Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om inrättande av programmet Kultur 2007 (2007-2013) {SEK(2004) 954}

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning: bakgrund

1.1 Rättslig grund

Den lämpliga rättsliga grunden för gemenskapens verksamhet på kulturområdet är artikel 151 i Fördraget om inrättandet av europeiska gemenskapen.

I artikeln betonas två grundläggande begrepp: dels skall den kulturella mångfalden respekteras med beaktande av subsidiaritetsprincipen, dels skall det gemensamma kulturarvet och samarbetet mellan medlemsstaterna framhävas. Det handlar alltså om att uppmuntra det samarbetet mellan medlemsstaterna på kulturområdet och komplettera deras egna insatser.

1.2 Genomförandet av artikel 151

På grundval av denna artikel antogs de två första omgångarna av program: först sektorsprogrammen, Kalejdoskop, Ariane och Rafael [1], mellan 1993 och 1999, och därefter ett enda ramprogram, Kultur 2000 [2], som antogs i februari 2000. Målet med dessa program har varit att på alla kulturområden uppmuntra konstnärers skapande och rörlighet, tillgång till kultur för så många som möjligt, spridning av konst och kultur, interkulturell dialog och kunskaper om den europeiska historien. Parallellt med detta stöder EU också andra kulturella organ och samarbetsnätverk som arbetar för integration i Europa och utvecklingen av ett europeiskt civilt samhälle [3] och bidrar till att se till att de viktigaste platserna och arkiven som rör deportationerna skyddas och vårdas [4].

[1] Se Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96/EG (EGT L 99, 20.4.1996), 2085/97/EG (EGT L 291, 24.10.1997) och 2228/97/EG (EGT L 305, 8.11.1997).

[2] Se Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG (EGT L 63, 10.3.2000) och 626/2004/EG (EGT L 99, 3.4.2000).

[3] Se särskilt rådets resolution av den 14 november 1991 om kulturnätverk (EGT C 314, 5.12.1991).

[4] Europaparlamentets och rådets beslut nr 792/2004/EG (EGT L 138, 30.04.2004).

Slutligen skall också nämnas att EU varje år sedan 1985 utser en eller flera kulturhuvudstäder, till vilka den eventuellt beviljar ekonomiskt stöd [5].

[5] Ursprungligen tänkt som ett mellanstatligt initiativ, som sedan blev en egentlig gemenskapsinsats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1419/1999/EG (EGT L 166, 1.7.1999).

2. Grunderna för det nya programmet

2.1 2.1 Ett omfattande analys- och planeringsarbete

Som en föreberedelse för det nya programmet och för att få en överblick över de insatser som gjorts inom kultursamarbete har man genomfört utvärderingar av gemenskapens insatser och program inom kulturområdet [6]. Till dessa utvärderingar skall läggas många bidrag från kultursektorn och den erfarenhet som kommissionen fått från genomförandet av sina kulturprogram.

[6] Utvärdering i efterhand av de tidigare kulturprogrammen Kalejdoskop, Ariane och Rafael, halvtidsutvärdering av Kultur 2000, utvärdering av organ av intresse för europeisk kultur.

Dessutom har kommissionen genomfört en omfattande undersökning för att underlätta planeringen inför framtiden. Den har bl.a. anordnat ett forum om kultursamarbete [7], utsett en expertgrupp som skall arbeta fram idéer för framtidens kulturprogram [8] och anordnat ett offentligt samråd [9]. Den har dessutom organiserat eller deltagit i seminarier om tvärgående eller sektorsspecifika frågor och beställt olika undersökningar om ämnen som rör kultursamarbete [10].

[7] Forum den 21-22 november 2001 om kultursamarbete i Europa.

[8] Expertgruppen förelade i juni 2003 en rapport med titeln "Towards a new cultural framework programme of the European Union".

[9] Offentligt samråd om det framtida europeiska kulturprogrammet, genomfört mellan april och juli 2003 via Internet.

[10] Undersökning av utnyttjandet och utvecklingen av kultursektorns sysselsättningsskapande potential i den digitala tidsåldern (juni 2001), undersökning av mobilitet och fri rörlighet för personer och produktioner i den europeiska kultursektorn (april 2002), Eurobarometerundersökningar om deltagande i kultursektorn i EU (april 2002), undersökning av möjligheten att inrätta ett europeiskt observationscentrum för kulturellt samarbete (augusti 2003), rapport om kultursamarbetet i Europa (oktober 2003).

Slutligen har kommissionen vid utarbetandet av sitt förslag också beaktat rådets, Europaparlamentets och Regionkommitténs arbete [11].

[11] Se särskilt rådets resolutioner av den 25 juni 2002 (EGT C 162, 6.7.2002) och den 19 december 2002 (EGT C 13, 18.1.2003), Europarlamentets resolutioner av den 5 september 2001 (EGT C 72 E, 21.3.2002), den 28 februari 2002 (EGT C 293 E, 28.11.2002) och den 21 oktober 2002 (EUT C 300 E, 11.12.2003), samt Regionkommitténs yttrande av den 9 oktober 2003 om en förlängning av programmet Kultur 2000.

2.2 De viktigaste resultaten

Denna analys har först och främst visat att Europeiska unionens kulturinsatser är berättigade och relevanta. Den har dock också avslöjat ett antal problem som skall avhjälpas med det nya programmet.

2.2.1 Om EU:s verksamhet på kulturområdet

Gemenskapens verksamhet är idag alltför splittrad. Förutom ramprogrammet Kultur 2000 finns huvudsakligen två stora gemenskapsinsatser: stöd till organ som är aktiva på det europeiska kulturområdet och bidrag till de europeiska kulturhuvudstäderna. Kopplingen mellan dessa två insatser och programmet är för svag, för att inte säga obefintlig. Denna splittring i tre insatser skadar EU-medborgarnas bild av gemenskapen, eftersom de inte får veta hur stora ansträngningar denna faktiskt gör för att bevara och sprida deras kulturer och se till att den kulturella dimensionen beaktas i den europeiska integrationsprocessen, samtidigt som helheten försvagas.

2.2.2 Om programmet Kultur 2000

Programmet Kultur 2000 omfattar alltför många mål i förhållande till de disponibla medlen. Detta gör programmet mindre effektivt och svårt att få grepp om, eftersom de understödda projekten är av mångskiftande art och kan tyckas sakna sammanhang sinsemellan.

Dessutom har indelningen mellan de olika kulturkategorierna inom Kultur 2000 nämnts som ett hinder för aktörerna på området, eftersom den inte tar tillräcklig hänsyn till sektorns föränderliga karaktär och vissa kulturella uttrycksformer riskerar att falla mellan två stolar.

2.2.3 Om de typer av insatser som får stöd

Vissa insatser omfattas inte av gemenskapens kulturprogram. Exempelvis saknas för närvarande ett verkligt stöd till analyser av vilka utmaningar som väntar samarbetet på kulturområdet i Europa och vilka medel som står till dess förfogande.

3. Tredje omgångens program

3.1 En övergripande vision

Det allmänna målet med gemenskapens verksamhet är att förverkliga ett gemensamt kulturellt område genom utveckling av det samarbetet på kulturområdet i Europa. Denna verksamhet kommer därför att från grunden aktivt bidra till utvecklingen av en europeisk identitet.

Som kommissionen nyligen påpekade i ett meddelande [12] är det "naturligtvis de europeiska medborgarna som är den främsta målgruppen för alla EU:s insatser på kulturområdet. De europeiska institutionerna har dock behov av förmedlare för att nå medborgarna och föreslå kulturinsatser av kvalitet som har en europeisk dimension." Dessa förmedlare är teatrar, museer, yrkessammanslutningar, forskningscentrum, universitet, kulturinstitut, offentliga myndigheter osv..

[12] "Ge full innebörd åt EU-medborgarskapet: främja europeisk kultur och mångfald genom program för ungdom, kultur, audiovisuella medier och medborgarnas samhällsengagemang", KOM(2004)154 slutlig.

Av ovannämnda framgår att antalet mål bör minskas och att betoningen framför allt bör ligga på följande tre områden, som det finns bred enighet om [13]: stöd till transnationell rörlighet för personer som arbetar inom kultursektorn, stöd till transnationell rörlighet för konstnärliga och kulturella produkter och slutligen stöd till den interkulturella dialogen. Aktörerna på kulturområdet, och därmed medborgarna, bör få fler möjligheter att skapa nätverk, genomföra projekt, vara mer rörliga eller främja den kulturella dialogen i Europa och i andra områden i världen. De projekt som får stöd genom programmet måste ha en tillräcklig spännvidd och ge maximalt mervärde på EU-nivå, varför varje projekt måste omfatta minst två av programmets mål.

[13] Se bl.a. rådets resolution av den 21 januari 2002 (EGT C 32, 5.2.2002), rådets resolution av den 19 december 2002 (EGT C 13, 18.1.2003, s. 5), Europarlamentets resolution av den 22 oktober 2002 (EGT C 300 E, s. 156), Europarlamentets resolution av den 4 september 2003, slutsatserna från forumet om kultursamarbete, resultaten av det offentliga samrådet eller expertgruppens rapport från juni 2003.

I förhållande till de två första omgångarna av kulturinsatser skall det föreslagna programmet vara ett sammanhängande, övergripande och komplett verktyg som främjar det multilaterala samarbetet på kulturområdet i Europa och som kan fånga upp alla aspekter av det. Därför omfattar programmet tre olika insatsnivåer, som var och en riktar sig till tre olika och kompletterande nivåer i samarbetet på kulturområdet, vilket betyder att de uppfyller distinkta behov som samtidigt är förbundna sinsemellan. Detta är den viktigaste nyheten i programmet: en övergripande vision, som omfattar kultursektorn i dess helhet och främjar synergier.

Varje insatsnivå motsvaras av ett programområde.

Det första programområdet består av ett direkt ekonomiskt stöd till varaktiga samarbetsprojekt, projekt för att utforska möjligheter eller specialprojekt [14]. Det är av stor betydelse eftersom det tillför insatser på kulturområdet med en europeisk aspekt mer dynamik och ger resultat i form av insatser som är synliga för de europeiska medborgarna både i och utanför de länder som deltar i programmet. Detta programområde ger också Europeiska unionen möjlighet att förstärka den positiva bilden av den europeiska kulturen på det internationella planet genom att det främjar ett stort antal projekt på området.

[14] I sitt yttrande av den 9 oktober 2003 uttalade sig Regionkommitrén för främjande av kulturverksamhet av lokal karaktär på hög kulturell nivå. Dessutom visade halvtidsutvärderingen av programmet Kultur 2000 liksom utvärderingarna av de tidigare kulturprogrammen också att en sådan projektorienterad strategi är både relevant och ger sammanhang.

Denna insats måste dock kompletteras genom en mer strukturell insats för samarbete, vilken går utöver projektstrategin. Det är därför som gemenskapens handlingsprogram för främjande av organ som är aktiva på EU-nivå inom kulturområdet helt skall integreras i det andra programområdet; bland annat skall ett driftsstöd utbetalas till europeiska organ som på ett varaktigt vis arbetar för kultursamarbete eller fungerar som ambassadörer för den europeiska kulturen och har skaffat sig stor sakkunskap på området [15].

[15] I sin resolution av den 14 november 1991 (EGT C 314, 5.12.1991) underströk rådet den viktiga roll som nätverken av kulturorganisationer spelar inom kultursamarbetet i Europa.

Dessa organ måste med hjälp av detta fleråriga stöd kunna utnyttja sin erfarenhet och utveckla sin verksamhet. För att säkerställa kontinuiteten med programmet för stöd till organ måste man också stödja insatser för skydd och vård av minnet av de viktigaste platserna och arkiven som rör deportationerna.

Syftet med det tredje programområdet, slutligen, är att stödja analys- och informationsinsatser för att på så sätt skapa en god grundval för samarbete. Programmet innehåller tre kompletterande insatser som inriktas på kultursamarbete på olika nivåer. Den första insatsen skall främja utformningen av planläggningsredskap genom att stödja genomförande av undersökningar och analyser som rör kultursamarbete och som ger bättre kännedom om detta. Syftet med den andra insatsen är att avlägsna vissa praktiska hinder för samarbetet, genom utveckling av ett Internetredskap för utbyte av information och goda lösningar [16]. Genom den tredje insatsen planerar man att stödja så kallade kulturkontaktpunkter, som på ett målinriktat, effektivt och användarvänligt vis skall sprida praktisk information om det nya programmet.

[16] I sin resolution av den 21 januari 2002 (EGT C 32, 5.2.2002 s. 1) uppmanar rådet kommissionen och medlemsstaterna att "främja användningen av nätverk som redan finns eller som kan komma att inrättas i framtiden i medlemsstaterna för att underlätta samarbetet och även utbytet av information och erfarenheter av bra lösningar på europeisk nivå" och att "främja att kulturinformation läggs ut på Internet, så att alla medborgare får tillgång till det europeiska kulturella innehållet via de mest avancerade tekniska hjälpmedlen, bland annat genom att även fortsättningsvis uppmuntra den utveckling av en europeisk digital portal som inletts av kommissionen och genom att knyta denna portal till det befintliga digitaliserade kulturella innehållet i medlemsstaterna". Undersökningen av möjligheten att inrätta ett europeiskt observationscentrum för kulturellt samarbete har också visat att det finns ett behov av att organisera den stora informationsmängd som aktörerna via ett stort antal nätverk och webbplatser har tillgång till.

Var och en av insatserna måste ses mot bakgrund av de tre särskilda målen.

3.2 De särskilda målen för det nya programmet

De särskilda mål som anges nedan ger ett verkligt europeiskt mervärde. Det betyder att genomförandet av dessa mål genom gemenskapsinsatser är fullt berättigat eftersom de inte skulle kunna uppnås genom en insats på nationell nivå [17]. De projekt och insatser som väljs ut för att få gemenskapsstöd måste alla omfatta minst två av målen.

[17] Den redan nämnda resolutionen av den 19 december 2002 (EGT C 13, 18 januari 2003, s. 5).

3.2.1 Stöd till transnationell rörlighet för personer som arbetar i kultursektorn

Den information som de yrkesverksamma förfogar över när det gäller tillämpliga bestämmelser på det sociala, rättsliga och skatterättsliga området vid en kortare eller längre vistelse i ett annat land är ofta fortfarande alltför splittrad. Om man vill öka de yrkesverksammas rörlighet tycks det alltså nödvändigt att främja inrättandet av nätverk, sträva mot en större samordning och arbeta för att sprida kunskaper och information.

Två sorters rörlighet kommer att uppmuntras genom en gemenskapsinsats på kulturområdet: rörlighet för att tillhandahålla kulturella tjänster (t.ex.: turnéer) eller för etablering och rörlighet för att utbilda sig, möta andra konstnärliga kulturer eller arbetssätt och utbyta erfarenheter.

3.2.2 Uppmuntran av transnationell rörlighet för såväl konstverk som konstnärliga och kulturella produkter

Att låta konstverk, oavsett om det rör sig om materiella sådana eller inte, och konstnärliga och kulturella produkter röra sig över de nationella gränserna ger organisatören extra kostnader: transportkostnader, försäkringskostnader, kostnader för inventering av nya marknader, ökade ansträngningar för att sprida kunskaper om verk eller konstnärer som kanske är mindre kända i utlandet, tidsinvesteringar för att lära känna mottagarmarknaden (mottagarstrukturer, administrativa formaliteter osv.). Detta mål motsvarar målen i fördraget (artiklarna 3q och 151) och svarar mot vissa av gemenskapens grundläggande uppdrag (slutförandet av den inre marknaden och förstärkning av den europeiska integrationen genom förverkligandet av ett gemensamt kulturellt område).

3.2.3 Främjande av den interkulturella dialogen

Eftersom den är ett utbyte baserat på öppenhet och jämlikhet mellan kulturer är den interkulturella dialogen ömsesidigt berikande och leder till ett gemensamt sökande efter delade värderingar och tolkningar. Den kan också och i synnerhet spela en grundläggande roll för integrationen av de nya européerna med ursprung i olika kulturer.

3.3 Verktyg

3.3.1 Ett nytt, öppnare instrument

Det nya programmet är öppnare på så sätt att det frigjorts från sektorsindelningen (enligt konstnärliga och kulturella områden). Aktörerna på kulturområdet kommer fritt att kunna föreslå projekt som sammanfaller med deras intressen och planer, vare sig det rör sig om projekt inom en eller flera sektorer, så länge som de omfattar minst två av de ovan beskrivna målen. Det betyder att ingen typ av kulturell och konstnärlig verksamhet a priori kommer att uteslutas från stöd.

Gemenskapens verksamhet på kulturområdet skall öppnas för ett stort antal olika deltagare från såväl förvaltningar som nätverk, kulturföreningar och företag inom kultursektorn, och möjliggöra många sorters olika samarbeten.

Slutligen skall programmet även bli mer öppet för deltagare från tredjeländer, särskilt länder som omfattas av den nya grannlandspolitiken, och stödja projekt utanför Europeiska unionens gränser, för att på så sätt bidrar till en positiv bild av unionen.

3.3.2 Ett nytt, mera komplett instrument

Det nya programmet är mer komplett än de tidigare eftersom samma finansieringsinstrument omfattar olika fasetter av samarbetet på kulturområdet. Tre stora programområden ingår i programmet.

3.3.2.1 Första programområdet: stöd till insatser på kulturområdet

Stödet skall vara direkt och beviljas till europeiska samarbetsprojekt, av varierande tidslängd och omfattning, som omfattar minst två av de särskilda mål som anges ovan. Genom de så kallade samarbetsgrupperna betonas samarbetets varaktiga natur. Varje grupp samlar aktörer från en eller flera sektorer runt olika verksamheter eller fleråriga projekt, antingen sektorsbundna eller sektorsövergripande, men med gemensamma mål. De så kallade samarbetsinsatserna är inriktade på kreativitet och innovation och öppnar vägen för nya samarbeten, som i vissa fall kan fortsätta inom samarbetsgrupperna De varar högst ett år och samlar europeiska aktörer runt sektorsbunden eller sektorsövergripande verksamhet. De så kallade specialinsatserna, slutligen, kännetecknas av sitt symbolvärde och av att de är gemenskapsfrämjande. Dessa insatser ska ha stor spännvidd och genomslagskraft hos européerna och samtidigt bidra till att öka deras medvetenhet om att tillhöra samma gemenskap, sprida kunskap om den kulturella mångfalden i medlemsstaterna och främja den interkulturella och internationella dialogen. I specialinsatserna ingår bl.a. det europeiska kulturhuvudstadsprojektet, som måste få en förstärkt europeisk dimension.

3.3.2.2 Andra programområdet: stöd till europeiska organ på kulturområdet

Man bör förutom direkt stöd till samarbetsprojekt även ge verksamhetsstöd till organ som arbetar för att främja kultursamarbete eller som fungerar som ambassadörer för den europeiska kulturen. I det nya programmet skall stödet till dessa organ integreras så att gemenskapens insatser blir mer sammanhängande.

I denna ram ingår också stöd till insatser för att skydda och bevara minnet av de viktigaste platserna och arkiven som rör deportationerna, och som symboliseras av de minnesmärken som rests vid f.d. läger och andra skådeplatser för otaliga civila offers lidande och död, samt för att bevara minnet av offren på dessa platser.

3.3.2.3 Tredje programområdet: stöd till analyser samt till insamling och spridning av information om kultursamarbete

Det är avgörande att man förfogar över information och kvantifierade uppgifter om hur samarbetet på kulturområdet utvecklas på EU-nivå, särskilt när det gäller rörligheten bland aktörerna på kulturområdet, rörligheten för konstverk och den interkulturella dialogen. På så vis kan man berika kunskaperna om kultursamarbete och skapa ett gynnsamt klimat där det kan utvecklas.

Dessutom skall programmet uppmuntra utvecklingen av ett effektivt Internetbaserat kommunikations- och informationsverktyg, särskilt anpassat till de yrkesverksammas behov när det gäller samarbete.

Slutligen planerar man att genom programmet stödja så kallade kulturkontaktpunkter, som på ett målinriktat, effektivt och användarvänligt vis skall sprida praktisk information om programmet. Dessa organ, som verkar på nationell nivå, skall inrättas frivilligt i samarbete med medlemsstaterna.

3.4. Ett enklare program

I sina ovannämnda meddelanden av den 10 februari 2004 och den 9 mars 2004 betonade kommissionen vikten av att utnyttja revideringen av rättsinstrumenten för att på ett märkbart sätt förenkla utformningen och genomförandet av gemenskapsinstrumenten, samt för att rationalisera dessa nya program så mycket som möjligt.

3.4.1 Enklare bestämmelser med hänsyn till bidragsmottagarna

Kommissionen kommer att undersöka vilka möjligheter det för närvarande finns att minska byråkratin för bidragsmottagarna, med beaktande av gällande finansbestämmelser, i synnerhet genom att

- förenkla blanketterna och reglerna för inlämnandet av ansökningarna,

- göra tilldelningsförfarandet öppnare och förbättra informationen till de sökande,

- så långt det är möjligt tillämpa proportionalitetsprincipen, t.ex. genom att använda sig av schablonsystem när det gäller små bidrag eller när utgiftsposterna lätt låter sig identifieras och genom att begränsa kraven på kontroll av bidragsmottagarnas ekonomiska kapacitet när det gäller mindre bidrag.

3.4.2. En rationaliserad förvaltning

För att effektivisera programmet och göra det mer genomslagskraftigt kommer kommissionen att anförtro dess förvaltning till ett förvaltningsorgan, enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram [18] och riktlinjerna för genomförandet och driften av förvaltningsorgan som finansieras genom de Europeiska gemenskapernas allmänna budget [19].

[18] Rådets förordning nr 58/2003 av den 19 december 2002, EGT L 11, 16.1.2003.

[19] K(2003) 4645, 12.12.2003.

4. Slutsatser

Med ambitionen att skapa ett gemensamt kulturellt område där hänsyn tas till den nationella och regionala mångfalden framlägger Europeiska kommissionen förslag till ett program som skall utveckla det transnationella samarbetet på kulturområdet genom stöd till insatser för kultursamarbete, till europeiska organ som är aktiva på kulturområdet, till undersökningar och analyser samt till information och kommunikation.

Kommissionen föreslår därför att Europaparlamentet och rådet antar bifogade beslut om programmet Kultur 2007.

2004/0150 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om inrättande av programmet Kultur 2007 (2007-2013)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 151.5 första strecksatsen i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [20],

[20] EGT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [21],

[21] EGT C [...], [...], s. [...].

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och

av följande skäl:

(1) Det är av avgörande betydelse att man främjar kulturutbyte och samarbete om den kulturella mångfalden i Europa skall respekteras och främjas och de europeiska medborgarnas kunskaper om andra kulturer i Europa skall förbättras. Insatsen för att främja samarbetet på kulturområdet och den kulturella mångfalden bidrar därmed till att ge det europeiska medborgarskapet ett konkret innehåll genom att uppmuntra de europeiska medborgarna till att delta direkt i integrationsprocessen.

(2) Kulturen bör bidra till att göra Europeiska unionen mer synlig utåt genom att framhäva dess kulturella mångfald och det som förenar dess kulturer.

(3) Om man vill ha medborgarnas fulla stöd till och aktiva deltagande i den europeiska integrationen bör större tonvikt läggas vid deras gemensamma kulturella värderingar och rötter som en av de centrala delarna i deras identitet och tillhörighet i ett samhälle som grundas på frihet, demokrati, tolerans och solidaritet.

(4) Det är också nödvändigt att främja medborgarnas aktiva samhällsengagemang och bekämpa alla former av utslagning, bl.a. rasism och främlingsfientlighet.

(5) I artikel 3 i EG-fördraget föreskrivs att gemenskapen i all verksamhet som avses i artikeln skall syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem.

(6) Kulturprogrammen Kalejdoskop, Ariane och Rafael samt därefter Kultur 2000, vilka inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96/EG [22], nr 2085/97/EG [23], nr 2228/97/EG [24] respektive nr 508/2000/EG [25] innebar positiva etapper i genomförandet av gemenskapens kulturpolitik. Gemenskapen har på så sätt skaffat sig stor erfarenhet, särskilt tack vare utvärderingen av de nämnda kulturprogrammen. Därför bör man nu rationalisera och förstärka gemenskapens kulturinsatser med stöd av resultaten av dessa utvärderingar, resultaten av det samråd med alla berörda parter som inletts och de europeiska institutionernas arbete. Ett program bör därför införas för detta ändamål.

[22] EGT L 99, 20.4.1996, s. 20

[23] EGT L 291, 24.10.1997, s. 26.

[24] EGT L 305, 8.11.1997, s. 31.

[25] EGT L 63, 10.3.2000, s. 1.

(7) De europeiska institutionerna har således vid olika tillfällen uttalat sig om ämnen som rör gemenskapens kulturinsats och om betydelsen av kultursamarbete: i synnerhet rådet i sina resolutioner av den 25 juni 2002 om en ny arbetsplan för det europeiska samarbetet på kulturområdet [26] och av den 19 december 2002 om genomförande av arbetsplanen för europeiskt samarbete på kulturområdet [27], Europaparlamentet i sina resolutioner av den 5 september 2001 om kultursamarbete inom Europeiska unionen [28], av den 28 februari 2002 om genomförandet av programmet Kultur 2000 [29], av den 22 oktober 2002 om vikten av och dynamiken hos teatern och scenkonsten i ett utvidgat Europa [30], liksom Regionkommittén i sitt yttrande av den 9 oktober 2003 om en förlängning av programmet Kultur 2000.

[26] EGT C 162, 6.7.2002, s. 5.

[27] EGT C 13, 18.1.2003, s. 5

[28] EGT C 72 E, 21.3.2002.

[29] EGT C 293 E, 28.11.2002, s. 105.

[30] EUT C 300 E, 11.12.2003, s. 156.

(8) Rådet har påtalat att det är nödvändigt att anta en mer sammanhängande strategi för kulturen och att de fördelar som en samlad insats på gemenskapsnivå innebär väger tungt och har betydelse för samarbetet på kulturområdet, samt att det är ett allmänt villkor för gemenskapens insatser på kulturområdet [31].

[31] Rådets resolutioner av den 25 juni 2002 och den 19 december 2003, redan nämnda.

(9) För att ett gemensamt kulturområde för de europeiska folken skall kunna bli verklighet är det viktigt att man främjar den transnationella rörligheten dels för alla som arbetar inom kultursektorn, dels för konstverk såväl som konstnärliga och kulturella produkter samt att man främjar interkulturell dialog och kulturutbyte.

(10) I detta sammanhang bör man främja ett utökat samarbete mellan aktörerna på kulturområdet och uppmuntra dem att bilda samarbetsgrupper där de kan genomföra gemensamma aktiviteter, stödja mer målinriktade insatser med ett verkligt europeiskt mervärde, stödja kulturevenemang med högt symbolvärde, stödja europeiska organ som samarbetar på kulturområdet, uppmuntra analyser av utvalda ämnen av europeiskt intresse samt stödja insamling och spridning av information om kultursamarbete.

(11) I enlighet med beslutet om inrättande av en gemenskapsinsats för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" [32] bör denna insats få en omfattande finansiering, eftersom det får stor uppmärksamhet i Europa och bidrar till att förstärka känslan av tillhörighet till ett gemensamt kulturområde. Betoningen måste när det gäller detta evenemang ligga på det transeuropeiska samarbetet på kulturområdet.

[32] Europaparlamentets och rådets beslut 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" för åren 2005 till 2019 (EGT L 166, 1.7.1999).

(12) Det bör ges administrationsbidrag till organ som arbetar för europeiskt kultursamarbete och därmed fungerar som ambassadörer för den europeiska kulturen, med stöd i den erfarenhet som Europeiska unionen skaffat sig genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 792/2004/EG om inrättande av gemenskapens handlingsprogram för främjande av kulturorganisationer som är verksamma på europeisk nivå [33].

[33] EUT L 138, 30.4.2004.

(13) Dessutom bör man också fullfölja den insats som Europeiska unionen inlett som en följd av ovannämnda beslut nr 792/2004/EG för att bidra till att säkerställa att nazitidens koncentrationsläger får europeiskt och internationellt skydd som historiska monument.

(14) För att öka mervärdet av gemenskapens insats är det nödvändigt att säkerställa att de insatser som genomförs som en följd av detta beslut hänger samman med och kompletterar såväl annan gemenskapspolitik som andra gemenskapsinsatser och gemenskapsinstrument av relevans, med hänsyn till artikel 151.4 i fördraget.

(15) Programmet måste med hänsyn till principen om yttrandefriheten bidra till unionens ansträngningar för att främja en hållbar utveckling och för att bekämpa alla former av diskriminering.

(16) De kandidatländer och Eftaländer som undertecknat EES-avtalet får delta i gemenskapsprogram i enlighet med de avtal som slutits med dessa länder.

(17) Vid sitt möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 antog Europeiska rådet "Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration", där det föreskrivs att gemenskapsprogram skall vara öppna för länder som genomgår en stabiliserings- och associeringsprocess, i enlighet med de ramavtal som skall slutas mellan gemenskapen och dessa länder. Dessa länder bör om de så önskar, med hänsyn till budget och politiska prioriteringar, kunna delta i programmet eller ett mer begränsat samarbete förutsatt att kompletterande anslag blir tillgängliga och på särskilda villkor som de berörda parterna kommer överens om.

(18) Programmet måste också vara öppet för samarbete med andra tredjeländer som med Europeiska gemenskapen har ingått avtal som omfattar kultursamarbete, enligt särskilda regler som skall fastställas närmare.

(19) Det bör för tiden 1 januari 2007-31 december 2013 inrättas ett enhetligt instrument för finansiering och programplanering av kultursamarbete i form av programmet Kultur 2007.

(20) Gemenskapens insatser kompletterar de nationella och regionala samarbetsinsatserna inom kulturområdet. Eftersom målen för den planerade insatsen (transnationell rörlighet för kulturaktörerna i Europa, transnationell rörlighet för såväl konstverk som kulturella och konstnärliga produkter samt den interkulturella dialogen) är av transnationell art kan medlemsstaterna själva inte genomföra dem på ett tillfredsställande vis, vilket betyder att de kan genomföras bättre på gemenskapsnivå och att gemenskapen kan vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att man skall uppnå dessa mål.

(21) Vad gäller genomförandet av gemenskapsstödet måste hänsyn tas till de särskilda dragen hos kultursektorn i Europa, och man bör se till att de administrativa och finansiella förfarandena förenklas så långt det är möjligt, att de är anpassade till de uppsatta målen och till praxis och utveckling inom kultursektorn.

(22) Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att säkerställa en regelbunden övervakning och utvärdering av detta program så att anpassningar kan göras, bl.a. av prioriteringarna för åtgärdernas genomförande. Utvärderingen skall omfatta en extern utvärdering som skall genomföras av oberoende och opartiska organ.

(23) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier samt för att driva in belopp som försvunnit, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.

(24) I detta beslut skall det för programmets hela löptid fastställas en finansieringsram som utgör den särskilda referensen enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [34].

[34] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

(25) De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [35].

[35] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(26) Övergångsbestämmelser bör införas så att en smidig övergång säkerställs mellan å ena sidan de program som inrättas genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG och nr 792/2004/EG, och å andra sidan det program som inrättas genom detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet och varaktighet

1. Genom detta beslut inrättas programmet Kultur 2007, som är ett enda flerårigt program för gemenskapsinsatser på kulturområdet, i det följande kallat "programmet".

2. Programmet skall genomföras från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Artikel 2

Programmets budget

1. Finansieringsramen för genomförandet av detta program skall vara 408 miljoner euro för den period som anges i artikel 1.

2. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 3

Programmets mål

1. Programmets övergripande mål är att öka européernas medvetenhet om att de tillhör ett gemensamt kulturområde, genom att utveckla samarbetet på kulturområdet mellan skapande konstnärer, aktörer på kulturområdet och kulturinstitutioner i länder som deltar i programmet och på så vis främja framväxten av ett europeiskt medborgarskap.

2. Programmet har följande särskilda mål:

a) Att främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar i kultursektorn.

b) Att uppmuntra transnationell rörlighet för konstverk liksom för konstnärliga och kulturella produkter.

c) Att främja den interkulturella dialogen.

Artikel 4

Handlingslinjer för programmet

1. Programmets mål skall uppfyllas med hjälp av följande insatser som beskrivs närmare i bilagan:

a) Stöd till kulturinsatser

* Samarbetsgrupper inom kulturområdet.

* Samarbetsinsatser.

* Särskilda insatser.

b) Stöd till organ som är aktiva på EU-nivå inom kulturområdet och stöd till insatser för att skydda och bevara minnet av de viktigaste platserna och arkiven som rör deportationerna, symboliserade av de minnesmärken som rests vid f.d. läger och andra skådeplatser för otaliga civila offers lidande och död, samt för att bevara minnet av offren på dessa platser.

c) Stöd till analyser samt till insamling och spridning av information som rör kultursamarbete.

2. Vid dessa insatser skall bestämmelserna i bilagan följas.

Artikel 5

Bestämmelser om tredjeländer

1. Programmet skall vara öppet för deltagande av följande länder:

- Eftaländer som är medlemmar av EES, i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet.

- De kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi för anslutning till EU, i enlighet med allmänna principer och villkor samt de allmänna bestämmelser för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts för dessa länder i ramavtalet respektive associationsrådens beslut.

- Länderna på västra Balkan, i enlighet med bestämmelser som skall överenskommas med dessa länder sedan det slutits ramavtal som styr deras deltagande i gemenskapsprogram.

De länder som nämns i föregående punkt skall delta fullt ut i programmet, förutsatt att angivna villkor är uppfyllda och att ytterligare anslag ges.

2. Programmet är även öppet för samarbete med andra tredjeländer som med Europeiska gemenskapen slutit associerings- eller samarbetsavtal som innehåller klausuler om kultursektorn, förutsatt att kompletterande anslag blir tillgängliga och på särskilda villkor som skall överenskommas.

- De länder på västra Balkan som avses i punkt 1 och som inte vill delta fullt i programmet kan delta i programsamarbetet på de villkor som föreskrivs i detta stycke.

Artikel 6

Samarbete med internationella organisationer

Programmet möjliggör samarbete med internationella organ som är kompetenta på kulturområdet, såsom Unesco eller Europarådet, på grundval av gemensamma bidrag och i enlighet med de regler som gäller för varje institution eller organisation för genomförandet av de insatser som avses i artikel 4.

Artikel 7

Komplementaritet med andra gemenskapsinstrument

Kommissionen ska trygga samordningen mellan programmet och andra gemenskapsåtgärder, särskilt inom allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom, kultur, idrott, språk, social integration, kampen mot diskriminering och forskning.

Artikel 8

Genomförande

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av gemenskapsåtgärderna i detta program i enlighet med bilagan.

2. Följande åtgärder skall antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 9.2:

a) En årlig arbetsplan som även omfattar prioriteringar, kriterier och urvalsförfaranden.

b) En årlig budget och fördelningen av medel mellan programmets olika insatser.

c) Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder för programmet.

3. Alla andra åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut skall antas i enlighet med det samrådsförfarande som avses i artikel 9.3.

Artikel 9

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté, som består av företrädare för medlemsstaterna med en företrädare för kommissionen som ordförande.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.

Artikel 10

Kulturkontaktpunkter

1. De kulturkontaktpunkter som avses i punkt I.3.3 i bilagan skall i sin egenskap av genomförandeorgan sprida information om programmet i medlemsstaterna, samtidigt som de iakttar bestämmelserna i artikel 54.2 c och artikel 54.3 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

2. Kulturkontaktpunkterna skall uppfylla följande kriterier:

- De måste ha tillgång till tillräcklig personal med yrkeskunskaper som lämpar sig för uppdraget och med språkkunskaper som lämpar sig för arbete med internationellt samarbete.

- De skall ha tillgång till lämplig infrastruktur, särskilt i fråga om datorutrustning och kommunikationsmedel.

- De skall verka under sådana administrativa förutsättningar att det på ett korrekt sätt kan utföra sina uppgifter och undvika alla intressekonflikter.

Artikel 11

Finansiella bestämmelser

1. I enlighet med artikel 176.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2342/2002 får kommissionen, på grundval av vilka bidragsmottagare och vilken typ av insats det rör sig om, besluta om huruvida de kan undantas från kontroll av de yrkesfärdigheter och kvalifikationer som krävs för att genomföra insatsen eller arbetsprogrammet.

2. Det finansiella stödet kommer att ges i form av bidrag till juridiska personer. Stipendier kommer i vissa fall att kunna beviljas fysiska personer i enlighet med artikel 114.1 i rådets budgetförordning nr 1605/2002. Kommissionen får även dela ut priser till fysiska eller juridiska personer för verksamhet eller projekt som genomförs inom ramen för programmet. I enlighet med artikel 181 i kommissionens förordning (EG) nr 2342/2002 får, beroende på typen av verksamhet, schablonfinansiering eller tariffer baserade på enhetspriser också tillåtas.

3. I enlighet med artikel 168.1 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 får stöd beviljas för särskilda insatser i samband med evenemangen i de europeiska kulturhuvudstäder som utsetts enligt Europaparlamentets och rådets beslut 1419/1999/EG om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" för åren 2005-2019.

Artikel 12

Programmets bidrag till övrig gemenskapspolitik

Programmet bidrar till att stärka gemenskapens övergripande politik, särskilt genom att

a) stärka den grundläggande principen om yttrandefrihet,

b) uppmuntra ökad medvetenhet om vikten av att bidra till en hållbar utveckling,

c) bidra till att motverka alla former av diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

Programmets överensstämmelse och komplementaritet med gemenskapens politik för kultursamarbete med tredjeländer bör särskilt uppmärksammas.

Artikel 13

Uppföljning och utvärdering

1. Kommissionen skall säkerställa att programmet regelbundet följs upp. Resultaten av uppföljningen och utvärderingen skall utnyttjas när programmet genomförs.

Denna uppföljning skall bl.a. omfatta utarbetandet av de rapporter som avses i punkt 3 a och c.

De särskilda målen kommer om så är lämpligt att revideras i enlighet med resultaten i uppföljningsrapporterna.

2. Kommissionen skall säkerställa att programmet regelbundet utvärderas av ett externt och fristående organ.

3. Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna följande:

a) Senast den 31 december 2010, en halvtidsrapport där den utvärderar resultaten samt de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av detta programs genomförande.

b) Senast den 31 december 2011, ett meddelande om detta programs fortsatta genomförande.

c) Senast den 31 december 2015, en utvärderingsrapport efter programmets avslutande.

Artikel 14

Övergångsbestämmelser

Insatser som på grundval av Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG eller nr 792/2004/EG inleds före den 31 december 2006 skall tills de avslutas fortsätta att administreras enligt bestämmelserna i dessa beslut.

Den kommitté som avses i artikel 5 i beslut nr 508/2000/EG skall ersättas med den kommitté som avses i artikel 9 i detta beslut.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Fait à Bruxelles, le [...]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

I. Beskrivning av aktiviteter och evenemang

1. Första programområdet: stöd till kulturell verksamhet

1.1. Samarbetsgrupper

Programmet stöder stabila och strukturerade samarbetsgrupper för europeiska aktörer inom kulturområdet. Målet med detta stöd är att hjälpa samarbetsgrupper som befinner sig i start- eller struktureringsfasen eller är i färd med att utvidga sin verksamhet geografiskt. De måste uppmuntras att etablera sig på varaktig grund och lyckas bli ekonomiskt oberoende.

Varje samarbetsgrupp måste bestå av minst sex aktörer från sex olika länder som deltar i programmet, och de deltagande aktörerna, som kan komma från en eller flera sektorer, skall samlas runt olika typer av verksamhet eller fleråriga projekt som genomförs antingen inom samma sektor eller inom flera olika sådana, men med ett gemensamt mål.

Varje samarbetsgrupp skall ha som syfte att genomföra ett flertal strukturerade fleråriga kulturaktiviteter. Denna verksamhet skall genomföras under hela den tid som gemenskapsfinansieringen varar. Den skall omfatta minst två av de tre särskilda mål som anges i artikel 3 i detta beslut. Samarbetsgrupper som planerar att utveckla verksamhet som omfattas av alla de tre särskilda målen i nämnda artikel kommer att prioriteras.

Grupperna väljs ut efter inbjudan att lämna projektförslag enligt förordning (EG, Euratom) nr°1605/2002 [36] (nedan kallad "budgetförordningen") och dess tillämpningsåtgärder. Inom denna ram kommer urvalet att göras bl.a. på grundval av medorganisatörernas erkända sakkunskap inom sitt verksamhetsområde, deras finansiella och operativa möjligheter att slutföra den föreslagna verksamheten, liksom verksamhetens kvalitet och överensstämmelse med programmets allmänna och särskilda mål, i enlighet med artikel 3 i detta beslut.

[36] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

Samarbetsgrupperna skall grundas på ett samarbetsavtal, det vill säga ett gemensamt dokument som är rättsligt bindande i ett av deltagarländerna och som undertecknats av alla medorganisatörerna.

Gemenskapens stöd får inte överstiga 50 % av projektets budget och kommer att trappas ned successivt. Stödet får inte vara högre än 500 000 euro per år. Stödet utgår under 5 år.

Som ett riktmärke skall ca 36 % av programmets totala budget användas för denna typ av stöd.

1.2. Samarbetsinsatser

Programmet stöder insatser för kultursamarbete mellan europeiska aktörer inom en eller flera sektorer. Kreativitet och nyskapande kommer att ges stor plats. Insatser för att utforska samarbetsmöjligheter för att kunna utveckla dem på längre sikt kommer att få särskild uppmuntran.

Varje insats skall utformas och genomföras av partnerskap som består av minst fyra kulturaktörer från tre olika deltagarländer, oavsett om aktörerna kommer från en eller flera olika sektorer.

Insatserna väljs ut efter inbjudan att lämna projektförslag enligt budgetförordningen och dess tillämpningsåtgärder. Inom denna ram kommer urvalet att göras bl.a. på grundval av medorganisatörernas erkända sakkunskap inom sitt verksamhetsområde, deras finansiella och operativa möjligheter att slutföra de föreslagna insatserna, liksom insatsernas kvalitet och överensstämmelse med programmets allmänna och särskilda mål, i enlighet med artikel 3 i detta beslut.

Gemenskapens stöd får inte överstiga 50 % av projektets budget. Det skall minst uppgå till minst 60 000 euro och högst 200 000 euro per år. Stödet utbetalas under högst tolv månader.

Som ett riktmärke skall ca 24 % av programmets totala budget användas för denna typ av stöd.

1.3. Särskilda insatser

Programmet skall även stödja särskilda åtgärder. Åtgärderna kallas särskilda eftersom de skall ha stor omfattning och räckvidd liksom påtaglig genomslagskraft hos människor i Europa, bidra till att öka deras medvetenhet om att de tillhör samma gemenskap och sprida kunskap om den kulturella mångfalden i medlemsstaterna, samt bidra till den interkulturella och internationella dialogen. Den skall omfatta minst två av de tre särskilda mål som anges i artikel 3 i detta beslut.

Dessa särskilda insatser bidrar även till att ge gemenskapens insatser inom kultur en större synlighet och öka spridningen av den europeiska kulturen.

Exempelvis kan prisutdelningar betraktas som särskilda insatser och i denna egenskap få stöd, eftersom de framhäver såväl konstnärer som kulturella och konstnärliga verk eller produkter, samtidigt som de gör dem kända utanför de nationella gränserna, vilket betyder att de främjar rörlighet och utbyte.

Omfattande stöd kommer inom denna ram också att ges till de europeiska kulturhuvudstäderna för att hjälpa dem att genomföra verksamhet som betonar den europeiska dimensionen och det transeuropeiska kultursamarbetet.

Stöd kommer också att kunna beviljas inom ramen för samarbetsinsatser som rör tredjeländer och internationella organ enligt vad som föreskrivs i artikel 5.2 och artikel 6 i detta beslut.

Ovannämnda exempel utgör inte en uttömmande förteckning över insatser som kan få stöd inom ramen för detta underområde i programmet.

Det som avgör vilka urvalsregler som skall gälla för de särskilda insatserna är typen av insats. Finansieringen kommer att tilldelas efter inbjudan att lämna projektförslag och anbudsinfordran, utom i sådana fall som omfattas av artiklarna 54 och 168 i budgetförordningen. Hänsyn kommer också att tas till hur varje insats uppfyller programmets allmänna och särskilda mål, enligt vad som anges i artikel 3 i detta beslut.

Gemenskapens stöd får inte överstiga 60 % av projektets budget.

Som ett riktmärke skall ca 17 % av programmets totala budget användas för denna typ av stöd.

2. Andra programområdet: Stöd till europeiska organ som är aktiva på EU-nivå inom kulturområdet samt stöd till insatser för att skydda och bevara minnet av de viktigaste platserna och arkiven som rör deportationerna

Detta stöd lämnas i någon av följande två bidragsformer:

- Ett administrationsbidrag för samfinansiering av de utgifter som uppkommer i samband med det löpande arbetsprogrammet för organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse inom kulturområdet eller för ett mål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område (punkt 2.1).

- Ett bidrag för samfinansiering av en särskild insats på detta område (punkt 2.2).

Dessa bidrag kommer att tilldelas på grundval av årliga inbjudningar att lämna projektförslag.

Som ett riktmärke skall ca 10 % av programmets totala budget användas för detta programområde.

2.1. Bidrag till administrationskostnader för europeiska kulturorganisationer

De organ som kan få detta stöd är sådana som arbetar för att främja kulturellt samarbete genom att ha representation på EU-nivå, genom att samla in eller sprida information som kan underlätta transeuropeiskt kulturellt samarbete i gemenskapen, genom att på EU-nivå och i nätverk fungera som förbindelse mellan organ som är aktiva inom kulturområdet och genom att delta i förverkligandet av projekt för kulturellt samarbete eller genom att fungera som ambassadörer för den europeiska kulturen.

Dessa organ måste ha en verklig europeisk dimension. Därför måste de utöva sin verksamhet på EU-nivå, ensamma eller i form av olika samordnade föreningar, och deras struktur (inskrivna medlemmar) och verksamhet måste ha potential att kunna fungera i hela Europeiska unionen eller åtminstone omfatta sju europeiska länder.

Urvalet av de organisationer som skall motta sådana administrationsbidrag skall ske på grundval av en inbjudan att lämna projektförslag. Det sker genom en jämförelse av organens arbetsprogram med de särskilda mål som anges i artikel 3 i detta beslut.

Administrationsbidrag som beviljas inom ramen för detta programområde i bilagan får inte överstiga 80 % av organets bidragsberättigande kostnader under det kalenderår för vilket bidraget beviljas.

2.2. Stöd till insatser för att skydda och vårda minnet av de viktigaste platserna och arkiven som rör deportationerna

Stöd kan ges till insatser för att skydda och vårda minnet av de viktigaste platserna och arkiven som rör deportationerna, symboliserade av de minnesmärken som rests vid f.d. läger och andra skådeplatser för otaliga civila offers lidande och död, samt för att bevara minnet av offren på dessa platser.

3. Tredje programområdet: stöd till analyser samt till insamling och spridning av information om kultursamarbete

Som ett riktmärke skall ca 5 % av programmets totala budget användas för detta programområde.

3.1. Stöd till analyser som rör kultursamarbete

Programmet stöder genomförandet av undersökningar och analyser som rör kultursamarbete. Målet med detta stöd är att öka volymen av information och kvantifierade uppgifter om kultursamarbete på europeisk nivå, bl.a. när det gäller rörligheten för personer som arbetar i kultursektorn, rörligheten för konstverk liksom för konstnärliga och kulturella produkter, samt den interkulturella dialogen.

Stöd kommer att kunna beviljas inom detta programområde till sådana undersökningar och analyser som bidrar till att berika kunskaperna om transeuropeiskt kultursamarbete och till att skapa ett gynnsamt klimat för dess utveckling. Projekt som syftar till insamling och analys av statistiska uppgifter bör särskilt uppmuntras.

3.2. Stöd till insamling och spridning av information om kultursamarbete

Programmet ger stöd till insamling och spridning av information om transeuropeiskt kultursamarbete via utveckling av ett Internetverktyg som inriktas på behoven hos yrkesverksamma på kulturområdet.

Detta verktyg skall möjliggöra utbyte av erfarenheter och goda lösningar, spridning av information rörande kulturprogrammet samt även transeuropeiskt kultursamarbete i vidare bemärkelse.

3.3. Stöd till kulturkontaktpunkterna

Stöd skall även ges åt de så kallade kulturkontaktpunkterna så att dessa på ett målinriktat, effektivt och användarvänligt vis kan sprida praktisk information om programmet. Dessa organ, som verkar på nationell nivå, skall inrättas i samarbete med medlemsstaterna och på frivillig grundval.

Kulturkontakpunkterna har i uppdrag att

- marknadsföra programmet,

- underlätta tillgången till programmet och uppmuntra så många som möjligt av yrkesverksamma och aktörer på kulturområdet att delta i dess verksamhet genom effektiv informationsspridning,

- tillhandahålla en permanent förbindelse mellan de olika institutioner som stöder kulturen i medlemsstaterna och därmed bidra till komplementariteten mellan programinsatserna och de nationella stödinsatserna,

- på lämplig nivå tillhandahålla information och kontakter mellan aktörer som deltar i programmet och i andra gemenskapsprogram som är öppna för kulturprojekt.

II. Programhandläggning

Programbudgeten kan även täcka utgifter för förberedelser, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering som är direkt nödvändig för administrationen av programmet och för genomförandet av programmålen; i detta ingår bland annat undersökningar, möten, information och publikationer, kostnader kopplade till elektroniska nät för informationsutbyte samt alla andra utgifter för administrativt och tekniskt stöd som kommissionen kan utnyttja för administrationen av programmet.

III. Granskningar och revisioner

För de projekt som väljs ut i enlighet med förfarandet i artikel 11.1 i detta beslut skall det införas ett system för slumpvis granskning.

Bidragsmottagarna skall under fem år efter den sista utbetalningen hålla alla verifikationer för utgifter tillgängliga för kommissionen. Bidragsmottagarna skall vid behov se till att de verifikationer som finns hos deras samarbetsparter eller medlemmar ställs till kommissionens förfogande.

Kommissionen får, via sina egna anställda eller någon annan behörig organisation den utsett, utföra en granskning av hur bidraget har använts. Granskningen får utföras under hela avtalets löptid samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. I vissa fall kan granskningen leda till att kommissionen beslutar att kräva tillbaka medel.

Såväl kommissionens personal som extern personal med fullmakt från kommissionen skall ges sådan tillgång till mottagarens kontorslokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som krävs för att granskningen skall kunna utföras.

Revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) har samma rättigheter som kommissionen, bland annat när det gäller tillträde till lokaler och tillgång till handlingar.

För att skydda Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter får kommissionen även utföra kontroller och inspektioner på plats avseende detta program enligt rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 [37]. Utredningar får även utföras av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 [38].

[37] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[38] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

IV. IV. Informations- och kommunikationsinsatser

1. Kommissionen

Kommissionen kan organisera seminarier, konferenser eller möten för att underlätta genomförandet av programmet och vidta lämpliga åtgärder för att informera, offentliggöra och sprida kunskaper, samt följa upp och utvärdera programmet. Sådan verksamhet kan finansieras med bidrag eller anbudsinfordringar, alternativt organiseras och finansieras direkt av kommissionen.

2. Kulturkontaktpunkter

Kommissionen och medlemsstaterna skall på frivillig grundval organisera och förstärka utbytet av information som kan vara till nytta vid genomförandet av programmet genom kulturkontaktpunkterna, som fungerar som genomförandeorgan på nationell nivå, med beaktande av artikel 54.2 c och 54.3 i förordning nr 1605/2002.

V. Övergripande budgetfördelning

Vägledande fördelning av programmets årsbudget

// Procentandel av budgeten

Programområde 1 (stöd till projekt) // Ca 77 %

- Samarbetsgrupper // Ca 36 %

- Samarbetsinsatser // Ca 24 %

- Särskilda insatser // Ca 17 %

Programområde 2 (stöd till organ) //

Ca 10 %

Programområde 2 (analyser och information) //

Ca 5 %

Totalt för operativa kostnader // Ca 92%

Programhandläggning // Ca 8 %

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Education et Culture

Activité(s): culture et langues

Intitulé de l'action: programme Culture 2007

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

15 04 02 01 - Programme-cadre en faveur de la culture

15 01 04 07 - Programme-cadre en faveur de la culture - Dépenses pour la gestion administrative

15 01 04 30 - Agence exécutive Education et culture

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1. Enveloppe totale de l'action : crédits d'engagement

408,00 millions d'euros

2.2. Période d'application:

Du 1er janvier 2007 au 31 décembre 2013

2.3. Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière)

Millions d'euros (à la 3e décimale)

>Plats för tabell>

b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d'appui (DDA) (cf. point 6.1.2)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières

[X] Proposition compatible avec la Communication de la Commission concernant les moyens budgétaires 2007-2013 - COM (2004) 101 du 10 février 2004

Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières,

y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel.

2.5 Incidence financière sur les recettes

[X] Aucune implication financière sur les recettes (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en oeuvre d'une mesure).

3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES

>Plats för tabell>

4. BASE LÉGALE

Article 151 du Traité CE.

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire

5.1.1 Objectifs poursuivis

L'objectif poursuivi est de permettre à l'action communautaire de coopération culturelle de continuer sur une base renouvelée, à la suite du programme "Culture 2000" [39] et du programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture [40] qui devraient s'achever le 31 décembre 2006.

[39] Le Programme Culture 2000 a été initialement fondé sur la décision du Parlement européen et du Conseil 508/2000/CE du 14 février 2000 (JO L63 du 10.3.2000) établissant ce programme pour la période 2000-2004, puis prolongé de deux années par la décision no 626/2004/CE du Parlement européen et du Conseil du 31 mars 2004 modifiant la décision no 508/2000/CE établissant le programme « Culture 2000 » (JO L 99 du 3.4.2000).

[40] Décision du Parlement Européen et du Conseil 792/2004/CE du 21 avril 2004 (JO L138 du 30 avril 2004) établissant un programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture

Comme indiqué à l'article 3 de la proposition de décision, l'objectif général du programme proposé est de poursuivre la mise en oeuvre de l'article 151 du Traité, en contribuant à la mise en valeur d'un espace culturel commun aux Européens par le développement de la coopération culturelle entre les créateurs, les acteurs culturels et les institutions culturelles des pays participant au programme.

Compte tenu des considérations qui précèdent, les effets directs correspondant aux objectifs spécifiques visés par le programme, à court et à moyen terme, peuvent être groupés comme suit:

(a) mobilité transnationale accrue des acteurs de la culture. Deux sortes de mobilité seront encouragées : d'une part, la mobilité pour prestation de services culturels (ex: tournées) ou établissement et, d'autre part, la mobilité dans le but de se former, de se confronter à d'autres cultures ou pratiques artistiques, d'échanger des expériences;

(b) circulation transnationale accrue des oeuvres et des produits artistiques et culturels. Il s'agit d'aider la circulation des oeuvres d'art et des produits artistiques et culturels au-delà des frontières nationales, qui entraîne un surcoût pour l'organisateur. Cet objectif correspond à ceux du Traité (articles 3q et 151) et répond à certaines missions communautaires de base (finalisation du marché intérieur et renforcement de l'intégration européenne grâce à la réalisation d'un espace culturel commun, qui serait fondé à la fois sur la diversité nationale et régionale et sur les valeurs partagées par les Européens);

(c) dialogue interculturel renforcé. L'objectif est de favoriser un échange fondé sur l'ouverture et l'égalité entre cultures visant à amener, dans le respect des droits fondamentaux de la personne humaine et du principe de diversité culturelle, à un enrichissement mutuel et à la recherche commune de valeurs et interprétations partagées et visera notamment à mieux permettre l'intégration des nouveaux Européens issus de cultures diverses.

Par la nature même de ses trois principaux objectifs, le programme Culture 2007 a un caractère clairement multilatéral et, partant, une valeur ajoutée européenne élevée. En effet, bien que les autorités nationales ou régionales contribuent à favoriser les échanges culturels, une étude récente sur l'état de la coopération culturelle en Europe a montré que les gouvernements continuaient à axer leur politique culturelle étrangère sur la coopération bilatérale et qu'une poignée d'Etats membres seulement faisaient de la mobilité culturelle l'une de leurs priorités ou encourageaient au développement du dialogue trans-culturel en allant au-delà des limites plutôt formelles des accords de coopération culturelle bilatéraux ou multilatéraux.

5.1.2 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante

a) Un rapport d'analyse d'impact étendue, intégrant également les exigences de l'évaluation ex°ante, a été réalisé par les services de la Commission européenne entre septembre 2003 et mars 2004.

Ce rapport est disponible sur le site internet Europa [41]. Il inclut notamment un exposé des problèmes que le nouveau programme sera chargé de traiter, une présentation des objectifs généraux, spécifiques et opérationnels de cette nouvelle proposition et des indicateurs pertinents, une analyse des différentes options stratégiques et des mécanismes alternatifs, un examen des risques et des éventuelles incertitudes soulevées par le programme proposé, un exposé des impacts attendus, l'examen de la valeur ajoutée européenne de l'action, les leçons tirées du passé et notamment des évaluations des programmes antérieurs, une analyse coût-efficacité des propositions, etc.

[41] Document SEC (2004) xxx

b) Brève description des constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante [42].

[42] Communication sur l'évaluation SEC(2000) 1051.

L'évaluation ex ante permet d'abord de souligner le bien-fondé et la pertinence de l'action culturelle de l'Union européenne, qui peut à la fois contribuer aux grands objectifs de l'Union européenne tels que le renforcement d'un espace de liberté et de citoyenneté en Europe ou le développement du dialogue interculturel, et répondre aux besoins particuliers du secteur.

L'expérience acquise à travers les programmes précédents et Culture 2000 a révélé que la coopération culturelle est un phénomène dont la complexité tend à s'accroître parallèlement au développement des télécommunications et des transports et, d'une manière plus générale, au développement du secteur culturel et de la société civile. L'analyse des besoins exprimés par le secteur ainsi que des différents points de vue permet de conclure à la nécessité d'un nouveau programme, qui serait un outil global et cohérent en faveur de la coopération culturelle et irait au-delà du soutien direct apporté aux actions culturelles.

Des observations spécifiques ont été formulées sur un certain nombre de points :

- La nécessité d'un budget culturel accru. L'octroi d'une aide communautaire à des projets axés sur la coopération multilatérale est éminemment souhaitable, étant donné que les États membres ont tendance à soutenir essentiellement des projets nationaux ou bilatéraux. Les opérateurs ont également souligné la nécessité d'une aide financière à long terme pour mettre en place des projets de coopération durables. L'appui au fonctionnement de certains réseaux ou associations européennes peut également présenter une importante valeur ajoutée.

- La nécessité d'une véritable stratégie globale en ce qui concerne l'action culturelle européenne et d'une action plus cohérente. Le grand nombre d'objectifs de Culture 2000 s'est avéré déroutant et a été considéré comme dommageable à l'efficacité du programme. Les opérateurs ont également mentionné le fait que la division du programme Culture 2000 en différents secteurs ou activités culturels représentait pour eux une contrainte, étant donné que certains projets pluridisciplinaires n'entrent pas dans ces catégories. Les priorités annuelles fixées par le programme semblent être une source de « frustration » pour tous ceux qui ne sont pas éligibles (ou ne le sont que d'une manière limitée). C'est pour répondre à cette demande que l'approche sectorielle a été supprimée dans le cadre du programme et que le nombre d'objectifs spécifiques a été réduit à trois, considérés comme présentant une véritable valeur ajoutée européenne (voir point 5.1.1.).

- Un réel besoin d'une plus grande quantité d'informations pratiques et actualisées sur la coopération culturelle [43] et d'une meilleure diffusion des bonnes pratiques. L'attention a fréquemment été attirée sur le manque de travaux de recherche concernant la coopération culturelle en Europe. De tels travaux, ainsi que la collecte de données statistiques, aideraient à asseoir la position de la culture au sein des politiques européennes et contribueraient indirectement à l'essor de la coopération européenne. C'est la raison pour laquelle une partie du programme (troisième volet) est consacrée au soutien à des travaux d'analyse et de collecte de données dans le domaine de la coopération culturelle.

[43] Etude sur la mobilité et la libre circulation des personnes et des productions dans le secteur culturel européen et étude de faisabilité sur la création éventuelle d'un observatoire européen de coopération culturelle.

- Il semble nécessaire d'accroître la visibilité de l'action communautaire dans le domaine de la culture. Cet objectif pourrait être atteint grâce à un programme plus ciblé et plus cohérent, mais aussi à une meilleure communication autour du programme et des projets soutenus. C'est pourquoi il a été décidé de regrouper au sein d'un seul programme des actions qui relevaient précédemment de programmes différents. Par ailleurs, le nouveau programme apportera à un certain nombre de projets un soutien de plus longue durée que les programmes précédents et renforcera son soutien à des actions emblématiques telles que les capitales européennes de la culture

- C'est en tenant compte de ces nécessités que la Commission a élaboré un nouveau programme, de troisième génération, qui tire des enseignements des expériences passées et explore de nouvelles pistes d'actions.

5.1.3 Dispositions prises à la suite de l'évaluation ex post

Les travaux d'évaluation des programmes communautaires antérieurs dans le secteur de la culture (évaluation à mi-parcours du programme "Culture 2000" prévue à l'article 8 de la décision n° 508/2000/CE, évaluation des anciens programmes Ariane, Kaléidoscope et Raphaël, évaluation de l'ancienne ligne budgétaire A30-42 intégrée depuis dans le programme de soutien aux organismes actifs dans le domaine culturel) [44] ont fourni des éléments d'appréciation dont il a été tenu compte pour juger de la pertinence de proposer un nouveau programme.

[44] Voir rapport d'évaluation réalisé par société PLS Ramboll Management et rapport de la Commission sur l'évaluation - COM(2003) 722. Voir aussi évaluation ex post des anciens programmes culturels Kaléidoscope, Ariane et Raphaël, évaluation des organismes d'intérêt culturel européen : (http://europa.eu.int/comm/culture/eac/sources_info/studies_evaluation/studies_fr.html)

Les enseignements du passé peuvent être considérés sous deux angles différents:

- a) les enseignements applicables à la conception du programme

En ce qui concerne la conception du programme, la Commission a bien pris note des difficultés relevées par les évaluations des autres programmes dans le domaine culturel, par exemple en ce qui concerne le cloisonnement entre les différentes disciplines culturelles au sein du programme « Culture 2000 » mentionné comme étant une contrainte pour les opérateurs, ou encore le nombre trop élevé d'objectifs qui a pu entraîner une dispersion des effets de l'action compte tenu des masses budgétaires relativement limitées.

- b) les enseignements applicables à la gestion du programme

En ce qui concerne la gestion du programme, la Commission a tenu compte des critiques figurant dans les évaluations d'autres programmes communautaires en envisageant plus particulièrement des mécanismes de mise en oeuvre permettant une gestion simplifiée et allégée. Lors de l'élaboration de la proposition, une attention particulière a été accordée aux critiques émises à l'égard de la gestion de la première phase du programme Culture 2000, la Commission ayant d'ailleurs depuis adopté des mesures pour y remédier.

La proposition vise plus particulièrement à éviter dans la mesure du possible:

- les procédures financières complexes,

- les procédures administratives lourdes,

- le caractère tardif des décisions relatives à la sélection des bénéficiaires.

L'adoption du présent programme entraînera une diminution du nombre de bases juridiques actuellement en vigueur dans le secteur culturel, qui passeront de deux à une, et de lignes budgétaires, qui seront ramenées de quatre à une. L'existence d'un seul et unique programme financier donnera une visibilité et une cohérence beaucoup plus importantes à l'action communautaire dans le domaine de la coopération culturelle.

Le programme sera conçu comme un outil global, cohérent et plus convivial en faveur de la coopération culturelle. Il sera ouvert à tous les secteurs culturels et artistiques, sans catégories préétablies, et à une plus grande variété d'opérateurs culturels, allant des administrations nationales ou locales aux réseaux et entreprises du secteur culturel.

La décision législative sera rédigée dans un souci de concision, de simplicité et de souplesse. Par exemple, aux fins d'une lisibilité accrue, certains articles de l'ancienne décision, qui portaient sur des questions assez différentes, seront divisés en articles distincts. Puisque les actions soutenues seront ouvertes à tous les secteurs artistiques et culturels et seront toutes axées sur les trois mêmes objectifs stratégiques, la description des actions soutenues figurant dans les annexes sera plus courte et plus simple. Certains éléments de flexibilité seront introduits dans l'article ayant trait aux aspects financiers.

La Commission proposera certaines simplifications pratiques d'une grande importance pour les bénéficiaires, telles que l'autorisation de financements forfaitaires pour de petites contributions ou pour des coûts spécifiques.

Lors de la mise en oeuvre de ce programme, la Commission veillera à ce qu'il reste aussi simple et facile à utiliser que possible.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

Le nouveau programme tire des enseignements des expériences passées et explore de nouvelles pistes d'actions. Il s'agit d'un programme de troisième génération, après les programmes de la période 1994-1999 (Kaléidoscope, Ariane, Raphaël) et ceux de la période 2000-2006 (Culture 2000, et programme de soutien aux organismes actifs dans le domaine culturel sur la fin de cette période).

Durant la période 2004-2006, deux programmes d'action communautaire vont en effet coexister dans le domaine culturel, le programme « Culture 2000 » ainsi que le « programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture ». Cette proposition procède à une simplification de ce système puisqu'elle prévoit l'intégration de la plupart des champs d'action de chacun de ces programmes au sein d'un même programme.

Par rapport aux deux premières générations de l'action culturelle, le programme proposé se veut donc un outil cohérent, global et complet en faveur de la coopération culturelle multilatérale en Europe, capable d'en appréhender toute la complexité. Les objectifs du programme sont mis en oeuvre dans les domaines d'intervention suivants :

- Premier volet : soutien à des actions culturelles

Le programme prévoit un soutien direct à trois catégories de projets européens de coopération, de durée et d'ampleur variables.

* Les pôles de coopération

* Les actions de coopération

* Les actions spéciales

- Deuxième volet : soutien à des organismes actifs au niveau européen dans le domaine culturel

Ce volet permet d'intégrer au sein du nouveau programme les actions de promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture, qui font actuellement l'objet d'un programme distinct.

- Troisième volet : soutien à des travaux d'analyse ainsi qu'à la collecte et à la diffusion de l'information dans le domaine de la coopération culturelle

Ce volet vise à apporter un soutien à des activités d'analyse et à l'information, afin de créer un environnement propice à la coopération. Il comporte trois actions complémentaires :

* Soutien à des travaux d'analyse dans le domaine de la coopération culturelle

* Soutien à la collecte et à la diffusion de l'information dans le domaine de la coopération culturelle

* Soutien aux points de contact culture

Toutes ces actions concernent le secteur culturel européen et les opérateurs des Etats membres et des autres pays participant au programme qui seront susceptibles de participer à des actions de coopération culturelle au niveau européen. De manière plus indirecte, ce sont tous les citoyens européens qui sont visés.

Les actions seront financées par les moyens suivants :

- subventions destinées à cofinancer des projets bénéficiant également d'une aide du secteur public et/ou privé; le financement à 100 % par la Communauté européenne ne sera pas possible;

- financement à 100 % des achats de services (études, publications ou experts).

5.3 Modalités de mise en oeuvre

Les mécanismes de mise en oeuvre prévus dans la proposition suivent l'approche communautaire classique en matière de subventions et de cofinancements, fondée sur des demandes de financement détaillées.

La Commission assure la mise en oeuvre de ce programme par le biais de ses services et d'une agence exécutive.

Des crédits sont à prévoir pour couvrir les dépenses administratives directement liées à l'objectif du programme (études, réunions d'experts, information et publications, contribution aux frais de fonctionnement d'une agence exécutive et autres dépenses d'assistance technique et administrative).

Les financements seront accordés à la suite d'appels à propositions et d'appels d'offres, sauf dans des cas relevant des articles 54 et 168 du Règlement financier.

6. INCIDENCE FINANCIÈRE

6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

6.1.1 Intervention financière

Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)

>Plats för tabell>

6.1.2 Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses TI (crédits d'engagement)

>Plats för tabell>

Ces dépenses incluent la contribution du programme aux frais de fonctionnement de l'agence exécutive Education et culture, notamment les frais de personnel qui seront exposés par cette agence au titre de ce programme. Ces dépenses de personnel correspondent à une estimation de 28 personnes (personnel statutaire de l'agence et agents contractuels) en 2007 et de 36 personnes en 2013; l'augmentation de cet effectif au cours de la période résulte de l'augmentation des volumes d'activité qui seront confiés à l'agence, du fait de la croissance des budgets alloués aux volets dont la gestion lui sera déléguée.

6.2 Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation)

Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3ème décimale)

>Plats för tabell>

7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES DE FONCTIONNEMENT

7.1 Incidence sur les ressources humaines

L'estimation des dépenses relevant de ce point 7 est une estimation moyenne sur la période 2007-2013. Il est envisagé d'augmenter les ressources humaines actuellement affectées à la gestion du programme Culture 2000 afin de prendre en compte l'évolution des crédits opérationnels affectés au programme; ces ressources humaines passeraient de 16 hommes/ans en 2007 à 20 hommes/ans en 2013 (pour 2013, les chiffres figurent entre parenthèses dans le tableau ci-dessous).

>Plats för tabell>

7.2 Incidence financière globale des ressources humaines

>Plats för tabell>

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l'action

>Plats för tabell>

Les montants correspondent aux dépenses totales de l'action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

I. Total annuel (7.2 + 7.3) // 2 239 750 EUR

II. Durée de l'action // 7

III. Coût total de l'action (I x II) // 15 678 250 EUR

Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la Direction Générale gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle.

L'allocation de postes dépendra d'une part, de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part, d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières.

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Système de suivi

Au niveau de la mise en oeuvre du programme, des indicateurs de réalisation ont été définis concernant le nombre de projets à soutenir au titre des différents volets.

Le système de collecte des données relatives aux projets et actions cofinancés par le programme fonctionnera à plusieurs niveaux :

- les formulaires de demande de subvention;

- les rapports d'activité et financiers intermédiaires et finaux présentés par les bénéficiaires à la Commission et que celle-ci doit approuver;

- les éventuels audits et visites in situ effectués par le personnel de la Commission.

Pour les besoins du suivi, les indicateurs ci-dessous ont été déterminés :

Objectifs // Indicateurs

Objectif général //

Contribuer à l'épanouissement de valeurs culturelles européennes partagées sur la base d'une coopération culturelle accrue entre les artistes, les opérateurs culturels et les institutions culturelles // * Attitudes des bénéficiaires du programme

Objectifs spécifiques //

Promouvoir la mobilité transnationale des artistes et des opérateurs culturels // * Proportion de projets lancés/exécutés qui visent/visaient expressément à intensifier les déplacements d'artistes et d'opérateurs culturels

* Nombre d'artistes participant, par le canal du programme, à des échanges et des collaborations

* Nombre d'opérateurs culturels participant, par le canal du programme, à des échanges et des collaborations

* Proportion de projets correspondants menés à bien qui, s'ils n'avaient pas bénéficié d'un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été entrepris (sur la base d'une enquête réalisée auprès des participants)

Encourager la circulation transnationale des oeuvres d'art et des produits artistiques et culturels // * Proportion de projets lancés/exécutés qui visent/visaient expressément à encourager la circulation des oeuvres d'art et des produits artistiques et culturels

* Nombre d'oeuvres d'art et de produits artistiques et culturels mis en circulation par le canal du programme

* Proportion de projets correspondants qui, s'ils n'avaient pas bénéficié d'un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants)

Favoriser le dialogue interculturel

// * Proportion de projets lancés/exécutés qui visent/visaient expressément à favoriser le dialogue interculturel et promouvoir la diversité culturelle

* Proportion de projets correspondants qui, s'ils n'avaient pas bénéficié d'un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants)

Objectifs opérationnels //

Soutenir les actions culturelles via:

-- des pôles de coopération culturelle

-- des actions de coopération

-- des actions spéciales //

* Nombre de pôles lancés

* Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir les pôles (objectif indicatif : 36%).

* Nombre d'actions de coopération lancées

* Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir les actions de coopération (objectif indicatif : 24%)

* Nombre d'actions spéciales lancées

* Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir les actions spéciales (objectif indicatif : 17%)

Soutenir des organismes européens actifs dans le domaine culturel // * Nombre d'organismes européens actifs dans le domaine culturel soutenus

* Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir de tels organismes (objectif indicatif : 10%)

Soutenir des travaux d'analyse ainsi que la collecte et la diffusion d'informations dans le domaine de la coopération culturelle // * Nombre d'études et d'enquêtes financées

* Nombre de conférences soutenues

* Degré d'utilisation du portail d'information

* Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir cet objectif opérationnel (objectif indicatif : 5%).

8.2 Modalités et périodicité de l'évaluation prévue

La Commission présentera au Parlement européen, au Conseil, au Comité économique et social et au Comité des régions un rapport intermédiaire d'évaluation sur les résultats obtenus et sur les aspects qualitatifs et quantitatifs de la mise en oeuvre du présent programme (au plus tard le 31 décembre 2010) et une Communication sur la continuation du présent programme au plus tard le 31 décembre 2011.

Au terme de l'exécution du programme proposé, la Commission présentera au Parlement européen, au Conseil, au Comité économique et social et au Comité des régions un rapport centré sur sa mise en oeuvre (rapport d'évaluation ex post au plus tard le 31 décembre 2015).

Ces rapports d'évaluation mettront en particulier en évidence la création de la valeur ajoutée, notamment de nature culturelle et européenne.

9. MESURES ANTI-FRAUDE

Les décisions et conventions de financement conclues entre la Commission et les bénéficiaires prévoient que la Commission et la Cour des comptes effectuent des contrôles in situ dans les locaux des bénéficiaires d'une aide communautaire, et confèrent le pouvoir d'exiger des justificatifs de toute dépense effectuée au titre desdits conventions, accords et engagements juridiques dans les cinq ans suivant la fin de la période contractuelle.

Les bénéficiaires sont assujettis à des obligations de déclaration et de comptabilité financière, lesquelles sont analysées sous l'angle du contenu et de l'éligibilité des dépenses, conformément à l'objet du financement communautaire et compte tenu des obligations contractuelles et des principes d'économie et de bonne gestion financière.

En annexe aux conventions de financement figurent des informations de nature administrative et financière, destinées à préciser le type de dépenses éligibles dans le cadre de ces conventions. Le cas échéant, une limitation de l'intervention communautaire à la couverture de certains éléments de coût, réels, identifiables et vérifiables dans la comptabilité du bénéficiaire, sera de nature à faciliter le contrôle et l'audit (ainsi que l'évaluation pour les besoins de la sélection) des projets subventionnés.