Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet

[COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)]

(2018/C 440/24)

Föredragande: János WELTNER

Remiss Europaparlamentet, 16.4.2018 Rådet, 23.4.2018 Rättslig grund Artiklarna 153(1 och 2) och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Presidiets beslut 17.4.2018 Ansvarig facksektion Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av facksektionen 19.7.2018 Antagande vid plenarsessionen 19.9.2018 Plenarsession nr 537 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 191/4/11

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK välkomnar den föreslagna ändringen av direktivet om carcinogener och mutagena ämnen, eftersom den lägger fram objektiva data som syftar till att garantera säkrare arbetsförhållanden.

1.2 Precis som i sitt förra yttrande ( 1 ) uppmanar EESK kommissionen att göra en konsekvensbedömning av en eventuell utvidgning av direktivet så att det också omfattar ämnen som är reproduktionsstörande.

1.3 EESK anser att det, med tanke på de reproduktionstoxiska effekterna av många carcinogener och mutagena ämnen, är viktigt att man vid översyner och ändringar av direktivet under den närmaste framtiden ägnar större uppmärksamhet åt den exponering i arbetet som kvinnor och män utsätts för med avseende på reproduktiva aspekter, och – när det gäller kvinnor – särskilt under de tre första månaderna av graviditeten.

1.4 EESK välkomnar att de bindande yrkeshygieniska gränsvärdena för exponering i denna ändring har fastställts på grundval av vetenskapliga och statistiska uppgifter. En riskbaserad metod, såsom den beskrivs i bakgrundsdokumenten, kan enkelt förstås av de berörda parterna och utgör därmed en god grund för en kompromiss mellan arbetsmarknadsparterna.

1.6 EESK anser att det bör inrättas pilotprogram inom forskningen och, i en andra fas, EU-omfattande program för att inom ramen för de nationella socialförsäkringssystemen eller andra offentliga hälso- och sjukvårdssystem införa livslånga hälsokontroller för alla dem som exponerats för carcinogener, mutagena ämnen och reproduktionstoxiska föreningar. I enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen ( 5 ) , bör dessa kontroller genomföras anonymt.

1.7 EESK framhåller att medlemsstaterna för att förbättra arbetstagarnas skydd mot carcinogener och mutagena och reproduktionstoxiska ämnen i arbetet bör se till att yrkesinspektionerna har tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser för att utföra sina uppgifter.

1.8 EESK rekommenderar att alla föreningar som misstänks vara carcinogena, mutagena och/eller reproduktionstoxiska bör genomgå en vetenskaplig analys för att undersöka detta, och i förekommande fall måste de inkluderas i direktivet.

2. Bakgrund

2.1 ”Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet” Detta yttrande är kopplat till EESK:s yttrande om ( 6 ) , som utarbetades i samband med ändringen av direktivet 2017 ( 7 ) . Alla EESK:s rekommendationer, förutom de som tas upp i den föreliggande ändringen, är fortfarande aktuella ( 8 )

2.2 Förslagets mål är förenliga med artikel 2 (rätten till liv) och artikel 31 (rättvisa arbetsförhållanden) i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

2.3 ”EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020” ( 9 ). Att garantera en säker och hälsosam arbetsmiljö är ett strategiskt mål för Europeiska kommissionen i enlighet med

2.4 Cancer är det främsta arbetsrelaterade hälsoproblemet i EU-28 och orsakar nästan lika stor skada för arbetstagarnas liv och hälsa som de två följande sjukdomsgrupperna tillsammans (muskuloskeletala besvär och hjärt- och kärlsjukdomar). De negativa effekterna är också betydligt större än vid arbetsolyckor ( 10 ) . Sjukdomen innebär lidande för arbetstagaren och dennes familj och vänner och leder till sämre livskvalitet, sämre välbefinnande och i värsta fall döden ( 11 )

2.5 Kommissionen har inlett ett förfarande för att fortlöpande uppdatera direktivet ( 12 ) för att hålla jämna steg med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Detta förfarande är i linje med EU:s strategi för hållbar utveckling, som omfattar målet att se till att kemikalier senast 2020 produceras, hanteras och används på ett sådant sätt att de inte innebär betydande hot mot människors hälsa eller miljön. Syftet är att så småningom ersätta ämnen som inger stora betänkligheter med lämpliga alternativa ämnen eller tekniker ( 13 )

3. Kommissionens förslag

3.1 I linje med detta förfarande och på grundval av SWD(2018) 87 och 88, har kommissionen genom sitt dokument COM (2018) 171 ( 14 ) lagt fram nästa förslag till ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet. I början av 2017 ställde sig EESK bakom ändringen av detta direktiv. Fem ämnen omfattas av den föreliggande ändringen ( 15 )

3.1.1 Kadmium och dess oorganiska föreningar inom ramen för direktivet : Yrken där exponering förekommer omfattar framställning och raffinering av kadmium, tillverkning av nickelkadmiumbatterier, tillverkning och formulering av kadmiumpigment, tillverkning av kadmiumlegeringar, mekanisk plätering, smältning av zink och koppar, utvinning av andra metallmalmer än järnmalm, lödning med kadmium-silverlegerat lod, polyvinylkloridförening samt återvinning av metallskrot och NiCd-batterier. Kommissionen uppskattar att ca 10 000 arbetstagare löper risk.

3.1.2 Beryllium och oorganiska berylliumföreningar inom ramen för direktivet : tio industrisektorer, däribland i gjuterier, vid glasframställning och på laboratorier, där arbetstagare riskerar att exponeras för beryllium identifierades. Koppar, aluminium, magnesium och nickel är ofta legerade med beryllium. Omkring 80 % av allt beryllium används i kopparlegeringar. Exponering för beryllium orsakar lungcancer och beryllios, som är en kronisk och obotlig sjukdom. Kommissionen uppskattar att 54 000 arbetstagare löper risk.

3.1.3 Arseniksyra och arseniksalter samt oorganiska arsenikföreningar inom ramen för direktivet : exponering för arsenikföreningar sker bland annat inom koppar- och zinktillverkning, samt inom sektorerna för glas, elektronik och kemikalier. Kommissionen uppskattar att 7 900–15 300 arbetstagare löper risk.

3.1.4 Formaldehyd : exponering sker inom formaldehydtillverkning och ämnet finns i en rad produkter (lim och fogmassa, bestrykningsprodukter, polymerer, biocider och laboratoriekemikalier). Exponering kan även ske i samband med verksamheter som bygg- och anläggningsarbete och vid beredning av läder och päls, vid massa-, papper- och pappersvarutillverkning, vid textil-, trä- och träproduktsframställning. Formaldehyd används även vid vävnadskonservering och som desinfektionsmedel på patologiavdelningar och i obduktionslokaler. Kommissionen uppskattar att omkring 1 miljon arbetstagare löper risk.

3.1.5 4,4’-Metylenbis(2-kloranilin) (”MOCA”) : exponerade arbetstagare arbetar inom plastsektorn, där MOCA används för formning av polyuretan-elastomer-komponenter vid 89 anläggningar inom EU. Kommissionen uppskattar att 350 arbetstagare löper risk.

3.2 Medlemsstaterna har valt olika strategier. Vissa av dem har fastslagit bindande yrkeshygieniska gränsvärden för ett stort antal carcinogena, mutagena och reproduktionstoxiska kemikalier, andra endast för ett fåtal. Fem ämnen tas upp i detta förslag. Det finns inget EU-omfattande yrkeshygieniskt gränsvärde för något av dem. Tolv medlemsstater (BE, BG, CY, CZ, DE, EE, ES, HU, LT, LV, NL, SE) har inget gränsvärde för ett av de fem ämnena. Tre medlemsstater saknar gränsvärden för samtliga fem (IT, LU, MT). Nivåerna på dessa bindande yrkeshygieniska gränsvärden kan variera från land till land. EESK välkomnar därför att man i förslaget till ändring av direktiv 2004/37/EG fastställer lägsta gränsvärden på EU-nivå och att direktivet, när det har trätt i kraft, kommer att garantera lika arbetsvillkor i samtliga medlemsstater för alla arbetstagare som exponeras för dessa skadliga ämnen.

3.3 Uppskattningar baserade på en undersökning av Risk & Policy Analysts Limited (RPA 2018) ( 16 ) , visar att om förslaget antas skulle det förbättra arbetsvillkoren på lång sikt för över 1 miljon arbetstagare i EU och förhindra över 22 000 fall av arbetsrelaterad ohälsa. Den nuvarande sjukdomsbördan, där uppskattningen bygger på de senaste 40 åren, inbegriper 24 770 fall av arbetsrelaterad ohälsa. Om inga åtgärder vidtas kommer den framtida sjukdomsbördan att omfatta 24 689 nya fall under de kommande 60 åren.

3.4 Enligt kommissionens arbetsdokument är det därför lämpligt att överväga att uppdatera direktivet på grundval av ovannämnda information. Principerna är desamma som i direktivet och i den förra ändringen. Med denna ändring utvidgas den tidigare förteckningen i bilagan till direktivet till att omfatta de fem föreningar som anges ovan.

3.5 Vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden har lämnat vetenskapliga utlåtanden om kadmium, beryllium och formaldehyd, och riskbedömningskommittén (RAC) om arseniksyra och MOCA. Den trepartssammansatta rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor (ACSH) har antagit yttranden om samtliga fem.

3.6 De yrkeshygieniska gränsvärdena för dessa fem carcinogener och mutagena ämnen har fastställts på grundval av vetenskapliga uppgifter och med hänvisning till framtida hälsoeffekter. Olika ekonomiska effekter har också beaktats.

4. Allmänna kommentarer

4.1 Det huvudsakliga målet och syftet med denna ändring är att utvidga förteckningen i direktivet, som för närvarande är begränsad till carcinogener och mutagena ämnen. En eventuell utvidgning till att omfatta ämnen som är reproduktionstoxiska eller skadliga för andra kroppsliga funktioner bör övervägas i ett senare skede, såsom nämns i EESK:s yttrande ( 17 )

4.2 Detta yttrande stöds av Eurostats ”Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context” ( 18 ) från 2017, där det anges att 350 miljoner ton kemikalier förbrukades i EU 2015. Av dessa klassificerades 127 miljoner ton som miljöfarliga och 221 miljoner ton som potentiellt hälsoskadliga ämnen. Även om användningen av giftiga kemikalier minskade på kort och på lång sikt, förblev de giftigaste kemikaliernas andel av den totala kemikalieförbrukningen nästan oförändrad. (De carcinogena, mutagena och reproduktionstoxiska ämnenas andel av den totala kemikalieförbrukningen i EU låg 2004 på 10,7 % och 2015 på 10,3 %.)

4.3 EU:s strategi mot arbetsrelaterade cancerformer bör ägna mer uppmärksamhet åt kvinnorna.

4.3.1 Exponeringsmönstren och mönstren för cancerformer kan variera mellan kvinnor och män. Bröstcancer är till exempel mycket sällsynt bland män, men är den vanligaste cancerformen bland kvinnor. En mängd olika typer av arbetsrelaterad exponering kan bidra till bröstcancer. För att få fram relevanta uppgifter inför beslutsfattande, bör förekomsten av främst könsspecifik cancer analyseras separat för kvinnor och män, och inte för den totala arbetsstyrkan.

4.3.2 Kommissionen uppmanas med eftertryck att i samband med framtida översyner av direktivet mer systematiskt beakta kvinnors exponering för carcinogena ämnen på arbetsplatsen. Många typer av arbeten där främst kvinnor arbetar (hälso- och sjukvård, lokalvård, hårvård, etc.) innebär exponering för carcinogena ämnen. Bindande förebyggande åtgärder bör fastställas här (t.ex. slutna system för beredning av cytostatika som ska injiceras av anställda inom hälso- och sjukvården).

4.4 När det gäller den inre marknaden anser EESK att det är viktigt att kommissionen fastställer en metod för antagande av bindande yrkeshygieniska gränsvärden i direktivet. Denna process bör omfatta breda samråd med arbetsmarknadens parter, medlemsstaterna och andra berörda aktörer, inklusive icke-statliga organisationer. Enligt EESK:s åsikt bör två aspekter särskilt beaktas. För det första: konsekvens när det gäller bindande yrkeshygieniska gränsvärden, med hänsyn till risknivån hos de olika föreningarna. För det andra: vikten av att fastställa bindande yrkeshygieniska gränsvärden på grundval av vetenskapliga belägg, inklusive uppföljning av förändringar i förekomsten av arbetsrelaterade sjukdomar. De måste ta hänsyn till olika faktorer, såsom genomförbarhet och möjligheten att mäta exponeringsnivåer. För att hjälpa arbetsgivarna att prioritera förebyggande åtgärder bör gränsvärdena uttryckligen hänvisa till den risknivå som är förknippad med exponeringsnivån.

4.5 För de flesta av föreningarna är latenstiden mellan den första exponeringen och uppkomsten av cancer lång. EESK anser att det är nödvändigt att skydda arbetstagarna genom att inom ramen för socialförsäkringssystem eller nationella hälso- och sjukvårdssystem livet ut erbjuda hälsokontroller för alla arbetstagare som riskerar att exponeras i arbetet. Dessa uppgifter kan tillhandahållas av Eurostat för att bidra till att förfina strategin för hållbar utveckling.

4.6 Folkhälsopolitiken bör uteslutande grunda sig på evidensbaserade föreskrifter. Bevis kan hämtas från vetenskapliga analyser som bygger på uppgifter av god kvalitet som går att utvärdera statistiskt. Detta krav stöds i den allmänna dataskyddsförordningen ( 19 ) , i artikel 9 som tar upp behandling av särskilda kategorier av personuppgifter ( 20 ) . Ytterligare juridiska aspekter måste också beaktas, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU ( 21 )

4.7 EESK rekommenderar återigen att man förstärker inriktningen på vetenskapliga och statistiska undersökningar. Arbetsrelaterad cancer kan orsakas av flera faktorer. Mer uppmärksamhet och finansiering bör ges till forskning som undersöker konsekvenserna av och de möjliga kopplingarna mellan kombinerad exponering för olika faktorer.

4.8 EESK framhåller att en av de viktigaste uppgifterna i fråga om arbetstagarnas skydd mot carcinogener och mutagena och reproduktionstoxiska ämnen i arbetet är att stärka kontrollen över genomförandet och tillämpningen av direktivet. Medlemsstaterna bör se till att yrkesinspektionerna har tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser för att utföra sina uppgifter, och samtidigt hjälpa företagen, särskilt små och medelstora företag, att uppfylla dessa bestämmelser. De bör stärka sitt samarbete med Europeiska arbetsmiljöbyrån. En utbredd användning av webbplattformen OiRA (det interaktiva onlineverktyget för riskbedömning) kan bidra till riskbedömningen på detta område.

5. Särskilda kommentarer

5.1 Som ett komplement till uppmaningen om förebyggande åtgärder och hälsoskydd på arbetsplatsen samt behovet av att anpassa arbetet till den enskilde, som fastställs i EU-lagstiftningen, fäster EESK uppmärksamheten på faran att ett ineffektivt förhindrade av exponering för carcinogener, mutagena ämnen och reproduktionstoxiska agens skulle kunna få negativa konsekvenser för företagen, i form av högre kostnader och minskad produktivitet till följd av frånvaro, ersättning till klagande, förlorad expertis och snedvriden konkurrens, och för medlemsstaterna i form av ökade socialförsäkringskostnader och förlorade skatteintäkter.

5.2 Medlemsstaternas myndigheter och arbetsgivarnas och arbetstagarnas representativa organ inom ramen för den trepartssammansatta rådgivande kommittén skulle verkligen välkomna den rättsliga klarhet och det ökade skydd som lägre yrkeshygieniska gränsvärden för dessa ämnen skulle medföra.

Bryssel den 19 september 2018. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT C 288, 31.8.2017, s. 56.

(2) Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen – SCOEL, Europeiska kommissionen, 30 juni 2018.

(3) Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa).

(4) Riskbedömningskommittén (RAC), 30.06.2018.

(5) EUT L 119, 4.5.2016, s. 33, artikel 4, se även artiklarna 35, 45, 52, 53 och 155.

(6) EUT C 288, 31.8.2017, s. 56.

(7) COM(2017) 11 final.

(8) EUT C 288, 31.8.2017, s. 56.

(9) COM(2014) 332 final.

(10) EU-OSHA (2017).

(11) SWD (2018) 88, COM(2017) 11 final.

(12) Direktiv 2004/37/EG.

(13) Eurostat ”Sustainable development in the EU”, s.189.

(14) Förfarande 2018/0081 (COD).

(15) EUT C 288, 31.8.2017, s. 56.

(16) Tredje ändringen av direktivet om carcinogener och mutagena ämnen, CMD.

(17) EUT C 288, 31.8.2017, s. 56.

(18) Eurostat 2017: ”Sustainable Development in the European Union – Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context”, s. 246.

(19) EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(20) EUT L 119, 4.5.2016, art. 9 h”Behandlingen är nödvändig av skäl som hör samman med förebyggande hälso- och sjukvård och yrkesmedicin, bedömningen av en arbetstagares arbetskapacitet… på grundval av unionsrätten eller …”.

(21) EUT L 88, 4.4.2011, s. 45. Se även EUT L 354, 31.12.2008, s. 70, artikel 2.