2009
ÄNDAMÅLSENLIGHETEN I 
STRUKTURÅTGÄRDSUTGIFTERNA FÖR RENING AV AVLOPPSVATTEN  AVSEENDE 
PROGRAMPERIODERNA 19941999 OCH 20002006EUROPEISKA 
REVISIONSRÄTTEN
Särskild rapport  nr 3AVLOPPSVATTEN OCH AVLOPPSSLAM FRÅN TÄTORTER KAN PÅVERKA 
KVALITETEN PÅ EUROPAS SJÖAR, FLODER, KUSTVATTEN, GRUNDVATTEN OCH JORDAR. DÄRFÖR HAR EU ANTAGIT ETT ANTAL DIREKTIV OCH ÄVEN MEDFINANSIERAT UPPFÖRANDET AV AVLOPPSRENINGSVERK. I DENNA RAPPORT ANALYSERAR REVISIONSRÄTTEN HURUVIDA DE EUMEDFINANSIERADE RENINGSVERKEN UPPNÅR TILLFREDSSTÄLLANDE RESULTAT I FRÅGA OM RENINGEN AV AVLOPPSVATTEN OCH HURUVIDA DET SLAM SOM RENINGSVERKEN PRODUCERAR ANVÄNDS PÅ ETT 
LÄMPLIGT SÄTT. KOMMISSIONENS ROLL PÅ OMRÅDET GRANSKAS 
OCKSÅ.
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
ISSN 18310990
SV
QJ-AB-09-003-SV-C
ISBN 978-92-9207-264-3
ld904920_SV_coverBT.indd   1 20/05/09   10:49:08
Var får man tag i EU:s publikationer?
Publikationer för försäljning 
• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).• I bokhandeln. Ange titel, förlag och/eller ISBN-nummer.•  Genom att kontakta ett av våra försäljningsombud. Deras kontaktuppgifter hittar 
du under ”Försäljningsombud” på följande webbadress: http://bookshop.europa.euDu kan också skicka ett fax till följande nummer: +352 2929-42758.
Kostnadsfria publikationer• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).•  Vid Europeiska kommissionens representationskontor och delegationer.
Deras kontaktuppgifter hittar du på följande webbadress: http://ec.europa.euDu kan också skicka ett fax till följande nummer: +352 2929-42758.
ld904920_SV_coverBT.indd   2 20/05/09   10:49:09
ÄNDAMÅLSENLIGHETEN 
I STRUKTURÅTGÄRDSUTGIFTERNA FÖR RENING AV AVLOPPSVATTEN AVSEENDE PROGRAMPERIODERNA 19941999 OCH 20002006Särskild rapport  nr 3   2009
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)
ld904920_SV_insideBT.indd   1 20/05/09   10:51:07
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–20062
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tfn +352 4398-45410
Fax +352 4398-46430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Särskild rapport  nr 3   2009
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på Internet 
via Europa-servern (http://europa.eu).
Kataloguppgifter finns i slutet av publikationen.
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 2009
ISBN 978-92-9207-264-3
© Europeiska gemenskaperna, 2009
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Belgium
ld904920_SV_insideBT.indd   2 20/05/09   10:51:08
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–20063
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Punkt
 ORDLISTA
IX  SAMMANFATTNING
114   INLEDNING
14   MILJÖMÄSSIG BAKGRUND
513   EU:S STYRNING OCH MEDFINANSIERING
14  TÄTORTERS TÄCKNINGSGRAD AVSEENDE AVLOPPSRENING
1519   REVISIONENS OMFATTNING OCH INRIKTNING SAMT REVISIONSMETOD
2056   IAKTTAGELSER
2028   UPPNÅR DE EUMEDFINANSIERADE RENINGSVERKEN TILLFREDSSTÄLLANDE RESULTAT 
I FRÅGA OM RENINGEN AV AVLOPPSVATTEN?
2021  BAKGRUND22  KAPACITETEN PÅ DE FLESTA RENINGSVERKEN UTNYTTJADES VÄL23  ETT ANTAL RENINGSVERK DREVS DOCK LÅNGT UNDER SIN KAPACITET24  ETT RENINGSVERK HADE OTILLRÄCKLIG KAPACITET
2526  EN STOR MAJORITET AV RENINGSVERKEN PRODUCERADE AVLOPPSVATTEN SOM UPPFYLLDE EUKRAVEN
2728  ÖVERVAKNING AV AVLOPPSVATTNETS KVALITET: RESULTATUPPGIFTERNA VAR ÖVERLAG 
AV GODTAGBAR KVALITET MEN VISST UTRYMME FÖR FÖRBÄTTRINGAR FINNS
2938   ANVÄNDS DET SLAM SOM PRODUCERAS PÅ RENINGSVERKEN PÅ ETT LÄMPLIGT SÄTT?
2930  BAKGRUND3133  TVÅ TREDJEDELAR AV DE GRANSKADE RENINGSVERKEN BORTSKAFFADE AVLOPPSSLAMMET
I ENLIGHET MED EU:S REKOMMENDERADE METODER
34  TILLFREDSSTÄLLANDE RESULTAT MOT BAKGRUND AV KRAVEN I DIREKTIVET OM AVLOPPSSLAM
3536  BEHÖVER DIREKTIVET SES ÖVER?
3738  ÖVERVAKNING AV BORTSKAFFANDE AV SLAM: VISST UTRYMME FÖR FÖRBÄTTRINGAR FINNS 
VID RENINGSVERKEN OCH MEDLEMSSTATERNAS ÖVERVAKNINGSORGAN
3956   FULLGÖR KOMMISSIONEN SIN UPPGIFT?
3940  BAKGRUND
4145  DET MÅSTE FINNAS KONSEKVENS I PROJEKTGRANSKNINGEN4648  ÖVERVAKNINGEN AV RESULTATEN MÅSTE FÖRBÄTTRAS4956  EU:S MILJÖPRINCIPER MÅSTE BEAKTAS I STÖRRE UTSTRÄCKNING
5766   SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER
5860   RENING AV AVLOPPSVATTEN
6163   RENING OCH BORTSKAFFANDE AV AVLOPPSSLAM
6466   HUR EFFEKTIV ÄR KOMMISSIONEN I SIN ROLL?
 BILAGA  BESKRIVNING AV RENING AV AVLOPPSVATTEN FRÅN TÄTBEBYGGELSE
 KOMMISSIONENS SVAR
ld904920_SV_insideBT.indd   3 20/05/09   10:51:08
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–2006
ld904920_SV_insideBT.indd   4 20/05/09   10:51:08
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–20065
ORDLISTA
Avloppsreningsverk : Infrastruktur med olika reningsprocesser, vilkas syfte är att reducera 
föroreningarna i avloppsvatten från tätorter till en acceptabel nivå innan det släpps ut 
i recipienterna.
Avrinningsområde : Landområde från vilket all ytvattenavrinning strömmar genom en sek-
vens av åar, floder och, möjligen, sjöar till havet vid ett enda flodutlopp, eller vid en enda flodmynning eller ett enda delta.
Direktivet om avloppsslam : Rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för 
miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (EGT L 181, 4.7.1986, s. 6).
Direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse : Rådets direktiv 91/271/EEG 
av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EGT L 135, 30.5.1991, s. 40).
Egenkontroller : Kontroller som utförs regelbundet av en verksamhetsutövare inom ramen 
för den dagliga verksamheten på ett avloppsreningsverk för att övervaka avloppsvattnets kvalitet och slammets innehåll.
Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) : Finansiellt instrument som syftar till för 
att främja ekonomisk och social sammanhållning mellan regionerna inom EU. Interventioner inom ramen för Eruf genomförs huvudsakligen genom operativa program som omfattar ett stort antal projekt.
Eutrofiering : Ökning av halten av näringsämnen i vatten, särskilt kväve- eller fos for fö r e nin-
gar, som orsakar ökad tillväxt av alger, något som i sin tur leder till att syrehalten i vattnet minskar och till att inhemska vattenväxter, fiskar och andra vattenlevande djur försvinner.
Försiktighetsprincipen : Försiktighetsprincipen lägger bevisbördan på dem som skulle före-
språka att en åtgärd utförs om åtgärden eller policyn skulle kunna orsaka allmänheten eller miljön allvarlig eller irreparabel skada och om det saknas vetenskaplig enighet om att ingen skada skulle följa på åtgärden. Inom vissa rättssystem, till exempel Europeiska unionens, är 
försiktighetsprincipen också en allmän och tvingande rättsprincip.
Känsligt område : Vattenförekomst eller del av vattenförekomst där eutrofieringsrisk före-
ligger. Att korrekt utse känsliga områden är avgörande eftersom det avgör vilken typ av avloppsrening som bör användas för att reducera de eutrofieringsframkallande ämnena. I känsliga områden bör kväve och/eller fosfor tas bort.
ld904920_SV_insideBT.indd   5 20/05/09   10:51:08
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–20066
Låggradig rening : Mekanisk fas som innebär en första separering av stora avfallspartiklar 
från avloppsvattnet.
Normala områden : Vattenförekomst eller del av vattenförekomst där eutrofieringsrisk inte 
föreligger.
Oberoende kontroller : Kontroller som genomförs av oberoende myndigheter (på nationell, 
regional eller lokal [avrinningsområden] nivå) för att övervaka kvaliteten på avloppsvattnet samt innehållet i slammet och i de jordar där det släpps ut.
Operativt program : Ett dokument som godkänts av kommissionen och som innehåller en 
samling inbördes koherenta prioriteringar som inbegriper fleråriga åtgärder. Prioriteringarna kan genomföras genom en eller flera av strukturfonderna eller, alternativt, genom andra finansiella instrument och Europeiska investeringsbanken.
Personekvivalent (pe) : Kvantitativt uttryck för föroreningsbelastning på avloppsvatten 
uttryckt i antal ”ekvivalenta” personer som skulle producera samma mängd avfall. En pe motsvarar den föroreningsbelastning i form av slam som en invånare genererar.
Programperiod : Den fleråriga ram inom vilken utgifterna för struktur- och sammanhåll-
ningsfonderna planeras och genomförs.
Ramdirektivet för vatten : Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 
23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens 
område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).
Sammanhållningsfond : Finansiellt instrument som syftar till att stärka den ekonomiska 
och sociala sammanhållningen genom att finansiera projekt på miljö- och transportområdet i medlemsstater som har en bruttonationalprodukt per invånare som är lägre än 90 % av genomsnittet i gemenskapen. Sammanhållningsfonden genomfördes ursprungligen i Spa-nien, Grekland, Irland och Portugal. Irland är sedan den 1 januari 2004 inte längre berättigat till stöd.
Sekundär rening : Biologisk fas som innebär rening av avloppsvatten för att avlägsna bio-
logiskt nedbrytbara organiska förorenande ämnen.
Strukturåtgärder : I denna rapport interventioner från Europeiska regionala utvecklings-
fonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden.
ld904920_SV_insideBT.indd   6 20/05/09   10:51:09
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–20067
Tertiär rening : Biologisk-kemisk fas som tillämpas vid behov för att minska halten av 
näringsämnen i renat avloppsvatten innan det släpps ut i recipienter där eutrofieringsrisk föreligger.
Tätort : Område där befolkningen eller de ekonomiska aktiviteterna är så koncentrerade att 
spillvatten från tätbebyggelse kan insamlas och ledas till ett avloppsreningsverk eller ett slutligt utsläppsställe.
Utflöde eller utsläpp av vatten : Renat avloppsvatten som släpps ut i recipienter 
i avrinningsområdena.
Ändamålsenlighet : Mått på förhållandet mellan de uppnådda resultaten och de uppsatta 
målen.
ld904920_SV_insideBT.indd   7 20/05/09   10:51:09
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–20068
SAMMANFATTNING
I.
Avloppsvatten och avloppsslam från tätorter 
kan påverka kvaliteten på Europas sjöar, flo-der, kustvatten, jordar och grundvatten. Där-för har EU antagit ett antal direktiv och även 
medfinansierat uppförandet av avloppsre-ningsverk genom Sammanhållningsfonden  
och Eruf. Detta har avsevärt höjt ande-len tätortsbefolkning som har tillgång till  avloppsrening.
II.
Revisionsrätten inriktade sin granskning på reningsverk som finansierades genom Sam-manhållningsfonden och Eruf under pro-
gramperioderna 1994–1999 och 2000–2006 i Spanien, Portugal, Grekland och Irland,  vilka stod för större delen av utgifterna på detta område. De revisionsslutsatser som  presenteras i denna rapport grundar sig på en undersökning av systemen för förvaltning och kontroll vid kommissionen och på en  
bedömning av de resultat som uppnåtts vid 
73 reningsverk. Dessutom undersöktes även bortskaffandet av det avloppsslam som är  en biprodukt vid reningen av avloppsvat-ten och kommissionens roll på området för 
avloppsvatten.
III.
Revisionsrättens slutsats är att strukturåt-gärderna i allmänhet har bidragit till att för-bättra reningen av avloppsvatten i de fyra  granskade medlemsstaterna.
IV.
På det hela taget uppnådde de reningsverk 
som medfinansierades genom strukturåtgär-
derna tillfredsställande resultat. Revisions-
rätten upptäckte dock att några av dem  drevs under sin kapacitet och att EU-kraven 
avseende kvaliteten på utflödet i ett mindre 
antal fall inte uppfylldes.
ld904920_SV_insideBT.indd   8 20/05/09   10:51:09
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–20069
V.
Revisionsrätten konstaterade att mer kraft  
måste läggas på att se till att reningsver-ken i tillräckligt hög grad är anslutna till  avloppssystemet och att det industrispillvat-
ten som reningsverken tar emot har förbe-handlats enligt kraven.
VI.
När det gäller avloppsslam konstaterade  
revisionsrätten att de flesta av de medfinan-
sierade reningsverken i de fyra granskade  medlemsstaterna bortskaffade slammet  
i enlighet med de metoder för återvinning 
som EU uppmuntrar, även om några verk  
hade valt mindre hållbara återvinningsme-toder. Dessutom identifierade revisionsrät-
ten några aspekter i fråga om övervakningen 
av bortskaffandet av slam som kunde  
förbättras.
VII.
Det gällande direktivet om avloppsslam är från 1986 och tar därför inte hänsyn till fram-steg som gjorts inom området sedan dess.  Vid en översyn av direktivet bör alla kost-nader för och nyttan av de föreslagna nya  åtgärderna, samt deras eventuella inverkan på övrig EU-politik, beaktas.
VIII.
Revisionsrätten anser att kommissionen  skulle kunna vara mer konsekvent i bedöm-
ningen av bidragsansökningarna, vilket  
skulle underlättas om interna riktlinjer och 
checklistor som kan användas i bedömnings-
processen utarbetades.SAMMANFATTNING
IX.
Revisionsrätten konstaterade också att kom-missionen behöver förbättra den resultat-övervakning som den utför vid granskningen av de slutliga rapporterna före utbetalningen 
av det resterande stödbeloppet. Lämpliga  uppföljningsåtgärder bör vidtas om obliga-
toriska uppgifter inte lämnats in eller om de förväntade resultaten inte uppnåtts.
X.
Slutligen ansåg revisionsrätten att det för  upprätthållandet av en god ekologisk status för vattenförekomster krävs att EU:s miljö-principer att förorenaren ska betala och att miljöförstöring bör hejdas vid källan tillmäts 
större betydelse.
ld904920_SV_insideBT.indd   9 20/05/09   10:51:09
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200610
1 Artikel 174 i den konsoliderade 
versionen av fördraget om 
upprättandet av Europeiska 
gemenskapen (EGT C 325, 
24.12.2002, s. 1). 
2 Rådets direktiv 91/271/EEG. 
3 Artikel 14 i direktiv 91/271/EEG. 
4 Rådets direktiv 86/278/EEG. 
5 Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2000/60/EG. INLEDNING
MILJÖMÄSSIG BAKGRUND
 1.  Enligt fördraget ska gemenskapen bidra till att bevara, skydda och för-
bättra miljön på grundval av försiktighetsprincipen och principerna 
att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring bör hejdas 
vid källan och att förorenaren ska betala1.
 2.  Avloppsvatten och avloppsslam från tätorter kan påverka kvaliteten på 
Europas sjöar, floder, kustvatten och grundvatten liksom dess jordar. De viktigaste tillämpliga rättsinstrumenten EU har på området är  följande:
Direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse a) 2, som 
ålägger medlemsstaterna att se till att det för alla tätorter finns 
ledningsnät för att ta hand om avloppsvatten från tätbebyggelse 
senast den 31 december 2000 eller den 31 december 2005, bero-ende på respektive tätorts storlek. Dessa ledningsnät ska minst innehålla processer för sekundär rening och för tertiär rening  
när det gäller känsliga områden. Målet för en tillräcklig rening av avloppsvatten från tätbebyggelse är att organiska och oorganiska 
förorenande ämnen, inklusive ämnen som kan leda till eutrofie-ring av närliggande vattenförekomster eller utgör hälsorisker för 
människor som badar i dessa vatten, ska övervakas och reduceras till acceptabla nivåer. Enligt direktivet ska slam som uppkommer vid vattenrening också återvinnas
3.
Direktivet om avloppsslam b) 4, som innehåller regler för provtagning 
och analys av avloppsslam och jord och som sätter upp gränser för halter av tungmetaller och den största mängd tungmetaller som årligen får tillföras marken. Syftet med detta direktiv är att reglera användningen av avloppsslam i jordbruket, så att skadliga effekter på vegetation, djur och människor undviks samtidigt som en riktig användning av slammet uppmuntras.
Ramdirektivet för vatten c) 
5, som berör skyddet och övervakningen 
av kvaliteten på vattnet i avrinningsområdena och deras ekosys-
tem. Enligt detta direktiv måste system för klassificering och ett nätverk för övervakning inrättas senast 2006, förvaltningsplaner för avrinningsområdena offentliggöras senast 2009 och miljömå-len i princip uppnås senast 2015.
ld904920_SV_insideBT.indd   10 20/05/09   10:51:09
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200611
6 Europaparlamentets och rådets 
beslut nr 1600/2002/EG av den 
22 juli 2002 om fastställande 
av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram 
(EGT L 242, 10.9.2002, s. 1). 
7 I artikel 5 i den konsoliderade 
versionen av fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen står följande: 
”endast om och i den mån som 
målen för den planerade åtgärden 
inte i tillräcklig utsträckning kan 
uppnås av medlemsstaterna och 
därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller 
verkningar, bättre kan uppnås på 
gemenskapsnivå”.  3.  En översikt av processerna för avloppsrening och utsläpp av slam finns 
i ett diagram med rubriken ”Beskrivning av rening av avloppsvatten 
från tätbebyggelse” med tillhörande förklaringar i bilagan .
 4.  Enligt ”gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram”6 är rening av 
avloppsvatten en prioriterad EU-fråga för perioden 2002–2012.
EU:S STYRNING OCH MEDFINANSIERING
 5.  Miljöskydd är ett område med delad behörighet mellan medlemssta-
terna och gemenskapen, och därför måste varje åtgärd som vidtas  av gemenskapen följa subsidiaritetsprincipen
7.
 6.  Direktiven om miljön gäller i hela unionen. Efterlevnaden av dem kan 
kräva varierande investeringsprojekt, beroende på vilken nivå av  avloppsrening som behövs i förhållande till den miljömässiga situ-ationen i de vattenförekomster där avloppsvattnet släpps ut och  
i förhållande till vilken typ av utrustning som behövs (till exempel 
pumpstationer och slamtorkar). Investeringsprojekten kan variera  i omfattning mellan mindre än 10 miljoner euro för en mindre tät-ort och mer än 200 miljoner euro för ett stort urbant centrum, och 
kostnaden per capita blir lägre ju större anläggningen är på grund 
av stordriftsfördelar (se textruta 1 ).
EXEMPEL PÅ MEDFINANSIERADE PROJEKT SOM BESÖKTS AV REVISIONSRÄTTEN
I Spanien medﬁ  nansierades ett projekt för fyra byar med en befolkning på 10 000 invånare genom Sammanhåll-
ningsfonden. I projektet ingick ett avloppsreningsverk med sekundär och tertiär rening, 18 km ledningar och sex 
pumpstationer. Kostnaden för projektet var 5,5 miljoner euro och det ﬁ  ck ett EU-bidrag på 4,3 miljoner euro.
Kostnaden för ett nytt reningsverk i Portugal som medﬁ  nansierades genom Sammanhållningsfonden var 22,8 mil-
joner euro. Anläggningen, som planerats för en befolkning på 250 000 invånare och där sekundär och tertiär rening och desinﬁ  cering av vattnet utfördes, ﬁ  ck ett EU-bidrag på 19,4 miljoner euro.
I Grekland medﬁ  nansierade Sammanhållningsfonden en betydande uppgradering av ett reningsverk för en stad 
med 3,7 miljoner invånare från ett system med endast låggradig rening till ett med både sekundär och tertiär rening. Kostnaden för projektet var 202,2 miljoner euro och det ﬁ  ck ett EU-bidrag på 135,0 miljoner euro.TEXTRUTA 1
ld904920_SV_insideBT.indd   11 20/05/09   10:51:09
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200612
 7.  Kostnader för uppförande av reningsverk är stödberättigande för struktur-
åtgärdsstöd. I mål 1-områden kan bidragsnivån uppgå till 85 %8. Det 
totala ekonomiska stödet från EU uppgick till 10,6 miljarder euro för programperioden 2000–2006
9, och fyra medlemsstater (Spanien, Portu-
gal, Grekland och Irland) stod för mer än 50 % av dessa utgifter. Totalt 
13,9 miljarder euro har fördelats för programperioden 2007–2013 och 
de tolv nya medlemsstaterna står för 9,1 miljarder euro.
 8.  Två generaldirektorat vid Europeiska kommissionen spelar en viktig roll 
vid godkännandet och uppföljningen av projekt för rening av avlopps-vatten och avloppsslam: generaldirektoratet för miljö (GD Miljö) och generaldirektoratet för regionalpolitik (GD Regionalpolitik).
 9.  GD Miljö ansvarar för EU:s miljöpolitik på området för avloppsrening. Gene-
raldirektoratet har till uppgift att följa upp hur reningsverken fungerar när det gäller kvaliteten på det vatten som släpps ut och bortskaffan-det av slam, och även att vid behov inleda överträdelseförfaranden.
 10.  GD Regionalpolitik ansvarar för EU-budgeten på området för regional-
politik genom delad förvaltning med medlemsstaterna. Reningsverk medfinansieras enligt denna politik genom två finansiella instrument: Sammanhållningsfonden och Eruf
10.
 11.  Kommissionen undersöker alla ansökningar avseende projekt inom 
Sammanhållningsfonden och större projekt inom Eruf11 som lämnas 
in av medlemsstaterna för att se till att de är fullständiga och kor-
rekta och i överensstämmelse med EU-direktiven. I riktlinjerna för  Sammanhållningsfonden 2000–2006 tillhandahåller kommissionen  medlemsstaterna hjälp med att lämna in sina bidragsansökningar.  GD Regionalpolitiks roll är att granska kvaliteten på enskilda projekt 
som ska finansieras och kan under arbetet rådfråga andra generaldi-
rektorat vid behov (särskilt GD Miljö).8 Mål 1 främjar utveckling och 
strukturell anpassning i regioner 
vars utveckling släpat efter 
genomsnittet (en BNP per capita som är lägre än 75 % av 
genomsnittet i EU). Två tredjedelar 
av strukturfondsverksamheten var 
kopplad till mål 1. Nästan 20 % av 
unionens totala befolkning berörs av detta mål. För programperioden 
2000–2006 är den högsta gränsen 
för bidrag i dessa regioner 75 % av 
Eruf-projekt och 85 % för projekt 
inom Sammanhållningsfonden. 
9 Inga uppgifter finns att 
tillgå vid kommissionen för 
programperioden 1994–1999, 
eftersom information som gäller 
Eruf för den perioden endast fanns 
tillgänglig på medlemsstatsnivå. 
10 Medfinansiering av 
reningsverk godkändes 
också för kandidatländerna 
enligt det strukturpolitiska 
föranslutningsinstrumentet 
(Ispa). Dessa projekt omvandlades till projekt inom 
Sammanhållningsfonden vid 
anslutningen. 
11 För programperioden 1994–1999 
är ”större projekt” sådana ”där 
den totala kostnad som beaktas 
vid fastställandet av storleken 
på gemenskapsstödet allmänt 
sett överstiger 25 miljoner ecu 
för investeringar i infrastruktur 
eller 15 miljoner ecu för investeringar i produktion”. För 
programperioden 2000–2006 
täcker definitionen ”större 
projekt” projekt ”vilkas totala 
kostnad, som skall beaktas när bidraget från fonderna fastställs, 
överstiger 50 miljoner euro”. För 
perioden 2007–2013 är gränsen för 
miljöprojekt 25 miljoner euro. 
ld904920_SV_insideBT.indd   12 20/05/09   10:51:09
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200613
 12.  När ett beslut om att medfinansiera ett projekt fattas fastställs det belopp 
som beviljas projektet och de villkor som måste uppfyllas. Efter det att 
projekt inom Sammanhållningsfonden har slutförts måste stödmot-tagaren för att få ut det resterande stödbeloppet lämna in en slutrap-
port som beskriver det arbete som utförts och som utgör en första 
bedömning av huruvida de förväntade resultaten har uppnåtts
12. När 
det gäller större Eruf-projekt krävs inga särskilda slutrapporter enligt 
förordningen, men däremot måste rapporter om operativa program där större projekt ingår innehålla ett kapitel med separata uppgifter 
för dem.
 13.  När det gäller andra Eruf-projekt är kommissionens roll begränsad till 
bedömning och godkännande av de operativa programmen och inte 
enskilda projekt.
TÄTORTERS TÄCKNINGSGRAD 
AVSEENDE AVLOPPSRENING
 14.  Delvis som ett resultat av ikraftträdandet av direktivet om avloppsre-
ning och det betydande finansiella EU-stödet13 har täckningsgraden 
av tätortsbefolkning som betjänas av reningsverk med möjligheter till sekundär och tertiär avloppsrening ökat avsevärt (se definition i bilagan ). Detta är särskilt tydligt i de fyra medlemsstater som mot-
tog över 50 % av EU:s utgifter för genomförande av avloppsrening för programperioden 2000–2006 ( tabellerna 1  och 2).12 Rådets förordning (EG) 
nr 1164/94 av den 16 maj 
1994 om inrättandet av en 
sammanhållningsfond (EGT L 130, 25.5.1994, s. 1), 
ändrad genom förordning 
(EG) nr 1265/1999 (EGT L 161, 
26.6.1999, s. 62). 
13 Mer än 50 % av de finansiella 
resurser som behövdes för 
att genomföra rening av 
avloppsvatten från tätbebyggelse 
i de fyra besökta medlemsstaterna 
hade tillhandahållits av EU.
ld904920_SV_insideBT.indd   13 20/05/09   10:51:10
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200614
UTVECKLING AV DEN PROCENTUELLA ANDELEN AV TÄTORTSBEFOLKNINGEN 
SOM BETJÄNAS AV RENINGSVERK MED SEKUNDÄR RENING
MedlemsstatBörjan av programperioden 
1994–1999Slutet av programperioden 
2000–2006
Irland120 % (1994) 87 % (2006)
Spanien241 % (1995) 77 % (2005)
Portugal332 % (1994) 80 % (2006)
Grekland4< 20 % (1994) 85 % (2005)
1 Miljöskyddsmyndigheten EPA – avdelningen för verkställande av miljöskyddslagen, 
avloppsutsläpp i Irland – rapporter för åren 2002–2003 och 2004–2005. Siffrorna för 2006 har lämnats in av departementet för miljö, natur- och kulturarv och lokal förvaltning.
2 Rapporten med uppgifter för 1995 utarbetades enligt artikel 16 i direktivet om rening av 
avloppsvatten från tätbebyggelse och lämnades in till kommissionen av Spanien (i oktober 2004). Uppskattade siffror för 2005 har lämnats in av Miljödepartementet.
3 Strategisk plan för rening av vatten och avloppsvatten (2007–2013).
4 Miljödepartementet – uppskattning från centrala vattenbyrån (Central Water Agency).TABELL 1
UTVECKLING AV DEN PROCENTUELLA ANDELEN AV TÄTORTSBEFOLKNINGEN 
I KÄNSLIGA OMRÅDEN SOM BETJÄNAS AV RENINGSVERK MED SEKUNDÄR OCH TERTIÄR RENING
MedlemsstatBörjan (1995) av 
programperioden 1994–19991Slutet av programperioden 
2000–2006
Irland 2 % 8 % (2006)2
Spanien 3 % 84 % (2005)3
Portugal 0 % 63 % (2005)4
Grekland 6 % 55 % (2006)5
1 Miljöuppgifter från OECD (sammanställning 2006).
2 Miljöskyddsmyndigheten EPA har gjort uppskattningen att den procentuella andelen kommer 
att öka till 80 % år 2006, och miljödepartementet har gjort samma bedömning för 2009.
3 Miljödepartementet.
4 Vatteninstitutet, Instituto da Água I. P., har gjort uppskattningen att den procentuella 
andelen kommer att öka till 78 % år 2008.
5 Miljödepartementet – centrala vattenbyrån (Central Water Agency). Andelen hade ökat till 
97 % år 2007.TABELL 2
ld904920_SV_insideBT.indd   14 20/05/09   10:51:10
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200615
REVISIONENS OMFATTNING OCH 
INRIKTNING SAMT REVISIONSMETOD
 15.  Revisionens huvudsakliga syfte var att bedöma ändamålsenligheten 
i strukturåtgärdsutgifterna på området för avloppsrening under pro-
gramperioderna 1994–1999 och 2000–2006.
 16.  Revisionsrätten ställde följande tre frågor:
Uppnår de EU-medfinansierade reningsverken tillfredsställande a) 
resultat i fråga om reningen av avloppsvatten?
Används det slam som reningsverken producerar på ett lämpligt b) 
sätt?
Fullgör kommissionen sin uppgift när det gäller projekturval, över- c) 
vakning av resultat genom analys av slutrapporter och främjande av miljöprinciper?
 17.  Revisionen utfördes vid Europeiska kommissionen och i fyra medlems-
stater: Spanien, Portugal, Grekland och Irland. De totala gemen-skapsutgifterna för avloppsreningsprojekt i dessa medlemsstater var 5,2 miljarder euro för programperioden 1994–1999 och 5,9 miljar-
der euro för programperioden 2000–2006. Revisionen utfördes mellan 
maj 2007 och mars 2008.
 18.  Revisionen utgick från en bedömning av resultaten från ett urval av 
73 operativa reningsverk som medfinansierades under de aktuella  programperioderna.
 19.  Kommissionens förfaranden för godkännande, övervakning och uppfölj-
ning av projekten granskades. I medlemsstaterna intervjuade revi-
sionsrätten representanter från olika lokala, regionala och nationella 
myndigheter med ansvar för utformning, urval, drift och övervakning 
av reningsverken. Revisionsrätten besökte 26 projekt ( tabell 3 ) till-
sammans med oberoende experter med kunskap på området för drift, 
underhåll och kontroll av reningsverk. Ytterligare 47 reningsverk blev 
föremål för skrivbordsgranskningar. För att identifiera och jämföra normer och bästa praxis på området företogs en granskning av stan-darder i några länder utanför EU (USA, Schweiz, Kanada, Australien och Japan).
ld904920_SV_insideBT.indd   15 20/05/09   10:51:10
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200616
AVLOPPSRENINGSVERK SOM BESÖKTES UNDER REVISIONSRÄTTENS 
GRANSKNING PER LAND OCH FINANSIERINGSKÄLLA
Sammanhållningsfond Eruf Totalt
Spanien 51 6
Portugal 51 6
Grekland 60 6
Irland 62 8
Totalt 22 4 26TABELL 3
ld904920_SV_insideBT.indd   16 20/05/09   10:51:10
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200617
UPPNÅR DE EUMEDFINANSIERADE RENINGSVERKEN 
TILLFREDSSTÄLLANDE RESULTAT I FRÅGA OM RENINGEN AV AVLOPPSVATTEN?
BAKGRUND
 20.  Syftet med reningen av vatten från hushåll och förbehandlat industri-
spillvatten är att reducera de förorenande ämnena till en acceptabel 
nivå som därefter på ett säkert sätt kan absorberas av de recipienter 
där de släpps ut. Kvaliteten på vattnet som släpps ut övervakas genom vattenprover.
 21.  Revisionsrätten undersökte huruvida
reningsverkens kapacitet utnyttjades väl, a) 
kvaliteten på det avloppsvatten som producerades var  b) 
acceptabel,
reningsverken övervakades tillräckligt med avseende på  c) 
resultaten.
KAPACITETEN PÅ DE FLESTA RENINGSVERKEN 
UTNYTTJADES VÄL
 22.  Av de 26 reningsverk som besöktes bedömdes 18 drivas på ett tillfreds-
ställande sätt med avseende på kapacitet, eftersom de hade en  
utnyttjandegrad på över 50 %. I dessa fall var hushåll och industriella 
användare anslutna till reningsverket i tillräcklig grad.
ETT ANTAL RENINGSVERK DREVS DOCK LÅNGT 
UNDER SIN KAPACITET
 23.  Reningsverk som utnyttjar mindre än 50 % av sin kapacitet kan anses 
som underutnyttjade. I revisionsrättens urval drevs sju reningsverk på detta sätt och deras underutnyttjande kan förklaras på följande 
sätt
14:IAKTTAGELSER
14 Två reningsverk utnyttjade 
35 % av sin driftskapacitet, 
fyra utnyttjade omkring 40 % 
och ett 45 %. 
ld904920_SV_insideBT.indd   17 20/05/09   10:51:10
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200618
Sex av de sju fallen av underutnyttjande berodde på att nätverket a) 
inte hade realiserats fullt ut och att många hushåll och industri-ella användare fortfarande inte anslutits till reningsverken, trots att dessa varit i drift i fem år eller mer. Som ett resultat av detta 
renades inte allt avloppsvatten som producerades i området.
Det sjunde reningsverket utnyttjades inte i den utsträckning som b) 
planerats på grund av att lokala industrier försvann, vilket ledde till en drastisk minskning av mängden vatten som togs emot för rening.
ETT RENINGSVERK HADE OTILLRÄCKLIG KAPACITET
 24.  Ett reningsverk utnyttjade sin kapacitet fullt ut på grund av en ovän-
tat snabb ekonomisk tillväxt i regionen i fråga. Detta ledde till att  reningsverket inte hade tillräcklig kapacitet för att hantera den mängd avloppsvatten som det tog emot vid tidpunkten för revisionsrättens besök. Utbyggnadsarbeten har planerats för detta reningsverk till  
2009–2010, vilket betyder att det tills vidare inte kan hantera allt  
avloppsvatten som tas emot på ett riktigt sätt.
EN STOR MAJORITET AV RENINGSVERKEN PRODUCERADE 
AVLOPPSVATTEN SOM UPPFYLLDE EUKRAVEN
 25.  Revisionsrätten bedömde kvaliteten på det vatten som släpptes ut från 73 
utvalda reningsverk utifrån kraven i direktivet om rening av avlopps-
vatten från tätbebyggelse15. Direktivet jämfördes i sin tur med exis-
terande bestämmelser i länder utanför EU med en liknande nivå av ekonomisk och social utveckling. I 64 fall uppfyllde det utsläppta  
vattnet EU-kraven, och i tabell 4  finns en översikt av resultaten.15 I tabellerna 1 och 2 i bilaga 1
till rådets direktiv 
91/271/EEG fastställs krav på utsläpp med avseende på 
biokemisk syreförbrukning, 
kemisk syreförbrukning, total 
mängd suspenderade ämnen för 
normala områden och dessutom, 
för känsliga områden, total mängd 
fosfor och/eller total mängd kväve (se bilagan ). 
ld904920_SV_insideBT.indd   18 20/05/09   10:51:10
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200619
RESULTAT FÖR DE RENINGSVERK SOM VALTS UT FÖR GRANSKNING 
NÄR DET GÄLLER EU:S KVALITETSKRAV PÅ AVLOPPSVATTEN
Granskade 
reningsverkEU-kraven 
uppfylldes välEU-kraven uppfylldes 
nätt och jämntEU-kraven 
uppfylldes inte
Spanien 19 9 7 3
Irland 18 12 5 1
Portugal 18 8 6 4
Grekland 18 12 5 1
Totalt 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %TABELL 4
EXEMPEL PÅ RENINGSVERK SOM UPPFYLLDE EUKRAVENBILD 14
Bild 1: Reningsverket på Psyttalia i Grekland. Bild 2: Reningsverket i Febros i Portugal.
Bild 3: Reningsverket i León i Spanien. Bild 4: Reningsverket i Drogheda i Irland.
ld904920_SV_insideBT.indd   19 20/05/09   10:51:11
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200620
 26.  Såsom framgår av tabell 4  uppfyllde avloppsvattnets kvalitet i nio fall 
inte EU-kraven och följande problem upptäcktes:
För att undvika problem med reningsverkets effektivitet bör indu- a) 
strispillvatten i regel förbehandlas innan det släpps ut i det kom-
munala avloppssystemet. Vid fyra reningsverk som inte uppfyllde 
EU-kraven berodde de största problemen på att det vatten som 
verken tog emot från industrikällor inte hade förbehandlats helt 
och hållet, och i vissa fall hade verksamhetsutövarna inte infor-merats om innehållet i det industrispillvatten de tog emot (se  textruta 2 ).
Några reningsverk drevs av lokala myndigheter som saknade till- b) 
räckliga resurser och sakkunskaper och som inte hade infört några mekanismer för att få information om bästa praxis.
I andra fall berodde de dåliga resultaten på att man saknade lämp- c) 
lig utrustning för avlägsnande av de eutrofieringsframkallande  
näringsämnena.
EXEMPEL PÅ OTILLRÄCKLIG FÖRBEHANDLING AV INDUSTRISPILLVATTEN
Verksamhetsutövarna vid två av de tre reningsverk i Spanien som inte uppfyllde normerna noterade i sina månat-liga drift  srapporter att vissa industrier ledde obehandlat spillvatten till reningsverken, vilket påverkade resultaten 
negativt. Vid ett av dessa två reningsverk avvek 74 av de 93 egenkontroller som genomfördes under 2006 från de 
normer som fastställts i direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse med över 100 %.
Vid två av de fyra reningsverk som inte uppfyllde EU-kraven i Portugal släppte industrier ut spillvatten direkt 
i det kommunala avloppssystemet utan tillräcklig förbehandling. Detta förhållande var känt av verksamhets-
utövarna och hade dessutom noterats i rapporter av det oberoende organ som ansvarade för övervakningen av reningsverkens resultat.TEXTRUTA 2
ld904920_SV_insideBT.indd   20 20/05/09   10:51:13
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200621
16 Bilaga 1 D till 
direktiv 91/271/EEG. 
17 Direktiv 86/278/EEG och 
direktiv 91/271/EEG. ÖVERVAKNING AV AVLOPPSVATTNETS KVALITET: 
RESULTATUPPGIFTERNA VAR ÖVERLAG AV GODTAGBAR KVALITET MEN VISST UTRYMME FÖR FÖRBÄTTRINGAR FINNS
 27.  När det gäller de 26 reningsverk som besöktes följde de egenkontroller 
som utfördes av verksamhetsutövaren överlag de normer som fast-
ställts i direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse  
med avseende på frekvens och de provtagningsmetoder som använts. 
Vissa brister upptäcktes dock, särskilt vid mindre reningsverk.
I ett fall var egenkontrollernas frekvens otillräcklig (fem egenkon- a) 
troller utfördes under 2006 i stället för de tolv som krävdes).
I tre fall följde de provtagningsmetoder som användes inte direk- b) 
tivet (stickprov användes i stället för sammansatta dygnsprover eller flödesproportionella prover, vilket direktivet föreskriver).
 28.  Under revisionen iakttogs ett antal exempel på god praxis som komplet-
terade direktivets krav:
Verksamhetsutövare vid reningsverk med en kapacitet på över  a) 
50 000 pe utförde fler egenkontroller än de 24 som direktivet krä-
ver16. Vid de 14 reningsverk av denna typ som besöktes varierade 
antalet prover som togs per år mellan 38 och 365.
Tre av de fyra medlemsstater som besöktes har ett system för  b) 
utsläppstillstånd som fastställer kraven för utsläppsvatten för  varje reningsverk (några av de besökta reningsverken i dessa  medlemsländer drevs dock utan tillstånd eller med tillstånd som 
upphört att gälla). Den fjärde medlemsstaten lanserade sitt system för utsläppstillstånd 2008.
ANVÄNDS DET SLAM SOM PRODUCERAS PÅ 
RENINGSVERKEN PÅ ETT LÄMPLIGT SÄTT?
BAKGRUND
 29.  Rening av avloppsvatten leder till utsläpp av spillvatten och produktion 
av avloppsslam. EU uppmuntrar användning av slammet som göd-sel
17, eftersom renat avloppsslam är en bra källa till fosfor, kväve och 
kalium. Att använda slammet på detta sätt är ekonomiskt fördelak-
tigt för jordbrukaren, eftersom det innebär att tillgängliga resurser 
utnyttjas väl på samma gång som det är till nytta för jorden. För att 
slammet ska kunna användas eller bortskaffas på ett säkert sätt måste dock de skadliga föroreningar som avloppsslammet kan innehålla  begränsas till en acceptabel nivå.
ld904920_SV_insideBT.indd   21 20/05/09   10:51:13
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200622
18 Rådets direktiv 75/442/EEG 
av den 15 juli 1975 om avfall 
(EGT L 194, 25.7.1975, s. 39). 
BORTSKAFFANDE AV DET AVLOPPSSLAM SOM PRODUCERATS 
AV RENINGSVERKEN I URVALET FÖR GRANSKNING
EU:s rekommenderade 
metoder för återvinningMetoder utan återvinning
Totalt
Inﬁ ltration FörbränningKommunala 
deponierPå platsen 
för renings-
verketAnnat
Spanien 16 0 2 0 1 19
Irland 17 0 1 0 0 18
Portugal 14 0 1 3 0 18
Grekland 0 1 14 2 1 18
Totalt 47 1 18 5 2 73TABELL 5 30.  Revisionsrätten granskade huruvida
slammet bortskaffades på ett säkert sätt, med tanke på att EU upp- a) 
muntrar18 återanvändning av det på ett säkert sätt inom jordbruket 
och inom energiproduktionen, genom förbränning, och med tanke 
på att bortskaffande i kommunala deponier är godtagbart, även 
om denna metod anses vara den minst hållbara,
slammet och jorden på de ställen där slammet användes inom jord- b) 
bruket innehöll säkra halter av vissa ämnen som anses farliga,
det via övervakningen vid de reningsverk som var i drift och via c) 
information från medlemsstaterna gick att få tillräckliga garantier för att avloppsslammet bortskaffades på ett säkert sätt.
TVÅ TREDJEDELAR AV DE GRANSKADE RENINGSVERKEN 
BORTSKAFFADE AVLOPPSSLAMMET I ENLIGHET MED EU:S REKOMMENDERADE METODER
 31.  Av de 73 reningsverken i urvalet för granskning valde 47 av dem som 
följde EU:s rekommenderade metoder för återvinning att använda  
slammet inom jordbrukssektorn, och ett verk valde att använda det 
till energiproduktion genom förbränning (se tabell 5 ).
ld904920_SV_insideBT.indd   22 20/05/09   10:51:13
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200623
EXEMPEL PÅ BORTSKAFFANDE AV AVLOPPSSLAMBILD 56
Bild 5: EU uppmuntrar återvinning 
på jordbruksmark.Bild 6: Dålig metod: Förvaring på plats 
vid ett besökt reningsverk. 32.  Metoder för bortskaffande utan återvinning användes av olika anled-
ningar vid de övriga 25 reningsverken:
Även om Grekland håller på att utveckla en nationell plan för  a) 
bortskaffandet av avloppsslam fanns varken några nationella eller 
regionala planer för detta vid tidpunkten för revisionen, och 14 av 
de 18 grekiska reningsverk som granskades förvarade sitt avlopps-
slam i kommunala deponier.
I Grekland och Portugal saknar vissa reningsverk – särskilt de som b) 
drivs kommunalt – en hållbar strategi för bortskaffande av slam. Detta har lett till att slammet förvaras på plats och i ett fall till att 
det dumpats i en nedlagd gruva. Ett stort reningsverk i Grekland hade inget giltigt kontrakt för bortskaffande av slam och som ett 
resultat av detta lämnades 13 450 ton slam per år till förvaring 
på plats ( bild 6 ).
ld904920_SV_insideBT.indd   23 20/05/09   10:51:14
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200624
UTVECKLING AV DEN PROCENTUELLA ANDELEN AV AVLOPPSSLAM 
FRÅN RENINGSVERKEN SOM ÅTERVINNS I ENLIGHET MED EU:S REKOMMENDERADE METODER
1
MedlemsstatBörjan av programperioden 
1994–1999Slutet av programperioden 
2000–2006Återvinningsmetod
Irland 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) Jordbruk/all mark
Spanien 46 % (1997) 66 % (2003) Jordbruk
Portugal 30 % (1995) 42 % (2005) Jordbruk
Grekland 0 % (1997)0 % (2005) / 50 %
(mitten av 2007)2 Energi (förbränning)
1 Rapporter om avloppsslam som medlemsstaterna utarbetar i enlighet med artikel 17 i direktivet om avloppsslam.
2 Uppskattning. Miljödepartementet.TABELL 6 33.  När det gäller de besökta medlemsstaterna visade revisionsrättens 
granskning av uppgifterna om bortskaffande av avloppsslam att åter-vinningen av avloppsslammet hade ökat märkbart, i enlighet med EU:s rekommendationer ( tabell 6  och textruta 3 ).
EXEMPEL PÅ HUR EN MEDLEMSSTAT UPPMUNTRADE ANVÄNDNING 
AV EU:S REKOMMENDERADE METODER
Det resultat som Irland uppnådde berodde delvis på genomförandet av direktivet om avloppsslam genom utveck-
ling och tillämpning av de riktlinjer som fastställer bästa praxis för rening och bortskaﬀ  ande av avloppsslam. En 
av riktlinjerna satte fokus på utarbetandet av planer för eﬀ  ektiv avloppsslamshantering för lokala myndigheter 
medan två andra behandlade ett säkert bortskaﬀ  ande av slam på jordbruksmark, där det ingick ett krav på att varje 
enskild jordbrukare ska använda sig av en ”plan för hantering av näringsämnen”.TEXTRUTA 3
ld904920_SV_insideBT.indd   24 20/05/09   16:44:36
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200625
EXEMPEL PÅ KONTROLLER AV ANDRA ÄMNEN I AVLOPPSSLAMMET
I Irland utfördes regelbundna kontroller av ﬂ  uorid, arsenik, selen och magnesium vid tre av de åtta besökta 
reningsverken. Några reningsverk kontrollerade också polycykliska aromatiska kolväten (PAH) och polyklorerade bifenyler (PCB).
I Portugal måste man sedan 2006 kontrollera förekomsten av organiska föreningar och dioxiner i slam som 
producerats av reningsverk som tar emot industrispillvatten. Dessa kontroller utfördes vid fyra av de sex besökta 
reningsverken.TEXTRUTA 4TILLFREDSSTÄLLANDE RESULTAT MOT BAKGRUND 
AV KRAVEN I DIREKTIVET OM AVLOPPSSLAM
 34.  Laboratorietester utfördes för de reningsverk som granskades på plats 
i de tre medlemsstater som tillförde slam till jordbruksmark. Tes-
terna av tungmetallhalter i avloppsslam och jordar, som utfördes  
före tillförseln av slammet, visade på resultat som inte överskred de övre gränser som direktivet om avloppsslam fastställer. Kontroller  utfördes för andra föreningar, såsom polyklorerade bifenyler, även om det inte krävdes enligt direktivet (se textruta 4 ).
BEHÖVER DIREKTIVET SES ÖVER?
 35.  Revisionsrätten konstaterade visserligen att kraven i direktivet om 
avloppsslam följdes på ett tillfredsställande sätt, men det gällande direktivet antogs 1986 och beaktar inte den utveckling som skett  sedan dess när det gäller tekniker och metoder för rening och bort-
skaffande av slam. Direktivet föreskriver till exempel inga kontroller av organiska förorenande ämnen, såsom PCB, eller av patogener, såsom 
E. coli , medan vissa EU-medlemsstater i sina nationella bestämmelser 
har satt upp övre gränser för halter av organiska förorenande ämnen, och vissa länder utanför EU har fastställt normer som syftar till att minska de skadliga effekter som patogener i slammet har. Dessutom 
anger direktivet inga andra vanliga områden för återanvändning av slammet på mark, såsom skogsbruk.
ld904920_SV_insideBT.indd   25 20/05/09   10:51:14
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200626
 36.  Om en översyn av direktivet bedöms som nödvändig kommer nya gräns-
värden för olika ämnen sannolikt att vara strängare än de som anges i det gällande direktivet. I andra fall kan det, i ljuset av den forskning som utförts sedan direktivet antogs 1986, dock finnas tillfälle att  
sänka vissa gränser som tidigare ansågs välbetänkta. Det kan också finnas behov av att införa tester av vissa förorenande ämnen som inte 
anges i det gällande direktivet.
ÖVERVAKNING AV BORTSKAFFANDE AV SLAM: VISST 
UTRYMME FÖR FÖRBÄTTRINGAR FINNS VID RENINGSVERKEN OCH MEDLEMSSTATERNAS ÖVERVAKNINGSORGAN
 37.  Revisionsrättens granskning av tester och registrering av slammets kvali-
tet när det gäller de reningsverk som ingick i urvalet visade att prov-tagningsfrekvensen och valet av provtagningsmetod för kontrollen 
av avloppsslammet i allmänhet överensstämde med direktivet om  
avloppsslam, även om vissa brister upptäcktes när det gäller antalet 
tester som utfördes.
 38.  I medlemsstaterna konstaterade revisionsrätten följande:
På de olika nivåerna kunde den myndighet som ansvarade för  a) 
övervakningen av avloppsslammet ofta inte ange vilken mängd 
slam som producerades, vad slammet innehöll eller hur det  bortskaffades.
Eftersom olika avdelningar ibland var ansvariga för övervakningen b) 
av bortskaffandet av slam som skulle användas inom jordbru-
ket respektive slam som inte skulle användas inom jordbruket  saknades överblick över situationen som helhet vid varje enskilt reningsverk.
FULLGÖR KOMMISSIONEN SIN UPPGIFT?
BAKGRUND
 39.  Godkännande och uppföljning av avloppsreningsprojekt som medfinan-
sieras av EU involverar två generaldirektorat vid Europeiska kommis-sionen: GD Regionalpolitik och GD Miljö. När det gäller stora projekt 
inom Sammanhållningsfonden och Eruf är kommissionens uppgift att bedöma bidragsansökningar och ta del i beslutsprocessen för enskilda projekt, medan dess medverkan när det gäller mindre Eruf-projekt  
sker på nivån för det operativa programmet (punkterna 8–13).
ld904920_SV_insideBT.indd   26 20/05/09   10:51:15
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200627
 40.  När det gäller stora projekt inom Sammanhållningsfonden och Eruf under-
sökte revisionsrätten om kommissionen
på ett konsekvent sätt kontrollerade miljöuppgifterna i bi d rags- a) 
an sök nin gar na,
granskade de resultat som de godkända projekten uppnådde innan b) 
det resterande stödbeloppet betalades ut,
såg till att medlemsstaterna tillämpade EU:s miljöprinciper att  c) 
miljöförstöring bör hejdas vid källan och att förorenaren ska  betala.
DET MÅSTE FINNAS KONSEKVENS I PROJEKTGRANSKNINGEN
 41.  För att kommissionen ska kunna garantera att alla bidragsansökningar 
behandlas lika och att alla aspekter av ansökningarna täcks är det av största vikt att det finns en lämplig ram med interna riktlinjer och  checklistor och att denna ram tillämpas systematiskt. Under revi-
sionen konstaterade revisionsrätten att inga sådana riktlinjer eller 
checklistor fanns.
 42.  Kommissionens riktlinjer för Sammanhållningsfonden 2000–2006 före-
skrev att vissa nyckeldokument och centrala uppgifter måste finnas med i bidragsansökningarna. Sådana uppgifter fanns inte alltid med 
i de ansökningar som revisionsrätten granskade. Om man hade använt 
checklistor hade detta kunnat undvikas.
 43.  Revisionsrätten konstaterade vid sin granskning av de 22 reningsverk 
som besöktes på plats och som medfinansierades av Sammanhåll-
ningsfonden följande:
Trots att nästan alla ansökningar och alla beslut av kommissionen a) 
innehöll mål avseende kvaliteten på utsläppsvattnet och mängden avloppsvatten som skulle renas, innehöll de endast lite informa-tion om hur avloppsslammet bortskaffades (detta angavs bara  
i åtta bidragsansökningar och i sex beslut om beviljande) eller  
om kvaliteten på avloppsslammet (nämndes endast i två bidrags-ansökningar och i ett beslut om beviljande).
Det saknades kvantifierade resultatindikatorer för kvaliteten på b) 
recipienterna i nästan alla bidragsansökningar och motsvarande 
beslut av kommissionen (vilket bekräftades av resultaten i en  
efterhandsutvärdering som utfördes för kommissionen).
ld904920_SV_insideBT.indd   27 20/05/09   10:51:15
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200628
19 De senaste exemplen 
konstaterades av revisionsrätten 
i särskild rapport nr 1/2008 
om förfarandena för utredning 
och utvärdering av större 
investeringsprojekt under 
programperioderna 1994–1999 
och 2000–2006 (EUT C 81, 
1.4.2008, s. 1).  44.  Revisionsrätten konstaterade faktiskt att bedömningarna av om projek-
ten uppnått sina mål kan påverkas av brister i bidragsansökningarna, 
särskilt i fråga om förväntade effekter och indikatorer19.
 45.  Om man hade gjort en noggrannare genomgång av projekten på ansök-
ningsstadiet skulle man ha kunnat identifiera och lättare ha kunnat 
lösa vissa problem som upptäcktes under granskningen, nämligen  
följande:
Kvaliteten på reningsverken i känsliga områden var inte tillräcklig, a) 
eftersom det inte fanns någon lämplig utrustning för avlägsnande 
av näringsämnen (punkt 26).
Bortskaffandet av slammet var inte tillfredsställande, och några b) 
stora reningsverk lagrade sitt avloppsslam på plats (punkt 32).
ÖVERVAKNINGEN AV RESULTATEN MÅSTE FÖRBÄTTRAS
 46.  Innan det resterande bidragsbeloppet för projekt inom Sammanhållnings-
fonden betalas ut måste en slutrapport lämnas in till kommissionen. 
Det är särskilt viktigt att denna rapport innehåller en bedömning av 
om de förväntade resultaten har uppnåtts. Om slutrapporten inte  
skickas till kommissionen inom 18 månader från slutdatumet för  
beslutet om beviljande av bidraget ska det resterande bidragsbe-loppet enligt gemenskapens lagstiftning annulleras.
 47.  Vid granskningen av slutrapporterna från de 22 reningsverk som medfi-
nansierades av Sammanhållningsfonden och besöktes av revisions-
rätten konstaterades det att bara sex slutliga rapporter innehöll  
uppgifter om kvaliteten på utsläppsvattnet, bara en innehöll uppgifter om uppmätt förbättring av vattenkvaliteten och bara tre angav vilken metod som användes för bortskaffande av avloppsslam.
 48.  Revisionsrätten drar slutsatsen att kommissionen inte på ett riktigt sätt 
kan utvärdera slutrapporterna utan att ha tillgång till sådana grund-
läggande och viktiga uppgifter som anges i punkt 47. Mot bakgrund 
av sådana brister i informationen sker en uppskjutning eller en annul-
lering av en utbetalning av ett resterande belopp bara om en rap-
port inte lämnas in och inte på grundval av en bedömning av om de 
förväntade resultaten faktiskt uppnåtts.
ld904920_SV_insideBT.indd   28 20/05/09   10:51:15
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200629
20 God ekologisk status 
definieras i ramdirektivet 
för vatten och grundar sig 
på tre grupper av faktorer: 
biologiska kvalitetsfaktorer, 
hydromorfologiska kvalitetsfaktorer och fysikalisk-
kemiska kvalitetsfaktorer 
(artikel 2 och bilaga V). 
21 Rapport från kommissionen till 
rådet och Europaparlamentet 
i enlighet med artikel 16 
i Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 648/2004 
av den 31 mars 2004 om 
tvätt- och rengöringsmedel 
beträffande användning av fosfater/ KOM(2007) 234 slutlig – 
Bryssel den 4 maj 2007. 
22 EU:s generaldirektorat 
för miljö – Slutlig rapport om fosfater och alternativa 
tvättmedelskomponenter / 
WRc ref.: UC 4011 / juni 2002 
sidorna 120, 121 och 125, rapport 
från UNDP–GEF:s projekt för Donau 
och projektet MARE/HELCOM 
för Östersjön. 
23 Bulgarien och Rumänien 
beaktades inte i undersökningen. 
24 Kommissionen rapporterade 
att två av de länder som 
mottagit stora stödbelopp från 
EU för att investera i rening av 
avloppsvatten, och som besöktes 
under denna revision, var fosfatfria 
till mindre än 50 % när det gäller 
tvätt- och rengöringsmedel. EU:S MILJÖPRINCIPER MÅSTE BEAKTAS 
I STÖRRE UTSTRÄCKNING
 49.  Att upprätthålla god ekologisk status när det gäller vat ten fö re koms ter20 
kräver inte bara att avloppsvattnet renas på ett tillfredsställande sätt vid varje enskilt reningsverk, utan också att EU:s miljöprinciper att miljöförstöring bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala tillämpas.
 50.  En rapport från kommissionen gör gällande21 att två av de främsta orsa-
kerna till eutrofiering av sötvatten i tätorter är fosfathaltiga tvätt- och rengöringsmedel för hushållsbruk och ämnesomsättningsprodukter 
från människor. Oro över att fosfathaltiga tvätt- och rengöringsmedel bidrar till föroreningar har fått de flesta medlemsstater att gå över 
till fosfatfria produkter.
 51.  I andra rapporter22 dras slutsatsen att det eventuellt inte räcker med 
enbart tertiär rening för att undvika eutrofiering utan att frångå fos-fathaltiga tvätt- och rengöringsmedel.
 52.  Kommissionen har undersökt de möjliga miljömässiga fördelarna för med-
lemsstaterna med att frångå fosfathaltiga tvätt- och rengöringsmedel och drar slutsatsen att 24 av de 25
23 medlemsstater som undersökts 
skulle gynnas i olika grad24. Bland de faktorer som beaktades för  
varje enskild medlemsstat fanns den årliga konsumtionen av fosfater 
i tvätt- och rengöringsmedel, möjligheten till tertiär vattenrening  och graden av oro för eutrofiering.
 53.  Kommissionen har insett behovet av lämpliga åtgärder och konstaterar 
i den rapport som nämns i punkt 50 att ett beslut om restriktioner 
mot fosfater i tvätt- och rengöringsmedel kommer att fattas om det 
är motiverat samt att en konsekvensbedömning och slutgiltig pre-
sentation av ett lagförslag följer om det anses lämpligt.
 54.  När det gäller principen att ”förorenaren betalar” krävs det enligt ram-
direktivet för vatten att en prispolitik för vatten, som ger tillräckliga 
incitament till effektiv användning av vattenresurserna och bidrar  
till kostnadstäckningen, införs senast 2010.
ld904920_SV_insideBT.indd   29 20/05/09   10:51:15
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200630
 55.  När kommissionen bedömer en bidragsansökan måste den kontrollera 
efterlevnaden av principen att ”förorenaren betalar” och detta kan 
påverka det beviljade stödbeloppet25. Det finns dock inga specifika 
normer i förhållande till vilka man kan bedöma de tariffer som före-slås i ansökningarna. Revisionsrätten noterade att tarifferna aldrig inkluderades i besluten om bidragsbeviljande och ofta inte heller  i slutrapporterna, vilket gjorde det svårt att bedöma den finansiella 
hållbarheten.
 56.  Revisionsrättens granskning av de tariffer som tillämpades av de besökta 
reningsverken visade att de i allmänhet är för låga för att täcka drifts-
kostnaderna (se textruta 5 ).25 Europeiska kommissionen, 
GD Regionalpolitik, riktlinjer 
för Sammanhållningsfonden 
2000–2006 (version 2006–2009), 
s. 21.
EXEMPEL PÅ TARIFFER SOM TILLÄMPADES AV DE BESÖKTA RENINGSVERKEN
De tariﬀ  er som tillämpades av de besökta reningsverken i Spanien, Portugal och Grekland varierade avsevärt (till 
exempel mellan 0,079 euro/m3 till 1,17 euro/m3 för en vattenmängd på 20 m3).
I Irland betalar inte hushållskunder några direkta avgift  er för vatten- och avloppstjänster, men kommersiella och 
industriella kunder får däremot betala för denna typ av tjänster.TEXTRUTA 5
ld904920_SV_insideBT.indd   30 20/05/09   10:51:15
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200631
SLUTSATSER OCH 
REKOMMENDATIONER
 57.  Revisionsrättens allmänna slutsats är att strukturåtgärderna har bidragit 
till att förbättra reningen av avloppsvatten i de fyra granskade  
medlemsstaterna.
RENING AV AVLOPPSVATTEN
 58.  När det gäller reningsverkens resultat fann revisionsrätten att de verk 
som medfinansieras genom strukturåtgärderna i allmänhet uppnår  
tillfredsställande resultat (punkterna 22 och 25).
 59.  Men följande konstaterades:
Av de 26 reningsverken bedrev sju sin verksamhet under ver- a) 
kets kapacitet, vilket i sex fall berodde på att man inte lyckats  
ansluta alla potentiella hushållskunder och industriella kunder  
till reningsverken och i ett fall på att lokala industrier försvann 
(punkterna 23–24).
Avloppsvattnets kvalitet uppfyllde inte EU-kraven i nio av 73 fall b) 
på grund av otillräckligt förbehandlat industrispillvatten som  släpptes ut i avloppssystemen, några lokala myndigheters bris-tande sakkunskap och avsaknad av lämplig utrustning eller teknik i områden som definierats som känsliga (punkt 26).
60. REVISIONSRÄTTEN REKOMMENDERAR DÄRFÖR FÖLJANDE ÅTGÄRDER:
Medlemsstaterna bör se till att man ägnar tillräcklig uppmärksamhet a) 
åt anslutningen av nybyggda reningsverk till avloppssystemet.
Medlemsstaterna bör för att förbättra kvaliteten på det vatten som b) 
släpps ut vara noggrannare med att förbehandla industrispillvattnet 
i enlighet med givna krav och med att främja ett utbyte av bästa 
praxis mellan verksamhetsutövarna.
ld904920_SV_insideBT.indd   31 20/05/09   10:51:15
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200632
RENING OCH BORTSKAFFANDE AV AVLOPPSSLAM
 61.  När det gäller rening och bortskaffande av avloppsslam vid verken fann 
revisionsrätten att två tredjedelar av de reningsverk som medfinan-sierades genom strukturåtgärderna återvinner det slam som kommer från reningen av avloppsvatten enligt de metoder som rekommen-
deras i EU-direktiven. Nästan alla föredrog att återanvända slammet 
på jordbruksmark (punkt 31).
 62.  Men revisionsrätten fann följande:
Vid 25 av 73 reningsverk tillämpades icke hållbara metoder utan a) 
återvinning av slammet, såsom lagring på plats (punkt 32).
I tre av fyra medlemsstater kunde de berörda myndigheterna när b) 
det gällde vissa reningsverk inte ange vilken mängd slam som  producerades, vad slammet innehöll eller hur det bortskaffades 
(punkt 38).
Kraven i direktivet om avloppsslam följdes visserligen, men utveck- c) 
lingen sedan 1986 i fråga om rening och bortskaffande av slam beaktas inte i EU-lagstiftningen, även om vissa medlemsstater  
tillämpar strängare normer (punkterna 35 och 36).
63. REVISIONSRÄTTEN REKOMMENDERAR DÄRFÖR FÖLJANDE ÅTGÄRDER:
Medlemsstaterna bör innan de lämnar in ansökningarna om med- a) 
finansiering av projekten se till att verken för rening av avlopps-vatten från tätbebyggelse har en strategi för bortskaffande av  
avloppsslam.
Medlemsstaterna bör se till att deras databaser för avloppsslam  b) 
innehåller information för varje enskilt verk om mängden slam som 
produceras, slammets innehåll och metoder för bortskaffande av slammet.
Kommissionen bör överväga om det nu är dags att göra en översyn c) 
av direktivet om avloppsslam. Vid en eventuell översyn bör kost-
naderna för och nyttan av förslag till nya åtgärder beaktas, liksom 
behovet av att dessa åtgärder vägs mot annan EU-politik.
ld904920_SV_insideBT.indd   32 20/05/09   10:51:16
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200633
HUR EFFEKTIV ÄR KOMMISSIONEN I SIN ROLL?
 64.  När det gäller kommissionens roll i godkännandet och uppföljningen av 
projekt inom Sammanhållningsfonden och stora Eruf-projekt fann  revisionsrätten följande betydande brister:
Kommissionen godkände projekt där bidragsansökningarna inte a) 
innehöll sådana viktiga uppgifter som krävs enligt riktlinjerna  
för Sammanhållningsfonden (till exempel resultatmål avseende bortskaffande av slam och kvaliteten på recipienterna). Sådana uppgifter underlättar bedömningen av de uppnådda resultaten som ska finnas med i projektets slutrapport (punkterna 41–45).
Ofta innehåller slutrapporterna från enskilda projekt inom Sam- b) 
manhållningsfonden inte några uppgifter om kvaliteten på det  
vatten som släpps ut, om recipienterna och avloppsslammets  
kvalitet eller om metoderna för bortskaffande av avloppsslam-
met. Utan sådana uppgifter kan kommissionen inte utföra den  
nödvändiga bedömningen av slutrapporterna innan de resterande 
beloppen betalas ut (punkterna 46–48).
 65.  När det gäller kommissionens beaktande av EU:s miljöprinciper fann 
revisionsrätten följande:
Ett antal undersökningar har visat att en övergång till fosfat- a) 
fria tvätt- och rengöringsmedel kan ha positiva effekter på mil-jön. Bedömningen av den här frågan bör även i fortsättningen  vara välavvägd och innehålla en lämplig kostnads-nyttoanalys  
(punkterna 50–53).
Revisionsrätten konstaterade under sin granskning att kommis- b) 
sionen inte alltid beaktade principen att ”förorenaren betalar”  tillräckligt, eftersom de tariffer som tillämpades i allmänhet var för låga för att täcka driftskostnaderna. Dessutom inkluderades tarifferna ofta inte i slutrapporterna, vilket gjorde det svårt att bedöma den finansiella hållbarheten (punkterna 54–56).
ld904920_SV_insideBT.indd   33 20/05/09   10:51:16
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200634
66. REVISIONSRÄTTEN REKOMMENDERAR DÄRFÖR FÖLJANDE:
Kommissionen bör kräva att uppgifter som gör det möjligt att sätta a) 
upp resultatmål på sådana nyckelområden som utsläppsvattnets  
kvalitet, recipienternas kvalitet, mängden vatten som ska renas och planerad metod för bortskaffande av slammet inkluderas i bidrags-
ansökningarna, och dessa uppgifter bör systematiskt kontrolleras 
som en del av projektbedömningsprocessen. Detta skulle underlät-tas om man införde lämpliga interna riktlinjer och checklistor som kunde användas av handläggarna.
Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att bedöma i vilken b) 
utsträckning de förväntade resultat som angavs i bidragsansök-
ningarna uppnåtts på projektnivå, med tanke på att inga slutrap-
porter måste lämnas in till kommissionen när det gäller projekt  
inom Sammanhållningsfonden och större Eruf-projekt för perioden 
2007–2013.
Kommissionen bör bedöma om det är motiverat att ytterligare  c) 
frångå fosfathaltiga tvätt- och rengöringsmedel på grundval av  
kostnaderna och nyttan för EU-medborgarna.
Kommissionen bör se till att reningsverksprojektens finansiella håll- d) 
barhet tas med i beräkningen vid godkännandet av ansökningarna 
och att relevant information, såsom föreslagna tariffer, beaktas  
tillräckligt.
  Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde 
i Luxemburg den 18 och 19 mars 2009.
  För revisionsrätten
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Ordförande
ld904920_SV_insideBT.indd   34 20/05/09   10:51:16
/g47/g72/g71/g81/g76/g81/g74/g3/g88/g81/g71/g72/g85
/g3/g69/g92/g74/g74/g81/g68/g71
/g36/g89/g79/g82/g83/g83/g86/g85/g72/g81/g76/g81/g74/g86/g89/g72/g85/g78/g20/g17/g3/g41/g124/g85/g69/g72/g75/g68/g81/g71/g79/g76/g81/g74
/g11/g80/g72/g78/g68/g81/g76/g86/g78/g12/g21/g17/g3/g47/g110/g74/g74/g85/g68/g71/g76/g74/g3/g85/g72/g81/g76/g81/g74
/g11/g80/g72/g78/g68/g81/g76/g86/g78/g12/g22/g17/g3/g54/g72/g78/g88/g81/g71/g108/g85/g3/g85/g72/g81/g76/g81/g74/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g86/g78/g12/g50/g85/g72/g81/g68/g87/g18/g71/g72/g79/g89/g76/g86/g3
/g85/g72/g81/g68/g87/g3
/g68/g89/g79/g82/g83/g83/g86/g89/g68/g87/g87/g72/g81/g3
/g86/g82/g80/g3/g79/g72/g71/g86/g3/g76/g81/g3/g76/g3
/g68/g89/g79/g82/g83/g83/g86/g85/g72/g81/g76/g81/g74/g86/g16
/g89/g72/g85/g78/g72/g87
/g41/g47/g50/g39/g53/g72/g81/g68/g87/g3
/g68/g89/g79/g82/g83/g83/g86/g89/g68/g87/g87/g72/g81
/g53/g72/g81/g76/g81/g74/g3/g68/g89/g3/g86/g79/g68/g80/g3/g11/g87/g82/g85/g78/g81/g76/g81/g74/g12 /g73/g124/g85/g72/g3/g69/g82/g85/g87/g86/g78/g68/g73/g73/g81/g76/g81/g74
/g23/g17/g3/g55/g72/g85/g87/g76/g108/g85/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g86/g78/g16/g78/g72/g80/g76/g86/g78/g12 /g82/g70/g75/g3
/g78/g89/g68/g85/g87/g108/g85 /g56/g57/g16/g85/g72/g81/g76/g81/g74
/g50/g85/g72/g81/g68/g87/g3/g68/g89/g79/g82/g83/g83/g86/g89/g68/g87/g87/g72/g81
/g103/g89/g72/g85/g69/g79/g76/g89/g72/g87/g3/g86/g79/g68/g80/g55/g85/g68/g81/g86/g83/g82/g85/g87/g3/g68/g89/g3/g86/g79/g68/g80
/g36/g89/g79/g108/g74/g86/g81/g68/g81/g71/g72/g3
/g68/g89/g3/g81/g108/g85/g76/g81/g74/g86/g16
/g108/g80/g81/g72/g81
/g56/g57/g16 /g85/g72/g81/g76/g81/g74
/g54/g76/g78/g87/g81/g76/g81/g74
/g54/g68/g81/g71/g73/g110/g81/g74/g3
/g82/g70/g75/g3/g82/g79/g77/g72/g16
/g68/g89/g86/g78/g76/g79/g77/g81/g76/g81/g74/g53/g44/g57/g40/g53
 /g99/g87/g72/g85/g89/g76/g81/g81/g76/g81/g74/g3/g74/g72/g81/g82/g80/g3
/g73/g124/g85/g69/g85/g108/g81/g81/g76/g81/g74
/g37/g82/g85/g87/g86/g78/g68/g73/g73/g68/g81/g71/g72/g3/g76/g3
/g71/g72/g83/g82/g81/g76/g72/g85/g99/g87/g72/g85/g89/g76/g81/g81/g76/g81/g74/g3/g76/g81/g82/g80/g3/g77/g82/g85/g71/g69/g85/g88/g78/g72/g87/g3/g83/g110/g3
/g79/g68/g81/g71/g86/g69/g92/g74/g71/g72/g81 /g41/g79/g124/g71/g72/g81/g3/g68/g89/g3/g74/g124/g71/g86/g72/g79/g3/g86/g82/g80/g3/g72/g77/g3
/g68/g81/g89/g108/g81/g87/g86/g3/g78/g82/g85/g85/g72/g78/g87
/g46/g89/g68/g79/g76/g87/g72/g87/g86/g78/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g79/g55/g108/g87/g82/g85/g87/g3/g86/g82/g80/g3/g76/g81/g87/g72/g3/g68/g81/g86/g79/g88/g87/g76/g87/g86/g3/g82/g70/g75/g3/g89/g68/g85/g86/g3
/g68/g89/g79/g82/g83/g83/g86/g89/g68/g87/g87/g72/g81/g3/g86/g79/g108/g83/g83/g86/g3/g71/g76/g85/g72/g78/g87/g3/g88/g87/g3/g76/g3/g73/g79/g82/g71/g72/g81/g36/g81/g86/g79/g88/g87/g72/g81/g3/g87/g108/g87/g82/g85/g87
/g56/g87/g86/g79/g108/g83/g83/g3/g68/g89/g3/g68/g89/g79/g82/g83/g83/g86/g89/g68/g87/g87/g72/g81/g3/g11/g80/g72/g71/g3
/g87/g76/g79/g79/g85/g108/g70/g78/g79/g76/g74/g3/g73/g124/g85/g69/g72/g75/g68/g81/g71/g79/g76/g81/g74/g3/g76/g3/g71/g72/g87/g3
/g78/g82/g80/g80/g88/g81/g68/g79/g68/g3/g68/g89/g79/g82/g83/g83/g86/g86/g92/g86/g87/g72/g80/g72/g87/g12/g46/g85/g72/g68/g87/g88/g85/g69/g72/g86/g108/g87/g87/g81/g76/g81/g74
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200635
BESKRIVNING AV RENING AV AVLOPPSVATTEN FRÅN TÄTBEBYGGELSEBILAGA
ld904920_SV_insideBT.indd   35 20/05/09   10:51:16
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200636
BILAGA
KOMPLETTERANDE ANMÄRKNINGAR TILL DIAGRAM
OLIKA STADIER I RENINGEN AV AVLOPPSVATTEN 
OCH AVLOPPSSLAM
Avloppsvattnet samlas in i avloppssystemet och pumpas till avlopps-
reningsverket där det genomgår flera stadier av rening innan det släpps ut i avrinningsområdenas vattendrag.
Förbehandling av avloppsvatten
Denna mekaniska fas innebär att de största avfallsföremålen avlägs-nas genom siktning (till exempel papper och plast) liksom sand och olja genom andra processer.
Låggradig rening av avloppsvatten
Denna mekaniska fas innebär en första separering av stora avfalls-
partiklar från avloppsvattnet. Dessa partiklar sjunker ner på botten 
av tanken. Partiklarna skrapas sedan bort och leds bort som avlopps-
slam för vidare rening och återvinning.
Sekundär rening av avloppsvatten
Denna biologiska fas innebär rening av avloppsvatten för att  
avlägsna biologiskt nedbrytbara organiska föroreningar, vilka  
mäts i halter av BOD5 (biokemisk syreförbrukning), COD (kemisk 
syreförbrukning) och TSS (total mängd suspenderade ämnen) (se Kvalitetsparametrar).
Den vanligaste typen av sekundär rening innebär användning av 
renande mikroorganismer som bryter ner och förtär det biologiskt nedbrytbara innehållet i avloppsvattnet. Detta leder i sin tur till separering och uppsamling av avloppsslam som liknar den sepa-rering och uppsamling som beskrivs i den första, låggradiga fasen i reningen av avloppsvattnet.
Tertiär rening av avloppsvatten
Denna biologisk-kemiska fas tillämpas när så behövs för att  minska halterna av näringsämnen i renat avloppsvatten innan det släpps ut i avrinningsområdenas vattendrag om det finns risk för eutrofiering.
ld904920_SV_insideBT.indd   36 20/05/09   10:51:19
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200637
Eutrofiering orsakas av att näringsämnen ger en explosionsartad 
tillväxt av alger, vilket leder till att syrehalten i vattnet minskar. På grund av detta försvinner inhemska vattenväxter, fiskar och andra vattenlevande djur.
De två mest eutrofieringsframkallande näringsämnena är fosfor (när 
det gäller sötvatten) och kväve (när det gäller saltvatten).
Kvartär rening av avloppsvatten
Denna strålningsfas tillämpas när så behövs för att avlägsna bakte-
rier ( E. coli ) som är skadliga för människor som använder närlig-
gande vatten, vanligen för att bada. Denna rening innebär vanligtvis 
desinfektion av renat avloppsvatten med hjälp av ultraviolett ljus.
Rening av avloppsslam
Avloppsslammet avvattnas i allmänhet till en vattenhalt på 20 % 
och blir då till en sorts massa som kallas ”bioslam”. Bioslammet kan före bortskaffandet torkas ytterligare, till en vattenhalt på 1 % 
i form av torra pellets, och kallas då ”biofert”.
Bioslam och biofert kan återanvändas på marken, så länge halterna 
av förorenande ämnen inte överskrids. Biofert kan dessutom använ-
das för energiproduktion genom förbränning.
Enligt direktivet om avloppsslam måste regelbundna kontroller av 
att jordbruksmarken inte innehåller mer än de godkända halterna av tungmetaller utföras innan avloppsslammet kan tillföras marken.
PARAMETRAR FÖR KVALITETSKONTROLL 
SOM FÖRESKRIVS I EU-DIREKTIVEN
Renat avloppsvatten 
(Direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse)
Följande parametrar kontrolleras i det renade avloppsvattnet innan det forslas bort från avloppsreningsverken för att släppas ut i avrin-ningsområdenas vattendrag:
ld904920_SV_insideBT.indd   37 20/05/09   10:51:19
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200638
Biokemisk syreförbrukning (BOD)
Mängd syre som förbrukas av mikroorganismerna för att avlägsna 
de biologiskt nedbrytbara organiska och minerala ämnen som finns 
i vattnet. BOD5 används vanligtvis för att mäta syreförbrukningen 
uttryckt i milligram syre per liter  efter fem dagar. Ju högre BOD5-
värdet är desto större är mikroorganismernas syreförbrukning och 
miljöförstöringen.
Kemisk syreförbrukning (COD)
Mängd syre som förbrukas för att på kemisk väg oxidera organiska 
och minerala ämnen i vattnet. COD omfattar därför både biolo-giskt nedbrytbara ämnen som karaktäriseras enligt BOD5 och icke 
biologiskt nedbrytbara ämnen som kan oxidera. Denna parameter uttrycks också i milligram syre per liter.
Total mängd suspenderade ämnen (TSS)
Mängd minerala och organiska partiklar suspenderade i vattnet som kan samlas in med hjälp av ett filter med viss porositet. Denna  
parameter uttrycks också i milligram per liter.
Total mängd kväve (TN) och total mängd fosfor (TP)
Mängd eutrofieringsframkallande näringsämnen i vattnet. Denna parameter uttrycks också i milligram per liter.
Renat avloppsslam (direktivet om avloppsslam)
Halter uttryckta i milligram per kilo torr materia av följande tungme-taller kontrolleras i slammet innan det tillförs jordbruksmarker:
Kadmium, koppar, nickel, bly, zink, kvicksilver och krom.
Kvaliteten på vattnet i avrinningsområdena (ramdirektivet för vatten)
EU har utvecklat sofistikerade klassificeringar för kontroll och över-
vakning och övervakningssystem som gör det möjligt att kategorisera 
medlemsstaternas vatten enligt fem nivåer för ekologisk status. Två av dessa nivåer, bra och mycket bra, innebär att EU:s mål för rent 
vatten uppfylls.
ld904920_SV_insideBT.indd   38 20/05/09   10:51:20
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200639
KOMMISSIONENS 
SVAR
SAMMANFATTNING
III.
Kommissionen understryker att rening av  
avloppsvattnet var en viktig investerings-
prioritering för Sammanhållningsfonden och 
Eruf i de fyra granskade medlemsstaterna.
IV.
Underutnyttjandet av vissa reningsverk beror ibland på förseningar vid uppförandet av  avloppssystem till följd av stora förändringar 
i den ekonomiska verksamheten som inte har 
kunnat förutses. Vidare har projekten kun-nat inkludera rening av avloppsvatten som sträcker sig längre än kraven i direktivet om 
rening av avloppsvatten från tätbebyggelse. 
I dessa fall kan en framtidsorienterad utform-ning av reningsverket vara kostnadseffektiv, med kan tillfälligt leda till att reningsverken drivs under sin kapacitet.
V.
Kommissionen instämmer i att investering-
arna i denna sektor måste baseras på en  
långsiktig planering på lokal eller regional 
nivå och att de finansiella resurserna bör  
inbegripa medel från Sammanhållningsfon-
den, men behöver kompletteras med andra medel.
VI.
Återvinningen av avloppsslam begränsas  i många fall av slammets kvalitet, geo-
grafiska förhållanden eller ekonomiska  överväganden.
VII.
Kommissionen håller på att göra en översyn av direktivet om avloppsslam på grundval av en omfattande konsekvensbedömning vad  gäller alternativen och kostnaderna för och nyttan av dessa.
ld904920_SV_insideBT.indd   39 20/05/09   10:51:20
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200640
VIII.
Det är medlemsstaterna som har det pri-
mära ansvaret för urvalet, genomförandet  och övervakningen av de medfinansierade  projekten.
För perioden 2007–2013 har kommissionen 
utvecklat en checklista för intern använd-ning vid utvärderingar av större vatten- och avloppsvattenprojekt i syfte att bedöma  förenligheten med gemenskapens regel-verk och politik när det gäller miljön. Det  är numera bara större projekt som omfat-tas av ett kommissionsbeslut (projekt som  överstiger 25 miljoner euro).
IX.
Innan kommissionen betalar resterande  stödbelopp till projekt inom ramen för Sam-manhållningsfonden eller större projekt  
strävar den efter att kontrollera att villkoren 
för finansiering har uppfyllts och begär vid behov klargöranden från stödmottagaren.  
Kommissionen kommer att överväga hur  
den bäst ska kunna uppfylla revisionsrättens rekommendationer.
För projekt som har godkänts under perioden 
2007–2013 ingår i sektorn för avloppsvatten ett antal resultatindikatorer i kommissionens beslut om medfinansiering (t.ex. reningsnivå och kapacitet).
X.
Under perioden 2000–2006 strävade kom-missionen efter att främja principen om att 
”förorenaren betalar” genom att utfärda rikt-linjer för tillämpningen av principen inom  
ramen för sammanhållningspolitiken. Kom-
missionen underströk denna princips bety-delse och uppmanade medlemsstaterna att 
förstärka tillämpningen av den. Från och  
med 2010 kommer principen om att förore-naren betalar att träda i kraft i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet för vatten.INLEDNING
2.c)Det bör påpekas att bestämmelserna i ram-direktivet för vatten inte var tillämpliga på 
projekten under den period som granskades (1994–2006).
Bestämmelserna blir tillämpliga på projekt 
som utarbetas efter 2009.
8.
Kommissionen påminner om att det är med-lemsstaterna som har det primära ansvaret 
för urvalet, genomförandet och övervak-
ningen av projekten.
9.
Kommissionen kontrollerar regelbundet  
förenligheten med direktivet om rening av 
avloppsvatten från tätbebyggelse. I de fyra genomföranderapporter som kommissionen 
lade fram i slutet av 2007 förtecknas de över-gripande överträdelseförfaranden som har  inletts mot medlemsstaterna, bland annat  
mot de medlemsstater som har granskats,  
samt EG-domstolens domar.
11–12.
För perioden 2007–2013 gör förordningen  det bara möjligt för kommissionen att  bedöma och godkänna större projekt (över 
25 miljoner euro när det gäller miljöprojekt), 
som medfinansieras av endera Sammanhåll-ningsfonden eller Eruf. Kommissionen behö-ver inte godkänna några slutrapporter för  dessa projekt.
Under den period som granskades under-
sökte kommissionen bara kvaliteten på  de enskilda projekt som medlemsstaterna  
har lagt fram för projekt inom ramen för  
Sammanhållningsfonden och större Eruf-projekt.
ld904920_SV_insideBT.indd   40 20/05/09   10:51:20
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200641
Under båda perioderna baseras kommis-
sionens översyn av projekten på socioeko-nomiska faktorer, projektets enhetlighet  och konsekvens, mognadsnivå och leve-
ransförmåga, genom användning av meto-der som kostnads- och intäktsanalys samt  
internränta. Kommissionen genomför den  
slutliga utvärderingen på grundval av det  faktum att projektet är i exploateringsfasen och överensstämmer med det ursprungliga beslutet. Själva driften av det medfinansie-rade reningsverket omfattas inte av utvärde-ringen av sammanhållningspolitiken, utan av den allmänna gemenskapslagstiftningen.
IAKTTAGELSER
23.Underutnyttjande av vissa reningsverk beror ibland på förseningar vid uppförandet av  avloppsvattensystemen till följd av betydande 
förändringar i den ekonomiska verksamhe-
ten som inte har kunnat förutses. Vidare kan 
projekten inbegripa rening av avloppsvatten 
som sträcker sig längre än kraven i direktivet. 
I dessa fall kan en framtidsorienterad utform-
ning av reningsverket vara kostnadseffektiv, 
men kan tillfälligt leda till att reningsverken drivs under sin kapacitet.
Kommissionen instämmer i att investering-
arna i denna sektor måste baseras på en  
långsiktig planering på lokal eller regional nivå, och att de finansiella resurserna bör  inbegripa medel från Sammanhållningsfon-
den. Dessa behöver dock kompletteras med andra medel.
24.
Bland de risker som påverkar projektutveck-
lingen ingår en oväntad tillväxt eller socio-
ekonomiska förändringar i denna specifika region.
25.
På det hela taget har de medfinansierade  reningsverken lett till en förbättring av han-
teringen av avloppsvattnet i de specifika  
regionerna och till en minskning av deras  
påverkan på miljön.26.
Kommissionen noterar uppgifterna och kom-
mer att utföra ytterligare undersökningar.  
Den understryker dock att medlemsstaterna 
är ansvariga för driften av reningsverken  och deras förenlighet med gemenskapens  
lagstiftning.
a)
Förbehandling av industrispillvatten bör  
redan ha införts när reningsverk för avlopps-
vatten från tätbebyggelse börjar drivas.  Stödmottagaren ska, under ansökningsfa-sen när kommissionen undersöker projektet, 
kunna påvisa att industrispillvattnet endera är korrekt förbehandlat eller omfattas av en åtgärdsplan för att lösa frågan.
Utsläpp av industrispillvatten bör också  
omfattas av ett tillståndsförfarande i enlig-het med direktivet om rening av avloppsvat-
ten från tätbebyggelse (artikel 11).
b)
Projekten kan inbegripa tekniskt bistånd för 
att förbättra stödmottagarnas kapacitet.
c)
Kommissionen har aktivt genomfört kraven 
på bortskaffande av näringsämnen, både  
genom att informera (skrivelse till medlems-staterna av den 3 juli 2003) och genom att inleda rättsliga överträdelseförfaranden (för 
otillräcklig kvalitetsstandard vid reningsver-ken och/eller för otillräckligt utmärkande av 
känsliga områden), som har lett till avgö-randen från EG-domstolen (se 2007 års  
genomföranderapport).
27.
a)Kommissionen har begärt övervaknings- och resultatuppgifter om reningsverk inför den kommande femte genomföranderapporten  
om direktivet om rening av avloppsvatten  
från tätbebyggelse.
ld904920_SV_insideBT.indd   41 20/05/09   10:51:20
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200642
32.
Återanvändningen av slam begränsas i många fall av slammets kvalitet, geografiska förhål-landen eller ekonomiska överväganden.
a)
Kommissionen förklarar bortskaffandet av  
avloppsslam i kommunala deponier vid tid-punkten för granskningen med industrier-nas bristande intresse av att återanvända  slammet, tillsammans med allmänhetens  reaktioner.
b)
För det stora reningsverket i Grekland med-finansierar kommissionen ett projekt om  
utvidgning och färdigställande av detta  
reningsverk. Det omfattar uppförandet av  en enhet för slamtorkning och avser att öka användningen av torkat slam. Projektet god-kändes under 2006 och kommer att avslutas 
i slutet av 2009.
34.
Vad gäller kvalitetskontroller av avloppsslam 
enligt direktivet om avloppsslam har vissa  
medlemsstater fastställt lägre maximigrän-ser än de som anges i direktivet. Det kan bli 
nödvändigt att kontrollera ytterligare para-metrar, beroende på den typ av avloppsvat-ten som släpps ut i avloppssystemet (dvs.  industrispillvatten).
35.
Kommissionen håller på att se över direkti-
vet om avloppsslam från 1986 på grundval av 
en omfattande konsekvensbedömning vad  
gäller alternativen och kostnaderna för och nyttan av dessa.
Den preliminära tidsplanen är att en konse-
kvensbedömning av ett eventuellt lagstift-
ningsförslag utarbetas under 2009 och ett  eventuellt lagstiftningsförslag antas under 2010.36.
I konsekvensbedömningen i samband med  
en översyn av direktivet om avloppssslam  
måste man undersöka de miljömäsiga, eko-
nomiska och sociala riskerna i samband med 
spridning av avloppsslam på mark. Strängare 
gränsvärden än de gällande för tungmetal-
ler och införandet av ytterligare gränsvär-den för organiska och andra förorenande  ämnen ingår i de alternativ som kommer att 
övervägas.
39.
Kommissionen hänvisar till svaren på punk-
terna 8, 9 och 12.
41.
För perioden 2007–2013 har kommissionen utvecklat en checklista för intern använd-
ning vid utvärdering av större vatten- och  
avloppsvattenprojekt i syfte att bedöma  förenligheten med gemenskapens regelverk 
och politik när det gäller miljön.
42.
Riktlinjer och en checklista vid större projekt 
är bara vägledande för medlemsstaterna,  inte bindande.
Under perioden 2007–2013 organiserar  
kommissionen regelbundet internutbild-ning om utvärdering av vatten- och av falls-
vattenprojekt.
43.
a)
Under perioden 2007–2013 förväntas stöd-
mottagarna presentera slammets slutdes-tination i ansökan, vilket innebär att en  preliminär utvärdering görs av slammets  
kvalitet och kvantitet. Vid etableringen av  
nya företag är det dock inte säkert att det  
finns någon närmare kännedom om avlopps-slammets kvalitet.
ld904920_SV_insideBT.indd   42 20/05/09   10:51:20
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200643
b)
Under den period som granskades  (1994–2006) fanns resultatindikatorer för  vattenkvaliteten på EU-nivå bara för vissa  
sorters vatten (dvs. uttag av dricksvatten  och badvatten). Därmed kunde inte indi-
katorerna i riktlinjerna för Sammanhåll-
ningsfonden (Guide to Cohesion Fund) för  2000–2006 tillämpas för alla projekt. Över-gripande resultatindikatorer infördes först i ramdirektivet för vatten, vars målsättningar ska fastställas senast i december 2009 och i regel vara uppnådda senast i december  2015.
45.
Kommissionen understryker att den varken har den rättsliga grunden eller de resurser som behövs för att mer detaljerat kunna  
utvärdera projektansökningarna.
a)
Kommissionen har i ett flertal fall fört med-lemsstaterna inför domstolen, inklusive de fyra granskade medlemsstaterna, för otill-
räcklig vattenkvalitet från reningsverk och/eller för otillräckligt utmärkande av känsliga 
områden, och den kommer att fortsätta med 
det.
b)
När det gäller det otillräckliga bortskaffan-det av slam på en stor anläggning i Grek-land kände kommissionen till problemet och uppmanade den berörda medlemsstaten att finna en lösning, som genomfördes med stöd från kommissionen (se punkt 32 b).
47.
Kommissionen genomför den slutliga utvär-deringen på grundval av det faktum att  projektet pågår och är förenligt med det  ursprungliga beslutet. Själva driften av det medfinansierade reningsverket omfattas inte 
av utvärderingen av sammanhållningspoliti-
ken. Vidare finns det inget rättsligt krav på att medlemsstaterna rutinmässigt ska lämna information om avloppsvattnets kvalitet, om 
recipientens och avloppsslammets kvalitet eller om metoderna för bortskaffande av  avloppsslammet.48.
Ett nyligen infört IT-verktyg bör göra det  kommande avslutningsförfarandet lättare  
och mer transparent. En kontroll görs från  fall till fall, särskilt när man har erfarit svå-righeter med ett projekt. Ett tillfälligt eller 
definitivt indragande av slutbetalningen kan 
också inträffa efter det att kommissionen har 
tagit emot och analyserat slutrapporten.
49.
Kommissionen hänvisar till kommentarerna 
i punkterna 43 b och 55.
53.
Kommissionen håller för närvarande på att 
utvärdera behovet av en översyn av tvätt-  
och rengöringsmedelslagstiftningen, som  baseras på en omfattande konsekvensbe-dömning av alternativen och kostnaderna  
för och nyttan av dessa.
55.
Under 2000–2006 främjade kommissionen  principen om att ”förorenaren betalar”  
genom att lägga fram riktlinjer om tillämp-
ningen av principen och en handledning om 
kostnads- och intäktsanalys (2002). Dessa  
redskap leder till att medlemsstaterna för-pliktigas att stärka tillämpningen av prin-ciperna om att ”förorenaren betalar” och  
om kostnadstäckning. Från och med 2010  
kommer dessa principer att börja tillämpas 
enligt bestämmelserna i ramdirektivet om  vatten.
ld904920_SV_insideBT.indd   43 20/05/09   10:51:20
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200644
SLUTSATSER OCH 
REKOMMENDATIONER
59.
a)
Underutnyttjandet av vissa reningsverk  
beror ibland på förseningar vid uppföran-det av avloppsvattensystemen till följd av  betydande förändringar i den ekonomiska  
verksamheten som inte har kunnat förut-ses. Vidare kan projekten inbegripa rening av avloppsvatten som sträcker sig längre än kraven i direktivet. I sådana fall kan en fram-
tidsorienterad utformning av reningsverket vara kostnadseffektiv, men kan tillfälligt  leda till att reningsverken drivs under sin  kapacitet.
b)
Kommissionen understryker att med-
lemsstaterna är ansvariga för driften av  reningsverken och deras förenlighet med  
gemenskapslagstiftningen. Kommissionen  
har i ett flertal fall fört medlemsstaterna  
inför domstolen, inklusive de fyra gran-
skade medlemsstaterna, för otillräcklig vat-tenkvalitet från reningsverken och/eller för otillräckligt utmärkande av känsliga områ-den. Kommissionen avser att fortsätta med 
detta.
60.
a)Kommissionen instämmer i att investering-arna i denna sektor måste baseras på en  
långsiktig planering på lokal eller regional 
nivå och att de finansiella resurserna bör  inbegripa medel från Sammanhållningsfon-den. Dessa behöver dock kompletteras med 
andra medel.
b)
Instrumenten för att reglera industrispill-
vatten fastställs i direktivet om rening av  avloppsvatten från tätbebyggelse (artikel  
11) och bör tillämpas av medlemsstaterna.62.
a)Återanvändning av avloppsslam begrän-
sas i många fall av slammets kvalitet, geo-
grafiska förhållanden eller ekonomiska  
överväganden.
63.
a)Kommissionen instämmer i att projekt inom denna sektor bör ha en strategi för förvalt-
ningen av avloppsslam. Detta kontrolleras  
i samband med de nya projekt som lämnas 
in under 2007–2013.
b)
Under 2007 uppmanades medlemsstaterna 
att lämna uppgifter avseende framställ-ningen av avloppsslam för utarbetandet  av den femte genomföranderapporten om  
direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse. Kravet på rapportering har  
uppmuntrat medlemsstaterna att etablera  
nationella databaser.
c)
Kommission håller på att se över direktivet 
om avloppsslam på grundval av en omfat-
tande konsekvensbedömning av alternativen och kostnaderna för och nyttan av dessa.
64.
Kommissionen påminner om att medlems-
staterna har det primära ansvaret för urva-let, genomförandet och övervakningen av  projekten.
a)
Kommissionen har varken den rättsliga  grunden eller de resurser som behövs för  
att genomföra en ingående bedömning.  Utvärderingen av större projekt har dock för-
enklats under perioden 2007–2013 och pro-jekten kan inte medfinansieras om de inte  uppfyller minimikraven (dvs. information  
om strategin för hanteringen av slam). Detta 
håller på att åtgärdas genom användningen av checklistor och särskild utbildning.
ld904920_SV_insideBT.indd   44 20/05/09   10:51:20
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200645
b)
När det gäller perioden 2007–2013 omfattas, enligt både Sammanhållningsfonden och  Eruf, bara större projekt avseende avlopps-
vatten från tätbebyggelse av enskilda kom-missionsbeslut. Kommissionen kommer  
generellt inte att ha lika detaljerade upp-
gifter avseende genomförandet och avslu-tandet av större projekt som tidigare.
65.
b)Under 2000–2006 främjade kommissionen  
principen om att ”förorenaren betalar”  
genom att ge vägledning för tillämpningen av principen och framhålla dess betydelse  i riktlinjerna för sammanhållningspolitiken (Guide to Cohesion Policy). I handledningen om kostnads- och intäktsanalys (2002) gavs också medlemsstaterna relevant vägledning 
för att kunna göra framsteg vad gäller kost-nadstäckning. Eftersom dessa inte var rätts-
ligt bindande kunde kommissionen dock  
bara uppmana medlemsstaterna att stärka  
tillämpningen av principen.
66.
a)
För perioden 2007–2013 har kommissionen utvecklat en checklista för intern använd-ning vid utvärderingen av större vatten- och avloppsvattenprojekt i syfte att bedöma för-enligheten med gemenskapens regelverk  och politik när det gäller miljön, inklusive  bland annat avloppsvattnets kvalitet och  
hanteringen av slam. Ett antal resultatindi-
katorer ingår i kommissionsbesluten avse-
ende enskilda projekt (dvs. reningsnivå och kapacitet).c)
Kommissionen håller för närvarande på att 
bedöma behovet av en översyn av tvätt- och 
rengöringsmedelslagstiftningen på grundval 
av en omfattande konsekvensbedömning av 
alternativen och kostnaderna för och nyttan av dessa.
d)
I den nya handledningen om kostnads- och intäktsanalys av investeringsprojekt (juni  2008) belyses den centrala roll som princi-pen om att ”förorenaren” betalar spelar samt den totala kostnadstäckningen för avlopps-vattenprojekt. Den stöds nu av de rättsliga kraven i ramdirektivet om vatten och kom-mer att leda till en bättre prissättning på  vatten som baseras på kostnadstäckning  
senast 2010.
ld904920_SV_insideBT.indd   45 20/05/09   10:51:21
ld904920_SV_insideBT.indd   46 20/05/09   10:51:21
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperiode rna 1994–1999 och 2000–200647
Europeiska revisionsrätten
Särskild rappport nr 3/2009
Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperioderna 1994–1999 och 2000–2006
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
2009 – 45 s. – 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-264-3
ld904920_SV_insideBT.indd   47 20/05/09   10:51:21
ld904920_SV_insideBT.indd   48 20/05/09   10:51:21
Var får man tag i EU:s publikationer?
Publikationer för försäljning 
• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).• I bokhandeln. Ange titel, förlag och/eller ISBN-nummer.•  Genom att kontakta ett av våra försäljningsombud. Deras kontaktuppgifter hittar 
du under ”Försäljningsombud” på följande webbadress: http://bookshop.europa.euDu kan också skicka ett fax till följande nummer: +352 2929-42758.
Kostnadsfria publikationer• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).•  Vid Europeiska kommissionens representationskontor och delegationer.
Deras kontaktuppgifter hittar du på följande webbadress: http://ec.europa.euDu kan också skicka ett fax till följande nummer: +352 2929-42758.
ld904920_SV_coverBT.indd   2 20/05/09   10:49:09
2009
ÄNDAMÅLSENLIGHETEN I 
STRUKTURÅTGÄRDSUTGIFTERNA FÖR RENING AV AVLOPPSVATTEN  AVSEENDE 
PROGRAMPERIODERNA 19941999 OCH 20002006EUROPEISKA 
REVISIONSRÄTTEN
Särskild rapport  nr 3AVLOPPSVATTEN OCH AVLOPPSSLAM FRÅN TÄTORTER KAN PÅVERKA 
KVALITETEN PÅ EUROPAS SJÖAR, FLODER, KUSTVATTEN, GRUNDVATTEN OCH JORDAR. DÄRFÖR HAR EU ANTAGIT ETT ANTAL DIREKTIV OCH ÄVEN MEDFINANSIERAT UPPFÖRANDET AV AVLOPPSRENINGSVERK. I DENNA RAPPORT ANALYSERAR REVISIONSRÄTTEN HURUVIDA DE EUMEDFINANSIERADE RENINGSVERKEN UPPNÅR TILLFREDSSTÄLLANDE RESULTAT I FRÅGA OM RENINGEN AV AVLOPPSVATTEN OCH HURUVIDA DET SLAM SOM RENINGSVERKEN PRODUCERAR ANVÄNDS PÅ ETT 
LÄMPLIGT SÄTT. KOMMISSIONENS ROLL PÅ OMRÅDET GRANSKAS 
OCKSÅ.
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
ISSN 18310990
SV
QJ-AB-09-003-SV-C
ISBN 978-92-9207-264-3
ld904920_SV_coverBT.indd   1 20/05/09   10:49:08