

7.4.4 Under provet skall inga fordonsdelar som vid normal användning inte är avsedda att vidröra varandra göra det, och inte heller skall någon del skadas eller rubbas.

7.4.5 För att visa att fordonet inte välter under de förhållanden som anges i punkt 7.4.1 och 7.4.2 kan en alternativ beräkningsmetod användas. En sådan beräkningsmetod skall ta hänsyn till följande parametrar:

7.4.5.1 Vikt och mått,

7.4.5.2 höjden på tyngdpunkten,

7.4.5.3 fjäderbromsar,

7.4.5.4 vertikala och horisontella hjulfjädringar,

7.4.5.5 egenskaper hos givaren för lufttrycket i luftbromsar,

7.4.5.6 placering av det momentana centret,

7.4.5.7 karosseriets vridhållfasthet.

Beräkningsmetoden beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga.

7.5 Skydd mot brandfara

7.5.1 Motorutrymmet

7.5.1.1 Inga brandfarliga ljudisolerande material eller material som kan komma att dränkas med bränsle, smörjoljor eller annat brännbart material skall användas i motorutrymmet såvida inte materialet skyddas av en ogenomtränglig hinna.

7.5.1.2 Försiktighetsåtgärder skall vidtas,antingen genom en passande planering av motorutrymmet eller genom närvaron av dräneringsmynningar för att i möjligaste mån förhindra att bränsle, smörjolja eller varje annat brännbart material samlas i någon del av motorutrymmet.

7.5.1.3 En avskärmning som består av värmebeständigt material skall monteras mellan motorutrymmet eller mellan varje annan värmekälla (såsom en anordning för att absorbera den värme som frigörs när fordonet körs nerför en lång sluttning, t.ex. en retarder eller anordning för uppvärmning av passagerarutrymmet, dock annat än en anordning som fungerar genom varmvattenscirkulation) och resten av fordonet. Alla skruvtvingar, packningar o.dyl. som används i samband med avgränsningen skall vara eldbeständiga.

7.5.1.4 En värmeanordning som drivs med annat än hett vatten får monteras i passagerarutrymmet om den utgörs av inkapslat material som kan stå emot de temperaturer som anordningen alstrar, inte släpper ut några giftiga gaser samt placeras så att det är högst osannolikt att passagerare kommer i kontakt med någon het yta.

7.5.2 Bränslematningssystem

7.5.2.1 Ingen apparat som används för bränslematning skall placeras i förarutrymmet eller passagerarutrymmet.

7.5.2.2 Bränsleledningar och alla andra delar av bränslematningssystemet skall monteras på platser i fordonet där de har största möjliga skydd.

7.5.2.3 Vridnings- eller böjningsrörelser och skakningar av fordonets struktur eller motorn skall inte resultera i att bränsleledningarna utsätts för onormal påfrestning.

7.5.2.4 Anslutningarna av böjliga eller rörliga slangar till bränslematningssystemets stela delar skall vara så utformade och konstruerade att de förblir täta vid fordonets olika användningsförhållanden, trots åldring, vridnings- eller böjningsrörelse, eller skakningar av fordonets struktur eller motor.

7.5.2.5 Bränsleläckage från varje del av systemet skall fritt kunna flyta ner till vägytan, men aldrig på avgassystemet.

7.5.3 Elektrisk utrustning och ledningsdragning

7.5.3.1 Alla kablar skall vara välisolerade och alla kablar och all elektrisk utrustning skall kunna motstå den temperatur och de fuktighetsförhållanden som de utsätts för. I motorutrymmet skall särskild uppmärksamhet riktas mot deras förmåga att motstå den omgivande temperaturen och påverkan från alla sannolika föroreningar.

7.5.3.2 Ingen kabel som används i en strömkrets skall ha en strömstyrka som överstiger den som är acceptabel för en sådan kabel med beaktande av det sätt på vilken den installerats och den maximala omgivande temperaturen.

7.5.3.3 Varje strömkrets som matar en utrustningsdel annan än startanordningen, tändsystemet (positiv tändning), glödtändaren, stoppanordningen för motorn, laddningskretsen och batteriets jordade anslutning skall inbegripa en säkring eller en brytare. De får dock skyddas genom en gemensam strömbrytare, förutsatt att dess beräknade kapacitet inte överstiger 16 A.

7.5.3.4 Alla kablar skall vara väl skyddade och skall vara säkert fastsatta så att de inte kan skadas genom skärning, nötning eller skavning.

7.5.3.5 När strömstyrkan överstiger 100 volt RMS (effektivvärde) i en eller flera strömkretsar i ett fordon skall en manuellt manövrerbar frånskiljare som kan bryta alla sådana kretsar från huvudströmkällan kopplas till varje pol i den försörjning som inte är jordad, och placeras inuti fordonet på en för föraren lättåtkomlig plats, förutsatt att ingen sådan frånskiljare kan bryta en strömkrets som försörjer de föreskrivna yttre fordonslyktorna. Denna punkt gäller inte för högspänningständningskretsar eller slutna kretsar i en utrustningenhet i fordonet.

7.5.3.6 Alla elkablar skall placeras så att ingen del kan komma i kontakt med någon bränsleledning eller någon del av avgassystemet, eller utsättas för överdriven hetta, såvida inte passande särskild isolering och skydd anordnas, som till exempel till en solenoidstyrd avgasventil.

7.5.3.7 Alla elkablar skall uppfylla kraven i bilaga IX.

7.5.4 Batterier

7.5.4.1 Alla batterier skall vara väl fastsatta och lättåtkomliga.

7.5.4.2 Batteriutrymmet skall vara åtskilt från passagerarutrymmet och förarplatsen och ventileras med friskluft.

7.5.4.3 Batteriklämmorna skall skyddas mot kortslutning.

7.5.5 Brandsläckare och första förbandsutrustning

7.5.5.1 Fordonet skall utrustas med en eller flera brandsläckare, av vilka en skall placeras i närheten av förarplatsen. Fordon i klasserna A & B skall utrustas med minst en brandsläckare med en lägsta testklassificering av 8A 34B till CEN Standard EN3 Del 1 och med en kapacitet av minst 2 kg. Fordon i klasserna I, II & III skall utrustas med minst en brandsläckare med en lägsta testklassificering av 21A 113B till CEN standard EN3 Del 1 och med en kapacitet av minst 6 kg. Brandsläckarna skall inte innehålla halogenkolväte som släckningsmedel.

7.5.5.2 Det skall finnas utrymme för en eller flera första förbandslådor. Utrymmet skall vara minst 7 dm³, med ett minsta mått av 80 mm.

7.5.5.3 Brandsläckare och första förbandslådor får skyddas mot stöld eller vandalisering (t.ex. i ett inre skåp eller bakom säkerhetsglas), förutsatt att deras placering tydligt markeras och att personer lätt kan ta fram dem vid en nödsituation.

7.5.6 Material

Inget brandfarligt material skall tillåtas inom 10 cm från avgassystemet eller någon annan betydande värmekälla såvida inte materialet är effektivt avskärmat. Vid behov skall en avskärmning monteras för att förhindra att smörjoljor eller andra brandfarliga material kommer i kontakt med avgassystemet. Vid tillämpning av denna punkt avses med brandfarligt material ett material som inte är utformat att motstå sådana temperaturer som sannolikt uppstår i det området.

7.6 Utgångar

7.6.1 Antal utgångar

7.6.1.1 Det skall minst finnas två utgångar i ett fordon, antingen två på- och avstigningsdörrar eller en på- och avstigningsdörr och en nödutgångsdörr. Det minsta tillåtna antal på- och avstigningsdörrar är enligt följande:

>Plats för tabell>

7.6.1.1 a Genom undantag från bestämmelserna i 7.6.1.1 får medlemsstaterna tillåta att nya fordon som uppfyller följande villkor saluförs eller tas i bruk:

Varje fordon i klasserna I och A som inte överstiger en största bredd av 2,3 m skall ha två dörrar, en på- och avstigningsdörr och en nödutgångsdörr på motsatta sidan. Det minsta tillåtna antal dörrar är enligt följande:

>Plats för tabell>

7.6.1.2 Det skall minst finnas en på- och avstigningsdörrar i varje stel del i en ledbuss förutom i den främre delen i en ledbuss i klass I där det minst skall finnas två på- och avstigningsdörrar.

7.6.1.3 Vid tillämpning av detta krav skall på- och avstigningsdörrar som är fjärrstyrda inte anses som nödutgångsdörrar om de lätt kan öppnas för hand när den kontroll som avses i punkt 7.6.5.1 vid behov har aktiverats.

7.6.1.4 Det skall minst finnas så många nödutgångar att det totala antalet utgångar är enligt följande:

>Plats för tabell>

Takluckor får endast räknas som en av ovan nämnda nödutgångar.

7.6.1.4 a Genom undantag från bestämmelserna i 7.6.1.4 får medlemsstaterna tillåta att ett nytt fordon saluförs eller tas i bruk om det uppfyller följande bestämmelser:

Varje fordon i klasserna I och A som inte överskrider en största bredd av 2,3 m skall ha minst så många utgångar att det totala antalet utgångar är enligt följande:

>Plats för tabell>

Takluckor får endast räknas som en av ovan nämnda utgångar.

7.6.1.5 Varje stel del i en ledbuss skall betraktas som ett separat fordon vid bestämning av minsta antal och placering av utgångar, med undantag av 7.6.2.4. Ett högsta antal passagerare skall fastställas för varje stel del.

7.6.1.6 En dubbel på- och avstigningsdörr skall räknas som två dörrar och ett dubbelfönster som två nödutgångsfönster.

7.6.1.7 Om det inte går att ta sig från förarplatsen till passagerarutrymmet via en genomgång som uppfyller ett av de krav som anges i punkt 7.7.5.1.1 skall följande krav uppfyllas:

7.6.1.7.1 Förarutrymmet skall ha två utgångar som inte skall vara placerade på samma sidovägg. Om en av utgångarna utgörs av ett fönster skall det uppfylla kraven i punkt 7.6.3.1 och 7.6.8 för nödutgångsfönster.

7.6.1.7.2 En eller två sittplatser är tillåtna bredvid föraren för extra personer. I sådana fall skall båda de utgångar som avses i punkt 7.6.1.7.1. utgöras av dörrar. Förardörren skall accepteras som nödutgångsdörr för de personer som sitter på dessa platser, förutsatt att förarstolen, ratten, motorrummet, växelspaken, handbromsen etc. inte utgör ett alltför stort hinder. Den dörr som är avsedd för dessa extra personer skall accepteras som nödutgångsdörr för föraren. Upp till fem extra sittplatser får monteras i ett utrymme som inbegriper förarplatsen, förutsatt att sådana extra sittplatser och utrymmet för sådana sittplatser uppfyller samtliga krav i detta direktiv och att minst en dörr som ger tillträde till passagerarutrymmet uppfyller kraven i punkt 7.6.3 för nödutgångsdörrar.

7.6.1.7.3 I den fall som anges i punkt 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2 skall de utgångar som finns i förarutrymmet varken räknas som en av de dörrar som krävs enligt punkt 7.6.1.1 och 7.6.1.2 eller som en av de utgångar som krävs enligt punkt 7.6.1.4, förutom i de fall som anges i punkt 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2. Punkt 7.6.3 7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 och 7.7.7 skall inte gälla för utgångar.

7.6.1.8 Om förarutrymmet och sittplatserna bredvid detta kan nås från det huvudsakliga passagerarutrymmet via en gång som uppfyller ett av kraven i punkt 7.7.5.1.1 behöver det inte finnas utgång till fordonets utsida från förarplatsen.

7.6.1.9 Om det finns en förardörr eller annan utgång från förarutrymmet vad gäller de omständigheter som anges i punkt 7.6.1.8 får den endast räknas som en utgång avsedd för passagerare om

7.6.1.9.1 man inte behöver tränga sig mellan ratten och förarstolen för att använda den utgången,

7.6.1.9.2 den uppfyller måttkraven för nödutgångsdörrar enligt punkt 7.6.3.1.

7.6.1.10 Punkt 7.6.1.8 och 7.6.1.9 utesluter inte att det finns en dörr eller annan avskärmning mellan förarstolen och passagerarutrymmet, förutsatt att föraren snabbt kan avlägsna denna avskärmning vid en nödsituation. En förardörr i ett utrymme som avgränsas med en sådan avskärmning skall inte anses som en passagerarutgång.

7.6.1.11 Takluckor som finns som komplement till nödutgångsdörrar och nödutgångsfönster skall monteras i taket på fordon i klasserna I och A. I sådana fall skall det minst finnas följande antal luckor:

>Plats för tabell>

7.6.2 Utgångarnas placering

Fordon som är avsedda för mer än 22 passagerare skall uppfylla nedanstående krav. Fordon som är avsedda för högst 22 passagerare skall antingen uppfylla nedanstående krav eller de krav som anges i bilaga VI punkt 1.2.

7.6.2.1 På- och avstigningsdörrar skall placeras på den sida av fordonet som är närmast den sida av vägbanan som motsvarar trafikens riktning i det land där fordonet skall registreras för användning och minst en på- eller avstigningsdörr skall placeras i fordonets främre halva. Detta utesluter inte att en dörr anbringas i ett fordons bakgavel för att möjliggöra av- och påstigning för rullstolsburna passagerare.

7.6.2.2 Om det finns fler än en på- och avstigningsdörr skall två av dörrarna vara åtskilda så att avståndet mellan tvärgående vertikalplan genom deras mittpunkter är minst 40 procent av passagerarutrymmets totallängd. Om en av dessa dörrar bildar del av en dubbeldörr skall avståndet mätas mellan de två dörrar som är längst ifrån varandra.

7.6.2.3 Utgångarna skall placeras så att det i stort sett finns lika många på varje sida av fordonet.

7.6.2.4 Minst en nödutgång skall placeras antingen i fordonets bakgavel eller front. För fordon i klass I skall detta krav anses uppfyllt om en taklucka monteras.

7.6.2.5 Utgångarna på samma sida av fordonet skall vara lämpligt fördelade utmed fordonets hela längd.

7.6.2.6 En dörr skall tillåtas i fordonets bakgavel, förutsatt att det inte är en på- och avstigningsdörr.

7.6.2.7 Om takluckor anordnas skall de placeras enligt följande: Om det endast finns en taklucka skall den placeras i takets mittersta tredjedel. Om det finns två takluckor skall avståndet mellan dem vara minst 2 m mätt mellan lucköppningarnas närmaste kanter i en linje parallell med fordonets längsaxel.

7.6.3 Utgångars minsta mått

7.6.3.1 De olika slagen av utgångar skall ha följande minimimått:

>Plats för tabell>

7.6.3.2 Fordon avsedda för högst 22 passagerare skall antingen uppfylla kraven i punkt 7.6.3.1 eller kraven i bilaga VI punkt 1.1.

7.6.4 Tekniska krav för på- och avstigningsdörrar

7.6.4.1 På- och avstigningsdörrar skall lätt kunna öppnas från insidan och utsidan av fordonet när det är stillastående (men inte nödvändigtvis när fordonet är i rörelse). Detta krav skall dock inte tolkas som att det förhindrar möjligheten att låsa dörren från utsidan, förutsatt att dörren alltid kan öppnas från insidan.

7.6.4.2 Varje kontroll eller anordning för att öppna en på- och avstigningsdörr från utsidan skall vara placerad högst 150 cm från marken när fordonet står olastat på ett plant underlag.

7.6.4.3 Varje enkeldörr som är en manuellt manövrerbar på- och avstigningsdörr och som gångjärnsupphängd eller försedd med vridaxel skall sträva efter att stänga om den öppna dörren vidrör ett stationärt föremål när fordonet rör sig framåt.

7.6.4.4 Om en manuellt manövrerbar på- och avstigningsdörr är utrustad med ett lås för sedandörrar skall det vara av tvåstegstyp.

7.6.4.5 På insidan av en på- och avstigningsdörr skall det inte finnas någon anordning avsedd att täcka de inre fotstegen när dörren är stängd. Detta utesluter inte att dörröppningsmekanismen eller andra anordningar som är fastsatta på insidan av dörren befinner sig i stegbrunnen när dörren är stängd, så länge dessa inte inkräktar på den del av golvet som är avsedd för stående passagerare. En sådan mekanism och sådana anordningar får inte utgöra en fara för passagerarna.

7.6.4.6 Om direktsikten inte är tillräcklig skall optiska eller andra anordningar monteras som gör det möjligt för föraren att från sin plats se en passagerare som befinner sig i omedelbar närhet, både utanför och innanför, av varje på- och avstigningsdörr som är placerad i fordonets sida och som inte är en automatiskt manövrerbar på- och avstigningsdörr. Vad gäller en på- och avstigningsdörr i bakgaveln på ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare anses detta krav uppfyllt om föraren kan se en 1,3 meter lång person som står en meter bakom fordonet.

7.6.4.7 Varje dörr som öppnas inåt fordonet samt dess mekanism skall vara konstruerade så att dess rörelse sannolikt inte åsamkar passagerarna skada under normala användningsförhållanden. Om nödvändigt skall tillbörliga säkerhetsanordningar monteras.

7.6.4.8 Om det finns en på- och avstigningsdörr bredvid en dörr till ett toalettrum eller annat internt utrymme skall på- och avstigningsdörren säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav gäller dock inte om dörren låser automatiskt när fordonet rör sig med en hastighet av mer än 5 km/tim.

7.6.4.9 För fordon som är avsedda för höst 22 passagerare skall, för på- och avstigningsdörrar i fordonets bakgavel, dörrbladen inte kunna öppnas mer än 115° eller mindre än 85° och skall i öppet läge automatiskt stanna i det läget. Detta utesluter inte möjligheten att överskrida detta stopp och öppna dörrarna mer än den vinkeln när det är riskfritt att göra så. Till exempel för att möjliggöra backning mot en hög plattform för lastning eller för att öppna dörrarna 270° för att möjliggöra ett fritt lastområde bakom fordonet.

7.6.5 Ytterligare tekniska krav för fjärrstyrda på- och avstigningsdörrar

7.6.5.1 Vid en nödsituation skall varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörr kunna öppnas från insidan när fordonet är stillastående (men inte nödvändigtvis när fordonet är i rörelse) och, om sådana dörrar inte är låsta, från utsidan med hjälp av kontroller som, oavsett om krafttillförseln är på,

7.6.5.1.1 sätter alla andra dörrkontroller ur kraft,

7.6.5.1.2 vad gäller invändiga kontroller, är placerade på eller inom 300 mm från dörren minst 1 600 mm ovanför det första fotsteget,

7.6.5.1.3 är lätta att se och klart identifierbara när man närmar sig eller står framför dörren,

7.6.5.1.4 kan användas av en person som står omedelbart framför dörren,

7.6.5.1.5 öppnar dörren eller gör det möjligt att lätt öppna dörren för hand,

7.6.5.1.6 kan skyddas med hjälp av en anordning som är enkel att ta bort eller förstöra om man vill använda nödöppnaren. När nödöppnaren används eller när en skyddsanordning tas bort skall detta anges både akustiskt och visuellt för föraren, och

7.6.5.1.7 vad gäller förarkontrollerade dörrar som inte uppfyller kraven i 7.6.5.6.2 är sådana att efter det att kontrollerna har använts för att öppna dörren och sedan återställts till deras normala läge skall dörren inte åter stängas förrän föraren aktiverar en stängningskontroll.

7.6.5.2 En anordning kan anordnas som föraren manövrerar från förarplats för att avaktivera de nödknappar som sitter på utsidan av fordonet och på så sätt låsa på- och avstigningsdörrarna från utsidan. I sådana fall skall de nödöppnare som finns på utsidan automatiskt återställas, antingen när motorn startas eller innan fordonet når en hastighet av 20 km/tim. Därefter skall de nödöppnare som sitter på utsidan inte automatiskt återställas, utan detta skall kräva ytterligare åtgärd av föraren.

7.6.5.3 Varje förarkontrollerad på- och avstigningsdörr skall kunna manövreras av föraren från förarplatsen med hjälp av kontroller som, förutom i fall av en fotkontroll, skall vara klart och tydligt utmärkta.

7.6.5.4 Varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörr skall aktivera ett visuellt kontrollinstrument, som skall vara klart synligt för föraren i en normal körposition under alla slags ljusförhållanden, för att varna om att dörren inte är helt stängd. Detta kontrollinstrument skall lysa när dörrens stela del befinner sig mellan ett helt öppet läge och en punkt 30 mm från ett helt stängt läge. Ett visuellt kontrollinstrument får tjäna en eller flera dörrar. Inget sådant kontrollinstrument får dock monteras för en främre på- och avstigningsdörr som inte uppfyller kraven i 7.6.5.6.1.1 och 7.6.5.6.1.2.

7.6.5.5 Om det finns kontroller med vilka föraren kan öppna och stänga en fjärrstyrd dörr skall de vara sådana att föraren när som helst kan vända dörrens rörelse under öppning eller stängning.

7.6.5.6 Konstruktionen och kontrollsystemet för varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörr skall vara sådant att det är osannolikt att en passagerare skadas av dörren eller fastnar i dörren när den stängs.

7.6.5.6.1 Detta krav skall anses uppfyllt om följande två krav är uppfyllda:

7.6.5.6.1.1 Det första kravet är att när dörren stänger skall den, om den vid en mätpunkt enligt bilaga V hindras av en låskraft som inte överstiger 150 N, åter öppna automatiskt till dess yttersta grad och, förutom i fall av en automatiskt manövrerbar på- och avstigningsdörr, förbli öppen tills dess att en stängningskontroll aktiveras. Låskraften kan mätas med en metod som godkänns av den behöriga myndigheten. Riktlinjer ges i bilaga V till detta direktiv. Maxkraften får under en kort period överstiga 150 N förutsatt att den inte överstiger 300 N. Återöppningssystemet kan kontrolleras med hjälp av en testmall som är 60 mm hög, 30 mm bred och med hörn rundade till en radie av 5 mm. Som ett alternativ skall detta första krav även anses uppfyllt om, när dörren stängs, den lätt kan öppnas igen för hand, oavsett den krafttillförselnivå som används för att öppna dörren. Detta krav skall anses uppfyllt om låskraften mätt i enlighet med bilaga V inte överstiger 80 N när dörren är på glänt mellan 3 och 12 cm, och 150 N när den är på glänt mellan 12 och 40 cm, för alla krav om krafttillförsel.

7.6.5.6.1.2 Det andra kravet är att om dörrarna stänger och klämmer en passagerares handled eller fingrar:

7.6.5.6.1.2.1 skall dörren åter öppnas automatiskt till dess yttersta grad och, förutom för automatiskt manövrerbara på- och avstigningsdörrar, förbli öppen tills en stängningskontroll aktiveras, eller

7.6.5.6.1.2.2 skall handleden eller fingrarna lätt kunna befrias från dörren utan risk för att passageraren skadas. Detta krav kan kontrolleras för hand, eller med hjälp av en sådan testmall som anges i punkt 7.6.5.6.1.1, avsmalnad vid ena änden över en längd av 300 mm från en tjocklek av 300 mm till en tjockled av 5 mm. Den skall varken behandlas med polermedel eller smörjas in. När dörren håller fast testmallen skall den lätt kunna dras ut, eller

7.6.5.6.1.2.3 skall dörren förbli i ett läge som möjliggör fri passage för en testmall som är 60 mm hög, 20 mm bred och vars hörn är rundade till en radie av 5 mm. Detta läge skall inte vara mer än 30 mm från ett helt stängt läge.

7.6.5.6.2 Vad gäller en främre på- och avstigningsdörr skall kraven i punkt 7.6.5.6 anses uppfyllda om dörren

7.6.5.6.2.1 uppfyller kraven i punkt 7.6.5.6.1.1 och 7.6.5.6.1.2, eller

7.6.5.6.2.2 är försedd med mjuka lister. Dessa skall dock inte vara så mjuka att om dörrarnas stela delar når den helt slutna positionen när dörrarna stängs på den testmall som anges i 7.6.5.6.1.1.

7.6.5.7 Om en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr endast hålls stängd genom oavbruten användning av krafttillförseln skall det finnas en visuell varningsanordning för att informera föraren om varje fel i dörrarnas krafttillförsel.

7.6.5.8 Om fordonet är utrustat med hållplatsbroms skall den endast kunna användas vid hastigheter på mindre än 5 km/tim och skall inte kunna användas vid hastigheter utöver denna.

7.6.5.9 Om fordonet körs iväg från stillastående när en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr inte är helt stängd skall föraren varnas genom en akustisk varningssignal. Denna akustiska varning skall slå på vid en hastighet av mer än 5 km/tim för dörrar som uppfyller kraven i 7.6.5.6.1.2.3.

7.6.6 Tekniska tilläggskrav för automatiskt manövrerbara på- och avstigningsdörrar

7.6.6.1 Användning av öppningskontrollerna.

7.6.6.1.1 Med undantag av punkt 7.6.5.1 skall endast föraren från förarplatsen kunna aktivera och avaktivera öppningskontrollerna för automatiskt manövrerbara på- och avstigningsdörrar.

7.6.6.1.2 Aktivering och avaktivering får antingen vara direkt, genom en strömbrytare, eller indirekt, till exempel genom att öppna och stänga den främre på- och avstigningsdörren.

7.6.6.1.3 När föraren aktiverar öppningskontrollerna skall detta anges inne i fordonet och, om en dörr skall öppnas från utsidan, även på utsidan av fordonet. Indikeringsanordningen (t.ex. belysta tryckknappar, belysta skyltar) skall sitta på eller bredvid den dörr till vilken den hör.

7.6.6.1.4 Vad gäller direkt påverkan genom en brytare, skall systemets funktionsstatus klart anges för föraren genom t.ex. brytarens läge eller genom en kontrollampa eller en belyst brytare. Brytaren skall vara klart markerad och anordnad på ett sådant sätt att den inte kan förväxlas med andra kontroller.

7.6.6.2 Att öppna automatiskt manövrerbara på- och avstigningsdörrar.

7.6.6.2.1 När föraren har aktiverat öppningskontrollerna skall det vara möjligt för passagerare att öppna dörrarna enligt följande:

7.6.6.2.1.1 Från insidan, till exempel genom att trycka på en tryckknapp eller passera en ljusstråle.

7.6.6.2.1.2 Från utsidan, förutom för dörrar endast avsedda som utgångar och märkta som sådana, genom att t.ex. trycka på en belyst tryckknapp, en tryckknapp under en belyst skylt, eller en liknande anordning märkt med passande instruktioner.

7.6.6.2.2 Genom att trycka på de tryckknappar som avses i punkt 7.6.6.2.1.1 och genom att använda de kommunikationsmedel med föraren som avses i punkt 7.7.9.1 kan en signal sändas som lagras och som, sedan föraren har aktiverat öppningskontrollerna, inverkar på öppnandet av dörrarna.

7.6.6.3 Att stänga automatiskt manövrerbara på- och avstigningsdörrar.

7.6.6.3.1 När en automatiskt manövrerbar på- och avstigningsdörr har öppnats skall den stängas automatiskt efter en viss tid. Om en passagerare stiger på eller stiger av fordonet under denna tid skall en säkerhetsanordning (t.ex. en fotstegskontakt, ljusstråle, envägsutgång) säkerställa att tiden fram till dess att dörren stänger förlängs tillräckligt.

7.6.6.3.2 Om en passagerare stiger på eller stiger av fordonet medan dörren stänger skall stängningsförfarandet automatiskt avbrytas och dörren återgå till ett öppet läge. Denna omkastning kan sättas igång via de säkerhetsanordningar som avses i punkt 7.6.6.3.1 eller via en annan anordning.

7.6.6.3.3 En dörr som har stängts automatiskt i enlighet med punkt 7.6.6.3 skall kunna öppnas av en passagerare i enlighet med punkt 7.6.6.2. Detta gäller inte om föraren har avaktiverat öppningskontrollerna.

7.6.6.3.4 När föraren har avaktiverat öppningskontrollerna till de automatiskt manövrerbara på- och avstigningsdörrarna skall de öppna dörrarna stänga i enlighet med punkt 7.6.6.3.1 och 7.6.6.3.2.

7.6.6.4 Att förhindra att dörrar markerade för särskilda ändamål, t.ex. för passagerare med barnvagnar, personer med nedsatt rörlighet, etc, stängs automatiskt.

7.6.6.4.1 Föraren skall kunna förhindra att dörrarna stängs automatiskt genom aktivering av en särskild kontroll. Även en passagerare skall direkt kunna förhindra att dörrarna stängs automatiskt genom att trycka på en särskild tryckknapp.

7.6.6.4.2 När dörrarna är förhindrade att stänga automatiskt skall detta anges för föraren, t.ex. genom ett visuellt kontrollinstrument.

7.6.6.4.3 Föraren skall vid alla tillfällen kunna återställa det automatiska stängningsförfarandet.

7.6.6.4.4 Punkt 7.6.6.3 skall gälla för efterföljande stängning av dörren.

7.6.7 Tekniska krav för nödutgångsdörrar

7.6.7.1 Nödutgångsdörrar skall lätt kunna öppnas både från insidan och utsidan av fordonet när det är stillastående. Detta krav skall dock inte tolkas som att det förhindrar möjligheten att låsa dörren från utsidan, förutsatt att dörren alltid kan öppnas från insidan genom att använda den normala öppningsmekanismen.

7.6.7.2 Nödutgångsdörrar skall, under användning som sådana, inte vara fjärrstyrda såvida de inte förblir öppna tills föraren använder en stängningskontroll, när den kontroll som avses i punkt 7.6.5.1 har aktiverats och återgått till normalläge. De skall inte heller utgöras av skjutdörrar, med undantag för skjutdörrar till fordon som är avsedda för högst 22 passagerare, som vid ett sammanstötningsprov mot en barriär framifrån i enlighet med direktiv 74/297/EEG har visat sig möjliga att öppna utan att använda verktyg: sådana dörrar kan accepteras som nödutgångsdörrar.

7.6.7.3 En nödutgångsdörrs yttre handtag skall placeras högst 150 cm över marken när fordonet står olastat på ett plant underlag.

7.6.7.4 Gångjärnsupphängda dörrar som är placerade på sidan av fordonet skall hängas i framkant och öppna utåt. Dörrstopp, kedjor eller andra hinder skall tillåtas förutsatt att de inte förhindrar dörren från att öppnas till, och förbli öppen till, en vinkel av minst 100°. Om en anordning som ger tillräcklig fri genomgång till nödutgångsdörrens nödöppnare anbringas, skall kravet om en minsta vinkel på 100° inte gälla.

7.6.7.5 Nödutgångsdörrar skall säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav gäller dock inte om nödutgångsdörren låser automatiskt när fordonet rör sig med en hastighet på mer än 5 km/tim.

7.6.7.6 Alla nödutgångsdörrar skall förses med en ljudanordning för att varna föraren när de inte är säkert låsta. Varningsanordningen skall aktiveras genom dörregelns rörelse och inte av rörelsen från själva dörren.

7.6.8 Tekniska krav för nödutgångsfönster

7.6.8.1 Varje svängbart eller utskjutningsbart nödutgångsfönster skall öppnas utåt. Utskjutningsbara fönster skall inte helt frigöras från fordonet när de används. När utskjutningsbara fönster används skall en utskjutning inåt effektivt förhindras.

7.6.8.2 Ett nödutgångsfönster skall

7.6.8.2.1 antingen lätt och omedelbart kunna användas från insidan och utsidan av fordonet genom en anordning som godkänts såsom tillfredsställande, eller

7.6.8.2.2 vara gjort av säkerhetsglas. Denna sista bestämmelse utesluter användningen av skivor av laminerat glas eller plastmaterial. Ett föremål skall anordnas vid sidan om varje nödutgångsfönster, lättåtkomligt för personer inne i fordonet, för att säkerställa att glaset kan krossas.

7.6.8.3 Varje nödutgångsfönster som kan låsas från utsidan skall vara så konstruerat att det vid varje tillfälle går att öppna inifrån fordonet.

7.6.8.4 Om ett nödutgångsfönster är gångjärnsupphängt horisontellt från den övre kanten, skall en lämplig anordning anbringas för att hålla det helt öppet. Varje gångjärnsupphängt nödutgångsfönster skall fungera på ett sätt som inte förhindrar fri genomgång från fordonets insida eller utsida.

7.6.8.5 För gångjärnsupphängda nödutgångsfönster skall den nedre kanten på ett nödutgångsfönster som monterats i ett fordons sida sitta höst 120 cm och lägst 65 cm från den allmänna golvnivån omedelbart nedanför (undantaget varje lokal variation såsom närvaron av ett hjul eller växellåda), eller 50 cm för fönster av säkerhetsglas.

För gångjärnsupphängda nödutgångsfönster får dock detta mått till den nedre kanten minskas till lägst 50 cm förutsatt att fönsterhålet är utrustat med ett skydd upp till en höjd av 65 cm för att förhindra att passagerare faller ut ur fordonet. Om fönsterhålet är utrustat med ett skydd skall storleken på fönsterhålet ovanför skyddet inte vara mindre än den minsta storlek som föreskrivs för nödutgångsfönster.

7.6.8.6 Varje gångjärnsupphängt nödutgångsfönster som inte är klart synligt från förarplatsen skall utrustas med en akustisk varningsanordning för att varna föraren när fönstret inte är helt stängt. Fönsterlåset och inte rörelsen från själva fönstret skall aktivera denna varningsanordning.

7.6.9 Tekniska krav för takluckor

7.6.9.1 Varje taklucka skall fungera på ett sätt som inte förhindrar fri genomgång från insidan eller utsidan av fordonet. Takluckor skall antingen vara utskjutbara, svängbara eller gjorda av säkerhetsglas. Utskjutbara takluckor skall inte helt frigöras från fordonet när de används. När utskjutbara fönster används skall en utskjutning inåt effektivt förhindras.

7.6.9.2 Detta krav skall dock inte tolkas som att det förhindrar möjligheten att låsa takluckan för att säkra fordonet när det står tomt, förutsatt att takluckan alltid kan öppnas eller avlägsnas inifrån med hjälp av en normal öppnings- eller avlägsningsmekanismen. Vad gäller en taklucka av säkerhetsglas skall ett föremål anordnas vid sidan om takluckan, vara lättåtkomligt för personer inuti fordonet, för att säkerställa att glaset kan krossas.

7.6.10 Tekniska krav för utfällbara fotsteg

Se delarna B och C.

7.6.11 Märkning

7.6.11.1 Varje nödutgång skall vara märkt på insidan och utsidan av fordonet, antingen genom en skylt med ordet "Nödutgång" eller med en av de symboler som visas i bilaga II punkt 3.4 till rådets direktiv 92/58/EEG.

7.6.11.2 Nödöppnare för på- och avstigningsdörrar och för alla nödutgångar skall märkas både på insidan och utsidan av fordonet antingen med en representativ symbol eller med en lättbegriplig skylt.

7.6.11.3 Tydliga instruktioner för hur nödöppnaren fungerar skall placeras på eller bredvid varje utgångs nödöppnare.

7.6.11.4 Det språk på vilket en skylt som skall uppfylla kraven i punkt 7.6.11.2 och 7.6.11.3 skall avfattas skall bestämmas av den behöriga myndigheten med beaktande av det land eller de länder i vilket den ansökande har för avsikt att saluföra fordonet och, vid behov, i samarbete med den behöriga myndigheten i det ifrågavarande landet. Om myndigheten i det land eller de länder där fordonet skall registreras ändrar språk skall denna ändring inte medföra nya typer av godkännandeförfaranden.

7.7 Inredning

7.7.1 Möjlighet att nå på- och avstigningsdörrar

(se bilaga III, figur 1).

7.7.1.1 Det fria utrymme som sträcker sig inåt i fordonet från den sidovägg där dörren monteras skall medge fri genomföring av en vertikal rektangulär sektion som är 2 cm tjock, 40 cm bred och som mäter 70 cm ovanför golvytan och som har en andra sektion som är 55 cm bred symmetriskt placerad ovanför den. Höjden på den andra sektionen skall vara den som gäller för den relevanta fordonsklassen.

7.7.1.1.1 Måtten för den övre sektionen samt den tvådelade sektionens totalhöjd.

Den övre sektionens höjd samt den tvådelade sektionens totalhöjd är enligt följande:

>Plats för tabell>

Bredden på den övre sektionen får upptill minskas till 40 cm om en avfasning som inte överskrider 30 grader från horisontalen inbegrips (bilaga III, figur 1).

7.7.1.1.2 Alternativsektion för möjlighet att nå på- och avstigningsdörrar

Som ett alternativ till den tvådelade sektionen (punkt 7.7.1.1 och 7.7.1.1.1) får en trapetsformig sektion användas som har en höjd av 50 cm, som utgör en övergång mellan bredderna på den övre och den undre sektionen. I detta fall skall totalhöjden av den rektangulära sektionen och denna trapetsformiga sektion av den övre sektionen vara 110 cm för alla fordonsklasser med en kapacitet på mer än 22 passagerare, och 95 cm för alla fordonsklasser med en kapacitet på högst 22 passagerare.

Den övre sektionens bredd får upptill minskas till 40 cm om en avfasning som inte överskrider 30 grader från horisontalen inbegrips (bilaga III, figur 1).

7.7.1.2 Den tvådelade sektionen skall förbli parallell med dörröppningen när den förs från startläget, där planet för den framsida som är närmast fordonets interiör är tangentiellt till öppningens yttersta kant, till det läge där den vidrör det första fotsteget, efter vilket den skall förbli rätvinklig till den riktning som en person som använder ingången förväntas ta.

7.7.1.3 När den tvådelade sektionens mittlinje har förts 30 cm från startläget och den tvådelade sektionen vidrör stigytan skall den hållas i det läget.

7.7.1.4 Den cylinderfigur (se bilaga III, figur 6) som används för att testa mittgångens genomgångsutrymme skall sedan, med början från mittgången, föras i den riktning som en person som lämnar fordonet förväntas ta, tills cylinderns centrumlinje har nått det vertikalplan som utgörs av det översta fotstegets översta kant eller tills ett tangentiellt plan till den övre cylindern vidrör den tvådelade sektionen, beroende på vilket som först inträffar, och hållas i det läget (se bilaga III, figur 2).

7.7.1.5 Mellan cylinderfiguren, i det läge som fastställs i punkt 7.7.1.4, och den tvådelade sektionen, i det läge som fastställs i punkt 7.7.1.3 skall det finnas ett fritt utrymme vars övre och nedre gränser anges i bilaga III, figur 2. Detta fria utrymme skall tillåta fri genomföring av en vertikal sektion med samma form och mått som cylinderfiguren (punkt 7.7.5.1), centrala sektionen och med en tjocklek av högst 2 cm. Denna sektion skall föras, från cylinderfiguren tangentiella position tills dess yttre sida vidrör den tvådelade sektionens inre sida, vidrörande planet eller planen definierade av stegets övre kanter, i den riktning som en person som använder ingången kan tänkas ta (se bilaga III, figur 2).

7.7.1.6 Det fria genomgångsutrymmet för denna figur skall inte inbegripa något utrymme som sträcker sig 30 cm framför en obelastad sittdyna och till höjden av den dynas övre del.

7.7.1.7 Vad gäller en fällstol skall detta utrymme fastställas med sätet nedfällt.

7.7.1.8 En fällstol som används av besättningsmedlemmar får dock inkräkta på genomgångsutrymmet till en på- och avstigningsdörr när det är nedfällt förutsatt att

7.7.1.8.1 det klart anges både inne i fordonet och på EG-typgodkännandeintyget (se bilaga II, tillägg 2), att fällstolen endast är avsedd för besättningen,

7.7.1.8.2 sätet automatiskt fälls upp när det inte används, för att på så sätt uppfylla kraven i punkt 7.7.1.1. eller 7.7.1.2 och 7.7.1.3, 7.7.1.4 och 7.7.1.5,

7.7.1.8.3 dörren inte anses vara en obligatorisk utgång enligt punkt 7.6.1.4,

och

7.7.1.8.4 ingen del av sätet befinner sig framför ett vertikalplan som går genom mittlinjen på förarstolens sittyta i dess mest bakre position och genom mittpunkten på den yttre backspegel som är monterad på fordonets motsatta sida när sätet är nedfällt respektive uppfällt.

7.7.1.9 För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare skall en dörröppning och den genomgång via vilken passagerarna kan nå denna anses som obehindrade om det

7.7.1.9.1 mätt parallellt med fordonets längsgående axel finns en frihöjd på minst 22 cm vid varje punkt och 55 cm vid varje punkt som sitter mer än 50 cm ovanför golvet eller fotstegen (bilaga III, figur 3)

7.7.1.9.2 mätt vinkelrätt mot fordonets längsgående axel finns ett fritt utrymme på minst 30 cm vid varje punkt och minst 55 cm vid varje punkt som sitter mer än 120 cm ovanför golvet eller fotstegen eller mindre än 30 cm under taket (bilaga III, figur 4).

7.7.1.10 Måtten för på- och avstigningsdörrar och nödutgångsdörrar enligt punkt 7.6.3.1 och kraven i punkt 7.7.1.1 7.7.1.7, 7.7.2.1 7.7.2.3, 7.7.5.1 och 7.7.8.5 gäller inte för fordon i klass B med en högsta vikt av 3,5 ton och med upp till 12 passagerarstolar i vilka man från varje stol har obehindrad genomgång till minst två dörrar.

7.7.1.11 Golvets högsta lutning i genomgången skall inte överstiga 3 % mätt med det olastade fordonet på ett plant underlag.

7.7.2 Möjlighet att nå nödutgångsdörrar (se bilaga III, figur 5).

Följande krav gäller inte för förardörrar som används som nödutgångar i fordon som är avsedda för högst 22 passagerare.

7.7.2.1 Det fria utrymmet mellan mittgången och nödutgångsdörrens öppning skall medge fri genomföring av en vertikal cylinder som mäter 30 cm i diameter och som är 70 cm hög mätt från golvet och som stöder en andra vertikal cylinder som mäter 55 cm i diameter, och vars sammanlagda höjd är 140 cm.

Den övre cylinderns diameter får upptill minskas till 40 cm om en avfasning som inte överskrider 30° från horisontalen inbegrips.

7.7.2.2 Den första cylinderns bas skall ligga inom den andra cylinderns projektion.

7.7.2.3 När fällstolar anordnas längst denna genomgång skall det fria utrymme som krävs för cylindern bestämmas med stolen nedfälld.

7.7.2.4 I stället för den tvådelade cylindern får en sådan mätanordning som beskrivs i punkt 7.7.5.1 användas (se bilaga III, figur 6).

7.7.3 Möjlighet att nå nödutgångsfönster

7.7.3.1 Det skall vara möjligt att föra en testfigur från mittgången till utsidan av fordonet genom varje nödutgångsfönster.

7.7.3.2 Testfigurens rörelseriktning skall vara den riktning som en passagerare som utrymmer fordonet sannolikt skulle ta. Testfiguren skall hållas vinkelrät mot den rörelseriktningen.

7.7.3.3 Testfiguren skall utgöras av en tunn platta som mäter 60 × 40 cm med hörnen rundade till en radie av 20 cm. För nödutgångsfönster i fordonets bakgavel får dock testfiguren mäta 140 × 35 cm med hörnen rundade till en radie av 15,5 cm.

7.7.4 Möjlighet att nå takluckor

Minst en taklucka skall placeras ovanför minst en del av en stol eller ett motsvarande föremål som gör det lättare att nå takluckorna.

7.7.5 Mittgångar (se bilaga III, figur 6).

7.7.5.1 Mittgångarna i ett fordon skall vara så utformade och konstruerade att fri genomföring är möjlig av en mätanordning som består av två koaxialcylindrar med en omvänd stympad kon placerad mellan dem, och där mätanordningen har följande mått (i cm):

>Plats för tabell>

Den övre cylinderns diameter får minskas upptill till 40 cm när en avfasning som inte överstiger 30 grader från horisontalen inbegrips (bilaga III, figur 1).

Mätanordningar får vidröra stroppar, om sådana finns, och även flytta undan dem.

7.7.5.1.1 Om det inte finns någon utgång i utrymmet framför en stol eller en stolsrad:

7.7.5.1.1.1 För framåtriktade sittplatser skall framkanten på den cylinderfigur som definieras i 7.7.5.1 minst nå fram till det tvärgående vertikalplan som är tangentiellt till den främsta punkten av den framförvarande stolsradens ryggstöd och förbli i det läget. Från detta plan skall det vara möjligt att föra den sektion som visas i bilaga III, figur 7 på ett sådant sätt att, med början från kontaktläget med cylinderfiguren, sektionens sida mot fordonets exteriör förs framåt till ett avstånd av 66 cm.

7.7.5.1.1.2 För sidoåkande sittplatser måste cylinderfigurens främre del minst nå det tvärgående plan som korsar ett vertikalplan som passerar den framförvarande stolens centrum (bilaga III, figur 7).

7.7.5.1.1.3 För bakåtriktade sittplatser skall cylinderfigurens främre del minst nå det tvärgående vertikalplan som är tangentiellt till sittdynornas yta på den framförvarande stolsraden (bilaga III, figur 7).

7.7.5.2 För fordon i klass I får den nedersta cylinderns diameter minskas från 45 cm till 40 cm i varje del av mittgången som ligger bakom

7.7.5.2.1 ett tvärgående vertikalplan placerat 1,5 m framför bakaxelns mittlinje, och

7.7.5.2.2 ett tvärgående vertikalplan placerat vid den bakersta på- och avstigningsdörrens bakre kant.

7.7.5.3 För fordon i klass III får stolarna på den ena eller på båda sidor om mittgångens bredd till en form som motsvarar en nedre cylinder med en diameter av 22 cm, förutsatt att stolen, med hjälp av en kontroll som finns vid varje stol och är lättåtkomlig för en person som står i mittgången, lätt kan återställas automatiskt, även när den är upptagen, till det läge som motsvarar en minsta bredd av 30 cm.

7.7.5.4 På ledbussar skall den mätanordning som definieras i punkt 7.7.5.1 obehindrat kunna föras genom ledpartiet. Ingen del av det mjuka skyddsöverdraget i det partiet, inklusive delar av bälgen, skall inkräkta på mittgången.

7.7.5.5 Fotsteg får monteras i mittgången. Sådana fotsteg skall vara minst lika breda som mittgången vid fotstegens topp.

7.7.5.6 Fällstolar som gör det möjligt för passagerare att sitta i mittgången skall inte tillåtas.

7.7.5.7 Stolar som är flyttbara i sidled och som i ett läge inkräktar på mittgången skall inte tillåtas utom för fordon i klass III och på de villkor som föreskrivs i punkt 7.7.5.3.

7.7.5.8 För fordon som omfattas av punkt 7.7.1.9 behöver det inte finnas någon mittgång förutsatt att det genomgångsutrymme som anges i den punkten respekteras.

7.7.5.9 I mittgångar och genomgångsutrymmen skall golvmaterial med liten halkrisk användas.

7.7.6 Mittgångens lutning

Mittgångens lutning, mätt med fordonet olastat och stående på ett plant underlag och med nigningssystemet urkopplat skall inte överstiga

7.7.6.1 8 % för fordon i klasserna I, II och A,

7.7.6.2 12,5 % för fordon i klasserna III och B, och

7.7.6.3 3 % för en komponent i planet vinkelrätt mot fordonets symmetriska längdaxel,

7.7.6.4 12,5 % för fordon i klasserna I eller II i låggolvsmodellens inre del av mittgången, 1 m på endera sidan om den andra axelns mittlinje. Denna yta skall vara särskilt halkfri.

7.7.7 Fotsteg (se bilaga III, figur 8).

7.7.7.1 Högsta och längsta höjd samt minsta djup för fotsteg vid på- och avstigningsdörrar och nödutgångsdörrar och inne i själva fordonet skall vara enligt följande:

>Plats för tabell>

7.7.7.1.1 Vid tillämpning av denna bilaga skall varje fotsteg från en nedsänkt mittgång till ett sittområde inte anses som fotsteg. Högsta höjden för sådana steg som leder från mittgången till ett sittområde skall vara 35 cm.

7.7.7.2 Vid tillämpning av denna punkt skall ett fotstegs höjd mätas i centrum av dess bredd. Dessutom skall tillverkare särskilt beakta möjligheten för personer med nedsatt rörlighet att använda fotsteget, särskilt vad gäller att hålla steghöjden till ett minimum.

7.7.7.3 Det första fotstegets höjd i förhållande till marken skall mätas med fordonet på ett plant underlag, olastat enligt punkt 7.1.3 och med ett sådan lufttryck i däckutrustningen som anges av däcktillverkaren för den högsta tekniskt tillåtna vikten (MT) som angivits enligt punkt 2.18.

7.7.7.4 Om det finns mer än ett fotsteg får varje steg inkräkta på området för nästa stegs vertikala utsprång med högst 10 cm och utsprånget över föregående stegyta skall medge en fri yta på minst 20 cm (se bilaga III, figur 8) med varje stegnos utformad på ett sätt som minimerar risken för att snubbla och i kontrastfärg eller kontrastfärger.

7.7.7.5 Varje stegs bredd och form skall medge att en rektangel enligt nedanstående tabell kan placeras på varje steg utan att högst 5 % av rektangelns yta hänger över steget. Vid en dubbeldörr skall varje hälft av dörröppningen uppfylla detta krav.

>Plats för tabell>

7.7.7.6 Alla steg skall vara halkfria.

7.7.8 Passagerarstolar och utrymme för sittande passagerare

7.7.8.1 Minsta stolsbredd (se bilaga III, figur 9).

7.7.8.1 a Genom undantag från bestämmelserna i punkt 7.7.8.1 får medlemsstaterna, för de fordonstyper som anges i artikel 3, tillåta att nya fordon som uppfyller följande bestämmelser saluförs eller tas i bruk:

Minsta stolsbredd (se bilaga III, figur 9 a).

7.7.8.1.1 Den minsta bredden på en sittdyna, mätt från ett vertikalplan som passerar sittplatsens centrum, skall vara enligt följande:

7.7.8.1.1 a För de fordon som anges i artikel 3 avseende undantag skall det minsta måttet för varje sittplats, mätt från ett vertikalplan som passerar sittplatsens centrum, vara enligt följande:

>Plats för tabell>

Vid överensstämmelse med punkt 7.7.8.1.1 a gäller inte punkt 7.7.8.1.2.1 och 7.7.8.1.2.2.

7.7.8.1.1.1 20 cm för fordon i klasserna I, II, A och B.

7.7.8.1.1.2 22,5 cm för fordon i klass III.

7.7.8.1.2 Minsta bredd för tillgängligt utrymme för varje sittplats, mätt från ett vertikalplan som passerar sittplatsens centrum vid höjder på mellan 27 och 65 cm ovanför en obelastad sittdyna skall vara

7.7.8.1.2.1 25 cm för individuella stolar,

7.7.8.1.2.2 22,5 cm för oavbrutna stolsrader för två eller flera passagerare.

7.7.8.1.2.3 För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare, vad gäller stolar bredvid fordonsväggen, inbegriper den tillgängliga ytan, i dess övre del, inte en triangelyta som är 2 cm bred och 10 cm hög (se bilaga III, figur 10). Dessutom bör det utrymme som behövs för säkerhetsbälten och deras fästanordningar och för solskydd undantas.

7.7.8.2 Sittdynans minsta djup (se bilaga III, figur 11).

Sittdynans minsta djup skall vara

7.7.8.2.1 35 cm för fordon i klasserna I, A och B, och

7.7.8.2.2 40 cm för fordon i klasserna II och III.

7.7.8.3 Sittdynans höjd (se bilaga III, figur 11).

En obelastad sittdynas höjd från golvet skall vara sådan att avståndet från golvet till ett horisontalplan som är tangentiellt till sittdynans främre översida är mellan 40 och 50 cm. Denna höjd får dock minskas till minst 35 cm vid hjulhusen och motorutrymmet.

7.7.8.4 Avstånd mellan stolarna (se bilaga III, figur 12).

7.7.8.4.1 För stolar som är riktade åt samma håll skall det minsta avståndet mellan en sittdynas främre del och den bakre delen av den framförvarande sittdynan, mätt horisontellt och vid alla höjder ovan golvet mellan sittdynans översida och en punkt 62 cm ovanför golvet, vara:

>Plats för tabell>

7.7.8.4.1 a För de fordonstyper som anges i artikel 3 avseende undantag får medlemsstaterna tillåta försäljning eller ibruktagande av nya fordon som uppfyller följande krav:

För stolar som är riktade åt samma håll skall det minsta avståndet mellan en sittdynas främre del och den bakre ändan av den framförvarande sittdynan, mätt horisontellt och vid alla höjder ovan golvet mellan sittdynans översida och en punkt 62 cm ovanför golvet, vara 65 cm (se bilaga III, figur 12 a).

För fordon som är avsedda för högst 16 passagerare får avståndet mellan stolarna minskas till 60 cm (se bilaga III, figur 12 b).

7.7.8.4.2 Alla mått skall tas då sittdynan är obelastad, i ett vertikalplan som passerar den individuella sittplatsens centrumlinje.

7.7.8.4.3 När tvärgående stolar är riktade mot varandra skall det minsta avståndet mellan sittdynans främre ytor på framåtriktade sittplatser, mätt genom sittdynans högsta punkt, vara minst 130 cm.

7.7.8.4.4 Dörrar med fällbara ryggstöd och ställbara förarstolar skall mätas med ryggstöden och andra stolsinställningar i normalt användningsläge enligt tillverkarens specifikationer.

7.7.8.4.5 Varje fällbord som monterats på baksidan av ett ryggstödet skall mätas i uppfällt läge.

7.7.8.4.6 Stolar som monterats på skenor eller andra system som gör det möjligt för användaren att enkelt ändra fordonets interiör skall mätas i normalt användningsläge enligt de specifikationer som tillverkaren anger i sin ansökan om godkännande.

7.7.8.5 Utrymme för sittande passagerare (se bilaga III, figur 13).

7.7.8.5.1 Det minimala fria utrymmet framför varje passagerarstol skall vara det som anges i bilaga III, figur 13. Ryggstödet på en annan framförvarande stol eller en avskärmning vars kontur ungefär motsvarar ett nedfällt ryggstöd får inkräkta på detta område enligt punkt 7.7.8.4. Stolsben skall också tillåtas i detta utrymme förutsatt att det finns tillräckligt med utrymme för passagerarnas fötter. Vad gäller stolar bredvid förarstolen i fordon med en kapacitet på högst 22 passagerare skall närvaron av instrumentbräda, vindruta, solskydd, säkerhetsbälten och infästning av säkerhetsbälten tillåtas.

7.7.8.5.2 I klass I får dock minst två och i klass A minst en framåtriktad eller bakåtriktad sittplats som är avsedd för passagerare med nedsatt rörlighet andra än rullstolsburna placeras i den del av bussen där det är enklast att stiga på. Dessa stolar skall utformas för personer med nedsatt rörlighet genom att medge tillräckligt utrymme vid stolarna, vara lämpligt utformade och placerade och försedda med stödhandtag för att underlätta för personer att sätta och resa sig samt erbjuda möjlighet att kommunicera i enlighet med punkt 7.7.9 när man sitter.

7.7.8.5.2.1 Vid sådana stolar skall minst 110 % av det utrymme som anges i punkt 7.7.8.5.1 finnas att tillgå, och de skall mäta minst 110 % av den bredd som anges i punkt 7.7.8.1.1.

7.7.8.6 Fritt utrymme ovanför varje sittplats

7.7.8.6.1 Det fria utrymmet ovanför för varje sittplats och, förutom när det gäller stolar i den första stolsraden i ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare, för dess tillhörande fotutrymme, skall vara minst 900 mm mätt från den högsta punkten av en obelastad sittdyna och minst 1350 mm från den genomsnittliga golvnivån i fotutrymmet. För fordon som omfattas av punkt 7.7.1.9 får detta mått minskas till 1200 mm mätt från golvet.

7.7.8.6.2 Detta fria utrymme skall utsträckas över den zon som definieras

7.7.8.6.2.1 av längsgående vertikalplan 200 mm på endera sida av sittplatsens genomsnittliga vertikalplan, och

7.7.8.6.2.2 av ett tvärgående vertikalplan genom stolsryggens bakersta översta del och av ett tvärgående vertikalplan 300 mm framför en obelastad sittdynas främsta del, mätt i varje fall vid sittplatsens genomsnittliga vertikalplan.

7.7.8.6.3 Från kanterna av det fria utrymme som anges i punkt 7.7.8.6.1 och 7.7.8.6.2 får följande zoner undantas:

7.7.8.6.3.1 Vad gäller den övre delen av stolar bredvid fordonets sidovägg, en zon med ett rektangulärt tvärsnitt som är 150 mm högt och 100 mm brett (se bilaga III, figur 14),

7.7.8.6.3.2 Vad gäller den övre delen av stolar bredvid fordonets sidovägg, en zon med en triangeltvärsektion vars spets är placerad 650 mm från golvet och vars bas är 100 mm bred (se bilaga III, figur 15).

7.7.8.6.3.3 Vad gäller fotutrymmet till stolar placerade närmast fordonets yttervägg, en zon av en tvärsektion av högst 200 cm² med en högsta bredd på 100 mm (se bilaga III, figur 16).

7.7.8.6.3.4 För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare, vad gäller sittplatserna närmast karosseriets bakre hörn, får det fria utrymmets yttersta bakre kant, sett i plan, rundas till en radie på högste 150 mm (se bilaga III, figur 17).

7.7.8.6.4 I det fria utrymmet enligt punkt 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 och 7.7.8.6.3 skall följande inkräktningar tillåtas:

7.7.8.6.4.1 Ett annan stols ryggstöd, stöd och tillhörande anordningar (t.ex. fällbord).

7.7.8.6.4.2 Vad gäller fordon med upp till 22 passagerare: hjulhuset, förutsatt att ett av följande villkor uppfylls:

7.7.8.6.4.2.1 Inkräktningen skall inte överskrida sittplatsens genomsnittliga vertikalplan (se bilaga III, figur 18), eller

7.7.8.6.4.2.2 den närmaste kanten av det 300 mm djupa fotutrymmet för sittande passagerare skall inte flyttas fram mer än 200 mm från en obelastad sittdynas kant och högst 600 mm framför sittdynan - dessa mätningar skall göras i sittplatsen genomsnittliga vertikalplan (se bilaga III, figur 19).

7.7.8.6.4.3 Vad gäller stolar placerad bredvid förarsätet i fordon med upp till 22 passagerare: instrumentbrädan, vindrutan, solskydd, säkerhetsbälten, fästanordningar för säkerhetsbälten och frontkåpan.

7.7.8.7 I fordon i klasserna III och B skall sittplatserna vara framåt- eller bakåtriktade.

7.7.9 Kommunikation med förare

7.7.9.1 I fordon i klasserna I, II och A skall det vara möjligt för passagerarna att påkalla förarens uppmärksamhet om det krävs att föraren stannar fordonet. Signalknapparna för varje sådan stannarsignal skall vara utskjutande och placeras högst 120 cm över golvet samt vara kontrastfärgad. Signalknapparna skall fördelas jämnt över hela fordonet. Att stannarsignalen har aktiverats skall även framgå för medpassagerare genom en eller flera ljustablåer: ljustablån skall förses med ordet "stannar" eller motsvarande och/eller genom en lämplig symbol och skall förbli belyst tills på- och avstigningsdörren öppnar. Ledbussar skall ha sådana skyltar i varje stel del. Dubbeldäckare skall ha dem på varje däck.

7.7.9.2 Kommunikation med besättningsutrymmet. Om det finns ett besättningsutrymme varifrån det varken går att ta sig till förar- eller passagerarutrymmet skall kommunikation mellan föraren och ett sådant besättningsutrymme vara möjlig.

7.7.9.3 Fordon i klasserna I, II och A skall vara försedda med en anordning för att visa linjenummer eller linjebokstav och destination. Ett minst 20 cm högt linjenummer skall kunna visas på fordonets front samt på den sida av fordonet, där på- och avstigningsdörrarna befinner sig. Dessutom skall fordon i klasserna I och A vara försedda med en anordning för att visa linjenummer på fordonets baksida. En anordning för att visa fordonets destination, minst 12 cm hög, skall anbringas framtill på fordon i klasserna I, II och A.

7.7.10 Apparater för varma drycker och kokutrustning

Apparater för varma drycker och kokutrustning skall vara så monterade eller skyddade att varken varm mat eller heta drycker sannolikt kan spillas på en passagerare vid en nödbromsning eller vid kurvtagning.

7.7.10.1 I fordon som utrustats med apparater för varma drycker och kokutrustning skall alla sittplatser vara utrustade med lämpliga anordningar för att placera het mat eller dryck medan fordonet är i rörelse.

7.7.11 Dörrar till inre utrymmen

Varje dörr till ett toalettrum eller annat inre utrymme

7.7.11.1 skall vara självstängande och skall inte inbegripa någon som helst anordning för att hålla den öppen om den, när den är öppen, kan utgöra ett hinder för passagerare vid en nödsituation,

7.7.11.2 skall, när den är öppen, inte skymma något handtag, någon kontrollanordning eller obligatorisk märkning som hör samman med en på- och avstigningsdörr, nödutgångsdörr, nödutgång, brandsläckare eller första förbandslåda,

7.7.11.3 skall förses med en anordning som gör det möjligt att vid en nödsituation öppna dörren från utsidan av ett sådant utrymme,

7.7.11.4 skall inte kunna låsas från utsidan såvida inte dörren alltid går att öppna från insidan.

7.8 Innerbelysning

7.8.1 Innerbelysning skall anordnas för att belysa

7.8.1.1 alla passagerarutrymmen, besättningsutrymmen, toalettrum samt ledpartiet i en ledbuss,

7.8.1.2 eventuella fotsteg eller trappor,

7.8.1.3 genomgången till varje utgång,

7.8.1.4 inre märkningar och inre kontroller för varje utgång,

7.8.1.5 alla platser där det finns hinder.

7.8.2 Det skall finnas minst två belysningskretsar så att, om det ena inte fungerar, detta inte påverkar den andra kretsens funktion. En strömkrets som endast tjänar en permanent ingångs- och utgångsbelysning får anses utgöra en av dessa kretsar.

7.8.3 Åtgärder skall vidtas för att skydda föraren från bländande ljus och reflektioner från innerbelysning.

7.9 Ledpartiet i ledbussar

7.9.1 Det ledparti som sammanbinder fordonets stela delar skall vara så utformat och konstruerat att minst en rotationsrörelse runt minst en horisontalaxel och minst en vertikalaxel är möjlig,

7.9.2 När ledbussen står stilla, olastad och med tjänstevikt, på ett plant underlag skall det mellan golvet i varje stel del och vändskivans golv eller det element som ersätter det, inte finnas ett oskyddat hål som är bredare än

7.9.2.1 1 cm när fordonets samtliga hjul är på samma nivå, eller

7.9.2.2 2 cm när hjulen på mittaxeln vid ledpartiet vilar på en yta som är 15 cm högre än den yta på vilken hjulen på de andra axlarna vilar.

7.9.3 Nivåskillnaden mellan golvet i de stela delarna och vändskivans golv, mätt vid fogen, skall inte överskrida

7.9.3.1 2 cm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.1 ovan, och

7.9.3.2 3 cm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.2 ovan.

7.9.4 På ledbussar skall det finnas möjlighet ett fysiskt kunna hindra passagerare att nå varje del av ledpartiet där

7.9.4.1 golvet har ett öppet hål some inte uppfyller kraven i punkt 7.9.2,

7.9.4.2 golvet inte kan bära vikten av passagerare

7.9.4.3 väggarnas rörelse kan utgöra fara för passagerare.

7.10 Riktningsstabilitet hos ledbussar

När en ledbuss rör sig i en rak linje skall dess stela delars längsgående genomsnittliga plan sammanfalla och bilda ett oavbrutet plan utan några utbuktningar.

7.11 Ledstänger och handtag

7.11.1 Allmänna krav

7.11.1.1 Ledstänger och handtag skall vara tillräckligt kraftiga.

7.11.1.2 De skall inte utgöra någon risk för skada på passagerare.

7.11.1.3 Ledstänger och handtag skall vara utformade så att passagerare utan problem kan hålla dem i ett kraftigt grepp. Varje ledstång skall vara minst 10 cm långt. Ingen dimension skall vara mindre än 2 cm i genomgångsutrymmena. I dessa fall skall ledstänger med en minsta dimension av 1,5 cm tillåtas om en annan dimension är minst 2,5 cm. Handtag och ledstänger skall inte ha skarpa böjningar.

7.11.1.4 Det fria utrymmet mellan ett handtag eller en ledstång och den sammanhörande delen av karosseriet eller fordonets vägg skall vara minst 4 cm. Vad gäller handtag på dörrar eller stolar, eller i ett genomgångsutrymme i ett fordon i klasserna II, III och B är ett minsta avstånd av 3,5 cm tillåtet.

7.11.1.5 Ytan på varje handtag, ledstång eller stolpe skall vara kontrastfärgad och halkfri.

7.11.2 Handtag och ledstänger för stående passagerare.

7.11.2.1 Tillräckligt många handtag och/eller ledstänger skall anordnas i varje del av den golvyta som, i enlighet med punkt 7.2.2, är avsedd för stående passagerare. I detta syfte får stroppar, om sådana finns, räknas, förutsatt att de hålls på plats genom lämpliga anordningar. Detta krav skall anses uppfyllt om, från alla möjliga platser där den testfigur som visas i bilaga III, figur 20 till detta direktiv placeras, minst två ledstänger eller handtag kan nås av anordningens rörliga arm. Testfiguren får roteras fritt runt sin vertikalaxel.

7.11.2.2 Vid tillämpning av det förfarande som anges i punkt 7.11.2.1 ovan får endast sådana ledstänger och handtag som är placerade minst 80 cm och högst 190 cm ovanför golvet räknas.

7.11.2.3 För varje plats som kan upptas av en stående passagerare skall minst ett av de krävda ledstängerna eller handtagen vara placerade högst 150 cm ovanför golvytan vid den platsen.

7.11.2.4 Områden som kan upptas av stående passagerare och som inte är avskilda med stolar från fordonets sidoväggar eller bakgavel skall förses med horisontella ledstänger parallellt med väggarna och monteras på en höjd av mellan 80 och 150 cm från golvet.

7.11.3 Ledstänger och handtag för på- och avstigningsdörrar

7.11.3.1 Dörröppningarna skall utrustas med ledstänger och/eller handtag på varje sida. För dubbeldörrar anses detta krav uppfyllt genom montering av en centralt placerad stolpe eller en centralt placerad ledstång.

7.11.3.2 De ledstänger och/eller handtag som anordnas vid på- och avstigningsdörrar skall vara sådana att de inbegriper en fattningspunkt tillgänglig för en person som står på marken bredvid på- och avstigningsdörren eller på något av de intilliggande fotstegen. Sådana fattningspunkter skall placeras vertikalt mellan 80 cm och 110 cm ovanför marken eller ovanför varje fotstegsyta, och horisontellt

7.11.3.2.1 för den position som är lämplig för en person som står på marken, högst 40 cm inåt från det första fotstegets ytterkant, och

7.11.3.2.2 för den position som är lämplig för ett visst fotsteg, inte utåt från det ifrågavarande fotstegets ytterkant, och högst 60 cm inåt från samma kant.

7.11.3.3 Vad gäller fordon utan fotsteg mellan på- och avstigningsdörren och det område som är avsett för passagerare skall ledstänger anordnas på båda sidorna om ingången enligt punkt 7.11.3.2 från en position 10 cm inåt från den första hälften av fordonets bredd. Vad gäller en dubbeldörrs öppning i ett fordon utan fotsteg eller i ett fordon med endast ett fotsteg, skall det inte finnas någon stolpe eller någon ledstång.

7.11.4 Ledstänger och handtag för invalidsittplatser

7.11.4.1 En horisontal ledstång, 80 till 90 cm över golvytan skall anbringas mellan på- och avstigningsdörrarna och invalidsittplatsen enligt punkt 7.7.8.5.2.

7.12 Åtkomlighet för passagerare med nedsatt rörlighet andra än rullstolsburna passagerare och anordningar för rullsstolsburna passagerare

7.12.1 För att kunna fastställa en standard för personer med nedsatt rörlighet, kommer rullstolsburna personer, som kan använda sina armar och händer fritt och normalt, att användas som standard för passagerare med nedsatt rörlighet.

7.12.2 Fordon som är konstruerade för att tillhandahålla tidtabellsbundna tjänster i städer och mellan städer skall vara konstruerade så att de är lättillgängliga för passagerare med nedsatt rörlighet. Dessa fordon skall uppfylla bestämmelserna i punkt 7.12.3 7.12.13 och relevanta bestämmelser i bilaga III.

Samma bestämmelser skall gälla för andra fordon som är konstruerade för att vara lättillgängliga för passagerare med nedsatt rörlighet.

7.12.3 För varje rullstolsburern passagerare skall ett särskilt område som är minst 90 cm brett och 130 cm långt tillhandahållas i passagerarutrymmet.

7.12.4 Det skall finnas minst två dörrar med en bredd av minst 90 cm, av vilka minst en på- och avstigningsdörr, genom vilka rullstolsburna passagerare kan passera. För fordon som är utformade för att transportera en eller två rullstolsburna passagerare får detta antal minskas till en dörr, förutsatt att den utgörs av en på- och avstigningsdörr och att det finns en annan dörr som är minst 60 cm bred.

7.12.5 Möjlighet att ta sig från dörren till det särskilda området:

Det skall vara möjligt att förflytta sig från de dörrar som anges i punkt 7.12.4 till det särskilda område som anges i punkt 7.12.3 med en standardrullstol av de mått som visas i bilaga III, figur 21.

Dessutom skall fordonet varar utformat på ett sådant sätt att det möjliggör enkel evakuering av rullstolsburna från det särskilda området vid en nödsituation.

Vad gäller fordon i klasserna II och III får, när det finns rullstolsburna i det särskilda området, mittgångens bredd minskas, förutsatt att den tillåter fri genomföring av den mätanordning som anges i punkt 7.7.5.1, utom för dess lägre diameter, vilken skall mäta 30 cm.

7.12.6 En av de flera möjligheterna till kommunikation skall anordnas i fordon i klasserna I och II i enlighet med punkt 7.7.9 förutom i närheten av rullstolars parkerade ställning.

7.12.7 Rullstolars stabilitet:

7.12.7.1 Om ett fordon i klass I endast är utformat för transporter av en eller två rullstolar gäller följande bestämmelser:

- Rullstolen behöver inte vara fastspänd.

- Den tvärgående axeln i det utrymme som är avsett för en rullstol skall vara parallell med fordonets tvärgående axel.

- En av sidorna i det utrymme som är avsett för en rullstol skall vila mot en av fordonets sidor.

- Rullstolen skall transporteras bakåtriktad.

- En avskärmning vinkelrät mot fordonets tvärgående axel skall anordnas mellan utrymmet för en rullstol och övriga passagerarstolar.

- Rullstolens hjul eller ryggstöd skall vila mot avskärmningen (eller den framförvarande stolsradens ryggstöd) för att undvika att rullstolen välter.

- Avskärmningen eller den framförvarande stolsradens ryggstöd skall kunna stå emot en icke fastspänd rullstol med en totalvikt av 250 kg, inbegripet användaren, när fordonet bromsar från en hastighet av minst 50 km/tim till stillastående med en inbromsningshastighet av minst 5 m/sekund².

- Ett handtag eller en ledstång skall monteras på fordonets sida på så sätt att en rullstolsburen person lätt kan ta tag i det.

- En indragbar ledstånd (eller liknande anordning) skall anordnas på motstående sida av rullstolsutrymmet för att begränsa att rullstolen rör sig i sidled och för att göra det möjligt för en rullstolsburen person att lätt ta tag i den.

- Golvet i rullstolsutrymmet skall vara halkfritt.

- En skylt med följande text skall sättas upp i närheten av det särskilda området:

"Reserverat för rullstol. Rullstolen skall placeras bakåtriktad och stå i läge med bromsarna på."

7.12.7.2 Om fordonet är utrustad för transporter av mer än två rullstolsburna passagerare gäller följande:

En fastsättningsanordning skall anordnas för att säkerställa stabiliteten hos en rullstol/rullstolar med en totalvikt av 250 kg vardera, inbegripet användaren, när fordonet bromsar från en hastighet av minst 50 km/tim till stillastående med en inbromsningshastighet av minst 5 m/sekund².

Fastsättningsanordningen skall vara röd och lätt att använda av den rullstolsburne eller en annan person för att underlätta evakuering vid en nödsituation. Bruksanvisningen skall vara klart synlig bredvid fastsättningsanordningen.

Begränsningssystemet skall vara utformat för att undvika felaktig användning. Bland annat skall det inte kunna hållas halvstängt.

7.12.8 Hjälpmedel/åtkomlighet vad gäller ombordstigning:

Vid minst en av de dörrar som avses i punkt 7.12.4 skall hjälpmedel som underlättar ombordstigning enligt bestämmelserna i bilaga VII anordnas. Dessutom skall varje annat hjälpmedel för ombordstigning som monteras på fordonet uppfylla bestämmelserna i bilaga VII.

7.12.9 Dörrkontroller

Varje öppningskontroll bredvid en dörr enligt punkt 7.12.4, oavsett om den sitter på insidan eller utsidan av fordonet, skall placeras högst 130 cm från marken respektive golvet.

Vad gäller hjälpmedel för ombordstigning som inte direkt manövreras av en rullstolsburen person skall dessutom ett kommunikationsmedel med föraren anordnas på utsidan bredvid dörren högst 130 cm från marken.

7.12.10 Belysning

Tillräcklig belysning skall anordnas som medger säker på- och avstigning för den rullstolsburne, utan att sådan belysning stör föraren eller andra passagerare.

7.12.11 Viktfördelning

Vad gäller fordon i klass II, inbegripet sådana som huvudsakligen utformats för rullstolsburna passagerare, skall, vid tillämpning av punkt 7.4, varje rullstolsplats anses som ett säte och därför räknas in i "P". Deras motsvarande utrymme skall normalt antas vara 90 cm × 130 cm och dras av från S0 för att bestämma S1. Den rullstolsvikt som motsvarar en passagerares vikt skall normalt antas varar 250 kg. För övriga fordon gäller punkt 7.3, utan beaktande av närvaron av rullstolar. Vad gäller klass III och klass II huvudsakligen utformade för transport av rullstolsburna passagerare gäller inte angivelserna i punkt 7.3.1.

7.12.12 Särskilda bestämmelser för fordon utformade att huvudsakligen transportera rullstolsburna passagerare.

Om fordonet skall transportera mer än åtta rullstolsburna passagerare skall minst två utgångar uppfylla bestämmelserna i bilaga VII, såvida inte fordonet är en låggolvsbuss med två sådana utgångar. Dessutom skall åtkomligheten till dörrarna och till mittgångarna tillåta fri genomgång för besättningsmedlemmar.

7.13 Symbolskyltars tillgänglighet

Lämpliga symbolskyltar, invändigt och utvändigt, skall ange närvaron av särskilda stolar för rörelsehindrade passagerare andra än rullstolsburna passagerare och, vid behov, möjlighet till transport av rullstolsburna. Sådana skyltar visas i bilaga III, figur 22 a och b.

7.13.1 Symbolskyltar för en rullstolsburen passagerare (bilaga III, figur 22 a) och en rörelsehindrad passagerare annan än en rullstolsburen passagerare (bilaga III, figur 22 b) skall placeras

- i den särskilda på- och avstigningsdörrens vänstra del, under den lägre sidofönsterkanten, jämnt med axeln med eventuellt färgade band i midjehöjd,

- på fordonets front, under vindrutans nedre fönsterlinje, på fordonets högra sida.

Symbolskylten skall vara lätt att se och förstå, även om den placeras på en ojämn och vertikal yta.

7.13.2 Symbolskyltar för passagerare med nedsatt rörlighet andra än rullstolsburna passagerare skall placeras vid varje säte som är avsett för passagerare med nedsatt rörlighet andra än rullstolsburna passagerare.

Symbolskyltar för rullstolsburna passagerare skall placeras i det utrymme som är avsett för rullstolsburna passagerare.

7.14 Stegbrunnsskydd

I samtliga fall där en passagerare vid häftig inbromsning löper risk att kastas framåt ner i en stegbrunn skall ett skyddsräcke monteras. Räcket skall mäta minst 80 cm från golvet där passageraren har sina fötter och sträcka sig inåt från fordonets vägg minst 10 cm bortom den längsgående mittlinjen för varje sådan sittplats där passageraren löper risk, eller täcka det inre trappsteget, beroende på vilket mått som är minst.

7.14.1 Det skall finnas skydd för att förhindra att föremål med en diameter på mellan 2 och 7 cm rullar in i förarens fotkontrollzon.

7.15 Bagagehyllor, förarskydd

De personer som befinner sig inne i fordonet skall skyddas mot föremål som skulle kunna falla ner från bagagehyllor när fordonet bromsar eller svänger. Om det finns bagageutrymmen måste de vara så utformade att bagage inte kan falla ner vid häftig inbromsning.

7.16 F