[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 18.5.2005

SEK(2005) 642 slutl.

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om upphävande av beslutet av den 2 juni 2004 att det föreligger ett alltför stort underskott i Nederländerna

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

Inledning

Den 31 mars 2004 mottog kommissionen en officiell bekräftelse från de nederländska myndigheterna på att underskottet i den offentliga sektorns finanser år 2003 uppgick till 3,2% av BNP[1], och därmed överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. På grundval av dessa uppgifter inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott avseende Nederländerna den 28 april 2004, med att anta den rapport som föreskrivs i artikel 104.3 i fördraget. Med beaktande av alla relevanta omständigheter som redovisas i denna rapport samt Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande och i enlighet med artikel 104.4, antog kommissionen ett yttrande (enligt artikel 104.5) den 19 maj 2004 där den konstaterar att ett alltför stort underskott föreligger i Nederländerna. Den 2 juni 2004 antog rådet ett beslut[2] i detta ärende i enlighet med artikel 104.6.

Rådet antog samtidigt en rekommendation riktad till Nederländerna enligt artikel 104.7 i fördraget, i syfte att få situationen med det alltför stora underskottet att upphöra. Rådet rekommenderade närmare bestämt att ”de nederländska myndigheterna i enlighet med artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 bör få den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2005”. Rådet fastställde en tidsfrist till den 2 oktober 2004 för den nederländska regeringen att ”vidta korrigerande åtgärder avseende 2005, huvudsakligen av strukturell art, vilka uppgår till en halv procentenhet av BNP”.

Rådet betonade i sina rekommendationer för korrigeringen av det alltför stora underskottet att ”åtgärder för budgetkonsolidering bör säkerställa en varaktig förbättring av saldot i den offentliga sektorns finanser, samtidigt som de bör inriktas på att höja de offentliga finansernas kvalitet och stärka ekonomins tillväxtpotential.” Rådet uppmanade även enträget de nederländska myndigheterna att ”säkerställa budgetkonsolideringen, så att en situation med offentliga finanser som är nära balans eller visar överskott bibehålls, särskilt genom en minskning av underskottet i konjunkturrensade termer med minst 0,5 procentenheter av BNP per år, även efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats.”

Den 6 oktober 2004 förklarade kommissionen[3] att den nederländska regeringen hade vidtagit effektiva åtgärder före tidsfristens utgång den 2 oktober 2004, vilket rådet noterade den 21 oktober[4].

Korrigering av det alltför stora offentliga underskottet 2004

Den 16 april 2004, kort efter det att det hade visat sig att referensvärdet på 3 % hade överskridits 2003 mot bakgrund av den utdragna ekonomiska avmattningen, vidtog den nederländska regeringen ett antal extra sparåtgärder för 2004, motsvarande 0,5 % av BNP, i syfte att korrigera det alltför stora underskottet redan under 2004. Detta sparpaket beslutades utöver de sparåtgärder som hade lagts fram i budgeten för 2004[5]. Ungefär hälften av paketet bestod av åtgärder av strukturell typ, framför allt en höjning av premierna för hälso- och sjukvårdsförsäkringarna, lägre utgifter för hälso- och sjukvård och gradvis avveckling av subventioner för anställning av lågutbildad arbetskraft. Den andra hälften bestod av engångsåtgärder som hade en underskottsminskande effekt endast under 2004. De viktigaste engångsåtgärderna var kopplade till förskjutningar i tiden av utgifter för utvecklingsbistånd, redovisningen av centralbankens vinst och lägre utgifter än planerat för investeringar i infrastruktur.

I den anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott som gjordes i mars 2005, (den lämnades in den 28 februari 2005 och godkändes av Eurostat den 18 mars 2005), beräknades det offentliga underskottet för 2004 till 2,5 % av BNP (tabell 1). Den 31 mars 2005 justerades underskottet för 2004 till 2,3 % av BNP inom ramen för den regelbundna rapporteringen av reviderade nationalräkenskaper till Eurostat, med beaktande av mer utförlig information om de lokala myndigheternas finanser.

Detta resultat skall jämföras med ett förväntat underskott på 3,0 % i budgeten för 2005 och i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från november 2004 och med en beräkning på 2,9 % av BNP i kommissionens höstprognos 2004. Att resultatet överträffar förväntningarna i de beräkningar som lades fram tillsammans med budgeten för 2005 sammanhänger delvis med det faktum att skatteintäkterna i de flesta större skattekategorier var högre än vad som tidigare förväntats. Höga oljepriser och därmed sammanhängande högre offentliga inkomster från försäljning av naturgas ökade intäktssidan ytterligare. Dessutom var utgiftstillväxten lägre än förväntat, främst tack vare att arbetslöshetsbidragen ökade i långsammare takt än vad man räknat med, investeringarna i infrastruktur blev lägre än väntat och nettobidragen till EU mindre. Enligt kommissionens vårprognos 2005 minskade det konjunkturrensade underskottet från 2,0 % av BNP 2003 till 1,2 % av BNP 2004.

Under 2004 ökade bruttoskuldkvoten till 55,2 % av BNP[6], från 54,3 % av BNP 2003, främst på grund av den svaga ekonomin och förekomsten av ett avsevärt nominellt underskott. Skuldkvoten förblev således lägre än fördragets referensvärde på 60 % av BNP.

Tabell 1: De offentliga finansernas utveckling 2002-2004 (i % av BNP) |

Genomförande | 2002 | 2003 | 2004 |

Offentliga sektorns finansiella sparande | -1,9 | -3,2 | -2,3 |

- Inkomster totalt | 45,9 | 45,8 | 45,5 |

varav löpande skatter | 12,0 | 11,2 | 11,0 |

socialförsäkringsavgifter | 14,9 | 15,5 | 15,1 |

- Utgifter totalt | 47,8 | 49,0 | 48,0 |

varav offentlig konsumtion | 11,3 | 11,4 | 11,4 |

sociala transfereringar | 13,3 | 14,0 | 14,0 |

ränteutgifter | 3,1 | 2,9 | 2,9 |

fasta bruttoinvesteringar | 3,6 | 3,6 | 3,5 |

Primärt saldo | 1,1 | -0,3 | 0,4 |

Pm Skattetryck | 40,1 | 40,0 | 39,9 |

Offentlig skuld | 52,6 | 54,3 | 55,7 |

Pm Konjunkturrensat saldo 1 | -2,3 | -2,0 | -1,2 |

Pm Konjunkturrensat primärt saldo 1 | 0,8 | 0,9 | 1,7 |

Pm Real BNP1 (årlig procentuell förändring) | 0,6 | -0,9 | 1,3 |

Ränteutgifter, totala utgifter och saldon innefattar swappar i enlighet med de definitioner som används vid förfarandet vi alltför stora underskott. 1 Kommissionens vårprognos 2005. Källa: Kommissionen. |

Budgetprognos för 2005 och 2006

Budgeten för 2005 lades fram inför parlamentet den 21 september 2004 och godkändes kort därefter efter några relativt obetydliga ändringar. Den innehåller ytterligare underskottsminskande åtgärder under 2005, som innefattar utgiftsminskningar inom hälso- och sjukvårdssektorn, ökningar av inkomstskatten, begränsningar av arbetslöshetsförmåner och högre egenavgifter för invaliditets- och sjukpensioner. De aviserade åtgärderna i 2005 års budget, (som innehåller den strukturpolitiska delen av åtgärdspaketet som lades fram den 16 april 2004), ger en sammanlagd korrigering motsvarande en halv procentenhet av BNP för 2005. De korrigerande åtgärderna förefaller på det hela taget vara övervägande av strukturell natur.

Enligt kommissionens vårprognos 2005 beräknas underskottet i de offentliga finanserna 2005 bli 2,0% av BNP (tabell 2). Detta skall jämföras med det officiella målet som fastställdes i den senaste anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott i mars 2005.[7] Real BNP-tillväxt förväntades avta något, från 1,4 % 2004 till 1,0 % 2005. Kvartalsprofilerna i prognosen visar dock en gradvis återhämtning under året som utmynnar i högre skatteintäkter, främst på grund av att företag och näringsidkare redovisar högre vinster. Dessutom förväntas intäkter från försäljning av naturgas förbättra inkomstsidan även under 2005. På utgiftssidan förväntas utgiftskvoten minska något under 2005. Återhållsamma ökningar av offentliga utgifter speglar effekten av sparåtgärder och frysningen av tjänstemännens avtalslöner och socialförsäkringsutbetalningar.

För 2006 beräknas i kommissionens vårprognos 2005 att real BNP-tillväxt kommer att öka till 2,0 % 2006, vilket kommer att leda till en snabbare inkomstökning i takt med den förväntade ekonomiska återhämtningen. På grundval av aktuella antaganden om den ekonomiska politiken kommer underskottet dock bara att förbättras i relativt ringa omfattning, från 2,0 % av BNP 2005 till 1,6 % av BNP, eftersom ytterligare besparingar i socialförsäkringsutgifter, bidrag och lönekostnader i den offentliga sektorn kommer att motverkas av ökade utgifter för transporter, säkerhet, kunskapsbaserad ekonomi och kompensationsåtgärder för att begränsa effekterna av sjukförsäkringsreformen på hushållens inkomster.

Det konjunkturrensade underskottet förväntas bli betydligt lägre för 2005 och nå 0,4 % av BNP, vilket återspeglar den pågående konsolideringen av de offentliga finanserna. Detta skulle innebära en förbättring med 0,8 % av BNP för andra året i rad, vilket är en större förbättring än miniminivån för korrigeringen av underskottet på 0,5 % av BNP under åren närmast efter det att rådet har krävt en korrigering av ett alltför stort underskott. Det tyder även på att Nederländerna redan under 2005 kommer att uppnå offentliga finanser som är nära balans i konjunkturrensade termer. I kommissionens vårprognos beräknas det konjunkturrensade underskottet att fortsätta att bli allt bättre så att balans i de offentliga finanserna uppnås 2006, förutsatt att den nuvarande politiken fortsätter. Den stora skillnaden mellan det uppmätta och det konjunkturrensade underskottet återspeglar den långvariga ekonomiska avmattningen och den förväntade gradvisa återhämtningen. Real BNP-tillväxt minskade till under potentiell tillväxt 2001 och förväntas inte nå potentialen igen förrän 2006. Det negativa produktionsgapet kommer därför att växa från det beräknade 1,9 % 2003 till runt 2,5 % av BNP under 2005 och 2006.

Enligt anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott i mars 2005 kommer den offentliga skulden att öka till 57,4 % av BNP 2005, en siffra som ligger mycket nära den skuldkvot på 57,6 % av BNP som har beräknats i kommissionens vårprognos 2005. Skuldkvoten påverkas under året av inköp av infrastruktur för gastransport, en transaktion som motsvarar 0,6 % av BNP. Enligt kommissionens vårprognos kommer skuldkvoten att öka ytterligare något under 2006, till 57,9 % av BNP, under förutsättning att den nuvarande politiken förblir oförändrad. Skuldkvoten kommer dock ändå att förbli under referensvärdet på 60 % av BNP.

Tabell 2: Prognoser för de offentliga finanserna (i % av BNP) |

2004 | 2005 | 2006 |

SP | Komm. | SP | Komm. (1) |

Offentliga sektorns finansiella sparande | -2,5 | -2,6 | -2,1 | -2,1 | -1,6 |

- Inkomster totalt | 45,5 | 44,9 | 45,8 | 44,6 | 47,6 |

varav löpande skatter | 11,0 | 24,8 | 11,1 | 24,7 | 11,2 |

socialförsäkringsavgifter | 15,1 | 13,9 | 15,0 | 13,9 | 16,9 |

- Utgifter totalt | 48,0 | 47,5 | 47,9 | 46,7 | 49,3 |

varav - offentlig konsumtion | 11,4 | 17,5 | 11,4 | 17,2 | 11,4 |

- ränteutgifter | 2,9 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |

- fasta bruttoinvesteringar | 3,5 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,4 |

Primärt saldo | 0,4 | 0,3 | 0,8 | 0,7 | 1,2 |

Offentlig skuld | 55,7 | 58,1 | 57,6 | 58,6 | 57,9 |

Pm Konjunkturrensat saldo | -1,2 | -1,2 | -0,4 | -1,3 | 0,0 |

Pm Konjunkturrensat primärsaldo | 1,7 | 0,3 | 2,5 | 0,7 | 2,9 |

Real BNP (årlig procentuell förändring) | 1,3 | 0,75 | 1,0 | 1,5 | 2,0 |

Källor: Anmälan för 2004 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott i mars 2005, det uppdaterade stabilitetsprogrammet från november 2004 (SP), nationalräkenskaperna för 2004 och kommissionens vårprognos 2005 (Komm). Konjunkturrensat saldo för stabilitetsprogrammet beräknat av kommissionen på grundval av information i programmet (skillnaderna jämfört med Komm. återspeglar olika makroekonomiska scenarier). Märk väl att Statistics Netherlands efter rapporten i mars inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott rapporterade ett reviderat (lägre) underskott för 2004 till Eurostat, på 2,3 % av BNP (se tabell 1). (1) Med antagande om oförändrad politik. |

Slutsatser

De nederländska myndigheterna har följt rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 2 juni 2004. Närmare bestämt följde de rekommendationen att få det alltför stora underskottet i de offentliga finanserna att upphöra i enlighet med artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97, som i det aktuella fallet innebar senast år 2005. Faktum är att de redan under 2004 lyckades minska underskottet till 2,3 % av BNP, klart under tröskelvärdet på 3 %. Förutsatt att den nuvarande politiken förblir oförändrad kommer underskottet enligt kommissionens vårprognos 2005 tack vare den ytterligare finanspolitiska åtstramning som är planerad i 2005 års budget att minska till 2,0 % av BNP under 2005 och att fortsätta minska till 1,6 % av BNP 2006, vilket visar att de åtgärder som har vidtagits leder till en varaktig korrigering av budgetunderskottet. Det konjunkturrensade saldot förbättrades betydligt under 2004, med 0,8 % av BNP, till ett underskott på 1,2 % av BNP. Det underskottet förväntas avta med ytterligare 0,8 % av BNP och nå en position nära balans 2005, som kommer att bibehållas 2006. Till sist konstateras att skuldkvoten, enligt anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott från mars 2005, ökade från 54,3 % av BNP 2003 till 55,2 % 2004. Enligt vårprognosen 2005 kommer den att underskrida referensvärdet på 60 % av BNP även under 2005 och 2006.

Vid en totalbedömning framgår det således att de nederländska myndigheterna fullföljde korrigeringen av det alltför stora underskottet 2004 enligt villkoren i rådets rekommendation av den 2 juni 2004. Kommissionen rekommenderar därför att rådet upphäver beslutet om att det föreligger ett alltför stort underskott i Nederländerna.

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

av den (7 juni 2005(

om upphävande av beslutet av den 2 juni 2004 att det föreligger ett alltför stort underskott i Nederländerna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av den Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

(1) Genom rådets beslut 2005/136/EG av den 2 juni 2004[8], till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget, fastställdes att det förelåg ett alltför stort underskott i Nederländerna.

(2) Enligt artikel 104.7 i fördraget riktade rådet en rekommendation till Nederländerna som syftade till att få det alltför stora underskottet att upphöra.[9] I rekommendationen, jämförd med artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[10], fastställdes 2005 som tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet.

(3) Enligt artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

(4) Definitionerna av ”offentlig” och ”underskott” återfinns i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott genom hänvisning till Europeiska nationalräkenskapssystemet, andra upplagan. De statistiska uppgifterna för förfarandet vid alltför stora underskott tillhandahålls av kommissionen.

(5) På grundval av de uppgifter som tillhandahållits av kommissionen efter Nederländernas rapport före den 1 mars 2005, i enlighet med rådets förordning (EG) 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen[11], senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 475/2000[12], på grundval av de rapporter om reviderade nationelräkenskaper som lämnades till Eurostat den 31 mars 2005 samt kommissionens vårprognos 2005 har följande slutsatser dragits:

- Underskottet i de offentliga finanserna beräknas till motsvarande 2,3% av BNP för 2004, jämfört med 3,2% 2003. 2004 års budgetgenomförande följer rådets rekommendation enligt artikel 104.7, särskilt vad gäller minskningen av underskottet i de offentliga finanserna till en nivå under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2005. Den finanspolitiska korrigeringen fortsatte under 2004 genom betydande sparåtgärder, delvis integrerade i 2004 års budget och delvis i det extra konsolideringspaket som antogs den 14 april 2004. Att skatteintäkterna blev högre än väntat och att försäljningen av naturgas inbringade högre inkomster till följd av höga oljepriser bidrog också till att minska underskottet.

- De finanspolitiska åtgärderna är utformade i syfte att kunna säkerställa en varaktig förbättring av saldot i de offentliga finanserna. I kommissionens vårprognos 2005 förutses en ytterligare minskning av det offentliga underskottet till 2,0 % av BNP, främst tack vare sparåtgärder, mestadels av strukturell art, som sammanlagt motsvarar 0,5 % av BNP. Detta överensstämmer med det officiella målet att nå ett underskott på 2,1 % av BNP. Förutsatt att den nuvarande politiken förblir oförändrad kommer underskottet enligt kommissionens vårprognos 2005 att fortsätta minska till 1,6 % av BNP 2006, vilket visar att korrigeringen av budgetunderskottet är av varaktig natur.

- Den finanspolitiska konsolideringen kommer att stärkas genom en minskning av det konjunkturrensade underskottet, som förväntas nå en position nära balans efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats. Det konjunkturrensade underskottet minskade betydligt till 1,2 % av BNP, jämfört med 2,0 % av BNP 2003. I kommissionens vårprognos 2005 beräknas att det konjunkturrensade underskottet kommer att minska med ytterligare 0,8 % av BNP 2005, till 0,4 % av BNP, vilket är nära balans, för att sedan nå 0,0 % av BNP 2006.

- Enligt anmälan inom ramen av förfarandet för alltför stora underskott i mars 2005 låg den offentliga skuldkvoten 2004 under referensvärdet på 60 %. I kommissionens vårprognos 2005 beräknas att skuldkvoten kommer att förbli under referensvärdet både 2005 och 2006.

(6) Beslut 2005/136/EG bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En övergripande bedömning har visat att korrigeringen av det alltför stora underskottet i Nederländernas offentliga finanser fullföljdes 2004 enligt villkoren i den rekommendation som riktades till Nederländerna den 2 juni 2004 enligt artikel 104.7 i fördraget.

Artikel 2

Beslut 2005/136/EG skall härmed upphävas.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den [7 juni 2005].

På rådets vägnar

Ordförande […]

[1] Detta var en revidering uppåt från det underskott på 2,98 % av BNP som anmäldes den 1 mars 2004. Det främsta skälet var att underskotten på lokal nivå blev högre än förväntat och att inga preliminära uppgifter om de lokala myndigheternas finanser för helåret 2003 hade funnits tillgängliga tidigare.

[2] Rådets beslut nr 2005/136/EG, offentliggjort i EUT L 47, 18.2.2005, s. 26.

[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Europeiska unionens råd, pressmeddelande 13017/04 (Presse 284) av den 21 oktober 2004.

[5] Budgeten för 2004 hade som mål ett underskott på 2,3 % av BNP, men det var på grundval av prognoser från sommaren 2003, som snart därefter blev inaktuella eftersom antagandena om ekonomisk tillväxt var alltför höga och de resultat av de offentliga finanserna som blev tillgängliga efter det att 2004 års budget hade lagts fram var sämre än väntat.

[6] Det är en nedjustering av de reviderade nationalräkenskaperna från den 31 mars 2005, jämfört med den skuldkvot på 55,7 % som anges i anmälan den 28 februari 2005.

[7] Den något lägre utgångspunkten för underskottet 2004 än vad som anges i kommissionens vårprognos kan leda till en gynnsam utveckling jämfört med basen under 2005. På grundval av den information som för närvarande finns tillgänglig går det dock inte att avgöra hur mycket av förbättringen av de lokala administrationernas finanser som kan tillskrivas strukturella orsaker och således medföra positiva effekter även under kommande år.

[8] Rådets beslut av den 2 juni 2004, offentliggjort i EGT L 47, 18.2.2005, s. 26.

[9] Rådets rekommendation av den 2 juni 2004.

[10] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

[11] EGT L 322, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2000, s. 23).

[12] EUT L 58, 3.3.2000, s. 1.