SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 22.7.2009 
KOM(2009) 402 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
om Bulgariens framsteg inom ramen fö r samarbets- och kontrollmekanismen 
   
{SEK(2009) 1074}  
SV 2   SV RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
om Bulgariens framsteg inom ramen fö r samarbets- och kontrollmekanismen 
1. INLEDNING – BAKGRUND OCH METOD  
1.1. Syfte  
När Bulgarien anslöt sig till Europeis ka unionen i januari 2007 inrättades en 
samarbets- och kontrollmekanism1 för att hjälpa den nya me dlemsstaten att klara av 
de konstaterade behoven av en genomgripande  reform av rättsväsendet och kampen 
mot korruption och organiserad brottsli ghet. Samarbets- och kontrollmekanismen 
antogs genom ett självständigt beslut av kommissionen med anslutningsföredraget 
som grund. Samarbets- och kontrollmekanismen gör att kommissionen i nära samarbete på politisk och teknisk nivå  med de bulgariska myndigheterna kan 
övervaka och utvärdera framsteg samt ge  teknisk rådgivning och ekonomiskt stöd. 
Den gör också att alla övriga medlemsstat er kan följa och stödja utvecklingen i 
Bulgarien på de aktuella områdena och bidra med både sakkunskap och ekonomiskt 
stöd. I kommissionens interims- och årsr apporter inom ramen för mekanismen 
bedöms framsteg och konstateras kvarvarande brister i syfte att hjälpa Bulgarien med 
prioriteringen av de åtgärder som måste vidtas för fullt ut nå de riktmärken som fastställdes vid anslutningen.  
Denna rapport innehåller kommissionens be dömning av de framsteg som gjorts mot 
att uppnå riktmärkena sedan den förra fullständiga rapporten (23 juli 2008). Rapporten innehåller också rekommendatione r till Bulgarien med bedömningen som 
grund. Den åtföljande tekniska uppdateringen innehåller kommissionens detaljerade 
bedömning av framstegen för varje enskilt riktmärke. Rapporten bygger på 
fortlöpande uppgifter från de bulgariska myndigheterna,  framför allt svar på 
kommissionens detaljerade frågeformulär om varje riktmärke. Kommissionen har i 
sitt arbete fått hjälp av experter på hög nivå från medlemsstaterna och har också 
grundat sin bedömning på dokumen tation och upplysningar fr ån många andra källor. 
1.2. Riktmärkesmetoden  
Kommissionen anser att alla riktmärken hör  nära samman med varandra. I dialogen 
med Bulgarien har det framkommit omfattande  belägg för att framsteg i förhållande 
till ett riktmärke bidrar till framsteg även  i förhållande till ett annat riktmärke. 
Tanken med samarbets- och kontrollmekanismen är inte att upprät ta någon checklista 
utan att utarbeta ett oberoende och stab ilt rättsväsen i stånd att upptäcka och utdöma 
påföljder vid intressekonflikter, bekämpa korruption på alla nivåer och effektivt 
ingripa mot organiserad brottslighet. Komm issionen har därför in te för avsikt att 
                                                
 
1 Kommissionens beslut 2006/929/ EG av den 13 december 2006 om inrättande av en mekanism för 
samarbete och kontroll av Bulgariens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för 
reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption och organiserad brottslighet (EUT L 354, 
14.12.2006, s. 58). 
SV 3   SV avskaffa riktmärkena ett efter ett, utan a tt arbeta tillsammans med Bulgarien till dess 
att mekanismen helt och hållet kan avvecklas. 
2. LÄGET FÖR REFORMPROCESSEN I BULGARIEN  
Resultat 
Liksom tidigare år återfinns kommissionens  ingående bedömning av de framsteg 
som gjorts för att uppnå riktmärkena enligt samarbets- och kontrollmekanismen i de uppdaterade uppgifter som bifogas rappo rten. Huvudrapporten innehåller en 
sammanfattning av kommissionens viktigas te slutsatser och rekommendationer om 
åtgärder som Bulgarien borde vidta.  
Rapporten för samarbets- och kontrollmek anismen från juli 2008 och rapporten om 
förvaltningen av gemenskapsmedel i Bulgarie n ledde till en attit ydförändring och en 
mer öppen och uppriktig dialog på alla niv åer med de bulgariska myndigheterna. Den 
utbredda förekomsten av organiserad brotts lighet och korruption förnekas inte längre 
och åklagarmyndigheterna och rättsväsendet ge nomför insatser för att bekämpa dessa 
problem. Vissa åtgärder vidtogs för att följa upp de rekommendationer som 
kommissionen kom med i sin föregående bedömning. 
Bekämpning av organiserad brottslighet 
Bulgarien har påbörjat en omstrukturering av landets åklagarmyndighet för att öka 
dess effektivitet, och sedan september 2008 ligge r särskilt fokus på åtal av allvarliga 
brott.  
Upprättandet av gemensamma grupper me d företrädare för åklagarmyndigheterna, 
polisen, den nationella undersökningstjänste n och den statliga säkerhetsmyndigheten 
har lett till bättre samordning och påtagliga fr amsteg i utredningar, särskilt avseende 
bedrägerier relaterade till EU-medel. Om detta vittnar det ökade antalet utredningar och åtal. Upprättandet av en permanent ge mensam grupp för att beivra överträdelser 
av EU:s finansiella system är ett utmärkt initiativ, eftersom det innebär att flera 
funktioner, underrättelseverks amhet, specialkunskaper oc h utredningar som rör en 
särskild typ av brottslighet sammanförs  inom ramen för en enda myndighet.  
När det gäller bekämpningen av organiserad brottslighet har det ä nnu inte upprättats 
en likadan effektiv organisatorisk st ruktur, utan verksa mheten bedrivs i 
gemensamma tillfälliga grupper. Dessa tillfälliga grupper har dock genomfört 
proaktiva insatser mot medlemmar av kä nda grupper som ägnar sig åt organiserad 
brottslighet. De första domarna ha r meddelats efter åtalsförhandling ( plea 
bargaining ), och förkortade rättegångsförf aranden (skyndsam handläggning). När 
man förfar på detta sätt blir följden ofta domar som är lindrigare än den lagstadgade 
miniminivån i mål då svaranden erkänne r sakförhållandena. Båda förfarandena 
används nu i föregripande syfte mot medlemmar av grupper som ägnar sig åt organiserad brottslighet, för att råda bot på den allmänna ineffektiviteten i fråga om 
straffrättsliga förfaranden i Bulgarien. Dessa  förfaranden har för första gången lett 
till att några medlemmar av organisera de kriminella grupper har dömts till 
fängelsestraff, vilket kan ses som en vikt ig signal till allmänheten om att kända 
brottslingar inte längre står över lagen. De ssa fällande domar kan göra det lättare att 
frysa tillgångar och att genom föra utredningar om penningt vätt som kan leda till 
SV 4   SV eventuella nya fällande domar. Det bör doc k övervägas om åtalsf örhandlingar har en 
tillräckligt avskräckande effekt om det a nvänds allmänt i mål avseende organiserad 
brottslighet. Det bör inte heller hindra Bulgarien från  att upprätta ett adekvat 
rättegångssystem. 
De första framgångarna måste bedöma s mot bakgrund av att det fortfarande 
förekommer mord som är knutna till organiserad brottslighet och att kända 
brottslingar inte grips. Det behövs klara be vis för att myndigheterna och den politiska 
klassen entydigt engagerat sig för att undanröja de underligga nde orsakerna till 
problemet. Situationen leder till oro och osäkerhet inom administrationen, polisen 
och rättsväsendet. De kan inte förväntas leda kampen mot organiserad brottslighet 
och korruption så länge som de signaler  som kommer från myndigheterna och den 
politiska ledningen inte är samstämmiga och tydliga. Det bör undvikas att de lovvärda ansträngningar som görs av admini strationen, polisen oc h rättsväsendet gör 
dem utsatta för hot och skrämsel. 
Reformen av polisväsendet fortsätter, även  om personalstyrkan, strukturerna och 
förfarandena inom den nyligen bildade kr iminalpolisen och polisens omorganiserade 
utredningsavdelning fortfarande behöver stärkas. Det förekommer fortfarande 
överlappningar i den nya strukturen, och den har ännu inte lett till ökad effektivitet i 
utredningen av allvarliga brott. 
Resultaten från kommittén för frysning och förverkande av tillgångar som härrör från 
brottslig verksamhet (CEPACA) har förb ättrats betydligt sedan mitten av 2008, och 
över 130 mål väntar nu på avgörande i dom stol. Även om den tillämpliga rättsliga 
ramen förefaller att medge frysning av tillgångar i samband med att man inleder en officiell utredning, av t.ex. penningtvätt, t illämpas frysning uppenbarligen först flera 
månader in i förundersökningsskedet eller i samband med att åtal väcks, och den 
förlorar därför största delen av sin effekt . De villkor för frysning av tillgångar som 
fastställs i lagen är dessutom för restrik tiva och motsvarar inte verkligheten när det 
gäller brottssituationen i Bulgarien. I november 2008 la des det fram förslag till 
ändringar av lagstiftningen för att göra frysning och förverkande av tillgångar mer 
verkningsfulla, men de förkastades i pa rlamentet av en bred majoritet över 
partigränserna.  Till följd av dessa problem har CEPACA också börjat använda 
privaträttsliga beslut om fö rverkande i sådana fall.  Generellt sett lider undermineras 
dock CEPACA:s arbete allv arligt till följd av kr yphålen i lagstiftningen. 
Reform av rättsväsendet  
De eventuella framstegen i samband med väckande av åtal, t.ex. när det gäller att 
bekämpa bedrägerier relaterade till EU-medel , kommer att vara begränsade om inte 
rättsväsendet reformeras ytterligare och ge r prov på ett starkare engagemang för ett 
effektivt fungerande rättssystem. Det finns  fortfarande anledning till oro när det 
gäller orimliga förseningar i rättsliga förf aranden. Förseningarna beror huvudsak på 
de straffrättsliga förfarandenas extremt fo rmella karaktär, en viss passivitet hos 
domarkåren och de uppenbarligen gränslös a möjligheter att brom sa upp förfarandena 
som svaranden ges i straffprocesslagen.  
Eftersom det inte har lagts fram några lämp liga förslag till lagstiftning för att åtgärda 
detta problem har en arbetsgrupp inom det högsta rättsrådet gjort upp en detaljerad 
förteckning och analys av specifika mål. I varje enskilt mål föreslogs eller antogs 
SV 5   SV åtgärder, i form av rekommendationer, i ett försök att påskynda ”mål av stort allmänt 
intresse”.  Det gäller mål mot kända personer, där ett flertal förseningar har 
förekommit. I rekommendationerna från det hög sta rättsrådet föreslås ändringar av 
lagstiftningen (t.ex. införande av registreri ng av hemvist) och omfattande ändringar i 
organisationen av domstolar och i rättspraxis . Initiativet från de t högsta rättsrådet är 
lovvärt. Det återstår att se vilken effekt  som rekommendationerna får och om de följs 
upp.  
Det straffrättsliga förfarandets  komplexa och formella karakt är är i sig en betydande 
orsak till att rättssystemet är ineffek tivt. Utrednings- och åklagarmyndigheterna 
tvingas använda förenklade metoder för at t få fram bevis och undvika komplicerade 
utredningar. Detta formella tillvägagångssätt främjar inte ens svarandens rättigheter, eftersom de brottsbekämpande myndigheterna konsekvent använder utredningsmetoder som leder till största möjliga intrå ng i privatlivet. ”Mjukare” 
bevisning godtas nämligen inte i domstolen. 
Sedan juni 2008 är det högsta rättsrådets inspektionsenhe t fullt fungerande och har 
åstadkommit uppmuntrande resultat när de t gäller att unders öka disciplinära 
överträdelser och systematiska  brister i rättstillämpningen. Vissa av dess iakttagelser 
har lett till förbättr ingar, särskilt till följd av tolkningsbeslut av högsta 
kassationsdomstolen.  
Högsta kassationsdomstolen har också gjor t insatser för att främja en enhetlig 
rättspraxis genom att hålla regelbundna  gemensamma möten med regionala 
domstolar. Ännu viktigare är att högsta domstolen aktivt har utnyttjat sina 
befogenheter att avge en rad tolkningsbeslut som är bindande för alla domstolar och säkrar en enhetlig till ämpning av lagstiftningen. 
Lagstiftningsåtgärderna har va rit av varierande slag och ibland motstridiga. Lagar har 
införts för att undvika missbruk av de ti lltalades rättighete r (förordning om 
sjukledighet) och för att skär pa påföljderna för bedrägerier relaterade till EU-medel. 
Samtidigt utfärdades dock en amnestilag  genom vilken gärningar som begås av 
vårdslöshet och som kan leda till fängelsestr aff på upp till fem år, inbegripet sådana 
som begåtts i en offentlig tjänst före juli 2008, befrias från straffrä ttsliga förfaranden. 
Detta sänder en signal som står i strid med regeringens åtagande att utrota korruption 
på alla nivåer, i synnerhet när det gäller gärningar so m begåtts av vårdslöshet i 
offentlig tjänst.  
På samma sätt har man inom justitieministeriet vidtagit åtgärder för att utarbeta ny 
strafflagstiftning, men samtidigt underlåtit  att följa upp flera rekommendationer om 
att förenkla de överdrivet formella stra ffrättsliga förfarandena som antogs 2006. 
Strafflagen är i sig föråld rad. Det rättsliga systemet uppvisar därför fortfarande 
påtagliga brister, särskilt beträffande grundläggande strafflagstiftning, men också 
annan viktig lagstiftning, t.ex. i fråga om  förverkande av kriminella tillgångar. 
Bristen på initiativ från  lagstiftarens sida när det gäller grundläggande 
strafflagstiftning utgör ett allvarligt til lkortakommande. Överdriven formalism i 
rättstillämpningen, den offentliga förvaltningens svaghet och bristande ansvarighet i allmänhet och den bristande initiativförmåga n i ett strikt hierarkiskt system måste 
rättas till genom att den rättsliga ramen m oderniseras på så sätt att beslutsfattandet 
kan påskyndas och ansvarskänslan ökar.  
SV 6   SV Kampen mot korruption 
Sedan förra sommaren har åtgärder vidtagit s på ministerrådsnivå för att stärka 
samordningen ministerierna emellan och påbör ja förberedelserna för en ny strategi 
mot korruption, på grundval av en utvärdering och samråd med berörda parter. Man har dessutom (inom ramen för ett EU-finan sierat projekt) inrä ttat en webbplats för 
anmälan om korruptionsbrott, där man ka n lämna in klagomål centralt mot alla 
institutioner och följa upp handläggningen av klagomålet. Man har tillhandahållit 
samordning, övervakning och tekniskt stöd fö r alla regionala kontor för bekämpning 
av korruption och ett nätverk av inspektionse nheter vid alla ministerier har skapats.  
Samtidigt behövs det ett mer proaktivt a ngreppssätt inom utsatta områden och 
sektorer såsom hälsa och ut bildning, t.ex. genom att ti llhandahålla administrativa 
riktlinjer om hur risker kan lindras och tillämpa en striktare övervakning av 
efterlevnaden av reglerna. En allmän brist på initiativ inom dessa utsatta områden är 
märkbar. Även om det finns åtskilliga teck en på bedrägeri och korruption (inbegripet 
samröre med organiserad brottslighet) i den offentliga sektorn, verkar de 
brottsbekämpande organen ovilliga att ta initiativ och förefaller att inte inleda undersökningar förrän någon annan myndighet formellt rapporterat om oegentligheter. Alltför få undersökningar inleds på eget initiativ, dvs. de inleds oftast 
på grundval av ett klagomål eller ett admini strativt meddelande. Bris ten på initiativ i 
de brottsbekämpande organen beror till st or del på en passiv attityd och på det 
begränsade politiska stödet för en proakt iv hållning när det gäller att bekämpa 
bedrägeri och korruption. Detta bristande  stöd leder till a tt anställda i de 
brottsbekämpande organen känner osäkerhet inför att inleda en utredning, eftersom 
den kan leda till ett avslöjande av korruption på hög nivå. Mot denna bakgrund skulle Bulgarien kunna överväga att inrätta special enheter för åtal och domar i mål rörande 
korruption på hög nivå och or ganiserad brottslighet. De ssa strukturer bör vara 
funktionellt och politiskt oberoende av rege ringen och ha ett klart mandat att agera 
proaktivt. 
3. S
KYDDSKLAUSULER  
Mot bakgrund av ovanstående uppkommer frågan huruvida skyddsklausulerna bör 
tillämpas. I de offentliga diskussionerna om samarbets- och kontrollmekanismen råder det ofta förvirring när det gäller hur  länge mekanismen sannolikt kommer att 
finnas kvar och de tidsbegränsade skyddsklau sulerna enligt anslutningsfördraget. Det 
finns inte någon automatisk koppling mellan samarbets- och kontrollmekanismen och skyddsklausulerna i anslut ningsfördraget för Bulgar ien. Skyddsklausuler är ett 
stående inslag i anslutningsfördrag. De infördes för att säkerställa att den inre marknaden och området med frihet, säkerhet  och rättvisa skulle fungera. De kan 
utlösas fram till och med utgången av 2009 och medger ett tillfälligt upphävande av tillämpningen av relevant gemenskaps lagstiftning om detta är nödvändigt. 
Kommissionen anser, på grundval av ovans tående, att villkoren för att åberopa 
skyddsklausulerna inte är uppfyllda.  
Samarbets- och kontrollmekanismen  är nu inne på sitt tredje år. Den infördes inte på 
någon viss bestämd tid eftersom den inte sk ulle tas bort förrä n alla riktmärken 
uppnåtts. Att nå målen med riktmärkena är na turligtvis en uppgift  på lång sikt. Att 
t.ex. tackla de bakomliggande orsakerna till  korruption och utrota  den organiserade 
SV 7   SV brottsligheten kommer att ta tid. De djupgående förändringar som behövs måste 
komma inifrån det bulgariska samhället, oc h samarbets- och kontrollmekanismen är 
ett stöd i denna strävan. Den är inte ett mål i sig och kan inte ersätta det engagemang 
från de bulgariska myndigheterna som är en  förutsättning för att rättsväsendet och 
rättspraxis ska kunna anpassas till allmänna EU-standarder. 
4. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER  
Kommissionen har sett en ny dynamik i Bu lgariens ansträngni ngar att förbättra 
rättsväsendet och bekämpa korruption se dan rapporten från juli 2008. Den kommer 
till uttryck i de ansträngningar so m görs av enskilda aktörer inom 
åklagarmyndigheten och rättsväsendet för att lösa strukturella problem. Dessa aktörer 
förtjänar stöd och erkänsla för sina insats er. De pragmatiska åtgärderna bidrar till 
ökad effektivitet inom rättsväsendet och en stärkt åklagarmyndighet. I vissa fall har 
de också minskat tillfällena till korruption. 
Dessa åtgärder är dock begränsade till tekni sk nivå och har en begränsad inverkan. 
Även om den ökade medvetenheten och dess a enskilda initiativ välkomnas, saknar 
de en ordentlig uppbackning i form av e tt brett politiskt samförstånd eller en 
övertygande strategi, med vilkas hjälp ka mpen mot organiserad brottslighet och 
korruption skulle kunna bli Bulgariens främst a prioritet. Till följd  av detta uppfattas 
det bulgariska rättsväsendet av allmänheten som långsamt, ibland or ättvist och i vissa 
fall utsatt för påverkan och störningar. De åtgärder som har genomförts uppfattas 
som splittrade och som om de inte följs upp systematiskt på alla nivåer. Det saknas 
fortfarande ett tillräckligt politiskt engage mang för bredare initiativ som skulle kunna 
leda till ett mer beslutsamt, strategiskt tillvägagångssätt.  
Trots vissa uppmuntrande pragmatiska åtgärd er för att göra rättsväsendet effektivare 
och intensifiera kampen mot korruption oc h organiserad brottsli ghet finns det många 
brister som den bulgariska regeringen måste åtgärda. 
Kommissionen uppmanar Bulgar ien, på grundval av sin sena ste bedömning, att vidta 
åtgärder på följande områden:  
Organiserad brottslighet och korruptionsbekämpning:  
• Utveckla en integrerad strategi mot organiserad brottslighet och korruption. 
• Permanenta den tillfälliga strukturen me d gemensamma grupper för utredning av 
organiserad brottslighet.  
• Upprätta särskilda strukt urer som är tillräckligt funktionellt och politiskt 
oberoende för att åtala och döma fall av korruption på hög ni vå och organiserad 
brottslighet. 
• Främja proaktiva undersökningar av korruption som utförs på eget initiativ av alla 
administrativa myndigheter med kontrollfunktioner.  
• Sörja för att den nyligen antagna lage n om intressekonflikter genomförs i 
praktiken, genom att ta fram riktlinjer för genomförandet och ett centralt 
rapporteringssystem. 
SV 8   SV • På övergripande nivå övervaka effekten av lagar för bekämpning av korruption 
och organiserad brottslighet och vid behov ändra lagstiftningen. 
• Göra systemet för frysning och förverkande  av tillgångar som härrör från brottslig 
verksamhet mer effektivt. 
• Stärka kapaciteten hos den allmänna in spektionsmyndigheten och ministeriernas 
och byråernas inspektionsenheter och ge de m fullmakt att agera proaktivt när det 
gäller att identifiera oc h åtgärda svaga punkter. 
• Stärka de 28 regionala rå den för bekämpning av korruption i samverkan med det 
civila samhället. 
• Skapa bättre administrativa arrangemang för skydd av personer som slår larm.  
• Nära övervaka framstegen i kampen mot korruption på central och lokal nivå 
genom samordningsgruppen med deltagare från flera ministerier.  
Rättsväsendets effektivitet 
• Aktivt upptäcka och analysera brista nde enhetlighet i tillämpningen av 
lagstiftningen och uppmuntra till ytterlig are tolkningsbeslut i högsta domstolen. 
• Fortsätta utkast till diskussionsdokume nt om en fullständig omarbetning av 
strafflagen. 
• Överväga en genomgripande reform av straffprocesslagen i syfte att förenkla 
straffrättsliga förfaranden och minska överdriven formalism.  
• Snabbt genomföra rekommendationerna fr ån rättstillämpare om att förbättra 
praxis inom ramen för den nuvarande straffprocesslagen. 
• Genomföra alla rekommendationer från det högsta rättsrådet när det gäller 
förseningar i viktiga brottmål och utöka övervakningen systematiskt till alla 
berörda fall. 
• Övervaka användningen och effekterna av  skyndsam handläggning (lägre straff i 
utbyte mot erkännande) och åtalsförhandling. 
• Övervaka att alla domstolar i praktiken iakttar kravet a tt offentliggöra alla domar. 
• Se till att alla underrättsdomare geno mgår en utvärdering och se över 
förordningen om regler och kriterier fö r de utnämningar som görs av det högsta 
rättsrådet. 
• Analysera och åtgärda eventuell motsägelse full praxis från det högsta rättsrådets 
sida i disciplinära förfaranden. 
• Sörja för en snabb och effektiv uppföljning av det högsta rättsrådets 
inspektionsenhets rekommendationer och iakttagelser. 
Kommissionen uppmanar Bulgarien att gå vidare med reformprocessen och att 
genomföra kommissionens rekommendationer.  Kommissionen komm er utifrån dessa 
att stödja och övervaka framstegen nästa år . Påtryckningarna för att uppnå resultat 
måste fortsätta och kommissionen uppmanar också de andra me dlemsstaterna att 
fortsätta bistå Bulgarien oc h hjälpa landet att göra fram steg. Kommissionen kommer 
för sin del att fortsätta att stödja Bulgar iens ansträngningar genom att hålla politisk 
och teknisk dialog och tillhandahålla lä mplig sakkunskap, när detta är nödvändigt. 
SV 9   SV Framtidsutsikter: 
Rapporten visar att vissa åtgärd er har vidtagits på teknisk nivå som ett svar på de 
rekommendationer som gavs i kommissionens  rapport från juli 2008. Det har skapats 
en dynamik som har lett till de första resu ltaten. För att säkerställa en bestående 
förändring i Bulgarien behövs det dock mer omfattande resultat när det gäller att 
utreda, åtala och döma fall av korruption på  hög nivå och organi serad brottslighet. 
Någon genomgripande reform av rättsväsende t har ännu inte påbörjats. Detta kräver 
ett entydigt politiskt engagemang på lång sikt. Kommissionen anser att samarbets- 
och kontrollmekanismen fungerar som ett stödverktyg som måste finnas kvar tills 
reformerna har slutförts. Kommissionen ko mmer därför att göra en ny bedömning av 
framstegen sommaren 2010.