Ytterligare ansträngningar krävs för att identifiera skiljaktiga tillståndskrav som påverkar fintech-företag. Uppföljningsåtgärderna kan till exempel omfatta

·klargörande av den tillämpliga EU-lagstiftningsramen för tjänster,

·bedömning av behovet av en EU-ram för att täcka nya innovativa affärsmodeller, och

·vägledning för nationella tillsynsmyndigheter för att se till att de nationella tillsynssystemen blir mer enhetliga.

Tillsynsmyndigheterna har även bedömt marknadsutvecklingen för kryptovalutor och uppkomsten av Initial Coin Offerings (ICO-erbjudanden), ett nytt sätt att anskaffa pengar genom att använda så kallade mynt eller polletter. Försäljning av sådana polletter kan vara ett nytt och innovativt sätt för företagen att anskaffa kapital, men det kan även medföra risker för investerarna. Spekulativa investeringar i kryptovalutor och ICO-polletter utsätter investerarna för betydande marknadsrisker, risker för bedrägerier och it-säkerhetsrisker vid växling och från tjänsteleverantörer som låter investerare köpa, inneha eller handla med kryptovalutor och polletter. I november 2017 utfärdade Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) två uttalanden för att informera investerarna om eventuella risker med vissa ICO:s och påminna företag som arbetar med ICO:s om att sådana verksamheter kan omfattas av befintlig EU-lagstiftning, beroende på deras exakta struktur och egenskaper. Myndigheter i EU och övriga världen utvärderar ICO-erbjudanden och undersöker vilken lagstiftning som kan gälla för dem, medan Kina och Sydkorea har förbjudit ICO-erbjudanden.

Kryptovalutorna har ökat snabbt i pris och har blivit mer volatila under de senaste månaderna. Därför är det nödvändigt att förbättra förståelsen av riskerna och möjligheterna i samband med kryptovalutor och hur EU-lagstiftningen gäller för dem. Kryptovalutor och polletter kan dock även undkomma reglering och regleringsmålen för tillsyn, styrning och investerarskydd. I februari 2018 offentliggjorde de tre tillsynsmyndigheterna på kommissionens begäran en gemensam varning till investerare och användare om riskerna med att köpa kryptovalutor. Ändringarna i det fjärde penningtvättdirektivet, som Europaparlamentet och rådet enades om i december 2017, kommer också att minska anonymiteten och göra det lättare att spåra transaktioner genom ett krav på att handelsplatser för kryptovalutor och förvaringstjänster för virtuella plånböcker i EU identifierar sina kunder och utövar kundkontroll.

Det krävs således en bedömning av lämpligheten hos EU:s nuvarande lagstiftningsram i fråga om ICO-erbjudanden och kryptovalutor i allmänhet. Å ena sidan bör målet vara att se till att företag, investerare och konsumenter i EU kan dra nytta av denna tekniska innovation inom en rättvis och transparent ram, så att Europa blir en ledande aktör i utvecklingen av nya sätt att snabbt finansiera växande företag. Å andra sidan är det viktigt att hantera potentiella risker för den finansiella stabiliteten, marknadsintegriteten, investerar- och konsumentskyddet och skyddet för personuppgifter samt risker i samband med penningtvätt och finansiering av terrorism. Kryptovalutor är ett världsomspännande fenomen, och därför är det viktigt med internationell samordning och konsekvens, till exempel inom G20, rådet för finansiell stabilitet (FSB) och internationella normgivare på det finansiella området. Kommissionen kommer att arbeta med tillsynsmyndigheter, lagstiftare, branschen och civilsamhället, både inom EU och med internationella partner, för att fastställa ytterligare nödvändiga åtgärder.

Ruta 1 1.Tillsammans med detta meddelande lägger kommissionen fram ett förslag till EU-förordning om investerings- och lånebaserade gräsrotsfinansieringstjänsteleverantörer för företag. Förslaget syftar till att säkerställa en lämplig och proportionerlig lagstiftningsram som ger gräsrotsfinansieringsplattformar som vill bedriva gränsöverskridande verksamhet möjlighet att göra så med hjälp av ett övergripande passystem och under gemensam tillsyn. 2.Kommissionen uppmanar de europeiska tillsynsmyndigheterna att till första kvartalet 2019 kartlägga de nuvarande auktoriserings- och tillståndsstrategierna för innovativa fintech-affärsmodeller. De bör särskilt undersöka hur proportionalitets- och flexibilitetsbestämmelserna i lagstiftningen om finansiella tjänster tillämpas av de nationella myndigheterna. I tillämpliga fall bör de europeiska tillsynsmyndigheterna utfärda riktlinjer om strategier och förfaranden eller lämna rekommendationer till kommissionen om behovet av att anpassa EU:s lagstiftning om finansiella tjänster. 3.Under 2018 kommer kommissionen att fortsätta att övervaka utvecklingen av kryptovalutor och ICO-erbjudanden tillsammans med de europeiska tillsynsmyndigheterna, ECB, FSB och andra internationella normgivare. Baserat på bedömningen av risker, möjligheter och det gällande regelverkets lämplighet kommer kommissionen att bedöma huruvida det krävs lagstiftningsåtgärder på EU-nivå.

1.2.Öka konkurrensen och förbättra samarbetet mellan marknadsaktörer med hjälp av gemensamma standarder och driftskompatibla lösningar

Det krävs samarbete och samverkan mellan flera olika aktörer i värdekedjan för att producera och leverera finansiella tjänster. För att en EU-omfattande fintechmarknad ska kunna nå sin fullständiga potential krävs öppna standarder som ökar konkurrensen, stärker driftskompatibiliteten och förenklar utbytet av och tillgången till uppgifter mellan marknadsaktörer.

Det finns olika sätt att skapa driftskompatibilitet. Företag eller teknikleverantörer kan utveckla tillfälliga gränssnitt, som andra parter måste anpassa sig till. Ett annat sätt är att enas om standarder för driftskompatibilitet för hela marknaden, vilket gör det lättare för tjänsteleverantörer att utbyta uppgifter med olika plattformar. Normgivningsprocesserna bör grundas på principerna om öppenhet, insyn och samförstånd enligt förordning (EU) nr 1025/2012 om europeisk standardisering. För att standarderna ska vara konkurrensgynnande bör deltagandet vara obegränsat och det bör råda insyn i förfarandet för antagandet av standarder, så att intressenterna kan följa med i standardiseringsarbetet. Standarderna bör vara tillgängliga och baseras på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor.

De flesta respondenterna i fintech-samrådet framhöll att utveckling och antagande av standarder samt driftskompatibilitet mellan system är prioriterade frågor. De flesta ansåg att utvecklingen bör ledas av branschen och marknadsdeltagarna. Standarderna bör vara globala, inte lokala eller regionala. Ökad standardisering av blockkedjeteknik/teknik för distribuerade liggare, gränssnitt för applikationsprogrammering och identitetshantering är särskilt efterfrågade. Det reviderade direktivet om betaltjänster, som gäller sedan januari 2018, är ett intressant testfall: bankerna ska öppna lämpliga kommunikationskanaler för fintechföretag så att de kan tillhandahålla sina tjänster med tillgång till betalkonton. Utvecklingen av standardiserade gränssnitt för applikationsprogrammering skulle bidra till att skapa lika villkor, vilket i sin tur skapar nya och förbättrade tjänster i en verkligt öppen miljö samtidigt som en hög skyddsnivå för personuppgifter och konsumenter upprätthålls.

Ruta 2 1.Kommissionen ska till fjärde kvartalet 2018 bidra till att utforma mer samordnade metoder för framtagandet av fintechstandarder genom att samarbeta med viktiga standardiseringsorgan, såsom Europeiska standardiseringskommittén och Internationella standardiseringsorganisationen, även inom blockkedjeområdet. 2.Kommissionen uppmuntrar och kommer att stödja gemensamma insatser från marknadsaktörerna för att till mitten av 2019 utveckla standardiserade gränssnitt för applikationsprogrammering som är förenliga med direktivet om betaltjänster och den allmänna dataskyddsförordningen, som en grund för ett europeiskt öppet bankekosystem som omfattar betalkonton och andra typer av konton.

1.3.Underlätta framväxten av innovativa affärsmodeller inom EU genom innovationssamordnare

Innovativa företag för ut nya produkter på marknaden eller skapar nya kanaler för att tillhandahålla välkända tjänster i innovativa former eller till mer konkurrenskraftiga priser. Innovatörerna måste kunna sprida sina tjänster till en så bred användarbas som möjligt, vilket skapar stordriftsfördelar. Innovatörerna bör kunna använda ett europeiskt pass för att fullständigt dra nytta av den inre marknadens fördelar, men de kan ha svårt att uppfylla lagstiftningskraven på detta område. Så är särskilt fallet med nyetablerade företag och företag som använder innovativa tekniker eller modeller som skiljer sig från vedertagen praxis vid den tidpunkt då lagstiftningen infördes.

Myndigheterna för finansiell tillsyn kan också ha svårt att hantera innovativa metoder och tekniker när de ska besluta om de ska auktorisera ett företag eller en verksamhet och hur de ska uppfylla sina tillsynsskyldigheter i detta avseende. Svaren på kommissionens offentliga samråd tyder på att det finns ett stort intresse bland tillsynsmyndigheterna för att lära sig mer om trender inom fintech och hur de kan förbättra kontakterna med företag och andra teknikleverantörer.

Inom EU har 13 medlemsstater infört så kallade ”FinTech Facilitators” (innovationsnav eller regulatoriska sandlådor) för att ge företagen allmän vägledning under auktoriseringsprocessen. De hjälper företagen att snabbare komma in på marknaden och att sätta sig in i regler och tillsynspraxis och kan även ge vägledning till etablerade finansinstitut. Från ett tillsynsperspektiv är sådana strategier en viktig informationskälla, eftersom de hjälper tillsynsmyndigheterna att redan i ett tidigt skede sätta sig in i innovativa affärsmodeller och marknadsutveckling.

Med regulatoriska sandlådor tas idén om innovationsnav ett steg vidare genom att förhållanden skapas där tillsynen skräddarsys efter innovativa företag eller tjänster. De nationella myndigheterna måste tillämpa EU:s relevanta lagstiftning om finansiella tjänster. Reglerna ger dock en viss handlingsfrihet när det gäller tillämpningen av proportionalitets- och flexibilitetsprinciperna. Detta kan vara särskilt användbart inom teknisk innovation.