C 204/24

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 204/18)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”LIMONE DELL’ETNA”

EU-nr: PGI-IT-02444 – 12.12.2018

SUB ( ) SGB (X)

1. Namn

”Limone dell’Etna”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Limone dell’Etna” är namnet på de citroner som odlas i området längs Etnas kustremsa, mellan floden Alcantara i norr och kommunen Catanias norra gräns. Det är avsett för sorterna ”Femminello” (och kloner därav) och ”Monachello” som tillhör den botaniska arten Citrus limon (L.) Burm. Sambandet med det geografiska området har sin grund i produktens egenskaper och kvaliteter.

När produkten släpps ut på marknaden ska den ha följande egenskaper och kvalitetsparametrar:

Sort och produktionsperiod Fruktens egenskaper Kvalitetsparametrar ”Femminello” ”Primofiore” vinterfrukt frukten skördas från och med den 15 september skalets färg: från ljusgrönt till citrongult, form: oval, vikt: minst 90 g, fruktköttets färg: från ljusgrönt till citrongult saftens egenskaper: färg: citrongul safthalt > 34 % surhetsgrad > 5,5 % total löslig torrsubstans: fruktköttets brixvärde > 7 halten eteriska oljor > 0,3 % ”Femminello” ”Bianchetto” eller ”maiolino” vårcitron frukten skördas från och med den 1 april skalets färg: ljusgult, form: oval eller äggformad, vikt: minst 90 g, fruktköttets färg: gult saftens egenskaper: färg: citrongul safthalt > 34 % surhetsgrad > 5,5 % total löslig torrsubstans: fruktköttets brixvärde > 7 halten eteriska oljor > 0,3 % ”Femminello” ”Verdello” (eller sommarcitron) frukten skördas från och med den 15 maj skalets färg: från grönt till ljusgult, form: oval eller klotformad, vikt: minst 80 g, fruktköttets färg: från ljusgrönt till citrongult saftens egenskaper: färg: citrongul safthalt > 30 % surhetsgrad > 5,5 % total löslig torrsubstans: fruktköttets brixvärde > 7 halten eteriska oljor > 0,3 % ”Monachello” ”Primofiore” vinterfrukt frukten skördas från och med den 15 oktober skalets färg: från ljusgrönt till citrongult, form: oval, vikt: minst 90 g, fruktköttets färg: från ljusgrönt till citrongult saftens egenskaper: färg: citrongul safthalt > 25 % surhetsgrad > 5,5 % total löslig torrsubstans: fruktköttets brixvärde > 7 halten eteriska oljor > 0,3 % ”Monachello” ”Bianchetto” eller ”maiolino” vårcitron frukten skördas från och med den 1 april skalets färg: ljusgult, form: oval eller äggformad, vikt: minst 90 g, fruktköttets färg: gult saftens egenskaper: färg: citrongul safthalt > 25 % surhetsgrad > 5,5 % total löslig torrsubstans: fruktköttets brixvärde > 7 halten eteriska oljor > 0,3 % ”Monachello” ”Verdello” (eller sommarcitron) frukten skördas från och med den 15 maj skalets färg: från grönt till ljusgult, form: oval eller klotformad, vikt: minst 80 g, fruktköttets färg: från ljusgrönt till citrongult saftens egenskaper: färg: citrongul safthalt > 25 % surhetsgrad > 5,5 % total löslig torrsubstans: fruktköttets brixvärde > 7 halten eteriska oljor > 0,3 %

Frukterna med den skyddade geografiska beteckningen ”Limone dell’Etna” måste saluföras färska, tillhöra klasserna ”Extra” eller ”I” och vara av storlek 3, 4, 5 eller 6.

Frukt som uppfyller de särskilda kvalitetsparametrarna för saften och halten av eteriska oljor men som i fråga om klass, storlek, form, vikt eller skalets färg skiljer sig från ovannämnda frukttyper får också förses med den skyddade geografiska beteckningen ”Limone dell’Etna”. Denna frukt får dock uteslutande användas för bearbetning och får inte säljas till slutkonsumenterna som färsk frukt.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionen av ”Limone dell’Etna” ska äga rum i det avgränsade geografiska område som fastställs i avsnitt 4 nedan.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Citroner som går under namnet ”Limone dell’Etna” får frisläppas för konsumtion i lösvikt eller i någon typ av förpackning som uppfyller kraven i gällande lagstiftning.

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Klistermärken ska fästas på all frukt som frisläpps för konsumtion i lösvikt. Klistermärkena ska inbegripa logotypen för den skyddade geografiska beteckningen ”Limone dell’Etna” som beskrivs och visas nedan.

Citroner av typen ”Limone dell’Etna” får även frisläppas för konsumtion via detaljhandeln med en väl synlig etikett som innehåller samma information som den som erfordras på förpackningen.

Citroner som är avsedda för bearbetning, och som inte får säljas till slutkonsumenterna som färsk frukt, kan säljas i lösvikt utan märkning i förpackningar eller behållare som uppfyller kraven i gällande lagstiftning. På minst en av förpackningens eller behållarens sidor ska det anges med tydliga och läsbara bokstäver ”Limone dell’Etna IGP destinato alla trasformazione” (”Limone dell’Etna SGB avsedd för bearbetning”), med uppgift om sort och parti. De får även lastas direkt i släpvagnar till specialiserade transportfordon och säljas den vägen, förutsatt att det inte förekommer någon annan frukt än ”Limone dell’Etna” SGB.

Förpackningen ska med tydliga och läsbara bokstäver märkas med den europeiska SGB-symbolen, logotypen för den skyddade geografiska beteckningen ”Limone dell’Etna” som beskrivs nedan och de uppgifter som krävs enligt lagen. Namnet på sorten, produktklass och storlek ska likaså anges. Privata märken får anbringas, förutsatt att de inte vilseleder konsumenten och att de är tillåtna enligt gällande lagstiftning. Det är förbjudet att lägga till andra lydelser och beskrivningar än de som uttryckligen tillåts i produktspecifikationen, t.ex. adjektiv som fine (fin), superiore (förstklassig), selezionato (utvald), scelto (högkvalitativ) och liknande. Berömmande termer får inte användas.

Logotyp för den skyddade geografiska beteckningen ”Limone dell’Etna”

Logotypen består av två citroner och texten ”Limone dell’Etna IGP” (”Limone dell’Etna SGB”).

Logotypen får inte ändras på något sätt och får inte heller användas delvis.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska område där citroner av typen ”Limone dell’Etna” odlas är beläget i provinsen Catania längs landremsan mellan Joniska havet och berget Etna. Det omfattar det administrativa område som utgörs av kommunerna Aci Bonaccorsi, Aci Castello, Aci Catena, Aci Sant’Antonio, Acireale, Calatabiano, Castiglione di Sicilia, Fiumefreddo di Sicilia, Giarre, Mascali, Piedimonte Etneo, Riposto, Santa Venerina, San Gregorio di Catania, Valverde och Zafferana Etnea.

5. Samband med det geografiska området

Sambandet mellan produkten och det geografiska området är det främsta utmärkande draget och bygger på fruktens kvalitativa egenskaper.

Namnet ”Limone dell’Etna” används för att beteckna de citroner som odlas i området vid Etnas lägre sluttningar. Det leder tankarna till kvalitetsaspekter och faktorer som är typiska för området, och traditioner som gått i arv från generation till generation i mer än två århundraden.

I fråga om kvalitetsegenskaper har fruktskalet en mängd oljekörtlar och innehåller aromatiska eteriska oljor av hög kvalitet. Citralen (blandning av aldehyderna geranial och neral), som ger upphov till den karakteristiska citronsmaken, utmärker sig i synnerhet.

Kvalitetsegenskaperna hos de eteriska oljorna i ”Limone dell’Etna” ger frukten en särskild karaktär som uppskattas av konsumenterna. Dessa egenskaper har även varit föremål för olika undersökningar. Acireale-baserade Centro di Ricerca Olivicoltura, Frutticoltura e Agrumicoltura (Forskningscentrum för oliver, frukt och citrusfrukt) vid Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria (CREA-OFA) (Rådet för forskning och ekonomisk analys inom jordbruket), som tidigare hette Istituto Sperimentale per l’Agrumicoltura (Experimentinstitutet för citrusfrukt), och Istituto di Chimica organica (Institutet för organisk kemi) vid universitetet i Messina har särskilt undersökt kvaliteten på essenser från citroner av sorten ”Femminello” som provtagits i typiska områden på Sicilien. Dessa undersökningar har visat att de eteriska oljorna i frukter från produktionsområdet för ”Limone dell’Etna” har en högre genomsnittshalt av citral (3,61 %) än den för citroner från andra undersökta områden, i detta fall Siracusa (3,49 %) och Bagheria (3,29 %) (Källa: Industrie e Conserve nr 2, 1969, s. 110–116).

Samma sak har konstaterats för citronsorten ”Monachello”. Enligt en annan undersökningen som gjorts av CREA-OFA om kvaliteten på essenser från citroner av sorten ”Monachello” har de eteriska oljorna i frukter från produktionsområdet för ”Limone dell’Etna” en högre genomsnittshalt av citral, eftersom deras geranial- och neralhalt på 1,67 % respektive 0,82 % är högre än motsvarande halter för citroner från orterna Lascari (provinsen Palermo) (0,70 %–0,59 % och 0,85 %–0,72 %) och Barcellona Pozzo di Gotto (provinsen Messina) (1,15 % och 0,77 %) (Källa: ”Contributo alla conoscenza delle essenze di limone di alcune cultivar italiane”, Rivista Italiana Essenze, Profumi, Piante Officinali, Aromi, Saponi, Cosmetici, volym XLVII, nr 7, juli 1965, s. 370–377, ”Ricerche sugli olii essenziali del flavedo di 44 cloni di limone”, Essenze Derivati Agrumari, volym LVII, nr 3, juli–september 1987 och ”Determinazione delle caratteristiche analitiche e della composizione enantiomerica di oli essenziali agrumari ai fini dell’accertamento della purezza e della qualità”, Essenze Derivati Agrumari, volym 74, nr 1, januari–april 2004).

Kvaliteten på citroner av typen ”Limone dell’Etna” kan tillskrivas det faktum att de utvecklas och mognar i en miljö som är mycket specifik vad gäller jordmån och klimat, med vulkanjord som är typisk för områdena i närheten av Etna och ett klimat som är mildare på grund av havet.

Citronerna odlas i mer eller mindre utvecklade vulkaniska jordar på gamla litologiska formationer av vulkaniskt ursprung. Jorden är heterogen i fråga om textur och kornstorlek. Den kuperade delen av det avgränsade området har relativt grund, sandig och stenrik jordmån med mycket stenig mark på ytan, samtidigt som jordmånen i kustområdet är mer utvecklad och utgörs av djup och sandig lerjord (Källa: Kemilaboratorium/jordbrukslaboratorium, SOAT [operativ enhet för tekniskt bistånd], Acireale).

Undersökningar som gjorts vid CREA-OFA (Acta Italus Hortus, nr 9, 2013, s. 61–65, Food Chemistry, nr 211, 2016, s. 734–740) har dessutom visat att ”Limone dell’Etna” har höga halter av mangan och strontium på grund av den specifika marktypen, som i huvudsak är vulkanisk på grund av Etna, och till följd av basaltstenarnas sammansättning.

Förutom jordmånens egenskaper finns det andra naturliga faktorer som bidrar till att skapa optimala förutsättningar för att odla ”Limone dell’Etna”.

Det är i första hand temperaturen och terrängförhållandena som påverkar klimatet i odlingsområdet.

Temperaturen påverkas i hög grad av närheten till Joniska havet och den komplexa vulkanen Etna. Gynnsamma temperaturförhållanden har inneburit att citronodlingarna har spritt sig genom århundradena längs med Etnas kustremsa och på kullarna vid kusten, i ett område mellan floden Alcantara i norr och kommunen Catanias norra gräns i söder.

Terrängförhållandena spelar en viktig roll vid fastställandet av nederbörden. På en breddgrad som kännetecknas av halvtorrt eller torrt klimat innebär förekomsten av en vulkan att produktionsområdena för citroner erhåller rikligt med nederbörd som uppgår till cirka 600–700 mm/år. Sommarstormar är relativt vanliga på bergets östra sida och bidrar till att hålla nere temperaturen.

Luftfuktighetsmätningar på Etnas östra sida, i synnerhet vid väderstationen vid CREA-OFA i Acireale (194 m över havet), har visat att den genomsnittliga årliga luftfuktigheten under de senaste 27 åren (1990–2017) har legat på cirka 67 %, där den högsta genomsnittliga luftfuktigheten inte överstiger 88 % och den genomsnittliga lägsta luftfuktigheten inte är lägre än 43 %.

Solsken och vind är andra viktiga klimatmässiga faktorer som har en avgörande inverkan på skörden.

Medelantalet soltimmar som registrerats via Bollettino Mensile (från 1936 till 1939) vid mätstationen Collegio Pennisi (Källa: Il clima di Acireale nei suoi elementi metereologici anno 1943) visar att Acireale har fler soltimmar än andra städer, vilket även bekräftas av mätstationens molnmätningar.

Den särskilda odlingstekniken som kallas forzatura (drivning) eller secca (torr) är unik för området där ”Limone dell’Etna” odlas. Metoden, som är typisk för odlingsområdet, används av lokala producenter och gör det möjligt att producera frukt på sommaren.

Tekniken gör det möjligt att driva trädet i blom på sommaren så att det ger frukt under perioden maj–september påföljande år. Den utarbetades för tre århundraden sedan av specialister i området kring Etna/Joniska havet, har gått i arv från generation till generation i mer än två århundraden och är fortfarande typisk för Acireales kustområde. Ingen bevattning sker under juni/juli, vilket framkallar vattenstress hos trädet. Efter denna period, genom att gradvis öka bevattningen och kvävegödningen för att stimulera tillväxten, väcks trädet ur sin påtvingade dvala, vilket sätter i gång en andra blomning. Den frukt som genom denna teknik erhålls påföljande år kallas ”verdelli”.

Berget Etna har länge associerats med citronodling, vilket framgår av det silkespapper som citronerna förpackades i redan i början av århundradet.

Hänvisningar till citronodlingar i närheten av Etna återfinns också i romaner från denna tidsperiod. I I Vicerè (vicekungarna) från 1894 skrev Federico De Roberto om det arbete som utfördes för att återta markområden och leta efter vatten genom att gräva genom Mongibellos månghundraåriga lava för att plantera apelsin- och citronträd.

Etnas citronodlingar är välkända på grund av den produktionstradition som varit kännetecknade för området i över 200 år. Genom bibliografisk forskning har man lyckats hitta ett verk av stort historiskt och vetenskapligt intresse, nämligen en studie om Etnas citronodlingar av Giulio Savastano, en välkänd vetenskapsman i början av 1900-talet, som offentliggjordes 1922 i Annali della Regia Stazione Sperimentale di Agrumicoltura e Frutticoltura di Acireale under namnet ”La biologia colturale del limone nel versante orientale etneo”. I forskningsrapporten tog Savastano upp de historiska, biologiska och agronomiska skälen till varför citronträden trivdes på kustremsan öster om Etna, som beskrevs som regione etnea del limone (Etnas citronområde), och som nu, 100 år senare, motsvarar det geografiska området för ”Limone dell’Etna”.

Ortsnamnen Riviera dei Limoni och Città del Lemone Verdello, som fortfarande är i användning, vittnar om citronodlingens historiska betydelse i området.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Den konsoliderade produktspecifikationen finns på http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

så kan den också nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (längst upp på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.