SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 19.10.2009 
KOM(2009)546 slutlig 
2009/0154 (COD) 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om radiostörningar (elektromagn etisk kompatibilitet) hos fordon 
  
(kodifierad version) 
SV 2   SV MOTIVERING  
1. Inom ”Medborgarnas Europa” fäster  kommissionen stor vikt vid att 
gemenskapsrätten förenklas och förtydligas så att den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ge r dem nya möjligheter och tillfällen att 
utöva de särskilda rättig heter som de kan åberopa. 
Ett hinder för att uppnå detta mål är dock at t ett stort antal bestämmelser som har 
ändrats flera gånger och ofta på ett vä sentligt sätt finns spridda i såväl den 
ursprungliga rättsakten som i senare ändrings rättsakter. För att kunna fastställa vilka 
bestämmelser som gäller fordras därför att ett stort antal rättsa kter kontrolleras och 
jämförs. 
Gemenskapsrättens klarhet och överskådlighet är därför beroende av att ofta ändrade 
bestämmelser kodifieras. 
2. Genom sitt beslut av de n 1 april 1987 gav kommissionen
1 sina avdelningar i uppdrag 
att kodifiera rättsakter senast  efter det att de ändrats fö r tionde gången, samtidigt som 
den underströk att detta var en minimiregel, och att avdelningarna i syfte att uppnå en 
klar och begriplig gemenska pslagstiftning borde sträva efter att med ännu kortare 
mellanrum kodifiera de texter  som de har ansvar för. 
3. Detta bekräftades i ordförandeskapets slut satser från Europeiska rådet i Edinburgh2 i 
december 1992, där också betydelsen av en kodifiering  betonades, eftersom den 
garanterar rättssäkerhet i fråga om vilken lag som är tillämplig vid en viss tidpunkt i en viss fråga. 
Kodifieringen ska genomföras i enlighet med gemenskapens normala 
lagstiftningsförfarande. 
Eftersom rättsakterna inte får ändras i sak vid en kodifiering
 har Europaparlamentet, 
rådet och kommissionen i ett interinstitutionellt avtal av den 20 december 1994 enats om en påskyndad arbetsmetod i syfte att sn abbt kunna anta kodi fierade rättsakter. 
4. Detta förslag avser en kodifiering av råde ts direktiv 72/245/EEG av den 20 juni 1972 
om radiostörningar (elektromagne tisk kompatibilitet) hos fordon
3. Det nya direktivet 
ersätter de olika rättsakter  som omfattas av kodifieringen4. Förslaget följer de 
kodifierade texterna vad betr äffar innehållet i sak och begränsar sig därmed till att 
föra samman texterna, vilket innebär att de ändringar  som krävs till följd av 
kodifieringen endast är av formell karaktär . 
                                                 
1 KOM(87) 868 PV. 
2 Se bilaga 3 till del A i slutsatserna. 
3 Genomförd i enlighet med kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet - Kodifiering 
av gemenskapens regelverk, KOM(2001) 645 slutlig. 
4 Bilaga XI del A till detta förslag. 
SV 3   SV 5. Detta förslag till kodifiering  har utarbetats på gr undval av en föregående 
konsolidering på alla officiella språk av texten i direktiv 72/245/EEG och i 
ändringsrättsakter, som genomförts av Byrån för Europeiska gemenskapernas 
officiella publikationer med hj älp av ett databehandlingssystem . I de fall artiklarna 
har numrerats om framgår förhållandet mellan de gamla och nya artikelnumren av en tabell i bilaga XII till det kodifierade direktivet. 
SV 4   SV  
Ð 95/54/EG artikel 1.1 
2009/0154 (COD) 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om radiostörningar (elektromagnetisk kompat ibilitet) hos fordon (kodifierad version) 
(Text av betydelse för EES) 
 
Ð 72/245/EEG (anpassad) 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEIS KA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT 
DETTA DIREKTIV 
med beaktande av fördraget om upprättande t av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artikel ⌦ 95 ⌫ , 
med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
5, 
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget6, och 
av följande skäl: 
 
Ð  
(1) Rådets direktiv 72/245/EEG av de n 20 juni 1972 om radiostörningar 
(elektromagnetisk kompatibilitet) hos fordon7 har ändrats flera gånger8 på ett 
väsentligt sätt. För a tt skapa klarhet och överskådlighe t bör det direktivet kodifieras. 
 
Ð 2005/49/EEG skäl 1 (anpassad) 
(2) Direktiv 72/245/EEG är ett av särdirektiven i det sy stem för EG-typgodkännande som 
⌦ föreskrivs i Europaparlamentets och rådets ⌫ direktiv ⌦ 2007/46/EG av 
den 5 september 2007 om fastställande av  en ram för godkännande av motorfordon 
och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska 
enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv)9 och det fastst äller tekniska 
föreskrifter om radiostörningar (elektro magnetisk kompatibilitet) hos fordon. Dessa 
                                                 
5 EUT C […], […], s. […]. 
6 EUT C […], […], s. […]. 
7 EUT L 152, 6.7.1972, s. 15.  
8 Se bilaga XI del A. 
9 EUT L 263, 9.10.2007, s. 1. 
SV 5   SV tekniska föreskrifter gäller tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftningar för att 
därmed för varje typ av motorfordon möjliggöra det förfarande för EG-typgodkännande som fastställts genom di rektiv 2007/46/EG. Bestämmelserna i 
direktiv 2007/46/EG om for donssystem, komponenter och se parata tekniska enheter 
gäller därför för de t här direktivet. ⌫  
 
Ð 72/245/EEG skäl 3 (anpassad) 
(3) ⌦ Det är önskvärt att hänsyn tas till de tekniska krav som antagits av FN:s 
ekonomiska kommission för Eur opa (UN/ECE) i dess motsva rande förordningar, vilka 
är bilagda överenskommelsen inom Före nta nationernas ekono miska kommission för 
Europa om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och 
för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjul försett fordon samt 
om villkoren för ömsesidigt erkännande  av godkännanden som utfärdats på grundval 
av dessa föreskrifter (Reviderad överenskommelse av år 1958)10. ⌫ 
 
Ð  
(4) Detta direktiv får inte påverka medlemsstater nas skyldigheter vad gä ller de tidsfrister 
för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga XI del B. 
 
Ð 72/245/EEG 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
 
Ð 95/54/EG artikel 1.2 
Artikel 1 
I detta direktiv avses med fordon  varje fordon enligt definitionen i direktiv 2007/46/EG. 
 
Ð 95/54/EG artikel 1.3 (anpassad) 
Artikel 2 
 
Ð 2004/104/EG artikel 2 
(anpassad) 
1. Medlemsstaterna ⌦ får ⌫ inte, i fråga om fordon, kompone nter eller separata tekniska 
enheter som överensstämmer med ⌦ kraven ⌫ i bilagorna I–X, av skäl som hänför sig till 
elektromagnetisk kompatibilitet 
a) vägra att bevilja EG -typgodkännande eller natione llt typgodkännande, eller 
b) förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande. 
                                                 
10 Offentliggjord som bilaga I till rådets beslut  97/836/EG (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78). 
SV 6   SV 2. Medlemsstaterna får, i fråga om en typ av  fordon, komponent eller separat teknisk enhet 
som inte uppfyller kraven i bilagorna I–X, av skäl som hänför sig till elektromagnetisk kompatibilitet 
a) inte längre bevilja EG-typgodkännande, och b) får vägra att bevilja nationellt typgodkännande. 
 
Ð 2005/49/EG artikel 3 (anpassad) 
3. Om ⌦ kraven ⌫ i detta direktiv inte är uppfyllda, ⌦ ska medlemsstaterna ⌫ , av skäl 
som hänför sig till elektr omagnetisk kompatibilitet 
a) inte längre betrakta in tyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i enlighet 
med direktiv 2007/46/EG som giltiga för tillämpningen av artikel 26.1 i det direktivet, och 
b) få vägra registrering, försäljni ng och ibruktagande av nya fordon. 
Godkännanden för fordon som inte är utru stade med kortdistansradarutrustning i 
frekvensbandet 24 GHz eller 79 GHz ⌦ som beviljats före den 1 juli 2006 ⌫ ska inte 
beröras. 
 
Ð 2004/104/EG artikel 2 
(anpassad) 
4. ⌦ Kraven avseende ⌫ elektromagnetisk kompatibilitet i bilagorna I–X ska gälla för 
komponenter eller separata tekniska e nheter för tillämpningen av artikel 28 i 
direktiv 2007/46/EG. 
 
Ð 95/54/EG artikel 2 
5. Trots punkterna 2 och 4 får me dlemsstaterna, med avseende på  reservdelar, fortsätta att 
bevilja EG-typgodkännande samt att tillåta att komponenter elle r separata tekniska enheter 
saluförs och tas i bruk, om dessa är avse dda för fordonstyper som har godkänts före 
den 1 januari 1996 i enlighet med antingen dire ktiv 72/245/EEG eller direktiv 72/306/EEG 
och, i tillämpliga fall, senare förlängningar av sådana godkännanden. 
 
Ð 2005/49/EG artikel 3 
6. Medlemsstaterna ska från och med den 1 ju li 2013 förbjuda registrering, försäljning och 
ibruktagande av fordon utrustade med kortdis tansradarutrustning i frekvensbandet 24 GHz. 
7. Om det referensdatum som anges i ar tikel 2.5 i kommissione ns beslut 2005/50/EG11 ändras 
i enlighet med artikel 5 i det beslutet ska medl emsstaterna förbjuda registrering, försäljning 
och ibruktagande av fordon utrustade med kortdistansradarutrustning i frekvensbandet 
24 GHz efter det ändrade referensdatumet. 
                                                 
11 EUT L 21, 25.1.2005, s. 15. 
SV 7   SV  
Ð 95/54/EG artikel 1.4 (anpassad) 
Artikel 3 
1. Detta direktiv ska utgöra ett ”särskilt direktiv” ⌦ vid tillämpningen av ⌫ artikel ⌦ 1.4 i 
Europaparlaments och rådets direktiv 2004/108/EG12 ⌫ . 
2. Fordon, komponenter eller separata tekn iska enheter som godkänts med tillämpning av 
detta direktiv ska anses uppfylla bestämmelserna  i de övriga direktiv som anges i bilaga IV 
till rådets direktiv 92/53/EEG13 och som behandlar elektr omagnetisk kompatibilitet. 
 
Ð 72/245/EEG (anpassad) 
Artikel 4 
⌦ De ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagorna I–X till den tekniska 
utvecklingen ska antas enligt det förfarande som avses i artikel 40.2 i direktiv 2007/46/EG. ⌫ 
Artikel 5 
⌦ Medlemsstaterna ska till kommiss ionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i 
nationell lagstiftning som de antar inom de t område som omfattas av detta direktiv. ⌫ 
 
Ð  
Artikel 6 
Direktiv 72/245/EEG, i dess lydels e enligt de direktiv som a nges i bilaga XI del A, ska 
upphöra att gälla, utan att det påve rkar medlemsstaternas skyldighe ter vad gäller tidsfristerna 
för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga XI del B. 
Hänvisningar till det upphävda direktivet ska an ses som hänvisningar till  detta direktiv och 
ska läsas enligt jämförel setabellen i bilaga XII. 
Artikel 7 
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde da gen efter det att det har offentliggjorts i 
Europeiska unionens officiella tidning . 
Det ska gälla från [...]. 
                                                 
12 EUT L 390, 31.12.2004, s. 24. 
13 EGT L 225, 10.8.1992, s. 1. 
SV 8   SV  
Ð 72/245/EEG 
Artikel 8 
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den 
På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 
Ordförande Ordförande 
SV 9   SV  
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan (anpassad) 
FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR  
Krav som ska uppfyllas av for don och elektriska/elektroniska 
underenheter i fordon 
Tillägg 1: Förteckning över standarder som avses i detta 
direktiv 
Tillägg 2: Referensgränser för fordon: bredband 
Avstånd mellan antenn och fordon: 10 m 
Tillägg 3: Referensgränser för fordon: bredband 
Avstånd mellan antenn och fordon: 3 m 
Tillägg 4: Referensgränser för fordon: smalband 
Avstånd mellan antenn och fordon: 10 m 
Tillägg 5: Referensgränser för fordon: smalband 
Avstånd mellan antenn och fordon: 3 m 
Tillägg 6: Elektrisk/elektronisk underenhet 
Referensgränser: bredband 
Tillägg 7: Elektrisk/elektronisk underenhet 
Referensgränser: smalband Bilaga I 
Tillägg 8: Mall för EG-typgodkännandemärke 
Bilaga II A Informationsdokument om EG-typgodkännande av ett fordon 
Bilaga II B Informationsdokument om EG-typgodkännande av en 
elektrisk/elektronisk underenhet 
Bilaga III A Mall för EG-typgodkännandeintyg 
Bilaga III B Mall för EG-typgodkännandeintyg 
Bilaga IV Mätmetod för elektromagnetisk br edbandsstrålning från fordon 
Bilaga V Mätmetod för elektromagnetisk smalbandsstrålning från fordon 
Bilaga VI Mätmetod för fordons immunitet mot elektromagnetisk strålning 
SV 10   SV Bilaga VII Mätmetod för elektromagnetisk bredbandsstrålning från 
elektriska/elektroniska underenheter 
 Tillägg 1  – Figur 1: Öppen mätplats: Mätplatsgräns för 
elektrisk/elektronisk underenhet 
En plan öppen yta fri från 
elektromagnetiskt reflekterande ytor 
Bilaga VIII Mätmetod för elektromagnetisk smalbandsstrålning från 
elektriska/elektroniska underenheter 
Bilaga IX Mätmetoder för elektriska/elektro niska underenheters immunitet mot 
elektromagnetisk strålning 
 Tillägg 1  – Figur 1: 800 mm striplinemätning 
 Tillägg 1  – Figur 2: 800 mm dimens ioner för striplinemätning 
 Tillägg 2:  Typiska TEM-celldimensioner 
Bilaga X Mätmetoder för elektriska/elektro niska underenheters immunitet mot 
och emission av transienta störningar 
⌦ Bilaga XI ⌫ ⌦ Del A: Upphävt direktiv och en förteckning över dess efterföljande 
ändringar ⌫ 
⌦ Del B: Tidsfrister för inför livande med nationell lagstiftning ⌫ 
⌦ Bilaga XII ⌫ ⌦ Jämförelsetabell ⌫ 
 
SV 11   SV  
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
BILAGA I  
KRAV SOM SKA UPPFYLLAS AV FORDON OCH 
ELEKTRISKA/ELEKTRONISKA UNDERENHETER I FORDON 
1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE 
Detta direktiv gäller den elektroma gnetiska kompatibiliteten hos fordon som 
omfattas av artikel 1, vilka är fordon eller släpvagnar (n edan kallade ”fordon”) så 
som de levereras av fordonstillverkare oc h hos komponenter elle r separata tekniska 
enheter som är avsedda att monteras i fordon. 
Det omfattar följande: – Krav avseende immuniteten mot utstrå lade och ledningsbund na störningar hos 
funktioner som har betydelse för den direkta kontrollen över fordonet, för 
skyddet för förare, passagerare och andra trafikanter samt för störningar som 
kan vilseleda föraren eller andra trafikanter. 
– Krav avseende kontrollen av oönskad utstrålad och ledningsbunden emission 
till skydd för den avsedda användningen av elektrisk eller elektronisk 
utrustning i det egna eller andra närb elägna fordon eller i närheten, samt 
kontrollen av störningar från tillbeh ör som kan eftermonteras i fordonet. 
2. DEFINITIONER 
2.1 I detta direktiv används följande betec kningar med de betydelser som här anges: 
2.1.1 elektromagnetisk kompatibilitet:  förmågan hos fordon, komponenter eller separata 
tekniska enheter att fungera til lfredsställande i elektromagne tisk miljö utan att tillföra 
oacceptabla elektromagnetiska störningar till någon del av denna miljö. 
2.1.2 elektromagnetisk störning:  alla typer av elektromagnetiska fenomen som kan 
försämra prestandan hos ett fordon, kompone nter, separata tekni ska enheter eller 
andra anordningar, utrustningsenheter eller system som drivs i närheten av ett fordon. 
En elektromagnetisk störning kan vara el ektromagnetiskt brus, en oönskad signal 
eller en förändring i själva överföringsmediet. 
2.1.3 elektromagnetisk immunitet:  förmågan hos fordon, kom ponenter eller separata 
tekniska enheter att fungera utan försäm rad prestanda i närvaro av (specifika) 
elektromagnetiska störningar, vilket omfattar önskade radiosignaler från 
radiosändare eller sändningar innanför bandet från ISM-apparater, inne i eller utanför 
fordonet. 
2.1.4 elektromagnetisk miljö:  alla elektromagnetiska fe nomen som förekommer på en 
given plats. 
SV 12   SV 2.1.5 bredbandsstrålning:  strålning med en större ba ndbredd än bandbredden för en 
särskild mätutrustning eller mottagare (Internationella specialkommittén för radiostörningar (CISPR ) 25, andra utgåvan). 
2.1.6 smalbandsstrålning:  strålning med en mindre ba ndbredd än bandbredden för en 
särskild mätutrustning eller motta gare (CISPR 25, andra utgåvan). 
2.1.7 elektriskt/elektroniskt system:  en eller flera elektriska eller elektroniska anordningar 
eller uppsättningar av anordningar tillsamma ns med alla slag av sammankopplade, 
elektriska förbindelser, som utgör del av ett fordon men vilka inte är avsedda att 
typgodkännas separerade från fordonet. 
2.1.8 elektrisk/elektronisk underenhet:  en elektrisk eller elektronisk anordning eller 
uppsättning av anordningar av sedda att utgöra en del av ett fordon, tillsammans med 
alla slag av tillhörande elektriska förbinde lser och ledningar, som utför en eller flera 
särskilda funktioner. En elektrisk/elektronisk undere nhet kan godkännas på begäran 
av en tillverkare eller dennes representa nt som antingen en ” komponent” eller en 
”separat teknisk enhet” (se Artikel 3.24 och 3.25 i direktiv 2007/46/EG ). 
2.1.9 fordonstyp:  betyder i samband med elektromagne tisk kompatibilitet fordon som inte 
skiljer sig väsentligt vad avser 
2.1.9.1 den övergripande storleken och formen på motorutrymmet, 2.1.9.2 den allmänna installationen av de elektr iska eller elektroniska enheterna samt den 
allmänna dragningen av ledningar, 
2.1.9.3 råmaterialet som kaross eller stomme (om tillämpligt) är byggda  av (till exempel 
karosstomme av stål, aluminium eller glas fiber). Förekomsten av paneler i olika 
material ändrar inte på fordonstypen fö rutsatt att råmaterialet i karossen är 
oförändrat. Sådana variatione r måste emellertid anmälas. 
2.1.10 en typ av elektrisk/e lektronisk underenhet:  betyder i samband med elektromagnetisk 
kompatibilitet elektr iska/elektroniska underenheter som inte väsentligt skiljer sig när 
det gäller 
2.1.10.1 de funktioner som den elektriska /elektroniska underenheten utför, 
2.1.10.2 den allmänna installationen av elektriska eller elektroniska enheter, om tillämpligt. 
2.1.11 fordonskablage:  matningsspänningskablar, busskablar (till exempel CAN), 
signalkablar eller kablar fö r aktiv antenn, som installe ras av fordonstillverkaren. 
2.1.12 Immunitetsrelaterade funktioner är 
a) funktioner med betydelse för de n direkta kontro llen över fordonet 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 1 a 
– genom negativ inverkan på  eller förändring av t.ex. motor, växellåda, 
bromsar, fjädring, aktiv styrning, ha stighetsbegränsande anordningar, 
SV 13   SV  
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
– genom påverkan på förarens sittställ ning, till exempel placeringen av säte 
eller ratt, 
– genom påverkan på sikten för föraren, till exempel halvljus, 
vindrutetorkare. 
b) Funktioner med betydelse för skydde t för förare, passagerare och andra 
trafikanter: 
– till exempel krockkudde och fasthållningsanordningar. 
c) Funktioner som vid störningar vilseled er föraren eller a ndra vägtrafikanter: 
– optiska störningar: felaktig funktio n hos till exempel körriktningsvisare, 
bromsljus, markeringslyktor, baklykta, blåljus, felaktig information från 
varningslampor eller displayer me d betydelse för funktioner i punkt a 
eller b och som omfattas av förarens direkta synfält. 
– akustiska störningar: felaktig f unktion hos till exempel tjuvlarm, 
signalhorn. 
d) funktioner med betydelse fö r fordonets databussfunktion: 
– genom blockering av dataöverföring via fordonets databussystem, som 
används för överföring av data, som krävs för att säkerställa att andra 
immunitetsrelaterade fu nktioner fungerar korrekt. 
e) Funktioner som när de störs inverkar på  data som är obligatoriska i fordon: till 
exempel färdskrivare, vägmätare. 
 
Ð 2005/49/EG artikel 1 punkt 1 
2.1.13 kortdistansradarutrustning i frekvensbandet 24 GHz:  en radar som följer definitionen 
i artikel 2.2 i beslut  2005/50/EG och som uppfyller pres tandakraven i artikel 4 i det 
beslutet. 
SV 14   SV  
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan (anpassad) 
Î1 2005/83/EC artikel 1 och 
bilagan punkt 1 b 
Î2 2005/83/EC artikel 1 och 
bilagan punkt 1c 
Î3 2006/96/EG bilagan punkt A.8 
3. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE 
3.1 Godkännande av fordonstyp 
3.1.1 Ansökan om godkännande av en fordons typ gällande den elektromagnetiska 
kompatibiliteten i enlighet med artikel 7.1 och 7.2 i direktiv 2007/46/EG ska lämnas 
in av fordonstillverkaren. 
3.1.2 En mall för detta informationsdokument finns i bilaga II A. 3.1.3 Fordonstillverkaren ska göra en förteckning som beskriver fordonets  alla väsentliga 
elektriska/elektroniska system eller elektriska/elektroniska underenheter, 
karossutformning
14, variationer av karossmaterial15, allmänna dragningar av 
ledningar, motorvariationer, vänster- och höge rstyrda versioner och hjulbasversioner. 
Väsentliga elektriska/elektroniska system eller elektriska/elektroniska underenheter 
är sådana som kan avge märkbar bred- elle r smalbandsstrålning och/eller de som har 
betydelse för fordonets immunitetsre laterade funktioner (se punkt 2.1.12). 
3.1.4 Ett representativt fordon ska väljas ut från  denna förteckning med syftet att utprovas i 
ömsesidig överenskommelse mellan tillver kare och ansvarig myndighet. Detta 
fordon ska representera fordonstypen (se ti llägg 1 till bilaga II A). Valet av fordon 
ska vara grundat på de elektriska/elektroniska system som tillverkaren erbjuder. Ett eller flera fordon kan väljas ur denna förtec kning med syftet att utprovas om det är 
avhandlat i ömsesidig överenskommelse me llan tillverkaren och ansvarig myndighet 
att olika elektriska/elektroniska system omfattas vilka med stor sannolikhet väsentligt kan påverka fordonets elektromagnetiska kom patibilitet i jämförelse med det första 
representativa fordonet. 
3.1.5 Valet av fordon i överensstämmels e med punkt 3.1.4 är begränsat till 
elektriska/elektroniska systemkombinati oner samt systemkombinationer för fordon 
som är avsedda att produceras. 
3.1.6 Tillverkaren kan komplettera ansökan med en rapport om de mätningar som har 
utförts. All information som tillhandahå llits kan användas av den godkännande 
myndigheten för att utfärda EG-typgodkännandeintyget. 
                                                
 
14 Om tillämpligt. 
15 Om tillämpligt. 
SV 15   SV 3.1.7 Om den tekniska tjänst som ansvarar för EG-typgodkännandemätningar utför dessa 
mätningar på egen hand, ska enligt punkt 3.1.4 ett representativt fordon för den 
fordonstyp som ska godkännas ställas till förfogande. 
3.1.8 Fordonstillverkaren ska tillh andahålla en redogörelse för frekvensband, effektnivåer, 
antennlägen och installationsfö reskrifter för installationen av radiosändare, även om 
fordonet inte är utrustat med radios ändare när det EG-typgodkänns. Detta bör 
omfatta alla mobilradiotjänster som normalt används i fordon. Denna information måste göras allmänt tillgä nglig efter EG-typgodkännandet. 
Fordonstillverkare måste styrka att fordone ns prestanda inte påverkas negativt om 
sådana sändare installeras. 
3.2 Godkännande av en typ av el ektrisk/elektronisk underenhet 
3.2.1 Detta direktiv är tillämpligt för elektr isk/elektronisk underenhet enligt följande: 
 
3.2.2 Ansökan om typgodkännande av en elektris k/elektronisk underenhet gällande dess 
elektromagnetiska kompatibilitet enligt artikel 7.1 och 7.2 i direktiv 2007/46/EG ska 
göras av fordonstillverkaren eller av till verkaren av den elek triska/elektroniska 
underenheten eller denn es representant. 
3.2.3 En mall för detta informationsdokument finns i bilaga II B. 
SV 16   SV 3.2.4 Tillverkaren kan komplettera ansökan med en rapport om de mätningar som har 
utförts. Den godkännande myndigheten kan använda all information som tillhandahållits för att ut färda EG-typgodkännandeintyget. För utrustning som är 
avsedd att monteras i ett fordon kan tillverkaren komplettera ansökan med 
tillverkarens försäkran om överensstäm melse i enlighet med bestämmelserna i 
Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG
16 eller direktiv 2004/108/EG, 
mätrapporterna avseende elektromagnetis k kompatibilitet och br uksanvisningen med 
anvisningar om hur sådan ut rustning monteras i fordon. 
3.2.5 Om den tekniska tjänst som ansvarar för EG-typgodkännandemätningarna utför 
mätningar på egen hand, ska ett provexe mplar av den elektriska/elektroniska 
underenhet som är representa tiv för det system som ska godkännas tillhandahållas, 
om nödvändigt efter diskussion med tillverka ren om till exempel möjliga variationer 
i utförandet, antal komponenter och antal sensorer. Om den tekniska tjänsten anser 
det nödvändigt, kan den välja ännu ett provexemplar. 
3.2.6 Provexemplaren ska märkas tydligt och outplånligt med tillverkarens firmanamn 
eller varumärke och typbeteckning. 
3.2.7 Där det är tillämpligt ska alla restrikti oner för användningen redovi sas. Alla sådana 
restriktioner måste framgå av bilaga II B eller III B. 
3.2.8 Elektriska/elektroniska underenheter som släpps ut på markna den som reservdelar 
behöver inget EG-typgodkännande om de är synligt märkta som en reservdel med ett identifikationsnummer och är identiska med samt kommer från samma tillverkare av 
motsvarande del av originalutrustni ngen till ett redan typgodkänt fordon. 
3.2.9 Komponenter som säljs som utrustning för eftermontering och är avsedda för 
montering i motorfordon behöver inget EG-typgodkänna nde, om de inte har 
betydelse för immunitetsrelaterade funkti oner (se punkt 2.1.12). I så fall måste en 
försäkran om överensstämmelse enligt fö rfarandet i direk tiv 1999/5/EG eller 
direktiv 2004/108/EG utfärdas. En del av denna försäkran måste vara att 
elektriska/elektroniska underenheter uppfy ller de gränsvärden som fastställs i 
punkterna 6.5, 6.6, 6.8 och 6.9 i bilaga I till detta direktiv. 
4. EG-TYPGODKÄNNANDE 
4.1 Vägar för EG-typgodkännande 
4.1.1 EG-typgodkännande av fordon 
Fordonstillverkaren kan själv välja  mellan följande alternativ för 
EG-typgodkännande av ett fordon. 
                                                
 
16 EGT L 91, 7.4.1999, s. 10. 
SV 17   SV 4.1.1.1 Godkännande av en installation i fordon 
En installation i fordon kan EG-typgodkänna s direkt om bestämmelserna i de 
relevanta delarna av punkt 6 följs. Om fordonstillverkaren väljer denna metod 
behövs ingen separat mätning av de elek triska/elektroniska systemen eller de 
elektriska/elektroniska underenheterna. 
4.1.1.2 Godkännande av en fordonstyp genom mätning av individuella 
elektriska/elektroniska underenheter 
En fordonstillverkare kan få ett fo rdon typgodkänt genom att visa för den 
godkännande myndigheten att alla  väsentliga elektriska/ele ktroniska system eller 
elektriska/elektroniska underenheter (se punkt 3.1.3) har blivit individuellt godkända 
enligt detta direktiv och har monter ats enligt alla tillhörande villkor. 
4.1.1.3 En tillverkare kan, om vederbörande så  önskar, erhålla EG-typgodkännande enligt 
detta direktiv om fordonet inte har nå gon utrustning av den typ som ska genomgå 
mätningar av immunitet eller emission. Så dana godkännanden kräver inga mätningar. 
4.1.2 EG-typgodkännande av en elek trisk/elektronisk underenhet 
EG-typgodkännande kan utfärdas för en elek trisk/elektronisk unde renhet som endera 
kan vara monterad i flera typer av fo rdon (komponentgodkännande), i en specifik 
fordonstyp eller i fordonstyper som begärts av tillverkaren av den 
elektriska/elektroniska underenheten ( godkännande som separat teknisk enhet). 
4.1.3 Elektriska/elektroniska unde renheter, som är avsedda som radiosändare och som inte 
har fått EG-typgodkännande i samband med en  fordonstillverkare, måste förses med 
lämpliga monteringsanvisningar. 
4.2 Beviljande av EG-typgodkännande 4.2.1 Fordon 4.2.1.1 Om det representativa fordonet uppfyller kraven i detta direktiv, ska 
EG-typgodkännande enligt artikel 9.3, och om tillämpligt, artikel 10.4 i 
direktiv 2007/46/EG beviljas. 
4.2.1.2 En mall för EG-typgodkännandeintyg finns i bilaga III A. 4.2.2 Elektrisk/elektronisk underenhet 4.2.2.1 Om det eller de representativa systemen  av elektriska/elektroniska underenheter 
uppfyller kraven i detta di rektiv, ska EG-typgodkännande en ligt artikel 9.3, och om 
tillämpligt, artikel 10.4 i dire ktiv 2007/46/EG beviljas. 
4.2.2.2 En mall för EG-typgodkännandeintyg finns i bilaga III B. 4.2.3 För att utfärda de intyg som avse s i punkterna 4.2.1.2 och 4.2.2.2 kan den berörda 
myndigheten i medlemsstaten använda  sig av en rapport från ett 
provningslaboratorium som är certifierat enligt ISO 17025 och erkänt av den 
godkännande myndigheten. 
SV 18   SV 4.3 Ändringar av godkännanden 
4.3.1 Vid ändringar av godkännanden som har beviljats enligt detta direktiv, ska 
bestämmelserna i artiklarna 13–16 i direktiv 2007/46/EG tillämpas. 
4.3.2 Ändring av ett typgodkännande för fordonstyp vid tillägg eller ersättning av 
elektrisk/elektronisk underenhet. 
4.3.2.1 Om en fordonstillverkare har erhållit godkä nnande för en fordonsinstallation och vill 
ersätta eller montera in ytterligare ett elektriskt/elektroniskt system eller en elektrisk/elektronisk unde renhet som redan har godkänts enligt detta direktiv och 
som ska monteras enligt tillhörande villk or, får fordonsgodkännandet ändras utan att 
fler mätningar behöver utföras. Det elek triska/elektroniska system eller den 
elektriska/elektroniska underenhet som tillförts eller ersatts ska anses vara en del av fordonet med avseende på produktionsöverensstämmelse. 
4.3.2.2 Om den eller de tillagda e ller ersatta delarna inte har godkänts enli gt detta direktiv 
och mätningar anses nödvändiga, ska he la fordonet anses överensstämmande, 
förutsatt att det kan styrkas att den el ler de nya eller reviderade delarna 
överensstämmer med tillämpliga krav i punkt  6, eller att det kan styrkas i en 
jämförande mätning att den nya delen sa nnolikt inte kommer inverka negativt på 
fordonstypens överensstämmelse. 
4.3.3 Om redan använda elektriska/elektronisk a underenheter läggs till som inte är 
typgodkända enligt detta direktiv därför at t det inte krävdes något typgodkännande 
första gången de monterades, ska dett a inte innebära a tt typgodkännandet blir 
ogiltigt, om monteringen av dessa re dan använda elektriska/elektroniska 
underenheter sker enligt rekommendati onerna från tillverkaren av den 
elektriska/elektroniska u nderenheten och fordonet. 
5. MÄRKNING 
5.1 Varje elektrisk/elektronisk underenhet som överensstämmer med en typ som har 
godkänts enligt detta direktiv ska vara  försedd med ett EG-typgodkännandemärke. 
5.2 EG-typgodkännandemärket ska bestå av 
en rektangel som omger den gemena bokstaven ”e”, följd av särskiljande siffror som 
kännetecknar den medlemsstat som har beviljat EG-typgodkännandet av 
komponenten enligt följande: 
1 för Tyskland 2 för Frankrike 3 för Italien 4 för Nederländerna 5 för Sverige 6 för Belgien 
SV 19   SV 7 för Ungern 
8 för Tjeckien 9 för Spanien 11 för Förenade kungariket 12 för Österrike 13 för Luxemburg 17 för Finland 18 för Danmark Î
3 19  Î3 för Rumänien  
20 för Polen 21 för Portugal 23 för Grekland 24 för Irland 26 för Slovenien 27 för Slovakien 29 för Estland 32 för Lettland Î
3 34  Î3 för Bulgarien  
36 för Litauen 49 för Cypern 50 för Malta 
Intill rektangeln det ”gr undläggande godkännandenummer” som anges i avsnitt 4 av 
det EG-typgodkännandenummer som avses i b ilaga VII till direktiv 2007/46/EG, 
föregånget av de två siffror som anger det löpnummer som tilldelats den senaste större tekniska ändringen av detta  direktiv. Ändringens löpnummer och 
EG-typgodkännandenumret som anges i intyget ska åtskiljas med ett mellanslag.  
5.3 EG-typgodkännandemärket ska sitta fast på huvuddelen av den 
elektriska/elektroniska underenheten (till exempel den elektroniska kontrollenheten) 
på sådant sätt att det är fullt läsbart och inte kan utplånas. 
5.4 Ett exempel på ett EG-typgodkännandemärke visas i tillägg 8. 
SV 20   SV 5.5 Märkning krävs inte för elektriska/elekt roniska system i fordon som är typgodkända 
enligt detta direktiv och inte he ller för reservdelar enligt punkt 3.2.8. 
5.6 Märkning på elektriska/elektroni ska underenheter som överensstämmer med 
punkt 5.3 behöver inte vara synlig när den elektriska/elektroni ska underenheten är 
monterad i ett fordon. 
6. SPECIFIKATIONER 
6.1 Allmän specifikation 
6.1.1 Ett fordon och dess elektriska/elektronisk a system eller elektriska/elektroniska 
underenheter ska vara utformade, konstruera de och monterade på ett sådant sätt att 
fordonet vid normalt bruk uppfyller kraven i detta direktiv. 
6.1.1.1 Ett fordon ska provas med avseende på  utstrålad emission och immunitet mot 
utstrålade störningar. Inga provningar  med avseende på ledningsbunden emission 
eller immunitet mot ledningsbundna st örningar krävs för EG-typgodkännande av 
fordonet. 
6.1.1.2 Elektriska/elektroniska underenheter ska provas med avseende på utstrålad och 
ledningsbunden emission samt immunite t mot utstrålade och ledningsbundna 
störningar. 
6.1.2 Före mätningen ska den tekniska tjänsten tillsammans med tillverkaren utarbeta en 
kontrollplan som minst ska innehålla driftsät t, stimulerade funktioner, kontrollerade 
funktioner, kriterier för godkännande /underkännande och avsedd emission. 
6.2 Specifikationer beträffa nde elektromagnetisk bredba ndsstrålning från fordon 
6.2.1 Mätmetod 
Den elektromagnetiska strålning som alstra s av det fordon som representerar sin 
fordonstyp ska mätas med den metod som beskrivs i bilaga IV. Mätmetoden ska fastställas av fordonstillverkaren i sa mförstånd med den tekniska tjänsten. 
6.2.2 Fordons gränsvärden för typgodkännande: bredband 
6.2.2.1 Om mätningarna utförs med den metod som beskrivs i bilaga IV med ett avstånd på 
10 ± 0,2 m mellan fordon och antenn, ska gr änsvärdet vara 32 dB mikrovolt/m i 
frekvensbandet 30–75 MHz och 32–43 dB mikrovolt/m i frekvensbandet 75-400 MHz; detta gränsvärde ökar logaritm iskt med frekvenser över 75 MHz såsom 
visas i tillägg 2 till denna bilaga. I frekvensbandet 400–1 000 MHz hålls gränsen 
konstant vid 43 dB mikrovolt/m. 
6.2.2.2 Om mätningar utförs med den metod som be skrivs i bilaga IV med ett avstånd på 
3,0 ± 0,05 m mellan fordon och antenn, ska gränsvärdet vara 42 dB mikrovolt/m i frekvensbandet 30–75 MHz och 42–53 dB mikrovolt/m i frekvensbandet 75-400 MHz; detta gränsvärde ökar logaritm iskt med frekvenser över 75 MHz såsom 
visas i tillägg 3 till denna bilaga. I frekvensbandet 400–1 000 MHz hålls gränsen 
konstant vid 53 dB mikrovolt/m. 
SV 21   SV 6.2.2.3 För det fordon som representerar sin fordons typ, ska de uppmätta värdena uttryckta i 
dB mikrovolt/m vara under gränsvärdena för typgodkännande. 
6.3 Specifikationer beträffa nde elektromagnetisk smalbandsstrålning från fordon 
6.3.1 Mätmetod 
Den elektromagnetiska strålning som alstra s av det fordon som representerar sin 
fordonstyp ska mätas med den metod som besk rivs i bilaga V. De nna ska fastställas 
av fordonstillverkaren i samför stånd med den tekniska tjänsten. 
6.3.2 Fordons gränsvärden för typgodkännande: smalband 6.3.2.1 Om mätningar utförs med den metod som beskrivs i bilaga V med ett avstånd på 
10 ± 0,2 m mellan fordon och antenn, ska gr änsvärdet vara 22 dB mikrovolt/m i 
frekvensbandet 30–75 MHz och 22–33 dB mikrovolt/m i frekvensbandet 75-400 MHz; detta gränsvärde ökar logaritm iskt med frekvenser över 75 MHz såsom 
visas i tillägg 4 till denna bilaga. I frekvensbandet 400–1 000 MHz hålls gränsen 
konstant vid 33 dB mikrovolt/m. 
6.3.2.2 Om mätningar utförs med den metod som beskrivs i bilaga V med ett avstånd på 
3,0 ± 0,05 m mellan fordon och antenn, ska gränsvärdet vara 32 dB mikrovolt/m i frekvensbandet 30–75 MHz och 32–43 dB mikrovolt/m i frekvensbandet 75-400 MHz; detta gränsvärde ökar logaritm iskt med frekvenser över 75 MHz såsom 
visas i tillägg 5 till denna bilaga. I frekvensbandet 400–1 000 MHz hålls gränsen 
konstant vid 43 dB mikrovolt/m. 
6.3.2.3 För det fordon som representerar sin fordons typ, ska de uppmätta värdena uttryckta i 
dB mikrovolt/m vara under gränsvärdena för typgodkännande. 
6.3.2.4 Utan hinder av de gränsvärden som fastställs i punkterna 6.3.2.1, 6.3.2.2 och 6.3.2.3 i 
denna bilaga och om, under det första steg  som beskrivs i punkt 1.3 i bilaga V, den 
signalstyrka som uppmäts vid ett for dons radioantenn är mindre än 20 dB 
mikrovolt/m över frekvensområdet 76–108 MHz mätt med en medelvärdesdetektor, 
ska detta fordon anses stämma överens me d gränserna för smalbandsstrålning och 
inga fler mätningar ska krävas. 
6.4 Specifikationer beträffande fordons i mmunitet mot elektromagnetisk strålning 
6.4.1 Mätmetod 
Immuniteten mot elektromagnetisk strålni ng för det fordon som representerar sin 
fordonstyp ska mätas med den metod som beskrivs i bilaga VI. 
6.4.2 Fordons gränsvärden för typgodkännande: immunitet 6.4.2.1 Om mätningar utförs med den metod som be skrivs i bilaga VI, ska fältstyrkan vara 
30 volt/m effektivvärde i över 90 % av frekvensbandet 20–2 000 MHz och minst 25 volt/m effektivvärde över hela frekvensbandet 20–2 000 MHz. 
SV 22   SV 6.4.2.2 Det fordon som representerar sin fordonst yp ska anses uppfylla  immunitetskraven 
om det under de mätningar som utförs enligt bilaga VI inte uppträder någon försämring av ”immunitetsrelaterade funktioner”. 
6.5 Specifikationer beträffande elektromagne tiska bredbandsstörni ngar som alstras av 
elektriska/elektroniska underenheter. 
6.5.1 Mätmetod 
Den elektromagnetiska strålning som alstras av den elektriska/elektroniska 
underenhet som representerar sin typmodell ska mätas med den metod som beskrivs i 
bilaga VII. 
6.5.2 Elektrisk/elektronisk underenhets gränsvärden för typgodkännande: bredband 
6.5.2.1 Om mätningar utförs med den metod som besk rivs i bilaga VII, ska gränsvärdet vara 
62–52 dB mikrovolt/m i frekvensbandet 30–75 MHz; detta gränsvärde minskar logaritmiskt med frekvenser öve r 30 MHz, och 52–63 dB mikrovolt/m i 
frekvensbandet 75–400 MHz, samt ökar l ogaritmiskt med frekvenser över 75 MHz 
såsom visas i tillägg 6 till denna bila ga. I frekvensbandet 400–1 000 MHz hålls 
gränsen konstant vid 63 dB mikrovolt/m. 
6.5.2.2 För den elektriska/elektroniska underenhe t som representerar sin typmodell, ska de 
uppmätta värdena uttryckta i dB mikr ovolt/m vara under gränsvärdena för 
typgodkännande. 
6.6 Specifikationer beträffande  elektromagnetiska smalband sstörningar som alstras av 
elektriska/elektroniska underenheter. 
6.6.1 Mätmetod 
Den elektromagnetiska strålning som al stras av den elektriska/elektroniska 
underenhet som representerar sin typmodell ska mätas med den metod som beskrivs i 
bilaga VIII. 
6.6.2 Elektrisk/elektronisk underenhets gränsvärden för typgodkännande: smalband 
6.6.2.1 Om mätningar utförs med den metod som be skrivs i bilaga VIII, ska gränsen vara 
52–42 dB mikrovolt/m i frekvensbandet 30–75 MHz; detta gränsvärde minskar logaritmiskt med frekvenser öve r 30 MHz, och 42–53 dB mikrovolt/m i 
frekvensbandet 75–400 MHz, samt ökar l ogaritmiskt med frekvenser över 75 MHz 
såsom visas i tillägg 7 till denna bila ga. I frekvensbandet 400–1 000 MHz hålls 
gränsen konstant vid 53 dB mikrovolt/m. 
6.6.2.2 För den elektriska/elektroniska underenhe t som representerar sin typmodell, ska det 
uppmätta värdet uttryckt i dB mikr ovolt/m vara under gränsvärdena för 
typgodkännande. 
6.7 Specifikationer beträffande elektris k/elektronisk underenhe ts immunitet mot 
elektromagnetisk strålning. 
SV 23   SV 6.7.1 Mätmetoder 
Immuniteten mot elektromagnetisk strålning för den elektriska/elektroniska 
underenhet som representerar sin typmodell ska mätas med de metoder som finns att 
välja bland dem som be skrivs i bilaga IX. 
6.7.2 Elektrisk/elektronisk underenhets gr änsvärden för typgodkännande: immunitet 
6.7.2.1 Om mätningar utförs med de metoder so m beskrivs i bilaga IX, ska nivån för 
immunitet vara 60 volt/m för mätmetoden med 150 mm st ripline, 15 volt/m för 
mätmetoden med 800 mm stripline, 75 volt/ m för mätning med TEM-cell, 60 mA för 
mätmetoden med masströminducering och 30 volt/m för frifältmätning i över 90 % av frekvensbandet 20–2 000 MHz, och minst 50 volt/m för mätmetoden med 150 mm stripline, 12,5 volt/m för mätmetode n med 800 mm stripline, 62,5 volt/m för 
TEM-cell-mätning, 50 mA för mätmetode n med masströminducering och 25 volt/m 
för frifältmätning i hela frekvensbandet 20–2 000 MHz. 
6.7.2.2 Den representativa elektroniska/elek triska typenheten ska anses uppfylla 
immunitetskraven om det inte under de mätningar som utförs enligt bilaga IX 
inträder någon försämring av ”i mmunitetsrelatera de funktioner”. 
6.8 Specifikationer beträffande immunitete n mot ledningsbundna transienta störningar 
längs matningsledningar 
6.8.1 Mätmetod 
Immuniteten för den elektriska/elektronisk a underenhet som är representativ för sin 
typmodell ska mätas med metoden/metoderna enligt Î
1 ISO 7637-2 (utgåva 2, 
2004)  såsom beskrivs i bilaga X med de  mätvärden som anges i tabell 1. 
SV 24   SV Tabell 1: Elektrisk/elektr onisk underenhets immunitet 
Systemens funktionsstatus Provningspuls 
nr Mätvärde 
immunitet 
Betydelse för 
immunitetsrelaterade 
funktioner Ingen betydelse för 
immunitetsrelaterade 
funktioner 
1 III C D 
2a III B D 
2b III C D 
3a/3b III A D 
4 III B 
(för 
elektrisk/elektronisk 
underenhet som 
måste vara i drift 
under motorstart)  
C 
(för övriga 
elektriska/elektronis
ka underenheter)  D 
6.9 Specifikationer beträffa nde ledningsbundna störningar 
6.9.1 Mätmetod 
Emissionen för den elektriska /elektroniska underenhet som är representativ för sin 
typmodell ska mätas med metoden/metoderna enligt Î2 ISO 7637-2 (utgåva 2, 
2004)  såsom beskrivs i bilaga X med de  mätvärden som anges i tabell 2. 
Tabell 2: Högsta tillåtna pulsamplitud 
Högsta tillåtna pulsamplitud för Pulsamplitudens 
polaritet 
Fordon med 12 V-system Fordon med 24 V-system 
Positiv + 75 + 150 
Negativ – 100 – 450 
SV 25   SV 7. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE 
7.1 Åtgärder för att säkerställa produkti onsöverensstämmelse ska vidtas enligt 
bestämmelserna i artike l 12 i direktiv 2007/46/EG. 
7.2 Produktionsöverensstämmelse med avseende  på fordonets, komponentens eller den 
separata enhetens elektromagnetiska  kompatibilitet ska kontrolleras med 
utgångspunkt från beskrivningen i EG-t ypgodkännandeintyget eller de intyg som 
visas i bilaga III A eller III B i de tta direktiv efter tillämplighet. 
7.3 Om myndigheten anser att tillverkarens kon trollförfarande är otillräckligt, ska 
punkterna 2.4.2 och 2.4.3 i bi laga X till direktiv 2007/ 46/EG och punkterna 7.3.1 och 
7.3.2 i denna bilaga tillämpas. 
7.3.1 Om överensstämmelsen för ett fordon, en komponent eller en separat teknisk enhet 
som hämtats från en tillverkningsserie be kräftas, ska produk tion anses uppfylla 
kraven i detta direktiv när det gäller ut strålad bredbandsstrå lning och utstrålad 
smalbandsstrålning, om de uppmätta nivåerna  inte överskrider de gränsvärden för 
typgodkännande som föreskrivs i punkterna 6.2.2.1, 6.2.2.2, 6.3.2.1, 6.3.2.2, 6.3.2.4, 6.5.2.1 och 6.6.2.1 (efter tillämplighet) med mer än 4 dB (60 %). 
7.3.2 Om överensstämmelsen för ett fordon, en komponent eller en separat teknisk enhet 
som hämtats från en tillverkningsserie be kräftas, ska produk tion anses uppfylla 
kraven i detta direk tiv när det gäller immunitet mot elektromagnetisk utstrålning, om 
fordonet, komponenten eller den separa ta tekniska enheten inte visar någon 
försämring ifråga om ”immunitetsrelaterade  funktioner” när fordonet, komponenten 
eller den separata te kniska enheten befinner sig i det skick som definieras i punkt 2 i 
bilaga VI, och påverkas av en fältstyrka eller ström, uttryckt i volt/m eller mA, upp till 80 % av de gränsvärden för typgodkä nnande som föreskrivs i punkterna 6.4.2.1 
och 6.7.2.1 i denna bilaga efter tillämplighet. 
7.3.3 Om överensstämmelsen för en komponent eller en separat teknisk enhet som är 
hämtad från en tillverkningsserie bekräfta s, ska produktionen anses uppfylla kraven i 
detta direktiv när det gäller immunitet mot ledningsbundna störningar och emission, 
om komponenten eller den separata tekni ska enheten inte visar någon försämring 
ifråga om ”immunitetsrelaterade funk tioner” upp till de nivåer som anges i 
punkt 6.8.1 och inte överskrider de  nivåer som anges i punkt 6.9.1. 
8. UNDANTAG 
8.1 Om ett fordon, ett elektriskt/elektronisk t system eller en elektrisk/elektronisk 
underenhet inte innehåller en elektronisk frekvensgenerator med en verksam frekvens större än 9 kHz, ska dessa anses stämma överens med punkt 6.3.2 eller 
punkt 6.6.2 i denna bilaga och med bilagorna V och VIII. 
8.2 Fordon som inte har elektriska/elektr oniska system med ”i mmunitetsrelaterade 
funktioner” behöver inte immunitetsmätas me d avseende på utstrå lade störningar och 
ska anses stämma överens med punkt 6.4 i denna bilaga och med bilaga VI. 
8.3 Elektriska/elektroniska underenheter utan immunitetsrelaterade  funktioner behöver 
inte immunitetsmätas med avseende på ut strålade störningar och ska anses stämma 
överens med punkt 6.7 i denna bilaga och med bilaga IX. 
SV 26   SV 8.4 Elektrostatisk urladdning 
För fordon utrustade med däck, kan fordonska rossen/chassit anses vara en elisolerad 
struktur. Väsentliga elektrostatiska krafter som hänför sig till ett fordons yttre miljö 
inträffar bara under den tidpunkt när någon åk ande stiger in i eller ur fordonet. 
Eftersom fordonet är stillastående  under dessa tidpunkter anses inga 
typgodkännandemätningar för elektr ostatisk urladdning vara nödvändiga. 
8.5 Ledningsbunden emission 
Elektriska/elektroniska underenheter som inte är switchade, inte innehåller switchar 
eller inte omfattar induktiv belastning behöver inte provas med avseende på ledningsbunden emission och ska anses överensstämma med punkt 6.9 i denna 
bilaga. 
8.6 Om mottagarens funktion brister under immunitetsmätningen, när mätsignalerna 
ligger inom den mottagarbandbredd (exklude rade frekvensband) som anges för den 
specifika radiotjänsten/pr odukten i den harmoniserade EMC-standarden och vars 
referens har offentliggjorts i Europeiska unionens  officiella tidning , är detta inte 
nödvändigtvis ett kriterium för underkännande. 
8.7 Radiosändare ska provas i sändningsläge . Önskad emission (till exempel från 
radiosändande system) inom den nödvändi ga bandbredden och sändningar utanför 
bandet beaktas inte för de syften som avses med detta direktiv. Icke önskad 
utstrålning omfattas av detta direktiv, men det krävs ingen provning om en försäkran 
om överensstämmelse enligt direktiv 1999/5/EG med hjälp av en harmoniserad 
standard föreligger för sändaren. 
8.7.1  nödvändig bandbredd:  för en given sändningsklass de n bredd på frekvensbandet som 
är precis tillräcklig för att säkra inform ationsöverföringen me d den hastighet och 
kvalitet som krävs under fastställda fö rhållanden (artikel 1, nr 1152 i ITU:s 
radioreglemente). 
8.7.2  sändningar utanför bandet:  utstrålning på en frekvens eller frekvenser omedelbart 
utanför den nödvändiga bandbredden som uppstår av moduleringen, men med 
undantag för icke önskad utstrålning (art ikel 1, nr 1144 i ITU:s radioreglemente). 
8.7.3  icke önskad utstrålning:  vid varje modulering föreko mmer oönskade ytterligare 
signaler. De sammanfattas under begreppet ”icke önskad utstrålning”. Icke önskad 
utstrålning är utstrå lning på en frekvens  eller frekvenser so m ligger utanför den 
nödvändiga bandbredden och vars nivå kan reduceras utan inverkan på 
informationsöverföringen ifråga. Icke öns kad utstrålning omfa ttar utstrålning av 
harmoniska komponenter, parasitisk utstrå lning, intermodulationsprodukter och 
komponenter från frekvensomvandlingen, men med undantag för sändningar utanför 
bandet (artikel 1, nr 1145 i ITU:s radioreglemente). 
SV 27   SV Tillägg 1  
Förteckning över standarder som avses i detta direktiv 
1. CISPR 12 ”Vehicles, motorboats and spark-ign ited engine driven devices Radio 
disturbance characteristics – Lim its and methods of measurement” , utgåva 5, 2001. 
2. CISPR 16-1 ”Specifications for radio disturbance and immunity measuring 
apparatus and methods – Part 1: Radio disturbance and immunity measuring 
apparatus” , utgåva 2, 2002. 
3. CISPR 25 ”Limits and methods of measurement of  radio disturbance characteristics 
for the protection of receivers used on board vehicles” , utgåva 2, 2002. 
4. ISO 7637-1 ”Road vehicles – Electrical disturba nce from conduction and coupling – 
Part 1: Definitions and general considerations” , utgåva 2, 2002. 
5. ISO 7637-2 ”Road vehicles – Electrical disturba nce from conduction and coupling – 
Part 2: Electrical transi ent conduction along supply li nes only on vehicles with 
nominal 12 V or 24 V supply voltage” , utgåva 2, 2004. 
6. ISO EN 17025, Allmänna komp etenskrav för provnings- och 
kalibreringslaboratorie r, utgåva 1, 1999. 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 1 d 
7. ISO 11451 ”Vägfordon – Elstörningar från  smalbandsemission av elektromagnetisk 
energi – Provningsmetoder för komplett fordon” 
Del 1: Allmänna principer och 
terminologi (ISO 11451-1: utgåva 3, 2005) 
Del 2: Yttre strålningskällo r (ISO 11451-2: utgåva 3, 2005) 
Del 4: ”Bulk current injection” -metod (ISO 11451-4: utgåva 1, 1995) 
SV 28   SV  
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 1 e 
8. ISO 11452 ”Vägfordon – Elstörningar från  smalbandsemission av elektromagnetisk 
energi – Provningsmetoder för komponenter” 
Del 1: Allmänna principer och 
terminologi (ISO 11452-1: utgåva 3, 2005) 
Del 2: Mätning i absorberande  rum (ISO 11452-2: utgåva 2, 2004) 
Del 3: Provning med TEM-cell (ISO 11452-3: utgåva 2, 2001) 
Del 4: ”Bulk current injection” -metod (ISO 11452-4: utgåva 3, 2005) 
Del 5: Parallellplansledni ng (ISO 11452-5: utgåva 2, 2002) 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
9. Internationella teleunionens (ITU)  radioreglemente, utgåva 2001. 
SV 29   SV Tillägg 2  
Referensgränser för fordon: bredband 
Avstånd mellan antenn och fordon: 10 m 
Gräns E (dBµV/m) vid frekvens F (MHz) 
30–75 MHz 75–400 MHz 400–1 000 MHz 
E = 32 E = 32 + 15,13 log (F/75) E = 43 
Referensgräns för utstrålad emission från fordon 
Gräns för typgodkännande: bredband — 10 m 
Kvasitoppdetektor — bredband 120 kHz 
 
Frekvens – megahertz – logaritmisk 
Se punkt 6.2.2.1 i bilaga I 
SV 30   SV Tillägg 3  
Referensgränser för fordon: bredband 
Avstånd mellan antenn och fordon: 3 m 
Gräns E (dBµV/m) vid frekvens F (MHz) 
30–75 MHz 75–400 MHz 400–1 000 MHz 
E=42 E=42 + 15,13 log 
(F/75) E=53 
Referensgräns för utstrålad emission från fordon 
Gräns för typgodkännande: bredband — 3 m 
Kvasitoppdetektor — bandbredd 120 kHz 
 
Frekvens – megahertz – logaritmisk 
Se punkt 6.2.2.2 i bilaga I 
SV 31   SV Tillägg 4  
Referensgränser för fordon: smalband 
Avstånd mellan antenn och fordon: 10 m 
Gräns E (dBµV/m) vid frekvens F (MHz) 
30–75 MHz 75–400 MHz 400–1 000 MHz 
E = 22 E = 22 + 15,13 log 
(F/75) E = 33 
Referensgräns för utstrålad emission från fordon 
Gräns för typgodkännande: smalband — 10 m 
Medelvärdesdetektor — bandbredd 120 kHz 
 
Frekvens – megahertz – logaritmisk 
Se punkt 6.3.2.1 i bilaga I 
SV 32   SV Tillägg 5  
Referensgränser för fordon: smalband 
Avstånd mellan antenn och fordon: 3 m 
Gräns E (dBµV/m) vid frekvens F (MHz) 
30–75 MHz 75–400 MHz 400–1 000 MHz 
E=32 E=32 + 15,13 log 
(F/75) E=43 
Referensgräns för utstrålad emission från fordon 
Gräns för typgodkännande: bredband — 3 m 
Kvasitoppdetektor — bandbredd 120 kHz 
 
Frekvens – megahertz – logaritmisk 
Se punkt 6.3.2.2 i bilaga I 
SV 33   SV Tillägg 6  
Elektrisk/elektronisk underenhet 
Referensgränser: bredband 
Gräns E (dBµV/m) vid frekvens F (MHz) 
30-75 MHz 75-400 MHz 400-1 000 MHz 
E = 62 – 25,13 log (F/30) E = 52 + 15,13 log 
(F/75) E = 63 
Gränsvärde för utstrålad emission fr ån elektrisk/elektronisk underenhet 
Gräns för typgodkännande: bredband — 1 m 
Kvasitoppdetektor — bandbredd 120 kHz 
 
Frekvens – megahertz – logaritmisk 
Se punkt 6.5.2.1 i bilaga I 
SV 34   SV Tillägg 7  
Elektrisk/elektronisk underenhet 
Referensgränser: smalband 
Gräns E (dBµV/m) vid frekvens F (MHz) 
30–75 MHz 75–400 MHz 400–1 000 MHz 
E = 52 – 25,13 log (F/30) E = 42 + 15,13 log 
(F/75) E = 53 
Gränsvärde för utstrålad emission fr ån elektrisk/elektronisk underenhet 
Gräns för typgodkännande: smalband — 1 m 
Medelvärdesdetektor — bandbredd 120 kHz 
 
Frekvens – megahertz – logaritmisk 
Se punkt 6.6.2.1 i bilaga I 
SV 35   SV Tillägg 8  
Mall för EG-typgodkännandemärket 
 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan (anpassad) 
Den elektriska/elektroniska underenhet so m bär EG-typgodkännandemärket ovan är en 
anordning som har godkänts i Tyskland (e 1)  under det grundläggande godkännandenumret 
0148. De två första siffrorna (03) vi sar att anordningen uppfyller kraven i 
direktiv 72/245/EEG, ändrat genom direktiv ⌦ 2004/104/EG ⌫ . 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan (anpassad) 
Î1 Rättelse 2004/104/EG 
(EUT L 56, 2.3.2005, s. 35) 
Siffrorna används endast som exempel. 
———————— 
SV 36   SV BILAGA II A  
Informationsdokument nr … enli gt bilaga I till direktiv 2007/46/EG17 som avser 
EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på dess elektromagnetiska 
kompatibilitet (direktiv [72/245/EEG]) Î1  
Följande information, om tillämplig, ska tillhandahållas i tre exemplar och ska 
innefatta en innehållsförteckning. Alla ritn ingar ska tillhandahållas i lämplig skala och 
med tillräckliga detaljer i A4-format elle r i en A4-folder. Fo tografier måste, i 
förekommande fall, vara tillräckligt detaljerade. 
Om systemen, komponenterna eller de separa ta tekniska enheterna har elektroniska 
kontroller, ska information om deras prestanda tillhandahållas.  
0. ALLMÄNT 
0.1 Fabrikat (tillverkarens firmanamn): 
0.2 Typ: 0.4 Fordonskategori (
c): 
0.5 Tillverkarens namn och adress:  Namn och adress till tillverkarens representant, om sådan finns: 0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar): 
1. ALLMÄNNA
 UPPGIFTER  OM  FORDONETS  KONSTRUKTION 
1.1 Fotografier eller ritningar av ett representativt fordon 
1.6 Motorns placering och montering: 
3. MOTOR  (Q) 
3.1 Tillverkare 
3.1.1 Tillverkarens motorkod (enligt märkning på motorn eller ett annat 
identifikationssätt): 
3.2 Förbränningsmotor: 3.2.1.1 Arbetsprincip, gnisttändning/kompressi onständning, 4-takts- eller 2-taktsmotor
18 
3.2.1.2 Antal cylindrar och deras placering 
                                                 
17 De punktnummer och fotnoter som används i detta informationsdokument motsvarar dem som anges i 
bilaga I till direktiv 2007/46/EG. Punkter som inte  är relevanta för detta direktiv är strukna. 
18 Stryk det som inte är tillämpligt. 
SV 37   SV 3.2.4 Bränsletillförsel 
3.2.4.2 Med bränsleinsprutning (endast  kompressionständning): ja/nej19 
3.2.4.2.9 Elektronisk styrenhet 3.2.4.2.9.1 Tillverkare: 3.2.4.2.9.2 Systembeskrivning: 3.2.4.3 Med bränsleinsprutning (enda st styrd tändning): ja/nej
20 
3.2.5 Elektriska system 3.2.5.1 Systemspänning: … volt, positiv/negativ jord
21 
3.2.5.2 Generator 3.2.5.2.1 Typ: 3.2.6 Tändning 3.2.6.1 Tillverkare: 3.2.6.2 Typ(er): 3.2.6.3 Arbetsprincip 3.2.15 Gasolbränslesystem: ja/nej
22 
3.2.15.2 Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning för gasolbränslen 
3.2.15.2.1 Tillverkare: 3.2.15.2.2 Typ(er): 3.2.16 Naturgasbränslesystem: ja/nej
23 
3.2.16.2 Kontrollenhet för elektronisk mo torstyrning för naturgasbränslen 
3.2.16.2.1 Tillverkare: 3.2.16.2.2 Typ(er): 
                                                
 
19 Stryk det som inte är tillämpligt. 
20 Stryk det som inte är tillämpligt. 
21 Stryk det som inte är tillämpligt. 
22 Stryk det som inte är tillämpligt. 
23 Stryk det som inte är tillämpligt. 
SV 38   SV 3.3 Elmotor 
3.3.1 Typ (lindning, magnetisering) 3.3.1.2 Driftspänning: 3.9 GASDRIVNA MOTORER (ange motsvarande in formation när det rör sig om system 
som är uppbyggda på annat sätt) 
3.9.7 Elektronisk styrenhet (ECU) 3.9.7.1 Tillverkare: 3.9.7.2 Typ(er): 
4. KRAFTÖVERFÖRING
 (V) 
4.2 Typ (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.): 
4.2.1 En teknisk beskrivning av denna anordning: 
6. HJULUPPHÄNGNING 
6.2.2 En teknisk beskrivning av denna anordning: 
7. STYRNING 
7.2.2.1 En teknisk beskrivning av denna anordning: 
8. BROMSAR 
8.5 ABS-bromsar: ja/nej/valfritt24 
8.5.1 För fordon med låsningsfria bromssyst em, beskrivning av systemets funktion 
(inklusive alla elektroniska delar), elek triskt ledningsschema eller schema över 
hydraulik- och luftkretsar: 
9. KAROSSERI 
9.1 Typ av kaross: 
9.2 Förekommande material samt konstruktion: 9.5 Vindruta och övriga rutor 
                                                
 
24 Stryk det som inte är tillämpligt. 
SV 39   SV 9.5.2.3 En kort beskrivning av de elektriska/ele ktroniska underenheterna (om sådana finns) i 
lyftmekanismen för fönsterhissar: 
9.9 Backspeglar (uppgifter för varje spegel) 9.9.7 En kort beskrivning av de elektroni ska komponenterna (om sådana finns) i 
inställningssystemet: 
9.12 Bilbälten och/eller andra skyddssystem: 9.12.4 En teknisk beskrivning av denna anordning: 9.18 Dämpning av radiostörningar 9.18.1 Beskrivning och ritningar/fo tografier av de utformningar och beståndsdelar i den del 
av karossen som utgör motorutrymmet och den del av passagerarutrymmet som finns 
närmast motorutrymmet: 
9.18.2 Ritningar eller fotografier av placeri ngen av de metallkomponenter som finns i 
motorutrymmet (till exempel värmeanordning, reservhjul, luftfilter, styrmekanism, osv.): 
9.18.3 Tabell och ritning av avstörnings komponenter för radiostörningar: 
9.18.4 Uppgifter om det nominella värdet för likströmsresistanserna och, när det gäller 
resistiva tändkablar, om deras nominella resistans per meter: 
10. BELYSNINGS-
 OCH  SIGNALERINGSANORDNINGAR 
10.5 En kort beskrivning av elektriska/ele ktroniska underenheter utöver lampor (om 
sådana finns): 
12. DIVERSE 
12.2 Anordningar mot obehörig användning av fordonet 
12.2.3 En teknisk beskrivning av denna anordning: 12.7 Tabell över installation och användning av radiosändare i fordonet/fordonen, om 
tillämpligt (se punkt 3.1.8 i bilaga I): 
frekvensband 
(Hz) max. uteffekt 
(W) antennens läge på fordonet, 
särskilda krav för installation och/eller 
användning 
SV 40   SV Den som ansöker om EG-typgodkännande måste även när så är adekvat 
tillhandahålla: 
Tillägg 1 
En förteckning (med fabrikat och typer) över  alla elektriska och/eller elektroniska 
komponenter som omfattas av detta direktiv  (se punkterna 2.1.9 oc h 2.1.10 i bilaga I) 
och som inte förtecknats tidigare. 
Tillägg 2 
Schema eller ritning över den allmänna installationen av elektriska och/eller 
elektroniska komponenter (som omfattas av  detta direktiv) samt den allmänna 
dragningen av ledningar. 
Tillägg 3 
Beskrivning av fordon som valts so m representant för sin fordonstyp 
Karossutförande: Vänster- eller högerstyrd: Hjulbas: 
Tillägg 4 
Relevanta mätrapporter från ett enligt ISO 17025 certifierat och av den godkännande 
myndigheten erkänt provningslaboratorium som tillverkaren ti llhandahållit för 
upprättandet av EG-typgodkännandeintyget. 
 
Ð 2006/28/EC artikel 1.2 a 
12.7.1 Fordon utrustat med kortdistansrada rutrustning i frekvensbandet 24 GHz: 
Ja/Nej/Valfritt (stryk det som inte är tillämpligt). 
_____________ 
SV 41   SV  
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
Î1 Rättelse 2004/104/EG 
(EUT L 56, 2.3.2005, s. 35) 
BILAGA II B  
Informationsdokument nr … avser EG-typg odkännande för en elektrisk/elektronisk 
underenhet gällande dess elektromagnetiska kompatibilitet (direktiv [72/245/EEG]) 
Î1  
Följande information, om tillämplig, ska tillhandahållas i tre exemplar och ska 
innefatta en innehållsförteckning. Alla ritn ingar ska tillhandahållas i lämplig skala och 
med tillräckliga detaljer i A4-format elle r i en A4-folder. Fo tografier måste, i 
förekommande fall, vara tillräckligt detaljerade. 
Om systemen, komponenterna eller de separa ta tekniska enheterna har elektroniska 
kontroller, ska information om deras prestanda tillhandahållas. 
0. ALLMÄNT 
0.1 Fabrikat (tillverkarens firmanamn): 
0.2 Typ: 0.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns  på komponenten/den separata tekniska 
enheten
25: 
0.3.1 Märkningens placering: 0.5 Tillverkarens namn och adress:  Namn och adress till tillverkarens representant, om sådan finns: 0.7 I fråga om komponenter och separa ta tekniska enhete r, placering av 
EG-typgodkännandemärket samt fastsättningsmetod: 
0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar): 1. Denna elektriska/elektroniska underenhet ska godkännas som en komponent/separat 
teknisk enhet
26 
2. Eventuella restriktioner för anvä ndning och villkor för installation: 
3. Systemspänning i elsystem: … volt, positiv/negativ27 jord 
                                                 
25 Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av den 
komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av denna mall för den tekniska 
dokumentationen, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen (till exempel ABC??123??). 
26 Stryk det som inte är tillämpligt. 
SV 42   SV Tillägg 1 
Beskrivning av den elektriska /elektroniska underenhet som va lts som representant för sin 
typmodell (blockschema och förteckning över den elektriska/elektroniska underenhetens 
viktigaste komponenter (till exempel fabrikat och typ av mikroprocesso r, kristall osv.)). 
Tillägg 2 
Relevanta mätrapporter från ett enligt IS O 17025 certifierat och av den godkännande 
EG-myndigheten erkänt provning slaboratorium som tillver karen tillhandahållit för 
upprättandet av EG-typgodkännandeintyget. 
_____________ 
                                                                                                                                                         
27 Stryk det som inte är tillämpligt. 
SV 43   SV BILAGA III A  
MALL 
(Största format: A4, 210 × 297 mm) 
INTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE 
Myndighetens stämpel 
Meddelande angående 
– EG-typgodkännande28 
– utvidgat EG-typgodkännande29 
– avslag av EG-typgodkännande30 
– indragning av EG-typgodkännande31 
för en typ av fordon med betydelse för direktiv …/…/EG, se nast ändrat genom 
direktiv …/…/EG. 
Nummer för EG-typgodkännande: Orsak till utvidgning: 
AVSNITT I 
0.1 Fabrikat (tillverkarens firmanamn): 
0.2 Typ 0.4 Fordonskategori (
c): 
0.5 Tillverkarens namn och adress:  Namn och adress till tillverkarens representant, om sådan finns: 0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar): 
AVSNITT II 
1. Ytterligare information (om tillämplig), se tillägg 
2. Teknisk tjänst som ansvarar för mätningarna: 3. Datum för mätrapport: 
                                                
 
28 Stryk det som inte är tillämpligt. 
29 Stryk det som inte är tillämpligt. 
30 Stryk det som inte är tillämpligt. 
31 Stryk det som inte är tillämpligt. 
SV 44   SV 4. Mätrapportens nummer: 
5. Anmärkningar (om sådana finns), se tillägg 6. Plats: 7. Datum: 8. Underskrift: 9. EG-typgodkännandeakten som förvaras hos  den administrativa enhet som har 
meddelat EG-typgodkännandet finn s att tillgå på begäran. 
SV 45   SV Tillägg till EG-typgodkännande av ett fordon  med avseende på direktiv [72/245/EEG] 
Î1  
1. Övrig information 
1.1 Systemspänning i elsystem: … volt, positiv/negativ jord 1.2 Typ av kaross: 1.3 Lista över alla elektronis ka funktioner (som omfattas av det direktivet) som är 
installerade i fordonet/fordonen 
 
Ð 2006/28/EC artikel 1.3 a 
1.3.1 Fordon utrustat med kortdistansrada rutrustning i frekvensbandet 24 GHz: 
Ja/Nej/Valfritt (stryk det som inte är tillämpligt) 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan  
Î1 Rättelse 2004/104/EG 
(EUT L 56, 2.3.2005, s. 35) 
1.4 Laboratorium som är certifierat enligt  ISO 17025 och erkänt av den godkännande 
myndigheten (med avseende på detta dire ktiv) och som ansvarar för att utföra 
mätningarna: 
5. Anmärkningar:  (gäller till exempel för både vänster- och högerstyrda fordon) 
_____________ 
SV 46   SV BILAGA III B  
MALL 
(Största format: A4, 210 × 297 mm) 
INTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE 
Myndighetens stämpel 
Meddelande angående: 
– EG-typgodkännande32 
– utvidgat EG-typgodkännande33 
– avslag av EG-typgodkännande34 
– indragning av EG-typgodkännande35 
för en typ av komponent/separat teknisk enhet36 med betydelse för direktiv …/…/EG, senast 
ändrat genom direktiv …/…/EG. 
Nummer för EG-typgodkännande: Orsak till utvidgning: EG-tygodkännandemärke ska fästas på den elektriska/elektroniska underenheten: 
AVSNITT I 0.1 Fabrikat (tillverkarens firmanamn): 0.2 Typ: 0.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns  på komponenten/den separata tekniska 
enheten
37 38: 
0.3.1 Märkningens placering: 0.5 Tillverkarens namn och adress:  Namn och adress till tillverkarens representant, om sådan finns: 
                                                
 
32 Stryk det som inte är tillämpligt. 
33 Stryk det som inte är tillämpligt. 
34 Stryk det som inte är tillämpligt. 
35 Stryk det som inte är tillämpligt. 
36 Stryk det som inte är tillämpligt. 
37 Stryk det som inte är tillämpligt. 
38 Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av den 
komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av detta intyg om typgodkännande, kan 
dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen (till exempel ABC??123??). 
SV 47   SV 0.7 Om det förekommer komponenter och sepa rata tekniska enheter, placering och 
fastsättningsmetod för EG-godkännandemärke: 
0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar): AVSNITT II 1. Ytterligare information (om tillämplig), se tillägg 2. Teknisk tjänst som ansvarar för mätningarna: 3. Datum för mätrapport: 4. Mätrapportens nummer: 5. Anmärkningar (om sådana finns), se tillägg 6. Plats: 7. Datum: 8. Underskrift: 9. EG-typgodkännandeakten som förvaras hos  den administrativa enhet som har 
meddelat EG-typgodkännandet finn s att tillgå på begäran. 
SV 48   SV Tillägg till EG-typgodkännandeintyg nr … avser EG-typgodkännande av en 
elektrisk/elektronisk underenhet me d avseende på direktiv [72/245/EEG] Î1  
1. Ytterligare information: 
1.1 Systemspänning i elsystem: 1.2 Denna elektriska/elektroniska underenhe t kan användas i alla fordonstyper med 
följande begränsningar: 
1.2.1 Villkor för installation, om sådana finns: 1.3 Denna elektriska/elektroniska underenhet ka n bara användas i följande fordonstyper: 
1.3.1 Villkor för installation, om sådana finns: 1.4 Använda mätmetoder och frekvensband för bestämning av immunitet (var god ange 
exakt vilken metod i bi laga IX som användes): 
1.5 Laboratorium som är certifierat enligt  ISO 17025 och erkänt av den godkännande 
myndigheten (med avseende på detta dire ktiv) och som ansvarar för att utföra 
mätningen: 
5. Anmärkningar: 
_____________ 
SV 49   SV BILAGA IV  
MÄTMETOD FÖR ELEKTROMAGNETI SK BREDBANDSSTRÅLNING FRÅN 
FORDON 
1. Allmänt 
1.1 Den mätmetod som beskrivs i denna b ilaga ska enbart tillämpas på fordon. 
1.2 Mätmetod  Denna mätmetod är avsedd för mätning av bredbandsstrålning som avges från 
elektriska eller elektroniska system so m är monterade i fordonet (till exempel 
tändsystem eller elmotorer). 
 Om inget annat anges i denna bilaga ska mätningen utföras enligt CISPR 12 
(utgåva 5, 2001). 
2. Fordonets skick under provningen 2.1 Motor  Motorn ska vara i drift enligt klausul 5.3.2 i CISPR 12 (utgåva 5, 2001). 2.2 Andra fordonssystem  All utrustning som kan alstra bredbandsst rålning och vara permanent tillslagen av 
föraren eller passagerare sk a vara tillslagen på maximal belastning, till exempel 
vindrutetorkarmotor eller fläkt. Signalhor n och elektriska fönsterhissar osv. är 
undantagna, eftersom de inte används oavbrutet. 
3. Mätkrav 3.1 Gränsvärdena gäller inom hela fre kvensområdet 30–1 000 MHz för mätningar som 
utförs i en halvdämpad kammare eller på en mätplats utomhus. 
3.2 Mätningarna kan utföras med antingen kva sitoppdetektor eller toppdetektor. De 
gränsvärden som anges i punkterna 6.2 och 6.5 i bilaga I avser kvasitoppdetektorer. 
Om toppdetektorer används ska en korrektionsfaktor på 20 dB tillämpas såsom anges i CISPR 12 (utgåva 5, 2001). 
3.3 Mätningar 
 Den tekniska tjänsten ska utföra mätn ingarna med de intervaller som anges i 
standarden CISPR 12 (utgåva 5, 2001) i nom hela frekvensområdet 30–1 000 MHz. 
 Om tillverkaren tillhandahåller mätdata för hela frekvensbandet från ett 
provningslaboratorium som är certifierat för de tillämpliga delarna av ISO 17025 
(utgåva 1, 1999) och erkänt av den godkä nnande myndigheten, kan den tekniska 
tjänsten även dela upp frekvensområdet i 14 frekvensband, 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850, 850–1 000 MHz, och utföra mätningarna på de 14 frekvenser som ger de 
SV 50   SV högsta emissionsnivåerna inom varje fre kvensband för att bekräfta att fordonet 
uppfyller kraven i denna bilaga. 
 Om gränsen överskrids under mätningen sk a det kontrolleras at t detta beror på 
fordonet och inte på bakgrundsstrålning. 
3.4 Avläsning  Den högsta avläsningen i förhållande til l gränsvärdet (horisontellt och vertikalt 
polariseringsläge och antennen placerad till vänster och till höger om fordonet) i vart 
och ett av de 14 frekvensbanden ska betrak tas som det karakteristiska mätvärdet för 
den frekvensen. 
_____________ 
SV 51   SV BILAGA V  
MÄTMETOD FÖR ELEKTROMAGNETI SK SMALBANDSSTRÅLNING FRÅN 
FORDON 
1. Allmänt 
1.1 Den mätmetod som beskrivs i denna b ilaga ska enbart tillämpas på fordon. 
1.2 Mätmetod  Denna mätmetod är avsedd för mätni ng av den typ av elektromagnetiska 
smalbandsstrålning som kan alstras av mikr oprocessorbaserade system eller av annan 
smalbandskälla. 
 Om inget annat anges i denna bilaga ska mätningen utföras enligt CISPR 12 
(utgåva 5, 2001) eller CISPR 25 (utgåva 2, 2002). 
 
Ð Rättelse 2004/104/EG 
(EUT L 56, 2.3.2005, s. 35) 
1.3 Som ett första steg ska strålningsniv åerna på FM-bandet (76 108 MHz) mätas vid 
fordonets radioantenn med en medelvärde sdetektor. Om den nivå som anges i 
punkt 6.3.2.4 i bilaga I inte överskrids, ska fordonet anses uppfylla kraven i denna bilaga inom detta frekvensband och he la mätningen behöver inte genomföras. 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
Î1 2005/83/EC artikel 1 och 
bilagan punkt 2 a 
Î2 2005/83/EC artikel 1 och 
bilagan punkt 2 b 
2. Fordonets skick under provningen 
2.1 Tändningen ska vara tillslagen. Motorn får inte vara igång. 
2.2 Fordonets elektroniska system ska vara i normalt bruksläge och fordonet ska vara 
stillastående. 
2.3 All utrustning som kan vara permanent ti llslagen av föraren eller passagerare med 
interna oscillatorer > 9 kHz eller repetitiva signaler ska vara i normal drift. 
3. Mätkrav 3.1 Gränsvärdena gäller hela frekvensbande t 30–1 000 MHz för mätningar som utförs i 
en halvdämpad kammare eller en mätplats utomhus. 
3.2 Mätningarna ska utföras med en medelvärdesdetektor. 
SV 52   SV 3.3 Mätningar 
 Den tekniska tjänsten ska utföra mätn ingarna med de intervaller som anges i 
standarden CISPR 12 (utgåva 5, 2001) i nom hela frekvensområdet 30–1 000 MHz. 
 Om tillverkaren tillhandahåller mätdata för hela frekvensbandet från ett 
provningslaboratorium som är certifierat för de tillämpliga delarna av ISO 17025 
(utgåva 1, 1999) och erkänt av den godkä nnande myndigheten, kan den tekniska 
tjänsten även dela upp frekvensområdet i 14 frekvensband, 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850, 850–1 000 MHz, och utföra mätningarna på de 14 frekvenser som ger de 
högsta emissionsnivåerna inom varje fre kvensband för att bekräfta att fordonet 
uppfyller kraven i denna bilaga. 
 Om gränsvärdet överskrids under mätninge n ska det kontrolleras att detta beror på 
fordonet och inte på bakgrundsstrålning, inklusive bredbandsstrålning från någon 
elektrisk/elektronisk underenhet. 
3.4 Avläsning  Den högsta avläsningen i förhållande til l gränsvärdet (horisontellt och vertikalt 
polariseringsläge och antennen placerad till vänster och till höger om fordonet) i vart 
och ett av de 14 frekvensbanden ska betrak tas som det karakteristiska mätvärdet för 
den frekvensen. 
_____________ 
SV 53   SV BILAGA VI  
MÄTMETOD FÖR FORDONS IMMUNI TET MOT ELEKTROMAGNETISK 
STRÅLNING 
1. Allmänt 
1.1 Den mätmetod som beskrivs i denna b ilaga ska enbart tillämpas på fordon. 
1.2 Mätmetod  Denna mätning är avsedd att visa immun iteten hos fordonets elektriska system. 
Fordonet ska utsättas för elektromagnetisk a fält så som beskrivs i denna bilaga. 
Fordonet ska bevakas under mätningarna. 
 Om inget annat anges i denna bila ga ska mätningen utföras enligt Î
1 ISO 11451-2  
(utgåva 3, 2005)  . 
1.3 Alternativa mätmetoder  Alternativt kan mätningen utföras på en mätplats utomhus för alla fordon. 
Mätanläggningen ska uppfylla (nationella) lagstadgade krav  beträffande emission av 
elektromagnetiska fält. 
 Om ett fordon är längre än 12 m och/elle r bredare än 2,60 m och/eller högre än 4 m 
kan mätmetoden med masströminduceri ng enligt ISO 11451-4 (utgåva 1, 1995) 
användas i frekvensområdet 20–2 000 MHz med de nivåer som anges i punkt 6.7.2.1 
i bilaga I. 
2. Fordons skick under mätning 2.1 Fordonet ska vara i olastat skic k förutom nödvändig mätutrustning. 
2.1.1 Motorn ska normalt driva drivhjulen med en jämn hastighet av 50 km/tim om 
fordonet inte gör att det finns tekniska skäl  för att föredra andra villkor. Fordonet ska 
stå på en lämpligt belastad dynamometer eller alternativt stöttat på isolerade 
axelkonsoler med minsta möjliga markavstånd om ingen dynamometer finns tillgänglig. Där det är lämpligt, ska drivax eln kopplas ur (till exempel lastbilar). 
2.1.2 Grundvillkor 
 I denna punkt anges minimimätförhålland en och kriterierna för underkännande vid 
immunitetsmätningar av fordon. A ndra fordonssystem som kan påverka 
immunitetsrelaterade funktioner måste mätas på ett sätt som tillverkaren och den tekniska tjänsten kommer överens om. 
SV 54   SV Mätförhållanden ”50 km/t-cykel”  Kriterier för underkännande 
Fordonshastighet 50 km/t ± 20 % 
(fordonet ska driva rullarna). Om fordonet är utrustat med en farthållare ska denna vara i funktion En hastighetsförändring som är större än 
± 10 % av den nominella hastigheten 
Vid automatisk växellåda: om 
utväxlingen förändras och detta medför en hastighetsförändring som är större än ± 10 % av den nominella hastigheten 
Halvljus PÅ (manuellt läge) Belysning AV 
Vindrutetorkare fram PÅ (manuellt läge) högsta hastighet Vindrutetorkare fram helt stillastående 
Körriktningsvisare på förarens sida PÅ Frekvensändring (lägre än 0,75 Hz eller 
större än 2,25 Hz) 
Förändring av arbetscykel (lägre än 
25 % eller större än 75 %) 
Justerbar fjädring i normal posi tion Oväntad väsentlig variation 
Förarsäte och ratt i mellanläge Oväntad variation som är större än 10 % 
av den totala ställmöjligheten 
Larm urkopplat Oväntad aktivering av larm 
Signalhorn AV Oväntad ak tivering av signalhorn 
Krockkudde och 
fasthållningsanordni ngar i drift med 
urkopplad krockkudde på passagerarsidan om denna funktion finns Oväntad aktivering 
Automatiska dörrar stängda Oväntad öppning 
Reglage för justerbar retarder i normal 
position Oväntad aktivering 
 
Mätförhållanden för ”bromscyke l” Kriterier för underkännande 
Fastställs i plan för 
bromscykelprovning. Detta ska omfatta aktivering av bromspedalen (om det inte finns tekniska skäl för att inte göra detta) men inte nödvändigtvis bromsarnas ABS-funktion Bromsljus släckta under cykeln 
Varningslampa för bromsljus TÄND vid 
bristande funktion 
Oväntad aktivering 
SV 55   SV 2.1.3 All utrustning som kan vara permanent til lslagen av föraren eller passagerare ska 
vara i normalt funktionsläge. 
2.1.4 Alla andra anordningar som påverkar förare ns kontroll över for donet ska vara i drift 
som under normal körning av fordonet. 
2.2 Om det finns elektriska/elektroniska syst em som utgör en integrerad del av den 
direkta kontrollen över fordonet, men som inte kommer att vara i funktion under de villkor som beskrivs i punkt 4.1, kan tillv erkaren tillhandahålla kontrollmyndigheten 
en rapport eller ytterligare uppgifter som styrker att det elek triska/elektroniska 
systemet möter kraven enligt detta direk tiv. Sådana styrkande uppgifter ska ingå i 
EG-typgodkännandedokumentationen. 
2.3 Endast icke-störande utru stning ska användas när for donet övervakas. Fordonets 
yttre och passagerarutrymmet ska övervakas fö r bestämning av om de krav som finns 
i denna bilaga uppfylls (till exempel genom användning av videokameror, en 
mikrofon osv.). 
3. Mätkrav 3.1 Frekvensområde, uppehållstid, polarisering  Fordonet ska utsättas för elektrom agnetisk strålning i frekvensområdet 
20-2 000 MHz i vertikalt polariseringsläge. 
 Mätsignalens modulering ska vara 
– AM, med 1 kHz modulering och 80 % modulationsdjup i frekvensområdet 
20-800 MHz, och 
– PM, t på 577 µs, period 4600 µs i frekvensområdet 800–2 000 MHz, 
 om ingenting annat avtalats mellan den tekniska tjänsten och fordonstillverkaren. 
 Steglängd och uppehållstid ska väljas enligt Î
2 ISO 11451-1 (utgåva 3, 2005)  
3.1.1 Den tekniska tjänsten ska utföra mätn ingarna med de intervaller som anges i 
Î2 ISO 11451-1  (utgåva 3, 2005)  inom hela frekvensområdet 20–2 000 MHz. 
 Om tillverkaren tillhandahåller mätdata för hela frekvensbandet från ett 
provningslaboratorium som är certifierat för de tillämpliga delarna av ISO 17025 
(utgåva 1, 1999) och erkänt av den godkä nnande myndigheten, kan den tekniska 
tjänsten välja ut ett begrän sat antal sändningsfrekvenser inom frekvensområdet, till 
exempel 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1300 och 
1800 MHz för att bekräfta att fordonet  uppfyller kraven i denna bilaga. 
 Om ett fordon inte klarar de mätningar som anges i denna bilaga, måste det 
kontrolleras att fordonet har misslyckats under de relevanta mätförhållandena och 
inte genom alstring av okontrollerade fält. 
SV 56   SV 4. Alstring av erforderlig fältstyrka 
4.1 Provningsmetod 4.1.1 ”Substitutionsmetoden” enligt Î
1 ISO 11451-1  (utgåva 3, 2005)  ska användas 
för att upprätta fältförhållandena för mätningar. 
4.1.2 Kalibrering  För transmissionsledningssystem ska en fältsond användas vid anläggningens 
referenspunkt. 
 För antenner ska fyra fältsonder a nvändas vid anläggningens referenslinje. 
4.1.3 Mätfas  Fordonet ska placeras med fordonets cen trumlinje på anläggningens referenspunkt 
eller referenslinje. Fordonet ska normalt rikt as mot en fixerad antenn. Om de flesta 
elektroniska kontrollenheter och tillhörande kabelnät till st örsta delen är lokaliserade 
i fordonets bakre del, ska dock mätningen normalt göras med fordonet riktat bort från 
antennen. När det gäller långa fordon (dvs. in te bilar och lätta lastbilar), som har 
elektroniska kontrollenheter och tillhörande kabelnät till största delen placerade mot 
fordonets mitt, kan en referenspunkt fa stställas på endera högersidans eller 
vänstersidans yta av fordonet. Denna  referenspunkt ska befinna sig vid 
fordonslängdens mittpunkt eller vid en punk t längs med fordonets sida som valts av 
tillverkaren och kontrollmyndigheten efter att ha  beaktat distributionen av elektriska 
system och dispositionen av förekommande kabelnät. 
 Sådana mätningar kan bara föreko mma om den fysiska konstruktionen av 
provkammaren tillåter detta. Antennens placering måste anges i mätrapporten. 
_____________ 
SV 57   SV BILAGA VII  
MÄTMETOD FÖR ELEKTROMAGNETI SK BREDBANDSSTRÅLNING FRÅN 
ELEKTRISKA/ELEKTRONIS KA UNDERENHETER 
1. Allmänt 
1.1 Den mätmetod som beskrivs i denna bilaga får tillämpas på elektriska/elektroniska 
underenheter, som efteråt får monteras  i fordon, som stämmer överens med 
bilaga IV. 
1.2 Mätmetod  Denna mätmetod är avsedd för mätning av  elektromagnetisk br edbandsstrålning från 
elektriska/elektroniska underenheter (ti ll exempel tändsystem, elmotorer osv.). 
 Om inget annat anges i denna bilaga ska mätningen utföras enligt CISPR 25 
(utgåva 2, 2002). 
2. Den elektriska/elektroniska underenhetens skick under mätningarna 2.1 Den elektriska/elektroniska undere nhet som mäts ska vara i normalt 
funktionstillstånd, helst på maximal belastning. 
3. Mätarrangemang 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 3 
3.1 Mätningarna ska utföras enligt CI SPR 25 (utgåva 2, 2002) punkt 6.4 – 
ALSE-metoden. 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan  
3.2 Alternativ mätplats 
 Som ett alternativ till ett skärmat och dämpat mätrum (ALSE) kan en öppen mätplats 
(OATS) användas som uppfyller kraven i CISPR 16-1 (utgåva 2, 2002) (se tillägg 1 
till denna bilaga). 
3.3 Omgivning  För att säkerställa att det inte förekomme r brus och signaler utifrån med tillräcklig 
styrka att direkt påverka mätningen, ska mätningar göras före eller efter 
huvudmätningen. I dessa mätningar ska brus e ller signaler utifrå n vara minst 6 dB 
under den störningsgräns som anges i punkt 6.5.2.1 i bilaga I, med undantag för 
avsiktliga omgivande smalbandssändningar. 
SV 58   SV 4. Mätkrav 
4.1 Gränsvärdena gäller hela frekvensområde t 30–1 000 MHz för mätningar som utförs i 
en halvdämpad kammare eller en mätplats utomhus. 
4.2 Mätningar kan utföras med antingen kva sitoppdetektor eller toppdetektor. De 
gränsvärden som anges i punkterna 6.2 och 6.5 i bilaga I avser kvasitoppdetektorer. 
Om toppdetektorer används ska en korrektionsfaktor på 20 dB tillämpas såsom anges i CISPR 12 (utgåva 5, 2001). 
4.3 Mätningar  Den tekniska tjänsten ska utföra mätn ingarna med de intervaller som anges i 
standarden CISPR 25 (utgåva 2, 2002) i nom hela frekvensområdet 30–1 000 MHz. 
 Om tillverkaren tillhandahåller mätdata för hela frekvensbandet från ett 
provningslaboratorium som är certifierat för de tillämpliga delarna av ISO 17025 
(utgåva 1, 1999) och erkänt av den godkä nnande myndigheten, kan den tekniska 
tjänsten även dela upp frekvensområdet i 13 frekvensband, 30–50, 50–75, 75–100, 100–130, 130–165, 165–200, 200–250, 250–320, 320–400, 400–520, 520–660, 660-820, 820–1 000 MHz, och utföra mätningarn a på de 13 frekvenser som ger de 
högsta emissionsnivåerna inom varje frekvensband för att bekräfta att den elektriska/elektroniska underenhete n uppfyller kraven i denna bilaga. 
 Om gränsen överskrids under mätningen sk a det kontrolleras att detta beror på den 
elektriska/elektroniska underenhete n och inte på bakgrundsstrålning. 
4.4 Avläsning  Den högsta avläsningen i förhållande till gränsvärdet (horisontellt/vertikalt 
polariseringsläge) i vart oc h ett av de 13 frekvensbanden ska betraktas som det 
karakteristiska mätvärdet för den frekvensen. 
SV 59   SV Tillägg 1  
Figur 1 
Öppen mätplats: Mätplatsgräns för elektrisk/elektronisk underenhet 
En plan öppen yta fri från elek tromagnetiskt reflekterande ytor 
 
_____________ 
SV 60   SV BILAGA VIII  
MÄTMETOD FÖR ELEKTROMAGNETI SK SMALBANDSSTRÅLNING FRÅN 
ELEKTRISKA/ELEKTRONIS KA UNDERENHETER 
1. Allmänt 
1.1 Den mätmetod som beskrivs i denna bilaga får tillämpas på elektriska/elektroniska 
underenheter, som efteråt får monteras  i fordon, som stämmer överens med 
bilaga IV. 
1.2 Mätmetod  Denna mätmetod är avsedd för mätning av den typ av elektromagnetisk 
smalbandsstrålning som avges från ett mikroprocessorbaserat system. 
 Om inget annat anges i denna bilaga ska mätningen utföras enligt CISPR 25 
(utgåva 2, 2002). 
2. Den elektriska/elektroniska underenhetens skick under mätningarna  Den elektriska/elektroniska underenhet som mäts ska vara i normalt bruksläge. 
3. Mätarrangemang 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 4  
3.1 Mätningarna ska utföras enligt CISPR 25 (utgåva 2, 2002) klausul 6.4 – 
ALSE-metoden. 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan  
3.2 Alternativ mätplats 
 Som ett alternativ till ett skärmat och dämpat mätrum (ALSE) kan en öppen mätplats 
(OATS) användas som uppfyller kraven i CISPR 16-1 (utgåva 2, 2002) (se tillägg 1 
till bilaga VII). 
3.3 Omgivning  För att säkerställa att det inte förekomme r brus och signaler utifrån med tillräcklig 
styrka att direkt påverka mätningen, ska mätningar göras före eller efter 
huvudmätningen. I dessa mätningar ska brus el ler signaler utifrån vara minst 6 dB 
under den störningsgräns som anges i punkt 6.5.2.1 i bilaga I, med undantag för 
avsiktliga omgivande smalbandssändningar. 
SV 61   SV 4. Mätkrav 
4.1 Gränsvärdena gäller hela frekvensområde t 30–1 000 MHz för mätningar som utförs i 
halvdämpade kammare eller mätplatser utomhus. 
4.2 Mätningarna ska utföras med en medelvärdesdetektor. 4.3 Mätningar  Den tekniska tjänsten ska utföra mätn ingarna med de intervaller som anges i 
standarden CISPR 12 (utgåva 5, 2001) i nom hela frekvensområdet 30–1 000 MHz. 
 Om tillverkaren tillhandahåller mätdata för hela frekvensbandet från ett 
provningslaboratorium som är certifierat för de tillämpliga delarna av ISO 17025 
(utgåva 1, 1999) och erkänt av den godkä nnande myndigheten, kan den tekniska 
tjänsten även dela upp frekvensområdet i 13 frekvensband, 30–50, 50–75, 75–100, 100–130, 130–165, 165–200, 200–250, 250–320, 320–400, 400–520, 520–660, 660-820, 820–1 000 MHz, och utföra mätningarn a på de 13 frekvenser som ger de 
högsta emissionsnivåerna inom varje frekvensband för att bekräfta att den elektriska/elektroniska underenheten uppfy ller kraven i denna bilaga. Om gränsen 
överskrids under mätningen ska det kontrolleras att detta beror på den elektriska/elektroniska underenheten och inte på bakgrundsst rålning, inklusive 
bredbandsstrålning från dem elek triska/elektroniska underenheten. 
4.4 Avläsning  Den högsta avläsningen i förhållande till gränsvärdet (horisontellt/vertikalt 
polariseringsläge) i vart oc h ett av de 13 frekvensbanden ska betraktas som det 
karakteristiska mätvärdet för den frekvensen. 
_____________ 
SV 62   SV BILAGA IX  
MÄTMETODER FÖR ELEKTRISKA/ELEKTRONISKA UNDERENHETERS 
IMMUNITET MOT ELEKTROM AGNETISK STRÅLNING 
1. Allmänt 
1.1 De mätmetoder som beskrivs i denna bilaga  får tillämpas på el ektriska/elektroniska 
underenheter. 
1.2 Mätmetoder 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 5 a 
1.2.1 Elektriska/elektroniska underenheter kan uppfylla kraven för vilken kombination 
som helst av följande mätmetoder efter tillverkarens gottfinnande, förutsatt att detta resulterar i att hela frekvensom rådet som anges i punkt 3.1 täcks. 
– Mätning i absorberande rum: enligt ISO 11452-2 (utgåva 2, 2004). 
– Mätning med TEM-cell: enligt ISO 11452-3 (utgåva 2, 2001). 
– Mätning med masströminducering: enligt ISO 11452-4 (utgåva 3, 2005). 
– Mätning med parallellplansledni ng: enligt ISO 11452-5 (utgåva 2, 2002). 
– Mätning med 800 mm parallellp lansledning: enligt punkt 4.5. 
 Frekvensområde och allmänna mätf örhållanden ska grundas på ISO 11452-1 
(utgåva 3, 2005). 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
2. Den elektriska/elektroniska underenhetens skick under mätningarna 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 5 b 
2.1 Mätningarna ska utföras enligt ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005). 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
2.2 Den elektriska/elektroniska underenhet som mäts ska vara tillslagen och måste ställas 
in på normalt funktionsläge. Den ska ställas i ordning så som fastställs i denna bilaga 
om inte den enskilda mätmet oden anger någonting annat. 
SV 63   SV 2.3 Eventuell yttre utrustning som krävs för att den elektriska/elektroniska underenheten 
ska fungera får inte finnas på  plats under kalibreringsfase n. Ingen yttre utrustning får 
befinna sig närmare än 1 m från referenspunkten under kalibreringen. 
2.4 För att säkerställa att reproducerbara  mätresultat uppnås när provningar och 
mätningar repeteras, ska utrustningen so m alstrar mätsignaler och dess uppställning 
vara av samma specifikation som de n som användes under varje enskild 
kalibreringsfas. 
2.5 Om den elektriska/elektroniska underenhet so m mäts består av mer än en enhet, ska 
de sammankopplade kablarna helst vara det kabelnät som är avsett att användas i 
fordonet. Om dessa inte är  tillgängliga, ska avståndet mellan den elektriska 
kontrollenheten och det konstgjorda nätverket vara det som anges i standarden. Alla 
kablar i kabelnätet ska avslutas så realistiskt som möjligt och företrädesvis med verkliga belastningar och manöverdon. 
3. Allmänna mätkrav 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 5 c 
3.1 Frekvensområde, uppehållstid 
 Mätningarna ska utföras i frekvensområ det 20–2 000 MHz med de frekvenssteg som 
anges i ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005). 
 Mätsignalens modulering ska vara 
– AM, med 1 kHz modulering och 80 % m odulationsdjup inom frekvensområdet 
20–800 MHz, och  
– PM, t på 577µs, period 4600µs inom frekvensområdet 800–2 000 MHz, 
 om inget annat avtalats mellan den te kniska tjänsten och tillverkaren av den 
elektriska/elektroniska underenheten. 
 Steglängd och uppehållstid ska väljas enligt ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005). 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 5 d 
3.2 Den tekniska tjänsten ska utföra mätn ingarna med de intervaller som anges i 
ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005) inom hela frekvensområdet 20–2 000 MHz. 
 Om tillverkaren tillhandahåller mätdata för hela frekvensbandet från ett 
provningslaboratorium som är certifierat för de tillämpliga delarna av ISO 17025 
(utgåva 1, 1999) och erkänt av den godkä nnande myndigheten, kan den tekniska 
tjänsten välja ut ett begrän sat antal sändningsfrekvenser inom frekvensområdet, till 
exempel 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1300 och 
1800 MHz för att bekräfta att den elektriska /elektroniska enheten uppfyller kraven i 
denna bilaga. 
SV 64   SV  
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
3.3 Om en elektrisk/elektronisk underenhet inte  klarar de mätningar som har definierats i 
denna bilaga, måste det kontrolleras att detta skett under de relevanta 
mätförhållandena och inte som ett resu ltat av alstring av okontrollerade fält. 
4. Särskilda mätkrav 4.1 Mätning i skärmat rum 4.1.1 Mätmetod  Med denna mätmetod provas fordons elektr iska/elektroniska system genom att en 
elektrisk/elektronisk underenhet utsätts för elektromagnetisk strålning som alstras av 
en antenn. 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 5 e 
4.1.2 Provningsmetod 
 ”Substitutionsmetoden” ska användas för att upprätta fältförhållandena för mätning 
enligt ISO 11452-2 (utgåva 2, 2004). 
 Mätningen ska utföras med vertikal polarisering. 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
4.2 Mätning med TEM-cell 
4.2.1 Mätmetod  TEM-cellen alstrar homogent  fält mellan den inre le daren (septum) och höljet 
(jordplan). 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 5 f 
4.2.2 Provningsmetod 
 Mätningarna ska utföras enligt ISO 11452-3 (utgåva 2, 2001).  Beroende på vilken elektrisk/elek tronisk underenhet som ska mätas, ska 
kontrollmyndigheten välja den metod som medför maximal fältkoppling till den 
elektriska/elektroniska underenheten eller till kabelnätet inne i TEM-cellen. 
SV 65   SV  
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
4.3 Mätning med masströminducering 
4.3.1 Mätmetod  Detta är en metod för utförande av im munitetsmätning genom att inducera ström 
direkt i kabelnätet med hjälp av en sond. 
 
Ð 2005/83/EG artikel 1 och 
bilagan punkt 5 g 
4.3.2 Provningsmetod 
 Mätningarna ska utföras enligt ISO 11452-4 (utgåva 3, 2005) på en provbänk. 
 Alternativt kan den elektris ka/elektroniska underenheten mä tas när den är monterad i 
fordonet i enlighet med ISO 11451-4 (utgåva 1, 1995). 
– Sonden för inducering ska placeras  på 150 mm avstånd från den 
elektriska/elektroniska underenhe t som mätningen ska utföras på 
– Referensmetoden ska användas för berä kningen av inducerad ström från 
frameffekt. 
– Metodens frekvensområde är begränsat av specifikationen för 
induceringssonden 
 
Ð 2004/104/EG artikel 1 och 
bilagan 
Î1 2005/83/EC artikel 1 och 
bilagan punkt 6 
4.4 Striplinemätning 
4.4.1 Mätmetod  Denna mätmetod består i att utsätta kabe lnätet som förbinder komponenterna i en 
elektrisk/elektronisk underenhet för en specificerad fältstyrka. 
4.4.2 Provningsmetod  Mätningarna ska utföras enligt ISO 11452-5 (utgåva 2, 2002). 4.5 Mätning med 800 mm stripline 
SV 66   SV 4.5.1 Mätmetod 
 Stripline består av två parallella meta llplattor på 800 mm av stånd från varandra. 
Provföremålet placeras mitt emellan platto rna och utsätts för en elektromagnetisk 
fältstyrka (se tillägg 1 till denna bilaga). 
 Med denna mätmetod kan kompletta elektr oniska system inklusive sensorer och 
manöverdon mätas, liksom även kontroll- och ledningsnät. Den är lämplig för 
apparater vars största mått är mindre än en  tredjedel av avståndet mellan plattorna. 
4.5.2 Provningsmetod 4.5.2.1 Placering av stripline  Stripline ska inrymmas i ett avskärmat ru m (för att förhindra yttre strålning) och 
ställas 2 m ifrån väggar och alla i nhägnader av metall för att förhindra 
elektromagnetiska reflexioner. RF-absorbe rande material kan användas för att dämpa 
dessa reflexioner. Stripline ska placeras på oledande stöd minst 0,4 m ovanför golvet. 
4.5.2.2 Kalibrering av stripline  En sond för fältmätning ska placeras inom den mittersta tredjedelen av de 
längsgående, vertikala och tvärgående dimensionerna av utrymmet mellan de 
parallella plattorna och i frånvaro av provföremålet. 
 Den tillhörande mätutrustningen ska vara placerad utanför det avskärmade rummet. I 
varje önskad mätfrekvens ska en strömstyrka matas in i stripline för att framalstra 
den erfordrade fältstyrkan vid antenne n. Denna sändningseffekt, eller någon annan 
parameter i direkt samband med den sändni ngseffekt som krävs för definiering av 
fältstyrkan, ska användas för EG-typgodkännandemätningar om inte sådana förändringar sker i anordningarna eller ut rustningen som kräver att förfarandet 
upprepas. 
4.5.2.3 Installation av den el ektriska/elektroniska underenhet under mätningen 
 Huvudkontrollenheten ska placeras inom den mittersta tredjedelen av de 
längsgående, vertikala och tvärgående dimensionerna av utrymmet mellan de 
parallella plattorna. Den ska stödjas av ett stativ som är tillverk at av ett oledande 
material. 
4.5.2.4 Huvudledningsnät och sensor-/manöverdon  Huvudledningsnätet och alla sensor-/ manöverdon ska stiga vertikalt från 
kontrollenheten till toppjordningsplattan (d etta bidrar till bästa koppling med det 
elektromagnetiska fältet). De följer sedan plattans undersida till en av dess fria 
kanter, där de böjs över och följer öve rkanten av jordningsplattan fram till 
kopplingen för stripeline. Kablarna leds se dan till den samkopplade utrustningen som 
ska vara placerad utanför det elektroma gnetiska fältets verkningsområde, till 
exempel på golvet i det avskärmade rummet på 1 m avstånd och längs med stripline. 
_____________ 
SV 67   SV Tillägg 1  
Figur 1 
800 mm striplinemätning 
SV 68   SV  
Figur 2 
800 mm striplinedimensioner 
SV 69   SV  
_____________ 
SV 70   SV Tillägg 2  
Typiska TEM-celldimensioner 
Följande tabell visar dimensionerna för att konstr uera en cell med specifika gränser för övre 
frekvenser: 
Övre frekvens 
(MHz) Faktor för 
cellform 
W: b Faktor för 
cellform 
L/W Separering av 
plattor 
b (cm) Avskiljning 
S (cm) 
200 1,69 0,66 56 70 
200 1,00 1 60 50 
_____________ 
SV 71   SV BILAGA X  
MÄTMETODER FÖR ELEKTRISKA/ELEKTRONISKA UNDERENHETERS 
IMMUNITET MOT OCH EMISSION AV TRANSIENTA STÖRNINGAR 
1. Allmänt 
 Denna mätmetod ska säkerställa elektris ka/elektroniska underenheters immunitet mot 
ledningsbundna transienta störningar av fo rdonets kraftförsörjning samt begränsa 
ledningsbundna transienta störningar från  elektriska/elektr oniska underenheter på 
fordonets kraftförsörjning. 
2. Immunitet mot ledningsbundna st örningar längs matningsledningar 
 Tillämpa provpulserna 1, 2a, 2b, 3a, 3b oc h 4 enligt internationell standard 
Î1 ISO 7637-2: 2, 2004  längs matningsledningarna och på andra anslutningar till 
elektriska/elektroniska underenheter som kan vara driftsmässigt anslutna till 
matningsledningar. 
3. Emission av ledningsbundna störni ngar längs matningsledningar 
 Mätning enligt internationell standard Î1 ISO 7637-2: 2, 2004  på 
matningsledningar och på andra anslutninga r till elektriska/elektroniska underenheter 
som kan vara driftsmässigt anslutna till matningsledningar. 
_____________ 
SV 72   SV  
Ï 
BILAGA XI  
Del A 
Upphävt direktiv och en förtecknin g över dess efterföljande ändringar  
(hänvisningar i artikel 6) 
Rådets direktiv 72/245/EEG 
(EGT L 152, 6.7.1972, s. 15)  
Kommissionens direktiv 89/491/EEG 
(EGT L 238, 15.8.1989, s. 43) endast artikel 1 tredje strecksatsen och 
bilaga III 
Kommissionens direktiv 95/54/EG 
(EGT L 266, 8.11.1995, s. 1) förutom artikel 3 
Punkt 1.A.8 i bilaga II till 2003 års 
anslutningsakt  (EUT L 236, 23.9.2003, s. 56)  
Kommissionens direktiv 2004/104/EG 
(EUT L 337, 13.11.2004, s. 13) förutom artikel 3 
Kommissionens direktiv 2005/49/EG 
(EUT L 194, 26.7.2005, s. 12) förutom artikel 2 
Kommissionens direktiv 2005/83/EG 
(EUT L 305, 24.11.2005, s. 32)  
Kommissionens direktiv 2006/28/EG 
(EUT L 65, 7.3.2006, s. 27)  
Rådets direktiv 2006/96/EG 
(EUT L 363, 20.12.2006, s. 81) endast bilagan punkt A.8 
Kommissionens direktiv 2009/19/EG 
(EUT L 70, 14.3.2009, s. 17)  
SV 73   SV Del B  
Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning  
(hänvisningar i artikel 6) 
Direktiv Tidsfrist för införlivande Datum för tillämpning 
72/245/EEG 22 december 1973 - 
89/491/EEG 1 januari 1990 - 
95/54/EG 30 november 1995 (*) - 
2004/104/EG 31 december 2005 1 januari 2006 (**) 
2005/49/EG 30 juni 2006 1 juli 2006 (***) 
2005/83/EG 30 september 2006 1 oktober 2006 
2006/28/EG 30 juni 2006 1 juli 2006 
2006/96/EG 1 januari 2007 - 
2009/19/EG 1 oktober 2009 2 oktober 2009 
(*) I enlighet med artikel 2 i direktiv 95/54/EG: 
‘1. Med verkan från och med den 1 december 1995 får medlemsstaterna inte, i fråga om fordon, 
komponenter eller separata tekniska enheter som uppfyller kraven i direktiv 72/245/EEG, 
ändrat genom det här direktivet, av skäl som hänför sig till elektromagnetisk kompatibilitet, 
– med avseende på en fordonstyp, vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller nationellt 
typgodkännande, 
– med avseende på en komponenttyp eller en typ av separat teknisk enhet, vägra att 
bevilja EEG-typgodkännande för komponenter eller tekniska enheter, eller 
– förbjuda att fordon registreras, saluförs eller tas i bruk, 
– förbjuda att komponenter eller separata tekniska enheter saluförs eller används, 
2. Med verkan från och med den 1 januari 1996 
– ska medlemsstaterna inte längre bevilja EEG-typgodkännande för fordon, 
EEG-typgodkännande för komponenter eller EE G-typgodkännande för tekniska enheter, 
och 
– får medlemsstaterna vägra att bevilja nationellt typgodkännande enligt följande: 
I fråga om en typ av fordon, komponent eller teknisk enhet som inte uppfyller kraven i 
direktiv 72/245/EEG, ändrat genom det här direktivet, av skäl som hänför sig till 
elektromagnetisk kompatibilitet.  
3. Punkt 2 ska inte tillämpas på fordonstyper som godkänts före den 1 januari 1996 i enlighet med 
direktiv 72/306/EEG eller, i tillämpliga fall, se nare förlängningar av sådana godkännanden. 
SV 74   SV 4. Med verkan från och med den 1 oktober 2002 gäller följande, om kraven i detta direktiv inte 
uppfylls: 
– Medlemsstaterna ska inte längre betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya 
fordon i enlighet med bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG som giltiga för 
tillämpningen av artikel 7.1 i det direktivet. 
– Medlemsstaterna får vägra att tillåta att nya fo rdon registreras, saluförs eller tas i bruk, 
om dessa inte åtföljs av ett intyg om överensstämmelse i enlighet med 
direktiv 70/156/EEG. 
– Medlemsstaterna får vägra att tillåta att nya elektriska/elektroniska underenheter säljs 
och tas i bruk som komponenter eller separata tekniska enheter. 
5. Kraven i direktiv 72/245/EEG om elektriska/elektroniska underenheter som komponenter eller 
separata tekniska enheter ska användas vid tillämpningen av artikel 7.2. i direktiv 70/156/EEG med verkan från och med den 1 oktober 2002. 
6. Trots punkterna 2 och 5 får medlemsstaterna, med avseende på reservdelar, fortsätta att bevilja 
EEG-typgodkännande samt att tillåta att komponenter  eller separata tekniska enheter saluförs 
och tas i bruk, om dessa är avsedda för fordonstyper som har godkänts före den 1 januari 1996 
i enlighet med antingen direktiv 72/245/EEG eller direktiv 72/306/EEG och, i tillämpliga fall, 
senare förlängningar av sådana godkännanden.’ 
(**) I enlighet med artikel 2 i direktiv 2004/104/EG: 
‘1. Med verkan från och med den 1 januari 2006 får medlemsstaterna inte, i fråga om fordon, 
komponenter eller separata tekniska enheter som överensstämmer med bestämmelserna i 
bilagorna I–X till direktiv 72/245/EEG, ändrat genom detta direktiv, av skäl som hänför sig till 
elektromagnetisk kompatibilitet 
a) vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, eller 
b) förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande. 
2. Med verkan från och med den 1 juli 2006 får medlemsstaterna, i fråga om en typ av fordon, 
komponent eller separat teknisk enhet som inte uppfyller kraven i bilagorna I–X till 
direktiv 72/245/EEG, ändrat genom detta direktiv, av skäl som hänför sig till elektromagnetisk 
kompatibilitet 
a) inte längre bevilja EG-typgodkännande, och 
b) får vägra bevilja nationellt typgodkännande. 
3. Med verkan från och med den 1 januari 2009 ska medlemsstaterna, om bestämmelserna i 
bilagorna I–X till direktiv 72/245/EEG, ändrat genom detta direktiv, inte är uppfyllda, av skäl 
som hänför sig till elektromagnetisk kompatibilitet  
a) betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i enlighet med 
bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG som ogiltiga för tillämpningen av artikel 7.1 i 
det direktivet, och 
b) får vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon. 
4. Bestämmelserna om elektromagnetisk kompatibilitet i bilagorna I–X till direktiv 72/245/EEG, 
ändrat genom detta direktiv, ska från och med den 1 januari 2009 gälla för komponenter eller separata tekniska enheter för tillämpningen av artikel 7.2 i direktiv 70/156/EEG.’  
SV 75   SV (***) I enlighet med artikel 2 i direktiv 2005/49/EG: 
‘Övergångsbestämmelser 
1. Med verkan från och med den 1 juli 2006 ska medlemsstaterna, om bestämmelserna i 
direktiv 72/245/EEG, ändrat genom detta direktiv, in te är uppfyllda, av skäl som hänför sig till 
elektromagnetisk kompatibilitet 
a) inte längre betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i enlighet med 
bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG som giltiga för tillämpningen av artikel 7.1 i det 
direktivet, och 
b) få vägra registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon. Redan utfärdade godkännanden för fordon som inte är utrustade med 
kortdistansradarutrustning i frekvensbandet 24 GHz eller 79 GHz ska inte beröras. 
2. Medlemsstaterna ska från och med den 1 juli 2013 förbjuda registrering, försäljning och 
ibruktagande av fordon utrustade med kortdistansradarutrustning i frekvensbandet 24 GHz. 
3. Om det referensdatum som anges i artikel 2.5 i beslut 2005/50/EG ändras i enlighet med 
artikel 5 i det beslutet ska medlemsstaterna förbjuda registrering, försäljning och ibruktagande 
av fordon utrustade med kortdistansradarutrustning i frekvensbandet 24 GHz efter det ändrade 
referensdatumet.’ 
_____________ 
SV 76   SV BILAGA XII  
JÄMFÖRELSETABELL  
 Direktiv 72/245/EEG Detta direktiv 
 Artikel 1 Artikel 1 
 Artikel 2 - 
Direktiv 95/54/EG    
Artikel 2.6  Artikel 2.5 
Direktiv 2004/104/EG    
Artikel 2.1  Artikel 2.1 
Artikel 2.2  Artikel 2.2 
Artikel 2.4  Artikel 2.4 
Direktiv 2005/49/EG    
Artikel 3.1  Artikel 2.3 
Artikel 3.2  Artikel 2.6 
Artikel 3.3  Artikel 2.7 
 Artiklarna 3 och 4 Artiklarna 3 och 4 
 Artikel 5.1 - 
 Artikel 5.2 Artikel 5 
 - Artiklarna 6 och 7 
 Artikel 6 Artikel 8 
 Bilagorna I–X Bilagorna I–X 
 - Bilaga XI 
 - Bilaga XII 
________