Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1719/1999/EG av den 12 juli 1999 om en rad riktlinjer, innefattande fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA)", och

- "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1720/1999/EG om att anta en rad insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet och tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA)"

(2002/C 80/05)

Den 12 november 2001 beslutade rådet att i enlighet med artikel 156 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen.

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 december 2001. Föredragande var Giannino Bernabei.

Vid sin 387:e plenarsession den 16-17 januari 2002 (sammanträdet den 16 januari 2002) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande enhälligt.

1. Programmet IDA II: Utvärdering och förslag till ändringar

1.1. Grunden till programmet IDA lades under perioden 1993-1995, men situationen har länge varit komplicerad. Programmet har nämligen saknat rättslig grund sedan domstolen i sin dom av den 28 maj 1998 upphävde beslut 95/468/EG, som innebar en formalisering av kommissionens förslag från 1993, ett förslag som ESK haft tillfälle att yttra sig över(1).

1.2. Programmet IDA:s nya rättsliga grund står att finna i artikel 156 i EG-fördraget, ändrad genom Maastrichtfördraget, om transeuropeiska nät. De två beslut som rör programmet, beslut nr 1719/1999/EG och beslut nr 1720/1999/EG, antogs dock inte förrän den 12 juli 1999 och trädde i kraft den 3 augusti 1999 efter det att de hade offentliggjorts i EGT.

1.3. De åtgärder som inletts med programmet IDA II får alltså anses befinna sig i ett inledande skede, även om det har gjorts framsteg inom några av dem på senare år. Det faktum att det har saknats en rättslig grund har lett till osäkerhet när det gällt finansieringen, förvaltningen och programplaneringen, och därmed har utvecklingsprocessen försenats och de stora möjligheterna begränsats.

1.4. Mot bakgrund av utvärderingsrapporten vill kommittén framhålla hur viktigt det är att garantera större stabilitet, säkerhet och kontinuitet i åtgärderna för IDA-programmet. Det är positivt att kommissionen i sina förslag till beslut söker ge utrymme för en flerårig programplanering förutom att ge programmet en ny inriktning utifrån en mer solid grund, närmare förbindelser med initiativet eEurope samt mer omfattande samordning och samverkan med åtgärderna under ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, initiativen TEN Telecom och andra sektoriella nätverk (OSN) som inte direkt berörs av IDA-projekt.

1.5. Det främsta syftet med det nuvarande IDA-programmet är "att främja ett elektroniskt utbyte av information mellan myndigheter för att stödja en välfungerande inre marknad och genomförande av ett stort antal gemenskapsbeslut". Detta skall ske med hjälp av följande:

- Projekt av gemensamt intresse, med införande av fungerande och kompatibla transeuropeiska datanätverk mellan nationella/lokala förvaltningar och förvaltningar på gemenskapsnivå för säkert, effektivt och verksamt informationsutbyte. Detta informationsutbyte skall både vara till nytta för slutanvändaren och stödja EMU:s och gemenskapens politik och verksamhet samt gemenskapens interinstitutionella beslutsprocess.

- Övergripande insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet både inom och mellan sektorerna; övergång till gemensamma gränssnitt; främjande av direkt tillgång till offentlig information för medborgarna och aktörerna i näringsliv och samhälle, så att den administrativa bördan minskar på såväl nationell nivå som på Europanivå; spridning av bästa praxis och innovativa lösningar.

1.6. Redan i sitt yttrande av den 29 april 1998(2) om beslut nr 1719/1999/EG och beslut nr 1720/1999/EG stödde ESK huvudinriktningen i programmet IDA II, och framhöll särskilt behovet av enhetlighet, samordning och samarbete, sekretess och skydd av personuppgifter samt utbildning i att sköta nätverkens olika funktioner.

1.7. Enligt utvärderingsrapporten gör uppdelningen av gemensamma bestämmelser i två olika beslut att det blir svårt att ge en övergripande bild av programmet.

1.8. De sakkunniga som yttrar sig i ovanstående rapport påpekar även behovet av att införa en stabil och förutsägbar ram för finansiering, förvaltning och programplanering, en enhetlig katalog över IDA:s tjänster och en förenklad användarmanual, att kontinuerligt begränsa förfarandenas och dokumentens omfattning och komplexitet, regelbundet utarbeta rapporter om finansieringsresultaten, fastställa mätbara mål och åstadkomma samverkansvinster med lämplig forskningsverksamhet inom gemenskapen, TEN Telecom-näten, eEurope-initiativen och andra sektoriella nätverk (OSN) utanför IDA, samt att sprida resultat och undersöka om användarna är nöjda.

1.9. Ändringarna av beslut nr 1719/1999/EG och nr 1720/1999/EG i kommissionens förslag tillmötesgår och besvarar enligt ESK:s åsikt åtminstone delvis de krav och frågor som förts fram. Detta sker genom att följande tre typer av ändringar föreslås:

- Rättsliga och politiska skyldigheter som rör en anpassning av förfarandet för Kommittén för telematikutbyte mellan förvaltningar (TAC) till rådets beslut nr 468/1999/EG av den 28 juni 1999, en utvidgning av IDA II till att även gälla Malta och Turkiet samt möjlighet för kandidatländerna och tredje land att använda IDA:s allmänna tjänster, men på egen bekostnad och endast när genomförandet av den gemensamma politiken kräver det.

- Praktiska åtgärder: finansiering av genomförandet av de gemensamma åtgärderna för perioden 2002-2004, dvs. 39,8 miljoner euro för riktlinjerna och 34,2 miljoner euro för driftskompatibiliteten, samt förbättrad spridning av bästa praxis.

- Anpassning till nya gemenskapsinitiativ, i synnerhet målen i initiativet eEurope och avsnittet om samhällstjänster på nätet, och anpassning för att utveckla telematiktjänster på nya områden, såsom juridik, utbildning och invandring.

1.10. ESK ser positivt på de resultat som uppnåtts inom IDA, och som presenteras i utvärderingsrapporten, när det gäller att stödja nät på framför allt områdena offentlig upphandling (SIMAP), hälsoskydd och miljö (Eionet, Euphin och Eudra), företagsstatistik (SERT) och social trygghet (TESS), där fördelarna för slutanvändarna framstår som särskilt tydliga, men även övergripande projekt som TESTA (transeuropeiska telematiktjänster mellan förvaltningar) som syftar till driftskompatibilitet och övergång till ett gemensamt gränssnitt, Communication and Information Resource Centre Administrator (CIRCA) som utvecklar gemensamma instrument som används av mer än 25 av kommissionens avdelningar, andra EU-institutioner och hundratals intressegrupper, Security and Legal Pilot Projects (SECLEC) som skall ge gemensamma säkerhetspolitiska lösningar för olika sektoriella nätverk, samt DSIS (Distribuerade statistiska informationstjänster) för att utveckla ett säkert, standardiserat och driftskompatibelt system för elektronisk insamling av information.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén stöder i stort de ändringar som kommissionen föreslår, men anser att man bland annat med tanke på utvidgningen skulle kunna göra mer omfattande hänvisningar till och ägna mer uppmärksamhet åt programmets slutanvändare, dvs. gemenskapens medborgare, företag och aktörer i näringsliv och samhälle.

2.2. När det gäller programplaneringsramen framhåller kommittén att den skulle bli stabilare och mer förutsägbar om den sammanföll med gemenskapens budgetberäkningar för perioden 2000-2006, och på så vis kunde garantera förutsägbara och stabila åtgärder även för de kommande etapperna i programmet. Förskjutningen kan försvåra den framtida planeringen i fyraårsperioder efter 2004.

2.3. Visserligen inser kommittén att det finns förfarande- och förvaltningsrelaterade skäl till att dela upp gemenskapsbestämmelserna för programmet i två delar, men man anser ändå att det är nödvändigt att garantera en enhetlig ram och efterlyser därför initiativ som kan göra åtgärderna begripligare och mer sammanhängande.

2.4. När kandidatländerna ansluter sig till programmet borde det ske på ett mer strukturerat sätt och med färre villkor, såsom redan har skett med andra gemenskapsprogram, inte minst ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Detta program innehåller åtgärder som samverkar med IDA-programmet när det gäller att utveckla spetsforskningscentrum i det europeiska forskningsområdet och i synnerhet när det gäller de forskningsprojekt som är inriktade på informationssamhället.

2.5. Den anpassning som krävs för en sammanjämkning med initiativet eEurope och dess handlingsplan bör kompletteras med bestämmelser som föreskriver samverkan och synkronisering även med andra gemenskapsåtgärder och gemenskapsprogram. Exempel på sådana är ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, Geant-nätverket för nättjänster via bredband, TEN Telecom-initiativen, RISI och IRISI på regional nivå, nät för företag och innovation och rent allmänt telematiska nät utanför IDA som lagts fram på gemenskapsnivå samt externa program för samarbete och tekniskt stöd som kan underlätta medverkan i programmet IDA.

2.6. Förfarandena för att få tillgång till IDA borde bli tydligare, öppnare och enklare. Även användarmanualen bör kompletteras med ett avsnitt med frågor och svar, och kriterierna för urval, utvärdering och kontroll av resultaten bör förklaras uttryckligen och på förhand, i syfte att underlätta spridning och "korsbefruktning" av bästa praxis.

2.7. För att insynen i åtgärderna skall bli så stor som möjligt bör slutanvändarna knytas till programmet IDA och de enskilda projekten på ett närmare och mer strukturerat sätt, antingen genom regelbundna samråd eller genom ett forum för dialog, information, utvärdering och vidareutveckling av projekten och deras resultat.

2.7.1. Detta dialogforum skulle kunna vara virtuellt och genomföras med lämpliga IT-verktyg, såsom de som har utvecklats för de horisontella projekten.

2.7.2. För att de som ingår i dialogforumet skall kunna delta i arbetet på ett effektivt och aktivt sätt, är det lämpligt att fastställa parametrar för att bedöma hur funktionella lösningarna blir och följa upp dem (t.ex. antalet aktiverade användarorganisationer, antalet transaktioner per månad, antalet serviceproblem per månad, det ekonomiska värdet av transaktionerna etc.).

2.8. ESK anser även att utvecklingen av gemensamma instrument och tjänster på IDA:s område bör föras in i en regelbundet uppdaterad katalog i kombination med ett enhetligt register över horisontella projekt och resultaten av dem. På så vis kan den spridning av bästa praxis som föreskrivs i kommissionens förslag till ändringar förverkligas och bli kontinuerlig.

2.8.1. Det är viktigt att fastställa budgetposter för att främja IDA-instrument och IDA-tjänster inte bara i förhållande till de berörda förvaltningarna och institutionerna, utan även i förhållande till de ekonomiska och sociala aktörerna och allmänheten i stort.

2.9. Tillämpningsområdena borde utvidgas så att de inte endast omfattar rättsväsende, utbildning, livslångt lärande och invandring, såsom kommissionen föreslagit, utan även säkerhet, skydd av privatlivet, forskning, rörlighet för forskare, regional utveckling och decentralisering.

2.9.1. Enligt kommitténs åsikt är det viktigt att utveckla projekt av gemensamt intresse på områden som konsumentskydd, utvidgningen, ekonomisk och social sammanhållning, industrisektorerna, transporter, utbildning, forskning och teknisk innovation samt interaktion och driftskompatibilitet mellan olika styrelsenivåer i samband med decentraliseringsprocessen.

2.9.2. ESK anser i detta sammanhang att de föreslagna ändringarna kan utgöra ett första steg mot ett IDA-program som är mer inriktat på slutanvändarnas behov. Dessa gemenskapsåtgärders slutanvändare, dvs. medborgarna, även funktionshindrade och äldre, och näringslivs- och samhällsaktörerna, borde bli mer delaktiga både i utformningen av övergripande och sektorsrelaterade projekt och i utvärderingen av hur nöjda kunderna är och av riktlinjerna för initiativet för tillgänglighet på nätet (Web Accessibility Initiative, WAI).

2.9.3. När det gäller problem med säkerhet och sekretess runt uppgifterna bör man hitta individuella lösningar för de olika användarna (förvaltningar och institutioner, företag och medborgare). Här vill ESK erinra om det yttrande som antogs vid plenarsessionen den 28-29 november 2001 om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi"(3).

2.10. I sin egenskap av företrädare för de ekonomiska och sociala aktörerna i det organiserade civila samhället bör kommittén få delta helt och fullt i utvecklingen av IDA, bland annat genom att regelbundet höras om de rapporter som skall läggas fram för rådet och Europaparlamentet vartannat år.

3. Särskilda kommentarer

3.1. IT-tekniken är så långt utvecklad att det i dag är möjligt att i stor utsträckning använda en teknik med "virtuella nät" för att skapa en infrastruktur som tillgodoser behoven inom de olika IDA II-projekten. Det verkar därför inte vara nödvändigt att införa särskilda nät med förhyrda förbindelser av traditionell typ, utan man kan använda den omfattande infrastruktur som redan finns och använda särskilda förbindelser endast när det krävs särskilt snabba överföringar och svar.

3.1.1. Detta angreppssätt garanterar större tillgänglighet i fråga om nättjänster, bättre skydd mot fel och brister (tillförlitlighet), bättre skydd mot olaga intrång (säkerhet) och samtidigt lägre totala kostnader, och det blir möjligt att utöka målen med de finansiella medel som nu finns tillgängliga.

3.2. Förslag till ändring av beslut nr 1719/1999/EG:

- I artikel 10, punkterna 3 och 4, skall "på egen bekostnad" ersättas av "gratis, under förutsättning av detta inte innebär kostnader för IDA".

Motivering: Den ursprungliga texten kan ge den uppfattningen att de länder som nämns bör vara med och bära kostnaderna. I ändringsförslaget klargörs att de kostnader de skall bära endast skall bestå i de löpande kostnaderna för verksamhet inom deras behörighetsområde.

- I bilagan, avsnitt B, punkt 10 skall "utbildnings- och kultur-, informations- och kommunikationsområdena" ersättas med "områdena livslångt lärande och funktionshinder".

Motivering: Telematiktjänster är ett utmärkt redskap inte bara för utbildning i egentlig bemärkelse, utan även för livslångt lärande och för tillgänglighet för funktionshindrade och äldre.

3.3. Förslag till ändring av beslut nr 1720/1999/EG:

- I artikel 10.3 föreslår kommittén följande tillägg: "Gemenskapen skall även stödja initiativ från enskilda förvaltningar som anses vara särskilt effektiva eller innovativa, i syfte att sprida kunskapen om de resultat som uppnåtts inom IDA II-projekten".

Motivering: Spridning av bästa praxis bör uppmuntras genom en verkningsfull konkurrens mellan förvaltningarna.

- I artikel 14, punkterna 3 och 4, skall "på egen bekostnad" ersättas av "gratis, under förutsättning av detta inte innebär kostnader för IDA".

Motivering: Den ursprungliga texten kan ge den uppfattningen att de länder som nämns bör vara med och bära kostnaderna. I ändringsförslaget klargörs att de kostnader de skall bära endast skall bestå i de löpande kostnaderna för verksamhet inom deras behörighetsområde.

4. Slutsatser

4.1. Kommittén vill framhålla hur viktigt det är att stärka programmet IDA, så att det inte blir till gagn enbart för förvaltningarna och institutionerna, utan även för medborgarna, företagen och det organiserade civila samhället i allmänhet. Syftet är att garantera större ekonomisk och social sammanhållning inom EU och att bidra till ökad konkurrenskraft för det europeiska systemet, i enlighet med slutsatserna från toppmötena i Lissabon och Stockholm.

4.2. Det är särskilt viktigt att det finns en effektiv certifieringsmyndighet på gemenskapsnivå, så att säkerheten i fråga om tillgång till och utbyte av information blir lika hög i hela gemenskapen.

4.3. Även när det gäller de öppenhetsprinciper som det institutionella systemet på EU-nivå respektive nationell nivå skall anpassas till, är det mycket viktigt att de nät som främjas genom programmet IDA blir så välkända, tillgängliga och driftskompatibla som möjligt för slutanvändarna.

4.4. För att IDA-näten verkligen skall bli praktiskt användbara, anser ESK att man måste främja initiativ på olika nivåer i syfte att ge användarna möjlighet till livslångt lärande, och även göra det möjligt att använda denna infrastruktur för detta ändamål.

4.5. ESK anser att man på grund av uppgifternas känslighet måste garantera tillräckligt hög säkerhet för näten, genom att lämpliga skyddsinstrument används såväl på central nivå som i medlemsstaterna, och på längre sikt i kandidatländerna.

Bryssel den 16 januari 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) EGT C 249, 13.9.1993.

(2) EGT C 214, 10.7.1998, s. 33.

(3) KOM(2001) 298 slutlig - EGT C 48, 21.2.2002.