SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 20.5.2015  
COM(2015) 205 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
om obligatorisk uppgift om ursprungsland eller härkomstplats för mjölk, mjölk som 
ingår som ingrediens i mejeriprodukter och andra slag av kött än nötkött och kött av 
svin, får, get och fjäderfä 
 
 
2 
 1. I NLEDNING  
Genom Europaparlamentets och råde ts förordning (EU) nr 1169/2011 om 
tillhandahållande av livsmedelsinform ation till konsumenterna (nedan kallad 
förordningen om livsmedelsinformation )1 införs en rad bestämmelser om 
ursprungsmärkning av livsmedel.  
Enligt artikel 26.5 och 26.6 i förordni ngen om livsmedelsinformation ska 
kommissionen lägga fram en rad rapporter för Europaparlamentet och rådet om 
möjligheten att även införa obligatorisk ursprungsmärkning för andra livsmedel. En 
första rapport om obligatorisk ursprungsmärkning för kött som används som ingrediens i färdigförpackade livsmedel antogs den 17 december 2013
2. 
Föreliggande rapport är et t led i kommissionens sk yldighet att senast den 
13 december 2014 lägga fram rapporter för Europaparlamentet och rådet om obligatorisk uppgift om ursprungsland elle r härkomstplats för mjölk, mjölk som 
ingår som ingrediens i mejeriprodukter samt andra slag av kött än nötkött och kött av 
svin, får, get och fjäderfä. I denna ra pport anses mjölk och mjölkprodukter ha de 
definitioner som anges i del III i bilaga  VII till förordning (EU) nr 1308/2013. De 
slag av kött som omfattas av rapporten är fä rskt och fruset kött av häst, kanin, ren 
och hjort, av hägnat och frilevande vilt, sa mt av andra fåglar än kyckling, kalkon, 
anka, gås och pärlhöns. 
I enlighet med artikel 26.7 i förordningen om  livsmedelsinformation beaktas följande 
i rapporten: 
– Konsumentens behov av att bli informerad. 
– Huruvida det är genomförb art att tillhandahålla den obligatoriska uppgiften om 
ursprungsland eller härkomstplats.  
– En kostnads-nyttoanalys avseende in förandet av sådana krav, både för 
livsmedelsföretagarna och förvaltningsmyndigheterna, samt effekterna för den 
inre marknaden och den internationella handeln. 
I syfte att noggrant kunna utvärdera en obligatorisk ursprungsmärkning för de 
livsmedel som omfattas av denna rapport har kommissionen gett en oberoende konsult i uppdrag att genomföra en undersökning (nedan kallad undersökningen )
3 för 
att analysera konsekvenserna av olika mär kningsscenarier. De vi ktigaste resultaten 
av undersökningen diskuteras i denna rapport. Frivillig eller obligatorisk 
ursprungsmärkning utvärderades dels  i nio medlemsstater beträffande 
konsumtionsmjölk och produkter där mjölk ingår som ingrediens, t.ex. ost och 
yoghurt, dels i några av de största producen tländerna beträffande kött av häst, kanin 
och vilt. 
                                                            
1  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om 
tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumente rna, och om ändring av Europaparlamentets 
och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av 
kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens 
direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 
22.11.2011, s. 18).  
2  COM(2013) 755, 17.12.2013. 
3  http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/index_en.htm   
 
 
3 
 2. O BLIGATORISK OCH FRIVILLIG URSPRUNGSMÄRKNING  
Obligatorisk ursprungsmärkning förekomm er för flera produkter, t.ex. honung4, frukt 
och grönsaker5, oberedd fisk6, nötkött7, olivolja8, vin9, ägg10, importerat fjäderfä11 
och spritdrycker12. I enlighet med förordningen om livsmedelsinformation har 
kommissionen antagit detaljerade regler  om obligatorisk ursprungsmärkning av 
färskt, kylt eller fryst kött av  svin, får, get och fjäderfä13. Enligt dessa regler krävs 
obligatoriska uppgifter om det land där djuret  har fötts upp under en  avsevärd del av 
dess livstid samt om det la nd där det har slaktats. De nya kraven kommer att 
tillämpas på färdigförpackat kött från och med den 1 april 2015, men medlemsstaterna kan besluta att även  tillämpa dem på kött som inte är 
färdigförpackat.  
Trots att det saknas detaljerade uppgifter fö r att bedöma hur stor marknadsandel som 
utgörs av livsmedel som omfattas av frivil liga märkningssystem finns det register 
som visar att märkningssystemen relativt sett är mer utbredda inom mjölk- och 
köttsektorn. Mjölk- och köttp rodukter som säljs på EU:s marknad är redan frivilligt 
märkta, antingen via ett EU-s ystem (SUB, SGB eller GTS
14) eller via offentliga eller 
privata organisationer (t.ex. grupper av livsm edelsföretagare, återförsäljare, icke-
statliga organisationer eller offentliga myndi gheter). Sådan märkning avser vanligtvis 
en medlemsstat eller en lägr e geografisk nivå (region). De kriterier som används i 
dessa frivilliga system för att koppla vissa egenskaper till geografisk härkomst kan 
skilja sig avsevärt från varandra.  
 
                                                            
4  Rådets direktiv 2001/110/EG om honung (EUT L 164, 3.6.2014, s. 1). 
5  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om 
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG)  nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och 
grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (EUT L 157, 15.6.2011, s. 1). 
6  Europaparlamentets och rådets förordning (E U) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den 
gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).  
7  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett 
system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter 
(EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).  
8  Kommissionens förordning (EU) nr 29/2012 av den 13 januari 2012 om saluföringsnormer för olivolja 
(EUT L 12, 14.1.2012, s. 14). 
9  Förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprä ttande av en samlad 
marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, 
(EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671). 
10  Kommissionens förordning (EG) nr 589/2008 av den 23 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för ägg (EUT L 163, 24.6.2008, 
s. 6). 
11  Kommissionens förordning (EG) nr 543/2008 av den 16 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gälle r handelsnormerna för fjäderfäkött (EUT L 157, 
17.6.2008, s. 46). 
12  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, 
beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, 
samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (EUT L 39, 13.2.2008, s. 16). 
13  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 av den 13 december 2013 om 
tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 vad gäller 
angivande av ursprungsland eller härkomstplats för färskt, kylt eller fryst kött av svin, får, get och 
fjäderfä (EUT L 335, 14.12.2013, s. 19). 
14  SUB = skyddad ursprungsbeteckning, SGB = skyddad geografisk beteckning, GTS = garanterad 
traditionell specialitet. 
 
4 
 3. M JÖLK OCH ANDRA TYPER AV KÖTT – ÖVERSIKT ÖVER SEKTORER  
3.1. Distributions- och bearbetningskedjan 
Mejerier, slakterier och bearbetningsanläggni ngar är centrala aktö rer när det gäller att 
förmedla information om ursprung till näst a aktör i livsmedelskedjan. Ju högre grad 
av vertikal integration det är frågan om, desto lättare är det att se till att ursprungsinformation förmedlas längs hela  livsmedelskedjan. Omvänt fungerar det 
så att ju mer komplex och avancerad bear betningen är, desto mer betungande blir 
ursprungsmärkningen. 
Uppgifter om mejeriindustr ins struktur i EU, hämtade ur en undersökning från 
oktober–november 2009, visar att 81 % av meje rierna utgörs av små och medelstora 
företag, som producerar mindre än 100 000 ton mjölk. Dessa mejerier behandlar 
28,5 % av den totala mjölkvolymen. I storpr oducerande medlemsstater är cirka 50 % 
av bearbetningen ofta koncen trerad till de fem största fö retagen. Eftersom  det rör sig 
om färskvaror och ett konti nuerligt produktionsflöde är jo rdbrukarna starkt beroende 
av lokala bearbetningsföretag. Mejerierna  köper vanligtvis obehandlad mjölk och 
andra mjölkingredienser från flera källor oc h i de mejerier som ligger i gränsregioner 
är det vanligt att mjölk från flera länder behandlas tillsammans vid samma 
anläggning.  
De slag av kött som omfattas av denna  rapport tenderar även att ha korta 
distributionskedjor, ofta inom en och samma medlemsstat. Återförsäljarna köper 
köttet huvudsakligen från handlare på spotmarknaderna, slakterier och 
styckningsanläggningar. För hästkött kan det röra sig om längre distributionskedjor, 
fler aktörer och mer handel inom och utanför EU.  
3.2. Konsumtionen av mjölk, mejeriprodukter och de slag av kött som omfattas av 
denna rapport 
EU:s konsumtion per capita ligger i genomsnitt på omkring 62 kg för 
konsumtionsmjölk, 17 kg för ost, 16 kg för syrad mjölk, 5 kg för grädde, 4 kg för smör och 9 kg för andra färska mejeriprodukter (Eurostat, 2013). 
EU:s mjölkmarknad är ganska välutveck lad och större ökningar i konsumtionen per 
capita väntas endast inträffa i de medlem sstater som anslutit sig under det senaste 
årtiondet, medan konsumtionen bara förv äntas öka marginellt i de ”gamla” 
medlemsstaterna. 
Konsumtionen av de slag av kött som omfa ttas av denna rapport utgör endast 3 % av 
EU:s sammanlagda köttkonsumtion
15, även om medlemsstaternas siffror inte alltid är 
uppdaterade. Konsumtionen av häst- och kanink ött är vanligare i It alien, Frankrike, 
Spanien, Belgien och Nederländerna. Vilt konsumeras främst under jaktsäsongen, dvs. från oktober till december. 
3.3. Produktion och handel  
EU är i stor utsträckning självförsörja nde på mjölk och mejeriprodukter. Nästan 
65 % av den mjölk som samlas in behandl as och blir konsumtionsvaror, i huvudsak 
för den inhemska marknaden. Tillverkningen av ost och färska produkter utgör de 
viktigaste segmenten när det gäller a nvändningen av mjölk (53 respektive 
                                                            
15  Konsekvensbedömning – Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Mandatory Origin 
Indication for Unprocessed Pig, Poultry, Sheep and Goat Meat . 
http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/docs/ia_2013/ia_meat_origin_labelling.pdf    
 
 
5 
 43 miljoner ton mjölkekvivalenter). Sett  till volym är produktionen av pulver 
(skummjölk, helmjölk och vassle) och sm ör förhållandevis liten (12 respektive 
25 miljoner ton mjölkekvivalenter). EU:s in terna handel med dessa produkter är ändå 
betydande (1,6 respektive 0,6 miljoner to n) men mindre viktig än för ost 
(3,6 miljoner ton). Volymerna varierar något  mellan olika år beroende på leverans- 
och marknadsförhållanden.  
Importen av mejeriprodukter är begränsad till förmånstillträde för vissa tredjeländer 
inom ramen för bilaterala eller multilaterala avtal, medan exporten motsvarar ca 
10 % av mjölkproduktionen. Totalt sett är EU nettoexportör av mejeriprodukter.  
Den årliga produktionen av andra slag av kött som omfattas av denna rapport 
beräknas uppgå till endast 2 % av EU:s to tala köttproduktion. Kanin, häst och vilt 
står för cirka 490, 73 respek tive 131 tusen ton (FAO, 2012) medan produktionen är 
betydligt lägre för andra slag av kött som omfattas av denna rapport. Den EU-interna 
handeln med häst- och kani nkött uppgår till näst an 52 respektive 22 tusen ton, medan 
omkring 25 tusen ton häst- och kaninkött importeras från tredjeländer. Hästkött 
importeras främst från Argentina, USA, Kanada och Mexiko, medan kaninkött främst importeras från Kina (över 7 tu sen ton). Viltkött im porteras huvudsakligen 
från Nya Zeeland. 
3.4. Spårbarhetssystem i EU 
EU:s system för spårning av livsmede lsprodukter syftar till att garantera 
livsmedelssäkerheten och är inte nödvändigtvis lämpat för att överföra 
ursprungsuppgifter till alla aktörer i livsmedelskedjan: 
–  Enligt livsmedelssäkerhetskraven
16 måste information registreras ”ett steg 
bakåt och ett steg framåt” i livsmedelskedjan. Livsmedelsföretagarna måste kunna identifiera de företag som erhåll it deras produkter och de företag från 
vilka de hämtat sitt material. För livsmedel av animaliskt ursprung gäller mer ingående informationskrav
17, men det finns inget krav på att den använda 
råvaran systematiskt ska kunna kopplas till ursprungslandet eller 
härkomstorten. 
– Ett kontroll- eller identifieringsmärke som visar den senaste produktions-, 
bearbetnings- eller förpackningsanläggni ngen och den medlemsstat där den är 
belägen måste ingå i märkningen av produkt er av animaliskt ursprung (artikel 5 
och avsnitt I i bilaga II till förordning 853/2004)18. Detta gäller dock inte 
nödvändigtvis de använda råvarorn as ursprung eller härkomst.  
– Även om det finns system för identifie ring och registrering av levande djur 
varierar användningen av dessa mellan arter och utgör för de flesta av dem inte 
en tillräcklig källa till information för en fullständig ursprungsmärkning 
(födelseort/uppfödningsort/slaktort).  
                                                            
16  Artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om 
allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för 
livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, 
s. 1).  
17  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 931/2011 av den 19 september 2011 om de 
spårbarhetskrav som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 för 
livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 242, 20.9.2011, s. 2). 
18  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av 
särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55). 
 
6 
 – För kött som omfattas av den här rapporten är hästdjur (t.ex. hästar) det enda 
fall där det finns ett system för identifie ring och registrering  av levande djur. 
Hästdjur måste vid all transport inom EU  åtföljas av en identitetshandling eller 
ett pass i enlighet med kommissionens beslut 2000/68/EG och kommissionens 
förordning (EG) nr 504/2008 som innehåller regler för identifiering av hästdjur 
som föds i eller importeras till un ionen. Systemet har dock inte någon 
obligatorisk central databas för spårning av djurens förflyttningar. Arbetet med 
att stärka registreringskraven pågår oc h nya krav kommer att gälla från och 
med 201619. 
 4. K ONSUMENTERNAS INSTÄLLNING TILL OBLIGATORISK URSPRUNGSMÄRKNING FÖR 
MJÖLK OCH ANDRA SLAG AV KÖTT  
Enligt Eurobarometerundersökningen 201320 anser de flesta EU-medborgare att 
mjölkens ursprung måste anges, oavsett om  den säljs som mjölk eller används som 
ingrediens i mejeriprodukter (84 %). En liknande andel (88 %) har registrerats för de 
slag av kött som omfattas av denna rapport. Även i dessa fall antas det finnas stora variationer när det gäller exakt vilken information som konsumenterna vill ha inom ramen för begreppet ”ursprung”. 
När det gäller mjölk och mejeriprodukter ville de flesta ha information om 
mjölknings- eller bearbetningsland. När det gäll er kött var de viktigaste frågorna var 
djuret har fötts upp och sl aktats, medan djurets födels eort var mindr e intressant. 
Uppgift om medlemsstat eller tredjela nd ansågs lämpligare än region eller 
”EU/utanför EU”. 
Konsumentundersökningar visar a tt ursprunget är en viktig faktor vid köp av mjölk, 
mejeriprodukter och köttproduk ter men först efter pris, smak och bäst före/sista 
förbrukningsdag. 
De flesta av dem visar emellertid ocks å att konsumenternas preferenser varierar 
kraftigt mellan medlemsstaterna och att det finns en skillnad mellan konsumenternas 
intresse för ursprungsmärkning och deras vilj a att betala för dessa uppgifter. Trots att 
konsumenterna är intresserade av information är de därför inte nödvändigtvis beredda att köpa produkter till en högre kos tnad för att få denna information. Olika 
metoder visar att det är svårt att uppskatta den faktiska viljan att betala, antingen på 
grund av snedvisande metoder eller på gr und av att konsumenternas svar på 
undersökningsfrågorna inte alltid mo tsvarar deras köpbeteende. I 2013 års 
Eurobarometer uppgav endast omkring hälften av konsumenterna att de var villiga att 
betala 1–2 % mer för att få information om ursprung för de produkter som omfattas 
av denna rapport. 
5. M
ÖJLIGA SCENARIER OCH METODER FÖR URSPRUNGSMÄRKNING  
För mjölk och mjölk som används som ingrediens Följande scenarier undersöks:  
– Scenario 1 – oförändrat läge (frivillig ursprungsmärkning).  
                                                            
19  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 2015/262 av den 17 februari 2015 om fastställande 
av bestämmelser i enlighet med rådets direktiv 90/427/EEG och 2009/156/EG vad gäller metoder för identifiering av hästdjur (förordning om pass för hästdjur) (EUT L 59, 3.3.2015, s. 1). 
20  http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_419_400_fr.htm    
 
7 
 – Scenario 2 – obligatorisk ursprungsm ärkning som ”EU/utanför EU” (eller 
”EU/tredje land”).  
– Scenario 3 – obligatorisk ursprungs märkning med uppgift om i vilken 
medlemsstat eller i vilket tredjeland mjöl ken a) mjölkats eller b) behandlats.  
För de slag av kött som omfattas av denna rapport 
Följande scenarier undersöks:  
– Scenario 4 – oförändrat läge (frivillig ursprungsmärkning).  
– Scenario 5 – obligatorisk ursprungs märkning med uppgift om i vilken 
medlemsstat eller i vilket tredjeland djuret har tillbringat en längre uppfödningsperiod före slakt samt slaktort.  
– Scenario 6 – obligatorisk ursprungs märkning med uppgift om i vilken 
medlemsstat eller i vilket tredjeland djuret fötts, fötts upp och slaktats.  
För viltkött är det enda scenario som undersöks märkning med uppgift om 
jaktområde. 
Dessutom förkastades scenariot ”EU/utanför EU” (eller ”EU/tredjeland”) för kött 
som omfattas av denna rapport, eftersom det fanns ett begränsat intresse bland konsumenterna för ett sådant brett geogr afiskt område. Detta bekräftades under 
undersökningen och konsekvensbedömningen av den obligatoriska 
ursprungsmärkningen för kött av gris, fjäderfä, får och get
21.  
Scenariot med obligatorisk märkning på regi onal nivå inom EU  har inte heller 
beaktats, eftersom det skulle medföra mycket höga genomförandekostnader (på 
grund av behovet av mer detaljerade spårbarh etssystem och en större segmentering i 
distributionskedjan) och eftersom det sakna s en harmoniserad rättslig definition av 
denna geografiska nivå i hela unionen.  
6. A NALYS AV KONSEKVENSER , OMKOSTNADER OCH FÖRDELAR MED DE OLIKA 
SCENARIERNA  
6.1. Inverkan på konsumenternas beteende 
Det är svårt att utifrån en  kostnadsnyttoanalys uppska tta hur ursprungsmärkningen 
påverkar konsumenterna. Ursprungsmärkning ger konsumenterna ytterligare information som gör att de kan fatta välgrundade beslut om de livsmedel som de köper och konsumerar. På det hela ta get tycks konsumenterna förknippa 
ursprungsmärkningen med en rad positiva egenskaper, bl.a. kvalitet.  
I de oförändrade scenarierna med frivillig ursprungsmärkning skulle mängden 
information om produktens ursprung variera, beroende på konsumenternas efterfrågan. Detta skulle därmed inte helt uppfylla  konsumenternas krav på 
systematisk ursprungsinformation, men det skulle vara mer i linje med konsumenternas begränsade vilja att beta la för obligatorisk ursprungsinformation. 
När aktörerna frivilligt beslutar att ange ursprungsinformation så presenteras detta 
som att märkningen ger produkten ett merv ärde och påverkar köpbesluten för de 
kunder för vilka informationen är relevant. 
                                                            
21  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/docs/ia_2013/ia_meat_origin_labelling.pdf    
  
 
8 
 För mjölk och mjölk som används som ingrediens 
I scenarier med obligatorisk ursprungsmär kning med antingen ”EU/utanför EU” eller 
”medlemsstat” skulle konsumenterna systematiskt få information om ursprung.  
I alternativet ”EU/utanför EU” skulle ma n bara skilja mellan produktion inom EU 
eller produktion i tredjeländer. Alterna tivet framstår som alltför generellt och 
konsumenterna tycks inte mena att de t är värt en prisökning. Scenariot 
”medlemsstat” verkar däremot vara mer re levant för konsumenterna, särskilt om 
mjölkningsmedlemsstaten anges i ursprungs märkningen. Mejerierna vill däremot 
helst ange bearbetningsorten, vilket är mycket enklare att genomföra. 
För de slag av kött som omfattas av denna rapport 
Undersökningar visar att konsumenterna främst är  intresserade av den plats där djuret 
har fötts upp och slaktats (ell er nedskjutits vid jakt).  
Situationen för hästkött, med den senaste tidens skandaler och a llmänhetens negativa 
inställning till följd av detta, har gjort att olika organisationer och institutioner begärt mer omfattande information.  
6.2. Ekonomiska konsekvenser 
6.2.1. Driftskostnaderna för livsmedelsföretagare 
Vid undersökningen konstaterades att nya ob ligatoriska märkningskrav skulle 
medföra ökade kostnader för livsmedelsföretagarna, till skillnad från frivillig 
märkning, som skulle innebära oförändrade driftskostnader. 
För mjölk och mjölk som används som ingrediens 
Scenarierna ”EU/utanför EU” och ”medle msstat” skulle innebära operativa 
utmaningar och kräva omfattande anpass ningar, särskilt när det gäller 
mjölkingredienser av blandat ursprung. 
Kostnaden för ursprungsmärkning av konsum tionsmjölk skulle vara beroende av 
fastställda bestämmelser och förhållande na vid den enskilda anläggningen. Medan 
märkning med uppgift om bearbetningsort s kulle vara mycket enklare, skulle 
märkning med uppgift om mjölkningsort bli svårt för de bearbetningsföretag som 
köper in mjölk från flera länder, och genom förandet av sådan märkning skulle leda 
till högre driftskostnader. Om en och samm a produkt innehåller ingredienser av 
blandat ursprung kan kostn aderna variera vid mär kning med uppgift om flera 
medlemsstater/tredjeländer. Om detta scenario bibehålls skulle det behövas 
ytterligare tekniskt arbete för att fastställa toleranser och nedre gränser över vilka ursprungsmedlemsstaten skulle behöva ange s (mjölk är en flytande produkt som 
blandar sig naturligt vid sammanslagning). 
Till skillnad från mjölk för direkt kons umtion förefaller ursprungsmärkning för 
mjölk som används som ingrediens i mejeri produkter mycket svårare i praktiken, och 
därför dyrare, särskilt för förädlade mj ölkprodukter med flera tillverkningssteg och 
där mjölkingredienserna tenderar att transporteras långa sträckor. De 
livsmedelsföretagare som använder mjölki ngredienser med flera olika ursprung 
skulle påverkas negativt enligt följande: 
– Vid undersökningen konstaterades att de kostnadsposter som väntas påverkas 
mest avser anpassning av praxis för inköp  av råvaror, eventuella ändringar i 
sammansättningen av leverantörer, övergång till mindre tillverkningssatser, anpassning av produktionsprocessen för a tt separera mjölk med olika ursprung, 
 
9 
 anpassning av förpacknings- eller mär kningssystemen och införande eller 
anpassning av spårbarhetssystem.  
– Kostnaderna kan variera beroende på  den berörda livsmedelsföretagarens 
operativa situation, vilken mejeriprodukt  och mjölkingrediens det rör sig om 
och vilket spårbarhetssystem som används.  
Analysen visade att de ökade kostnader na för bearbetningsföretagen sannolikt 
kommer att variera från mycket obetydliga till upp till 8 % av produktionskostnaden. Vissa företag hävdar dock att de kan uppgå till 45 % under särskilt ofördelaktiga 
omständigheter.  
För de slag av kött som omfattas av denna rapport 
– Kostnaderna skulle bli relativt små (mi ndre än 3 %) jämfört med partipriset och 
variera beroende på företagets storle k och placering. Större företag som köper 
in råvaror i hemlandet eller från ett tredjeland skulle kunna ha lättare att hantera kostnaderna. Dessa kostnader om fattar behovet av att öka spårbarheten 
i senare led i bearbetnings - och distributionskedjan.  
– Ju komplexare märkningsreglerna är  desto dyrare blir det att anpassa 
identifieringssystemen för levande djur. 
– Aktörer som arbetar med kött med fl era ursprung skulle homogenisera 
leveransernas ursprung i syfte a tt minska driftskostnaderna.  
6.2.2. Konkurrenskraft, handel och investeringar 
De konsulter som ansvarade för undersökni ngen uppskattar att en obligatorisk 
ursprungsmärkning sannolikt skulle få konsumenterna att handla inhemskt producerade varor. Det innebär att det komme r att ske en viss åternationalisering av 
den inre marknaden. 
För mjölk och mjölk som används som ingrediens  
– I scenariot ”EU/utanför EU” förväntas den inre marknaden inte påverkas i 
någon större utsträckning. Bearbetni ngsföretagen väntas gå mot färre 
leverantörer av mjölkingredienser för att undvika komplikationer till följd av 
att ha råvaror från flera olika länder in om och utanför EU. Detta kan eventuellt 
komma att påverka den internationella handeln.  
– Avsättningsmöjligheterna för mjölk och mj ölkingredienser av blandat ursprung 
skulle bli mer begränsade om det införs en obligatorisk uppgift om 
medlemsstat. Livsmedelsföretagarna skulle sannolikt drabbas av ökade råvarupriser, eftersom deras sammanlagda  försörjningsbas skulle begränsas. 
 
10 
 För de slag av kött som omfattas av denna rapport 
– Konsekvenserna av de olika scenarierna s kulle bli blygsamma för de flesta slag 
av kött som omfattas av denna ra pport. Tvärtom kan förändringar i 
distributionskedjan för hä st leda till en segmente ring av den EU-interna 
handeln och en minskning av an talet mellanhänder. Dessutom kan 
livsmedelsföretagare göra bedömningen at t det är mer kostnadseffektivt att 
anpassa sin försörjningsstruktur (val av leverantörer, partistorlek, färre 
mellanhänder) än att förbättra de inte rna spårbarhetssystemen för att kunna 
arbeta med råvaror med flera ursprung samtidigt. 
– En obligatorisk ursprungsmärkning skulle särskilt drabba de länder utanför EU 
som för närvarande exporterar vissa mängder obearbetat kött till unionen. 
Utrikeshandeln med kött från småvilt och vilda fåglar är praktiskt taget obefintlig och handeln inom unionen är mycket begränsad.  
6.2.3.  Regelbördan för företagen 
För livsmedelsföretagarna skulle det tillkom ma administrativa kostnader till följd av 
behovet att fastställa råvarornas ursp rung och anpassa spårbarhetssystemen.  
I allmänhet skulle mindre mejerier som är  beroende av lokala råvaror påverkas 
mindre än stora företag med uppsamli ngscentraler. Mindre slakterier och 
styckningsanläggningar som vanligen använder lokalt producerade djur skulle inte 
heller behöva anpassa sitt val av leverantörer  i någon större utstr äckning och skulle 
inte drabbas av några större extra kostnade r. Mejerier och slakterier i gränsregioner 
och i områden som inte är självförsörjande  på obehandlad mjölk/ kött skulle därför 
bära den största delen av bördan. 
För konsumtionsmjölk uppskattade man i undersökningen att bördan vid fortsatt 
frivillig ursprungsmärkning skulle förbli of örändrad jämfört me d dagens situation 
och vid obligatorisk uppgift om me dlemsstat endast öka måttligt. 
Däremot kan den extra bördan bli betyda nde om ursprungsmedlemsstaten måste 
anges för förädlade och sammansatta pr odukter såsom yoghurt och mjölkbaserade 
efterrätter. En tung kontrollbör da för livsmedelstillverkarn a skulle få dem att köpa 
mjölk från färre länder, vilket skulle  påverka den inre marknaden negativt. 
För kött som omfattas av denna rapport menar de konsulter som ansvarar för 
undersökningen att företagen skulle lyckas minska de ökade enhetskostnaderna efter en nödvändig anpassningsperiod, särskilt när det gäller administrativa kostnader. 
Märkningen skulle endast få märkbar e ffekt för hästköttsföretag, där det finns 
betydande skillnader mellan hästar som fötts upp för köttproduktion i specialiserade jordbrukssystem (av begränsad betydels e i kvantitativa termer) och resten. 
6.2.4. Regelbördan för myndigheterna 
Även om undersökningen inte innehåller någr a detaljerade uppgifter så visar den på 
en liten ökning av kontrollkostnaderna vid en obligatorisk märkning av typen ”EU/utanför EU” för konsumtionsmjölk. 
Om en obligatorisk uppgift om medlemsstat införs skulle kostnaderna blir högre och 
till stor del bero på hur detaljerade ursprungsuppgifter som krävs, 
dvs. produktionsort/mjölkningsort elle r bearbetningsort/slaktort.  
Modellen med uppgift om födelseort/uppfödni ngsort/slaktort skulle vara dyr att 
genomföra för hästkött. Dessutom får de n behöriga myndigheten med det nuvarande 
 
11 
 identifierings- och spårbarhetssystemet inte  alltid fullständig information om var 
hästen är född och uppfödd.  
I allmänhet kommer den ökade bördan att göra att det behövs mer personal för att 
utföra dokumentkontroller. Om tillsynsmyndigh eterna inte får utökade statliga medel 
skulle det förväntade ökade behovet av pe rsonal eller arbetstid kunna medföra färre 
kontroller eller ändrade prioriteringar. De tta kan även leda till en ökad risk för 
bedrägeri. Myndigheternas ar betsbelastning skulle kunna minskas om avgifter införs 
för genomförandet av offentliga kontroller. Livsmedelsföretagen skulle i regel lägga över dessa kostnader på aktörer i senare led i distributionskedjan med hjälp av priset. 
6.2.5. Kostnader för konsumenterna  
Det oförändrade scenariot kommer knappast att medföra någon gene rell prisökning. I 
de fall ursprunget anges överförs de extra kostnaderna i allmänhe t till konsumenterna 
genom att produkterna säljs till ett högre pris. 
En obligatorisk ursprungsmärkning med uppgift  om medlemsstat förväntas leda till 
ökade kostnader, och dessa kommer troligen  till största delen att överföras till 
konsumenterna, men även till producenterna.  Den exakta kostnadsökningen varierar 
beroende på sektor, medlemsstat och graden av vertikal integration och 
marknadskoncentration. 
6.2.6. Påverkan på miljön och samhället  
Denna påverkan analyserades inte i undersökningen. Det kan dock antas att 
konsumenterna till följd av en märkning me d mer detaljerade uppgifter om ursprung 
skulle föredra ”lokala livsmedel” eller ti ll och med aktivt vägra att köpa produkter 
från andra länder. Detta kan påverka tran sporter av levande djur, obehandlad mjölk, 
mjölkingredienser samt mejeri- och köttpr odukter. Huruvida detta skulle visa sig 
vara positivt för miljön (t.ex. i form av  minskade utsläpp av växthusgaser) är 
omöjligt att avgöra, eftersom huvuddelen av handeln inom EU sker mellan grannländer där avstånden faktiskt kan va ra kortare än inom vissa medlemsstater. 
Andra scenarier än frivillig märkning kan leda till en liten ökni ng av produktavfall. 
Alla alternativ med en obligatorisk uppgift  om medlemsstat kan också främja ett 
köpbeteende som är alltmer inriktat mo t lokala produkter och eventuella 
konsumtionsförändringar, avskaffande av mellanhänder, leverantörer och bearbetning. Detta kan även få åt erverkningar på sysselsättningen om 
prishöjningarna medför en viss minskad konsumtion.  
6.3. För- och nackdelar med obligatorisk ursprungsmärkning av mjölk, mjölk som 
ingår som ingrediens i mejeriprodukter och andra slag av kött 
I tabellerna nedan ges en sammanfattning av  för- och nackdelar med en obligatorisk 
ursprungsmärkning: 
– För mjölk och mjölk som används som ingrediens: 
Obligatorisk ursprungsmärkning  Fördelar Nackdelar 
Första 
bearbetningsort − Låga kostnader (< 1 %) − Ingen 
ursprungsinformation 
för obehandlad mjölk Mjölk 
Mjölkningsort  − Låga kostnader (< 1 %) 
− Konsumenterna får 
användbar information − Behov av utökade 
spårbarhetssystem 
för fabriker som 
 
12 
 på medlemsstatsnivå/ 
nationell nivå  köper in mjölk med 
flera ursprung 
− Tekniskt besvärligt vid 
flera ursprung 
− Den 
gränsöverskridande 
handeln påverkas 
− Behov av att inrätta 
en minimitolerans vid 
inköp från flera 
leverantörer 
Första 
bearbetningsort 
för obehandlad 
mjölk − Låga kostnader (< 1 %) 
vid val av märkning av 
EU/utanför EU, med 
undantag för förädlade 
produkter 
 − Ingen 
ursprungsinformation 
för mjölk 
− Behov av utökade 
spårbarhetssystem 
för fabriker som 
köper in mjölk med 
flera ursprung 
− Tekniskt besvärligt vid 
flera ursprung 
− Handeln påverkas 
− Behov av att inrätta 
en minimitolerans vid 
inköp från flera 
leverantörer 
− Höga kostnader om 
det finns flera 
ursprungsländer (upp 
till 8 % på 
medlemsstatsnivå 
och 45 % för enskilda 
fabriker) 
 Mjölk som ingår 
som ingrediens i 
mejeriprodukter 
Mjölkningsort Konsumenterna får 
användbar information 
på medlemsstatsnivå/ 
nationell nivå − Behov av utökade 
spårbarhetssystem 
för fabriker som 
köper in mjölk med 
flera ursprung 
− Särskilt svårt vid flera 
ursprung 
− Handeln påverkas 
− Behov av att inrätta 
en minimitolerans vid inköp från flera 
leverantörer 
− Höga kostnader om 
det finns flera ursprungsländer (upp 
till 8 % på 
medlemsstatsnivå 
och 45 % för enskilda 
fabriker)  
 
13 
 – För de slag av kött som omfattas av undersökningen: 
Obligatorisk ursprungsmärkning  Fördelar Nackdelar 
Födelseort + 
uppfödningsort + 
slaktort  − Konsumenterna får 
användbar 
information på 
medlemsstatsnivå/ 
nationell nivå 
− Ökat förtroende 
från konsumenterna − Utökade 
spårbarhetssystem 
− Svårt med 
information om 
födelseort om reglerna för 
identifiering inte 
övervakas korrekt 
− Svårt när det finns 
flera 
uppfödningsorter 
− Begränsad 
tillämpning på grund av låg andel 
färdigförpackat 
hästkött Hästkött  
Uppfödningsort 
under en minimiperiod före 
slakt + slaktort  − Större vikt läggs vid 
senare skeden i djurets liv − Utökade 
spårbarhetssystem 
− Behov av att fastställa 
en minsta 
uppfödningsperiod 
under djurets livstid  
− Begränsad 
tillämpning på grund 
av låg andel 
färdigförpackat kött 
Födelseort + 
uppfödningsort + 
slaktort − Konsumenterna får 
användbar 
information på 
medlemsstatsnivå/ 
nationell nivå − Födelseort: Oviktigt 
vid korta 
produktionscykler  
− Det skulle krävas 
ytterligare 
identifieringssystem 
− Utökade 
spårbarhetssystem 
− Handeln kan påverkas Kaninkött + 
Kött av hägnat vilt 
och fågel 
 
Uppfödningsort 
under en 
minimiperiod före 
slakt + slaktort − Större vikt läggs vid 
platserna för 
uppfödning och 
slakt 
− Konsumenterna får 
användbar 
information på 
medlemsstatsnivå/ 
nationell nivå − Utökade 
spårbarhetssystem 
− Behov av att fastställa 
en minsta 
uppfödningsperiod vid kort livscykel 
− Handeln kan påverkas 
Kött av frilevande 
vilt och fågel Jaktområde   
− Konsumenterna får 
användbar information på 
medlemsstatsnivå/ − Utökade 
spårbarhetssystem 
− Handeln kan påverkas 
− Begränsad 
tillämpning på grund 
 
14 
 nationell nivå av låg andel 
färdigförpackat kött 
7. S LUTSATSER  
För de livsmedel som omfattas av denna rapport kan konsumenterna för närvarande, 
om de så önskar, välja mjölk- eller köttp rodukter för vilka livsmedelsföretagarna 
frivilligt tillhandahåller uppgift  om ursprung. Detta kan vara  ett lämpligt alternativ 
som inte medför någon ytte rligare börda för industrin  och myndigheterna.  
Obligatorisk ursprungsmärkning medför en större regelbör da för de flesta av de 
produkter som granskas i rapporten. Frågan är därför huruvida avvägningen mellan 
kostnader och nytta är sådan att det sku lle vara motiverat med en obligatorisk 
märkning.  
Av denna rapport framgår även följande: – Trots konsumenternas intresse för ursp runget för mjölk, mjölk som ingår som 
ingrediens i mejeriprod ukter och kött som omfattas av denna rapport tycks 
konsumenternas övergripande vilja a tt betala för dessa uppgifter vara 
begränsad.  
– Konsumenterna tycks anse att en eventuell obligatorisk ursprungsmärkning 
helst bör ske på medlemsstatsnivå. 
– Även om kostnaden för ursprungsmärkni ng av mjölk i regel kan vara blygsam 
påverkar den olika aktörer olika mycket. Vissa av dem kommer att behöva utöka sina spårbarhetssystem, vilket leder till betydande kostnadsökningar, 
framför allt för aktörer i gränsregioner eller i områden som inte är självförsörjande på mjölk. 
– Undersökningen visar att obligatoris k ursprungsmärkning av mjölk som 
används som ingrediens i mejeriprodukter  kan leda till negativa ekonomiska 
konsekvenser, ytterligare krav på spårba rhet och skulle vara betungande för 
förädlade produkter. 
– En obligatorisk ursprungsmärkning av de  slag av kött som omfattas av denna 
rapport skulle leda till ökade driftskostnader.