Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om tydliggörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina genom rådets förordning (EG) nr 383/2009 /* COM/2012/0544 final - 2012/0256 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET || Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad grundförordningen) under förfarandet för översyn av produktdefinitionen för de åtgärder som tillämpas på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Kina. || Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som genomförts i enlighet med de formella och materiella kraven i den. || Gällande bestämmelser En slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina infördes genom rådets förordning (EG) nr 383/2009[2]. || Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. 2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNING || Samråd med berörda parter || De parter som berörs av förfarandet har i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen getts möjlighet att tillvarata sina intressen under undersökningen. || Extern experthjälp || Någon extern experthjälp har inte behövts. || Konsekvensbedömning Detta förslag är en följd av tillämpningen av grundförordningen. I grundförordningen föreskrivs inte någon allmän konsekvensbedömning, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER || Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 4 oktober 2011 inledde kommissionen en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Kina. Översynen begränsades till en undersökning av produktdefinitionen. Sökanden gjorde gällande att en viss produkttyp, nämligen galvaniserad tvinnad tråd med sju trådar, borde undantas från de produkter som omfattades av åtgärderna, eftersom denna produkttyp har andra grundläggande fysiska och tekniska egenskaper än de produkter som omfattas av de gällande åtgärderna. Undersökningen visade att den produkttyp som sökanden ville undanta inte helt och hållet faller inom ramen för definitionen av den berörda produkten av följande skäl: – Trådarna har olika diameter. – Produkttypen används i andra tillämpningar än den berörda produkten. – Den används i en annan bransch som inte undersöktes i det ursprungliga antidumpningsförfarandet. Galvaniserad tvinnad tråd med sju trådar som uppfyller kraven i den internationella standarden IEC 61089 eller den europeiska standarden/Cenelec-standarden UNE-50182 bör därför inte omfattas av åtgärderna. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning, som bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. || Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen. || Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. || Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen, eftersom åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och inte ger något utrymme för nationella beslut. || Det är inte tillämpligt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa börda som faller på unionen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. || Val av regleringsform || Föreslagen regleringsform: Rådets förordning. || Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga eftersom inga andra alternativ föreskrivs i grundförordningen. 4. BUDGETKONSEKVENSER || Förslaget påverkar inte unionens budget. 2012/0256 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om tydliggörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina genom rådets förordning (EG) nr 383/2009 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[3] (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3, med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: A. FÖRFARANDE 1. Gällande åtgärder (1) Genom förordning (EG) nr 383/2009[4] införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad de gällande åtgärderna). 2. Begäran om interimsöversyn (2) Kommissionen mottog en begäran från den spanska kabeltillverkaren ECN Cable Group S.L. (nedan kallad den sökande) om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. (3) Sökanden begärde att viss tråd och vissa linor skulle undantas från de nuvarande antidumpningsåtgärderna på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Kina. Den produkt som enligt sökandens begäran skulle undantas är tvinnad tråd med sju trådar av olegerat stål, pläterad eller överdragen med zink, innehållande minst 0,6 viktprocent kol och med ett största tvärmått av mer än 3 mm, som uppfyller kraven i den internationella standarden IEC 60888 eller den europeiska standarden/Cenelec-standarden UNE-EN 50189 (nedan kallad linor som används som stålkärna för ledare). (4) Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att de grundläggande fysiska och tekniska egenskaperna hos den produkt som ska undantas skiljer sig väsentligt från de produkter som omfattas av de gällande åtgärderna. 3. Inledande (5) Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en partiell interimsöversyn och meddelade genom ett tillkännagivande[5] (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 4 oktober 2011 att en partiell interimsöversyn skulle inledas i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att översynen var begränsad till en undersökning av produktdefinitionen. 4. Översyn (6) Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet) och alla andra parter som den visste var berörda, dvs. exporterande tillverkare i det berörda landet, användare, importörer och tillverkare i unionen om att en partiell interimsöversyn inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande. (7) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste berördes och till alla andra parter som gav sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande. (8) Sökanden, två kinesiska exporterande tillverkare, tolv unionstillverkare av tråd och linor för för- och efterspänning, två unionstillverkare av ledare för kraftledningar, sex användare och två importörer i unionen svarade på frågeformuläret. På grund av den partiella översynens omfattning fastställdes ingen undersökningsperiod för den. (9) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för att kunna avgöra om det fanns behov av en ändring av tillämpningsområdet för de befintliga antidumpningsåtgärderna och genomförde kontrollbesök på plats hos följande företag: – ECN Cable Group S.L. Vitoria Gasteiz, Spanien. – Tycsa – Trenzas y Cables de Acero PSC, S.L., Santander, Spanien. – DWK Drahtwerk Koln GmbH, Köln, Tyskland. – Nedri Spanstaal, B.V.,Venlo, Nederländerna. – Gongyi Hengxing Hardware co., Ltd, Henan-provinsen, Kina. – Solidal Condutores Eléctricos S.A, Esposende, Portugal. – Tele-fonika Kable Sp. z o.o. S.K.A, Krakow, Polen. B. BERÖRD PRODUKT 5. Berörd produkt (10) Den berörda produkten motsvarar den som definieras i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, dvs. tråd av olegerat stål utan plätering eller överdrag, tråd av olegerat stål, pläterad eller överdragen med zink, och tvinnad tråd av olegerat stål med eller utan plätering eller överdrag med högst 18 trådar, innehållande minst 0,6 viktprocent kol, med ett största tvärmått av mer än 3 mm, klassificerade enligt KN-nummer ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 och ex 7312 10 69, med ursprung i Kina. C. RESULTAT AV ÖVERSYNEN 6. Bakgrund (11) Tråd och linor för för- och efterspänning består av stål med hög kolhalt och används främst inom byggsektorn för betongarmering, upphängningsanordningar eller snedkabelbroar. Tråd och linor för för- och efterspänning tillverkas av valstråd av stål. (12) Det finns två huvudsakliga typer av tråd och linor för för- och efterspänning. Dels ogalvaniserade som används i olika betongtillämpningar, dels galvaniserade som används för snedkabelbroar eller hängbroar. Galvaniserade linor som används för hängbroar utgör endast kring 1 % av unionens totala marknad för tråd och linor för för- och efterspänning. De största användarna av tråd och linor för för- och efterspänning är företag inom byggsektorn. (13) Den sökande är en spansk tillverkare av ledare för luftledningar. Den produkttyp som den sökande begär att ska undantas från produktdefinitionen är sjutrådiga galvaniserade linor som används som stålkärna för ledare för luftledningar. 7. Metod (14) För att avgöra huruvida linor som används som stålkärna för ledare för luftledningar bör omfattas av produktdefinitionen i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, undersökte man om linor som används som stålkärna för ledare och andra slag av tråd och linor för för- och efterspänning hade samma fysiska och tekniska egenskaper och slutliga användningsområden. Det bedömdes också om de linor som används som stålkärna för ledare för luftledningar är utbytbara med de andra slag av tråd och linor för för- och efterspänning som omfattas av de berörda åtgärderna i unionen. (15) För att skilja mellan de två produkterna föreslog sökanden att man skulle använda standarder. Enligt sökanden uppfyller tråd och linor för för- och efterspänning som används i byggsektorn inte kraven i den internationella standarden IEC 60888 eller den europeiska standarden/Cenelec-standarden UNE-EN 50189. Båda dessa standarder gäller ståltråd överdragen med zink som ska användas i tvinnade elledare. 8. Slutsatser 8.1. Fysiska och tekniska egenskaper (16) De standarder som det hänvisas till i begäran och som anges i skäl 15 används endast när det gäller ledare för kraftledningar. Unionstillverkarna av tråd och linor för för- och efterspänning som används inom byggsektorn kände inte till dessa standarder, och i deras svar på frågeformuläret varierade därför åsikterna om huruvida dessa standarder uppfylls när det gäller sjutrådiga galvaniserade linor som används för hängbroar. (17) Undersökningen visade att de flesta fysiska egenskaper/krav i standarderna för de två produkterna i fråga är åtminstone delvis jämförbara, men den visade också att det finns en konkret fysisk skillnad, som gör det möjligt att tydligt skilja mellan de två produkterna, om man jämför de standarder som används för ledare för luftledningar med standarderna för stål för spännarmering som används inom byggsektorn. (18) Enligt standarden EN 10337 för stål för spännarmering, som används inom byggsektorn, ska kärntrådens diameter vara minst 3 % större än diametern på de yttre spiralformade trådarna (punkt 7.1.3 i standarden). Enligt den standard som gäller för ledare för luftledningar (EN 50182) ska däremot alla trådarna i en sjutrådig galvaniserad lina som används som stålkärna för ledare ha samma diameter. (19) Skillnaderna i kärntrådens tjocklek kan kontrolleras med hjälp av utrustning som kan mäta tjockleken på trådarna. Denna produkttyp kan därför skiljas från andra typer av den berörda produkten. (20) De berörda parterna har rådfrågats och har, kort sagt, medgett att det är möjligt att skilja mellan de två produkttyper som beskrivs ovan. 8.2. Grundläggande användningsområden och utbytbarhet (21) Undersökningen visade också att de två produkttyperna används i olika, specifika tillämpningar och inom två olika sektorer. Tråd och linor för för- och efterspänning används inom byggsektorn, medan de linor som enligt begäran skulle undantas används som kärna i ledare för luftledningar inom kabelindustrin. (22) Eftersom kraven för de båda produkttyperna är olika är tillämpningar med tråd och linor för för- och efterspänning inte utbytbara med sådana linor som används som stålkärna för ledare. (23) Det finns alltså betydande grundläggande fysiska och tekniska skillnader mellan tråd och linor för- och efterspänning och sådana linor som används som stålkärna för ledare för luftledningar. 8.3. Den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen (24) Inget av de företag som samarbetade i den ursprungliga undersökningen (sju unionstillverkare, sju exporterande tillverkare i Kina, fyra icke-närstående importörer i EU och sju användare) tillverkade och/eller sålde linor som används som stålkärna för ledare. Inga relevanta uppgifter om linor som används som stålkärna för ledare samlades in i samband med den ursprungliga undersökningen. (25) Även om linor som används som stålkärna för ledare inte uttryckligen undantogs, verkar det alltså som om avsikten med undersökningen inte var att inkludera dem som berörda produkter. 9. Påståenden om att gällande åtgärder kringgås (26) Vissa berörda parter ansåg att det kunde vara möjligt att kringgå åtgärderna om de linor som används som stålkärna för ledare undantas från tillämpningsområdet för åtgärderna. (27) De sjutrådiga galvaniserade linor som används i ledare för luftledningar säljs emellertid utan ytterligare överdrag, medan galvaniserade sjutrådiga linor som används vid byggandet av broar, upphängningsanordningar och vindkraftverk oftast dessutom är överdragna med polyeten och vaxade eller infettade för att få en beräknad livslängd på 50 år eller mer. (28) Under undersökningen konstaterades det att galvaniserade trådar och linor för för- och efterspänning utan ytterligare överdrag endast används i en tillämpning, nämligen för att tillfälligt stödja broar under byggarbetet. Denna tillämpning representerar dock endast en bråkdel av marknaden för samtliga tillämpningar med galvaniserade trådar och linor för för- och efterspänning, som i sig redan är liten (se skäl 12). (29) I de allra flesta fall är det därför lätt att skilja mellan de olika typerna av linor – mellan galvaniserade eller ogalvaniserade, och – när det gäller galvaniserade linor – mellan sådana som har ytterligare överdrag och sådana som inte har det. Kontroller är därmed möjliga. (30) För standardiserade/traditionella tillämpningar med tråd eller linor för för- och efterspänning kräver de allra flesta av EU:s medlemsstater dessutom ett nationellt godkännande för användning av tråd och linor för för- och efterspänning, i syfte att säkerställa produktens kvalitet. Förfarandet för godkännande är mycket detaljerat och det är obligatoriskt att uppge valstrådens kvalitet och dess leverantör, anläggningen där den tillverkats, de maskiner som använts, laboratorietester osv. (31) I vissa fall kan det nationella förfarandet för godkännande – i enlighet med de förfaranden som gäller i de flesta EU-medlemsstater – ersättas med ”kvalitetskontroll vid mottagning” eller ett ”projektspecifikt godkännande”. (32) I båda dessa fall måste dock en oberoende teknisk expert intyga att de produkter som är avsedda att användas uppfyller kraven i standarderna för tråd och linor för för- och efterspänning. Dessa förfaranden utgör ett ytterligare skydd mot eventuella försök att kringgå åtgärderna. (33) Olika produkttyper kan vidare vid behov urskiljas med hjälp av särskilda mätinstrument/anordningar i fall där galvaniserade linor utan ytterligare överdrag måste tullklareras för fri omsättning. (34) Risken för kringgående av åtgärderna är därför minimal. D. SLUTSATSER OM PRODUKTDEFINITIONEN (35) Slutsatserna ovan visar att sådana linor som används som stålkärna för ledare och andra slag av tråd och linor för för- och efterspänning som omfattas av de berörda åtgärderna inte har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområde. De två produkterna har olika användningsområden, är avsedda för olika marknader och är inte utbytbara. Linor som används som stålkärna för ledare ingick dessutom inte i den ursprungliga undersökningen. Därför dras slutsatsen att de linor som används som stålkärna för ledare och andra slag av tråd och linor för för- och efterspänning utgör två olika produkter. (36) Mot bakgrund av detta, och eftersom det kunde fastställas att de linor som används som stålkärna för ledare kan särskiljas från den berörda produkten, bör de undantas från de produkter som omfattas av de gällande åtgärderna. (37) Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för slutsatserna. Parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter det att dessa uppgifter meddelats. Inga synpunkter inkom som skulle kunna leda till en annan slutsats. E. RETROAKTIV TILLÄMPNING (38) Eftersom syftet med den aktuella översynen endast var att tydliggöra produktdefinitionen och eftersom linor som används som stålkärna för ledare inte omfattades av den ursprungliga undersökningen och de påföljande antidumpningsåtgärderna, bör slutsatserna tillämpas från och med det datum då förordningen om slutgiltig tull trädde i kraft. Detta gäller även eventuell import som omfattades av preliminära tullar mellan den 16 november 2008 och den 13 maj 2009. Kommission har inte funnit några avgörande skäl som skulle hindra tillämpningen av en sådan retroaktiv bestämmelse. (39) Därför bör de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1.1 i förordning nr 383/2009 och de preliminära antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i samma förordning återbetalas eller efterskänkas för produkter som inte omfattas av artikel 1.1 i förordning (EG) nr 383/2009 i dess ändrade lydelse enligt denna förordning. Ansökningar om återbetalning eller efterskänkning måste lämnas in till de nationella tullmyndigheterna i enlighet med gällande tullagstiftning. Om de tidsfrister som fastställs i artikel 236.2 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen har löpt ut före den dag eller löper ut den dag som den här förordningen offentliggörs eller, om de löper ut inom sex månader efter det datumet, förlängs de härmed så att de kommer att löpa ut sex månader efter det att den här förordningen har offentliggjorts. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Artikel 1.1 i förordning (EG) nr 383/2009 ska ersättas med följande: En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av tråd av olegerat stål utan plätering eller överdrag, tråd av olegerat stål, pläterad eller överdragen med zink, och tvinnad tråd av olegerat stål med eller utan plätering eller överdrag med högst 18 trådar, innehållande minst 0,6 viktprocent kol, med ett största tvärmått av mer än 3 mm, klassificerade enligt KN-nummer ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 och ex 7312 10 69 (Taric-nummer 7217 10 90 10, 7217 20 90 10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65 11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11 och 7312 10 69 91), med ursprung i Kina. Galvaniserade (men utan ytterligare överdrag) sjutrådiga linor i vilka kärntrådens diameter är högst 3 % större än diametern på någon av de sex andra trådarna ska inte omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen. Artikel 2 För varor som inte omfattas av artikel 1.1 i förordning (EG) nr 383/2009 i dess ändrade lydelse enligt den här förordningen ska de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1.1 i förordning (EG) nr 383/2009 i dess ursprungliga lydelse och de preliminära antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i samma förordning återbetalas eller efterskänkas. Ansökan om återbetalning eller efterskänkning ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. Om de tidsfrister som fastställs i artikel 236.2 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen[6] har löpt ut före den dag eller löper ut den dag som den här förordningen offentliggörs, eller om de löper ut inom sex månader efter det datumet, förlängs de härmed så att de kommer att löpa ut sex månader efter det att den här förordningen har offentliggjorts. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 14 maj 2009. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51. [2] EUT L 118, 13.5.2009, s. 1. [3] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51. [4] EUT L 118, 13.5.2009, s. 1. [5] EUT C 291, 4.10.2011, s. 6. [6] EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.