[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 8.11.2006

KOM(2006) 672 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

INSTRUMENTET FÖR STÖD INFÖR ANSLUTNINGEN EN FLERÅRIG VÄGLEDANDE FINANSIERINGSRAM FÖR 2008–2010

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

INSTRUMENTET FÖR STÖD INFÖR ANSLUTNINGEN EN FLERÅRIG VÄGLEDANDE FINANSIERINGSRAM FÖR 2008–2010

Inledning

Som en del av förberedelserna inför budgetramen för perioden 2007-2013 lade kommissionen fram ett förslag till ett nytt instrument kallat "instrumentet för stöd inför anslutningen" för Europaparlamentet och rådet i september 2004. Rådets förordning (EG) nr 1085/2006 om upprättandet av instrumentet för stöd inför anslutningen antogs den 17 juli 2006.

Syftet med instrumentet är att ge stöd åt de länder som är kandidater eller potentiella kandidater till EU-medlemskap. För att varje lands mål skall uppnås på ett så effektivt sätt som möjligt har instrumentet delats upp i fem delar: övergångsstöd och institutionsuppbyggnad; gränsöverskridande samarbete; regional utveckling; utveckling av mänskliga resurser och landsbygdsutveckling. I kandidatländerna kommer åtgärder att vidtas på områdena regional utveckling, utveckling av mänskliga resurser och landsbygdsutveckling inom ramen för respektive del i syfte att förbereda länderna inför tillämpningen av EU:s jordbruks- och sammanhållningspolitik efter anslutningen. För detta fordras att länderna har tillräcklig förvaltningskapacitet och lämpliga strukturer för att kunna garantera att stödet förvaltas väl. När det gäller de potentiella kandidatländerna kommer dessa åtgärder att vidtas inom ramen för delen övergångsstöd och institutionsuppbyggnad.

Den fleråriga vägledande finansieringsramen för instrumentet för stöd inför anslutningen har utformats i syfte att informera om den vägledande fördelningen av det totala anslaget för instrumentet, vilken enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1085/2006 skall föreslås av kommissionen. Finansieringsramen utgör länken mellan utvidgningspaketets politiska ram och budgetprocessen. Den fördelning som föreslås i den fleråriga vägledande finansieringsramen kommer att beaktas i det vägledande fleråriga planeringsdokument som upprättas för vart och ett av de stödmottagande länderna, och genom vilket stödet inför anslutningen ges.

Finansieringsramen utgår ifrån en löpande treårig planeringscykel. Under normala förhållanden läggs förslaget till flerårig vägledande finansieringsram för åren N, N+1 och N+2 fram under det sista kvartalet av år N–2 som en del av utvidgningspaketet, och uttrycker i finansiella termer de politiska prioriteringar som anges i paketet, med beaktande av budgetramen.

På grund av förseningarna med överenskommelsen om den nya budgetramen för 2007–2013 och med antagandet av förordningen om upprättandet av instrumentet för stöd inför anslutningen, var det inte möjligt att lägga fram en finansieringsram för 2007–2009 inom denna tidsram. Föreliggande finansieringsram för 2008–2010 är därför den första som läggs fram för instrumentet för stöd inför anslutningen. Den bekräftar de siffror för 2007 som kommissionen lade fram för Europaparlamentet och rådet i sitt preliminära budgetförslag för 2007. I ramen anges fördelningen av det totala anslaget från föranslutningsstödet mellan respektive land och del. Dessutom anges det totala anslaget till de regionala och övergripande programmen samt de belopp som anslås till stödutgifter.

Politisk och strategisk ram

De övergripande politiska prioriteringarna inför anslutningen fastställs i de europeiska partnerskapen, partnerskapen för anslutning och de årliga länderrapporterna, samt i strategidokumentet för utvidgningen, vilket ingår i det utvidgningspaket som läggs fram för Europaparlamentet och rådet varje år.

Föreliggande finansieringsram har utarbetats på grundval av 2006 års utvidgningspaket. Den politiska kontexten utgörs av inledandet av förhandlingar med Turkiet och Kroatien i oktober 2005, beslutet att bevilja f.d. jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland samt det faktum att resterande länder på västra Balkan också är potentiella kandidatländer till medlemskap i EU.

Länderna på västra Balkan utgör en särskild utmaning för EU. Unionen måste visa att dess utvidgningspolitik kan sporra till förändringar i en region där statsbildningarna är bräckliga och samhällena delade. Dessa länder måste ha trovärdiga politiska utsikter till en slutlig integrering i EU för att reformerna skall fortsätta. Men det står också klart att de inte kan ansluta sig innan de till fullo uppfyller kriterierna.

Någon ny utvidgning med en stor grupp länder som ansluter sig samtidigt är inte i sikte. Anslutningsförhandlingarna med Turkiet är en långsiktig process. Länderna på västra Balkan är mindre och har hunnit olika långt på vägen mot EU. Takten i de framtida utvidgningarna kommer att bestämmas av varje enskilt lands framsteg när det gäller att uppfylla de rigorösa kraven, så att det kan säkerställas att framtida medlemsstater kan integreras smidigt. EU har ställt upp politiska och ekonomiska kriterier för medlemskap samt kriterier rörande de skyldigheter som ett medlemskap för med sig och rörande den offentliga förvaltningens förmåga att genomföra och kontrollera efterlevnaden av EU:s lagstiftning och politik.

Utsikterna att kunna gå vidare till nästa etapp i förbindelserna med EU är ett kraftfullt incitament för länderna att få till stånd genomgripande förändringar och anta EU:s standarder och värderingar. Vägen till medlemskap är viktig i sig, även för länder som kanske har många år kvar till anslutningen. Färden är ofta besvärlig, så det är viktigt att EU är med under hela processen och helhjärtat går in för att den skall ge resultat.

Strategisk ekonomisk planering

1. Fördelningen mellan de olika länderna

Efter förhandlingarna om budgetramen för 2007–2013 bemödade sig kommissionen om att se till att stödet till varje stödmottagande land under 2007 skulle vara åtminstone lika stort som under 2006. Detta blev sålunda utgångspunkten för beräkningarna. Det beslutades dessutom att stödet till Bosnien och Hercegovina och till Albanien skulle uppgå till åtminstone det årliga genomsnittliga stödet till respektive land mellan 2004 och 2006. Detta återspeglar det faktum att stödet för dessa år tidigarelades till 2004.

Som ett ungefärligt mått på behov och effekt har tidigare per capita-anslag angetts. Med detta mått mätt kommer varje land på västra Balkan att uppnå minst genomsnittet för 2004–2006 på 23 euro per capita som anslogs inom ramen för Cards.

När det gäller Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, som är kandidatländer, planeras ett belopp på över 30 euro per capita (beräknat på 2004 års priser) anslås senast 2008.

När det gäller Turkiet kommer det att ske en gradvis ökning av stödet under perioden 2007–2013 med hänsyn till dess storlek och förmåga att tillgodogöra sig stödet.

Varje lands behov och förmåga att tillgodogöra sig stödet har beaktats vid anslagsfördelningen.

2. Fördelningen mellan de olika delarna

Utgångspunkten för beräkningen av fördelningen av anslagen till kandidatländerna mellan de olika delarna var en undersökning av uppdelningen av liknande tidigare verksamheter inom ramen för Phare, ISPA och Sapard. Utifrån detta har vederbörlig hänsyn tagits till hur långt de nuvarande kandidatländerna har kommit i sina förberedelser av förvaltningssystemen och till behovet av att del II-finansieringen, som rör gränsöverskridande samarbete med medlemsstaterna, överensstämmer med motsvarande finansiering enligt Europeiska regionala utvecklingsfonden enligt rubrik 1b i den nuvarande budgetplanen.

Beskrivning av siffrorna

Tabellen nedan innehåller ovan angivna siffror uttryckta i löpande priser och i miljoner euro . Av tabellen framgår anslagen till respektive land och del, anslagen till de regionala programmen och programmen för flera länder samt stödutgifterna. Enligt gällande praxis anges stödet till Kosovo[1] separat och kommer att behandlas i ett separat vägledande flerårigt planeringsdokument.

a) Stödutgifter

Förutom det stöd som krävs för att effektivt utnyttja anslagen till instrumentet för stöd inför anslutningen, krävs det att utgifterna täcker avvecklingen av tidigare stöd inför anslutningen, även för Bulgarien och Rumänien.

b) Det totala anslaget till de regionala och övergripande programmen

Det regionala programmet och programmet för flera länder kommer att innehålla åtgärder liknande dem som ingick i de regionala programmen inom ramen för Cards och i programmen för flera länder inom ramen för Phare och instrumentet för stöd inför Turkiets anslutning. Stödnivån är tillräckligt hög för att möjliggöra båda typerna av åtgärder. Från och med 2006 har de internationella finansinstituten knutits allt närmare till föranslutningsprocessen, bl.a. inom ramen för ett nytt instrument för energieffektivitet. Siffrorna återspeglar det ökande behovet av sådana program. Avvecklingen av de tillfälliga civila förvaltningarna kommer också att finansieras via detta anslag. De program som finansieras via detta anslag kommer att komplettera de nationella programmen och endast vara stödberättigade om de tillför ett mervärde till föranslutningsprocessen.

Flerårig vägledande finansieringsram:

Fördelningen av det totala anslaget från instrumentet för stöd inför anslutningen

för 2008–2010 mellan respektive land och del

Land | Del | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

TURKIET | Övergångsstöd och institutionsuppbyggnad | 252,2 | 250,2 | 233,2 | 211,3 |

Gränsöverskridande samarbete | 6,6 | 8,8 | 9,4 | 9,6 |

Regional utveckling | 167,5 | 173,8 | 182,7 | 238,1 |

Utveckling av mänskliga resurser | 50,2 | 52,9 | 55,6 | 63,4 |

Landsbygdsutveckling | 20,7 | 53,0 | 85,5 | 131,3 |

Totalt | 497,2 | 538,7 | 566,4 | 653,7 |

KROATIEN | Övergångsstöd och institutionsuppbyggnad | 47,6 | 45,4 | 45,6 | 39,5 |

Gränsöverskridande samarbete | 9,7 | 14,7 | 15,9 | 16,2 |

Regional utveckling | 44,6 | 47,6 | 49,7 | 56,8 |

Utveckling av mänskliga resurser | 11,1 | 12,7 | 14,2 | 15,7 |

Landsbygdsutveckling | 25,5 | 25,6 | 25,8 | 26,0 |

Totalt | 138,5 | 146,0 | 151,2 | 154,2 |

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | Övergångsstöd och institutionsuppbyggnad | 41,6 | 39,9 | 38,1 | 36,3 |

Gränsöverskridande samarbete | 4,2 | 5,3 | 5,6 | 5,7 |

Regional utveckling | 7,4 | 12,3 | 20,8 | 29,4 |

Utveckling av mänskliga resurser | 3,2 | 6,0 | 7,1 | 8,4 |

Landsbygdsutveckling | 2,1 | 6,7 | 10,2 | 12,5 |

Totalt | 58,5 | 70,2 | 81,8 | 92,3 |

SERBIEN | Övergångsstöd och institutionsuppbyggnad | 178,5 | 179,4 | 182,6 | 186,2 |

Gränsöverskridande samarbete | 8,2 | 11,5 | 12,2 | 12,5 |

Totalt | 186,7 | 190,9 | 194,8 | 198,7 |

MONTENEGRO | Övergångsstöd och institutionsuppbyggnad | 27,5 | 28,1 | 28,6 | 29,2 |

Gränsöverskridande samarbete | 3,9 | 4,5 | 4,7 | 4,8 |

Totalt | 31,4 | 32,6 | 33,3 | 34,0 |

KOSOVO | Övergångsstöd och institutionsuppbyggnad | 60,7 | 62,0 | 63,3 | 64,5 |

Gränsöverskridande samarbete | 2,6 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |

Totalt | 63,3 | 64,7 | 66,1 | 67,3 |

BOSNIEN-HERCEGOVINA | Övergångsstöd och institutionsuppbyggnad | 58,1 | 69,9 | 83,9 | 100,7 |

Gränsöverskridande samarbete | 4,0 | 4,9 | 5,2 | 5,3 |

Totalt | 62,1 | 74,8 | 89,1 | 106,0 |

ALBANIEN | Övergångsstöd och institutionsuppbyggnad | 54,3 | 61,1 | 70,9 | 82,7 |

Gränsöverskridande samarbete | 6,7 | 9,6 | 10,3 | 10,5 |

Totalt | 61,0 | 70,7 | 81,2 | 93,2 |

Totalt länderprogram | 1098,7 | 1188,6 | 1263,9 | 1399,4 |

Regionala och övergripande program | 100,7 | 140,7 | 160,0 | 157,7 |

ADMINISTRATIVA KOSTNADER | 55,8 | 54,0 | 56,5 | 64,6 |

TOTALSUMMA | 1255,2 | 1383,3 | 1480,4 | 1621,7 |

Siffrorna uttryckta i nuvarande priser och i miljoner euro

[1] Enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, och upphävande av beslut 2004/520/EG (2006/56/EG).