EU-länderna måste lämna in en årsrapport till kommissionen om hur deras offentliga kontroller genomförs i enlighet med deras fleråriga nationella kontrollplan.

Under 2020 gjorde covid-19-pandemin det svårt för de nationella myndigheterna och kommissionen att genomföra sina kontroller och revisioner. Genom att åtminstone några av kontrollerna och revisionerna utfördes på distans, kunde det säkra flödet av djur, växter och varor upprätthållas och försörjningsbrister förhindras under de ovanliga covid-19-förhållandena.

När EU-länderna rapporterade resultaten av sina kontroller 2020 gjorde man det för första gången i ett harmoniserat elektroniskt format. Kommissionen och de nationella myndigheterna tog fram en vägledning till hjälp med detta. Alla länder lämnade dock inte in sina uppgifter i det format som krävdes, och ett land rapporterade inte alls. Kommissionen kommer att fortsätta arbeta ihop med de nationella myndigheterna för att göra uppgifterna mer fullständiga för kommande årsrapporter.

I denna rapport behandlas hur EU-ländernas offentliga kontroll och kommissionens kontrollverksamhet under 2019 och 2020 överlag har fungerat för att säkerställa skydd för hälsan och förtroende för livsmedelskedjan, från jord till bord. Kontrollerna och revisionerna är viktiga för att säkerställa att företagen uppfyller de rättsliga kraven och för att de europeiska konsumenterna ska kunna lita på att de livsmedel de konsumerar är säkra. De är också nödvändiga för att möjliggöra en smidig och säker handel med livsmedel, djur och växter, både inom EU och med länder utanför EU.

Enligt den allmänna livsmedelslagstiftningen har företagen i livsmedelskedjan huvudansvaret för att se till att livsmedel är säkra. Det finns särskilda EU-förordningar om kraven för ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (SUB, SGB och GTS).

●använda videokonferenser och andra former av distanskommunikation för offentlig kontroll.

Under covid-19-pandemin var rörligheten begränsad i praktiskt taget alla EU-länder. Detta påverkade negativt ländernas möjlighet att sätta in personal för offentliga kontroller, i synnerhet där det krävdes fysisk närvaro på plats, laboratorieanalyser i kontrollsyfte eller undertecknande och utfärdande av officiella intyg i pappersform. I mars 2020 införde kommissionen tillfälliga åtgärder för att upprätthålla en väl fungerande inre marknad och säkerställa fri rörlighet för varor i EU. Genom åtgärderna blev det lättare att

EU-länderna måste utföra sina offentliga kontroller med en hög grad av öppenhet. Minst en gång om året måste de offentliggöra relevant information om hur dessa kontroller ordnas och genomförs. De kan besluta att göra detta genom att offentliggöra den årsrapport som lämnas in till kommissionen.

EU-länderna måste lämna in sina årsrapporter i elektroniskt format för att ytterligare underlätta sammanställningen av uppgifter. Kommissionen har skapat en standardiserad förlaga för detta syfte, i samarbete med de nationella myndigheterna. Kommissionen har utvecklat en särskild digital plattform för att lämna in årsrapporter i detta nya format. Nätverket för de fleråriga nationella kontrollplanernas funktionssätt, där kommissionen är ordförande och EU-länderna har med representanter, har även utarbetat en vägledning för hur man fyller i förlagan, som hjälp till de nationella myndigheterna med att tillgodose de nya rapporteringskraven.

I tabell 1 ges en översikt av det totala antalet enheter i livsmedelskedjan, utförda offentliga kontroller, konstaterade problem med bristande efterlevnad, administrativa sanktioner och rättsliga åtgärder som vidtagits i hela livsmedelskedjan, under 2020, på EU-nivå.

På grund av förändringen av rapporteringen fick vissa EU-länder problem med att samla in uppgifterna i det format som krävdes. Det var också svårare för EU-länderna att jämföra resultaten från sina kontroller med dem från tidigare år.

Det sista datumet för att lämna in den elektroniska rapporten enligt lagen är den 31 augusti. Eftersom denna plattform användes för första gången till årsrapporterna 2020, öppnade den igen den 15 oktober 2021 så att det blev möjligt med sen rapportering. Trots detta lämnade Malta inte in sin rapport i tid så att den kunde tas med i denna rapport.

Offentliga kontroller under pandemin

■De många brister som konstaterades i djurskyddet under transport ledde till mer frekventa offentliga djurskyddskontroller vid transporter.

●Belgien inkluderar barometrar för livsmedelssäkerhet, djurhälsa och växtskydd i sin offentliga årsrapport (fram till rapporteringsåret 2019 var detta den rapport som lämnades in till kommissionen). Genom att barometerresultaten jämförs för olika år kan läsarna se om situationen på dessa områden håller på att förbättras eller inte.

●Att undersöka och samla in information om

Kommissionens kontroller under pandemin

Diagram 2 – revisioner per kontrollområde – 2019-2020

I diagram 1 visas antalet utförda revisioner, fördelade på EU-länderna. I diagram 2 visas antalet revisioner per kontrollområde.

Under 2019 och 2020 gjorde vi 170 revisioner och liknande kontroller av EU-ländernas system för offentlig kontroll.

De kontroller som utfördes 2019–2020 ledde till totalt 527 rekommendationer till EU-länder. I diagram 3 ges en översikt av dessa per sektor. I det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar finns en vidare uppdelning av siffrorna på de olika reviderade områdena.

●riktas in på ett specifikt ämne: i det fåtal fall då resultatet av revisionen är särskilt problematiskt anordnas sektorsspecifika uppföljningsrevisioner för att följa upp åtgärder som måste genomföras snarast av EU-länderna.

Varje år ser vi tillsammans med EU:s aktuella referenslaboratorier över EU-ländernas övervakningsplaner för resthalter, och ger kommentarer och rekommendationer angående deras lämplighet. Vi reviderar också EU-ländernas genomförande av sina övervakningsplaner för resthalter, med fokus på sådant som laboratorieresultat och hur ändamålsenliga de uppföljande utredningarna av den bristande efterlevnaden är. År 2019 och 2020 utförde vi åtta revisioner i EU-länderna, med i hög grad tillfredsställande resultat. Revisionerna kommer att fortsätta under kommande år.

Veterinärmedicinska läkemedel används i stor utsträckning i animalieproduktion, antingen för att förhindra eller för att bota sjukdomar. Mycket låga koncentrationer – resthalter – av de farmakologiskt verksamma ämnen som förekommer i veterinärmedicinska läkemedel kan finnas i köttprodukter, slaktbiprodukter och mjölkprodukterna från behandlade djur, och även i mjölk, ägg och honung. Säkra koncentrationer i livsmedel – gränsvärden för resthalter – fastställs på EU-nivå. Livsmedel som innehåller rester på och under de gränserna bedöms som säkra och får släppas ut på marknaden, med angivelse av att principerna om god jordbrukssed och god veterinärpraxis har följts i animalieproduktionen (att läkemedel har använts i enlighet med märkningsinstruktionerna). EU-länderna genomför årliga övervakningsprogram för resthalter, för att verifiera att veterinärmedicinska läkemedel används i enlighet med tillämpliga EU-bestämmelser, och för att upptäcka eventuellt missbruk eller olaglig användning av farmakologiskt verksamma ämnen. I dessa program ingår också att övervaka djur och djurprodukter så att de inte innehåller miljöföroreningar och bekämpningsmedel.

Vår tillsyn av EU-ländernas offentliga kontroller av införseln av djur och varor fortsatte 2019 och 2020, med 11 utförda revisioner. Resultaten därifrån bekräftar att EU-länderna fortsätter förbättra sina system och genomförandet av kontroller. Revisionerna kommer att fortsätta under kommande år. Vi utförde dessutom skrivbordskontroller av hur väl det genomfördes kontroller av införsel av djur och varor via gränskontrollstationer i EU:s yttersta randområden, åter igen med tillfredsställande resultat.

EU-länderna ska utföra offentliga kontroller av djur, varor av animaliskt ursprung och vissa varor av icke-animaliskt ursprung som förs in till EU. De utför de flesta av dessa kontroller på gränskontrollstationer som är utsedda för det syftet. Syftet med kontrollerna är att säkerställa att djur, livsmedel och foder uppfyller samma höga standarder som för animalie- och varuproduktion inom EU. EU-länderna får inte utse gränskontrollstationer för dessa kontroller förrän kommissionen har fastställt att de föreslagna gränskontrollstationernas uppbyggnad och upplägg och de arrangemang som görs uppfyller de tillämpliga EU-kraven. År 2020 tog vi emot och bedömde 67 anmälningar från EU-länderna om nya (eller ändringar av befintliga) gränskontrollstationer, däribland deras kontrollcentrum.

Under 2019 inledde kommissionen ett överträdelsemål mot Tjeckien för att landets offentliga kontroller av vissa livsmedel från andra EU-länder var systematiska för alla tillfällen då dessa livsmedel infördes i landet, i strid med EU:s regler för offentlig kontroll för att säkerställa efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftning och djurhälso- och djurskyddsbestämmelser.

Om kontakten med EU-länderna eller pilotutbytena inom EU inte leder till att lagöverträdelsen åtgärdas kan processen gå in i överträdelseförfarandets administrativa fas och tvistfas.

I slutet av december 2020 hade EU-länderna vidtagit korrigerande åtgärder eller gjort tillfredsställande åtaganden för att ta itu med bristerna inom godtagbara tidslinjer. Utifrån en treårig löpande indikator hade korrigerande åtgärder vidtagits för 92 % av rekommendationerna från de revisioner som utförts under treårsperioden 2016–2018.

—Portugal om åtgärder för att förhindra spridningen av tallvedsnematoden inom EU.

År 2019 avgjorde Europeiska unionens domstol att Italien inte tillräckligt hade förhindrat ytterligare spridning av den karantänbelagda skadliga organismen Xylella fastidiosa i Apulien.

2019–2020 hänsköt inte kommissionen några mål till domstolen på de områden för offentlig kontroll som omfattas av denna rapport.

7

Stöd till EU-länderna

7.1

Nätverk

Direktoratet för hälsa och livsmedel: revision och analys har ett antal nätverk och arbetsgrupper som består av tjänstepersoner från behöriga myndigheter i EU-länderna och Island, Liechtenstein och Norge. Där diskuteras och stöds genomförandet av vissa aspekter av EU-rätten.

Sedan 2008 har två av dessa nätverk haft regelbundna möten för att utbyta erfarenheter om utarbetande, genomförande och rapportering av fleråriga nationella kontrollplaner och inrättande av nationella revisionssystem för offentlig kontroll. Under 2019 och 2020 höll nätverket för de fleråriga nationella kontrollplanerna sex möten, varav två på distans. De handlade främst om att utveckla och slutföra de två vägledningarna om utarbetande av den fleråriga nationella kontrollplanen och EU-ländernas årsrapporter. Även EU-ländernas utmaningar och möjligheter i fråga om genomförandet av den offentliga kontrollen under 2020 till följd av covid-19-pandemin diskuterades.

Nätverket för de fleråriga nationella kontrollplanerna hjälpte även till att testa den elektroniska versionen av den standardiserade förlagan för de årliga rapporterna, verktyget ”Annual Reporting on Official Controls – AROC” (årlig rapportering om offentliga kontroller), för att hjälpa EU-länderna att förbereda sig på att lämna in den för första gången 2021.

Nätverket för de nationella revisionssystemen höll tre möten under 2019 och 2020, varav et möte på distans. Genom dessa möten kunde man utarbeta och slutföra vägledningen om hur revisioner utförs, i enlighet med artikel 6 i förordningen om offentlig kontroll. Representanterna i nätverket för de nationella revisionssystemen utbytte tillsammans med kommissionen erfarenheter av hur deras revisionsprogram genomförts under covid-19-pandemin, med fokus på god praxis som konstaterats.

Under 2019 och 2020 sammanträdde nätverket med EU-ländernas nationella kontaktpunkter för djurskydd tre gånger för att diskutera indikatorer på djurskydd vid kontroll av transporter, transport av icke avvanda kalvar, rastplatser i länder utanför EU, transport i extrema temperaturer samt transport av djur på fartyg. 2020 slutförde de nationella kontaktpunkterna uppdateringen av nätverksdokumentet om djurtransportfartyg.

Under den första vågen i covid-19-pandemin spelade nätverket en viktig roll i samordningen av informationsutbytet, så att djurtransportbilar inte hölls kvar vid ländernas gränsövergångar på grund av begränsningar av rörligheten.

För att hjälpa EU-länderna att åtgärda brister i systemet inrättade kommissionen två arbetsgrupper för formulering och analys av växtskyddsmedel respektive för tillämpning av lagstiftningen om växtskyddsmedel. Representanter från över 20 EU-länder deltog i det sammanträde i arbetsgruppen för formulering och analys av växtskyddsmedel och i de tre sammanträden i arbetsgruppen för tillämpning av lagstiftningen om växtskyddsmedel, som organiserades av kommissionen 2019. Eftersom utvärderingen av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel prioriterades överfördes arbetsgruppen för godkännande, formulering och analys till kommissionens enhet för godkännande av bekämpningsmedel, och arbetsgruppen för tillämpning av lagstiftningen upplöstes.

I maj 2019 anordnade kommissionen ett gemensamt möte med arbetsgruppen för direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel och arbetsgruppen för tillämpning av lagstiftningen om växtskyddsmedel, i syfte att diskutera frågor av gemensamt intresse i samband med en workshop om integrerat växtskydd. Målet med workshopen var att hjälpa EU-länderna att bedöma hur integrerat växtskydd genomfördes på jordbruksföretagsnivå, med hjälp av den erfarenhet man fått genom kurserna i integrerat växtskydd inom Bättre utbildning för säkrare livsmedel. I november 2019 höll arbetsgruppen för direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel ett gemensamt möte med arbetsgruppen för miljöstatistik inom jordbruket. Där diskuterades frågor av gemensamt intresse, i synnerhet angående att utarbeta mer användbara harmoniserade riskindikatorer. År 2020 hade arbetsgruppen för direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel ett sammanträde i november. Det handlade främst om tekniska aspekter på utvärderingen och översynen av direktivet i fråga, som inleddes i slutet av 2019.

I december 2020 uppmanades EU-ländernas behöriga myndigheter genom arbetsgruppen för direktivet att ge återkoppling om möjliga politiska alternativ i framtiden. I december 2020 ingicks ett avtal om en utomstående studie som hjälp med att utvärdera direktivet och en konsekvensbedömning om den eventuella översynen av det. Det gjordes också förberedelser för ett evenemang från kommissionen med berörda parter, som skulle äga rum i januari 2021, och ett offentligt samråd online (”Kom med synpunkter”) för att lansera detta initiativ i januari 2021. Fler uppgifter finns på kommissionens webbplats ”portalen för bättre lagstiftning” .