Särskild rapport  Förvaltas EU:s stöd till 
investeringar och 
säljfrämjande åtgärder 
inom vinsektorn väl och 
kan man visa hur stödet 
har påverkat EU-vinernas 
konkurrenskraft?
SV 2014  nr 09
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-0321-2
doi:10.2865/71753
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 09
Särskild rapport Förvaltas EU:s stöd 
till investeringar och 
säljfrämjande åtgärder 
inom vinsektorn väl och 
kan man visa hur stödet 
har påverkat EU-vinernas 
konkurrenskraft?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget )
02
 Innehållsförteckning
Punkt
 Förkortninga r
 Ordförklaringa r
I – IX  Sammanfattning
1 – 11  Inledni ng
1 – 11  EU:s vinsektor
12 – 15  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
16 – 80  Iakttagelse r
16 – 34  Del I – Har investeringsåtgärden inom den gemensamma vinmarknadsordningen utformats på ett 
tillfredsställande sätt  och genomförs den i enlighet med principen om sparsamhet?
18 – 21  Behovet av ytterligare investeringsåtgärder inom den  gemensamma vinmarknadsordningen har inte 
påvisats
22 – 25  Genomförandet av investeringar inom den gemensamma vinmarknadsordningen försenades eller 
begränsades i några medlemsstater
26 – 29  De besökta medlemsstaterna ger begränsade garantier för  att det endast är ekonomiskt bärkraftiga 
projekt som får stöd
30 – 34  Medlemsstaterna utvärderar inte systematiskt om  projektkostnaderna är rimliga
35 – 64  Del II – Har de säljfrämjande åtgärderna utformats på ett  tillfredsställande sätt och genomförs de 
effektivt?
37 – 42  Stöd till säljfrämjande åtgärder ges till stora företag som redan  har gott anseende och en exporttradition
43 – 47  Stöd ges även till företag som troligen skulle ha genomfört de säljfrämjande åtgärderna utan offentligt stöd
48 – 51  Oklar definition av stödberättigande utgifter fram till 2013
03 Innehållsförteckning
52 – 54  Medlemsstaterna kontrollerar inte alltid om det förekommer  oriktig dubbelfinansiering
55 – 64  En otillräcklig verifieringskedja minskar ändamålsenligheten i  de kontroller som de besökta 
medlemsstaterna gör för att  försäkra sig om att säljfrämjande åtgärder har vidtagits och  är 
stödberättigande
65 – 80  Del III – Har åtgärdernas effekter påvisats på ett tillfredsställande  sätt?
65 – 70  Övervakningen och utvärderingen av åtgärderna inriktades  på output och det finansiella genomförandet, 
men det finns  ännu inte tillräcklig information om uppnådda resultat
71 – 73  Effekterna av investeringarna inom den gemensamma marknadsordningen kan inte på ett enkelt sätt 
särskiljas från  effekterna av investeringar inom landsbygdsutveckling
74 – 75  Medlemsstaternas vinexport till tredjeländer har ökat
76 – 80  Det är svårt att fastställa i vilken utsträckning den ökade  vinexporten till tredjeländer är en direkt följd av 
de  säljfrämjande åtgärderna
81 – 90  Slutsatser och rekommendation er
 Bilaga I —  Försörjningsbalansen i EU-27  – de viktigaste rubrikerna
 Bilaga II —  Bilaga Xb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007
 Kommissionens svar
04
 Förkortningar
EGFJ : Europeiska garantifonden för jordbruket
EJFLU : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
Eruf : Europeiska regionala utvecklingsfonden
EU: Europeiska unionen
EU-27 : Europeiska unionens 27 medlemsstater
NSP : nationellt stödprogram
RD: landsbygdsutveckling
SGB : skyddad geografisk beteckning
SUB : skyddad ursprungsbeteckning
USD : US -dollar
Wine COM : den gemensamma organisationen av marknaden för vin (den gemensamma vinmarknadsordningen)
05
 Ordförklaringar
Destillation av biprodukter : Stöd som beviljas för frivillig eller obligatorisk destillation av biprodukter vid 
framställning av vin (återstoder från vindruvspressning och jäsningsrester) som har utförts i enlighet med villkoren 
i punkt D i bilaga XVb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007.
Dödviktseffekt : En situation där ett subventionerat projekt skulle ha genomförts helt eller delvis utan stödet.
Effektivitet : Principen om effektivitet innebär det bästa förhållandet mellan de resurser som används och de 
resultat som uppnås.
Exportbidrag : Inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställer Europeiska unionen minimipriser för 
vissa jordbruksprodukter. Minimipriserna är ofta högre än världsmarknadspriset för samma produkter. När 
odlade produkter ska exporteras till tredjeländer (dvs. utanför EU) måste skillnaden mellan EU:s priser och 
världsmarknadspriserna överbryggas. Det går till så att man betalar exportbidrag till exportörerna. Exportbidragen 
varierar mellan olika tidpunkter, produktsektorer och produkter.
Koncentrerad druvmust : Koncentrerad druvmust är icke -karamelliserad druvmust som framställs genom partiell 
dehydratisering av druvmust med varje godkänd metod utom direkt uppvärmning.
Krisdestillation : Stöd för frivillig eller obligatorisk destillation av överskott av vin i syfte att minska eller eliminera 
överskottet och samtidigt säkerställa kontinuerlig tillgång från en skörd till nästa som i motiverade krisfall beviljades 
av medlemsstaterna fram till och med den 31 juli 2012.
Landsbygdsutvecklingsprogram : Ett dokument med planering av landsbygdsutvecklingspolitiken som utarbetas 
av medlemsstaten eller regionen och godkänns av kommissionen.
Nationellt stödprogram/nationella anslag : Vinproducerande medlemsstater använder medel inom den 
gemensamma organisationen av marknaden för vin via nationella stödprogram för att finansiera särskilda 
stödåtgärder som främjar vinsektorn (artikel 103i i förordning (EG) nr 1234/2007). Medlemsstaterna lämnar in ett 
femårigt stödprogram till kommissionen som innehåller åtgärder i enlighet med bestämmelserna för vinsektorn 
(artikel 103k i förordning (EG) nr 1234/2007).
Programperiod : De nationella stödprogrammen utarbetas för femårsperioder. Programperioden 2009–2013 är den 
första och 2014–2018 är den andra.
Röjningsbidrag : Stöd som beviljas vinodlare som permanent tar bort alla vinstockar på ett skifte eller inom ett 
företag.
Sparsamhet : Principen om sparsamhet innebär att en viss output eller ett visst resultat uppnås till lägsta kostnad.
Sund ekonomisk förvaltning : Enligt artikel 27 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna 
budget (”budgetförordningen” (EUT L 248, 16.9.2002)) omfattar begreppet sund ekonomisk förvaltning principerna 
om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet.
06 Ordförklaringar
Systemet med samlat gårdsstöd : Ett stödsystem som ersatte merparten av de tidigare betalningarna av 
direktstöd och där stödet är frikopplat från en skyldighet att producera. Full utbetalning av stöd sker i stället under 
förutsättning att jordbrukarna håller all sin jordbruksmark i god jordbrukshävd och iakttar goda miljöförhållanden 
samt iakttar föreskrivna verksamhetskrav – bestämmelserna om ”tvärvillkor”. Medlemsstater får ge stöd till 
vinodlare genom att tilldela dem sådana stödrättigheter som avses i kapitel 3 i avdelning III i förordning (EG) 
nr 1782/2003 i enlighet med punkt O i bilaga VII till förordningen.
Säljfrämjande åtgärd : Stöd till informationsåtgärder eller säljfrämjande åtgärder för gemenskapsvin. De 
säljfrämjande åtgärderna ska gälla vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, 
eller vin med uppgift om vindruvssort. Åtgärderna får endast vara följande: a) PR, marknadsföring eller reklam, 
b) deltagande i stora internationella evenemang, varumässor eller utställningar, c) informationskampanjer, d) nya 
marknadsundersökningar som är nödvändiga för att utöka avsättningsmöjligheterna och e) utvärderingsstudier 
av resultaten av informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna. Gemenskapens bidrag till säljfrämjande 
verksamhet får högst utgöra 50 % av de stödberättigande kostnaderna (artikel 103p i förordning (EG) nr 1234/2007).
Vin med uppgift om druvsort : Viner utan geografisk beteckning som under vissa förutsättningar får ha uppgift 
om vindruvssort. Dessa viner omfattas av de säljfrämjande åtgärderna.
Vinår : Produktionsåret för vinprodukter (beskrivs i del XII av bilaga I till förordning (EG) nr 1234/2007. Det börjar den 
1 augusti varje år och slutar den 31 juli påföljande år.
Åtgärd för gemensamma fonder : Gemensamma fonder ska bistå producenter som vill försäkra sig mot 
marknadssvängningar. EU -stöd för inrättande av gemensamma fonder får lämnas i form av tillfälligt och gradvis 
avtagande stöd för att täcka de administrativa kostnaderna för fonderna. Ingen medlemsstat har valt denna åtgärd.
Åtgärd för grön skörd : Med grön skörd avses fullständig destruktion eller borttagande av omogna druvklasar för 
att därmed reducera avkastningen från det berörda området till noll. Stöd för grön skörd får lämnas som ersättning 
i form av ett schablonbelopp per hektar som ska fastställas av den berörda medlemsstaten.
07 Ordförklaringar
Åtgärd för investeringar : Stöd som beviljas för materiella och immateriella investeringar i bearbetnings -
anläggningar, infrastruktur för vintillverkning och saluföring av vin som förbättrar företagets totala resultat och 
avser ett eller flera av följande områden: a) Framställning eller saluföring av produkter enligt bilaga XIb i förordning 
(EG) nr 1234/2007 och b) utveckling av nya produkter, processer och tekniska metoder i samband med produkter 
enligt bilaga XIb.
Åtgärd för omstrukturering och omställning av vingårdar : Stöd för omstrukturering och omställning av 
vinodlingar får endast omfatta en eller flera av följande verksamheter: a) Omställning till andra sorter, även genom 
dubbelympning, b) förflyttning av vinodlingar och c) förbättringar av tekniken för att förvalta vinodlingarna. 
Stöd för omstrukturering och omställning lämnas inte för normal förnyelse av uttjänta vinodlingar. Stöd för 
omstrukturering och omställning av vinodlingar får endast lämnas i följande former: a) Ersättning till producenter 
för förlorade intäkter till följd av genomförandet av åtgärden och b) bidrag till kostnaderna för omstruktureringen 
och omställningen.
Åtgärd för skördeförsäkring : Stöd som ska bidra till att trygga producenternas intäkter när dessa påverkas av 
naturkatastrofer, ogynnsamma väderleksförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp.
Åtgärd för spritdrycksdestillation : Stöd i form av hektarstöd för vin som destilleras till spritdryck. Stödet 
beviljades producenter fram till och med den 31 juli 2012.
Ändamålsenlighet : Principen om ändamålsenlighet innebär att de specifika målen och de förväntade resultaten 
uppnås.
Övriga viner : Viner som inte omfattas av säljfrämjande åtgärder, till exempel bordsviner utan uppgift om druvsort.
08
 Sammanfattning
I
Europeiska unionen (EU) är världens största vinprodu -
cent. År 2008 införde rådet en reform av den gemen -
samma vinmarknadsordningen som främst syftade 
till att öka konkurrenskraften hos EU:s vinproducenter 
och balansera utbud och efterfrågan i vinsektorn, 
vilket skedde i en situation med ett långvarigt struktu -
rellt överskott på utbudssidan i förhållande till efter -
frågan. De viktigaste finansiella instrumenten i denna 
reform var ett tillfälligt röjningssystem och inrättandet 
av nationella stödprogram, där medlemsstaterna kan 
välja de åtgärder (bland 11 tillgängliga) som är bäst 
lämpade för landets specifika situation.
II
Revisionsrätten har i en tidigare revision1 granskat 
röjning av vinodlingar som huvudsakligen syftar 
till att balansera utbud och efterfrågan. Vid den här 
revisionen granskade revisionsrätten om EU:s stöd till 
investeringar och säljfrämjande åtgärder inom vin -
sektorn förvaltas väl och om man kan visa hur stödet 
har påverkat EU -vinernas konkurrenskraft. Revisions -
rätten drar slutsatsen att förvaltningen av stödet till 
investeringar och säljfrämjande åtgärder inom vin -
sektorn under de första år som revisionen omfattade 
försvårades av de brister i utformningen och genom -
förandet som uppmärksammas i denna rapport och 
att man inte alltid har visat hur stödet har påverkat 
EU-vinernas konkurrenskraft.
III
Det finns inte ett påvisat behov av ytterligare en inve -
steringsåtgärd som är specifik för vinsektorn, eftersom 
den redan finns inom landsbygdsutvecklingspolitiken. 
Denna ytterligare åtgärd gör systemet komplicerat, 
har gett upphov till administrativa hinder och har lett 
till förseningar i genomförandet i några medlems -
stater eller en till alltför begränsad definition av vilka 
investeringar som är stödberättigande. När revisionen 
genomfördes behövde en stor del av medlemssta -
ternas ursprungliga anslag till investeringsåtgärden 
fördelas om till andra åtgärder inom de nationella 
stödprogrammen.
1 Särskild rapport nr 7/2012 Reformen av den gemensamma 
organisationen av marknaden för vin:  Framsteg som gjorts hittills   
(http://eca.europa.eu ).IV
Dessutom genomfördes inte investeringsåtgärden 
i enlighet med principen om sparsamhet. De flesta av 
de granskade medlemsstaterna försäkrade sig inte om 
att endast bärkraftiga projekt fick stöd och det finns 
en risk för att för mycket stöd betalas ut eftersom man 
inte systematiskt utvärderade om projektkostnaderna 
var rimliga.
V
De säljfrämjande åtgärderna används ofta till konsoli -
dering av marknader i stället för till etablering på nya 
marknader eller återerövring av gamla marknader. 
Trots att stödet företrädesvis är avsett för små och 
medelstora företag finansierades även stora företag.
VI
Medlemsstaterna var inte tillräckligt selektiva när de 
genomförde de säljfrämjande åtgärderna. Revisions -
rätten fann tydliga fall där stödmottagarna skulle ha 
burit kostnaderna för de säljfrämjande åtgärderna 
utan EU -stödet. Vidare var kostnaderna för de sälj -
främjande åtgärderna, omkostnaderna och kost -
naderna för genomförandeorganen inte tillräckligt 
styrkta; de styrkande underlagen var bristfälliga eller 
felaktiga. Detta minskar ändamålsenligheten i de 
kontroller som medlemsstaterna gör för att försäkra 
sig om att säljfrämjande åtgärder har vidtagits och är 
stödberättigande.
VII
De tillgängliga medel som medlemsstaterna avsät -
ter för de säljfrämjande åtgärderna har mer än för -
dubblats i budgeten för programperioden 2014–2018 
jämfört med de medel som användes under den 
föregående programperioden2. Med hänsyn till de 
svårigheter medlemsstaterna har haft att utnyttja den 
budget för perioden 2009–2013 som ursprungligen 
hade öronmärkts för säljfrämjande åtgärder finns det 
en risk för att budgeten för 2014–2018 är för hög och 
därmed för att principerna för en sund ekonomisk 
förvaltning inte tillämpas.
2 522 miljoner  euro betalades ut för de säljfrämjande åtgärderna under 
programperioden 2009–2013. För programperioden 2014–2018 
avsatte medlemsstaterna 1 156 miljoner euro för de säljfrämjande 
åtgärderna (EU-27). Det innebär en ökning med 121 % jämfört med 
de medel som betalades ut under den föregående perioden.
Sammanfattning 09
VIII
Kommissionen och de granskade medlemsstaterna 
lämnar ännu inte tillräckligt mycket relevant informa -
tion för att visa vilka direkta resultat åtgärderna har 
gett. När det gäller investeringsåtgärden kan man 
inte på ett enkelt sätt särskilja investeringar inom den 
gemensamma vinmarknadsordningen från investe -
ringar inom landsbygdsutveckling. När det gäller de 
säljfrämjande åtgärderna täcker de resultatindikatorer 
som används många variabler som inte påverkas av de 
säljfrämjande åtgärderna. Följaktligen har resultatet av 
åtgärderna ännu inte påvisats.
IX
På grundval av dessa iakttagelser rekommenderar 
revisionsrätten följande:
När det gäller investeringsåtgärden:
a) För att rationalisera stödordningen bör kom -
missionen följa upp anslagsutnyttjandet, analy -
sera behovet av åtgärden och bedöma om vin -
sektorn behöver mer investeringsstöd än andra 
jordbrukssektorer.
b) Medlemsstaterna bör minska risken avseende 
principen om sparsamhet genom att systematiskt 
bedöma projektkostnadernas rimlighet och de 
sökandes ekonomiska bärkraft. 
Resultatet av bedömningarna bör dokumenteras på 
lämpligt sätt. Kommissionen bör se till att medlems -
staterna utför dessa kontroller ändamålsenligt.
När det gäller de säljfrämjande åtgärderna:
a) Huvudförordningen bör föreskriva att en enskild 
stödmottagare inte får lägga fram ett program 
med säljfrämjande åtgärder för samma målländer 
under flera programperioder. Kommissionen bör 
även begränsa åtgärdens omfattning när det gäller 
stödberättigandet för varumärkesreklam och läg -
ga mer vikt vid att främja att små och medelstora 
företags tillgång till de säljfrämjande åtgärderna.b) För att minska risken för dödviktseffekter bör 
kommissionen försäkra sig om att medlemssta -
terna i sina urvalsförfaranden har krav på att mot -
tagarna tydligt ska visa att de behöver EU -stödet 
och att normala driftskostnader inte finansieras av 
EU-budgeten.
c) Kommissionen bör se till att extra kostnader 
såsom genomförandeorganens kostnader och 
omkostnader styrks korrekt och begränsas till en 
högsta procentandel av de totala kostnaderna.
d) Medlemsstaterna bör se till att det finns en tillräck -
lig verifieringskedja där allt stöd till säljfrämjande 
åtgärder kopplas samman med specifika åtgärder 
som är tillräckligt väl dokumenterade.
e) Kommissionen bör kräva av medlemsstaterna att 
de noggrannare utvärderar resultatet av mark -
nadsföringsprojekt. Framför allt bör resultatet av 
de säljfrämjande åtgärderna bedömas på motta -
garnivå och inte för hela EU:s vinsektor. Medlems -
staterna bör använda de rapporter som stödmot -
tagarna utarbetar när de säljfrämjande åtgärderna 
avslutas och bedöma och konsolidera resultatet av 
åtgärderna.
f) När en tillräckligt lång tidsperiod har förflutit bör 
kommissionen analysera hur väl budgeten för 
de nationella stödprogrammen under perioden 
2014–2018 motsvarar behoven inom vinsektorn 
och medlemsstaternas absorptionsförmåga. På 
grundval av analysen bör kommissionen vid behov 
justera budgeten så att den ger medlemsstaterna 
incitament att vara mer effektiva när de genomför 
åtgärderna.
10
 Inledning
EU:s vinsektor
01  
Europeiska unionen är världens största 
vinproducent. Med ungefär 3 mil -
joner hektar vinstockar producerar 
EU i genomsnitt omkring 158 miljo -
ner hektoliter vin per år. Den årliga 
genomsnittskonsumtionen i EU är 
ungefär 127 miljoner hektoliter3. Under 
vinåret 2011/2012 exporterades cirka 
23 miljoner hektoliter vin till tredje -
länder och 14 miljoner hektoliter vin 
importerades, vilket motsvarar ett 
marknadsvärde på 8,6  miljarder  euro 
respektive 2,4  miljarder  euro4 (se för -
sörjningsbalansen för vin i  bilaga I ).
02  
År 2005 när kommissionen började för -
bereda en reform av den gemensam -
ma organisationen av marknaden för 
vin (nedan den gemensamma vinmark -
nadsordningen ) fanns ett strukturellt 
överskott på vin som uppskattades till 
18,5 miljoner hektoliter.
03  
I ett meddelande till rådet och Europa -
parlamentet5 angav kommissionen att 
den ökande obalansen mellan utbud 
och efterfrågan var det viktigaste skä -
let till reformen av den gemensamma 
marknadsordningen. År 2007 offentlig -
gjorde kommissionen en konsekvens -
bedömning6 där situationen inom 
EU:s vinsektor utvärderades. I kon -
sekvensbedömningen bekräftades 
att det fanns en ohållbar obalans på 
marknaden och att EU:s viner förlorade 
i konkurrenskraft jämfört med vin från 
länder utanför EU.04  
År 2008 reformerades den gemen -
samma vinmarknadsordningen genom 
rådets förordning (EG) nr 479/20087. 
Enligt konsekvensbedömningen 
var två av de viktigaste målen med 
reformen av den gemensamma 
vinmarknadsordningen
 —att stärka konkurrenskraften hos 
europeiska viner,
 —att förbättra balansen mellan utbud 
och efterfrågan.
05  
Sedan den 1 augusti 2008 har åtgär -
derna för marknadsintervention, till 
exempel destillation, exportbidrag 
och lagringsåtgärder, gradvis minskats 
och den 31  juli 2012 upphörde dessa 
åtgärder helt8. Utgifterna för mark -
nadsinterventioner sjönk från 364 mil -
joner euro per år före reformen av 
vinmarknadsordningen (2007/2008) till 
noll 2012/2013.3 Eurostat  – försörjningsbalans 
för vin – genomsnitt för 
de senaste 5 vinåren 
(2007/2008–2011/2012).
4 Uppgiftskällor: Eurostats 
databas Comext – datautdrag 
från den 24 juli 2013.
5 KOM(2006) 319 slutlig av den 
22 juni 2006.
6 SEK(2007) 893 slutlig av den 
4 juli 2007.
7 Rådets förordning (EG) 
nr 479/2008 av den 
29 april 2008 om den 
gemensamma organisationen 
av marknaden för vin, om 
ändring av förordningarna 
(EG) nr 1493/1999, 
(EG) nr 1782/2003, 
(EG) nr 1290/2005 och 
(EG) nr 3/2008 samt 
om upphävande av 
förordningarna (EEG) 
nr 2392/86 och (EG) 
nr 1493/1999 (EGT L 148, 
6.6.2008, s. 1). I augusti 2009 
upphävdes den förordningen 
och den gemensamma 
vinmarknadsordningen 
införlivades i den samlade 
marknadsordning som 
infördes genom rådets 
förordning (EG) nr 1234/2007 
av den 22 oktober 2007 
om upprättande av en 
gemensam organisation av 
jordbruksmarknaderna och 
om särskilda bestämmelser 
för vissa jordbruksprodukter 
(EUT L 299, 16.11.2007, p. 1).
8 Endast destillation av 
biprodukter behölls eftersom 
syftet med den åtgärden är 
att säkerställa produktion av 
kvalitetsvin och miljövänlig 
vinproduktion.
11 Inledning
06  
De viktigaste finansiella instrumenten 
inom den reformerade gemensamma 
vinmarknadsordningen under pro -
gramperioden 2009–2013 är följande:
a) Frivillig röjning av vinodlingar, vars 
syfte var att skapa en vinsektor 
som är anpassad till marknadssitu -
ationen genom att mindre konkur -
renskraftiga vinodlingar tas bort 
permanent. Denna åtgärd avslu -
tades under vinåret 2010–2011. En 
areal på 161 166 hektar vinodlingar 
har röjts inom ramen för åtgärden. 
EU:s anslag till åtgärden uppgick 
till ungefär 1 025 miljoner euro.
b) Nationella stödprogram, som även 
kallas ”nationella anslag”, där en 
särskild budget ställs till medlems -
staternas förfogande för upprät -
tandet av ett femårigt stödpro -
gram som består av flera åtgärder 
som väljs utifrån en lista över elva 
tillgängliga åtgärder9. Stödpro -
grammen ska överlämnas till kom -
missionen för godkännande. 18 
medlemsstater får en årlig budget 
för sina nationella stödprogram. 
För den första femårsperioden 
uppgick den totala budgeten till 
5,3 miljarder  euro. Motsvarande år -
liga budgetar per medlemsstat 
anges i  bilaga II.
c) Överföring av belopp10 till befintli -
ga landsbygdsutvecklingsprogram 
för att öka stödet till landsbygds -
utveckling i vinproducerande 
regioner.07  
Utöver systemet med samlat gårds -
stöd11 utgjordes de ekonomiskt 
viktigaste åtgärder som infördes 
av medlemsstaterna i de nationella 
stödprogrammen för programperio -
den 2009–2013 av omstrukturering 
och omställning av vingårdar (43 % av 
budgeten för de nationella stödpro -
grammen, dvs. mer är 2  miljarder  euro 
under femårsperioden), säljfrämjande 
åtgärder och investeringar (de två 
sistnämnda åtgärderna motsvarar 
vardera 10 % av budgeten för de 
nationella stödprogrammen, eller 522 
respektive 518 miljoner euro) (se  dia -
gram 1 ). Syftet med dessa tre åtgärder 
är att öka vinsektorns konkurrenskraft 
och speglar avsikten i den nya vin -
marknadsordningen att gå över från 
marknadsinterventioner till marknads -
orienterade åtgärder.9 Åtgärderna är omstrukturering 
och omställning av vingårdar, 
grön skörd, gemensamma 
fonder, skördeförsäkringar, 
systemet med samlat 
gårdsstöd, säljfrämjande 
åtgärder, investeringar och 
destillation av biprodukter 
samt tre tillfälliga åtgärder som 
avslutades den 31 juli 2012 
(spritdrycksdestillation, 
krisdestillation och användning 
av koncentrerad druvmust).
10 Beloppen fastställs 
i artikel 190 a.2 
i förordning (EG) nr 1234/2007 
utifrån historiska utgifter 
enligt rådets förordning 
(EG) nr 1493/1999 av 
den 17 maj 1999 om den 
gemensamma organisationen 
av marknaden för vin 
(EGT L 179, 14.7.1999, s. 1) 
för de interventioner i syfte 
att stabilisera marknaden 
som anges artikel 3.1 b 
i rådets förordning (EG) 
nr 1290/2005 av den 
21 juni 2005 om finansieringen 
av den gemensamma 
jordbrukspolitiken (EUT L 209, 
11.8.2005, s. 1).
11 Systemet med samlat 
gårdsstöd är en av 
åtgärderna i det nationella 
stödprogrammet, men den 
anses inte bidra direkt till 
vinsektorns konkurrenskraft. 
Anslaget till den åtgärden 
under perioden 2009–2013 var 
510 miljoner  euro.
12 Inledning
08  
Investeringsåtgärden är ett stöd som 
beviljas för materiella och immateriella 
investeringar i bearbetningsanlägg -
ningar, infrastruktur för vintillverkning 
och saluföring av vin. Målet med stö -
det är att förbättra företagets över -
gripande resultat12. Medlemsstaterna 
måste ange vilka investeringsinsatser 
som är stödberättigande. Stödet är 
högst 40 %13 av de stödberättigande 
investeringskostnaderna, vilka i de pro -
jekt som revisionsrätten valde ut varie -
rar från 6 000 euro för en ny skruvkork -
smaskin till 10,3 miljoner euro för att 
bygga och utrusta ett nytt kooperativ 
där man samlar flera kooperativ.12 Artikel 103u i förordning (EG) 
nr 1234/2007.
13 Andra stödnivåer: 50 % 
i regioner som klassificeras 
som konvergensregioner 
enligt förordning (EG) 
nr 1083/2006 av den 
11 juli 2006 om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden samt 
om upphävande av förordning 
(EG) nr 1260/1999 (EUT L 210, 
31.7.2006, s. 25), 75 % i de 
yttersta randområdena enligt 
förordning (EG) nr 247/2006 
av den 30 januari 2006 om 
särskilda åtgärder inom 
jordbruket till förmån 
för unionens yttersta 
randområden (EUT L 42, 
14.2.2006, s. 1) och 65 % på 
de mindre Egeiska öarna 
i den mening som avses 
i förordning (EG) nr 1405/2006 
av den 18 september 2006 
om särskilda åtgärder inom 
jordbruket till förmån för de 
mindre Egeiska öarna och 
om ändring av förordning 
(EG) nr 1782/2003 (EUT L 265, 
26.9.2006, s. 1).Diagram 1De viktigaste åtgärdernas andel av de nationella stödprogrammen 
(programperioden 2009–2013)
Omstrukturering 43 %
Säljfrämjande åtgärder 10 %Övrigt* 14 %
Systemet för samlat gårdsstöd 10 % 
Investeringar 10 %Avslutade åtgärder** 13 %
* Destillation av biprodukter, skördeförsäkring, grön skörd och pågående planer enligt förordning (EG) nr 1493/1999.
** Åtgärder som har avslutats sedan vinåret 2012/2013:  stöd till spritdrycksdestillation, krisdestillation och koncentrerad druvmust.
Källa:  Kommissionen – redovisning i tabellform från medlemsstaterna, oktober 2013.
13 Inledning
09  
De säljfrämjande åtgärderna är stöd 
för ”informations- och säljfrämjande 
åtgärder för gemenskapsvin i tred -
jeland i syfte att förbättra gemen -
skapsvinets konkurrenskraft i de 
länderna”14. I åtgärden ingår följande:
 —PR, marknadsföring eller reklam 
som betonar fördelarna med ge -
menskapsprodukterna, särskilt när 
det gäller kvalitet, livsmedelssäker -
het och miljöhänsyn.
 —Deltagande i stora internatio -
nella evenemang, varumässor eller 
utställningar.
 —Informationskampanjer, särskilt om 
gemenskapssystemen för skyddad 
ursprungsbeteckning, skyddad 
geografisk beteckning och ekolo -
gisk produktion.
 —Undersökningar av nya marknader 
som är nödvändiga för att utöka 
avsättningsmöjligheterna.
 —Utvärderingsstudier av resultaten 
av de säljfrämjande åtgärderna och 
informationsåtgärderna15.10  
Stödet är högst 50 % av de stödberät -
tigande kostnaderna, vilka i de projekt 
som revisionsrätten valde ut varierar 
från 30 000 euro för PR -åtgärder till 
32,6 miljoner euro för en fullständig 
uppsättning säljfrämjande åtgärder 
enligt beskrivningen i förra punkten.
11  
Förvaltningen av investeringsåtgär -
derna och de säljfrämjande åtgärderna 
i de nationella stödprogrammen delas 
mellan kommissionen och medlems -
staterna. Det innebär att kommissio -
nen har det övergripande ansvaret för 
förvaltningen av åtgärderna, medan 
medlemsstaterna ansvarar för genom -
förandet. Genomförandet av investe -
ringsåtgärderna och de säljfrämjande 
åtgärderna och kontrollsystemen för 
dem är alltså i stor utsträckning med -
lemsstaternas ansvar16. Slutmottagarna 
av dessa åtgärder måste uppfylla de 
villkor som fastställs i EU -lagstiftning 
och nationell/regional lagstiftning.14 Enligt rådets förordning 
(EG) nr 3/2008 av den 
17 december 2007 om 
informationskampanjer 
och säljfrämjande åtgärder 
för jordbruksprodukter på 
den inre marknaden och 
i tredjeland (EUT L 3, 5.1.2008, 
s. 1) får kommissionen ge 
direkt stöd till informa -
tions kampanjer om 
Europeiska unionens 
system för klassificering 
av viner. Sådana allmänna 
informationskampanjer 
skiljer sig från de särskilda 
stödåtgärder som behandlas 
i denna rapport. Den 
21 november  2013 föreslog 
kommissionen att förordning 
(EG) nr 3/2008 skulle upp -
hävas och ersättas. Enligt 
förslaget skulle stöd ges till 
säljfrämjande åtgärder där vin 
kopplas samman med andra 
jordbruksprodukter, förutsatt 
att inget stöd beviljas enligt 
någon annan EU -åtgärd.
15 Artikel 103p i förordning (EG) 
nr 1234/2007.
16 I artikel 76 i kommissionens 
förordning (EG) nr 555/2008 
av den 27 juni 2008 om 
tillämpningsföreskrifter för 
förordning (EG) nr 479/2008 
om den gemensamma 
organisationen av 
marknaden för vin när 
det gäller stödprogram, 
handel med tredjeländer, 
produktionskapacitet och 
kontroller inom vinsektorn 
(EUT L 170, 30.6.2008, s. 1) som 
handlar om genomförandet 
av rådets grundförordning 
om den gemensamma 
vinmarknadsordningen 
anges följande: ”Utan att det 
påverkar tillämpningen av 
specifika bestämmelser i den 
här förordningen eller annan 
gemenskapslagstiftning 
ska medlemsstaterna införa 
de kontroller och åtgärder 
som krävs för att se till att 
förordning (EG) nr 479/2008 
och den här förordningen 
tillämpas korrekt. De ska 
vara tillräckligt effektiva, 
proportionerliga och 
avskräckande för att skydda 
gemenskapens ekonomiska 
intressen.”
14
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
12  
Den senaste rapporten från revi -
sionsrätten om den gemensamma 
vinmarknadsordningen offentlig -
gjordes 201217. Rapporten handlade 
om de två stödordningar inom den 
reformerade gemensamma vinmark -
nadsordningen som är ekonomiskt 
viktigast  – röjning av vinodlingar och 
omstrukturering och omställning av 
vingårdar. Revisionsrätten undersökte 
särskilt stödordningarnas bidrag till att 
balansera utbud och efterfrågan i EU:s 
vinsektor, vilket är ett av huvudsyftena 
med reformen (se punkt 4). För att 
komplettera sin revision av reformen 
av den gemensamma vinmarknads -
ordningen försökte revisionsrätten 
behandla de viktigaste åtgärderna för 
konkurrenskraft som medlemsstaterna 
har valt i sina nationella stödprogram: 
investeringar och säljfrämjande åtgär -
der. Målet med granskningen var att 
besvara följande frågor: Förvaltas EU:s 
stöd till investeringar och säljfrämjan -
de åtgärder inom vinsektorn väl och 
kan man visa hur stödet har påverkat 
EU-vinernas konkurrenskraft?
13  
Vid revisionen bedömdes huruvida in -
vesteringsåtgärderna och de säljfräm -
jande åtgärderna hade utformats på 
ett tillfredsställande sätt. Revisionsrät -
ten undersökte också tillgängliga över -
vaknings- och utvärderingsuppgifter 
för att bedöma om kommissionen och 
medlemsstaterna på ett effektivt sätt 
hade uppnått förväntat resultat. När 
det gällde investeringsåtgärden har 
revisionsrätten redan granskat effekti -
viteten i liknande investeringsåtgärder 
inom landsbygdsutvecklingspolitiken18. 
Därför koncentrerade sig revisionsrät -
ten på åtgärdens ekonomiska aspekter, 
såsom investeringarnas ekonomiska 
bärkraft och projektkostnadernas rim -
lighet. Revisionens inriktning och om -
fattning framgår av följande delfrågor:a) Har investeringsåtgärden inom 
den gemensamma vinmarknads -
ordningen utformats på ett till -
fredsställande sätt och genomförs 
den i enlighet med principen om 
sparsamhet?
b) Har de säljfrämjande åtgärderna 
utformats på ett tillfredsställande 
sätt och genomförs de effektivt?
c) Har åtgärdernas effekter påvisats 
på ett tillfredsställande sätt?
14  
Revisionen inriktades på projekt 
som finansierades mellan vinåret 
2008/2009 och 2010/2011, dvs. som 
omfattade de tre första åren av ge -
nomförandet av reformen. Revisions -
rätten besökte berörda avdelningar 
vid kommissionen och i följande 
medlemsstater och regioner: Österrike, 
Frankrike  – regionerna Aquitaine och 
Languedoc -Roussillon, Italien  – regio -
nerna Lazio och Venetien, Portugal 
och Spanien  – regionen Katalonien. 
De fem besökta medlemsstaterna står 
för 95 % respektive 82 % av utgifterna 
för säljfrämjande åtgärder och investe -
ringsåtgärder under den första pro -
gramperioden (2009–2013).17 Särskild rapport nr 7/2012 
(http://eca.europa.eu ).
18 Se de särskilda  
rapporterna nr 8/2012, 
nr 1/2013 och nr 6/2013  
(http://eca.europa.eu ).
15 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
15  
Totalt besöktes 37 stödmottagare 
på plats, varav 23 gällde projekt för 
säljfrämjande åtgärder (nedan mark -
nadsföringsprojekt ), 11 gällde investe -
ringsprojekt och 3 gällde marknadsfö -
ringsprojekt och investeringsprojekt. 
Dessutom valdes 73 projekt ut för 
skrivbordsgranskning. Totalt har 
113 projekt analyserats (79 marknads -
föringsprojekt och 34 investeringspro -
jekt)19. Urvalet baserades på projektens 
väsentlighet och typen av mottagare 
så att projekten i urvalet var sådana 
som vanligen finansierades i de berörda 
medlemsstaterna.19 Det var fler marknadsförings -
projekt än investeringsprojekt 
som analyserades på grund 
av att genomförandet av de 
utvalda investeringsprojekten 
var försenat i två medlemssta -
ter och en medlemsstat hade 
beslutat att inte genomföra 
åtgärden.
16
 Iakttagelser
Del I – Har investeringsåt -
gärden inom den gemen -
samma vinmarknadsord -
ningen utformats på ett 
tillfredsställande sätt och 
genomförs den i enlighet 
med principen om 
sparsamhet?
16  
Att åtgärden är väl utformad är grund -
läggande för en sund ekonomisk för -
valtning. Genom investeringsåtgärden 
beviljas offentligt stöd till den typ av 
företag som även har rätt till EU -finan -
siering inom landsbygdsutvecklings -
politiken. För att en åtgärd inom den 
gemensamma vinmarknadsordningen 
ska vara väl utformad bör den mot -
svara ett tydligt fastställt behov som 
inte tillgodoses av befintliga åtgärder. 
Vidare bör den inte medföra en onödig 
administrativ börda för de genomför -
ande myndigheterna.
17  
För att kunna genomföra investerings -
åtgärderna i enlighet med principen 
om sparsamhet bör medlemsstaterna 
införa administrativa kontroller och 
förfaranden som garanterar följande:
a) Stödet ges till ekonomiskt bär -
kraftiga projekt. För att undvika 
att offentliga medel slösas bort på 
projekt som misslyckas i förtid bör 
medlemsstaterna genom lämpliga 
kontroller av den ekonomiska bär -
kraften analysera om den sökan -
des ekonomiska ställning är sund 
och dokumentera sin analys.
b) De kostnader som stödmottagarna 
begär ersättning för är rimliga. 
Kontrollen ska göras med hjälp av 
ett lämpligt utvärderingssystem, 
till exempel mot bakgrund av 
kostnaderna i andra liknande fall, 
genom en jämförelse med andra 
anbud eller genom att en särskild 
kommitté får detta i uppdrag.Behovet av ytterligare inve -
steringsåtgärder inom den 
gemensamma vinmarknads -
ordningen har inte påvisats
18  
Investeringsåtgärden inom vinmark -
nadsordningen tillämpas visserligen 
specifikt inom vinsektorn (och inte 
generellt inom alla jordbrukssektorer), 
men den har i huvudsak samma til l-
lämpningsområde som landsbygdsut -
vecklingspolitikens åtgärder för inve -
steringsstöd nr 121 (”Modernisering av 
jordbruksföretag”) och nr 123 (”Högre 
värde i jord- och skogsbruksproduk -
ter”). Åtgärden inom den gemensam -
ma vinmarknadsordningen har även 
samma syfte som de två investerings -
åtgärderna inom landsbygdsutveck -
ling, vilket framgår av ruta 1 .
19  
Med den nya gemensamma vin -
marknadsordningen finns mer stöd 
tillgängligt för de vinproducerande 
regionerna genom att budgetanslagen 
till landsbygdsutvecklingsprogram 
i de regionerna ökar. Enligt bilaga Xc 
till förordning (EG) nr 1234/2007 är 
ökningen 121,4  miljoner  euro20 per år 
från och med 2011.20 År 2009 och 2010 var denna 
budgetöverföring 40,5 
respektive 80,9 miljoner euro.
17 Iakttagelser
20  
För perioden 2009–2013 tog nio 
medlemsstater (Tjeckien, Tyskland, 
Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, 
Ungern, Österrike och Slovakien) med 
investeringsåtgärden i sitt natio -
nella stödprogram och nio (Bulgarien, 
Grekland, Litauen, Luxemburg, Malta, 
Portugal, Rumänien, Slovenien och 
Förenade kungariket) tog inte med 
den22. Portugal beslutade att inte ta 
med investeringsåtgärden i sitt na -
tionella stödprogram på grund av att 
lämpligt stöd redan fanns tillgängligt 
i landsbygdsutvecklingsprogrammet; 
för programperioden för landsbygds -
utveckling 2007–2013 avsattes nämli -
gen 13,5 % av den totala budgeten för 
de två investeringsstödsåtgärderna till 
den portugisiska vinsektorn.21  
Revisionsrätten anser att det är oklart 
varför just vinsektorn behövde ytterli -
gare investeringsstöd, eftersom sådant 
stöd redan fanns tillgängligt för alla 
jordbrukssektorer inom landsbygdsut -
vecklingspolitiken och budgetanslagen 
för landsbygdsutveckling i vinproduce -
rande regioner har höjts (se  punkt 19 ). 
Det finns ingen undersökning eller 
analys som stöder beslutet att ställa 
detta ytterligare stöd till förfogande.22 Litauen avsatte hela 
sitt nationella anslag till 
säljfrämjande åtgärder. 
Luxemburg (från och med 
2009/2010), Malta och 
Förenade kungariket avsatte 
hela sitt nationella anslag 
till systemet med samlat 
gårdsstöd.Investeringsåtgärderna inom den gemensamma vinmarknadsordningen och inom 
landsbygdsutvecklingspolitiken har samma syfte
a) Investeringsåtgärd enligt den gemensamma vinmarknadsordningen (artikel 103u.1 i förordning (EG) 
nr 1234/2007): ”Stöd får beviljas för materiella och immateriella investeringar i bearbetningsanläggningar, 
infrastruktur för vintillverkning och saluföring av vin som  förbättrar företagets totala resultat ...”
b) Åtgärd 121 inom landsbygdsutvecklingspolitiken (artikel 26.1 i förordning (EG) nr 1698/200521): ”Stöd enligt 
artikel 20 b i skall beviljas för materiella och/eller immateriella investeringar som a) förbättrar de generella 
prestationerna på jordbruksföretaget , ...”
c) Åtgärd 123 inom landsbygdsutvecklingspolitiken (artikel 28.1 i förordning (EG) nr 1698/2005): ”Stöd enligt 
artikel 20 b iii skall beviljas för materiella och/eller immateriella investeringar som a) förbättrar företagets 
generella prestationer , ...”
21 Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).Ruta 1
18 Iakttagelser
Genomförandet av inve -
steringar inom den gemen -
samma vinmarknads -
ordningen försenades 
eller begränsades i några 
medlemsstater
22  
Eftersom investeringsåtgärderna inom 
den gemensamma vinmarknadsord -
ningen och landsbygdsutvecklingen 
fungerade parallellt från 2008/2009 
och framåt måste man minimera risken 
för dubbelfinansiering. Därför var 
medlemsstaterna tvungna att finan -
siera andra insatser inom vinmark -
nadsordningen än de som finansieras 
inom landsbygdsutvecklingsprogram -
men23. Behovet av att dra en gräns 
mellan väldigt likartade åtgärder och 
se till att den respekterades (särskilt 
mellan åtgärd 123 inom landsbygds -
utveckling och investeringar inom 
vinmarknadsordningen) har ökat den 
administrativa bördan för medlemssta -
terna som måste ändra sina befintliga 
landsbygdsutvecklingsprogram innan 
investeringsåtgärderna inom vinmark -
nadsordningen genomfördes.
23  
I Italien och Spanien medförde kravet 
på att dra den gränsen att genomför -
andet av investeringsåtgärden inom 
den gemensamma vinmarknadsord -
ningen försenades betydligt24. I dessa 
medlemsstater förvaltas landsbygds -
utvecklingsprogrammen regionalt och 
därför måste varje region dra denna 
gräns. Åtgärden inom den gemensam -
ma vinmarknadsordningen försenades 
med tre år. I Italien utnyttjades endast 
44 % av det ursprungligen planerade 
beloppet.24  
Gränsdragningen mellan insatser som 
är stödberättigande inom de olika åt -
gärderna begränsade i alltför hög grad 
åtgärdens räckvidd inom vinmarknads -
ordningen i Spanien. Innehållet i inve -
steringsåtgärderna inom landsbygds -
utvecklingspolitiken har inte ändrats 
men inom vinmarknadsordningen var 
endast de investeringar som spanska 
stödmottagare gjort inom EU men 
utanför spanskt territorium stödberät -
tigande. Resultatet blev att Spanien 
endast betalade ut 295 000 euro för 
det enda projekt som presenterades 
trots att man enligt den ursprungliga 
planeringen skulle använda 148  miljo -
ner euro för hela perioden 2009–2013.
25  
I Österrike och Frankrike fastställdes 
gränsen centralt, och investerings -
åtgärden genomfördes redan under 
vinåret 2008/2009 utan förseningar.
De besökta medlemsstaterna 
ger begränsade garantier för 
att det endast är ekonomiskt 
bärkraftiga projekt som får 
stöd
26  
I artikel 103u.2 i förordning (EG) 
nr 1234/2007 anges följande: ”Stöd får 
inte beviljas företag i svårigheter25”. 
Om ett företag som inte anses vara 
i svårigheter vid tiden för bidragsan -
sökan hamnar i en svår ekonomisk 
situation kan det äventyra bärkraften 
i ett eventuellt projekt som företaget 
presenterat. I den nuvarande lagstift -
ningen finns det inga uttryckliga krav 
på att medlemsstaterna ska kontrollera 
bärkraften innan de beviljar bidrag.23 Artikel 20.2 i förordning 
(EG) nr 555/2008: ”Inga 
åtgärder ska få stöd enligt 
artikel 15 i förordning (EG) 
nr 479/2008 inom ramen för 
ett nationellt stödprogram 
i enlighet med avdelning II 
i den förordningen för en 
viss medlemsstat eller region 
som omfattas av stöd enligt 
den medlemsstatens eller 
den regionens program för 
landsbygdsutveckling enligt 
förordning (EG) nr 1698/2005.”
24 I del 4.3 i COM(2012) 737 
final, 10.12.2012, anges 
följande: ”Problem när det 
gäller gränsdragningen 
vid liknande insatser inom 
ramen för program för 
landsbygdsutveckling har 
i framför allt Italien och 
Spanien lett till förseningar 
i genomförandet av den här 
åtgärden.”
25 Enligt gemenskapens 
riktlinjer för statligt stöd 
till undsättning och 
omstrukturering av företag 
i svårigheter befinner sig ett 
”företag i svårigheter” om 
det inte med egna finansiella 
medel eller med medel 
från ägare/aktieägare eller 
långivare kan hejda förluster 
som utan ingripanden från 
de offentliga myndigheterna 
leder till att företaget med 
största sannolikhet försätts 
i konkurs på kort eller 
medellång sikt.
19 Iakttagelser
27  
Kommissionen har inte gett medlems -
staterna några riktlinjer om urvals -
förfarandena när det gäller inve -
steringsåtgärden. Revisionen visade 
att i de fyra medlemsstaterna som 
besöktes hade meningsfulla kontroller 
av bärkraften, inklusive kontroller av 
stödmottagarnas finansiella ställning 
genomförts endast i en region i Italien 
(Venetien) (se  ruta 2 ). Regionen Lazio 
i Italien tillämpade ett mindre detalje -
rat utvärderingssystem som baserades 
på jämförelser mellan den sökan -
des årliga räkenskaper för det år som 
föregick investeringen och investering -
ens väntade effekter på räkenskaperna 
för året efter investeringen.28  
I Österrike och Frankrike baserades 
urvalsförfarandena på principen ”först 
till kvarn”. Trots att företag i svårig -
heter inte hade rätt till stöd innebar 
bristfälliga urvalsförfaranden att det 
inte fanns några garantier för att man 
bland de stödberättigande projekten 
gav stöd endast till dem som var bär -
kraftiga (se  ruta 2 ).
Kontroller av ekonomisk bärkraft: Exempel på god och dålig praxis
I Italien, i regionen Venetien, hade urvalskriterier fastställts och ett it -verktyg tagits fram för bedömningen 
av investeringens beräknade resultat på grundval av ekonomiska uppgifter från stödmottagaren. Endast 
projekt med en påvisad ekonomisk hållbarhet kunde få stöd, dvs. projekt som inte var bärkraftiga uteslöts 
automatiskt.
I Österrike fann revisionsrätten ett investeringsprojekt för en buteljeringsanläggning vid ett kooperativ som 
beviljades stöd 2009 och som nu har gått i konkurs. Det fanns inga urvalskriterier som gjorde det möjligt att 
upptäcka att projektet inte var hållbart med hänsyn till kooperativets finansiella ställning. Kooperativet hade 
beviljats stöd trots att det hade negativa årliga resultat och ett krympande kapital före investeringen och ett 
ständigt minskande antal medlemmar åtminstone sedan 2006.Ruta 2
29  
I Spanien innefattar urvalsförfaran -
dena en utvärdering av projektets 
bärkraft och stödmottagarens finan -
siella ställning. Men det finns ingen 
minimipoäng som ett projekt måste 
uppnå för att bli utvalt.
20 Iakttagelser
Medlemsstaterna utvärderar 
inte systematiskt om projekt -
kostnaderna är rimliga
30  
Medlemsstaterna bör kontrollera pro -
jektansökningarna för att försäkra sig 
om att de kostnader som ska ersättas 
av EU är rimliga och även kontrollera 
ansökningarna mot kostnaderna i an -
dra liknande fall och andra anbud så 
att åtgärdens mål uppnås till en rimlig 
kostnad26, dvs. på ett effektivt sätt. Vid 
revisionen bedömdes om medlemssta -
terna har infört ett formellt system för 
att utvärdera kostnadernas rimlighet.
31  
Vid revisionen framkom att endast 
två av de fyra medlemsstater som 
besöktes och som genomför inve -
steringsåtgärden tillämpar sådana 
förfaranden. Italien (Venetien och 
Lazio) och Spanien utvärderar kostna -
dernas rimlighet med hjälp av formella 
förfaranden innan ansökan godkänns. 
Framför allt måste de sökande lämna 
in tre olika anbud för sina investeringar 
och välja ett av dem. En extern utvär -
derare kan bedöma om valet av anbud 
är lämpligt.
32  
Den utvärdering av kostnadernas 
rimlighet som de italienska myndighe -
terna (Venetien och Lazio) gjorde un -
dergrävdes emellertid av att inköp av 
trätunnor för lagring av vin bedömdes 
vara en stödberättigande investerings -
kostnad trots att de vanligen behöver 
bytas ut efter tre år. I Frankrike och 
Österrike betraktades sådana investe -
ringar inte som stödberättigande.33  
I nyligen utgivna riktlinjer27 bedömer 
kommissionen inköp av tunnor som en 
investering som kan vara stödberät -
tigande, men enligt förordningen ska 
investeringen ha en varaktighet på 
minst fem år28. Eftersom tunnorna i all -
mänhet används i endast tre år upp -
fyller inköp av tunnor inte EU:s krav. 
Eftersom dessa investeringar har en så 
begränsad livstid finns det en stor risk 
för att tunnor köps in som ersättning 
för existerande tunnor och inte för att 
öka kapaciteten att lagra vin.
34  
I Frankrike och Österrike gjordes ingen 
formell utvärdering av kostnadernas 
rimlighet. Utvärderingen var beroende 
av sakkunskapen hos den person som 
gick igenom ansökan. Följaktligen hit -
tade revisionsrätten inga bevis för att 
dessa medlemsstater systematiskt be -
dömde projektkostnadernas rimlighet. 
Dessutom fanns det inget krav på att 
olika anbud från potentiella leverantö -
rer skulle presenteras.26 I artikel 24.2 i kommissionens 
förordning (EU) nr 65/2011 
av den 27 januari 2011 om 
tillämpningsföreskrifter 
för rådets förordning (EG) 
nr 1698/2005 vad gäller 
kontroller och tvärvillkor 
i samband med stöd för 
landsbygdsutveckling 
(EUT L 25, 28.1.2011, s. 8) 
som enligt artikel 77.5 
i förordning nr 555/2008 ska 
tillämpas på investeringar 
inom den gemensamma 
marknadsordningen anges 
följande: ”Syftet med de 
administrativa kontrollerna 
av ansökningar om stöd ska 
bland annat vara att granska 
[...] huruvida de angivna 
kostnaderna är rimliga; en 
bedömning ska göras, till 
exempel mot bakgrund av 
kostnaderna i andra liknande 
fall, genom en jämförelse med 
andra anbud, eller genom att 
en särskild kommitté får detta 
i uppdrag”.
27 Guidelines for implementation 
of the national support 
programmes in the wine sector 
according to Regulations 
(EC) No 1234/2007 and 
No 555/2008 (riktlinjer 
för tillämpningen av de 
nationella stödprogrammen 
inom vinsektorn i enlighet 
med förordningarna 
(EG) nr 1234/2007 och 
(EG) nr 555/2008) av den 
25 februari  2013.
28 Enligt artikel 72 i förordning 
(EG) nr 1698/2005, som 
artikel 103u i förordning (EG) 
nr 1234/2007 hänför sig till.
21 Iakttagelser
Del II – Har de sälj -
främjande åtgärderna 
utformats på ett tillfreds -
ställande sätt och genom -
förs de effektivt?
35  
De säljfrämjande åtgärderna ”ska gälla 
vin med en skyddad ursprungsbeteck -
ning eller skyddad geografisk beteck -
ning, eller vin med uppgift om vin -
druvssort”29. Övriga viner omfattas inte 
av de säljfrämjande åtgärderna.
36  
För att vara korrekt utformad och ge -
nomföras effektivt bör åtgärden
 —inriktas på stödmottagare som 
behöver offentliga subventioner 
för att uppnå målen med åtgärden, 
som är att stärka anseendet vad 
gäller EU:s kvalitetsviner och att 
återerövra gamla marknader och 
erövra nya30,
 —i första hand riktas till mikroföretag, 
små och medelstora företag31,
 —genomföras på ett sådant sätt att 
det säkert finns en tillfredsställande 
verifieringskedja som visar att de 
säljfrämjande åtgärderna har ge -
nomförts och är stödberättigande.Stöd till säljfrämjande åtgär -
der ges till stora företag som 
redan har gott anseende och 
en exporttradition
37  
Trots att lagstiftaren ville att små och 
medelstora företag skulle ges företräde 
hade stöd till säljfrämjande åtgär -
der beviljats stora vinproducerande 
företag med lång exporttradition i alla 
medlemsstater som besöktes utom 
Österrike32. Några av dem finns redan 
i tredjeländer och har lokala partner el -
ler egna distributörer och kommersiella 
nätverk. Sådana företag har inget up -
penbart behov av stöd från EU:s bud -
get (se  ruta 3 ). Tillgången till EU -stöd 
för sådana syften ger dessutom dessa 
företag incitament att minska sin egen 
finansiering av säljfrämjande åtgärder 
i motsvarande grad.
38  
Revisionsrätten anser att bidrag inom 
den gemensamma vinmarknadsord -
ningen på det här sättet inte effektivt 
bidrar till att stärka anseendet hos EU:s 
viner, erövra nya marknader eller åter -
erövra gamla. När det gäller stora före -
tag som redan är väletablerade på de 
marknaderna innebär bidragen i stället 
att man skyddar eller stärker deras ex -
isterande marknadsandelar. Eftersom 
företagen ständigt försöker stärka sin 
närvaro på en given marknad för att 
förbli närvarande och synliga blir EU:s 
bidrag till denna typ av verksamhet 
främst ett stöd till en del av företagens 
driftskostnader.29 Artikel 103p.2 i förordning (EG) 
nr 1234/2007.
30 Skäl 5 i förordning (EG) 
nr 479/2008.
31 Artikel 4 i förordning (EG)  
nr 555/2008: ”Företräde ska 
ges åt mikroföretag, små och 
medelstora företag... ”
32 I Spanien, Frankrike, Italien 
och Portugal hade några av de 
granskade stödmottagarna re -
dan etablerade dotterbolag på 
marknader i tredjeländer som 
skötte deras marknadsföring 
innan de fick finansieringen 
inom den gemensamma 
marknadsordningen. I Spanien 
genomförde två stora stödmot -
tagare säljfrämjande åtgärder 
i länder där de redan var etable -
rade sedan mer än 60 år.
22 Iakttagelser
39  
Detta bekräftas av att dessa stora 
företag fortsätter att varje år ansöka 
om stöd till säljfrämjande åtgärder på 
samma marknad i tredjeland, till exem -
pel USA som är den marknad som de 
oftast inriktar sig på33. Sådana säljfräm -
jande åtgärder kan därför inte anses 
ha till syfte att erövra en ny marknad 
eller återerövra marknadsandelar på 
existerande marknader.40  
När förordning (EG) nr 555/2008 trädde 
i kraft kunde stödet till säljfrämjande 
åtgärder inte beviljas för mer än tre år 
till en given stödmottagare i ett givet 
tredjeland. Därefter ändrades dock 
förordningen två gånger, och båda 
gångerna utökades möjligheterna 
för samma stödmottagare att få stöd 
under längre tid. Genom den första 
ändringen blev det möjligt att förnya 
programmen för säljfrämjande åtgär -
der en gång för en period på högst 
två år34. Vid den andra ändringen in -
fördes möjligheten för stödmottagare 
från den föregående programperioden 
att få stöd igen för samma tredjeland35 
under högst fem år. Därför kan stöd -
mottagare ta emot stöd för säljfräm -
jande åtgärder i en målmarknad under 
hela programperioden 2009–2013 och 
förnya sina säljfrämjande åtgärder 
under efterföljande programperioder 
(2014–2018 och senare.)33 KOM(2011) 774 slutlig, 
18.11. 2011, s. 11.
34 Artikel 1.1 i kommissionens 
förordning (EU) nr 772/2010 
av den 1 september 2010 
om ändring av förordning 
(EG) nr 555/2008 om 
tillämpningsföreskrifter 
för rådets förordning 
(EG) nr 479/2008 om den 
gemensamma organisationen 
av marknaden för vin 
vad gäller stödprogram, 
handel med tredjeländer, 
produktionskapacitet och 
kontroller inom vinsektorn 
(EUT L 232, 2.9.2010, s. 1).
35 Artikel 1.2 a i kommissionens 
genomförandeförordning 
(EU) nr 202/2013 av den 
8 mars 2013 om ändring av 
förordning (EG) nr 555/2008 
vad gäller inlämning av 
stödprogram inom vinsektorn 
och handel med tredjeländer 
(EUT L 67, 9.3.2013, s. 10): 
”d) stödet för säljfrämjande 
och information för varje 
programperiod inte varar 
längre än tre år för en och 
samma mottagare i ett visst 
tredjeland, om nödvändigt 
kan det dock förnyas en gång 
för en period på högst två år”.Exempel på bidrag till säljfrämjande åtgärder som beviljats stora och välkända 
vinproducenter
Subventionerade säljfrämjande åtgärder för champagne
Mellan 2009 och 2012 användes EU -anslag på 2,4 miljoner euro för att subventionera champagneproducen -
ters säljfrämjande åtgärder. Anseendet hos den skyddade ursprungsbeteckningen ”champagne” är etablerat 
sedan länge.
Spanien (Katalonien): sex stödmottagare fick 88 % av de totala anslagen för perioden 2009–2011
I Spanien (Katalonien) ger man i stor utsträckning stöd för säljfrämjande åtgärder till stödmottagare som 
redan är stora på den internationella marknaden och har exporterfarenhet. Som ett resultat gick merparten av 
finansieringen av säljfrämjande åtgärder för perioden 2009–2011 till ett fåtal stora företag. Under den perio -
den beviljades 79 sökande totalt 15,2 miljoner euro i stöd, varav 88 % – 13,4 miljoner euro – beviljades sex 
företag eller grupper av företag med mer än 750 anställda och med en årlig omsättning på mer än 200 miljo -
ner euro (sådana företag har inte rätt till stöd för investeringsåtgärder).Ruta 3
23 Iakttagelser
41  
Revisionsrätten anser att de två 
ändringarna gav incitament till sälj -
främjande åtgärder som är avsedda att 
konsolidera marknader, vilket inte är 
ett syfte som anges i EU -lagstiftningen 
(se punkt 38).
42  
Reklam som är avsedd att stödja ett 
etablerat varumärke utesluts heller 
inte från finansiering. Revisionsrätten 
fann många exempel där EU -finansie -
ringen helt enkelt ersatte de utgifter 
för reklam som företagen tidigare 
hade betalat. Revisionsrätten anser att 
stöd till etablerade varumärken där 
EU-finansieringen helt enkelt ersät -
ter de reklamutgifter som företagen 
har betalat inte motsvarar åtgärdens 
ursprungliga syfte att stödja vinmark -
naden och inte etablerade märken 
(se även punkt 44).
Stöd ges även till före -
tag som troligen skulle ha 
genomfört de säljfrämjande 
åtgärderna utan offentligt 
stöd
43  
Under programperioden 2009–2013 
var de belopp som hade avsatts för 
finansiering av marknadsföringspro -
jekt större än efterfrågan på stöd. När 
det finns tillräckliga medel avsatta för 
säljfrämjande åtgärder tenderar med -
lemsstaterna att stödja alla stödberät -
tigande projekt i stället för att tillämpa 
strikta urvalsförfaranden för att se till 
att endast de bästa av de stödberät -
tigande projekten får offentligt stöd. I detta avseende visade revisionen 
att ingen av de granskade medlems -
staterna kontrollerade om de sökande 
verkligen behövde offentligt stöd. 
Om man ger stöd till mottagare som 
skulle ha investerat i säljfrämjande 
åtgärder även utan stöd (så kallade 
dödviktseffekter) minskar effektivite -
ten i EU -medlen, eftersom offentliga 
medel egentligen inte behövs för att 
målen med de säljfrämjande åtgär -
derna ska uppnås.
44  
Vid revisionen fann revisionsrätten 
tydliga fall av dödviktseffekter i fyra av 
de fem granskade medlemsstaterna. 
I tabellen  nedan redovisas som exem -
pel marknadsföringsbudgetarna för 
stödmottagare i Frankrike, Österrike 
och Portugal för åren 2007 och 2008 
(innan vinmarknadsordningen genom -
fördes) och åren 2009–2011 (när de 
säljfrämjande åtgärderna inom vin -
marknadsordningen tillämpades). 
Revisionen visade att EU -medel i dessa 
fall hade ersatt en betydande del av 
de marknadsföringskostnader som 
tidigare bars av företaget. Den portu -
gisiska stödmottagarens utgifter under 
2008 var 1,2 miljoner euro, men 2009 
hade utgifterna från dess egen budget 
minskat till 0,3 miljoner euro, och yt -
terligare 0,3 miljoner euro finansiera -
des av EU. En liknande tendens konsta -
terades för de österrikiska och franska 
stödmottagarna. Detta visar att EU - 
finansieringen ersatte en betydande 
del av de resurser som företaget 
tidigare stod för i stället för att öka 
de totala utgifterna för säljfrämjande 
åtgärder. Kommissionens reviso -
rer har redan påpekat detta i sina 
revisionsrapporter.
24 Iakttagelser
45  
Revisionsrätten fann dessutom flera 
fall där EU -bidrag täckte interna kost -
nader som hade uppkommit redan 
innan de säljfrämjande åtgärderna 
infördes. I Spanien har till exempel lö -
nekostnader finansierats36 för personal 
som hade varit anställda hos stödmot -
tagaren för att sköta marknadsfö -
ringen i tredjeländer, på exakt samma 
befattning sedan 2002. Under kost -
nadsrubriken för långvariga affärsre -
sor37 klassificerades interna kostnader 
som borde ha burits av stödmottaga -
ren, till exempel kontorshyra, sjukför -
säkringar och två ytterligare löner, som 
stödberättigande utgifter.46  
När EU -stödet ersätter en del av de be -
fintliga marknadsföringskostnaderna 
eller täcker utgifter som stödmottaga -
ren annars skulle ha burit anser revi -
sionsrätten att de utgifter som belastar 
EU-budgeten har en tydlig dödviktsef -
fekt och att EU -medel därmed används 
ineffektivt.36 Denna stödmottagare 
redovisade ”lönekostnader” 
för vinåret 2008/2009 på 
90 761 euro.
37 55 515 euro för vinåret 
2008–2009.TabellEU-medel ersätter delvis de befintliga marknadsföringsutgifterna hos några 
stödmottagare
Stödmottagare 
frånMållandBudget för säljfrämjande 
åtgärder i euro2007 2008 2009 2010 2011
Portugal USAStödmottagarens utgifter 
för säljfrämjande åtgärder910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
EU:s åtagande i den 
godkända ansökan0 0 323 866 304 305 304 200
Totalt 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Frankrike USAStödmottagarens utgifter 
för säljfrämjande åtgärder1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
EU:s åtagande i den 
godkända ansökan0 0 725 000 743 500 797 500
Totalt 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
ÖsterrikeUSA 
SchweizStödmottagarens utgifter 
för säljfrämjande åtgärder26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Utbetalda EU-medel 0 0 0 8 215 25 064
Totalt 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Iakttagelser
47  
Som förklaras ovan fanns det inte 
något incitament för medlemsstaterna 
att tillämpa ändamålsenliga urvalsför -
faranden eftersom det tillgängliga be -
loppet som medlemsstaterna avsatte 
för säljfrämjande åtgärder var större än 
den faktiska efterfrågan. Trots svårig -
heterna med att utnyttja det minskade 
anslaget för perioden 2009–201338 har 
anslaget för säljfrämjande åtgärder 
för nästa programperiod (2014–2018) 
ökats till 1 161 miljoner euro39 trots att 
man inte har gjort någon analys för att 
påvisa ett ökat behov. Mot bakgrund 
av all den ineffektiva användning av 
medlen som beskrivs i punkterna ovan 
anser revisionsrätten att risken för 
att medlen används ineffektivt ökar 
betydligt när man ställer alltför stora 
anslag till förfogande.
Oklar definition av stöd -
berättigande utgifter fram 
till 2013
48  
Det finns ingen definition av stödbe -
rättigande utgifter i vare sig förord -
ning (EG) nr 1234/2007 eller förord -
ning (EG) nr 555/2008. Avsaknaden av 
lagstadgad definition av ”stödberät -
tigande utgifter” har gett upphov till 
osäkerhet och instabilitet i de natio -
nella bestämmelserna för tillämpning 
av åtgärden. Det krävdes en anpass -
ningsperiod under vilken flera förtyd -
liganden och ändringar har gjorts av 
de nationella bestämmelserna40. Detta 
har lett till att medlemsstaterna har 
olika praxis. Det förekom olika tolk -
ningar av termen ”stödberättigande 
utgifter” vid olika kontrollorgan i några 
medlemsstater.49  
Förordning (EG) nr 555/2008 ändra -
des41 nyligen i syfte att förtydliga vissa 
aspekter av ”stödberättigande utgif -
ter”. I ändringen slås fast att personal -
kostnader är stödberättigande. I arti -
kel 13 i förordning (EG) nr 1290/2005 
om finansieringen av den gemen -
samma jordbrukspolitiken anges dock 
följande: ”De administrativa kostnader 
och personalkostnader som förorsakas 
medlemsstaterna och stödmottagare 
som får stöd från EGFJ skall inte bäras 
av EGFJ”. Bestämmelserna i förordning 
(EG) nr 555/2008 som reglerar åtgär -
den strider alltså tydligt mot den aktu -
ella förordningen (EG) nr 1290/2005.
50  
Personalkostnader bör inte vara inte 
stödberättigande eftersom de bidrar till 
att skapa dödviktseffekter (se punkt 45).
51  
Kommissionens nyligen utgivna 
riktlinjer42 är visserligen inte rättsligt 
bindande43, men de förtydligar vissa 
punkter när det gäller stödberättigan -
de utgifter.38 I juni 2008 uppgick medlems -
staternas första anslag till 
säljfrämjande åtgärder i de 
nationella stödprogrammen 
till nästan 830 miljoner euro. 
I oktober 2013 hade anslaget 
skurits ned med 37 %, dvs. ned 
till 522 miljoner euro. Med un -
dantag av Rumänien minskade 
alla medlemsstater som valde 
att genomföra säljfrämjande 
åtgärder sina prognoser 2008, 
och anslagen måste omförde -
las till andra åtgärder.
39 Enligt de nationella 
stödprogram som 
medlemsstaterna lämnade till 
kommissionen i augusti 2013 
(EU-28).
40 Exempelvis offentliggjorde 
Frankrike minst åtta lagtexter 
om genomförandet av de 
säljfrämjande åtgärderna.
41 Kommissionens genom -
förande  förordning (EU) 
nr 752/2013 av den 31 juli 2013 
om ändring av förordning 
(EG) nr 555/2008 vad gäller 
nationella stödprogrammen 
och handel med tredjeländer 
inom vinsektorn (EUT L 210, 
6.8.2013, s. 17).
42 Guidelines for implementation 
of the national support 
programmes in the wine sector 
according to Regulations 
(EC) No 1234/2007 and 
No 555/2008 (riktlinjer 
för tillämpningen av de 
nationella stödprogrammen 
inom vinsektorn i enlighet 
med förordningarna (EG) 
nr 1234/2007 och (EG) 
nr 555/2008 om säljfrämjande 
åtgärder för vin på marknader 
i tredjeländer) av den 
26 april 2013.
43 Friskrivningsklausul på första 
sidan i riktlinjerna: Dessa 
riktlinjer är avsedda som ett 
stöd för medlemsstaterna. De 
ges endast i informationssyfte 
och innehållet är inte avsett 
att ersätta rådfrågning av 
rättsliga instanser eller juridisk 
rådgivning vid behov.
26 Iakttagelser
Medlemsstaterna kon -
trollerar inte alltid om 
det förekommer oriktig 
dubbelfinansiering
52  
Medlemsstaterna är skyldiga att se 
till att kontroller görs för att undvika 
oriktig dubbelfinansiering av åtgärder 
inom den gemensamma vinmarknads -
ordningen och andra gemenskapsord -
ningar eller nationella stödordningar.
53  
I Portugal fick fyra av de sex stödmot -
tagare som besöktes EU -stöd både 
inom den gemensamma vinmarknads -
ordningen och från Europeiska regio -
nala utvecklingsfonden (Eruf). Även 
om revisionsrätten inte fann några fall 
av dubbelfinansiering finns det fort -
farande en risk för att samma utgifter 
finansieras från två olika EU -källor när 
det inte finns belägg för att de portu -
gisiska myndigheterna har gjort kors -
kontroller mot utgifterna inom Eruf.54  
I några medlemsstater finns flera 
nationella och regionala finansierings -
möjligheter parallellt för säljfrämjande 
åtgärder för vin i tredjeländer vilket 
leder till att man inte kan garantera in -
syn i stödet för säljfrämjande åtgärder 
när det gäller EU:s vinsektor. I Frankrike 
får man enligt nationell lagstiftning 
inte ackumulera andra stöd med stöd 
inom den gemensamma vinmarknads -
ordningen; trots det hanteras inte ris -
ken för dubbelfinansiering korrekt. Re -
visionsrätten upptäckte i själva verket 
fall av dubbelfinansiering (se  ruta 4 ).
Ett exempel på dubbelfinansiering från EU och nationella stöd i Frankrike
En stödmottagare fick stöd för samma säljfrämjande åtgärd med 2 000 euro från EU:s gemensamma vinmark -
nadsordning och 4 250 euro från ett nationellt stödsystem. Trots att beloppet är litet visar detta fall att risken 
för oriktig dubbelfinansiering inte kontrolleras korrekt av de franska myndigheterna.Ruta 4
27 Iakttagelser
En otillräcklig verifierings -
kedja minskar ändamåls -
enligheten i de kontroller 
som de besökta medlems -
staterna gör för att försäkra 
sig om att säljfrämjande 
åtgärder har vidtagits och är 
stödberättigande
55  
Kontrollerna bör vara tillräckligt ef -
fektiva, proportionerliga och avskräck -
ande för att skydda gemenskapens 
ekonomiska intressen.” Till skillnad 
från när det gäller investeringsåt -
gärden kräver EU -lagstiftningen inte 
uttryckligen kontroller på plats av 
säljfrämjande åtgärder, men det un -
derstryks att kontrollerna måste vara 
effektiva och avskräckande44.
56  
Av de fem besökta medlemsstaterna 
är det bara Italien som gör kontroller 
på plats i tredjeländer under genom -
förandet av säljfrämjande åtgärder. De 
andra medlemsstaterna kontrollerar 
inte säljfrämjande åtgärder i tredje -
länder. Spanien gör kontroller på plats 
endast inom sitt territorium när det 
gäller den säljfrämjande åtgärden för 
informationsresor (för journalister, 
importörer, marknadssamordnare osv.) 
till det område där vinet produceras.57  
Många säljfrämjande åtgärder  – exem -
pelvis vinprovningar  – kännetecknas 
av att de är kortvariga och immateriella 
i det avseendet att de inte lämnar några 
fysiska spår som kan kontrolleras i efter -
hand. I avsaknad av kontroller på plats är 
det avgörande att det finns en fullstän -
dig verifieringskedja som gör det möjligt 
att stämma av en specifik säljfrämjande 
åtgärd mot motsvarande fakturor.
58  
I Spanien, Frankrike, Italien och Öster -
rike visade revisionen att de granskade 
fakturorna ofta inte innehöll tillräckligt 
detaljerade uppgifter om vilka sälj -
främjande åtgärder som hade genom -
förts. Den typen av fakturor avsåg ofta 
ett övergripande marknadsföringskon -
trakt eller en åtgärd som hade genom -
förts men innehöll inga detaljerade 
uppgifter om de olika utgiftsposter 
som hängde samman med de säljfräm -
jande åtgärderna.
59  
I Italien utfärdade vissa leverantörer av 
marknadsföringstjänster systematiskt 
sådana övergripande fakturor utan 
något styrkande underlag som skulle 
kunna göra det möjligt att koppla 
samman de utgifter som ersättning 
begärts för med specifika säljfräm -
jande åtgärder (se  ruta 5 ).44 Artikel 76 i förordning 
(EG) nr 555/2008: ”... ska 
medlemsstaterna införa 
de kontroller och åtgärder 
som krävs för att se till att 
förordning (EG) nr 479/2008 
och den här förordningen 
tillämpas korrekt. De ska 
vara tillräckligt effektiva, 
proportionerliga och 
avskräckande för att skydda 
gemenskapens ekonomiska 
intressen.”
Övergripande faktura utan styrkande underlag där utgifterna ersatts med EU -medel
I Italien lämnades en faktura med följande information: Program för marknadsföring av italienskt vin under 
perioden februari–april 2011 på beloppet 482 743,47 US -dollar som underlag för utbetalning av stöd, och 50 % 
av kostnaderna ersattes med EU -medel. Inga ytterligare detaljer eller styrkande underlag lämnades för det 
fakturerade beloppet, såsom kopior av specificerade fakturor på kostnader som uppkommit under genomför -
andet av de säljfrämjande åtgärderna.Ruta 5
28 Iakttagelser
60  
I Frankrike kunde stödmottagare när 
det gäller säljfrämjande åtgärder lägga 
fram betalningsansökningar som 
endast baserades på en sammanställ -
ning av fakturor som hade attesterats 
av en revisionsfirma (det krävdes inga 
fakturor som underlag till ansökan). 
Sammanställningarna av fakturor inne -
höll ingen försäkran om att utgifterna 
är stödberättigande, och informatio -
nen är inte tillräckligt detaljerad för att 
ansökan ska kunna kontrolleras på ett 
tillfredsställande sätt. I denna situation 
kan de administrativa kontroller som 
baseras på sådana sammanställningar 
inte vara ändamålsenliga. Detta ökar 
betydligt risken för att icke stödberät -
tigande utgifter finansieras inom den 
gemensamma vinmarknadsordningen.61  
Under revisionsbesöket i Frankrike hit -
tade revisionsrätten ett antal icke stöd -
berättigande fakturor som hade tagits 
med i sammanställningarna och som 
finansierades genom den gemensam -
ma marknadsordningen (se  ruta 6 ).
Åtgärder som ska främja vinförsäljningen – VIP -biljetter till Roland Garros – 50 % 
finansierades med EU -medel
En sammanställning av fakturor från en stödmottagare på totalt 3 405 euro klassificerades som informations -
resor för journalister, importörer, marknadssamordnare osv. till det område där vinet produceras. Utifrån 
denna sammanställning ansåg de franska myndigheterna att beloppet var stödberättigande utgifter och 50 % 
av det, dvs. 1 703 euro, finansierades med EU -medel.
Beloppet i betalningsansökan motsvarade i själva verket en faktura för tre VIP -biljetter till Franska öppna 
mästerskapen i tennis som spelas på Stade Roland Garros, vilket inte kan betraktas som en åtgärd som främjar 
vinförsäljningen.Ruta 6
62  
Ett anmärkningsvärt exempel på otill -
räckligt underbyggda kostnader hos 
stödmottagare är fallet med de så kal-  
lade genomförandeorganen. Stödmot -
tagarna kan utse ett genomförandeor -
gan som ska organisera och samordna 
deras säljfrämjande åtgärder. Kostna -
derna för de genomförandeorgan som 
hjälper stödmottagaren att genomföra åtgärden är stödberättigande i Ita -
lien, Portugal och Rumänien. I dessa 
medlemsstater får genomförandeor -
ganen ofta betalt på grundval av ett 
schablonbelopp (en andel i procent av 
de övergripande kostnaderna för de 
säljfrämjande åtgärderna) utan tillräck -
liga styrkande underlag för de tjänster 
som tillhandahållits.
29 Iakttagelser
Avgifter till genomförandeorgan och omkostnader på 268 110  euro för ett år
I Italien fick genomförandeorganet för en stödmottagare betalt för avgifter på 208 530 euro – utan någon 
detaljerad beskrivning av vilka tjänster som har tillhandahållits – dvs. 7 % av kostnaden för de säljfrämjande 
åtgärderna på 3 miljoner euro för ett marknadsföringsprojekt (vinåret 2009/2010). I detta fall hade de sälj -
främjande åtgärderna genomförts av stödmottagaren. Dessutom fick stödmottagaren också 59 580 euro för 
omkostnader (2 % av åtgärden). Revisionsrätten anser att ersättningar till ett genomförandeorgan är en omo -
tiverad och onödig kostnad när de säljfrämjande åtgärderna genomförs helt av stödmottagaren själv.63  
I Rumänien är det obligatoriskt att 
anlita ett sådant genomförandeor -
gan. Genomförandeorganens avgifter 
berättigar till ett stöd med en scha -
blonprocentsats på 13 % av de totala 
projektutgifterna, och inga särskilda 
underlag krävs för de tjänster som 
tillhandahållits. Mellan 2009 och 2012 
utnyttjade Rumänien 1,5  miljoner  euro 
i EU -medel till säljfrämjande åtgärder, 
varav ungefär 200 000 euro gick till 
genomförandeorgan. Även i Portugal 
och Italien får genomförandeorganen 
ta emot upp till 13 % av kostnaderna 
för de säljfrämjande åtgärderna.64  
Omkostnader, definierade framför 
allt som kostnader för samordning, 
administration och förvaltning, är 
stödberättigande i alla de besökta 
medlemsstaterna med undantag av 
Österrike. År 2013 godkände kommis -
sionen45 omkostnader på upp till 4 % 
av de faktiska kostnaderna för att 
genomföra projektet. Vissa omkostna -
der (t.ex. samordning och förvaltning) 
gäller åtminstone delvis samma arbete 
som det som utförs av genomförande -
organen när de förbereder och ge -
nomför säljfrämjande åtgärder.45 Förordning (EU) nr 752/2013 
som inför artikel 5a.2 i kom -
missionens förordning (EG) 
nr 555/2008.Ruta 7
30 Iakttagelser
Del III – Har åtgärdernas 
effekter påvisats på ett 
tillfredsställande sätt?
Övervakningen och utvärde -
ringen av åtgärderna inrikta -
des på output och det finan -
siella genomförandet, men 
det finns ännu inte tillräcklig 
information om uppnådda 
resultat
65  
Den viktigaste förutsättningen för en 
korrekt förvaltning av offentligt stöd är 
att åtgärden har specifika och kvanti -
fierade mål46. En regelbunden un -
dersökning av relevant input, output 
och resultat är också avgörande för 
att man ska få aktuell information om 
huruvida åtgärden framskrider som 
avsett. Periodiska utvärderingar av stö -
det bör också göras, och vid utvärde -
ringarna bör man, bland andra källor, 
använda de uppgifter som har tagits 
fram för övervakningen. Det är endast 
med relevanta och tillförlitliga över -
vaknings- och utvärderingsuppgifter 
som kommissionen och medlemssta -
terna kan visa vad de har uppnått med 
de offentliga medlen.
66  
Revisionsrätten bedömde om de 
nationella stödprogrammen i de 
fem granskade medlemsstaterna har 
lämpliga mål och nyckelindikatorer för 
input, output och resultat så att det 
går att övervaka och utvärdera vad de 
har uppnått.67  
För programperioden 2009–2013 
hade ingen av de besökta medlems -
staterna fastställt kvantifierade mål 
för investeringsåtgärden i sina natio -
nella stödprogram. När det gäller de 
säljfrämjande åtgärderna var det bara 
Österrike, Spanien och Portugal av de 
besökta länderna som hade fastställt 
några kvantifierade mål om ökad vin -
export till tredjeländer47. Denna brist 
på gemensamma kvantifierade mål 
fastställda på förhand gör det svårt för 
de nationella myndigheterna att ha 
lämpliga verktyg för att mäta effek -
terna av de säljfrämjande åtgärderna 
och investeringsåtgärderna. Dessutom 
innebär det att det inte går att konsoli -
dera åtgärdernas effekter på EU -nivå.
68  
När det gäller indikatorer för de 
säljfrämjande åtgärderna och investe -
ringsåtgärderna innehåller de årliga 
rapporter som medlemsstaterna läm -
nar till kommissionen48 endast detal -
jerade uppgifter om input, output och 
budgetgenomförande. Dessa rappor -
ter visar att övervakningen i allmänhet 
är fullständig när det gäller dessa  
aspekter (antal finansierade stödmot -
tagare, utbetalda medel, typ av inves -
teringar eller säljfrämjande åtgärder 
som genomförts) men att det inte 
finns tillräcklig information som visar 
vilka resultat som uppnåtts. I de upp -
gifter som kommissionen offentliggör 
på EU -nivå49 ingår inte heller några 
resultatindikatorer som gör att man 
kan utvärdera effekterna av åtgärder -
na inom den gemensamma vinmark -
nadsordningen. De enda indikatorerna 
för säljfrämjande åtgärder i förvalt -
ningsplanen är dessutom antingen 
input- eller outputindikatorer som 
avser exempelvis vilken andel de sälj -
främjande åtgärderna inom vinsektorn 
utgör av det nationella stödprogram -
met respektive utnyttjandegrad och 
effektiv användning av de nationella 
stödprogrammen i vinsektorn50.46 Artikel 103l i förordning 
(EG) nr 1234/2007: 
”Stödprogrammen ska 
innehålla följande delar: a) En 
detaljerad beskrivning av de 
föreslagna åtgärderna och 
deras kvantifierade mål .... 
f) De kriterier och kvantitativa 
indikatorer som ska användas 
för övervakning”.
47 Till slutet av programperioden 
en ökning med 25 % 
i Österrike och en ökning 
med 767 000 hektoliter 
och 537,7 miljoner euro 
i Spanien, och till 2012 en 
export till tredjeländer på 
1 miljon hektoliter till ett 
värde av 250 miljoner euro 
i Portugal.
48 Artikel 188a i förordning 
(EG) nr 1234/2007: 
”Medlemsstaterna ska 
senast den 1 mars varje år 
och första gången senast 
den 1 mars 2010 lämna in en 
rapport till kommissionen om 
genomförandet av åtgärderna 
i deras stödprogram.”
49 COM(2012) 737 final och 
KOM(2011) 774 slutlig.
50 Förvaltningsplanen för 2013 
vid generaldirektoratet för 
jordbruk och lands   bygds-  
utveckling.
31 Iakttagelser
69  
De besökta medlemsstaterna kräver 
att stödmottagarna lämnar en verk -
samhetsrapport när de subventione -
rade säljfrämjande åtgärderna har ge -
nomförts. Även om kvaliteten på dessa 
rapporter varierar betydligt används 
de inte i praktiken (t.ex. för att ana -
lysera och konsolidera uppgifter) för 
att bedöma effekterna av marknads -
föringsprojekt. Generellt sett finns 
det ingen heltäckande information 
om åtgärdens resultat och effekter. 
Revisionen visade i själva verket att det 
endast var i några nationella utvärde -
ringsrapporter51 eller undersökningar 
som medlemsstaterna lämnade någon 
information om vilket resultat som 
uppnåtts genom investeringsstödet 
och stödet till säljfrämjande åtgärder.
70  
Frankrike och Österrike bedömde 
resultatet av investeringarna utifrån 
trender när det gäller vinförsäljning 
i volym och värde. I Italien använde 
man sig av uppgifter om antalet före -
tag som införde nya produktprocesser 
och/eller tekniker. Oavsett hur relevan -
ta och tillförlitliga dessa resultatindi -
katorer är konstaterade revisionsrätten 
att det faktum att investeringsstödet 
finns både inom den gemensamma 
vinmarknadsordningen och inom 
landsbygdsutvecklingspolitiken 
(se punkt 18 och ruta 1 ) innebär att 
det är omöjligt att säkert fastställa att 
de rapporterade resultaten kan tillskri -
vas den gemensamma vinmarknads -
ordningen (se nästa avsnitt). Resultatet 
av stödet till säljfrämjande åtgärder 
mäts genom vinexporten till berörda 
tredjeländer. Revisionsrätten anser att 
denna resultatindikator är alltför all -
män, eftersom den inte begränsas till 
åtgärdens stödmottagare utan omfat -
tar många variabler som påverkar hela 
vinsektorn och som till största delen 
inte påverkas av de säljfrämjande åt -
gärderna (se punkterna 74–80).Effekterna av investering -
arna inom den gemen -
samma marknadsordningen 
kan inte på ett enkelt sätt 
särskiljas från effekterna 
av investeringar inom 
landsbygdsutveckling
71  
Såsom redan påpekats i  ruta 1  har in -
vesteringsåtgärden inom den gemen -
samma vinmarknadsordningen samma 
syfte som de två investeringsåtgär -
derna inom landsbygdsutveckling. 
Dessutom är den totala finansieringen 
av de två landsbygdsutvecklingsåtgär -
derna inom vinsektorn i några med -
lemsstater lika stor som finansieringen 
av investeringsåtgärden inom den ge -
mensamma vinmarknadsordningen52.
72  
Eftersom investeringsåtgärderna finns 
parallellt inom två olika stödordningar 
är det särskilt svårt att utvärdera 
resultatet av investeringsåtgärderna 
inom den gemensamma vinmarknads -
ordningen. 55 % av de stödmottagare 
som valdes ut för granskning har 
fått investeringsstöd inom både den 
gemensamma vinmarknadsordningen 
och landsbygdsutvecklingspolitiken. 
Även om man antar att båda investe -
ringarna ligger till grund för den totala 
resultatökningen är det omöjligt att 
fastställa hur stor andel av resultat -
ökningen som beror på var och en av 
investeringsåtgärderna (se  ruta 8 ).
73  
Det är därför svårt att utvärdera ef -
fekterna av enbart åtgärden inom den 
gemensamma vinmarknadsordningen 
och därmed att bedöma åtgärdens 
ändamålsenlighet.51 Bilaga V i förordning (EG) 
nr 555/2008.
52 I Österrike använde man 
exempelvis 20,6  miljoner  euro 
under 2009–2012 för inve -
steringar i vinsektorn inom 
landsbygdsutvecklingspo -
litiken och 21 miljoner euro 
inom den gemensamma 
vinmarknadsordningen.
32 Iakttagelser
Fransk stödmottagare som fick investeringsstöd inom landsbygdsutveck -
lingspolitiken och den gemensamma vinmarknadsordningen under vinåren 
2009/2010  och  2010/2011
Typ av stöd InvesteringStödberättigande  
kostnader i euroEU:s bidrag  
i euro
Den gemensamma 
vinmarknadsordningenUtrustning för vinframställning 
(t.ex. tankar)694 279 277 711
Åtgärd 123 inom landsbygds  - 
utvecklingspolitikenButeljeringsanläggning och 
utrustning för lagring1 863 483 372 69753 
53 Det betalades även ut regionalstöd på 372 697 euro.
Investeringarna kompletterar varandra.
Mellan 2008 och 2011 ökade företagets övergripande resultat – ökad omsättning och ökade nettointäkter.  
Det går inte att fastställa hur stor andel av ökningen som beror på var och en av investeringarna.Ruta 8
Medlemsstaternas vinexport 
till tredjeländer har ökat
74  
Sedan 2009 har EU:s export till tredje -
länder ökat betydligt och nådde 2012 
rekordnivån 23 miljoner hektoliter 
vin till ett värde av 8,9  miljarder  euro 
(se  diagram 2 a och 2 b ).75  
Enligt diagram 2 a  ökade vinex -
porten från EU-27 med 28 % mellan 
2005 och 2008 och med ytterligare 
64 % mellan 2009 och 2012 (under 
genomförandet av de säljfrämjande 
åtgärderna). Denna ökning samman -
föll med införandet av de säljfrämjan -
de åtgärderna. Diagram 2 b  visar även 
att trenden när det gäller vinexport 
till tredjeländer innebär en potentiellt 
ökande avsättning för EU -viner. Det är 
osannolikt att vinförsäljningen ökar 
så mycket inom EU eftersom den inre 
marknaden redan är mättad (det finns 
fortfarande en liten potential i de 
medlemsstater som importerar vin).
33 Iakttagelser
Det är svårt att fastställa i vil -
ken utsträckning den ökade 
vinexporten till tredjeländer 
är en direkt följd av de sälj -
främjande åtgärderna
76  
Den konstaterade ökningen kan dock 
inte säkert tillskrivas de säljfräm -
jande åtgärderna. Många yttre fakto -
rer – exempelvis ökad köpkraft hos 
konsumenter i tredjeländer, ändrade 
internationella handelsvillkor och vin -
produktion i tredjeländer  – har också 
direkt påverkat vinexporten från EU-27. 
Som redan påpekats i flera rapporter 
från kommissionen54 kan man därför 
inte fastställa i vilken utsträckning det 
finns ett orsakssamband mellan åtgär -
den och exporten från enskilda med -
lemsstater och från EU som helhet.77  
Den nuvarande ökningen av vinexpor -
ten beror främst på ett begränsat antal 
länder, t.ex. Kina55, där vinkonsumtio -
nen har ökat markant på sista tiden. 
Diagram 3 a och 3 b  nedan visar att 
den kinesiska vinkonsumtionen ökade 
med 3,9 miljoner hektoliter vin mellan 
2007 och 2012 och att vinexporten från 
EU-27 till Kina ökade med 2,2 miljoner 
hektoliter. Detta tyder på att utveck -
lingen av exporten från EU-27 till Kina 
i hög grad har påverkats av yttre fak -
torer som ekonomisk tillväxt och ökad 
köpkraft hos konsumenterna i landet. 
Även utan säljfrämjande åtgärder ökar 
vinkonsumtionen.Diagram 2 a och diagram 2 bVinexport från EU-27 till tredjeländer  
och USA (i miljarder euro)Vinexport från EU-27 till de viktigaste 
tredjeländerna (i miljoner euro)
0246810
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012Miljarder euro  
 Tredjeländer 
 USA02004006008001 000
2007 2008 2009 2010 2011 2012Miljoner euro
Schweiz
Kanada
JapanRyssland
Kina
Källa:  Eurostat – Comext -databasen – datautdrag den 26 juli 2013.
54 SEK(2011) 1371 slutlig.  
Slutlig rapport Évaluation 
des mesures appliquées 
au secteur vinicole dans le 
cadre de la Politique Agricole 
Commune  (utvärdering av 
åtgärderna i vinsektorn 
inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken), 
oktober 2012  (http://
ec.europa.eu/agriculture ).
55 Värdet av exporten från EU-27 
till Kina ökade med 280 % 
mellan 2009 och 2012.
34 Iakttagelser
78  
Trots att exporten har ökat i abso -
luta termer har vinexporten från 
EU-27 tappat marknadsandelar i de 
viktigaste tredjeländer som de sälj -
främjande åtgärderna har riktats mot (se  diagram 4 ). Det var endast 
i Schweiz och Japan som EU-27 ökade 
sin andel av vinimporten. Denna för -
lust av marknadsandelar ska analyseras 
av kommissionen.Diagram 3 a och  diagram 3 b Diagram 4Vinkonsumtion i Kina 
EU-27:s andel (i %) av de viktigaste handelspartnernas import1 Prognos
Källa:  Vinkonsumtion enligt en statistikrapport om vinodling från Internationella vinorganisationen (OIV). Vinexport från EU-27,  
Eurostat – Comext -databasen – datautdrag den 17 september 2013.
Källa:  Förenta nationerna, Comtrade -databasen – datautdrag den 20 september 2013.Vinexport från EU-27 till Kina
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 2008 2009 2010 2011 201211 000 hl
020406080100
USA Kina Japan Mexiko Kanada Ryssland Schweiz
2007 2012050010001500200025003000
2007 2008 2009 2010 2011 20121 000 hl
35 Iakttagelser
79  
Enligt artikel 103p.2 i förordning (EG) 
nr 1234/2007 omfattas inte alla viner 
av åtgärden. Till exempel omfattas inte 
bordsviner utan uppgift om druvsort 
(se punkt 35). Med ändamålsenliga 
säljfrämjande åtgärder borde vinex -
porten av stödberättigande viner från 
EU-27 till tredjeländer gå bättre än 
exporten av andra viner.80  
Sett till värdet går dock inte exporten 
av stödberättigande viner tydligt bätt -
re än andra viner. Exporten av stödbe -
rättigande viner har en årlig tillväxttakt 
på 14,8 % och uppgick till 8 059 miljo -
ner euro (eller 15,4 miljoner hektoliter 
vin) 2012, medan ökningstakten för 
icke stödberättigande viner (andra 
viner) var 14,5 %56 och exportvärdet 
806 miljoner euro (eller 7,1 miljoner 
hektoliter vin) 2012 (se  diagram 5 ). 
Denna jämförelse mellan den mycket 
likartade utvecklingen av exporten av 
viner som är stödberättigande res -
pektive icke stödberättigande inom 
de säljfrämjande åtgärderna tyder på 
att det finns ett starkt orsakssamband 
med andra faktorer som påverkar 
exporttrenderna.Diagram 5Utvecklingen av värdet på exporten till 
tredjeländer (2010=100)
Källa:  Eurostat – Comext -databasen – datautdrag den 25 juli 2013.100105110115120125130135
2010 2011 2012
Stödberättigande viner (SUB/SGB eller 
vin med uppgift om druvsort)
Övriga viner56 Årlig genomsnittlig ökning 
av värdet på exporten 
från EU-27 till tredjeländer 
mellan 2010 och 2012 – 
Comext -databasen.
36
 Slutsatser och 
rekommendationer
81  
Inom den gemensamma vinmarknads -
ordningen kan medlemsstaterna an -
vända EU -budgeten för att finansiera 
investeringar och säljfrämjande åtgär -
der som är avsedda att öka konkur -
renskraften hos EU:s vinproducenter.
82  
Vid revisionen ställdes följande fråga: 
Förvaltas EU:s stöd till investeringar 
och säljfrämjande åtgärder inom 
vinsektorn väl och kan man visa hur 
stödet har påverkat EU -vinernas kon -
kurrenskraft? Revisionsrätten drar slut -
satsen att förvaltningen av stödet till 
investeringar och säljfrämjande åtgär -
der inom vinsektorn under de första år 
som revisionen omfattade försvåra -
des av de brister i utformningen och 
genomförandet som uppmärksam -
mas i denna rapport och att man inte 
alltid har visat hur stödet har påverkat 
EU-vinernas konkurrenskraft.
83  
Revisionen visade att investerings -
åtgärden inte har utformats på ett 
tillfredsställande sätt först och främst 
eftersom det inte finns ett påvisat 
behov av ytterligare en investerings -
åtgärd som är specifik för vinsektorn, 
eftersom den redan fanns inom lands -
bygdsutvecklingspolitiken. Det finns 
ingen undersökning eller analys som 
stöder ett påstått ytterligare behov 
inom vinsektorn.84  
Denna ytterligare investeringsåtgärd 
gör systemet komplicerat och har gett 
upphov till administrativa hinder efter -
som man måste dra en artificiell gräns 
mellan de två typerna av investerings -
stöd. Det har lett till förseningar i ge -
nomförandet i några medlemsstater 
eller en alltför begränsad definition av 
vilka investeringar som är stödberät -
tigande (se punkterna 18–25).
Rekommendation 1
För att rationalisera stödordningen bör 
kommissionen följa upp anslagsutnytt -
jandet, analysera behovet av åtgärden 
och bedöma om vinsektorn behö -
ver mer investeringsstöd än andra 
jordbrukssektorer.
85  
Investeringsåtgärden genomfördes 
inte i enlighet med principen om 
sparsamhet. De flesta av de granskade 
medlemsstaterna försäkrade sig inte 
om att endast bärkraftiga projekt fick 
stöd (se punkterna 26–29). Det finns 
en risk för att för mycket stöd betalas 
ut eftersom man inte systematiskt 
utvärderade om projektkostnaderna 
var rimliga innan bidrag beviljades 
(se punkterna 30–34).
37 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 2
Medlemsstaterna bör minska risken av -
seende principen om sparsamhet ge -
nom att systematiskt bedöma projekt -
kostnadernas rimlighet. Resultatet av 
denna bedömning bör dokumenteras 
på lämpligt sätt. När så är möjligt bör 
riktmärken tas fram för gemensamma 
kostnadsposter så att bedömningen 
av kostnaderna i projektförslagen 
underlättas.
Medlemsstaterna bör kontrollera den 
ekonomiska bärkraften för att analysera 
om de sökandes ekonomiska ställning 
är sund och dokumentera sin analys.
Kommissionen bör se till att medlems -
staterna har ändamålsenliga system 
som gör att de kan kontrollera om kost -
naderna är rimliga och om de föreslag -
na projekten är ekonomiskt bärkraftiga.
86  
Revisionen visade att de säljfrämjande 
åtgärderna inte har utformats på ett 
tillfredsställande sätt och inte genom -
förs effektivt. De säljfrämjande åtgär -
derna används ofta till konsolidering 
av marknader i stället för till etablering 
på nya marknader eller återerövring 
av gamla marknader. En vinproducent 
som försöker behålla sin marknadsan -
del måste ständigt konsolidera mark -
naden. Det leder till frågan om sådana 
säljfrämjande åtgärder kan ha en var -
aktig effekt utan att vara alltför bero -
ende av fortlöpande EU -stöd. Stöd till 
etablerade varumärken motsvarar inte 
heller åtgärdens ursprungliga syfte att 
stödja vinmarknaden och inte etable -
rade märken (se punkterna 37–42).Rekommendation 3
a) Huvudförordningen bör föreskriva 
att en enskild stödmottagare 
inte får lägga fram ett program 
med säljfrämjande åtgärder för 
samma målländer under flera 
programperioder.
b) Kommissionen bör även be -
gränsa åtgärdens omfattning när 
det gäller stödberättigandet för 
varumärkesreklam för att undvika 
att EU -medel ersätter stödmot -
tagarens driftsutgifter och lägga 
mer vikt vid att främja små och 
medelstora företags tillgång till de 
säljfrämjande åtgärderna.
87  
Den tillgängliga budgeten för sälj -
främjande åtgärder var större än 
efterfrågan, och därför var medlems -
staterna inte tillräckligt selektiva när 
de genomförde åtgärden. Framför allt 
kontrollerade de inte systematiskt att 
de sökande hade ett påvisat behov av 
offentligt stöd. Trots att stödet före -
trädesvis är avsett för små och medel -
stora företag finansierades även stora 
företag. Därför fann revisionsrätten 
vid revisionen tydliga fall av dödvikts -
effekter, där stödet till säljfrämjande 
åtgärder täckte normala driftskostna -
der som stödmottagarna i normala 
fall skulle ha burit utan stödet från EU 
(se punkterna 43–51).
38 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 4
För att minska risken för dödviktsef -
fekter bör kommissionen försäkra sig 
om att medlemsstaterna i sina ur -
valsförfaranden har krav på att mot -
tagarna tydligt ska visa att de behöver 
EU-stödet och att normala driftskost -
nader inte finansieras av EU -budgeten.
88  
Kostnaderna för de säljfrämjande 
åtgärderna, omkostnader och kostna -
derna för genomförandeorganen var 
inte tillräckligt styrkta; de styrkande 
underlagen var bristfälliga eller felak -
tiga. I avsaknad av kontroller på plats 
minskar en otillräcklig dokumentation 
ändamålsenligheten i de dokument -
kontroller som medlemsstaterna gör 
för att försäkra sig om att säljfräm -
jande åtgärder har vidtagits och är 
stödberättigande. Vidare minimerade 
medlemsstaterna inte i tillräcklig 
utsträckning risken för oriktig dubbel -
finansiering av samma säljfrämjande 
åtgärd (se punkterna 52–64).
Rekommendation 5
a) Kommissionen bör se till att extra 
kostnader såsom genomförande -
organens kostnader och omkost -
nader styrks korrekt och begränsas 
till en högsta procentandel av de 
totala kostnaderna.
b) Medlemsstaterna bör se till att 
det finns en tillräcklig verifierings -
kedja där allt stöd till säljfrämjande 
åtgärder kopplas samman med 
specifika och tillräckligt doku -
menterade åtgärder. De bör även 
systematiskt kontrollera att annan 
EU-finansiering och nationell 
finansiering inte leder till en oriktig 
dubbelfinansiering av samma sälj -
främjande åtgärd.89  
Vidare har man inte kunnat visa att 
åtgärderna har förbättrat konkurrens -
kraften hos EU:s viner. Informationen 
om övervakningen och utvärderingen 
av åtgärdernas input, output och 
finansiella genomförande är tillfreds -
ställande. Men kommissionen och 
medlemsstaterna lämnar inte tillräck -
ligt mycket relevant information för 
att visa vilka direkta resultat åtgärder 
har gett. När det gäller investeringsåt -
gärden innebär det faktum att stödet 
inom den gemensamma vinmarknads -
ordningen kombineras med investe -
ringar inom landsbygdsutveckling att 
det inte går att särskilja effekterna av 
den gemensamma vinmarknadsord -
ningen. När det gäller de säljfrämjande 
åtgärderna täcker de resultatindika -
torer som används många variabler 
som inte påverkas av de säljfrämjande 
åtgärderna (se punkterna 65–80).
Rekommendation 6
Kommissionen bör kräva av medlems -
staterna att de noggrannare utvärderar 
resultatet av marknadsföringspro -
jekt. Framför allt bör resultatet av de 
säljfrämjande åtgärderna bedömas på 
mottagarnivå och inte för hela EU:s 
vinsektor. Medlemsstaterna bör bättre 
utnyttja de rapporter som stödmot -
tagarna utarbetar när de säljfrämjande 
åtgärderna avslutas för att bedöma och 
konsolidera resultatet av åtgärderna.
39 Slutsatser och rekommendationer
90  
Slutligen har de tillgängliga medel som 
medlemsstaterna avsätter för de sälj -
främjande åtgärderna mer än fördubb -
lats i budgeten för programperioden 
2014–2018 jämfört med de medel som 
användes under den föregående pro -
gramperioden57. Detta beror delvis på 
att den totala budgeten för de natio -
nella stödprogrammen ökar med näs -
tan 1  miljard  euro. Med hänsyn till de 
svårigheter medlemsstaterna har haft 
att utnyttja den nuvarande budgeten 
för säljfrämjande åtgärder finns det en 
risk för att budgeten för 2014–2018 är 
för hög och därmed för att principerna 
för en sund ekonomisk förvaltning inte 
tillämpas (se punkterna 43–47).Rekommendation 7
När en tillräckligt lång tidsperiod har 
förflutit bör kommissionen analysera 
hur väl budgeten för de nationella 
stödprogrammen under perioden 
2014–2018 motsvarar behoven inom 
vinsektorn och medlemsstaternas 
absorptionsförmåga. På grundval av 
analysen bör kommissionen vid behov 
justera budgeten så att den ger med -
lemsstaterna incitament att vara mer 
effektiva när de genomför åtgärderna.57 522 miljoner euro betala -
des ut för de säljfrämjande 
åtgärderna under program -
perioden 2009–2013. För 
programperioden 2014–2018 
avsatte medlemsstaterna 
1 156 miljoner euro för de sälj -
främjande åtgärderna (EU-27). 
Det innebär en ökning med 
121 % jämfört med de medel 
som betalades ut under den 
föregående perioden. 
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten  
Rasa BUDBERGYTĖ som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
9 april 2014.
För revisionsrätten
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
Ordförande

40
 Bilagor Bilaga  IFörsörjningsbalansen i EU-27  – de viktigaste rubrikerna
i 1 000 hl
2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12
Användbar produktion 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Utgående lager 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Direkt bruttokonsumtion 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Totalt destillation130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Vinexport till tredjeländer 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Vinimport från tredjeländer 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Krisdestillation, spritdrycksdestillation, destillation av biprodukter och olika typer av brandy (t.ex. cognac).
Källa:  Eurostat, försörjningsbalans för vin – datautdrag den 25 september 2013.
41 Bilagor
Bilaga Xb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007
Bilaga Xb  
Budget för stödprogram  
som det hänvisas till i artikel 103n.1 i rådets förordning (EG) nr 1234/2007
i 1 000 euro
Budgetår 2009 2010 2011 2012 2013från och med 
2014
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  De nationella taken i bilaga VIII till förordning (EG) nr 1782/2003 för Italien avseende åren 2008, 2009 och 2010 har minskats med 20 miljo -
ner euro, och dessa belopp ingår i budgeten för Italien för åren 2009, 2010 och 2011 i denna tabell.Bilaga  II
42
1) Strategiskt motiv: stödprogrammen för vinsektorn 
är utformade för att öka sektorns konkurrenskraft, 
medan landsbygdsutvecklingsprogrammen är 
utformade för att garantera en hållbar utveckling 
på landsbygden. Prioriteringarna för stödet till 
vinsektorn överlappar inte nödvändigtvis lands -
bygdsutvecklingspolitikens prioriteringar. Tack 
vare stödprogrammet för vinsektorn kan sektorn 
garanteras ett direkt anslag från gemenskapens 
investeringsbudget.
2) Ekonomiskt motiv: stödprogrammen för vinsektorn 
kräver inte att medlemsstaterna ska tillhandahålla 
något ekonomiskt bidrag, vare sig nationellt eller 
regionalt.
Det anses allmänt att produktreklam är ett viktigt 
sätt att öka försäljningen och öppna upp nya mark -
nader, även om effekterna är svåra att mäta.
Kommissionen medger att genomförandet av 
stödprogrammen stötte på vissa problem i början, 
vilket också framhålls av revisionsrätten i revisio -
nen av programperiodens tre första år (2009–2013). 
Därför har kommissionen gjort en rad ändringar 
i genomförandeförordningen och utarbetat rikt -
linjer för att förklara och förtydliga de förfaranden 
som styr urvalet, stödberättigandet, uppföljningen 
och kontrollen av de åtgärder som finansieras av 
programmen. Kommissionen är naturligtvis beredd 
att göra de ändringar som behövs mot bakgrund av 
den återkoppling som ges.Sammanfattning
Gemensamt svar på punkterna I till VIII
Kommissionen understryker att ett av målen i refor -
men av den gemensamma vinmarknadsordningen 
som antogs av rådet 2008 redan har uppnåtts, näm -
ligen det att återupprätta marknadsbalansen. Det är 
också uppenbart att avsevärda framsteg har gjorts 
i fråga om det andra målet, som är att förbättra 
vinsektorns konkurrenskraft. Destillation i stor skala 
som finansieras med EU -budgeten har upphört, 
utan att detta skadat marknaden, och exporten till 
tredjeländer har ökat i både värde och volym, bland 
annat tack vare reformåtgärderna.
Rådet och parlamentet har dessutom nyligen 
bekräftat vinreformens ändamålsenlighet, genom 
att bibehålla dess principer i förordning (EG) 
nr 1308/20131 om den nya gemensamma marknads -
ordningen för perioden 2014–2020, och därigenom 
visat att de vill ge åtgärderna tid för att nå full 
effekt, samtidigt som de utökat omfattningen av 
delåtgärder i stödprogrammen (nya innovations -
åtgärder, säljfrämjande åtgärder riktade till den 
inhemska marknaden, utökat omstruktureringsstöd 
för omplantering av växtskyddsskäl).
Investeringarna i stödprogrammen för vinsektorn 
kompletterar investeringarna i landsbygdsutveck -
lingsprogrammen. Lagstiftaren har med avsikt valt 
att låta de två programmen pågå samtidigt.
1 EUT L 347, 20.12.2013.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 43
När det gäller punkt VII, om medel för säljfrämjande 
åtgärder, delar kommissionen inte revisionsrättens 
åsikt att det finns en risk för att medlemsstaterna 
lagt budgeten för säljfrämjande åtgärder på en för 
hög nivå. Det finns ingen budget som är specifikt 
öronmärkt för säljfrämjande åtgärder i den finan -
siella bilagan till rådets förordning. Medlemsstaterna 
lägger fram sina stödprogram med vägledande 
kostnadsfördelningar som de kan ändra två gånger 
om året beroende på de behov som framkommer. 
Här vill kommissionen erinra om målen för den vin -
reform som rådet antog 2008, nämligen 1) att åter -
upprätta marknadsbalansen (genom engångsstöd 
för nedläggning av vinodlingar 2009–2011) och 2) 
att förbättra konkurrenskraften (genom strukturella 
åtgärder). Det första stadiet har genomförts och 
motsvarigheten till nedläggningsbidraget har över -
förts till stödprogrammen, i enlighet med reformpla -
nen, för att öka beloppen för dessa åtgärder som är 
mer strukturella än vad åtgärderna för säljfrämjande 
och investeringar primärt är. Ökningen av belop -
pen i medlemsstaternas anslag till åtgärderna var 
alltså förutsedd. När reformen av den gemensamma 
marknadsordningen antogs i december 2013 ville 
inte rådet och parlamentet ändra den strategi som 
antagits i samband med vinreformen (bland annat 
i fråga om budgetanslagen). De stärkte också den 
säljfrämjande åtgärden genom att öppna upp den 
inre marknaden för åtgärder som är inriktade på 
information om måttfull konsumtion och på sys -
temen med skyddad ursprungsbeteckning eller 
geografisk beteckning i unionen.
När det gäller punkt VIII, om åtgärdernas resultat, 
bör det tilläggas att det alltid är svårt att isolera 
effekterna av en viss politik från faktorer som ligger 
utanför den politiken. Genom att noggrant fast -
ställa utvärderingsmetoden går det dock att mäta 
effekterna av de olika instrumenten och åtgärderna 
(exempelvis med hjälp av statistikuppgifter). I enlig -
het med budgetförordningen anordnar kommissio -
nen regelbundet utvärderingar av den politik som 
förs (vart sjätte år).När det gäller punkt III om avgränsning mellan 
investeringarna i de båda stödordningarna, vill kom -
missionen framhålla att skiljelinjen nu är mycket klar 
och förhindrar risken för dubbelfinansiering och för 
onödiga administrativa bördor. Den försening som 
noterats i fråga om genomförande av åtgärderna 
vid programstarten har också andra förklaringar, 
exempelvis svårigheterna att få bankgarantier på 
grund av krisen.
När det gäller punkt IV, om att investeringsåtgär -
den inte genomfördes i enlighet med principen 
om sparsamhet, understryker kommissionen att 
den vid sina revisioner kontrollerar att medlems -
staterna har utvärderat om projektkostnaderna var 
rimliga. I enlighet med bestämmelserna i förord -
ning (EG) nr 1290/2005 ska revisionerna säkerställa 
att medlemsstaterna har antagit de lagar och 
andra författningar och vidtagit alla andra åtgärder 
(administrativa och kontrollerande) som behövs 
för att säkerställa ett effektivt skydd för unionens 
ekonomiska intressen. I detta sammanhang ska 
revisionerna också tjäna till att kontrollera om 
medlemsstaterna har följt principerna om en sund 
ekonomisk förvaltning som bland annat innefattar 
en bedömning av kostnadernas rimlighet.
När det gäller punkt V, angående konsolidering av 
marknaderna, anser kommissionen att ett av målen 
med åtgärden att genomföra säljfrämjande åtgär -
der för vin i tredjeländer är att öka antalet avsätt -
ningsmöjligheter för vinet. Detta kan åstadkommas 
genom att man genomför åtgärder på såväl etable -
rade som nya marknader, eller på marknader som 
man vill återerövra. Om man tar sig in på nya mark -
nader måste dessa konsolideras. Gemenskapslag -
stiftningen utesluter inte detta2. Dessutom är det så 
att även om små och medelstora företag har före -
träde får stödet även ges till stora företag, eftersom 
det är en fråga om företräde, inte stödberättigande.
2 I artikel 103p.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs 
att stödet ”lämnas för informations- och säljfrämjande 
åtgärder för gemenskapsvin i tredjeland i syfte att förbättra 
gemenskapsvinets konkurrenskraft i de länderna”.
Kommissionens svar 44
I enlighet med bestämmelserna i förordning 
(EG) nr 1290/2005 ska revisionerna säkerställa att 
medlemsstaterna har antagit de lagar och andra 
författningar och vidtagit alla andra åtgärder 
(administrativa och kontrollerande) som behövs 
för att säkerställa ett effektivt skydd för unionens 
ekonomiska intressen. I detta sammanhang ska 
revisionerna också tjäna till att kontrollera om 
medlemsstaterna har följt principerna om en 
sund ekonomisk förvaltning som bland annat 
innefattar en bedömning av kostnadernas 
rimlighet.
Frågan om hur man väljer ut investeringsprojekt, 
särskilt när det gäller att granska rimligheten 
i kostnaderna och projektens bärkraft (efter 
programslutet) kommer att tas upp på mötena 
i förvaltningskommittén för den gemensamma 
marknadsordningen.
När det gäller de säljfrämjande åtgärderna
a)  Kommissionen anser att beroende på omstän -
digheterna kan stödmottagarna få tillgång till 
åtgärden under den andra programmeringsperio -
den, exempelvis för att konsolidera marknaden 
i samma tredjeland. Även om åtgärdens mål är att 
förbättra konkurrenskraften hos viner med skyd -
dad ursprungsbeteckning eller geografisk beteck -
ning och viner med uppgift om druvsort och detta 
mål måste uppfyllas, utesluter inte reglerna att sär -
skilda varumärken identifieras. Det kan vara viktigt 
för stödmottagarna, som betalar 50 % av projekt -
kostnaderna, att kunna framhålla sitt varumärke så 
att det känns igen på målmarknaderna, vilket kan 
öka försäljningen. Ändringarna av förordning (EG) 
nr 555/2008 och antagandet av 2013 års riktlinjer 
medger dessutom på ett tydligare sätt att man ger 
de små och medelstora företagen företräde.
b)  Rådets förordning medger att stöd beviljas 
om de åtgärder som vidtas följer gällande 
regler. Urvalsförfarandet, som definieras 
i förordningen och i de riktlinjer som nämns 
i led a, föreskriver bland annat utvärdering av 
åtgärdernas förväntade effekt när det gäller att 
öka efterfrågan.  
Kommissionen kommer att diskutera med 
medlemsstaterna om anpassning av riktlinjerna 
för att se till att EU -finansierade säljfrämjande 
projekt kompletterar befintliga åtgärder för att 
undvika risken för dödviktseffekter.IX
När det gäller investeringsåtgärden
a)  Rådet och parlamentet har nyligen, i decem -
ber 2013, bekräftat vinreformens ändamålsenlig -
het genom att bibehålla dess vägledande prin -
ciper i förordning (EG) nr 1308/2013 om den nya 
gemensamma marknadsordningen för perioden 
2014–2020. Därigenom har de visat att de vill ge 
vinreformens verktyg tid att nå full effekt, samti -
digt som de utökat omfattningen av delåtgärder 
i stödprogrammen (nya innovationsåtgärder, 
säljfrämjande åtgärder riktade till den inhemska 
marknaden, utökat omstruktureringsstöd för 
omplantering av växtskyddsskäl).
När det gäller absorptionen av medel övervakar 
kommissionen de belopp som betalas ut till stöd -
mottagarna månadsvis.
I enlighet med artikel 110 i den horisontella 
förordningen (EG) nr 1306/2013 kommer kommis -
sionen att försäkra sig om att alla instrument för 
den gemensamma jordbrukspolitiken mäts och 
bedöms i förhållande till den gemensamma jord -
brukspolitikens mål. Detta innefattar en utvär -
dering av samstämmigheten mellan den gemen -
samma jordbrukspolitikens instrument senast 
2018 (första resultaten). I detta sammanhang 
kommer kommissionen under 2018 att granska 
hur man ska kunna integrera en bedömning av 
mervärdet med ett investeringsstöd inom både 
den gemensamma vinmarknadsordningen och 
landsbygdsutveckling. Observera att information 
om effekten av en viss politik bara kan fås efter 
att en tillräckligt lång tid har förflutit.
b)  Kommissionen anser att den här delen av rekom -
mendationen är riktad till medlemsstaterna.
Gemenskapslagstiftningen ger medlemsstaterna 
en ram för att se till att projekten fortsätter efter 
programmets slut (artikel 103u.5 i förordning 
(EG) nr 1234/2007). Under revisionerna av inves -
teringsåtgärden kontrollerar kommissionen att 
medlemsstaterna har utvärderat om projektkost -
naderna var rimliga. 
Kommissionens svar 45
Den tredje kostnadsnyttoanalysen ska läggas 
fram av medlemsstaterna före den 1 januari 2017.
Kommissionen vill understryka att det är viktigt 
att skilja mellan informationen om genomför -
andet av åtgärderna (övervakningsinformation) 
och informationen om åtgärdernas resultat och 
effekter (utvärderingsinformation). Utvärderings -
uppgifterna kan bara erhållas efter att en viss tid 
har förflutit.
f)  I enlighet med artikel 110 i den horisontella 
förordningen (EG) nr 1306/2013 kommer kommis -
sionen att försäkra sig om att alla instrument för 
den gemensamma jordbrukspolitiken mäts och 
bedöms i förhållande till den politikens mål. Detta 
innefattar en utvärdering av effektiviteten i den 
gemensamma jordbrukspolitikens instrument 
senast 2018 (första resultaten). I detta samman -
hang kommer kommissionen att under 2018 
granska hur man kan införa en bedömning av hur 
budgetanslagen för vinstödsystemet används och 
vilka effekter de har. Observera att information 
om effekten av en viss politik bara kan fås efter 
att en tillräckligt lång tid har förflutit.
Inledning
11
I budgetförordningen föreskrivs att medlemssta -
terna och kommissionen ska fullfölja sina skyldig -
heter när det gäller kontroll och revision och åta sig 
det ansvar som följer därav. I synnerhet ska med -
lemsstaterna, när de utför genomförandeåtgärder 
som genomförandet av säljfrämjande åtgärder och 
investeringsåtgärder, vidta de åtgärder som krävs 
för att skydda unionens ekonomiska intressen.c)  Kommissionen anser att den här rekom -
mendationen har beaktats för programperioden 
2014–2018.  
Frågan har behandlats i artikel 53 b 
i rådets förordning (EG) nr 1308/2013 och 
i kommissionens genomförandeförordning (EU) 
nr 752/2013 av den 31 juli 2013, genom vilken 
artikel 5a införs i kommissionens förordning (EG) 
nr 555/2008, samt i riktlinjerna.
d)  Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
e)  Kommissionen anser att den här rekom -
mendationen har beaktats för programperioden 
2014–2018.  
För den nya programperioden har kommissionen 
i sina riktlinjer föreslagit exempel på indikatorer 
som medlemsstaterna kan föreslå stödmottagarna 
för utvärdering av resultatet av säljfrämjande 
åtgärder, beroende på vilka åtgärder som vidtas.
Vid analysen av projekten under programpe -
rioden 2014–2018 krävde kommissionen att 
medlemsstaterna skulle tillhandahålla lämpliga 
indikatorer för varje åtgärd. Stödprogrammen 
innehåller nu ett avsnitt med tydligare informa -
tion om kriterier och kvantitativa indikatorer 
som används för övervakning och utvärdering. 
Medlemsstaterna har uppmanats att påvisa 
kopplingen mellan de mål de fastställer för varje 
åtgärd och de indikatorer som används för att 
mäta framstegen mot uppfyllandet av dessa mål.
Den 1 mars 2014 ska medlemsstaterna presentera 
en andra kostnadsnyttoanalys3 för stödprogram -
men. Denna måste innehålla information som är 
relevant för analys av programmen i den första 
programperioden 2009–2013.
3 Den första kostnadsnyttoanalysen blev tillgänglig den 1 mars 2011 
och var därför begränsad till programgenomförandets första två år.
Kommissionens svar 46
19
Det stämmer att beloppen har överförts till lands -
bygdsutvecklingsprogrammen och anslagits till 
program i vinodlingsregioner. Dessa belopp har 
dock inte specifikt anslagits till vinsektorn.
20
Rumänien införde investeringsåtgärden från den 
nya programperioden 2014–2018.
21
Med tanke på problemen med konkurrenskraft 
inom sektorn, som framgår av den destillation i stor 
skala som genomfördes i början av 2000-talet, 
och med tanke på den gradvisa utfasningen av 
marknadsåtgärderna, har kommissionen övervägt 
möjligheten att tillhandahålla stöd till investeringar 
som en positiv utveckling för sektorn.
Se även svaren på punkterna 18 och 19.
22
I viktiga medlemsstater förekom inga förseningar 
eller begränsningar av genomförandet. Med tanke 
på risken för överlappning mellan de två stödord -
ningarna kände kommissionen att det var viktigt 
att dra en gräns för att kunna garantera en sund 
budgetförvaltning och mildra de farhågor som revi -
sionsrätten uttryckt vid flera tillfällen.
Följande tre typer av gränsdragningar föreslogs av 
förvaltningskommittén och tillämpades på pro -
grammet: 1) Avgränsning per insats. Denna gräns -
dragning tog form i praktiken genom ändringen av 
artikel 20.2 och 20.3 i förordning (EG) nr 555/2008. 
2) Avgränsning per datum för det ekonomiska åta -
gandet. 3) Uteslutande av åtgärden, eller av en del 
av insatserna i en åtgärd inom ett visst program.Iakttagelser
18
I december 2013 bekräftade rådet och parlamentet 
vinreformens ändamålsenlighet genom att bibe -
hålla dess principer i förordning (EG) nr 1308/20134 
om den nya marknadsordningen, och visade däri -
genom att de vill ge vinreformens verktyg tid att 
nå full effekt, vilket innebär fortsatta investeringar 
under de två stödordningarna.
Investeringarna i stödprogrammen för vinsektorn 
kompletterar investeringarna i landsbygdsutveck -
lingsprogrammen. Det är ett avsiktligt val av lagstif -
taren att låta de två programmen pågå samtidigt.
1) Strategiskt motiv: stödprogrammen för vinsektorn 
är utformade för att öka sektorns konkurrenskraft, 
medan landsbygdsutvecklingsprogrammen är 
utformade för att garantera en hållbar utveckling 
på landsbygden. Prioriteringarna för stödet till 
vinsektorn överlappar inte nödvändigtvis lands -
bygdsutvecklingspolitikens prioriteringar. Tack 
vare stödprogrammet för vinsektorn kan sektorn 
garanteras ett direkt anslag från gemenskapens 
investeringsbudget.
2) Ekonomiskt motiv: stödprogrammen för vinsektorn 
kräver inte att medlemsstaterna ska tillhandahålla 
något ekonomiskt bidrag, vare sig nationellt eller 
regionalt.
Ruta 1
Se svaret på punkt 18.
4 EUT L 347, 20.12.2013.
Kommissionens svar 47
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 26 och 27
Rådet och parlamentet har, liksom kommissionen, 
fastställt regler kring kontrollen i efterhand av insat -
sernas bärkraft. I artikel 103u.5 i förordning (EG) 
nr 1234/2003 föreskrivs att artikel 72 i förordning 
(EG) nr 1698/2005 (landsbygdsutveckling) i til l-
lämpliga delar ska gälla för investeringsstöd i natio -
nella stödprogram (vin)5. Liknande bestämmelser 
har fastställts genom artikel 50.5 i förordning (EG) 
nr 1308/2013, som hänvisar till artikel 71 i förord -
ning (EG) nr 1303/2013, som ersätter artikel 72 
i förordning (EG) nr 1698/2005.
Frågan om hur man väljer ut investeringsprojekt, 
särskilt när det gäller att kontrollera om kostna -
derna är rimliga och projekten bärkraftiga (efter 
programslutet), kommer att tas upp på mötena 
i förvaltningskommittén för den gemensamma 
marknadsordningen.
28
Tillämpningen av principen ”först till kvarn” leder 
inte per automatik till bristande övervakningskon -
troll av projektens bärkraft. Urvalsförfarandena 
i Österrike och Frankrike har inte hindrat att de 
projekt som slutligen godkändes har kontrollerats 
och funnits vara bärkraftiga.
Även om det inte finns någon specifik bestämmelse 
om detta i förordning (EG) nr 555/2008, så gäller 
reglerna om sund ekonomisk förvaltning (jfr arti -
kel 9 i förordning (EG) nr 1290/2005).
Se svaren på punkterna 26 och 27.
5 Enligt artikel 72 i förordning (EG) nr 1698/2005 ska alla projekt 
som får stöd vara varaktiga i den meningen att medlemsstaten 
ska se till att en investeringsinsats under fem år från finansierings -
beslutet inte genomgår någon betydande förändring, däribland 
att en produktionsverksamhet upphör eller flyttas.Denna gränsdragning, som man inte ursprungli -
gen hade planerat i genomförandeförordningen, 
innebar att programmen måste anpassas inom båda 
stödordningarna. När väl tydliga gränser dragits 
upp uppstod begränsade extra administrativa kost -
nader för de nationella förvaltningarna.
23
Gränsdragningen är mycket svårare i regionalise -
rade medlemsstater som Spanien och Italien.
Vin odlas i alla Italiens regioner och är en viktig sek -
tor såväl ekonomiskt som miljömässigt och socialt. 
Varje region har sina egna särdrag och för en del av 
dem har det varit svårt att dra gränsen. Nu är dock 
gränsen dragen i detalj i de berörda regionerna. 
Denna åtgärd anses vara en av de viktigaste för att 
förbättra konkurrenskraften, särskilt sedan interven -
tionsåtgärderna avskaffades. Utgifterna för denna 
åtgärd bör under 2013 uppgå till 55 miljoner euro 
(17 % av budgeten för åtgärden under 2013).
Det finns dock andra skäl som kan förklara de 
förseningar som noterats under de första åren av 
programperioden, nämligen svårigheterna att få 
bankgarantier på grund av finanskrisen eller för -
seningar vid införandet av lagstiftningsramen för 
denna åtgärd på nationell eller regional nivå.
Se svaren på punkt 22.
24
Se svaren på punkterna 22 och 23.
Kommissionens svar 48
33
Se svaren på punkterna 26 och 32.
34
Se svaren på punkterna 30 till 31.
37
Kommissionen anser att rådets förordning medger 
att stöd ges till mottagare av det här slaget om 
de åtgärder som vidtas är förenliga med villkoren 
i förordningen.
Det bör också framhållas att åtgärden har gjort det 
möjligt för företag av olika art att få stöd, bland 
annat branschorganisationer och vinodlarko -
operativ som samlar ett stort antal vinodlare och 
vinproducenter.
Ändringarna av förordning (EG) nr 555/2008 och 
antagandet av 2013 års riktlinjer gör det möjligt att 
förbättra urvalet av stödberättigande kostnader, 
kvaliteten på projekturval samt genomförande, 
uppföljning och bedömning av de åtgärder som 
vidtas. Urvalsförfarandet föreskriver nu exempelvis 
att man vid urvalet beaktar sannolikheten för att 
åtgärderna har effekt när det gäller att öka efterfrå -
gan på den berörda produkten (artikel 5.2 c i förord -
ning (EG) nr 555/2008).29
Se svaren på punkterna 26 till 28.
Ruta 2
Se svaren på punkterna 26 till 28.
Gemensamt svar på punkterna 30 till 31
Medlemsstaterna använder ofta standardprislistor 
som motsvarar marknadspriset för vissa insatser 
(exempelvis för byggnadsarbeten). Eftersom stöd -
mottagarna bidrar ekonomiskt till projektet har de 
också intresse av att få fram lägre priser.
Under revisionerna av investeringsåtgärden kon -
trollerar kommissionen att medlemsstaterna har 
utvärderat om de aktuella projektkostnaderna var 
rimliga. I enlighet med bestämmelserna i förord -
ning (EG) nr 1290/2005 ska revisionerna säkerställa 
att medlemsstaterna har antagit de lagar och andra 
författningar och vidtagit alla andra åtgärder (för -
valtning och kontroll) som behövs för att säkerställa 
ett effektivt skydd för unionens ekonomiska intres -
sen. I detta sammanhang ska revisionerna också 
tjäna till att kontrollera om medlemsstaterna har 
följt principerna om en sund ekonomisk förvaltning 
som bland annat innefattar en bedömning av de 
aktuella kostnadernas rimlighet.
32
I riktlinjerna anges inköp av trätunnor som en stöd -
berättigande insats.
Kommissionen vill understryka att ekfaten i många 
fall används i mer än tre år och ibland i upp till tio år.
Enbart ersättning av trätunnor är inte stödberät -
tigande (artikel 17 i förordning (EG) nr 555/2008). 
Det är viktigt att skilja mellan stödberättigande 
inköp av tunnor och stödberättigande vid utbyte av 
tunnor. Inköp av trätunnor är stödberättigande (om 
tunnan används i mer än fem år), utbyte av tunnor 
är det inte.
Kommissionens svar 49
38
Kommissionen delar inte revisionsrättens åsikt.
Ett av syftena med säljfrämjande åtgärder i tred -
jeländer är att öka antalet avsättningsmöjligheter 
för vin, inte bara på de konsoliderade marknaderna 
utan också på nya marknader och på marknader 
som behöver återerövras. Om nya marknader 
öppnas behöver de konsolideras, delvis genom en 
ökning av marknadsandelarna. Gemenskapsreg -
lerna förhindrar inte detta6. Dessutom är det så att 
även om små och medelstora företag har företräde, 
får stödet även ges till stora företag. Stora företag 
utgör förtruppen7 när det gäller att marknadsföra 
alla europeiska viner i tredjeländer, där de små före -
tagen har svårare att inleda säljfrämjande initiativ. 
I exempelvis Italien genomför de stora företagen 
åtgärder genom att skapa multiplikatoreffekter 
genom tillfälliga samriskföretag.
Ändringarna av artikel 5c i förordning (EG) 
nr 555/2008 och antagandet av 2013 års riktlinjer 
bör därför möjliggöra en förbättring av urvalspro -
cessen och i synnerhet ge ett tydligare företräde för 
små och medelstora företag, nya förmånstagare och 
förmånstagare som inriktar sig på nya tredjeländer8.
Se även svaret på punkt 37.
6 I artikel 103p.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs 
att stöd ska lämnas för informations- och säljfrämjande 
åtgärder för gemenskapsvin i tredjeland i syfte att förbättra 
gemenskapsvinets konkurrenskraft i de länderna.
7 V ad beträffar de stora företagens egen finansieringskapacitet 
är det viktigt att komma ihåg att säljfrämjande åtgärder inte 
är traditionella åtgärder för att investera i en produkt för 
att uppfylla ett noga bedömt behov. Det är snarare så att 
överspillningseffekterna av säljfrämjande kampanjer gynnar andra 
företag än de som gör investeringarna (företag som framställer 
produkter av samma art och med samma geografiska ursprung). 
De ekonomiska ansträngningar som görs av de största företagen 
för att främja deras produkter gynnar alltså alla aktörer i sektorn.
8 I riktlinjerna förespråkas särskilt att man granskar projekt på 
grundval av ett urvalsfilter, med poäng för varje urvalskriterium 
och att man väljer projekt på grundval av en bedömning av 
varje projekts meriter. Medlemsstaten bör därför välja de projekt 
som ger bästa förhållande mellan pris och kvalitet och ge 
företräde för små och medelstora företag, nya förmånstagare och 
förmånstagare som inriktar sig på nya tredjeländer.Ruta 3
Se även svaret på punkt 37.
Subventionerade säljfrämjande åtgärder för 
champagne
Kommissionen anser att även om champagne redan 
har ett högt anseende i EU och i många tredjelän -
der har beteckningen också fått många konkurren -
ter som, även om de ännu inte nått upp till samma 
status, ökar sina marknadsandelar, särskilt på vissa 
marknader med strategisk betydelse. Effekterna 
av den ekonomiska krisen kan dessutom i många 
fall leda till att andra typer av mousserande vin 
konsumeras i stället för champagne. Om vissa 
produkter ska uteslutas på grund av att de har ett 
tillräckligt etablerat anseende måste detta anse -
ende mätas objektivt i förhållande till andra pro -
dukters anseende, och man måste kunna motivera 
varför säljfrämjande åtgärder för andra produkter 
i samma kategori får finansieras – vilket skulle skapa 
likabehandlingsproblem.
Spanien (Katalonien): sex stödmottagare 
fick 88 % av de totala anslagen för perioden 
2009–2011
Detta är den situation som konstaterats i Katalo -
nien, där fokus ligger på ett stort företag som fick 
stöd med 8,1 miljoner euro (av de 15,2 miljoner euro 
som beviljades i den autonoma regionen). En 
granskning av den information de spanska myndig -
heterna lämnat enligt bilaga VIII i förordning (EG) 
nr 555/2008 och som analyserats av kommissionen 
visar att Spanien under perioden beviljades sam -
manlagt 61 miljoner euro i stöd till 350 företag, 
bland annat ”Consejo Regulador DOC a Rioja” och 
”Fundación Castilla la Mancha Tierra de viñedos”, 
vilka företräder ett stort antal företag.
Kommissionens svar 50
När det gäller den andra ändringen av förordningen 
anser kommissionen att ett och samma företag 
kan få tillgång till åtgärden under den andra pro -
gramperioden, bland annat i syfte att konsolidera 
marknaden, så länge det uppfyller villkoren i förord -
ningen, särskilt i fråga om stödberättigande åtgär -
der och urval. Här är det dock frågan om ett nytt 
projekt och inte en förlängning av det ursprungliga 
projektet. Det måste därför bli föremål för ett sär -
skilt urvalsförfarande.
Se även svaren på punkterna 38 samt 43 till 46.
41
Se svaren på punkterna 38 till 40.
42
Även om åtgärdens mål är att förbättra konkur -
renskraften hos viner med skyddad ursprungs -
beteckning eller geografisk beteckning och viner 
med uppgift om druvsort och detta mål måste 
uppfyllas, utesluter inte reglerna att särskilda 
varumärken identifieras. Det kan vara viktigt för 
stödmottagarna, som betalar 50 % av projektkost -
naderna, att kunna framhålla sitt varumärke så att 
det känns igen på målmarknaderna, vilket kan öka 
försäljningen.
Se även svaret på punkt 37.
43
Se svaren på punkt 37 och fotnot 46.
44
Se svaren på punkterna 37 och 43.
Kommissionen kommer att diskutera med med -
lemsstaterna om anpassning av riktlinjerna för att 
se till att EU -finansierade säljfrämjande projekt 
kompletterar befintliga åtgärder för att undvika 
risken för dödviktseffekter.39
Den information som lämnats av medlemssta -
terna enligt bilagorna V och VIII till förordning (EG) 
nr 555/2008 visar att stödmottagarna i allmänhet 
riktar sig till mer än en marknad.
Kommissionens rapport om genomförandet av 
säljfrämjande åtgärder visar att bara 37 % av de 
finansierade projekten är inriktade på bara en mark -
nad, medan de flesta är inriktade på mellan två och 
sju olika marknader. En betydande koncentration av 
åtgärder har också observerats, då 75 % av åtgär -
derna omfattar sju länder (USA, Kina/Hongkong, 
Japan, Mexiko, Kanada, Ryssland och Schweiz).
USA är den marknad som man oftast inriktar sig på, 
med 22 % av åtgärderna.
Konkurrensen på USA -marknaden är mycket stark. 
Det är därför av avgörande betydelse för företagen 
att vara närvarande där, bland annat för att kunna 
försäkra sig om nya avsättningsmöjligheter och för 
att kunna behålla redan etablerade. Det är mycket 
viktigt för dem att bli mer välkända för att kunna 
garantera stabila handelsflöden även i framtiden.
Se även svaret på punkt 38.
40
Möjligheten att utöka stödet med maximalt två år 
beslutades 2010, efter vissa förseningar som obser -
verats i både medlemsstaterna och tredjeländer på 
grund av administrativa formaliteter. Utökningen 
kunde bara göras efter en utvärdering av de åtgär -
der som redan vidtagits.
Kommissionens svar 51
48
För att tillhandahålla ytterligare parametrar för 
denna typ av åtgärder antog kommissionen under 
2013 riktlinjer för att hjälpa medlemsstaterna 
att upprätta sin programplanering för perioden 
2014–2018 på grundval av de erfarenheter som 
gjorts under de första åren av programplaneringen 
(se revisionsrättens fotnot 4).
Se även svaren på punkterna 37, 49 och 51.
49
Frågan har redan behandlats i artikel 53 b i rådets 
förordning (EG) nr 1308/2013 och i kommissionens 
genomförandeförordning (EU) nr 752/2013 av den 
31 juli 2013, genom vilken artikel 5a införs i kom -
missionens förordning (EG) nr 555/2008, samt 
i riktlinjerna9.
Innan dessa bestämmelser antogs hade de admi -
nistrativa kostnadernas och personalkostnadernas 
stödberättigande, under 2007, varit föremål för en 
intern tolkning av generaldirektoratet för jordbruk10.
50
Personalkostnader och allmänna kostnader ska vara 
stödberättigande när de är strikt kopplade till åtgär -
den – men de måste ges en ram, vilket de alltså har 
getts här.
Se även svaret på punkt 49.
9 I artikel 53 b i förordning (EG) nr 1308/2013 ges den rättsliga 
grunden för kommissionens befogenhet att anta delegerade 
akter för att fastställa regler om administrativa kostnader 
och personalkostnader som kan ingå i stödprogrammen. 
I artikel 5a i förordning (EG) nr 555/2008 ges parametrar för 
personalkostnader och allmänna kostnader vilka måste vara 
kopplade till förberedandet, genomförandet eller uppföljningen 
av den berörda åtgärden. I riktlinjerna som antogs 2013 definieras 
de berörda utgifterna mer exakt.
10 Adonis meddelande 005778 av den 1 mars 2007. I detta påpeka -
des att artikel 13 i förordning (EG) nr 1290/2005 rent allmänt är 
utformad för att förhindra att EGFJ ska stå för personalkostnader 
och administrativa kostnader vid genomförandet av den gemen -
samma jordbrukspolitiken. I meddelandet framhålls också att 
samma artikel inte var utformad för att förhindra att EGFJ skulle 
finansiera personalkostnader i samband med  tillhandahållande av 
särskilda tjänster . Enligt kommissionens åsikt finns här följaktligen 
inte någon motsägelse.45
Se svaren på punkterna 37 till 46.
Frågan om stödberättigande personalkostnader 
och allmänna omkostnader tas upp i punkt 49.
46
Det bör noteras att det är svårt att utesluta situatio -
ner där stödmottagarna skulle ha vidtagit åtgärder 
även utan EU -stöd. Syftet med åtgärden är att 
öka konkurrenskraften. Alla producenter måste få 
samma möjligheter att tillämpa åtgärden.
Se även svaren på punkterna 43, 44 och 45.
Kommissionen kommer att diskutera med med -
lemsstaterna om anpassning av riktlinjerna för att 
se till att EU -finansierade säljfrämjande projekt 
kompletterar befintliga åtgärder för att undvika 
risken för dödviktseffekter.
47
Det finns inget specifikt anslag för säljfrämjande 
åtgärder.
Kommissionen vill framhålla att det är medlems -
staternas sak att tillhandahålla en uppdelning av 
beloppen för varje åtgärd på grundval av deras 
egna behov och inom den årliga budget som anslås 
till åtgärden via rådets och Europaparlamentets 
förordning. Denna uppdelning åtgärd för åtgärd 
är vägledande, och medlemsstaterna kan justera 
beloppen för varje åtgärd två gånger om året. Det 
är därmed medlemsstaterna själva som har beslutat 
om de ska prioritera denna åtgärd eller inte.
Se även svaret på punkt 43.
Kommissionens svar 52
För att mildra effekterna av bristande kontroller 
i tredjeländer föreslås i kommissionens riktlinjer 
att fakturor och dokument ska tillhandahållas 
i kontrollsyfte11.
Kommissionen är medveten om behovet av att för -
bättra kvaliteten på kontrollerna i relation till denna 
åtgärd, bland annat genom eventuella ändringar av 
riktlinjerna.
56
Se svaret på punkt 55.
57
Problemet med kontroller av immateriella åtgärder 
som exempelvis vinprovningar tas upp i riktlinjerna, 
som nu kräver att fakturor och styrkande hand -
lingar ska tillhandahållas. Dessa kan exempelvis 
bestå av fotografier, kopior på artiklar, deltagarför -
teckningar, intyg om deltagande vid mässor osv.
Se även svaret på punkt 55.
11 Punkt 8 i riktlinjerna:  
 Ansökan om utbetalningar som skickas till den behöriga nationella 
myndigheten ska åtföljas av kopior av originalfakturor och 
stödmottagarens styrkande handlingar, vilka ska klassificeras per 
budgetpost.  
 Alla dessa handlingar ska förtecknas i en sammanfattande tabell 
tillsammans med beloppen i euro och, när det gäller medlemsstater 
utanför euroområdet, den nationella valutan. Vid behov kan 
översättningar krävas.  
 Alla styrkande handlingar bör innehålla följande information: 
leverantören, de tjänster som tillhandahållits med närmare 
beskrivning av deras koppling till åtgärden i fråga, datum, belopp 
(exklusive mervärdesskatt) och registreringsnummer. De bör åtföljas 
av betalningsbevis. Styrkande handlingar kan exempelvis vara ett 
intyg som bekräftar deltagande vid en mässa, fotografier, kopior av 
artiklar, deltagarförteckningar osv. Om det finns underleverantörer 
ska fakturorna innehålla en tydlig angivelse av vilken del av en 
insats varje kostnad gäller. Om det bara finns en faktura ska denna 
vara uppdelad per insats och kostnad, i annat fall ska det finnas en 
separat faktura per insats.  
 I händelse av en revision på plats ska den behöriga nationella 
myndigheten och kommissionens inspektörer kunna inspektera 
originalhandlingarna, som ska vara klassificerade enligt dessa regler.51
Riktlinjerna är ett användbart verktyg för medlems -
staterna när de genomför den säljfrämjande åtgär -
den. Det fanns ett behov av en tydlig definition av 
stödberättigande utgifter. Därför har denna inklu -
derats i riktlinjerna. Observera att medlemsstaterna 
särskilt har välkomnat detta dokument som stöd 
till presentationen av programperioden 2014–2018. 
Riktlinjerna har också fördelen att kunna anpas -
sas till de behov som uttrycks, och kan därigenom 
försäkra medlemsstaterna och producenterna om 
större säkerhet vid genomförande av åtgärden.
53
Kommissionen ägnade särskild uppmärksam -
het åt denna fråga vid analysen av programmen 
2014–2018.
Revisionsrättens påpekande kommer att beaktas 
av kommissionen i de kommande revisionerna av 
säljfrämjande åtgärder och investeringsåtgärder.
Ruta 4
Kommissionen kommer att följa upp detta i sam -
band med avslutandet av räkenskaperna.
55
Kommissionen medger att det finns problem 
med kontrollerna på plats i tredjeländer, även 
om gemenskapslagstiftningen inte kräver dessa 
kontroller.
Frågan om kontroller på plats togs upp när den nya 
programplaneringsperioden förhandlades med 
medlemsstaterna. Särskilt Rumänien, Italien, Spa -
nien och Slovakien har förutsett kontroller i tredje -
länder i sina program. De övriga medlemsstaterna 
invänder att kontroller av den här typen skulle bli 
för dyra och inte kostnadseffektiva.
Kommissionens svar 53
64
I riktlinjerna föreskrivs att kostnaderna kan vara 
stödberättigande om de inte redan har tillskrivits 
någon annan utgiftskategori13.
Se även svaret på punkterna 62 och 63.
Ruta 7
Se svaren på punkterna 55, 62, 63 och 64.
65
Det är viktigt att ha tillgång till tillförlitliga övervak -
ningsuppgifter. Det finns dock andra informations -
källor, exempelvis statistik och studier. Dessutom 
måste det finnas en balans mellan hur mycket 
information som behövs för att tillgodose de poli -
tiska kraven och de administrativa kostnaderna och 
bördorna som datainsamlingen medför.
Kommissionen vill understryka att informationen om 
genomförandet av åtgärderna (uppföljningsinforma -
tion) måste särskiljas från information om resultat 
och effekter av en viss politik (utvärderingsinforma -
tion). Den sistnämnda informationen kan bara erhål -
las efter att en tillräckligt lång tid har förflutit.
67
När medlemsstaternas förvaltningar utarbetade 
sina utkast till program för 2008, var de i början av 
en inlärningsprocess. Flera medlemsstater hade 
svårt att fastställa egentliga mål för de nyligen 
införda åtgärderna. Följaktligen saknades ofta kvan -
tifierade mål under den första programperioden.
13 Punkt 6 i riktlinjerna:  
 Stödberättigande kostnader täcker bara kostnader för insatser 
som genomförs och som stödmottagaren haft efter den dag då 
kontraktet träder i kraft och innan det löper ut.  
Kostnaderna är bara stödberättigande i den mån de  
– kan verifieras,  
– inte innefattar kostnader som redan tillskrivits en annan 
utgiftskategori,  
– inte finansieras genom ett annat projekt .58
Se svaren på punkterna 55 och 57.
59
Se svaren på punkterna 55 och 57.
Ruta 5
Se svaren på punkterna 55 och 57.
60
Se svaren på punkterna 55 och 57.
Ruta 6
Kommissionen kommer att följa upp detta i sam -
band med avslutandet av räkenskaperna.
Gemensamt svar på punkterna  
62 och 63
I artikel 5a i förordning (EG) nr 555/2008 beskrivs de 
stödberättigande personalkostnader och omkost -
nader (de senare begränsas till 4 %) som stödmot -
tagaren kan ådra sig vid förberedande och genom -
förande av åtgärden. I motsats till nuvarande praxis 
inom den stödordning som fastställs i förordning 
(EG) nr 3/200812, som gäller övergripande säljfräm -
jande åtgärder, krävs här inte något genomföran -
deorgan. I de fall man faktiskt använder ett sådant 
är detta en tjänst för vilken fakturor och styrkande 
handlingar måste uppvisas, enligt vad som anges 
i riktlinjerna (se revisionsrättens fotnot 56).
Det är inte längre obligatoriskt i Rumänien att anlita 
ett genomförandeorgan. Nya bestämmelser inför -
des i och med stödprogrammet 2014–2018. Den 
nationella lagstiftningen föreskriver nu tydligt att 
stödmottagaren kan genomföra hela projektet själv, 
under förutsättning att vissa villkor uppfylls.
Se även svaren på punkterna 55 och 64.
12 EUT L 68, 5.1.2008.
Kommissionens svar 54
69
För den nya programperioden har kommissionen 
i sina riktlinjer föreslagit exempel på indikatorer 
som medlemsstaterna kan erbjuda stödmottagarna 
så att resultaten av de säljfrämjande åtgärderna kan 
utvärderas på grundval av de insatser som görs.
I enlighet med budgetförordningen anordnar kom -
missionen dessutom regelbundet (vart sjätte år) 
utvärderingar av den politik som förs.
Se även svaret på punkt 67.
70
Kommissionen håller med revisionsrätten om att 
det alltid är svårt att isolera effekterna av en viss 
politik från faktorer som ligger utanför själva poli -
tiken. En noggrann utveckling av bedömningsme -
toden gör att vi kan beräkna effekterna av de olika 
instrumenten och åtgärderna (exempelvis med 
hjälp av statistik). Det är dock viktigt att komma 
ihåg att reformen av vinsektorn bör granskas som 
en del i en uppsättning åtgärder som kompletterar 
varandra.
Se även svaren på punkterna 69, 72 samt 75 till 80.
71
Se svaret på punkt 18.
72
En noggrant utformad bedömning kan göra det 
möjligt att beräkna effekterna av de åtgärder som 
vidtas på olika nivåer. Övervaknings- och bedöm -
ningssystemet är utformat för att övervaka genom -
förandet av åtgärder på politisk nivå och/eller på 
programnivå, och inte på stödmottagarnivå.
Som nämnts ovan under punkt 18 har landsbygds -
utvecklingen en regional dimension, medan den 
gemensamma marknadsordningen för vin har en 
sektoriell dimension.Vid analysen av programförslagen för perioden 
2014–2018 har kommissionen insisterat på att med -
lemsstaterna ska tillhandahålla lämpliga indikatorer 
för varje åtgärd. Stödprogrammen innehåller nu på 
ett tydligare sätt ett avsnitt om kriterier och kvanti -
tativa indikatorer som används för uppföljning och 
bedömning. I det avsnittet uppmanas medlems -
staterna att påvisa kopplingen mellan de mål de 
satt upp för varje åtgärd och de indikatorer som ska 
användas för att mäta i vilken omfattning dessa mål 
har uppnåtts.
Den 1 mars 2014 ska medlemsstaterna presentera 
den andra kostnadsnyttoanalysen14 för stödpro -
grammen, vilken ska innefatta element som är rele -
vanta för programanalysen för den första program -
perioden 2009–2013.
Den tredje kostnadsnyttoanalysen ska läggas fram 
av medlemsstaterna före den 1 mars 2017.
Se även svaret på punkt 65.
68
De årliga rapporterna är avsedda att ge informa -
tion om genomförandet av stödprogrammen. Det 
innebär att de måste vara mer fokuserade på infor -
mation och finansiellt genomförande än på resultat 
och effekter. Bedömningen kan ju bara genomföras 
när tillräckligt lång tid har förflutit.
Se även svaren på punkterna 65 och 67.
14 Den första kostnadsnyttoanalysen lämnades den 1 mars 2011 och 
var därför begränsad till programgenomförandets två första år.
Kommissionens svar 55
77
Den kinesiska marknaden är mycket specifik. Kon -
sumtionen per capita är mindre än 1 liter (medan 
den i Europa är omkring 30 liter). Även om vin -
konsumtionen ökar måste de europeiska vinerna 
konkurrera med viner från Australien, Chile och 
Sydafrika, som kan dra nytta av förmånsbehandling 
i samband med importavgifter.
Se även svaren på punkterna 39 och 75.
78
Utan den säljfrämjande åtgärden skulle förlusterna 
av marknadsandelar troligen varit större.
Kommissionen har analyserat utsikterna och påpe -
kat risken för förlust av marknadsandelar i vissa 
tredjeländer. Risken kan bero på att EU -företagen 
är småskaliga, på segmenteringen av sektorn eller 
på restriktioner i fråga om viner med uppgift om 
druvsort i olika medlemsstater.
De europeiska vinerna måste kämpa för att behålla 
sina marknadsandelar. Säljfrämjande åtgärder är ett 
mycket viktigt verktyg.
Det bör framhållas att kommissionen just inlett en 
studie av de europeiska vinernas konkurrenskraft 
i tredjeländer och i EU. Studien kommer särskilt att 
granska nyckelfaktorer för EU -vinernas konkurrens -
kraft i förhållande till viner från tredjeländer och de 
hinder som finns för att stärka den.
Gemensamt svar på punkterna 79 och 80
Även om de säljfrämjande åtgärderna vidtas till 
förmån för vissa typer av vin gynnar de indirekt alla 
andra typer av vin eftersom de får en positiv effekt 
på bilden av vin i stort och konsumtionen av andra 
typer av vin.73
Se svaret på punkt 72.
75
Kommissionen bekräftar uppgifterna om handeln 
med europeiskt vin, vilka också visar fördelarna 
med att fortsätta med de säljfrämjande åtgärderna 
i tredjeländer.
Diagrammen 2a och 2b visar tydligt att vinexporten 
ökar i värde, även om denna trend påverkas starkt 
av de högre priserna på druvor och vin.
På den kinesiska marknaden möter EU -vinerna kon -
kurrens från de lokala vinerna (83 % av den kinesiska 
konsumtionen) och viner från Chile (son är undan -
tagna från tullavgifter), Australien och Sydafrika.
På grund av denna hårda konkurrens är det av avgö -
rande betydelse att marknadsföra unionens viner 
för att bibehålla marknadsandelar.
76
Det är svårt att särskilja de säljfrämjande åtgärder -
nas effekter på en sektors konkurrenskraft. Till och 
med när förfarandena för urval och bedömning är 
optimerade återstår alltid en viss grad av osäkerhet.
Detta är dock inte ett tillräckligt skäl för att ifråga -
sätta nyttan av åtgärden. Åtgärden är fullt motive -
rad eftersom den är oundgänglig mot bakgrund av 
handelns liberalisering och den hårdnade konkur -
rensen från våra främsta konkurrenter, som För -
enta staterna, som för en offentlig säljfrämjande 
politik (där budgeten medger att man finansierar 
exportstödåtgärder).
Det bör dock vara möjligt att förfina bedömningen 
genom att använda indikatorer som är lämpliga för 
stödmottagarnivån (se även svaret på punkt 69) och 
genom att medlemsstaterna gör mer djupgående 
analyser av åtgärden.
Se svaren på punkterna 69 och 70.
Kommissionens svar 56
83
Kommissionen anser att de specifika investerings -
åtgärderna i den gemensamma vinmarknadsord -
ningen är viktiga för att öka konkurrenskraften.
I december 2013 bekräftade rådet och parlamentet 
ändamålsenligheten i 2008 års vinreform genom 
att bibehålla dess vägledande principer i förord -
ning (EG) nr 1308/201317 om den nya marknadsord -
ningen. Därigenom visade de att de vill ge vinre -
formens verktyg tid att nå full effekt, bland annat 
genom att bibehålla investeringarna under de två 
stödordningarna.
Se kommissionens svar på rekommendation 1.
84
Med tanke på risken för överlappning mellan de 
två stödordningarna har kommissionen sett sig 
tvungen att dra en gräns (som inte ursprungligen 
förutsågs) för att försäkra sig om god budgetdis -
ciplin. Gränsen mellan programmen är nu tydlig 
och bör göra det möjligt att undvika riskerna för 
dubbelfinansiering.
Förseningarna i genomförandet av åtgärderna 
under de första åren av programperioden kan 
också förklaras av andra faktorer, som exempelvis 
svårigheterna att få bankgarantier på grund av den 
ekonomiska krisen.
17 EUT L 347, 20.12.2013.Slutsatser och rekommendationer
82
Revisionen omfattade de tre första åren av pro -
gramperioden 2009–2013, under vilken åtgär -
derna infördes. Efter en inkörningsperiod fick 
medlemsstaterna bättre möjligheter att genom -
föra sina programåtgärder, särskilt när det gäller 
budgetgenomförandet.
Kommissionen har inrättat de verktyg som behövs 
för att förbättra genomförandet, övervakningen 
och kontrollen av programmets åtgärder (sju änd -
ringar av förordning (EG) nr 555/200815, riktlinjer 
för omstrukturering, investering och säljfrämjande 
åtgärder i tredjeländer16).
När det gäller konkurrenskraften är det naturligtvis 
svårt att isolera de effekter som dessa två åtgärder 
har haft på vinsektorns konkurrenskraft, som är det 
andra målet för 2008 års vinreform, då det första 
målet (att återupprätta marknadsbalansen) redan 
har nåtts. Reformen av sektorn bör granskas som en 
uppsättning åtgärder som kompletterar varandra. 
Det är dock värt att notera den stadiga ökningen 
av exporten, i fråga om såväl värde som volym, 
i en allt mer konkurrensutsatt global kontext, trots 
nedgången under 2008  och  2009 till följd av den 
ekonomiska krisen.
15 Förordning (EG) nr 42/2009 (EUT L 16, 21.1.2009), förordning (EG) 
nr 702/2009 (EUT L 202, 4.8.2009), förordning (EG) nr 772/2010 
(EUT L 232, 2.9.2010), förordning (EG) nr 568/2012 (EUT L 169, 
29.6.2012), förordning (EG) nr 568/2012 (EUT L 169, 29.6.2012), 
förordning (EG) nr 202/2013 (EUT L 67, 9.3.2013) och förordning 
(EG) nr 752/2013 (EUT L 2010, 6.8.2013).
16 Guidelines for implementation of the national support programmes 
in the wine sector according to Regulations (EC) No 1234/2007 
and No 555/2008  (riktlinjer för tillämpningen av de nationella 
stödprogrammen inom vinsektorn i enlighet med förordningarna 
(EG) nr 1234/2007 och (EG) nr 555/2008) av den 25 februari 2013 
och den 26 april 2013.
Kommissionens svar 57
Gemenskapslagstiftningen ger medlemsstaterna 
en ram för att granska hur projekten fortsätter efter 
programmets slut (artikel 103u.5 i förordning (EG) 
nr 1234/2007).
Under sina revisionsuppdrag om investeringsåt -
gärder kontrollerar kommissionen dessutom att 
medlemsstaterna bedömer om kostnaderna är 
rimliga. I enlighet med förordning (EG) nr 1290/2005 
ska revisionerna säkerställa att medlemsstaterna 
har antagit de lagar och andra författningar och vid -
tagit alla andra åtgärder (förvaltning och kontroll) 
som behövs för att säkerställa ett effektivt skydd för 
unionens ekonomiska intressen. I detta samman -
hang ska revisionerna också tjäna till att kontrollera 
om medlemsstaterna har följt principerna om en 
sund ekonomisk förvaltning som bland annat inne -
fattar en bedömning av kostnadernas rimlighet.
Frågan om hur man väljer ut investeringspro -
jekt, särskilt när det gäller att granska rimlighe -
ten i kostnaderna och projektens bärkraft (efter 
programslutet) kommer att tas upp på mötena 
i förvaltningskommittén för den gemensamma 
marknadsordningen.
86
De framgångarna som EU:s vinpolitik haft när det 
gäller att uppnå målen, bland annat en 50-procen -
tig ökning av exporten, är en god indikator på att 
de säljfrämjande åtgärderna har haft en mycket 
positiv effekt.
De säljfrämjande åtgärderna i tredjeländer syftar 
bland annat till att öka antalet avsättningsmöjlighe -
ter för vin, vilket kan göras med hjälp av åtgärder på 
konsoliderade marknader, men också med åtgärder 
på nya marknader och marknader som behöver 
återerövras. Om nya marknader öppnas måste de 
konsolideras. Gemenskapsreglerna förhindrar inte 
detta18. Dessutom är det så att även om små och 
medelstora företag har företräde får stödet även 
ges till stora företag, eftersom det är en fråga om 
företräde, inte ett kriterium för stödberättigande.
18 I artikel 103p.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs 
att stödet ”lämnas för informations- och säljfrämjande 
åtgärder för gemenskapsvin i tredjeland i syfte att förbättra 
gemenskapsvinets konkurrenskraft i de länderna”.Rekommendation 1
Rådet och parlamentet har nyligen, i december 2013, 
bekräftat vinreformens ändamålsenlighet genom 
att bibehålla dess vägledande principer i förordning 
(EG) nr 1308/2013 om den nya gemensamma mark -
nadsordningen för perioden 2014–2020. Därigenom 
har de visat att de vill ge vinreformens verktyg tid 
att nå full effekt, samtidigt som de utökat omfatt -
ningen av delåtgärder i stödprogrammen (nya inno -
vationsåtgärder, säljfrämjande åtgärder riktade till 
den inhemska marknaden, utökat omstrukturerings -
stöd för omplantering av växtskyddsskäl).
När det gäller absorptionen av medel övervakar 
kommissionen de belopp som betalas ut till stöd -
mottagarna månadsvis. I enlighet med artikel 110 
i den horisontella förordningen (EG) nr 1306/2013 
kommer kommissionen att försäkra sig om att alla 
instrument för den gemensamma jordbrukspoliti -
ken mäts och bedöms i förhållande till den gemen -
samma jordbrukspolitikens mål. Detta innefattar 
en utvärdering av samstämmigheten mellan den 
gemensamma jordbrukspolitikens instrument 
senast 2018 (första resultaten). I detta sammanhang 
kommer kommissionen att granska hur man ska 
kunna integrera en bedömning av mervärdet med 
ett investeringsstöd inom både den gemensamma 
vinmarknadsordningen och landsbygdsutveck -
lingen. Observera att information om effekten av en 
viss politik bara kan fås efter att en tillräckligt lång 
tid har förflutit.
85
Se kommissionens svar på rekommendation 2.
Rekommendation 2
Kommissionen anser att den här delen av rekom -
mendationen är riktad till medlemsstaterna.
Enligt subsidiaritetsprincipen och principen om 
delad förvaltning faller valet av projekt inom med -
lemsstaternas ansvarsområde och kommissionen 
kan inte i förväg bedöma om kostnaderna är rimliga.
Kommissionens svar 58
Kommissionen kommer att diskutera med med -
lemsstaterna om en anpassning av riktlinjerna för 
att se till att EU -finansierade säljfrämjande projekt 
kompletterar befintliga åtgärder för att undvika 
risken för dödviktseffekter.
87
Kommissionen har lagt särskild vikt vid att för -
bättra kvaliteten på urvalet av projekt för den nya 
programperioden 2014–2018, genom ändringarna 
av förordning (EG) nr 555/2008 och antagandet av 
2013 års riktlinjer.
Urvalsförfarandet föreskriver bland annat en 
bedömning av om insatserna sannolikt kommer att 
ha en effekt när det gäller att öka efterfrågan.
När den nya programperioden förhandlades med 
medlemsstaterna behandlades frågan om kontroller 
av åtgärden på plats. En del medlemsstater kräver 
sådana kontroller. Andra invänder att sådana kon -
troller skulle bli för kostsamma och oproportioner -
liga i fråga om kostnadseffektivitet.
För att uppväga bristen på kontroller i tredjeländer 
har kommissionen i riktlinjerna föreslagit att en 
förteckning över fakturor och styrkande handlingar 
ska tillhandahållas för kontroller.
Se även svaren på punkterna 43 till 51 och på 
rekommendation 4.Ändringarna av förordning (EG) nr 555/2008 och 
antagandet av 2013 års riktlinjer förbättrar urvals -
processen, i synnerhet genom att ge ett tydligare 
och effektivare företräde för små och medelstora 
företag, nya förmånstagare och förmånstagare som 
inriktar sig på nya tredjeländer.
Reglerna utesluter inte att vissa varumärken fram -
hålls, eftersom syftet är att stärka konkurrenskraf -
ten hos viner med skyddad ursprungsbeteckning 
eller geografisk beteckning och viner med uppgift 
om druvsort. För stödmottagarna, som bär 50 % 
av kostnaderna för åtgärderna, kan det vara viktigt 
att få framhålla vissa varumärken så att de kan bli 
igenkända på målmarknaderna, vilket kan öka för -
säljningen av dem.
Rekommendation 3 a)
Kommissionen anser att beroende på omständighe -
terna kan stödmottagarna få tillgång till åtgärden 
under den andra programmeringsperioden, exempel -
vis för att konsolidera marknaden i samma tredjeland.
Ändringarna av förordning (EG) nr 555/2008 och 
antagandet av 2013 års riktlinjer förbättrar dess -
utom urvalsprocessen, i synnerhet genom att ge 
ett tydligare och effektivare företräde för små och 
medelstora företag, nya förmånstagare och för -
månstagare som inriktar sig på nya tredjeländer.
Rekommendation 3 b)
Även om åtgärdens mål är att förbättra konkurrens -
kraften hos viner med skyddad ursprungsbeteck -
ning eller geografisk beteckning och viner med 
uppgift om druvsort och detta mål måste uppfyllas, 
utesluter inte reglerna att särskilda varumärken 
identifieras. För stödmottagarna, som bär 50 % av 
kostnaderna för åtgärderna, kan det vara viktigt 
att få framhålla vissa varumärken så att de kan bli 
igenkända på målmarknaderna, vilket kan öka för -
säljningen av dem. Ändringarna av förordning (EG) 
nr 555/2008 och antagandet av 2013 års riktlinjer 
medger dessutom på ett tydligare sätt att man ger 
de små och medelstora företagen företräde.
Kommissionens svar 59
Rekommendation 5 a)
Kommissionen anser att den här rekommendatio -
nen har beaktats för programperioden 2014–2018.
Frågan om stödmottagarens administrativa kost -
nader och personalkostnader har redan behandlats 
i artikel 53 b i rådets förordning (EG) nr 1308/2013 
och i kommissionens genomförandeförordning 
(EU) nr 752/2013 av den 31 juli 2013, genom vilken 
artikel 5a införs i kommissionens förordning (EG) 
nr 555/2008, samt i riktlinjerna.
När det gäller genomförandeorganen kan enligt 
riktlinjerna kostnaderna för dessa anses vara stöd -
berättigande om de inte redan tillskrivits en annan 
utgiftskategori.
Rekommendation 5 b)
Den här delen av rekommendationen är riktad till 
medlemsstaterna.
Förekomsten av en tillräcklig verifieringskedja 
kontrolleras som standard vid granskningen inför 
avslutandet av räkenskaperna. När reglerna kräver 
särskilda kontroller och det framkommer att det 
finns brister i verifieringskedjan kräver kommissio -
nen korrigerande åtgärder och kan också tillämpa 
en finansiell korrigering. För att uppväga bristen på 
kontroller i tredjeländer har kommissionen dess -
utom i riktlinjerna föreslagit att en förteckning över 
fakturor och styrkande handlingar ska tillhandahål -
las för kontroller.Rekommendation 4
Rådets förordning medger att stöd beviljas om 
de åtgärder som vidtas uppfyller de villkor som 
fastställs i förordningen. Urvalsförfarandet, som 
definieras i artikel 5 i förordning (EG) nr 555/2008 
och i riktlinjerna, föreskriver bland annat utvärde -
ring av åtgärdernas förväntade effekt när det gäller 
att öka efterfrågan.
Kommissionen kommer att diskutera med med -
lemsstaterna om en anpassning av riktlinjerna för 
att se till att EU -finansierade säljfrämjande projekt 
kompletterar befintliga åtgärder för att undvika 
risken för dödviktseffekter.
88
Kommissionen erkänner problemen med kontrol -
ler på plats av dessa åtgärder i tredjeländer, även 
om gemenskapslagstiftningen inte kräver sådana 
kontroller.
När den nya programperioden förhandlades med 
medlemsstaterna behandlades frågan om kontrol -
ler av åtgärden på plats. Särskilt Rumänien, Italien, 
Spanien och Slovakien kräver kontroller i tredjelän -
der i sina program. Andra medlemsstater invänder 
att sådana kontroller skulle bli för kostsamma och 
oproportionerliga i fråga om kostnadseffektivitet.
För att uppväga bristen på kontroller i tredjeländer 
har kommissionen i riktlinjerna föreslagit att en 
förteckning över fakturor och styrkande handlingar 
ska tillhandahållas för kontroller.
Kommissionen är angelägen om att förbättra kvalite -
ten på kontrollerna av denna åtgärd, särskilt genom 
en eventuell anpassning av riktlinjerna och reglerna.
Kommissionens svar 60
Rekommendation 6
Kommissionen anser att den här rekommendatio -
nen har beaktats för programperioden 2014–2018.
För den nya programperioden har kommissionen 
i riktlinjerna föreslagit exempel på indikatorer som 
medlemsstaterna kan erbjuda stödmottagarna för 
att bedöma resultaten av de säljfrämjande åtgär -
derna, beroende på de insatser som görs.
Se även punkt 89.
90
Kommissionen delar inte revisionsrättens synpunkt 
att det finns en risk för att medlemsstaterna lagt 
budgeten för säljfrämjande åtgärder på en för hög 
nivå. Det finns ingen budget som är specifikt öron -
märkt för säljfrämjande åtgärder i den finansiella 
bilagan till rådets förordning. Medlemsstaterna 
lägger fram sina stödprogram med vägledande 
kostnadsfördelningar som de kan ändra två gånger 
om året beroende på de behov som framkommer.
Här vill kommissionen erinra om målen för den 
vinreform som rådet antog 2008, nämligen 1) att 
återupprätta marknadsbalansen (genom engångs -
stöd för nedläggning av vinodlingar 2009–2011) 
och 2) att förbättra konkurrenskraften (genom 
strukturella åtgärder). Det första stadiet har genom -
förts och motsvarigheten till nedläggningsbidra -
get har överförts till stödprogrammen, i enlighet 
med reformplanen, för att öka beloppen för dessa 
åtgärder som är mer strukturella än vad åtgärderna 
för säljfrämjande och investeringar primärt är. 
Ökningen av beloppen i medlemsstaternas anslag 
till åtgärderna var alltså förutsedd.89
Vid analysen av programförslagen för perioden 
2014–2018 har kommissionen insisterat på att med -
lemsstaterna ska tillhandahålla lämpliga indikato -
rer för varje åtgärd. Stödprogrammen innehåller 
nu ett tydligare avsnitt om kvantitativa kriterier 
och indikatorer som används för övervakning och 
utvärdering. Medlemsstaterna har uppmanats att 
visa kopplingen mellan de mål de fastställt för varje 
åtgärd och de indikatorer som ska användas för att 
mäta i vilken omfattning målen har nåtts.
Den 1 mars 2014 ska medlemsstaterna presentera 
kostnadsnyttoanalysen19 för stödprogrammen, vil -
ken bör ge användbar information för programan -
alysen för den första programperioden 2009–2013. 
Den tredje kostnadsnyttoanalysen ska läggas fram 
av medlemsstaterna före den 1 mars 2017.
Kommissionen vill understryka att informationen 
om genomförandet av åtgärderna (övervakningsin -
formation) måste särskiljas från informationen om 
åtgärdernas resultat och effekter (utvärderingsin -
formation). Dessa uppgifter kan erhållas först efter 
att en viss tid har förflutit.
Den efterföljande bedömningen av kostnader och 
nytta måste läggas fram av medlemsstaterna före 
den 1 mars 2017.
19 Den första kostnadsnyttoanalysen lades fram den 1 mars 2011 och 
var därför begränsad till programgenomförandets första två år.
Kommissionens svar 61
När reformen av den gemensamma marknadsord -
ningen antogs i december 2013 ville inte rådet och 
parlamentet ändra de vägledande principer som 
antagits i samband med vinreformen, bland annat 
i fråga om budgetanslagen. De stärkte också den 
säljfrämjande åtgärden ytterligare genom att öppna 
upp den inre marknaden för åtgärder som är inrik -
tade på information om måttfull konsumtion och på 
systemen med skyddad ursprungsbeteckning eller 
geografisk beteckning i unionen.
Rekommendation 7
I enlighet med artikel 110 i den horisontella för -
ordningen (EG) nr 1306/2013 kommer kommissio -
nen att försäkra sig om att alla instrument för den 
gemensamma jordbrukspolitiken mäts och bedöms 
i förhållande till den gemensamma jordbrukspoliti -
kens mål. Detta innefattar en utvärdering av effek -
tiviteten i den gemensamma jordbrukspolitikens 
instrument senast 2018 (första resultaten). I detta 
sammanhang kommer kommissionen att under 
2018 granska hur man kan införa en bedömning av 
hur budgetanslagen för vinstödsystemet används 
och vilka effekter de har. Observera att information 
om effekten av en viss politik bara kan fås efter att 
en tillräckligt lång tid har förflutit.

HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm ), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm ), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm ) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm ).
QJ-AB- 14-005-SV-C ISSN  1831-0990
EU ger stöd till investeringar i vinproduktion 
och till marknadsföring av EU-viner i länder 
utanför EU. I denna rapport granskar 
revisionsrätten om stödet till vinsektorn 
förvaltas väl och om det har förbättrat 
EU-vinernas konkurrenskraft. Under revisionen 
konstaterade revisionsrätten att behovet av 
investeringsstöd till vinsektorn, i tillägg till det 
som redan finns inom landsbygdsutvecklings -
politiken, inte hade påvisats. Stöd till 
säljfrämjande åtgärder användes ofta till att 
konsolidera marknadsandelar i stället för att 
erövra nya marknader. Dessutom identifierade 
revisionsrätten säljfrämjande åtgärder som 
skulle ha genomförts även utan offentlig 
finansiering. Slutligen har man inte alltid visat 
hur stödet har påverkat EU-vinproducenternas 
konkurrenskraft. Revisionsrätten har lämnat 
rekommendationer till kommissionen och 
medlemsstaterna om hur de brister som nämns 
i rapporten kan åtgärdas.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN