I direktivet fastställs några allmänna minimikrav i syfte att förebygga eller begränsa exponering för samtliga carcinogener eller mutagena ämnen som omfattas av direktivet. Arbetsgivarna måste identifiera och bedöma de risker som arbetstagare utsätts för vid exponering för särskilda carcinogener och mutagena ämnen på arbetsplatsen och förebygga exponering vid risk. I den mån det är tekniskt möjligt ska processen eller den kemiska agensen bytas ut mot en process eller en agens som inte innebär någon risk eller mindre risk. Om ett utbyte inte är tekniskt möjligt måste kemiska carcinogener, i den mån det är tekniskt möjligt, tillverkas och användas i ett slutet system för att förebygga exponering. Om detta inte är tekniskt möjligt måste arbetstagarens exponeringsnivå hållas så låg som det är tekniskt möjligt. Detta är minimiseringsskyldigheten enligt artikel 5.2 och 5.3 i direktivet.

Utöver dessa allmänna minimikrav anges det tydligt i direktivet att fastställandet av gränsvärden för exponering i arbetet genom inandning av carcinogener och mutagena ämnen för vilka detta är möjligt, är en viktig del av arbetsmiljöarbetet. Dessa gränsvärden måste fastställas för de kemiska agens som saknar sådana, och revideras närhelst det visar sig vara nödvändigt mot bakgrund av nya vetenskapliga uppgifter. Gränsvärden för exponering i arbetet för vissa carcinogener eller mutagena ämnen fastställs i bilaga III till direktivet. Bilaga III innehåller för närvarande fjorton poster.

En begränsning av exponeringen för carcinogener och mutagena ämnen på arbetsplatsen genom fastställande av EU-övergripande gränsvärden för exponering i arbetet bidrar effektivt till att förebygga cancer och andra betydande hälsoproblem som orsakas av dessa ämnen. Det förbättrar följaktligen arbetstagarnas och deras anhörigas livskvalitet och välbefinnande, förlänger arbetslivet, bidrar till bättre produktivitet och konkurrenskraft för EU samt ger rättvisare konkurrensvillkor för företagen i EU. Enligt beräkningarna skulle detta förslag, när det väl har antagits, på längre sikt förbättra arbetsförhållandena för över 1 miljon arbetstagare i EU och förhindra över 22 000 fall av arbetsrelaterad ohälsa (cancer och andra sjukdomar).

Tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, bekräftar behovet av att komplettera bilaga III med gränsvärden för exponering i arbetet för dessa carcinogena ämnen och behovet av att lägga till en anmärkning om hudexponering för MOCA, en anmärkning om hudsensibilisering för formaldehyd och en anmärkning om hud- och luftvägssensibilisering för beryllium och dess oorganiska föreningar.

På grundval av detta föreslås det särskilda åtgärder i syfte att fastställa gränsvärden för ytterligare fem carcinogener i bilaga III och när det gäller MOCA, formaldehyd och beryllium och dess oorganiska föreningar komplettera gränsvärdena med relevanta anmärkningar, se ovan.

Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

Föreliggande initiativ till ändring av direktiv 2004/37/EG är förenligt med Europeiska pelaren för sociala rättigheter. Det genomför pelarens tionde princip om en hälsosam, säker och väl anpassad arbetsmiljö som direkt bidrar till en hög skyddsnivå för arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

I kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 om säkrare och hälsosammare arbetsplatser för alla angavs också modernisering av regelverket genom uppdaterade gränsvärden för exponering i arbetet för carcinogener och mutagena ämnen som en viktig prioritering på arbetsmiljöområdet.

Direktiv 89/391/EEG (nedan kallat ramdirektivet) om säkerhet och hälsa i arbetet och direktiv 98/24/EG om risker som har samband med kemiska agens i arbetet innehåller allmänna bestämmelser och påverkar inte de strängare och/eller särskilda bestämmelserna i direktivet.

Förenlighet med unionens politik inom andra områden

Att förbättra arbetsförhållandena och förhindra att arbetstagarna råkar ut för allvarliga olycksfall eller drabbas av arbetssjukdomar samt att främja arbetstagarnas hälsa under hela deras yrkesliv är en viktig princip i linje med den strävan efter ett europeiskt socialt AAA-kreditbetyg som ordförande Juncker fastställde i sina politiska riktlinjer. Det påverkar även produktiviteten och konkurrenskraften positivt och är viktigt för att främja längre yrkesliv i enlighet med målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla.

Målen i förslaget överensstämmer med de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 2 (rätten till liv) och artikel 31 (rättvisa arbetsförhållanden).

Av de fem carcinogenerna i föreliggande förslag är två (arseniksyra och arseniksalter samt MOCA) upptagna i bilaga XIV till Reach-förordningen, vilket innebär att de är ämnen för vilka det krävs tillstånd för att få släppa ut dem på marknaden. Kadmium har identifierats som ett ämne som inger mycket stora betänkligheter och finns i den kandidatförteckning som avses i artikel 59.1 i Reach-förordningen för eventuellt införande i bilaga XIV till Reach. Beryllium och formaldehyd är för närvarande inte identifierade som ämnen som inger mycket stora betänkligheter och omfattas inte heller av några begräsningar enligt Reach-förordningen. När det gäller formaldehyd har dock kommissionens avdelningar bett Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) utarbeta dokumentation enligt bilaga XV med avseende på en eventuell begränsning av formaldehyd och formaldehydfrigörare i blandningar och konsumentvaror. Parallellt med utarbetandet av denna dokumentation enligt bilaga XV har Echa ombetts att samla in befintlig information för att bedöma den potentiella exponeringen för formaldehyd och produkter eller material som avger formaldehyd på arbetsplatser, inklusive industriell och yrkesmässig användning.

Direktivet och Reach-förordningen kompletterar varandra. I ramdirektivet, som är den allmänna rättsakten på det område som direktivet omfattar, fastställs att det inte ska hindra tillämpningen av sådana gällande eller framtida bestämmelser i medlemsstaterna och i EU som är gynnsammare vad gäller skyddet för arbetstagarnas säkerhet och hälsa. I Reach konstateras att den inte påverkar tillämpningen av arbetarskyddslagstiftningen, inklusive direktivet.

När det gäller formaldehyd regleras dess användning som fodertillsats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/183, med tanke på att villkoren för godkännande av den särskilda användningen inte är uppfyllda och att det finns tillgängliga alternativ, kombinerat med tillämpningen av försiktighetsprincipen.

Det föreslås att gränsvärden enligt direktivet fastställs av följande skäl:

–Direktivet omfattar all användning av carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet under deras hela livscykel och arbetstagares exponering för dessa agens som frigörs genom alla former av arbete, oavsett om de framställs avsiktligt eller ej och oavsett om de släpps ut på marknaden eller ej.

–Den riskbedömning som arbetsgivare gör i enlighet med direktiv 2004/37/EG hänger samman med en arbetsplats och en process och bör därför också ta hänsyn till arbetstagares samlade exponering under det dagliga arbetet för samtliga carcinogener och mutagena ämnen i arbetet.

–Gränsvärden för carcinogener och mutagena ämnen fastställs genom en strikt process som bygger på tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, och samråd med berörda parter innan gränsvärdena antas av lagstiftaren.