EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 29.01.1997 
KOM(97) 11 slutlig 
ANDRA RAPPORTEN 
från kommissionen 
om kvantitativa kvoter 
och 
övervakningsåtgärder som tillämpas på vissa andra 
produkter än textilprodukter med ursprung i Kina 

Innehållsförteckning 
INLEDNING 
A. Historik 
B. Syftet med kommissionens rapport 
C- Metod 
KAPITEL 1 - Tillämpning av kvantitativa restriktioner 
I. Bakgrund och utveckling sedan föregående rapport 
II. Förvaltning av kvoter 
III. Utveckling av handeln med produkter som omfattas av 
kvantitativa restriktioner 
KAPITEL 2 - Bör gemenskapskvoterna behållas? 
I. Kommissionens tillvägagångssätt 
II. Analys av de berörda sektorerna 
1. Skodon 
2. Bords- och köksartiklar av porslin och andra keramiska material 
3. Glasvaror 
4. Leksaker 
III. Slutsatser 
KAPITEL 3 - Genomförande av övervakningsåtgärder och lämpligheten i att 
behålla sådana åtgärder 
I. Syftet med övervakningsåtgärderna 
II. Genomförande 
III. Utvecklingen av import av produkter som omfattas av övervakning 
IV. Lämpligheten i att behålla övervakningsåtgärderna 
KAPITEL 4 - Kommissionens slutsatser och förslag 
INLEDNING 
A. Historik 
Genom förordning (EG) nr 519/94 av den 7 mars 1994 införde Europeiska unionens råd 
inom hela gemenskapen kvantitativa restriktioner för sju produktkategorier med ursprung i 
Kina, nämligen handskar, skodon, bords- och köksartiklar av porslin, bords- och 
köksartiklar av andra keramiska material än porslin, glasvaror, bilradioapparater och 
leksaker, samt vissa övervakningsåtgärder. 
Rådet godkände i december 1993 i princip sådana åtgärder som en del av ett övergripande 
paket som inbegrep godkännande av resultaten från Uruguayrundan, förstärkning av 
handelspolitiska skyddsinstrument och fullföljandet av den gemensamma handelspolitiken. 
Den senare aspekten av paketet inbegrep det unilaterala avskaffandet av 6 417 nationella 
kvantitativa restriktioner (varav ca 4 700 för kinesiska produkter) och införandet inom hela 
gemenskapen av kvoter för import från Kina av ett begränsat antal känsliga produkter, som 
vid denna tidpunkt omfattades av nationella restriktioner. Införandet av sådana kvoter 
grundades på följande hänsynstaganden: 
a) Känsligheten hos de berörda gemenskapsindustrierna. 
b) Det ökande hotet mot dessa industrier genom import från Kina, vilket har blivit mer 
akut genom den kinesiska ekonomins särskilda egenskaper. 
B. Syftet med kommissionens rapport 
Under diskussionerna i rådet om förordning (EG) nr 519/94 gjorde kommissionen följande 
uttalande som togs till protokollet: 
"Kommissionen kommer att före den 31 december 1995 och före den 31 december varje år 
därefter rapportera till rådet om genomförandet av övervakningsåtgärderna och de 
kvantitativa restriktioner som föreskrivs i bilagorna II och III och om behovet av att behålla 
sådana åtgärder, och kommer när behovet uppstår att föreslå lämpliga anpassningar. " 
Liksom genom den första rapporten (KOM(95) 614 slutlig av den 6 december 1995) 
uppfylls detta åtagande genom denna andra rapport. 
C. Metod 
1. I rapporten görs först en översyn av genomförandet av de kvantitativa restriktionerna, 
inbegripet de problem som uppstått vid förvaltningen av dem. 
I andra kapitlet ställs frågan om behovet av att behålla de kvantitativa restriktioner som 
införts av rådet. I detta syfte undersökte kommissionen om de förhållanden som berättigade 
införandet av dessa åtgärder under 1994 fortfarande gäller, särskilt 
a) känsligheten hos de gemenskapsindustrier som berörs, och 
b) det hot som importen från Kina utgör för dessa industrier. 
Denna undersökning gjordes sektofsvis. 
Genomförandet av övervakningsåtgärderna och behovet av att behålla dem behandlas i 
tredje kapitlet. 
I fjärde kapitlet framläggs på grundval av ovanstående analys kommissionens slutsatser och 
förslag. 
2. På samma sätt som år 1995 stötte kommissionen på betydande svårigheter vid insamlandet 
av statistiska uppgifter och faktauppgifter om de berörda industrierna samt om utvecklingen 
av den kinesiska exportpotentialen. Det bör särskilt påpekas att det fortfarande är svårt att 
erhålla tillförlitlig information om priserna på den kinesiska importen. 
Omfattande ansträngningar gjordes för att erhålla information från gemenskapsproducenter 
och importörer samt handlare i gemenskapen, som kontaktades direkt eller genom sina 
respektive intresseorganisationer. Resultatet blev emellertid ofullständigt och därför 
återigen ganska otillfredsställande. 
Beträffande informationen om gemenskapsindustrins situation förvärrades svårigheterna av 
det faktum att producenterna i allmänhet tillverkar ett brett produktsortiment, inte endast de 
produkter som är kvoterade. Dessutom består nästan alla dessa sektorer av många små och 
medelstora företag av vilka en betydande del inte ens är kända hos de aktuella nationella 
förbunden. 
På importsidan mottog kommissionen svar av allmän karaktär från endast ett litet antal 
sammanslutningar eller enskilda importörer. 
Det bör också noteras att endast en medlemsstat, Förenade kungariket, överlämnade 
faktauppgifter och kommentarer till kommissionen för denna rapport. 
3. I allmänhet baseras analysen på 1995 års siffror, eftersom fullständig statistik för år 1996 
inte fanns tillgänglig vid tidpunkten för utarbetandet av denna rapport. Utvecklingstrender 
för 1996 har emellertid använts när detta varit möjligt. 
KAPITEL 1 
TILLÄMPNING AV KVANTITATIVA RESTRIKTIONER 
Bakgrund och utveckling sedan föregående rapport 
1. Kvoterna har sedan de trädde i kraft i mars 1994 ändrats vid fyra tillfällen: 
I juli 1994 beslöt rådet om en ökning av 1994 års kvotnivå för stoppade leksaker. 
Information som erhållits från de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna 
visade att avvägningen mellan syftet att säkerställa ett lämpligt skydd för 
gemenskapens leksaksindustri och att behålla en godtagbar handelsnivå med Kina 
inte hade varit tillfredsställande för denna produkt. 
- I mars 1995 ändrades kvoterna ytterligare. 
Detta skedde huvudsakligen för att ta hänsyn till utvidgningen av de kvantitativa 
restriktionerna till att även omfatta Finland, Sverige och Österrike. Anpassningen 
gjordes på grundval av dessa länders faktiska import från Kina år 1993. 
Denna ändring syftade också till att lösa de problem som hade uppstått vid 
tillämpningen av kvoterna. När det var förenligt med skyddet av de berörda 
sektorerna godkände rådet en viss lindring av kvoterna (bords- och köksartiklar av 
keramiska material och porslin, glasvaror, bilradioapparater, leksaker, vissa 
sportskor genom sänkning av tröskelpriset för skodon tillverkade med särskild 
teknologi ("hi-techskor") från 12 ecu till 9 ecu). Dessutom avskaffades tre 
underuppdelningar av kvoter, två för skor och en för arbetshandskar. 
- I april 1996, efter slutsatserna i kommissionens första rapport om 
övervakningsåtgärder och kvantitativa kvoter som tillämpas på import av andra 
produkter än textilprodukter från Kina, beslutade rådet genom förordning (EG) nr 
752/96 om ytterligare lindring av kvotsystemet gentemot Kina: 
- Kvoterna för tre produkter (handskar, bilradioapparater och bilradioapparater 
kombinerade med kassettbandspelare) avskaffades. 
- De tre kvoterna för leksaker slogs samman till en enda kvot för att ge handlarna 
större flexibilitet och göra det möjligt för dem att reagera snabbare på 
förändringar på marknaden. 
- De återstående kvoterna höjdes (bords- och köksartiklar av keramiska material 
och porslin samt glasvaror med 10% och skodon med 2%). 
Slutligen, i oktober 1996, uteslöts genom rådets förordning (EG) nr 1897/96 
clipsinramningar med glasskiva från kvoten för glasvaror eftersom det inte ansågs 
nödvändigt att dessa skulle ingå för att skydda de berörda sektorerna av 
gemenskapsindustrin. 
II. Förvaltning av kvoter 
a) Rättsliga grunder och syften 
1. Förvaltningen av gemenskapskvoterna grundas på rådets förordning (EG) nr 520/94 
av den 7 mars 1994 om fastställande av ett gemenskapsförfarande för förvaltningen av 
kvantitativa kvoter och kommissionens förordning (EG) nr 738/94 av den 30 mars 
1994 om vissa bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 520/94 (i 
huvudsak om förfarandeaspekter inbegripet gemensamt formulär för importlicenser). 
Det bör erinras om att kvoterna före antagandet av förordning (EG) nr 520/94 fördelades 
mellan medlemsstaterna och inte direkt mellan importörerna. Efter reformen i mars 
1994 gäller enhetliga kriterier för alla gemenskapsimportörer, vilka fastställts av 
kommissionen efter samråd med förvaltningskommittén, i överensstämmelse med 
principerna om den inre marknaden och EG-domstolens gällande rättspraxis. 
2. Vid förvaltningen av kvoterna har kommissionen utgått från följande principer: 
- säkerställande av att administrativa förfaranden inte ökar kvoternas avsedda effekt på 
handeln och att tillgängliga kvantiteter utnyttjas fullt ut. 
- säkerställande av icke-diskriminering mellan alla gemenskapsimportörer oberoende 
av var de är etablerade och oberoende av var de lämnar in en licensansökan. 
b) Tillämpningen av systemet för kvotförvaltning 
1. I överensstämmelse med ovan angivna principer ansåg kommissionen att det var 
lämpligt att använda den första fördelningsmetoden enligt förordning (EG) nr 520/94, 
dvs. den metod som grundas på traditionellt handelsutbyte, vilket garanterar att de 
"etablerade" importörerna åtminstone får en del av den handelsvolym som de tidigare 
uppnått under en referensperiod medan samtidigt en rättvis tillgång till kvoter för icke­
traditionella importörer säkerställs. 
Trots att denna fördelningsmetod tycktes fungera tillfredsställande gav den emellertid 
upphov till vissa praktiska problem i fråga om val av referensperiod och bestämmande 
av de relativa andelar som skulle fördelas på traditionella respektive andra importörer. 
Förvaltningen av den del av kvoterna som reserverats för icke-traditionella importörer 
skapar dessutom problem. Den kronologiska metoden ("först till kvarn får först mala"), 
vars användning för förvaltningen av 1994 års kvoter visade sig opraktisk, har ersatts 
av den tredje metoden i förordning (EG) nr 520/94, dvs. metoden med fördelning i 
proportion till de begärda kvantiteterna. Problemet som följer av ett obegränsat 
tillträde till denna del av kvoten kvarstår emellertid: år 1994 lämnades 12 232 
ansökningar om importlicens in av icke-traditionella importörer. Denna siffra ökade 
till 21 926 ansökningar för den första delen av år 1995, till 19 613 för den andra delen 
(med färre produkter att fördela) och till 28 204 ansökningar för fördelningen av 1996 
års kvoter. I år har antalet ansökningar för fördelning av 1997 års kvot minskat till 
19 708, men med tanke på att antalet produkter som omfattas av kvotering har 
minskats ytterligare kvarstår problemet. Detta synnerligen stora antal ansökningar 
resulterar i att dessa icke-traditionella importörer får sig tilldelade mer och mer 
begränsade kvantiteter, något som kan leda till underutnyttjande av kvoterna. 
Kommissionen anser att en garanti som fastställs till ett lämpligt värde skulle vara det 
bästa alternativet för att eliminera ansökningar i spekulationssyfte. Denna lösning har 
emellertid hittills stött på invändningar från medlemsstaterna. 
2. Vid förvaltningen av kvoterna har kommissionen gjort alla ansträngningar för att 
tillfredsställa importörernas önskan att få information så tidigt som möjligt om sin 
tilldelning för den följande perioden. I detta syfte öppnade kommissionen 
fördelningsförfarandena för 1997 års kvoter långt före kvotårets början. 
3. I samma anda ändrade kommissionen den inledande giltighetsperioden för 
importlicenser för att möta importörernas krav på flexibilitet. 1997 års 
förvaltningsregler föreskriver för närvarande 12 månaders giltighet för importlicenser, 
eftersom rådet har antagit kommissionens förslag om att tillåta överföring av 
outnyttjade kvoter till följande kvotår. 
4. I fråga om administrativa förfaranden grundas gemenskapens förvaltningssystem på 
ett förfarande med en enda beslutande instans genom vilket alla 
gemenskapsimportörer, oberoende av var de är etablerade i gemenskapen, kan lämna 
in en licensansökan till den behöriga myndigheten i valfri medlemsstat, och erhålla en 
importlicens som är giltig i hela gemenskapen. 
Ansökningsförfarandet har dessutom gjorts så enkelt som möjligt och formaliteterna 
minskats till ett strikt minimum; licensprocessen är helt kostnadsfri för 
gemenskapsimportörerna. 
c) Slutsats 
Förvaltningen av dessa kvoter har gett upphov till vissa problem, något som är oundvikligt 
när handeln omfattas av restriktioner. Kommissionen anser emellertid att det tillämpade 
systemet på det hela taget har fungerat bra, tack vare medlemsstaterttas samarbete. Särskilt 
anses det att eventuell (befogad) oro att förvaltningssystemet, i strid med rådets beslut, 
skulle öka kvoternas effekt, har stillats. 
III. Utveckling av handeln med produkter som omfattas av kvantitativa restriktioner 
Följande två tabeller sammanfattar utvecklingen av handeln för varje produkt som omfattas 
av kvantitativa restriktioner, både vad gäller volym och värde. 
a) VolvmutviH'kiingen för de berörda produkterna (import och kvoter) 
Produkter 
Skodon med 
överdel av 
gummi eller 
plast 
(6402 99) 
Läderskor 
(6403 51 & 59) 
Läderskor 
(6403 91 & 99) 
Textilskor 
(6404 11) 
Textilskor 
(6404 19 10) 
Totala antalet 
skor Enhet 
par 
par 
par 
par 
par 
par Import 
1992 
33 498 463 
3 030 801 
24 860 632 
23 849 323 
34 789 708 
120 028 927 1993 
37 894 757 
3 942 271 
36 215 974 
20 853 012 
31039 693 
129 945 707 1994 
37 259 535 
(9 989 423 
inkl. hi-tech) 
2 614 453 
30 661 174 
(14 122 199 
inkl. hi-tech) 
22 739 304 
(6 288 335 
inkl. hi-tech) 
26 575 875 
119 850 341 
(33 361 807 
inkl. hi-tech) Kvoter 
1995 års kvoter 
(årsbasis) 
39 151481 
(+ hi-tech 
undantag) 
2 740 116 
11 881963 
(+ hi-tech 
undantag) 
18 228 780 
(+ hi-tech 
undantag) 
31 897 716 
103 900 056 
(+ hi-tech 
undantag) 1996 års kvoter 
(årsbasis) 
39 151481 
(+ hi-tech 
undantag) 
2 795 000 
12 120 000 
(+ hi-tech 
undantag) 
18 228 780 
(+ hi-tech 
undantag) 
31 897 716 
104 192 977 
(+ hi-tech 
undantag) outnyttjade 
kvantiteter 
under 1995 
8 437 270 
924 170 
1 934 400 
5 721 240 
7 644 720 
24 661 820 
- Siffrorna för hi-tech-skor från gemenskapens övervakning grundas på utfärdade kontrolldokument, och representerar inte nödvändigtvis den faktiska importnivån. 
- Siffrorna för outnyttjade kvantiteter grundas på importlicenser som återsänts till medlemsstaterna (inga uppgifter finns tillgängliga för Portugal). 
10 [Ii 
Produkt 
Bordsartiklar av 
porslin (6911 10) 
Bordsartiklar av 
keramiska material 
(6912 00) 
Glasvaror (7013) 
Stoppade leksaker 
(9503 41) 
Leksaker (9503 
49) 
Leksaker (9503 
90) 
Leksaker totalt Enhet 
ton 
ton 
ton 
ecu 
ecu 
ecu 
ecu Import 
1992 
43 960 
33 247 
14 374 
260 117 000 
110 648 000 
621200 000 
991 965 000 1993 
42 300 
36 681 
16 722 
302 919 000 
171334 000 
678 864 000 
1 153 117 000 1994 
58 917 
46 851 
12 462 
247 764 000 
88 686 000 
478 069 000 
814 519 000 Kvoter 
1995 års 
kvoter 
(årsbasis) 
43 619 
33 000 
14 210 
274 764 243 
132 767 177 
649 465 212 
1 056 996 632 1996 års 
kvoter 
(årsbasis) 
45 800 
34 650 
15 600 
IU(,) 
IU(,) 
IU(1) 
1 056 996 632 outnyttjade 
kvantiteter 
under1995n 
7 686 
3 912 
3 714 
50 990 985 
34 034 572 
135 279 994 
220 305 551 
Källa: Eurostat 
(*) Siffrorna för outoyttjade kvantiteter grundas på importlicenser som återsänts till medlemsstaterna (inga uppgifter finns tillgängliga för Portugal). 
(1) Uppgifter är inte längre tillgängliga på grund av sammanslagning av kvoterna. 
12 
b) Importpriser för produkter med ursprung i Kina 
Produkt Pris per enhet år 
1993 Pris per enhet år 
1994 Pris per enhet år 
1995 
Skodon: 
-6402 99 
-6403 51 
-6403 59 
-6403 91 
-6403 99 
-6404 11 
-6404 19 10 3,68 ecu/par 
9,76 ecu/par 
3,30 ecu/par 
9,54 ecu/par 
7,45 ecu/par 
3,94 ecu/par 
1,00 ecu/par 3,68 ecu/par 
11,86 ecu/par 
3,31 ecu/par 
10,17 ecu/par 
8,02 ecu/par 
4,33 ecu/par 
0,90 ecu/par 4,14 ecu/par 
6,65 ecu/par 
2,99 ecu/par 
11,25 ecu/par 
9,33 ecu/par 
7,19 ecu/par 
0,82 ecu/par 
Bordsartiklar av porslin(*): 
6911 10 1 105,25 ecu/ton 1 011,58 ecu/ton 1 049,20 ecu/ton 
Bordsartiklar av keramiska material(*): 
6912 00 1 060,06 ecu/ton 1 054,41 ecu/ton 1 112,21 ecu/ton 
Glasvaror(*): 
7013 
Leksaker: 
-9503 41 
-9503 49 
-9503 90 1961,07 ecu/ton 
7 831 ecu/ton 
6 013 ecu/ton 
4 812 ecu/ton 2 227,57 ecu/ton 
7 314 ecu/ton 
6 106 ecu/ton 
4 926 ecu/ton 2 547,29 ecu/ton 
6 249 ecu/ton 
5 983 ecu/ton 
4 911 ecu/ton 
Källa: Eurostat; (*) 1995 års priser fram till september 
13 
KAPITEL 2 
BÖR GEMENSKAPSKVOTERNA BEHÅLLAS? 
I. Kommissionens tillvägagångssätt 
För att utreda om gemenskapskvoterna bör behållas har kommissionen undersökt om de 
förhållanden alltjämt förelåg som motiverade införandet av de kvantitativa 
restriktionerna år 1994, dvs. om känsligheten hos de berörda sektorerna inom 
gemenskapsindustrin och det hot som kinesisk produktion utgjorde för dem 
kvarstod. 
Denna analys har genomförts sektorsvis på grundval av följande ekonomiska faktorer: 
1. Industrins struktur 
2. Produktion 
3. Sysselsättning 
4. Importens utveckling 
5. Importpriser 
6. Kinas exportpotential 
II. Analvs av de berörda sektorerna 
14 
A. Situationen för gemenskapens skoindustri 
1. Industrins struktur 
Det inträffade inga större förändringar av de strukturer som beskrevs i den första 
rapporten. Med nedläggningen av fler produktionsenheter sjönk antalet 
producenter återigen, med 1%. Liknande tendenser råder i de tre nya 
medlemsstaterna. 
2. Gemenskapsproduktion 
Trots den stillastående konsumentmarknaden avtog nedgången i EU: s 
skotillverkares andel av gemenskapsmarknaden under 1995, med en försäljning 
som stabiliserades på en krympande marknad. Exporten, som endast steg med 
1,5%, ökade inte lika snabbt som tidigare år. Minskningen av produktionen inom 
EU var därför ganska liten. 
I tusental par 
Produktion 
Export 
Konsumtion 
Försäljning/ 
gemenskaps­
produktion på 
hemmamark­
naden 
Gemenskaps­
produktionens 
marknadsandel 1992 (x) 
1 081 68 
271 438 
1 549 124 
810 130 
52% 1993 (x) 
1 090 236 
291 889 
1 529 327 
798 347 
52% 1994 (x) 
1 108 143 
339 687 
1 525 128 
768 446 
50% 1994 (xx) 
1 125 575 
IU 
IU 
IU 
IU 1995 (x) 
1099 119 
343 024 
1 482 125 
756 095 
51% 1995 (xx) 
1 116 153 
306 331 
1 549 201 
809 822 
52% 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
B. 
1. Fullständiga och jämförbara specifika uppgifter för produkter som omfattas av 
kvotering är inte tillgängliga, men nedanstående sammanfattning av den allmänna 
utvecklingen torde ge en ganska god uppfattning om utvecklingen för dessa. 
Sysselsättning 
Antalet förlorade arbetstillfällen speglade produktionsbortfallet och antalet 
arbetstillfällen sjönk stadigt men långsammare. 
Antalet direkt sysselsatta 
EUR 12 
EUR 15 1991 
318 819 1992 
302 819 1993 
291 465 1994 
295 717 
303 129 1995 
292 112 
299 426 
Pågående omstrukturering 
Industrins åtgärder för att öka konkurrenskraften fortsatte. Trycket från 
konkurrenterna lättade till följd av gemenskapskvoterna, varigenom dessa åtgärder 
fick snabbare och mera genomgående verkan. Förutom förbättringar av produkt­
sortimentet och produktkvaliteten samt automatiseringen av flertalet produktions­
steg investerades det i utvecklingen av datoriserade informationsutbytessystem, 
särskilt till kunderna, vilket ledde till en optimering av marknadsföringen. 
Känslighet för import från Kina 
Importens utveckling 
Importen av skor till gemenskapen sjönk med 7% under året och motsvarade ca 
50% av den totala marknaden, dvs. en viss minskning i förhållande till 1994. 
Följande tabell ger en översikt över utvecklingen av importen från de 
huvudsakliga leverantörsländerna. 
I tusental par 
Totalt utanför EG 
Kina 
Indonesien 
Vietnam 1992 (x) 
738 994 
293 197 
85 960 
12 255 1993 (x) 
731 580 
296 700 
86 673 
32 752 1994 (x) 
786 675 
316413 
105 461 
61509 1995 (x) 
730 836 
280 491 
99 573 
74 834 1995 (xx) 
750 542 
294 990 
102 275 
76 516 
16 
Thailand 
Indien 
Sydkorea 
Taiwan 
Brasilien 69 981 
14 656 
54 999 
37 145 
24 570 61 118 
18 393 
30 410 
21 538 
23 209 55 541 
20 980 
20 578 
18 102 
17 809 35 930 
19 294 
14 283 
19 452 
IU 37 627 
19 718 
15 237 
20 455 
IU 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
Denna utveckling visar den allmänna stagnationen på den europeiska marknaden, 
där konsumtionen är den lägsta på fem år. 
Importen från Kina och från alla gemenskapens huvudsakliga leverantörer utom 
Vietnam sjönk. Beträffande Kina berodde detta huvudsakligen på den kumulativa 
verkan av nedgången på marknaden och kvoterna. 
Helhetsbilden av importen från Kina är följande: 
I tusental par 
Kvoterade skor 
Icke kvoterade skor 
Totalt 1992 
131 671 
161 526 
293 197 1993 
137 679 
159 021 
296 700 1994 
103 908 
212 505 
316413 1995 (x) 
70 911 
209 580 
280 491 1995 (xx) 
75 940 
219 050 
294 990 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
Kvoterade skor, som utgjorde en fjärdedel av all import från Kina, stod för den 
största minskningen. Den sannolika förklaringen är att de kinesiska exportörerna 
diversifierade sin produktion, delvis för att undgå kvoterna. Till följd av detta 
kunde de behålla trycket på marknaden. 
Kinesiska produkter utgjorde fortfarande 38% av all skoimport till EU och tog en 
femtedel av marknaden i dess helhet. Följaktligen var deras inflytande på 
marknadsläget i gemenskapen fortfarande betydande. 
Särskilt vad gäller de tulltaxenummer som omfattas av kvoter var avmattningen 
något mera tydlig för läderskor än för andra typer. 
17 
I par 
6402 99 
6403 51 och 
59 
6403 91 och 
99 
640411 
64041910 1991 (x) 
24516513 
2 547 468 
12 066 280 
23 922 387 
34 466 034 1992 (x) 
33 498 463 
3 030 801 
24 860 632 
23 849 323 
34 789 708 1993 (x) 
37 894 757 
3 942 271 
36 215 974 
20 853 012 
31039 693 1994 (x) 
37 259 535 
2 614 453 
30 661 174 
22 739 304 
26 575 875 1995 (x) 
23 591 101 
1 100 882 
14 848 403 
12 717 692 
18 653 036 1995 (xx) 
26 046 878 
1 241 836 
15 616 755 
14 148 760 
18 885 207 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
1995 års nedgång i den kvoterade importen från Kina tycks inte ha fortsatt in på 
1996. Mellan januari och april det året steg importen till de åtta största 
importerande medlemsstaterna med 27% jämfört med föregående år. 
Importpriser 
Av de skäl som anges i den första rapporten till rådet är det inte generellt möjligt 
att göra några direkta jämförelser mellan importen från Kina och gemenskapens 
skoprodukter. Pågående antidumpningsundersökningar visar dock att 
prisunderskridandet har varit mycket kraftigt. 
En jämförelse mellan genomsnittspriserna för den kinesiska importen och 
gemenskapsexporten är också mycket avslöjande: 
Produkt 
6402 99 
6403 51 
6403 59 
640391 Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 1993 (x) 
3,17 
6,43 
8,66 
21,28 
3,56 
17,38 
8,63 
20,41 1993 (x) 
3,68 
5,98 
9,76 
21,19 
3,30 
16,64 
9,54 
18,71 1994 (x) 
3,68 
6,24 
11,86 
21,50 
3,31 
16,43 
10,17 
19,73 1995 (x) 
4,14 
6,08 
6,65 
21,07 
2,99 
18,20 
11,25 
20,28 1995 (xx) 
4,09 
6,17 
6,74 
21,07 
3,16 
18,11 
11,15 
20,87 
18 
6403 99 
640411 
640419 10 Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 6,72 
14,82 
3,14 
9,14 
0,94 
3,85 7,54 
14,12 
3,94 
8,80 
1,00 
4,12 8,02 
14,17 
4,33 
8,25 
0,90 
4,12 9,33 
14,64 
7,19 
10,75 
0,82 
4,01 IU 
14,68 
7,15 
10,74 
0,83 
4,03 
ecu 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
I de flesta fall var även genomsnittspriset per enhet importerad från Kina år 1995 
lägre än för någon annan av gemenskapens huvudsakliga leverantörer trots att 
priserna på några av produkterna var på väg uppåt (eventuellt på grund av ett 
kvotsystem baserat på antalet par och att mera sofistikerade och därför dyrare 
produkter nu sannolikt kommer att exporteras). För tulltaxenummer 6404 11 steg 
all import kraftigt i pris (t.ex. med 43% från Thailand), vilket ställde den kinesiska 
siffran i rätt perspektiv. För tulltaxenummer 6403 51 sjönk dock priset markant. 
C. Importörernas ståndpunkt 
Utrikeshandelsförbundet (FTA) har hävdat att de kvantitativa restriktionerna för 
skor inte var välgrundade, med motiveringen att de på medellång sikt skulle hota 
den europeiska skoindustrins exportmöjligheter eftersom de tvingar fram liknande 
åtgärder från exportländernas sida. Vidare hävdar FTA att importrestriktioner 
hindrar omlokalisering av skoproduktionen till områden utanför EU med större 
komparativa fördelar. 
D. Slutsats 
Skosektorn förblir särskilt känslig på grund av volymen på den kinesiska 
importen, dess andel av gemenskapsmarknaden, det kraftiga prisunderskridandet 
och de kinesiska producenternas exportpotential. Deras inbrytning på marknaden 
hejdades kortvarigt under 1995, men detta berodde på kvoter och, mer generellt, 
på svag allmän efterfrågan. Den väntade uppgången på marknaden i kombination 
med förbättringar av kvotsystemet kommer troligen att leda till ytterligare 
inbrytningar på gemenskapsmarknaden för de känsligaste produkter som för 
närvarande omfattas av kvotering, något som behöver hållas under kontroll. 
I allmänna ordalag är det svårt att komma över statistik över keramikindustrin 
eftersom producenterna är mycket obenägna att lämna vad de anser som 
kommersiellt känsliga uppgifter till sina förbund. Inom bordsartikelindustrin finns 
det dessutom många mycket små producenter som inte tillhör något nationellt 
förbund. 
A. Strukturen hos EU:s industri för bords-
material och köksartiklar av keramiska 
År 1995 utgjorde bordsartikelindustrin i värde 12,5% av den totala tillverkningen i 
Europeiska unionens keramiska industri, men i sysselsättningstermer utgör den 
cirka 30%. Den är den mest arbetsintensiva av de sex undersektorerna inom 
keramiksektorn, och är därför särskilt känslig för effekterna av lågprisimport. 
Sektorn består inte bara av vissa stora producenter, som Villeroy & Boch i 
Tyskland och Royal Doulton och Wedgwood i Förenade kungariket (världens tre 
största producenter), utan också av ett stort antal mycket små och medelstora 
företag. Det europeiska förbundet uppskattar att det bland sina medlemmar har 
171 oberoende producenter, med minst en anläggning vardera. Dessutom finns det 
i hela Europa många små producenter som inte är medlemmar i något förbund, 
och att hålla reda på dessa är mycket svårt. Detta gäller särskilt i Spanien och 
Italien. 
Samtliga producenter har ett omfattande sortiment av produkter som skiljer sig 
mycket åt från producent till producent och till stor del är beroende av 
allmänhetens tycke och smak och disponibla inkomster. 
Ursprungligen etablerades produktionen av keramiska produkter i närheten av 
råvara- och energikällorna och där transportmöjligheterna var goda. Detta är inte 
längre de primära avgörande faktorerna, men sektorn är fortfarande starkt 
geografiskt koncentrerad, med exempelvis stora koncentrationer i Staffordshire i 
Förenade kungariket, Limousin i Frankrike, norra Bayern i Tyskland och 
Maastricht i Nederländerna. När industrin etablerades i Staffordshire (ett område 
som blev känt som "The Potteries" eftersom det under produktionens första 
århundrade har uppskattats förekomma ca 400 olika produktionsenheter) fanns där 
enorma 1er- och kolfyndigheter och ett väl utvecklat kanalsystem. 
20 
Under överläggningarna i rådets grupp för handelsfrågor föreslogs det att den del 
av kvoten för KN-nummer 6912 00 som gäller stengods skulle kunna tas bort 
eftersom det inte längre förekom någon stengodsproduktion i Europeiska unionen. 
Detta påstående förefaller oriktigt: stengods produceras fortfarande inom EU, 
särskilt i Förenade kungariket, även om det inte finns några exakta 
produktionssiffror eftersom uppgifterna för stengods (KN-nummer 6912 00 30) 
och fajans (KN-nummer 6912 00 50) ofta slås samman. Det förekommer 
betydande handel med produkten både inom EU och med tredje land. 
B. Produktionens och den synliga konsumtionens utveckling 
Den europeiska bordskeramikindustrins företrädare på europeisk nivå är 
Fédération européenne des Industries de Porcelaine et de Faïence de Table et 
d'Ornementation (FEPF), som i sin tur är medlem i det allmänna europeiska 
keramikförbundet, Cérame-Unie. Cérame-Unie uppskattar att det företräder ca 
75% av bordsartikelproducenterna med hänsyn till att några av de mindre 
producenterna i Spanien och Italien kanske inte tillhör nationella förbund och att 
nedanstående siffror är uppskattad produktion osv. för Europeiska unionen i dess 
sammansättning av 12 medlemsstater. Siffrorna här nedan gäller för alla 
keramikprodukter. 
Enheter: miljoner ecu 
Produktion 
Export 
Import 
Synlig 
konsumtion 
EUisför-
säljning på 
hemma­
marknaden 
EU:s 
marknads­
andel 
Marknads­
andel för 
importen 
Direkt 3fi u#r • * 
22 761,7 
3 301,9 
1 233,0 
20 692,8 
19 457,4 
94,03% 
5,97% 
319 899 ;$ 1993 '-•« 
21 216,2 
3 667,2 
1 259,4 
18 808,4 
17 595,2 
93,55% 
6,45% 
292 889 ^9^ 
22 187,4 
4 217,4 
1 342,1 
19 312,1 
17 981,5 
93,11% 
6,89% 
280 586 '^Hr$!s7rtF&1'' 
22 581,3 
4 475,4 
1 360,5 
19 466,4 
18 105,9 
93,01% 
6,99% 
279 270 
sysselsätt­
ning 
Antal 
företag ca 2 500 IU IU ca. 2 000 
Ovanstående import- och exportsiffror är hämtade från comext. Produktions- och 
sysselsättningssiffrorna kommer från DEBA:s databas (Eurostat). 
Som jämförelse anges liknande uppgifter om bordsartiklar: 
22 
KN-nummer 6911 + 6912 + 6913 
Enheter: miljoner ecu 
Produktion 
Export 
Import 
Synlig 
konsumtion 
EU:s för­
säljning på 
hemma­
marknaden 
EU:s 
marknads­
andel 
Marknads­
andel för 
importen 
Direkt 
sysselsätt­
ning "' l^ft'.ï 
3 600 
856,4 
501,6* 
668,2 
375,4* 
3 411,8 
2 743,6 
80,4% 
19,6% 
105 000 ^. 1993-:^ 
3 400 
901,4 
544,7* 
659.0 
370,0* 
3 157,6 
2 498,6 
79,1% 
20,9% 
90 000 3 000 
1 002,6 
653,9* 
677,0 
399,3* 
2 674,4 
1 997,8 
74,7% 
25,3% 
81000 '•''fåStifåt 
i.u. 
(minskande) 
1 043,4 
705,6* 
651,7 
377.6* 
i.u. 
i.u. 
i.u. 
i.u. 
ca. 75 000** 
Källor: Import/export från comext 
Produktion och sysselsättning från Cérame-Unie 
* KN-nummer 6911 10 + 6912 00 
** Grov uppskattning från Cérame-Unie 
Som framgår av ovanstående siffror är den sammanlagda importandelen för alla 
keramikprodukter inte särskilt betydelsefull, men man skall minnas att Europa av 
tradition är en stark exportör av keramikprodukter och att exporten utgör en 
integrerad och nödvändig del av många europeiska företags försäljning. 
Däremot visar siffrorna för endast bordsartiklar en mer markant importandel 
(25,3% 1994). 
Man bör vidare observera att den kinesiska importandelen för alla 
keramikprodukter har ökat stadigt och 1995 utgjorde 14,9% (i värde). 
C. Import- och exportutveckling 
Som nämnts tidigare är exporten mycket viktig för bordsartikelproducentema 
inom EU, av vilka många exporterar upp till 30% av sin produktion, även om 
volymen exporterade bordsartiklar i allmänhet ligger långt under importnivåerna. 
Följande tabeller visar EU:s handel 1995 med dess största importländer och dess 
största exportmarknader. 
EU-import Källa: comext 
Kina 28134 27,85 24 845 25,14 
Polen 16 179 16,02 9 667 9,78 
Tjeckien 11757 11,64 817 0,83 
Rumänien 7 734 7,66 5 579 5,65 
Hongkong 4 600 4,55 885 0,90 
Filippinerna 3 917 3,88 1 191 1,21 
Bulgarien 3 759 3,72 676 0,69 
Indonesien 3218 3,19 5 014 5,07 
Summa 101 014 100,00 98 829 100,00 
EU-export Källa: comext 
Mottagarland 
USA 
Tjeckien 
Schweiz 
Japan 
Israel 11081 
4 608 
3 520 
3 300 
2 189 $1*10 
avtota!^ 
r export >•/ 
28,69 
11,93 
9,11 
8,54 
5^67 63 004 
423" 
3 663 
4 371 
4 095 61,38 
0,41 
3,57 
4,26 
3,99 
24 
Australien 
Kanada 
Kina 
Summa, 
tredje land 1791 
1696 
7 
38 624 4,64 
4,39 
0,02 
100,00 5 364 
3 877 
1 
102 646 5,23 
3,78 
0,00 
100,00 
Medan den större delen av importen till EU av porslin och fajans kommer från 
Kina är EU:s export till Kina fortfarande praktiskt taget obefintlig. Kineserna 
importerar inte, förmodligen på grund av tillgången, men de är stora exportörer 
eftersom deras export inte är prissatt efter produktionskostnaderna utan efter 
behovet av utländsk valuta. 
EU:s tre största bordsartikelproducerande länder är Frankrike, Tyskland och 
Förenade kungariket, där producenterna anser att den billiga kinesiska importen 
under årens lopp vållat de huvudsakliga produktionsområdena stor skada. De 
senaste årens utveckling av den franska, tyska och brittiska konsumtionen av t.ex. 
bordsartiklar av porslin (KN-nummer 6911) visas nedan för de tre senaste år för 
vilka siffror finns tillgängliga. 
FRANKRIKE 
Källa: comext Tusental ecu 
1993 '1A9JQ&. 
Inhemsk försäljning 94 440 110471 111 555 102 261 
Import 79 167 73 405 85 442 82 230 
Varav från Kina 9 757 5 260 11473 6 906 
Kinas andel i % av 
total import 12,3 20,8 13,4 8,4 
Synlig konsumtion 173 607 183 876 196 997 184 491 
Kinas andel i % av 
synlig konsumtion 5,6 8,3 5,8 3,7 
* Import från tredje land plus import från andra medlemsstater. 
TYSKLAND 
Inhemsk försäljning 
Import 
Varav från Kina 
Kinas andel i % av J992:} U 
494 948 
93 363 
3 773 
3,6 , M,jf^f%f 
610 771 
106015 
4 334 
4,1 :/;, ï#4 ":; 
•"•**>• •••' f^Ä' *...; 
579 813 
111 979 
6 358 
5,7 ;ij?P^ 
i.u. 
119 284 
7 976 
6,7 
total import 
Synlig konsumtion 
Kinas andel i % av 
synlig konsumtion 588 311 
0,6 716 786 
0,6 691 792 
0,9 i.u. 
i.u. 
FÖRENADE KUNGARIKET 
19< 
Inhemsk försäljning 109 292 147 764 168 197 174 592 
Import 44 778 43 344 46 387 44 677 
Varav från Kina 1011 894 2 943 3 728 
Kinas andel i % av 
total import 2,2 2,1 6,3 8,3 
Synlig konsumtion 154 070 191 108 214 584 219 269 
Kinas andel i % av 
synlig konsumtion 0,6 0,5 1,4 1,7 
Det bör observeras att ovanstående siffror för import från Kina och de därav 
följande beräkningarna skiljer sig markant från nivåerna i föregående års rapport. 
Detta beror på att uppgifterna för importen från Kina, när rapporten skrevs förra 
året, lämnades av medlemmar av Cérame-Unie. Vid en kontroll av dessa i comext 
visar det sig nu att många uppgifter inte är tillförlitliga, vilket betyder att den 
kinesiska importens procentuella andel av den totala importen till de tre 
ovanstående medlemsstaterna har minskat. Det måste dock betonas att den totala 
importen inte bara betyder import från tredje land utan också omfattar import från 
alla andra medlemsstater, och handeln med bordsartiklar av keramik inom EU 
är betydande. 
Konsumtionen i dessa länder under de tre nämnda åren har gått ned i jämförelse 
med tidigare år, och bordsartikelproducentema anser att konjunkturnedgången 
långt ifrån är över för deras produkter och att hotet från den kinesiska importen 
stadigt växer. 
D. Priser 
Genomsnittspriserna på importerat kinesiskt gods ligger långt under europeiska 
priser vad gäller både porslin och fajans. I tabellen nedan visas en jämförelse 
mellan genomsnittspriser som tas ut för importerade kinesiska varor och 
genomsnittspriset för motsvarande produkter tillverkade i gemenskapen. 
ecu/kg Källa: Medlemmar i Cérame-
Unie 
26 
KN-
nummer 
6911 
KN-
nummer 
6912 Kina 
EU 
Kina 
EU 1991 
1,21 
5,65 
0,96 
2,43 1992 
1,06 
5,55 
1,04 
2,38 1993 
1,11 
4,15 
1,08 
2,21 1994 
1,04 
5,34 
1,19 
2,34 1995 
1,10 
3,39 
1,10 
2,06 
För de två specifika kvoterade produkterna ser en jämförelse mellan kinesiska 
priser och de genomsnittliga nivåerna inom EU under 1995 ut på följande sätt: 
ecu/kg Källa: comext 
KN-nummer 6911 10 1,06 5,57 
KN-nummer 6912 00 TÖS 2A6 " 
Som framgår av ovanstående uppgifter har priserna på den kinesiska importen 
fortsatt att ligga ganska fast, medan förekomsten av kvoter kan ha begränsat 
volymen. De europeiska priserna har dock utsatts för mer och mer press, inte bara 
på grund av förekomsten av lågprisimport, i synnerhet från Sydöstasien och 
Central- och Östeuropa, utan också på grund av en betydande överkapacitet i 
produktionen i Europeiska unionen. 
E. Sysselsättningens utveckling 
Antalet anställda inom keramikindustrin har minskat stadigt de senaste åren, vilket 
framgår av nedanstående tabell. 
/ tusental 
1992 
1993 Totalt, hela 
keramikinudstrin* 
320 
293 Bordsartikel-
sektorn 
105 
103 Bordsartikel-
sektorns andel i 
% av det totala 
antalet 
32,8 
1994 
1995 281 
279 81 
75 28,8 
26,9 
* Inklusive grov keramik - eldfasta produkter, murstenar och takpannor. 
Uppgifterna från 1995 är uppskattade siffror. 
Uppgifterna för den totala sysselsättningen inom industrin kommer från Panorama 
of European Industry medan uppgifterna för bordsartikelsektorn är uppskattade 
siffror från Cérame-Unie. Cérame-Unie har också lämnat uppskattade siffror för 
utvecklingen av sysselsättningsnivåerna i bordsartikelsektorn i vissa 
medlemsstater de senaste två åren: 
Frankrike 4 005 3 894 
Tyskland 24 725 21424 
Portugal 12 278 11 898 
Spanien 656 i.u. 
Förenade kungariket 22 085 22 000 
Italien 6 060 i.u. 
Nederländerna 640 605 
Österrike 994 i.u. 
Det är inte lätt att fastställa i vilken utsträckning nedgången i sysselsättningen 
inom denna sektor är en direkt följd av den växande importen av kinesiska 
lågprisbordsartiklar, men det finns flera exempel på nedläggningar eller 
omlokaliseringar där förekomsten av lågprisimport har haft en betydande roll vid 
beslutsprocessen: 
1. Tre anläggningar i Förenade kungariket har lagts ned de senaste åren och vid 
andra sker driften med reducerad kapacitet. 
2. Royal Doulton (Förenade kungariket) har inlett bordsartikelproduktion i 
Indonesien för att kunna dra fördel av billigare arbetskostnader och bättre stå 
emot lågpriskonkurrens på sina europeiska marknader. 
3. Villeroy & Boch (Tyskland) har flyttat delar av produktionen från sin 
anläggning i Mettlach i Tyskland, där personalkostnader och sociala avgifter 
utgör ca 35% av den totala kostnaden, till anläggningar i Frankrike och 
Ungern, där motsvarande siffror är 25 respektive 11%. Anledningen till 
detta beslut är uttryckligen att bättre kunna möta konkurrensen från 
lågprisimport. 
28 
En sådan flyttning kommer säkert att få allvarliga följder för staden, där ca 
3 500 personer, av en befolkning på ca 8 000, är anställda vid Villeroy & 
Bochs anläggningar för produktion av golv- och väggplattor, sanitetsartiklar 
och bordsartiklar. Antalet anställda har redan minskat, från 5 500 för några 
år sedan, i ett område där det finns få möjligheter till alternativ 
sysselsättning. Dessutom ligger arbetslösheten i Saarland en bra bit över det 
nationella genomsnittet i Tyskland. 
OBS. Antalet anställda inom keramikindustrin som helhet sjönk med 
uppskattningsvis 12,7% mellan 1992 och 1995. Antalet anställda inom 
bordsartikelsektorn sjönk med uppskattningsvis 28,6% under samma 
period. 
F. Problem med förfalskningar 
Ett annat och växande problem för EU:s tillverkare av bordsartiklar när det gäller 
den kinesiska importen är att de kinesiska produkterna ofta är förfalskningar. Det 
är känt att kinesiska producenter sänder representanter till Europa där de kopierar 
europeisk formgivning, som sedan produceras i Kina och säljs i Europa till mycket 
lägre priser än de europeiska produkterna. Exempel har tidigare visats på kinesiska 
produkter som sålts på den europeiska marknaden och som praktiskt taget varit 
exakta kopior av EU-produkter (vid behov kan Cérame-Unie tillhandahålla bevis). 
G. Den kinesiska bordsartikelindustrin 
Man vet mycket lite om hur bordsartikelindustrin i Kina faktiskt är uppbyggd, 
men man vet att Kina exporterar ca 25% av landets totala produktion. År 1995 
uppskattade en tysk tidskrift att den kinesiska produktionen av bordsartiklar 
uppgick till ca 6 miljarder enheter, till ett totalt värde det året av 3 miljarder DM, 
från ca 1 000 produktionsenheter med ca 260 000 arbetare. 
Så vitt det är känt finns det inga EU-producenter som är engagerade i tillverkning 
av keramiska bordsartiklar i Kina. Det förefaller i detta skede inte möjligt att det 
skulh finnas någon stor kinesisk marknad för deras artiklar. Det finns dock en 
n ,aad för deras produkter i andra sydostasiatiska länder och produktion i Kina 
kan visa sig bli attraktiv på längre sikt. 
H. Gemenskapsindustrins ståndpunkt 
Cérame-Unie, som företräder de stora europeiska keramikproducenterna, står fast 
vid att kvoteringen skall fortsätta. Denna ståndpunkt stöds av ett betydande antal 
av Europaparlamentets ledamöter (Ceramic Intergroup). 
I. Importörernas ståndpunkt 
FTA (som företräder importörer) är av den uppfattningen att effekten av 
kvoteringen inom keramik- och porslinssektorn, på grund av dämpad efterfrågan, 
är mindre dramatisk än i andra berörda sektorer. FTA hävdar dock fortfarande att 
alla kvantitativa restriktioner bör avskaffas. 
J. Slutsats 
Kina är fortfarande ett statshandelsland där troligtvis statliga företag ännu står för 
mer än hälften av industriproduktionen och där det finansiella systemet och 
växlingen av hårdvaluta fortfarande ligger i händerna på staten. Detta innebär att 
de kinesiska exportörerna kan fortsätta att sälja bordsartiklar på de europeiska 
marknaderna till priser som inte är kostnadsrelaterade, vilket även i fortsättningen 
skadar EU-marknaden. 
Denna situation förvärrar redan svåra omständigheter för en sektor som, vilket 
nämnts ovan, är starkt geografiskt koncentrerad och där efterfrågan sjunker och 
det råder viss överkapacitet. 
Med tanke på detta är sektorn för bordsartiklar fortfarande känslig på grund av den 
kinesiska importens stora volym, dess avsevärda störningspotential och det 
omfattande prisunderskridandet. 
30 
J> • f.: .,|Älasvaro#c> v,5 ** *• .j*.* : 
-" • 7èisr :-- -nummer 7013 (med undantag av nummer 70^ och 7018) 
A. Strukturen hos EU:s bordsglasindustri 
År 1995 svarade bordsglasindustrin i Europeiska unionen för 3,94% av all 
glasproduktion inom gemenskapen, vilket kan jämföras med tillverkningen av 
glasbehållare, som är den största undersektorn med 64,73% av produktionen, och 
planglas, som svarar för 25,46%. Av allt gemenskapens bordsglas tillverkas 95% i 
Frankrike, Tyskland, Italien och Förenade kungariket. 
Frankrike har en dominerande ställning och svarar för över hälften av 
gemenskapstillverkningen. Landets största producent, Verrerie Cristallerie 
d'Arqués, är världsledande, sysselsätter omkring 11 000 personer, producerar runt 
5 miljoner artiklar och exporterar ungefär 75 % av sin produktion. Det finns flera 
stora producenter, som Scott (Tyskland), Bormioli Rocco (Italien) och Durobor 
(Belgien/Förenade kungariket), men majoriteten av producenterna är små och 
medelstora företag. Den huvudsakliga konkurrensen kommer från USA och Japan, 
dominerad av Corning respektive Asahi, även om konkurrensen från Fjärran 
Östern växer. 
Den totala produktionen 1995 uppgick till 944 351 ton, varav ca 60% utgjordes av 
dricksglas. Trots att detta motsvarade ca 3,94% av den totala glasproduktionen i 
ton räknat är dricksglasproduktionen mycket viktigare än vad denna andel antyder 
med hänsyn till dess potentiella försäljningspris, vilket kan vara mycket högt. 
Bordsglasindustrin på europeisk nivå företräds av European Domestic Glass 
(EDG) för kristallglas och glas framställt för hand och av Fédération européenne 
du Verre d'Emballage (FEVE) för maskinellt framställt glas, även om kontakterna 
med producenterna av den sistnämnda typen är begränsade. Båda två är i sin tur 
anslutna till Comité Permanent des Industries du Verre de la CE (CPIV). 
EDG har medlemmar i de flesta av medlemsstaterna, även om organisationen 
aldrig har lyckats upprätta några kontakter i Spanien och Portugal och det i 
Luxemburg inte finns någon produktion. Där den har medlemmar uppskattar man 
att den företräder ca 80% av industrin, dvs. ca 86 företag. Flertalet av dessa 
företag har en enda anläggning, men vissa har flera, ibland i flera medlemsstater, 
t.ex. Durobor (Belgien/Förenade kungariket) och Saint-Gobain 
(Frankrike/Tyskland). 
31 
Utvecklingen inom sektorn står i nära samband med förändringar i livsstil, 
disponibel inkomst och personlig smak. Andra faktorer som varit av betydelse de 
senaste åren är t.ex. 
ökad mekanisering, vilket medfört ett markant prisfall och breddat 
produktsortiment, 
nya distributionsformer, särskilt massdistribution, 
nya tekniska krav i samband med den snabba spridningen av diskmaskiner 
och mikrovågsugnar, 
konkurrens från metall, keramik och plast, särskilt i fråga om köksartiklar. 
B. Produktionens och den synliga konsumtionens utveckling 
Även om EDG uppskattar att organisationen företräder ca 80% av 
bordsglasproduktionen finns det ofta luckor i den tillgängliga statistiken -
medlemmarna är ofta obenägna att lämna ut vad de anser vara kommersiellt 
känsliga uppgifter. Siffrorna för utvecklingen av den synliga konsumtionen de 
senaste åren är därför uppskattade uppgifter från CPIV som omfattar elva 
medlemsstater i EU (undantaget Spanien och, för att kunna göra en historisk 
jämförelse, de tre nyaste EU-medlemmarna). Även produktionssiffrorna avser elva 
medlemsstater i EU och kommer från CPIV. 
I fråga om bordsglasproduktionen sjönk siffrorna efter uppgången 1991 med 6% 
under både 1992 och 1993, men ökade igen 1994 (+6%), varefter de gick tillbaka 
med 2% år 1995. En stor del av den förbättring som märktes 1994 berodde på 
export, eftersom den synliga konsumtionen i EU fortsatte att minska. År 1995 steg 
den synliga konsumtionen igen med 1,5% medan exporten gick tillbaka med 
2,6%. 
De senaste uppgifterna om produktions- och konsumtionsnivåerna inom EU ges 
nedan. 
Produktion 
EU-export 
EU-import 
Synlig 
konsumtion 
EU:s för-
säljning på 
hemma-xm 
1 032 000 
358 074 
121 509 
795 435 
673 733 / tonf om inte annat anges 
:• --'Af1 
967 000 
299 372 
135 292 
802 920 
668 029 m :u 
911000 
301 979 
149 851 
758 872 
609 374 > W*' iif 
963 229 
268 539 
149 353 
750 043 
600 784 944 351 
358 643 
175 507 
761 215 
585 708 
32 
marknaden 
EU:s 
marknads­
andel 
Marknads­
andel för 
importen 
Direkt syssel­
sättning 84,7% 
15,3% 
15 428 83,2% 
16,8% 
15 366 80,3% 
19,7% 
15 212 80,1% 
19,9% 
15 000 77,0% 
19,9% 
15 000* 
C. Källor: Import/export: comext 
Produktion, sysselsättning och antalet företag: CPIV 
Marknadsandelen för importen är beräknad på grundval av den synliga konsumtionen. 
* Uppskattat 
Import- och exportutveckling 
Mot bakgrund av att bordsglas och kristall är produkter som under normala 
marknadsförhållanden i praktiken kan transporteras långa vägar är EU-
producenterna mycket dynamiska på exportmarknaderna och deras närvaro på 
många av dem har en lång tradition. Exporten motsvarar i regel en tredjedel av 
alla produkter som framställs inom EU. Den huvudsakliga exporten sker i det 
översta skiktet av marknaden vad gäller kvalitet och formgivning. Produkter med 
högt förädlingsvärde utgör därför en viktig del av affärsverksamheten. 
År 1995 exporterade EU-producenterna mer än 38% av sin totala produktion, 
vilket är en stadig ökning sedan 1987, då producenterna exporterade ca 30% av sin 
produktion. 
Nedan följer en uppdelning av de huvudsakliga källorna för EU-importen av 
bordsglas 1995 (EUR 12) liksom de viktigaste mottagarländerna för EU:s export 
av bordsglas. 
Turkiet 36 252 21,71 10 084 3,07 
Polen 25 243 15,12 18 444 5,62 
Tjeckien 24 486 14,67 3 809 1,16 
Indonesien 
Slovenien 
Rumänien 
Kina 13 970 
11005 
8 420 
6 822 8,37 
"o\59 
Tf)4 
1^9 268 
2518 
268 
669 0,37 
"077" 
0,08 
^20" 
33 
USA 
Summa, 
tredje land 6 186 
166 960 3,71 
100,00 75 865 
328 299 23,11 
100,00 
Medan vissa producenter, t.ex. i Turkiet och Östeuropa, ökade sin totala 
importandel till EU halverades andelen från Kina 1995 från mer än 8% år 1994. 
Samtidigt har EU:s bordsglasproducenter ökat sin export till Kina från 179 ton 
1994 till 668 ton 1995, vilket endast är 0,20% av EU:s hela export av bordsglas. 
De kinesiska producenterna har traditionellt haft en lång närvaro på EU-
marknaden för bordsglas, med en period, mellan 1990 och 1993, av ett ökande 
antal ton som infördes till låga priser, men därefter en stadig nedgång från och 
med 1994. Dessutom utgörs den avgjort största andelen (nästan 100%) av all 
bordsglasimport från Kina av enkla basprodukter, dvs. inte glaskeramiska 
produkter eller blykristallglas, varav merparten är maskinellt framställda. Det är 
alltså basvaror av enklaste kvalitet i det lägsta sortimentet. 
D. Priser 
Det som oroar EU:s bordsglassektor mest är de kinesiska exportörernas låga 
priser, som inte tycks vara baserade på kostnader utan på det kinesiska behovet av 
utländsk valuta. Det kan i det fallet inte anses råda normala marknadsvillkor 
eftersom Kina fortfarande i huvudsak är ett statshandelsland. 
Det är för övrigt mycket svårt att få detaljerade prisuppgifter i fråga om den 
kinesiska importen. Det finns två uppenbara statistikkällor: industri- och comext-
statistik. När en kund köper bordsglas framgår inte dess ursprung lika omedelbart 
för slutkunden, om det gör det över huvudtaget, som det gör när det rör sig om 
keramiska bordsartiklar. Företrädarna för industrin har därför gjort flertaliga 
försök att få prislistor från dem som importerar kinesiska varor, men utan att ha 
lyckats. De handelsföretag som man försökt med har vägrat att lämna ut några 
priser. 
Som redan sagts är de priser man fått fram genom enkel beräkning på grundval av 
comext-statistik otillförlitliga eftersom de kinesiska försäljningspriserna i EU för 
KN-nummer 7013 i dess helhet för 1995 var högre än de försäljningspriser de 
europeiska producenterna kunde uppnå i andra medlemsstater. 
Det hävdas att det inte är sannolikt att de kinesiska försäljningspriserna är högre 
än EU-priserna av följande orsaker: 
34 
- Merparten av de glasprodukter som importeras från Kina (97%) är 
maskinellt framställda basvaror från det lägsta produktsortimentet som 
betingar lägre priser än produkter med högre förädlingsvärde. 
- Det genomsnittliga europeiska priset omfattar hela sortimentet i kapitel 
7013, inklusive produkter med högre förädlingsvärde, t.ex. glas av kristall 
eller med gravyr, som betingar ett högre försäljningspris. Genomsnittspriset 
kan därför väntas vara högre än genomsnittspriset för vanliga glasvaror i det 
lägsta sortimentet. 
Slutsatsen är därför att EU:s priser och de kinesiska priserna på bordsglas inte är 
jämförbara eftersom de tillgängliga uppgifterna inte är tillförlitliga och de 
respektive produkterna inte konkurrerar med varandra. 
E. Sysselsättningens utveckling 
Under perioden 1980-1994, då den totala glasproduktionen ökade med 34 %, 
minskade antalet anställda med 30 %. Mycket av detta kan tillskrivas 
glastillverkarnas omstruktureringsinsatser de senaste åren, även om detta inte är 
mätbart. Bordsglassektorn är mycket arbetsintensiv och det förefaller därför troligt 
att en begränsad nedgång i sysselsättningen åtminstone delvis kan anses bero på 
den växande billiga importen. 
Det finns inga siffror som visar sysselsättningen per medlemsstat eller 
undersektor. De enda siffrorna där det finns en uppdelning per medlemsstat 
omfattar den totala glasproduktionen för alla glasprodukter. Under de fem 
senaste åren har utvecklingen av sysselsättningen i EU och i de fyra viktigaste 
bordsartikelproducerande länderna (total produktion, alla glasprodukter) sett ut på 
följande sätt: 
År EUR 12 Tyskland Frankrike Förenade Italien 
kunga­
riket 
1991 223 464 71736 37 309 45 094 21500* 
1992 219 458 69 737 36 601 44 904 21000* 
1993 221611 74 000 35 283 46 817 19 500* 
1994 208 770* 69 000 34 330 38 713 20 000 
1995 i.u. i.u. i.u. i.u. i.u. 
* Uppskattade siffror 
35 
Siffror avseende endast bordsglasvaror finns endast tillgängliga på EU-basis. Den 
senaste utvecklingen är som följer: 
1991 - 15 428 -1,1% 
1992 - 15 366 -0,4% 
1993 - 15 212 -1,0% 
1994 - 15 000 -1,4% 
Det finns inga uppgifter för 1995, men man förmodar att förändringen i 
förhållande till 1994 års totala sysselsättningsnivå var mycket liten. 
Beträffande de största bordsglasproducerande länderna, Frankrike, Tyskland och 
Förenade kungariket, är detaljerade uppgifter mycket knapphändiga, men det 
förefaller som om sysselsättningsläget, efter en period av minskad sysselsättning 
mellan 1989 och 1994 på grund av strukturanpassning, har stabiliserats inom 
bordsartikelsektorn. 
F. Gemenskapsindustrins ståndpunkt 
De producenter som företräds av CPIV anser att kvoten bör behållas eftersom 
ytterligare billig import skulle innebära ytterligare förlust av marknadsandelar, 
minskad omsättning och, i slutändan, minskad produktionskapacitet och därav 
följande förlust av arbetstillfällen. 
G. Importörernas ståndpunkt 
FTA är av den uppfattningen att effekten av kvoteringen inom glasvarusektom, på 
grund av dämpad efterfrågan, är mindre dramatisk än i andra berörda sektorer. 
FTA hävdar dock fortfarande att alla kvantitativa restriktioner bör avskaffas. 
H. Slutsats 
De kinesiska producenternas ökande exportkapacitet i fråga om lågprisprodukter 
till EU förblir ett bekymmer för glasvarusektom, som fortfarande är känslig för 
denna import. 
Med tanke på den kinesiska glasvaruimportens låga och minskande 
marknadsandel och volym i EU förefaller det inte fullt motiverat att behålla en 
kvantitativ restriktion. 
36 
4,1,95A 
A. Situationen for gemenskapens leksaksindustri 
1. Industrins struktur 
Det har inte uppstått några större strukturella förändringar i jämförelse med den 
första rapporten. Med nedläggningen av fler produktionsenheter sjönk antalet 
företag med ca 1%. 
2. Gemenskapsproduktion 
Samtidigt som gemenskapskonsumtionen ökade med 3% under 1995 gick 
leksaksproduktionen i EU upp med 5%, vilket gjorde det möjligt för 
producenterna att bibehålla sin marknadsandel i EU på ca 31 % vid en tidpunkt när 
importen stagnerade. Exporten från gemenskapens leksaksproducenter sjönk dock 
med mer än 10%. 
Helhetsbilden för produkter enligt KN-nummer 9501 - 9505 är följande: 
I tusental ecu 
Produktion 
Export 
Import 
varav från Kina 
Synlilg konsumtion 
MflrifiiiKlwntlH föi-
importen 
Marknadsandel för 
importen från Kina 1992 
3 110412 
961 588 
4 954 520 
1 979 575 
7 103 344 
60,7% 
27,9% 1993 
3 033 146 
1 076 856 
4 828 483 
2 196 957 
6 784 773 
71,2% 
32,4% 1994 
2 879 777 
1 220 209 
4 326 595 
2 069 550 
5 986 163 
72,2% 
34,6% 1995(x) 
2 966 170 
1071486 
4 230 665 
2 109 307 
6 126 350 
69,1% 
34,4% 
(x) EUR 12 
3. Sysselsättning 
Mot denna bakgrund avtog nedgången i antalet arbetstillfällen, med en minskning 
på ca 1% av arbetskraften mellan 1993 och 1994. 
37 
Antal anställda 
Direkt anställda 1990 
71065 1991 
68 336 1992 
65 012 1993 
61906 1994 
61300 
Pågående omstruktureringsåtgärder 
Jämsides med insatserna för förbättring av produktionsanläggningarna 
konsoliderades industrin ytterligare. 
B. Känslighet för kinesisk import 
1- Importens utveckling 
Den totala importen av leksaker från länder utanför EU sjönk med 2,2% medan 
importen från Kina steg med 1,9%. Icke kvoterade leksaker från Kina, som 
motsvarade 76% av den totala importen, ökade dock med 27%, medan leksaker 
belagda med kvoter minskade med 37%. 
I tusental ecu 
Kvoterade leksaker under 
1994 
9503 41 
9503 49 
9503 90 
Ej kvoterade leksaker 
Totalt 1992 
991 965 
260 117 
110 648 
621 200 
987 610 
1 979 575 1993 
1 153 117 
302 919 
171 334 
678 864 
1 043 840 
2 196 957 1994 
814 519 
247 764 
88 686 
478 069 
1255 031 
2 069 550 1995(x) 
509 465 
171 348 
42 680 
295 436 
1 599 842 
2 109 307 
(x) EUR 12 
En jämförelse mellan kvotbelagd och icke-kvotbelagd import visar tydligt hur väl 
de kinesiska producenterna har lyckats öka sin export till gemenskapen. Utan 
kvantitativa restriktioner har importen fortsatt att öka mycket kraftigt, med 27%, 
mellan 1994 och 1995. 
Importpriser 
Jämfört med 1994 var de kinesiska leksakerna enligt KN-nummer 9503 41 och 
9503 49 billigare 1995 än motsvarande leksaker från andra leverantörer i EU. För 
' 38 
KN-nummer 9503 90 var priserna från alla de huvudsakliga leverantörerna ganska 
lika. 
Siffrorna nedan visar att kineserna underskrider gemenskapens exportpriser, även 
om det inte finns några uppgifter för priset fritt fabrik på gemenskapsprodukterna. 
39 
Genomsnittspriser på import från Kina och export från gemenskapen 
(ecu/ton) 
Produkt 
9503 41 
9503 49 
9503 90 EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 1992 
14 179 
7 737 
9 172 
5 944 
7 724 
5 116 1993 
13 137 
7 831 
9 736 
6013 
7 248 
4 812 1994 
13 400 
7 314 
9 420 
6 106 
7 009 
4 926 1995 
12 963 
6 249 
9 137 
5 983 
6 199 
4911 
Priset på import från Kina sjönk igen 1995, med 15% för leksaker enligt KN-
nummer 9503 41. 
Ett annat problem som gemenskapens producenter fortfarande tampas med är 
förfalskningar. Kineserna tycks inte ha gjort mycket för att få ett slut på denna 
företeelse och det verkar ta lång tid att få fram ett sätt att lösa problemet. 
C. Gemenskapsindustrins och importörernas ståndpunkt 
Toys Manufacturers of Europe (importörer) och Fédération Européenne des 
industries du Jouet (producenter), som företräder nästan hela den europeiska 
leksaksindustrin, har nyligen föreslagit att importen av komponenter till kvoterade 
leksaker skall libéraliseras. De tror att detta skulle vara ett sätt att stimulera den 
sysselsättning i olika EU-länder som är baserad på lokal montering och andra 
förädlingsprocesser. 
Det bör dock observeras att avsikten med leksaksindustrins förslag är att särskilt 
undanta från kvoteringen endast "komponenter till leksaker som är avsedda att 
genomgå ytterligare industriell förädling (...) och som inte skall säljas som 
separata artiklar till slutkunder". Kommissionen tror att en sådan definition skulle 
medföra förvaltningssvårigheter för de nationella tullmyndigheterna på grund av 
att tolkningarna skulle kunna bli olika och föreslår därför att "komponenter till 
leksaker" utan vidare specificering undantas från kvoteringen. 
D. Slutsats 
40 
Leksakssektorn förblir känslig på grund av volymen på den kinesiska importen 
både i absoluta och relativa tal, de låga priserna och de kinesiska producenternas 
exportpotential. Förbättringar av kvotsystemet skulle förmodligen medföra 
ytterligare inbrytning för denna import, vilket skulle göra fortsatt reglering än mer 
nödvändig. 
m. Slutsatser 
På grundval av den information kommissionen samlat in drar den följande 
slutsatser: 
1. De sektorer som omfattas av kvantitativa restriktioner har gjort ansträngningar 
som gett resultat vad beträffar omstrukturering av produktionen och förbättring av 
de kvotbelagda produkternas kvalitet. Även om de europeiska producenterna 
fortsätter med sina ansträngningar är de berörda sektorerna dock fortfarande 
känsliga. 
— Som helhet är situationen besvärlig: Alla sektorerna har i varierande grad 
drabbats av stagnerad produktion, sjunkande försäljning och export, 
företagsnedläggningar och friställanden. 
— Till största delen gäller detta arbetsintensiva, fragmenterade industrier som 
är särskilt sårbara för konkurrensen från låglöneländer och redan har förlorat 
en stor del av gemenskapsmarknaden till dessa. 
— De flesta av dessa sektorer är engagerade i omstruktureringsprocesser, som 
verkar lovande men är kostsamma och svåra, och som skulle omintetgöras 
av en kraftig ökning av lågprisimport. 
— Vissa av sektorerna har redan omlokaliserat en del av sin produktion, 
planerar att göra det eller har en del underleverantörer i lågkostnadsländer 
för att minska sina kostnader och på så sätt kunna konkurrera med dessa 
länder. 
2. Det hot som den kinesiska konkurrensen utgör för dessa sektorer kvarstår: 
— Kina har en enorm och ständigt ökande kapacitet för produktion och export 
inom de sektorer som omfattas av kvantitativa restriktioner och de kinesiska 
exportörerna skulle, i avsaknad av dessa restriktioner, på mycket kort tid 
kunna erbjuda enorma mängder varor på gemenskapsmarknaden. 
— Importen från Kina hade redan övertagit en stor del av marknaden, eller var 
på väg att göra det, när de kvantitativa restriktionerna på gemenskapsnivå 
infördes. 
41 
— Priserna på importerade produkter från Kina ligger långt under priserna på 
jämförbara gemenskapsprodukter. De ligger också mycket lägre än priserna 
på importen från andra länder som exporterar till gemenskapen. Detta 
prisunderskridande är av sådan omfattning att det skulle göra det möjligt för 
de kinesiska producenterna att orsaka störningar på gemenskapsmarknaden. 
— Ofta förekommande förfalskning beträffande vissa produkter snedvrider 
konkurrensförhållandena ytterligare. 
— En annan faktor är särdragen hos det kinesiska ekonomiska systemet. Kina 
har de senaste åren strävat efter att libéralisera sitt handelssystem och öppna 
sin ekonomi för omvärlden. Även om dessa åtgärder innebär betydande 
framsteg är de fortfarande klart otillräckliga för att anpassa det kinesiska 
handelssystemet till internationellt accepterade regler. De kinesiska 
myndigheterna har fortfarande ett starkt inflytande på driften av den 
kinesiska industrin: t.ex. priser som på konstgjord väg hålls låga och inte på 
ett realistiskt sätt avspeglar produktionskostnaderna för de berörda 
produkterna och exportstrategier som påverkas av hänsyn som inte är rent 
kommersiella. På importsidan har Kina fortfarande höga tullar på många 
konsumentvaror, men de restriktioner som utgör de största hindren 
härstammar från icke-tullrelaterade hinder som kvoter, licenskrav, 
restriktioner mot utländsk valuta och tekniska hinder. Produkter får endast 
importeras av sammanslutningar för utrikeshandel som godkänts och 
huvudsakligen kontrolleras av den centrala regeringen. 
Det finns alltså skäl att anta att ett avskaffande av de kvantitativa restriktionerna 
skulle leda till en ny kraftig ökning av import från Kina och därmed till en ny 
farlig försvagning av den berörda gemenskapsindustrins ställning på marknaden, 
med undantag av glasvaror, för vilka en sådan följd är mindre trolig. 
Mot bakgrund av det föregående anser kommissionen att de grunder på vilka rådet 
beslutade att införa de kvantitativa restriktioner som denna rapport behandlar, med 
undantag för glasvaror, kvarstår i sin helhet. 
42 
KAPITEL 3 
GENOMFÖRANDE AV ÖVERVAKNINGSÅTGÄRDER OCH 
LÄMPLIGHETEN I ATT BEHÅLLA SÅDANA ÅTGÄRDER 
I. Syftet med övervakningsåtgärderna 
Rådet har infört dessa åtgärder för att närmare kunna följa utvecklingen av importen 
av en rad produkter vars utveckling varit oroande men inte utgjort en direkt fara för 
gemenskapsindustrin. 
II. Genomförande 
Gemenskapens förhandsövervakning genomförs genom ett system med avgiftsfria 
licenser som automatiskt utfärdas för alla begärda kvantiteter inom 5 arbetsdagar 
från det att begäran lämnats in av en importör i gemenskapen. 
I och med att ett enhetligt och förenklat dokument för gemenskapsövervakning 
infördes genom förordning (EG) nr 519/94 minskades formaliteterna för 
importörerna och medlemsstaterna till ett minimum vid import av de produkter som 
omfattas av övervakning. 
Till följd av slutsatserna i kommissionens första rapport beslutade rådet i april 1996 
genom sin förordning (EG) nr 752/96 
att utesluta en rad produkter som år 1994 importerades i obetydliga mängder 
eller i mindre omfattning än 1993 från förteckningen av varor som omfattas av 
gemenskapsövervakning, 
- att införa vissa produkter för vilka kvoterna avskaffats (handskar och 
bilradioapparater kombinerade med kassettbandspelare) i förteckningen av 
varor som omfattas av gemenskapens förhandsövervakning. 
Tyvärr är det många medlemsstater som trots upprepade uppmaningar inte lämnar 
de upplysningar de förväntats lämna om utfärdandet av kontrolldokument eller 
endast lämnar ofullständiga upplysningar eller lämnar dem för sent (utom i fråga om 
skor), vilket medför att en stor del av nyttan med övervakningen går förlorad. 
43 
III. Utvecklingen av import av produkter som omfattas av övervakning 
Nedanstående tabell återger 1995 års import, i tusental ecu, av de produkter som 
omfattas av övervakningen, med undantag av skor, och jämför dem med importen år 
1994. 
KN-nr 
190190 90 
2827 1000 
2905 49 90 
2918 1400 
294130 00 
294140 00 
3204 13 00 
3204 15 00 
3604 
3905 20 00* 
4203 29 91 
4203 29 99 
6913 10 
7004 90 
7901 12 
8527 21 
8712 00 
9503 30 
9503 60 
9504 40 
9603 29 
9603 30 
9603 40 
9603 90 Varuslag 
Livsmedelsberedningar 
Ammoniumklorid 
Andra polyoler 
Citronsyra 
Tetracykliner och 
tetracyklinderivat 
Kloramfenikol 
Basiska färgämnen ... 
Kypfärgämnen... 
Pyrotekniska artiklar 
Polyvinylalkohol 
Handskar 
Handskar 
Prydnadsföremål av porslin 
Annat planglas 
Olegerad zink... 
Bilradioapparater 
Cyklar 
Byggsatser 
Pussel 
Spelkort 
Kvastar, viskor och borstar 
Kvastar, viskor och borstar 
Kvastar, viskor och borstar 
Kvastar, viskor och borstar 1994 
2 408 
1083 
1716 
28 380 
38 101 
9 736 
7815 
5 034 
41578 
15 748 
4 764 
4 992 
94 126 
3 485 
0 
63 696 
1661 
33 687 
5 201 
2318 
14 476 
5 068 
15 174 
12 267 1995 
1897 
1307 
3 463 
21313 
48 402 
7 786 
7 773 
9 927 
67 210 
19711 
5513 
4 041 
75 303 
3 223 
0 
35 174 
2001 
50 884 
6 163 
2 592 
20 235 
7 037 
17 895 
15 857 Import från 
Kina/ 
tredje land 
(1995) 
5,48% 
77,78% 
31,48% 
56,03% 
58,18% 
89,48% 
27,84% 
17,59% 
77,50% 
18,69% 
22,45% 
12,13% 
68,22% 
8,92% 
0% 
4,93% 
0,42% 
20,48% 
31,82% 
24,73% 
41,94% 
24,22% 
67,27% 
28,58% 
Källa: Eurostat 
»Tidigare3905 3000 44/V ; 
Vad gäller importen av skor gör Eurostat-statistiken inte någon skillnad mellan skor 
som omfattas av övervakningen och skor som inte gör det, så kommissionen kan 
endast hänvisa till de kontrolldokument som utfärdades 1995: 
ex 6402 99 1517 290 par 
ex 6403 91 och 99 10 331 353 par 
ex 6404 11 4 466 577 par 
Summa 35 781 669 par* 
(*) 1. Inbegripet 19 466 449parför Italien, vilkas fördelning mellan kategorierna 
är okänd. 
2. Tyskland har inte lämnat några uppgifter från slutet av juli 1995 till och 
med december 1995. 
IV. Bör övervakningsåtgärderna behållas? 
Dessa siffror visar på en betydande ökning av importen för en rad produkter. I fråga 
om dessa produkter anser kommissionen att det är nödvändigt att bibehålla 
förhandsövervakningen. 
Vad gäller en rad andra produkter (KN-nummer 1901 90 90, 7004 90, 7901 12, 
8527 21) som importeras i obetydliga mängder eller i mindre omfattning än 1994 
anser kommissionen att det inte längre är nödvändigt att bibehålla 
övervakningsåtgärderna och föreslår därför, för att lätta den administrativa bördan 
både för de nationella förvaltningarna och importörerna, att dessa produkter skall 
undantas från listan över produkter som omfattas av sådana åtgärder. 
46 
KAPITEL 4 
KOMMISSIONENS SLUTSATSER OCH FÖRSLAG 
Med stöd av vad som anförs ovan anser kommissionen att det system med 
kvantitativa restriktioner och övervakningsåtgärder som införs genom förordning 
(EG) nr 519/94 bör bibehållas, dock med följande ändringar: 
1. Kvantitativa restriktioner 
Avskaffande av kvoten på bordsglas (KN-nummer 7013). 
- Uteslutande av "komponenter till leksaker" från kvoten för leksaker. 
2. Övervakningssåtgärder 
Att övervakningen avskaffas i fråga om produkter enligt KN-nummer 1901 90 90, 
7004 90, 7901 12 och 8527 21 och inkludera bordsglas (KN-nummer 7013) bland 
de produkter som omfattas av övervakningen. 
47 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 11 slutlig 
DOKUMENT 
SV 11 02 
Katalognummer : CB-CO-97-007-SV-C 
ISBN 92-78-14993-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
%