Den övergripande bedömningen visar att nationella myndigheters effektiva utnyttjande av vissa EU-instrument hindras av komplexiteten i EU-lagstiftningen, som styr dessa instrument. Ett exempel på detta är uppsättningen motstridiga EU-regler om åtkomst till EU-informationssystem för brottsbekämpande myndigheter eller de nuvarande rättsliga ramverken för gränsöverskridande åtkomst till elektroniskt bevismaterial. Dessa speglar traditionella föreställningar om territorialitet och utmanas av elektroniska tjänsters och dataflödens natur att överskrida jurisdiktionsgränser. Detta beror delvis på att de olika instrumenten utvecklades under lång tid. Det har i vissa fall resulterat i ett komplext nät av instrument som gör det svårt för nationella myndigheter att använda dem. Dessutom har inte EU-lagstiftning alltid klargjort definitioner, vilket har resulterat i motstridiga regler i medlemsstaterna, som hämmar operativt samarbete. Detta var märkbart på området terrorismbekämpning innan direktivet om att bekämpa terrorism antogs.Det kriminaliserar handlingar som att finansiera terrorism, genomföra utbildning eller resa i terroristsyfte, såväl som att organisera och underlätta sådana resor.

Kommissionen kommer fortsatt att stödja medlemsstaterna med att genomföra EU-lagstiftning under genomförandeperioden. Ett exempel på detta är stödet till genomförande av EU:s direktiv om passageraruppgifter (PNR-direktivet) som måste slutföras senast den 25 maj 2018. Kommissionen presenterade en genomförandeplan, tillhandahöll ytterligare finansiering och organiserade regelbundna möten med medlemsstaternas experter för att dela kunskap, expertis och bästa praxis (se avsnitt III.1 nedan). Ett annat exempel är det pågående genomförandet av direktivet om säkerhet i nätverk och informationssystem (NIS-direktivet), som måste slutföras senast den 9 maj 2018. I linje med slutsatserna i den övergripande bedömningen kommer kommissionen att lägga särskild vikt vid genomförandet av direktivet om bekämpning av terrorism och nyligen antagen lagstiftning om finansiering av terrorism, eftersom den övergripande bedömningen visar att vissa berörda parter lyfte fram svårighet att genomföra dessa instrument.

Den 13 juli 2017 antog kommissionen ett förslag om ett förordning för att förhindra import och lagring i EU av kulturföremål, olagligt exporterade från tredjeland, för att därmed minska handel med kulturföremål, bekämpa terrorismfinansiering och skydda kulturarv. Detta är ytterligare ett steg för att genomföra åtgärdsplanen av februari 2016 och trappa upp kampen mot finansiering av terrorism. Det är också ett svar på FN:s säkerhetsråds uppmaning att vidta åtgärder för att motverka den olaga handeln med kulturföremål, i synnerhet när den kommer ur ett sammanhang med väpnad konflikt och är styrd av eller ger fördel till terrorgrupper. När det väl är antaget av medlagstiftarna kommer kommissionens förslag att skapa en gemensam definition för kulturföremål vid import för att säkerställa att importörer utövar noggrann kontroll när de köper kulturföremål från tredjeland, besluta om standardiserad information för att garantera att föremålen är lagliga och skapa effektiva avskräckande åtgärder mot olaga handel. Kommissionen uppmanar medlagstiftarna att ge hög prioritet åt detta förslag.

Arbetet med starkare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet framskrider också. Den 12 juli 2017 bekräftade Europarlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) och rådets ständiga representanters kommitté (COREPER) överenskommelsen som nåtts om systemet för in- och utresa (EES). Kommissionens förslag av april 2016 innebär att systemet registrerar in- och utreseuppgifter när tredjelandsmedborgare passerar EU:s yttre gränser, och det bidrar därför till att höja yttre gränsförvaltning och inre säkerhet. Den politiska överenskommelsen om in- och utresesystemet är ett viktigt steg för att uppnå full interoperabilitet mellan EU:s informationssystem senast 2020, i linje med kommissionens nya inställning till hantering av uppgifter för gränser och säkerhet. Vid det informella mötet för rådet för rättsliga och inrikes frågor i Tallinn den 6–7 juli 2017 återupprepade medlemsstaterna sitt åtagande att arbeta med interoperabilitet mellan informationssystem som en fråga med hög prioritet. Kommissionen uppmanar medlagstiftarna att påskynda arbetet med relaterade lagförslag om de informationssystem som diskuteras för närvarande.

Arbetet med att genomföra befintliga system och maximera deras fördel fortsätter – ett annat huvudområde för att göra informationssystemen för gränser och säkerhet starkare och smartare. Som en del av stödet som ges för genomförandet av direktivet om passageraruppgifter (PNR) höll kommissionen den 22 juni 2017 ett femte möte med medlemsstaternas experter för att dela relaterad kunskap, sakkunskap och bästa praxis. Eftersom mindre än ett år återstår innan genomförandeperioden går ut (25 maj 2018) uppmuntrade kommission ännu en gång medlemsstaterna för att stärka dem i ansträngningarna att i tid skapa ett fungerande PNR-system som ett viktigt instrument som svar på terrorhotet. Kommissionen skickade brev till de medlemsstater som verkar ligga efter i genomförandeprocessen för att ta itu med de möjliga hinder de kanske står inför och bedöma huruvida ytterligare stöd är möjligt, inklusive bilateralt stöd från ett antal av de medlemsstater som har kommit längre i att genomföra PNR-direktivet.

Även om vissa medlemsstater har gjort framsteg i att genomföra Prümramenhar kommissionen varit tvungen att använda befogenheten för överträdelseförfarande för att säkerställa fullständigt genomförande. Av den anledningen skickade kommissionen motiverade yttranden till Kroatien, Irland och Italien den 18 maj 2017. Förutom att använda sina befogenheter enligt fördragen fortsätter kommissionen att stödja medlemsstaterna genom att tillhandahålla finansiering för genomförande under de nationella programmen inom fonden för inre säkerhet – polis. Kommissionen kommer att avsätta ytterligare 22 miljoner euro till dessa nationella program under 2017, och denna finansiering kan användas för att genomföra Prüm.

Den 7 juli 2017 diskuterade justitieministrarna kommissionens förslag om ömsesidigt erkännande av frysningsorder och konfiskering på det informella mötet för rådet för rättsliga och inrikes frågor i Tallinn. Kommissionen uppmanar medlagstiftarna att gå snabbt fram med detta förslag för att förbättra förverkande av kriminellas tillgångar i gränsöverskridande fall.

2. Genomförande av icke-lagstiftningsåtgärder

Att motverka radikalisering på nätet förblir en prioriterad fråga i kampen mot terrorism, och kommissionen ökar takten på sitt arbete att stödja medlemsstaterna i att hantera denna utmaning. Efter ett möte i EU:s internetforum på högre tjänstemannanivå den 27 juni 2017 inledde medlemmarna i EU:s internetforum den 17 juli 2017 en åtgärdsplan för att bekämpa terrorismrelaterat innehåll på nätet. Denna inkluderar åtgärder för att öka den automatiserade upptäckten av olagligt terrorismrelaterat innehåll på nätet, att dela relaterad teknik och instrument med mindre företag, att uppnå fullständigt införande och användning av “databas med hash-funktion” och ge det civila samhället alternativa berättelser. På grund av frågans angelägenhet kommer kommissionens tjänsteavdelningar att sammankalla ett nytt möte med EU:s internetforum på högre tjänstemannanivå i september och läget för genomförande av åtgärdsplanen rapporteras i en av de kommande lägesrapporterna om säkerhetsunionen.

Nyligen genomförda terrorattacker har återigen vänt fokus till behovet av att förstärka skyddet av mjuka mål, vilket kräver innovativa åtgärder för att skydda platser med folksamlingar. Den 30–31 maj 2017 anordnade kommissionens tjänsteavdelningar en workshop med experter från medlemsstaterna och tredjeländer för att utbyta god praxis och erfarenheter av att skydda mjuka mål. Workshopen, organiserad inom ramen för det globala forumet för terroristbekämpning, kompletterade satsningen, som lades fram i februari 2017, på att utveckla en plattform för EU-politik och praktik för att höja motståndskraften mot attacker mot mjuka mål. Dessutom, som en praktisk åtgärd stödd av kommissionen, genomförde belgisk och holländsk polis särskilda insatsstyrkor den 29 juni 2017 en gränsöverskridande övning som inkluderade simulering av en synkroniserad terrorattack på allmänna skolor. Genom att involvera polisstyrkor, räddningspersonal på plats och statlig räddningstjänst syftade denna övning till att mäta beredskap och krishanteringsfunktioner om attacker utförs samtidigt i angränsande länder. Kommissionens tjänsteavdelningar kommer att anordna en särskild de-briefing för alla medlemsstater för att sprida bästa praxis från denna övning.

EU-finansiering är ett viktigt instrument för att stödja medlemsstaterna med att ta de nödvändiga stegen för att bygga upp en effektiv och verklig säkerhetsunion. På grund av det växande hotet från terrorism, organiserad brottslighet och it-brottslighet kommer kommissionen att avsätta 90 miljoner euro under 2017 för att stödja unionens åtgärder inom fonden för inre säkerhet – polis, vilket fördubblar summan som avsattes 2016. Den respektive årliga arbetsplanen, som stakar ut finansieringsprioriteringar för målinriktade gränsöverskridande åtgärder inom området inre säkerhet ska stödja medlemsstaternas ansträngningar att bekämpa terrorism genom projekt för att förhindra finansiering av terrorism, motverka radikalisering, stödja det civila samhället i att sprida alternativa berättelser och förstärka skyddet av kritisk infrastruktur. Kommissionen avser också att avsätta finansiering för gränsöverskridande projekt för att ta itu med prioriterade brottsliga hot som människohandel, narkotikahandel, vapenhandel och miljöbrottslighet.

För första gången under fonden för inre säkerhet – polis ska den årliga arbetsplanen tillhandahålla finansiering för projekt som tar itu med it-brottslighet. Detta speglar det växande cyberhotet, som nyligen genomförda cyberattacker vittnar om. För nästan alla typer av organiserad brottslighet sprids teknik med ännu större skicklighet och allt större effekt av kriminella. För att stärka informationsutbytet avser kommissionen att avsätta finansiering för projekt som strävar efter att dra full nytta av befintliga informationssystem inom EU. Detta är en prioriterad fråga i arbetet med starkare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet, och det kommer att stödja satsningarna att göra EU:s informationssystem interoperabla. Slutligen avser kommissionen att tillhandahålla finansiering för att förstärka gränsöverskridande polissamarbete i linje med rekommendationen av maj 2017 om proportionerliga poliskontroller och polissamarbete i Schengenområdet.

Denna finansiering kommer utöver stödet till medlemsstaterna via deras nationella program inom fonden för inre säkerhet – polis. För perioden 2014–2020 avsätter kommissionen totalt 754 miljoner euro till 26 medlemsstater för åtgärder att bekämpa brottslighet och hantera risker och kriser. Finansieringen kan användas till ett brett spektrum av initiativ för att säkerställa en hög nivå av säkerhet i EU, exempelvis att installera informationssystem, att förvärva operativ utrusning, främja utbildningsprogram och säkerställa operativt samarbete. Det finns dock utrymme för förbättringar av hur medlemsstater absorberar denna finansiering. Kommissionen uppmanar därför medlemsstaterna att dra full nytta av denna finansiering för att genomföra säkerhetsunionens prioriteringar.

3. Omvärldskontakter

G20-ländernas ledare antog vid toppmötet i Hamburg den 7–8 juli 2017 åtgärdsplanen för bekämpning av terrorism. Genom att uppmana till handling för att hantera det växande hotet med återvändande utländska terroristkrigare, underlätta informationsutbyte, bekämpa finansiering av terrorism och motverka radikalisering och användning av internet i terroristsyfte bekräftar åtgärdsplanen de nuvarande prioriteringarna för EU:s åtgärder i säkerhetsunionen. Kommissionen och den europeiska utrikestjänsten kommer att arbeta nära sina partner utanför EU för att genomföra denna politik.

Den 26 juli 2017 lämnade EU-domstolen sin uppfattning om. kompatibiliteten av avtalet mellan EU och Kanada om överföring och behandling av passageraruppgifter (PNR) med fördragen. Avtalet skrevs under 2014 och rådet begärde att EU-parlamentet skulle godkänna det. EU-parlamentet beslutade att hänskjuta frågan till domstolen för att förvissa sig om att avtalet var kompatibelt med EU-rätten och garanterade respekten för privat- och familjelivet och skyddet av personuppgifter. Kommissionen återkommer till denna fråga i nästa rapport om framsteg för säkerhetsunionen i september 2017.

Det informella mötet mellan ministrarna för rättsliga och inrikes frågor från EU:s östliga partnerskap i Tallinn den 7 juli var fokuserat på kampen mot it-brottslighet, kampen mot korruption och väsentliga rättsliga reformer. Ministrarna upprepade sitt gemensamma åtagande att vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa it-brottslighet och stärka cybersäkerheten. De diskuterade lagstiftnings- och operativa utmaningar i kampen mot it-brottslighet för att öka samarbetet på både regional och internationell nivå och gå vidare med ytterligare åtgärder inom ramen för det östliga partnerskapets panel för rättsstatsprinciper.

Den 19 juni 2017 antog utrikesrådet slutsatser om global sjösäkerhet, som lyfter fram EU:s roll som global sjösäkerhetsaktör och visar behovet av ökat informationsutbyte, utbyte av god praxis, utökad samordning av EU-initiativ och internationellt samarbete till havs för att bemöta de framväxande utmaningarna och hoten på haven.

Den 17 juli 2017 diskuterade utrikesrådet prioriteringar för att genomföraEU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitik under 2017–2018. Ministrarna lyfte fram behovet av att ytterligare stärka länken mellan inre och yttre säkerhet, motverka terrorism och hybridhot. Ministrarna var också överens om ytterligare två spår för fortsatt arbete om global styrning och regionalt samarbete, inklusive att stärka sjösäkerheten och öka cybersäkerheten i unionen.

Den 19 juli 2017 presenterade kommissionen och EU:s höga representant en rapport om läget i genomförandet av det gemensamma ramverket för att motverka hybridhot av april 2016. I rapporten redogörs för de framsteg som gjorts med 22 åtgärder för att öka medvetenheten om hybridhot, bygga upp motståndskraft mot dessa hot och öka samarbetet mellan EU och NATO.

I samband med det strategiska partnerskapet och samarbetet EU-Nato antog utrikesrådet den 19 juni 2017 slutsatser om de framsteg som gjorts med att genomföra den gemensamma uppsättningen förslag (42 åtgärder) som godkändes av EU- och Natoministrarna den 6 december 2016. Lägesrapporten understryker behovet av samarbete mellan de två organisationerna i den nuvarande strategiska situationen. Både EU och Nato står inför oförutsedda utmaningar, och ingendera organisation har den fulla uppsättningen verktyg för att bemöta dessa säkerhetsutmaningar på egen hand. Rapporten visar att de två organisationernas aktiviteter kompletterar varandra och bidrar till att uppnå gemensamma mål. Det nyligen inrättade europeiska kompetenscentrumet i Helsingfors för motverkande av hybridhot, etablerandet av EU:s enhet för hybridhot och dess interagerande med Natos nyligen etablerade avdelning för hybridanalys stärker samarbetet mellan EU och Nato ytterligare.

IV. SLUTSATS