Förslag till RÅDETS BESLUT om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation (2014-2020) /* KOM/2011/0811 slutlig - 2011/0402 (CNS) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND Den uppsättning av förslag om ”Horisont 2020” som utarbetats helt i linje med kommissionens meddelande ”En budget för Europa 2020”[1] stöder helt Europa 2020-strategin, där man fastställer att forskning och innovation är avgörande för att uppnå en smart och hållbar tillväxt. Paketet innehåller förslag om (1) ett ramprogram för Horisont 2020 (fördraget om Europeiska unionens funktionssätt - ”EUF-fördraget”), (2) en gemensam uppsättning regler för deltagande och spridning (EUF-fördraget), (3) ett gemensamt särskilt program för att genomföra Horisont 2020 (EUF-fördraget), samt (4) ett gemensamt förslag för de delar av Horisont 2020 som motsvarar Euratomfördraget. Den allmänna politiska bakgrunden till dessa lagstiftningsförslag finns i ett meddelande från kommissionen som antogs tillsammans med dem, och som behandlar ett antal större övergripande element såsom förenklingar och hur synen på innovation har stärkts. Horisont 2020 bidrar direkt till att hantera de stora samhälleliga utmaningar som identifierats i Europa 2020 och dess flaggskeppsinitiativ. Det kommer i lika stor utsträckning att bidra till att skapa ett industriellt ledarskap i Europa. Det kommer också att öka kompetensen i den vetenskapliga kunskapsbasen, vilket är avgörande för Europas hållbara och långsiktiga välstånd och välmående. För att uppnå dessa mål innehåller förslagen ett komplett utbud av stödåtgärder som omfattar hela forsknings- och innovationscykeln. Horisont 2020 sammanför och stärker därför de verksamheter som för närvarande finansieras genom det sjunde ramprogrammet för forskning, genom de delar som berör innovation inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt genom Europeiska institutet för innovation och teknik. Förslagen är således även utformade för att åstadkomma en betydande förenkling för deltagarna. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER SAMT KONSEKVENSANALYSER I beredningen av de fyra förslagen har man tagit full hänsyn till svaren på ett omfattande offentligt samråd på grundval av en grönbok, ”Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation”, KOM(2011) 48. Åsikter har framförts av Europeiska rådet, medlemsstaterna och ett brett spektrum av intressenter från näringslivet, den akademiska världen och det civila samhället. Förslagen bygger också på två djupgående konsekvensanalyser, som bygger på samråd med berörda parter, interna och externa utvärderingar samt bidrag från internationella experter. Enligt bedömningarna skulle Horisont 2020-alternativet skapa ett tydligare fokus, bäst uppnå de nödvändiga insatserna på program- och projektnivå samt innebära störst effekt på de politiska målen och fördelarna för de ekonomiska, konkurrensmässiga och sociala vinsterna nedströms, och samtidigt bidra till att förenkla saker och ting genom att t.ex. minska den administrativa bördan för deltagarna, effektivisera tillämpliga regler och förfaranden för att garantera överensstämmelsen mellan olika instrument och peka på en ny balans mellan risk och tillit. 3. RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ FÖRSLAGET 3.1. Rättslig grund Förslaget syftar till att integrera forskning och innovation på ett smidigt sätt för att uppnå de politiska målen. Horisont 2020 kommer att baseras på EUF-fördragets avdelningar "Industri" och "Forskning och teknisk utveckling samt rymden" (artiklarna 173 och 182). Reglerna för deltagande och spridning kommer att baseras på samma avdelningar i EUF-fördraget (artiklarna 173, 183 och 188). Den del som grundar sig på avsnittet ”Industri” kommer i båda fallen främst att avse Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), som kommer att finansieras genom ett ekonomiskt bidrag från Horisont 2020. EIT kommer inte att finnas med på det särskilda programmets nivå. Det bör erinras om att innovationsverksamhet uttryckligen har inkluderats i olika ramprogram på grundval av EUF-fördragets avdelning om forskning och att de nuvarande ramprogrammen också innehåller en rad olika innovationsverksamheter. Som en följd av detta kommer det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 att grundas på EUF-fördragets avsnitt ”Forskning och teknisk utveckling samt rymden” (artikel 182) eftersom den avsedda verksamheten kommer att omfattas av denna avdelning. Förslaget till Euratoms forsknings- och utbildningsprogram som bidrar till Horisont 2020 bygger på artikel 7 i Euratomfördraget. 3.2. Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna Förslagen har utformats för att maximera unionens mervärde och resultat, med fokus på mål och verksamheter som inte kan uppnås effektivt av medlemsstaterna på egen hand. Insatser på EU-nivå kan stärka den övergripande ramen för forskning och innovation och samordna medlemsstaternas forskningsinsatser, vilket innebär att man kan undvika dubbelarbete, behålla en kritisk massa inom viktiga områden och se till att den offentliga finansieringen används på ett optimalt sätt. Insatser på EU-nivå möjliggör konkurrens över hela kontinenten för att man ska kunna välja de bästa förslagen, och därigenom öka kompetensen och synliggöra ledande forskning och innovation. EU-nivån är också bäst lämpad för att stödja gränsöverskridande rörlighet och därigenom förbättra forskarnas utbildning och karriärutveckling. Med ett program på EU-nivå har man större möjligheter att satsa på långsiktig högriskforskning och -utveckling, och på detta sätt kan man sprida risken och skapa ett bredare tillämpningsområde och stordriftsfördelar som annars inte vore möjliga. Inom ramen för insatser på EU-nivå kan man utnyttja ytterligare offentliga och privata investeringar i forskning och innovation, bidra till det europeiska forskningsområdet där kunskap, forskare och teknik cirkulerar fritt samt påskynda kommersialiseringen och spridningen av innovationer på hela den inre marknaden. Program på unionsnivå behövs också för att stödja politiska beslut samt de mål som fastslås inom en rad politikområden. Fullständig information finns i de åtföljande konsekvensbedömningarna. 4. BUDGETKONSEKVENSER Budgeten för alla förslag anges i löpande priser. Den finansieringsöversikt för rättsakt som bifogas detta förslag innehåller uppgifter om budgetkonsekvenserna och de mänskliga och administrativa resurserna. Kommissionen kan, på grundval av en kostnads-nyttoanalys, använda befintliga genomförandeorgan för genomförandet av Horisont 2020, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram. 2011/0402 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT av den XXX om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation (2014-2020) (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 182.4 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2], med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[3], med beaktande av Regionkommitténs yttrande[4], i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och av följande skäl: (1) I enlighet med artikel 182.3 i fördraget ska Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [...]... om Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation (”Horisont 2020”)[5] - genomföras genom ett särskilt program där man bestämmer specifika mål och regler för dess genomförande, fastställer dess längd och tillhandahåller de medel som bedöms som nödvändiga. (2) Horisont 2020 har tre prioriteringar, nämligen att skapa spetskompetens (”Spetskompetens”) och industriellt ledarskap (”Industriellt ledarskap") samt angripa samhällsproblem (”Samhälleliga utmaningar”). Dessa prioriteringar bör genomföras genom ett särskilt program som består av tre delar om indirekta åtgärder och en del om direkta åtgärder från det gemensamma forskningscentrumet (JRC). (3) Inom ramen för Horisont 2020 fastställs ramprogrammets allmänna mål samt prioriteringarna och huvudlinjerna för de särskilda mål och aktiviteter som ska uppnås och genomföras, men i det särskilda programmet ska man fastställa de särskilda mål och huvudlinjer för de aktiviteter som är specifika för var och en av delarna. Bestämmelserna i Horisont 2020 om genomförandet tillämpas fullt ut i detta särskilda program, inklusive dem som avser etiska principer. (4) Varje del bör komplettera de andra delarna av det särskilda programmet och genomföras på ett sätt som överensstämmer med dessa. (5) Det finns ett kritiskt behov av att förstärka och utöka kompetensen inom EU:s vetenskapliga bas och garantera tillgången till världsledande forskning och talanger för att säkra Europas långsiktiga konkurrenskraft och välfärd. Inom avsnitt I, ”Spetskompetens”, bör man stödja det europeiska forskningsrådets verksamhet inom spetsforskning, framtida och framväxande teknik, Marie Curie-åtgärder och europeisk forskningsinfrastruktur. Denna verksamhet bör syfta till att bygga upp kompetens på lång sikt, med tydligt fokus på nästa generations vetenskap, system och forskare, och stödja nya talanger från hela EU och associerade länder. Unionens verksamhet till stöd för spetskompetens bör bidra till att konsolidera det europeiska forskningsområdet och göra EU:s vetenskapliga system mer konkurrenskraftigt och attraktivt på internationell nivå. (6) Forskning som genomförs inom ramen för avsnitt I, ”Spetskompetens”, bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter, utan förutbestämda tematiska prioriteringar. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens. (7) Europeiska forskningsrådet bör ersätta och efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom kommissionens beslut 2007/134/EG[6]. Det bör verka i enlighet med de etablerade principerna om spetskompetens, oberoende, effektivitet och öppenhet. (8) För att upprätthålla och öka EU:s industriella ledarskap finns det ett akut behov av att stimulera den privata sektorns investeringar i forskning, utveckling och innovation, främja forskning och innovation med en affärsdriven dagordning och påskynda utvecklingen av ny teknik som kommer att ligga till grund för framtida verksamhet och ekonomisk tillväxt. Inom avsnitt II, ”Industriellt ledarskap”, bör man stödja investeringar i spetsforskning och innovation inom viktig möjliggörande teknik och annan industriell teknik, underlätta tillgången till riskfinansiering för innovativa företag och projekt och ge unionen ett brett stöd för innovation i små och medelstora företag. (9) Rymdforskning och rymdinnovation, som utgör en delad befogenhet för unionen, bör ingå som en sammanhängande del i avsnitt II, ”Industriellt ledarskap”, i syfte att maximera de vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekterna samt garantera ett effektivt och kostnadseffektivt genomförande. (10) För att man ska kunna ta itu med de stora samhälleliga utmaningar som identifierats i Europa 2020-strategin[7] krävs stora investeringar i forskning och innovation för att utveckla och distribuera nya och banbrytande lösningar av tillräcklig storlek och omfattning. Dessa utmaningar innebär också stora ekonomiska möjligheter för innovativa företag och bidrar därmed till EU:s konkurrenskraft och sysselsättning. (11) Avsnitt III, ”Samhälleliga utmaningar” syftar till att skapa effektivare forskning och innovation för att klara av viktiga samhälleliga utmaningar genom att stödja excellent forsknings- och innovationsverksamhet. Denna verksamhet bör genomföras med hjälp av ett utmaningsbaserat förhållningssätt där man samlar resurser och kunskap från olika områden, teknologier och discipliner. Samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning utgör en viktig del när det gäller att bemöta alla typer av utmaningar. Verksamheten bör omfatta hela skalan av forskning och innovation med fokus på innovativ verksamhet såsom pilotprojekt, demonstration, provbänkar och stöd för offentlig upphandling, standardförberedande forskning och normgivning, samt upptagningen på marknaden av innovationer. Verksamheten bör direkt stödja motsvarande sektorspolitiska befogenheter på unionsnivå. Alla utmaningar bör bidra till det övergripande målet att uppnå hållbar utveckling. (12) Som en integrerad del av Horisont 2020 bör det gemensamma forskningscentrumet (JRC) fortsätta att tillhandahålla oberoende, kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av unionens politik. I syfte att utföra sitt uppdrag bör det gemensamma forskningscentrumet bedriva forskning på högsta kvalitetsnivå. Vid genomförandet av de direkta åtgärderna i enlighet med sitt uppdrag bör det gemensamma forskningscentrumet lägga särskild tonvikt på områden av stor betydelse för unionen, nämligen smart och hållbar tillväxt, säkerhet och medborgarskap samt Europa i världen. (13) Det gemensamma forskningscentrumets direkta åtgärder bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och öppet sätt, varvid hänsyn bör tas till JRC-användarnas relevanta behov och unionens politikområden, samtidigt som målsättningen att tillvarata unionens finansiella intressen beaktas. Denna forskningsverksamhet bör, där så är lämpligt, anpassas till dessa behov och till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen samt syfta till uppnåendet av spetskompetens. Det gemensamma forskningscentrumet bör fortsätta att skapa ytterligare resurser med hjälp av konkurrensutsatt verksamhet. (14) Denna verksamhet omfattar deltagande i Horisont 2020-programmets indirekta åtgärder, arbete utfört av tredje part och, i mindre omfattning, utnyttjande av immateriella rättigheter. (15) Det särskilda programmet bör komplettera de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra unionsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för genomförandet av Europa 2020-strategin, framför allt med åtgärder inom områdena sammanhållning, jordbruk och landsbygdsutveckling, yrkesutbildning, industri, folkhälsa, konsumentskydd, sysselsättning och socialpolitik, energi, transport, miljö, klimatåtgärder, säkerhet, fiske- och havsfrågor, utvecklingssamarbete samt utvidgning och grannskapspolitik. (16) I syfte att säkerställa att utvärderingarna av Horisont 2020 korrekt återspeglar de senaste rönen och att de särskilda villkoren för hur finansieringsmöjligheterna utnyttjas speglar marknadssituationen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att anpassa eller vidareutveckla de resultatindikatorer som motsvarar de särskilda målen för det särskilda programmet och de särskilda villkoren för hur finansieringsmöjligheterna ska användas. Det är av särskild vikt att kommissionen i samband med sina föreberedelser i tillräcklig utsträckning samråder med berörda parter, däribland experter. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den säkerställa att de relevanta dokumenten överförs så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt till rådet. (17) För att säkerställa att förutsättningarna för genomförande av det särskilda programmet är enhetliga, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anpassa arbetsprogrammen för genomförandet av det särskilda programmet. (18) Dessa genomförandebefogenheter avseende arbetsprogrammen för delarna I, II och III, med undantag av det europeiska forskningsrådets åtgärder bör, om kommissionen inte avviker från det vetenskapliga rådets ståndpunkt, utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[8]. (19) Det gemensamma forskningscentrumets styrelse, som inrättats genom kommissionens beslut 96/282/Euratom av den 10 april 1996 om omorganisation av Gemensamma forskningscentrumet[9], har rådfrågats om det vetenskapliga och tekniska innehållet i det särskilda programmet för det gemensamma forskningscentrumets direkta åtgärder. (20) För att öka den rättsliga säkerheten och tydligheten bör rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[10], rådets beslut 2006/972/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[11], rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013)[12], rådets beslut 2006/974/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[13] och rådets beslut 2006/975/EG av den 19 december 2006 om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentrumet inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[14] upphävas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. AVDELNING I INRÄTTANDE Artikel 1 Syfte Genom detta beslut inrättas det särskilda programmet för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/2012[15] och fastställs de särskilda mål för unionens stöd till forsknings- och innovationsverksamhet som anges i artikel 1 i denna förordning samt tillämpningsföreskrifter. Artikel 2 Inrättande av det särskilda programmet 1. Härmed inrättas det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 - Ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (”det särskilda programmet”) för perioden 1 januari 2014 till 31 december 2020. 2. 2. I enlighet med artikel 5.2 och 5.3 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) ska det särskilda programmet bestå av följande delar: (a) Del I ”Spetskompetens”. (b) Del II ”Industriellt ledarskap”. (c) Del III ”Samhälleliga utmaningar”. (d) Del IV ”Det gemensamma forskningscentrumets (JRC) icke-nukleära direkta åtgärder”. Artikel 3 Särskilda mål 1. Del I om spetskompetens syftar till att stärka den europeiska forskningens kvalitet i enlighet med prioriteringen ”Spetskompetens” som fastställs i artikel 5.2 a i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) genom att sträva mot följande särskilda mål: (a) Stärka spetsforskningen genom Europeiska forskningsrådets verksamhet. (b) Stärka forskning om framtida och ny teknik. (c) Stärka kompetens, utbildning och karriärutveckling genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna (”Marie Curie-åtgärderna”). (d) Stärka europeiska forskningsinfrastrukturer, även e-infrastrukturer. Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del I i bilaga I. 2. Del II om industriellt ledarskap syftar till att stärka det industriella ledarskapet och konkurrenskraften i enlighet med prioriteringen ”Industriellt ledarskap” som fastställs i artikel 5.2 b i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) genom att sträva mot följande särskilda mål: (a) Stärka Europas industriella ledarskap genom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation inom följande möjliggörande och industriella teknikområden i) informations- och kommunikationsteknik, i) nanoteknik, iii) avancerade material, iv) bioteknik, (v) avancerad tillverkning och bearbetning, (vi) rymdteknik. (b) Öka tillgången till riskfinansiering för att investera i forskning och innovation. (c) Öka innovationen i små och medelstora företag. Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del II i bilaga I. Särskilda villkor för hur finansieringsmöjligheterna enligt led b ska användas kommer att fastställas. Dessa anges i punkt 2 i del II i bilaga I. Kommissionen ska bemyndigas att anta delegerade akter i enlighet med artikel 10 i syfte att anpassa dessa särskilda villkor om den ekonomiska marknadssituationen så kräver eller i enlighet med resultaten av lånegaranti-instrumentet i programmet för konkurrenskraft och innovation och finansieringsinstrumentet för riskdelning i sjunde ramprogrammets finansieringsinstrument med riskdelning. 3. Del III om samhälleliga utmaningar syftar till att bidra till prioriteringen "Samhälleliga utmaningar" som fastställs i artikel 5.2 c i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) genom verksamhet inom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation som bidrar till följande särskilda mål: (a) Förbättra den livslånga hälsan och välbefinnandet. (b) Säkerställa tillräcklig försörjning av säkra och högkvalitativa livsmedel och andra biobaserade produkter, genom utveckling av produktiva och resurseffektiva system för primärproduktion, främjande av besläktade ekosystemtjänster, samt konkurrenskraftiga och koldioxidsnåla försörjningskedjor. (c) Övergå till ett pålitligt, hållbart och konkurrenskraftigt energisystem, med tanke på tilltagande resursknapphet, ökande energibehov och klimatförändringar. (d) Skapa ett europeiskt transportsystem som är resurseffektivt, miljövänligt, säkert och smidigt till gagn för medborgarna, ekonomin och samhället. (e) Skapa en resurseffektiv och klimattålig ekonomi och en hållbar försörjning av råvaror för att tillgodose behoven hos en växande global befolkning inom de hållbara begränsningarna för jordens naturresurser. (f) Främja innovativa och säkra europeiska samhällen som är öppna för alla inom ramen för aldrig tidigare skådade förändringar och växande globala ömsesidiga beroenden. Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del III i bilaga I. 4. Del IV, ”Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder”, syftar till att bidra till alla de prioriteringar som anges i artikel 5.2 i förordning (EU) nr XX/2012 [Horisont 2020] med det särskilda målet att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd till unionspolitiken. Huvuddragen för det särskilda målet anges i del IV i bilaga I. 5 Det särskilda programmet ska bedömas beroende på hur resultat och effekter överensstämmer med resultatindikatorer, i förekommande fall bland annat publikationer i viktiga tidskrifter, forskares rörlighet, tillgång till forskningsinfrastruktur, investeringar mobiliserade via lånefinansiering och riskkapitalinvesteringar, små och medelstora företag som introducerar innovationer som är nya för företaget eller för marknaden, hänvisningar till relevanta forskningsinsatser i strategidokument samt förekomsten av specifika effekter på den politiska beslutsprocessen. Ytterligare uppgifter om de viktiga resultatindikatorer som motsvarar de särskilda mål som anges i punkterna 1 till 4 i denna artikel anges i bilaga II. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 10 i syfte att anpassa dessa indikatorer mot bakgrund av ny utveckling eller ytterligare utarbeta dem. Artikel 4 Budget 1. 1. I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) ska finansieringsramen för genomförandet av det särskilda programmet uppgå till 86 198 miljoner euro. 2. Det belopp som avses i punkt 1 ska fördelas mellan de fyra delar som anges i artikel 2.2 i detta beslut i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020). Den vägledande budgetfördelning för de särskilda mål som anges i artikel 3 i detta beslut och det högsta totala beloppet för bidrag till det gemensamma forskningscentrumets åtgärder anges i bilaga II till förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020). 3 Högst 6 procent av de belopp som avses i artikel 6.2 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) för delarna I, II och III i det särskilda programmet får avsättas till kommissionens administrativa utgifter 4. Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2020 för att täcka tekniskt och administrativt stöd, i syfte att möjliggöra förvaltning av verksamhet som inte har avslutats den 31 december 2020. AVDELNING II GENOMFÖRANDE Artikel 5 Arbetsprogram 1. Det särskilda programmet ska genomföras med hjälp av arbetsprogram. 2. Kommissionen ska anta gemensamma eller separata arbetsprogram för genomförandet av delarna I, II och III i detta särskilda program som avses i punkterna a, b och c i artikel 2.2, utom för genomförandet av åtgärder inom det särskilda målet ”Att stärka Europas forskningsbas inom spetsforskningen”. Dessa genomförandeåtgärder ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2. 3. Arbetsprogrammen för genomförandet av åtgärderna inom ramen för det särskilda målet ”Att stärka Europas forskningsbas inom spetsforskningen” som fastställts av det vetenskapliga rådet för Europeiska forskningsrådet i enlighet med artikel 7.2 b, ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt. Kommissionen ska avvika från det arbetsprogram som fastställts av det vetenskapliga rådet endast när den anser att det inte överensstämmer med bestämmelserna i detta beslut. I sådant fall ska kommissionen anta arbetsprogrammet genom en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2. Kommissionen ska i vederbörlig ordning motivera denna åtgärd. 4. Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett separat flerårigt arbetsprogram för del IV i det särskilda programmet, som rör det gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder, i enlighet med artikel 2.2 d. I detta arbetsprogram ska hänsyn tas till de ståndpunkter som uttrycks av den styrelse för Gemensamma forskningscentrumet som avses i beslut 96/282/Euratom. 5. I arbetsprogrammen ska hänsyn tas till läget för vetenskap, teknik och innovation på EU-nivå samt på nationell och internationell nivå, liksom till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska innehålla uppgifter om samverkan med forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna, bland annat i områden där det finns gemensamma initiativ för programplanering. De ska uppdateras vid behov. 6. I arbetsprogrammen för genomförandet av delarna I, II och III som avses i punkterna a, b och c i artikel 2.2 ska man ange de eftersträvade målen, de förväntade resultaten, metoden för genomförande och deras totala belopp, i förekommande fall inbegripet preliminära uppgifter om beloppen för klimatrelaterade utgifter. De ska också innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, en uppgift om de belopp som anslagits för varje åtgärd, en vägledande tidsplan samt en flerårig strategi och strategiska riktlinjer för de efterföljande åren av genomförande. För bidragen ska de innehålla prioriteringar, väsentliga utvärderingskriterier och maximal medfinansieringsgrad. De ska möjliggöra bottom-up-strategier som syftar till att uppfylla målen på innovativa sätt. Dessutom ska arbetsprogrammen innehålla ett avsnitt där man identifierar de övergripande åtgärder som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020), som berör två eller flera särskilda mål både inom samma prioritet och inom två eller flera prioriteringar. Dessa åtgärder ska genomföras på ett integrerat sätt. Artikel 6 Europeiska forskningsrådet 1. Kommissionen ska genom en genomförandeakt inrätta ett europeiskt forskningsråd (”ERC”), för att genomföra de åtgärder i del I (”Spetskompetens”) som avser det särskilda målet ” Att stärka Europas forskningsbas inom spetsforskningen”. ERC ska efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom beslut 2007/134/EG. 2. Europeiska forskningsrådet ska bestå av ett oberoende vetenskapligt råd i enlighet med artikel 7 och en särskild genomförandestruktur i enlighet med artikel 8. 3. ERC:s ordförande ska väljas bland erfarna och internationellt ansedda forskare. Ordföranden ska utses av kommissionen genom ett rekryteringsförfarande med en särskild urvalskommitté, och mandatperioden ska vara begränsad till fyra år som kan förlängas en gång. Rekryteringsförfarandet och den utvalda kandidaten ska ha det vetenskapliga rådets godkännande. Ordföranden ska samtidigt vara ordförande i vetenskapliga rådet och stå för dess ledning och dess kontakter med den tillhörande genomförandestrukturen, samt representera rådet i forskningsvärlden. 4. Europeiska forskningsrådet ska följa principerna om spetskompetens, självständighet, effektivitet, insyn och ansvarsskyldighet. Det ska garantera uppföljning av europeiska forskningsrådets verksamhet enligt rådets beslut 2006/972/EG. 5. Verksamheten vid europeiska forskningsrådet ska vara forskarstyrd och stödja forskning som utförs inom alla områden av enskilda och transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. Bidrag till Europeiska forskningsrådets verksamheter inom spetsforskning ska enbart tilldelas med kompetens som kriterium. 6. Kommissionen ska stå som garant för Europeiska forskningsrådets självständighet och integritet och se till att rådets uppgifter utförs korrekt. Kommissionen ska se till att det Europeiska forskningsrådets verksamhet genomförs i enlighet med principerna i punkt 4 i denna artikel, liksom med vetenskapsrådets övergripande tekniska strategi enligt artikel 7.2. Artikel 7 Vetenskapligt råd 1. Det vetenskapliga rådet ska bestå av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta renommé och lämplig sakkunskap vilka representerar ett stort antal forskningsområden och agerar i egenskap av individer, oberoende gentemot utomstående intressen. Kommissionen ska utse det vetenskapliga rådets ledamöter enligt ett oberoende och öppet urvalsförfarande som överenskommits med det vetenskapliga rådet och inbegriper samråd med forskarsamhället och en rapport till Europaparlamentet och rådet. Mandatet för ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska vara begränsat till fyra år och kunna förnyas en gång enligt ett rotationssystem som ska garantera kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete. 2. Det vetenskapliga rådet ska upprätta följande: (a) Europeiska forskningsrådets övergripande strategi. (b) Arbetsprogrammet för genomförande av Europeiska forskningsrådets verksamhet. (c) Metoder och förfaranden för inbördes utvärdering och utvärdering av förslag som ska ligga till grund för urvalet av de förslag som ska få anslag. (d) Ståndpunkter i frågor som ur en vetenskaplig synvinkel kan förbättra Europeiska forskningsrådets resultat och effekter och kvaliteten på den forskning som bedrivs. (e) En uppförandekod som bland annat ska behandla förebyggande av intressekonflikter. Kommissionen ska endast avvika från de ståndpunkter som fastställts av vetenskapliga rådet i enlighet med leden a, c, d och e i första stycket om den anser att bestämmelserna i denna artikel inte har efterlevts. I sådant fall ska kommissionen anta åtgärder för att bibehålla kontinuiteten i genomförandet av det särskilda programmet och garantera uppnåendet av dess mål, och ange på vilka punkter den frångår vetenskapliga rådets ståndpunkter och vederbörligen motivera sitt agerande. 3. Det vetenskapliga rådet ska agera enligt mandatet i del 1 led 1.1 i bilaga I. 4. Det vetenskapliga rådet ska uteslutande verka för att uppnå målen för den del av det särskilda programmet som berör det särskilda målet ”Att stärka Europas forskningsbas inom spetsforskningen” enligt principerna i artikel 6.4. Det ska verka med integritet och redlighet och bedriva sin verksamhet effektivt och med största möjliga öppenhet. Artikel 8 Den särskilda genomförandestrukturen 1. Den särskilda genomförandestrukturen ska ha ansvar för administrativt genomförande och programgenomförande, i enlighet med punkt 1.2 i del I i bilaga I och ska stödja vetenskapliga rådet i genomförandet av alla dess uppgifter. 2. Kommissionen ska se till att genomförandestrukturen exakt, effektivt och med den flexibilitet som krävs följer Europeiska forskningsrådets mål och krav i detta särskilda program och inget annat. AVDELNING III SLUTBESTÄMMELSER Artikel 9 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011[16]. 2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 3. Om ett yttrande från den kommitté som avses i punkt 2 ska erhållas genom skriftligt förfarande ska detta förfarande avslutas utan resultat inom tidsgränsen för avgivande av ett yttrande, om ordföranden för kommittén beslutar detta eller om en enkel majoritet av kommitténs medlemmar begär detta. Artikel 10 Utövande av delegering 1. Befogenheten att anta delegerade akter tilldelas kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Befogenhet att anta delegerade akter ska ges till kommissionen under obestämd tid efter att detta beslut har trätt i kraft. 3. Delegeringen av befogenheter får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av några delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen underrätta rådet om detta. 5. En delegerad akt ska endast träda i kraft om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Perioden ska förlängas med en månad på initiativ av rådet. 6. Europaparlamentet ska informeras om kommissionens antagande av delegerade akter och rådets eventuella invändningar mot dessa och återkallande av delegering av befogenheter. Artikel 11 Upphävande och övergångsbestämmelser 1. Beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG ska upphöra att gälla den 1 januari 2014. 2. Åtgärder som inletts enligt de beslut som avses i punkt 1 och finansiella skyldigheter med anknytning till åtgärder enligt dessa beslut ska emellertid fortsätta att omfattas av dessa beslut tills de avslutas. Vid behov ska återstående uppgifter för de kommittéer som inrättats genom beslut som avses i punkt 1 genomföras av den kommitté som avses i artikel 9 i detta beslut. 3. Den finansiella tilldelningen för det särskilda programmet får också omfatta tekniskt och administrativt stöd som behövs för att säkerställa övergången mellan det särskilda programmet och de åtgärder som omfattas av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG. Artikel 12 Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Artikel 13 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA I Huvuddragen för verksamheten Gemensamma faktorer för de indirekta åtgärderna 1. Programplanering 1.1. Allmänt Förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) innehåller ett antal principer som syftar till att främja en programinriktad strategi där verksamheten bidrar på ett strategiskt och integrerat sätt till att uppnå målen och till att garantera en stark komplementaritet med andra berörda politikområden och program i hela unionen. De indirekta åtgärderna inom ramen för Horisont 2020 kommer att genomföras genom de former för finansiering som föreskrivs i budgetförordningen, särskilt gåvobistånd, priser, upphandling och finansiella instrument. Alla former av finansiering kommer att användas på ett flexibelt sätt i syfte att uppnå alla allmänna och särskilda mål inom ramen för Horisont 2020, och vilken typ av finansiering som används beror på behoven och särdragen hos varje enskilt mål. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en bred strategi för innovation, som inte är begränsad till utveckling av nya produkter och tjänster på grundval av vetenskapliga och tekniska genombrott, utan också omfattar aspekter såsom användningen av befintlig teknik i nyskapande tillämpningar, kontinuerlig förbättring samt icke-teknisk och social innovation. Endast en helhetssyn på innovation kan göra det möjligt för oss att ta itu med samhälleliga utmaningar och samtidigt ge upphov till nya konkurrenskraftiga företag och industrier. När det gäller samhälleliga utmaningar och möjliggörande industriteknik kommer det att läggas särskild vikt på att stödja verksamhet som verkar nära slutanvändarna och marknaden, såsom demonstrationer, pilotprojekt eller koncepttest. Vid behov kommer detta även att omfatta verksamhet till stöd för social innovation och stöd till efterfrågeinriktade insatser som prestandardisering eller förkommersiell upphandling, upphandling av innovativa lösningar, standardisering och andra användarinriktade åtgärder för att påskynda utvecklingen och spridningen av innovativa produkter och tjänster på marknaden. Dessutom kommer det att finnas tillräckligt med utrymme för bottom-up-metoder samt öppna, lätta och snabba system inom varje utmaning och teknik för att ge Europas bästa forskare, entreprenörer och företag möjlighet att lägga fram sina egna banbrytande lösningar. När prioriteringarna ska fastslås i detalj under genomförandet av Horisont 2020 kommer det att krävas en strategisk metod för programplanering av forskning, med hjälp av styrelseformer som följer den politiska utvecklingen nära men ändå korsar gränserna för den traditionella sektorspolitiken. Denna kommer att baseras på välgrundade bevis, analys och framsynthet, och framsteg att mätas i förhållande till en ordentlig uppsättning resultatindikatorer. Denna övergripande strategi för programplanering och förvaltning syftar till en effektiv samordning mellan alla särskilda mål inom ramen för Horisont 2020 och gör det möjligt att ta itu med utmaningar som berör dessa mål, som till exempel hållbar utveckling, klimatförändringar eller marin vetenskap och teknik. Prioriteringarna kommer också att baseras på en mängd olika synpunkter och råd. Exempelvis kommer grupper av oberoende experter att särskilt inrättas vid behov för att ge råd om genomförandet av Horisont 2020 eller dess särskilda mål. Dessa expertgrupper ska uppvisa en lämplig nivå av expertis och kunskap i de berörda områdena, och experterna ska företräda en rad olika yrkesbakgrunder, både från industrin och det civila samhället. Vid fastställandet av prioriteringar kan man också ta hänsyn till de europeiska teknikplattformarnas strategiska forskningsdagordningar eller de europeiska innovationspartnerskapens inlägg. Där så är lämpligt kommer också offentlig-offentliga partnerskap och offentlig-privata partnerskap som stöds genom Horisont 2020 att bidra till prioriteringsprocessen och genomförandet, i enlighet med bestämmelserna i Horisont 2020. Regelbundna kontakter med slutanvändare, allmänheten och organisationer i det civila samhället kommer, genom lämpliga metoder, t.ex. konsensuskonferenser, deltagande teknikutvärderingar eller direkt engagemang i forsknings- och innovationsprocesser, också att utgöra en hörnsten i fastställandet av prioriteringar. Eftersom Horisont 2020 är ett sjuårigt program kan programmets ekonomiska, sociala och politiska sammanhang förändras betydligt under dess livstid. Horisont 2020 måste ha möjlighet att anpassa sig till dessa förändringar. Inom ramen för alla särskilda mål kommer det därför att finnas en möjlighet att inkludera stöd för aktiviteter som inte omfattas av de beskrivningar som anges nedan, där detta är motiverat för att hantera stora förändringar, politiska behov eller oförutsedda händelser. 1.2. Samhällsvetenskap och humaniora Forskningen inom samhällsvetenskap och humaniora kommer att vara helt integrerad i vart och ett av de allmänna målen för Horisont 2020. Detta kommer att innefatta stora möjligheter att stödja sådan forskning genom Europeiska forskningsrådet, Marie Curie-åtgärderna eller det särskilda målet för forskningsinfrastruktur. Samhällsvetenskap och humaniora ingår också som en viktig del av de åtgärder som behövs för att hantera alla samhälleliga utmaningar för att förbättra deras genomslag. Detta omfattar: förståelse för de avgörande faktorerna för hälsa och optimering av effektiviteten i hälso- och sjukvårdssystemen, stöd till politik för att främja landsbygden och underlätta för konsumenter att göra upplysta val, gediget beslutsfattande om energipolitiken och för att garantera ett konsumentvänligt europeiskt elnät, stöd till evidensbaserad transportpolitik och framsynthet, stöd till strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt resurseffektiva initiativ och åtgärder mot en grön och hållbar ekonomi. Dessutom kommer det särskilda målet ”Innovativa och säkra samhällen för alla” att stödja den samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen i frågor av övergripande karaktär, såsom att skapa smart och hållbar tillväxt, sociala omvandlingar i europeiska samhällen, social innovation, innovation inom den offentliga sektorn eller Europas ställning som global aktör. 1.3. Små och medelstora företag (SMF) Horisont 2020 kommer att uppmuntra och stödja de små och medelstora företagens medverkan på ett integrerat sätt när det gäller alla särskilda mål. I enlighet med artikel 18 i Horisont 2020 ska de riktade åtgärder som avses i det särskilda målet ”Innovation inom små och medelstora företag” tillämpas inom ramen för det särskilda målet ”Ledarskap i möjliggörande teknik och industriteknik” och del III, ”Samhälleliga utmaningar”. Denna integrerade strategi förväntas leda till att cirka 15 procent av deras sammanlagda budgetar går till små och medelstora företag. 1.4. Tillgång till riskfinansiering Horisont 2020 kommer att hjälpa företag och andra typer av organisationer att få tillgång till lån, garantier och eget kapital via två instrument. Låneinstrumentet ska ge lån till enskilda stödmottagare för investering i forskning och innovation, garantier till finansieringsinstitut som beviljar lån till stödmottagare, kombinationer av lån och garantier samt garantier eller motgarantier för nationella och regionala lånefinansieringssystem. Det kommer att omfatta ett avsnitt för små och medelstora företag, inriktat på forsknings- och innovationsdrivna företag, som kan få lån som kompletterar den finansiering av små och medelstora företag som ges inom ramen för lånegaranti-instrumentet i programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag, Egetkapitalinstrumentet ger risk- och/eller mezzaninkapital till enskilda företag på ett tidigt stadium (start-up). Instrumentet kommer också att ha möjlighet att göra investeringar för expansion och tillväxt tillsammans med egetkapitalinstrumentet för tillväxt inom ramen för programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag, inbegripet fondandelsfonder. Dessa instrument kommer att vara avgörande för det särskilda målet ”Tillgång till riskkapital” men kan vid behov också användas inom de andra särskilda målen för Horisont 2020. Egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentets del för små och medelstora företag kommer att genomföras som en del av två av EU:s finansieringsinstrument för bidrag med eget kapital och lån för att stödja de små och medelstora företagens FoI och tillväxt, i kombination med egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentet inom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag. 1.5. Kommunikation och spridning Ett viktigt mervärde för forskning och innovation som finansieras på EU-nivå är möjligheten att sprida och kommunicera resultat över hela kontinenten för att öka deras genomslagskraft. Horisont 2020 kommer därför, inom ramen för alla sina särskilda mål, att omfatta särskilt stöd till åtgärder för spridning (t.ex. genom öppen tillgång till forskningsresultat), kommunikation och dialog, med stark betoning på att kommunicera resultat till slutanvändare, medborgare, det civila samhällets organisationer, näringsliv och beslutsfattare. I detta avseende kan Horisont 2020 dra nytta av nätverk för informationsöverföring. Kommunikationsåtgärder som vidtas inom ramen för Horisont 2020 ska också syfta till att försöka öka allmänhetens medvetenhet om vikten av forskning och innovation med hjälp av publikationer, evenemang, kunskapsbanker, databaser, webbplatser eller riktad användning av sociala medier. 2. Internationellt samarbete Internationellt samarbete med samarbetspartner i tredjeland är nödvändigt för att på ett effektivt sätt uppnå många av de särskilda målen i Horisont 2020, i synnerhet de som rör unionens utrikespolitik och internationella åtaganden. Detta gäller alla samhälleliga utmaningar av global karaktär som tas upp i Horisont 2020. Internationellt samarbete är också viktigt för att spets- och grundforskningen ska kunna dra nytta av fördelarna med framväxande vetenskap och tekniska möjligheter. Att främja forskarnas och innovatörernas rörlighet på internationell nivå är därför avgörande för att stärka det globala samarbetet. Åtgärder på internationell nivå är också viktiga för att öka den europeiska industrins konkurrenskraft genom att främja införandet och utbytet av ny teknik, till exempel genom utveckling av globala standarder och riktlinjer för interoperabilitet, och genom att främja acceptans för och spridning av europeiska lösningar utanför Europa. Fokus för det internationella samarbetet inom Horisont 2020 kommer att ligga på samarbete med tre stora grupper av länder (1) industriländer och tillväxtekonomier, (2) utvidgnings- och grannländer, samt (3) utvecklingsländer. Vid behov kommer Horisont 2020 att främja samarbete på regional eller multilateral nivå. Internationellt samarbete inom forskning och innovation är en viktig aspekt av unionens globala åtaganden och har en viktig roll att spela i unionens partnerskap med utvecklingsländer, t.ex. vad beträffar framsteg i syfte att uppnå millennieutvecklingsmålen. Artikel 21 i Horisont 2020 innehåller allmänna principer för deltagande av organisationer från tredjeländer och internationella organisationer. Eftersom forskning och innovation i allmänhet drar stor nytta av öppenheten gentemot tredjeländer, kommer Horisont 2020 att fortsätta med principen om allmän öppenhet, och samtidigt uppmuntra ömsesidig tillgång till tredjelandsprogram. Inom en del områden kan dock en mer försiktig hållning rekommenderas för att skydda EU:s intressen. Dessutom kommer man att genomföra en rad riktade åtgärder med en strategi för internationellt samarbete på grundval av gemensamt intresse och ömsesidig nytta samt främja samordning och synergier med medlemsstaternas verksamheter. Detta kommer att inbegripa en mekanism för att stödja gemensamma samtal och möjligheten till medfinansieringsprogram tillsammans med tredjeländer eller internationella organisationer. Exempel på områden där ett sådant strategiskt internationellt samarbete kan utvecklas är (a) fortsättningen av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP2) om kliniska prövningar av medicinska åtgärder mot hiv, malaria och tuberkulos, (b) stöd i form av en årlig avgift till Human Frontier Science-programmet (HSFP) för att tillåta medlemsstater som inte ingår i G7-gruppen att fullt ut utnyttja finansieringen från HSFP, (c) ett internationellt konsortium om sällsynta sjukdomar, med ett antal medlemsstater och tredjeländer. Syftet med detta initiativ är att senast 2020 utveckla diagnostiska tester för de flesta sällsynta sjukdomar och 200 nya behandlingsmetoder för sällsynta sjukdomar, (d) stöd till verksamheten hos det internationella kunskapsbaserade bioekonomiforumet samt EU:s och USA:s gemensamma arbetsgrupp för bioteknisk forskning samt samarbetsförbindelser med relevanta internationella organisationer och initiativ (t.ex. globala forskningsallianser om växthusgaser från jordbruket och djurens hälsa), (e) bidrag till multilaterala processer och initiativ, t.ex. Mellanstatliga panelen för klimatförändring (IPCC), Mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) samt Gruppen för jordobservation (GEO), (f) Rymddialogerna mellan EU och Förenta staterna och Ryssland, de två stora rymdfararnationerna, är mycket värdefulla och utgör grunden för inrättandet av det strategiska samarbetet i rymdpartnerskap såsom den internationella rymdstationen eller uppskjutningsanordningar, liksom samverkan i FoTU-projekt som rör den senaste rymdforskningen. 3. Komplementaritet och övergripande åtgärder Horisont 2020 är strukturerat kring de mål som fastställts för dess tre huvuddelar: skapa spetskompetens, skapa industriellt ledarskap och ta itu med samhälleliga utmaningar. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera tillräcklig samordning mellan dessa delar och fullt ut utnyttja de synergier som skapas mellan alla särskilda mål för att maximera deras kombinerade effekter på unionens högre politiska mål. Målen för Horisont 2020 kommer därför att hanteras genom en stark betoning på att hitta effektiva lösningar, som går långt utöver en strategi som enbart bygger på traditionella vetenskapliga och tekniska discipliner och ekonomiska sektorer. Övergripande åtgärder ska främjas i del I om spetskompetens, i de samhälleliga utmaningarna samt i möjliggörande och industriell teknik för att tillsammans utveckla ny kunskap, framtida och framväxande teknik, forskningsinfrastruktur och nyckelkompetenser. Forskningsinfrastrukturen ska också få en bredare användning i samhället, till exempel inom offentliga tjänster, främjande av vetenskap, civil säkerhet och kultur. Under genomförandet kommer dessutom fastställandet av prioriteringar för de direkta åtgärder som vidtas av det gemensamma forskningscentrumet och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) att samordnas på lämpligt sätt med andra delar av Horisont 2020. För att man ska kunna bidra effektivt till målen för Europa 2020 och Innovationsunionen måste man dessutom i många fall utveckla lösningar som är tvärvetenskapliga till sin natur och därför omfattar flera av de särskilda målen för Horisont 2020. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt ansvarsfull forskning och innovation. Könsaspekten kommer att behandlas som en övergripande fråga för att rätta till obalansen mellan kvinnor och män och integrera ett jämställdhetsperspektiv när det gäller programplanering och innehåll som rör forskning och innovation. Horisont 2020 innehåller särskilda bestämmelser för att uppmuntra sådana övergripande åtgärder, bland annat genom en effektiv paketering av budgetar. Detta omfattar även till exempel möjligheten för samhälleliga utmaningar samt möjliggörande och industriell teknik att utnyttja bestämmelserna för finansiella instrument och det särskilda instrumentet för små och medelstora företag. Övergripande åtgärder kommer också att vara avgörande för att stimulera det samspel mellan samhälleliga utmaningar och möjliggörande och industriell teknik som behövs för att skapa viktiga tekniska genombrott. Exempel på när sådana interaktioner kan utvecklas är området e-hälsa, smarta nät, smarta transportsystem, integrering av klimatåtgärder, nanomedicin, avancerade material för lätta fordon eller utveckling av biobaserade industriella processer och produkter. Kraftfulla synergieffekter kommer därför att kunna skapas mellan samhälleliga utmaningar och utveckling av generisk möjliggörande och industriell teknik. Detta kommer särskilt att beaktas vid utvecklingen av fleråriga strategier och prioriteringar för vart och ett av dessa särskilda mål. Det kommer att kräva att intressenter som företräder de olika perspektiven är fullt delaktiga i genomförandet, och i många fall kommer det också att kräva åtgärder som sammanför finansiering från möjliggörande och industriell teknik och de samhälleliga aktuella utmaningar som berörs. Särskild uppmärksamhet kommer också att ägnas åt samordningen av verksamhet som finansieras genom Horisont 2020 med verksamhet som stöds inom ramen för unionens övriga finansieringsprogram, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken eller Erasmus för alla: EU:s program för utbildning, ungdom och idrott eller programmet Hälsa för tillväxt. Detta omfattar en lämplig förbindelse med sammanhållningsfonderna, där stöd till kapacitetsuppbyggnad för forskning och innovation på regional nivå kan fungera som en ”spetsforskningstrappa”, där inrättandet av regionala kompetenscentrum kan bidra till att överbrygga innovationsklyftan i Europa och där stöd till storskaliga demonstrations- och pilotprojekt kan bidra till att uppnå målet att skapa industriellt ledarskap i Europa. 4. Samarbete För att vi ska kunna åstadkomma en hållbar tillväxt i Europa måste bidraget från offentliga och privata aktörer optimeras. Detta är mycket viktigt om man ska kunna konsolidera ett europeiskt forskningsområde och med tanke på Innovationsunionen, den digitala agendan och andra flaggskeppsinitiativ inom EU 2020. Dessutom kräver ansvarsfull forskning och innovation att de bästa lösningarna utvecklas genom samarbete mellan parter som har olika perspektiv men gemensamma intressen. Horisont 2020 innehåller förutsättningar och tydliga kriterier för inrättandet av offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap. Offentlig-privata partnerskap kan baseras på ett avtal mellan offentliga och privata aktörer och kan i vissa fall vara institutionaliserade offentlig-privata partnerskap (t.ex. gemensamma teknikinitiativ och andra gemensamma företag). Befintliga offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan få stöd från Horisont 2020, förutsatt att de syftar till att uppnå målen i Horisont 2020, uppfyller de kriterier som fastställs i Horisont 2020 och kan visa att de har gjort betydande framsteg inom det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FP7). Initiativ enligt artikel 185 i fördraget som har fått stöd enligt FP6 och/eller FP7 och som kan ges ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), programmet för IT-stöd i hemmet (AAL), det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogrammet för Östersjön (Bonus) samt Eurostars och Europeiska forskningsprogrammet för metrologi. Ytterligare stöd kan också ges till den europeiska alliansen för energiforskning (EERA) som inrättats enligt den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen). Gemensamma företag som inrättats inom ramen för FP7 enligt artikel 187 i fördraget, som kan beviljas ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Initiativet för innovativa läkemedel (IMI), Clean Sky, Single European Sky ATM Research (Sesar), Bränsleceller och vätgas (FCH), Inbyggda datasystem (Artemis) och Nanoelektronik (Eniac). De två sistnämnda kan kombineras till ett initiativ. Andra offentlig-privata partnerskap som har fått stöd inom ramen för FP7 och som kan beviljas ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Fabriker för framtiden, energieffektiva byggnader, europeiska initiativet för miljövänliga bilar och framtidens Internet. Ytterligare stöd kan också ges till europeiska näringslivsinitiativ i enlighet med SET-planen. Ytterligare offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan inledas inom ramen för Horisont 2020 om de uppfyller de fastställda kriterierna. Detta kan omfatta partnerskap för informations- och kommunikationsteknik inom fotonik och robotteknik, hållbara processindustrier, biobaserade industrier och säkerhetsteknik för maritim gränsövervakning. Del I Spetskompetens 1. Europeiska forskningsrådet Det europeiska forskningsrådet (EFR) kommer att främja spetsforskning i världsklass. Forskning vid och bortom gränserna för vårt nuvarande vetande är både av grundläggande betydelse för den ekonomiska och sociala välfärden och ett i grunden riskfyllt projekt som letar sig in på nya och utmanande forskningsområden utan vetenskapliga gränser. För att stimulera betydande framsteg vid kunskapens gränser kommer EFR att stödja enskilda forskarlag i deras forskning inom vilket område som helst inom vetenskaplig och teknisk grundforskning som faller inom ramen för Horisont 2020, inbegripet ingenjörsvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. Om så är lämpligt kan hänsyn tas till särskild forskningsämnen eller särskilda målgrupper (t.ex. den nya generationen av forskare/nya forskarlag), med beaktande av EFR:s mål och behoven av ett effektivt genomförande. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt nytillkomna eller snabbväxande områden vid kunskapens gränser och i gränsområdet mellan olika discipliner. Fristående forskare i alla åldrar, vilket omfattar forskare som har påbörjat övergången till att bli oberoende forskningsledare i sin egen rätt, från vilket land som helst i världen, kommer att stödjas för att kunna bedriva forskning i Europa. Ett forskardrivet tillvägagångssättet kommer att tillämpas. Det innebär att EFR kommer att stödja projekt som genomförs av forskare inom ämnen som dessa själva har valt inom ramen för ansökningsomgångar. Förslagen kommer att bedömas genom inbördes utvärdering med kompetens som enda kriterium, med beaktande av kompetens såväl inom nya forskarlag och en ny generation av forskare som inom väletablerade forskarlag, och särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt förslag som i hög grad är nydanande och därför innebär stora vetenskapliga risker. EFR kommer att verka som en vetenskapsstyrd finansieringskälla bestående av ett fristående vetenskapligt råd med en rationaliserad och kostnadseffektiv särskild genomförandestruktur. EFR:s vetenskapliga råd kommer att upprätta en övergripande vetenskaplig strategi och kommer att ha full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som ska finansieras. Det vetenskapliga rådet kommer att upprätta ett arbetsprogram som uppnår EFR:s mål grundat på dess vetenskapliga strategi enligt nedan. Det kommer att upprätta nödvändiga internationella samarbetsinitiativ i linje med dess vetenskapliga strategi, inbegripet utåtriktad verksamhet för att göra EFR mer synligt för de bästa forskarna från resten av världen. Det vetenskapliga rådet kommer kontinuerligt att övervaka EFR:s verksamhet och överväga hur dess övergripande mål bäst uppnås. Det kommer vid behov att utveckla EFR:s blandning av stödåtgärder för att möta nya behov. EFR kommer att sikta mot kompetens inom sina egna verksamheter. Europeiska forskningsrådets kostnader för administration och personal med avseende på det vetenskapliga rådet och den särskilda genomförandestrukturen kommer att vara förenliga med principen om en rationaliserad och kostnadseffektiv förvaltning. De administrativa utgifterna kommer att hållas så låga som möjligt samtidigt som nödvändiga resurser för ett genomförande i världsklass säkerställs i syfte att maximera finansieringen av spetsforskning. EFR:s priser och anslag kommer att tilldelas enligt enkla förfaranden som bibehåller fokus på kompetens, uppmuntrar till initiativ och kombinerar flexibilitet med ansvarsskyldighet. EFR kommer kontinuerlig att leta efter ytterligare sätt att förenkla och förbättra sina förfaranden i syfte att säkerställa att dessa principer följs. Mot bakgrund av EFR:s unika struktur och roll som en vetenskapsstyrd finansieringskälla kommer ERC:s genomförande och förvaltning av verksamheten att kontinuerligt ses över och utvärderas, med full medverkan av det vetenskapliga rådet, för att bedöma resultaten och anpassa och förbättra förfarandena på grundval av erfarenheter. 1.1. Det vetenskapliga rådet För att utföra sina uppgifter enligt artikel 7 kommer det vetenskapliga rådet att genomföra följande: (1) Vetenskaplig strategi: – Upprättande av den övergripande vetenskapliga strategin för EFR mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov. – Säkerställande av att arbetsprogrammet och de ändringar som är nödvändiga upprättas på permanent basis i enlighet med den vetenskapliga strategin, vilket omfattar ansökningsomgångar och kriterier, samt att särskilda ämnen eller målgrupper (t.ex. startande/nya forskarlag) definieras, om detta behövs. (2) Vetenskaplig ledning, övervakning och kvalitetskontroll: – Fastställande av ståndpunkter, där så är lämpligt ur ett vetenskapligt perspektiv, med avseende på genomförande och handläggning av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för inbördes utvärdering, inbegripet urval av experter och metoder för inbördes utvärdering och förslagsutvärdering, samt nödvändiga regler och riktlinjer för genomförandet. På grundval av detta kommer beslut att fattas om det förslag som ska finansieras under övervakning av det vetenskapliga rådet. Detta gäller även alla andra frågor beträffande resultatet och effekten av EFR:s verksamheter och kvaliteten på den forskning som bedrivs, vilket omfattar viktiga bestämmelser i EFR:s mall för bidragsöverenskommelse. – Övervakning av verksamheternas kvalitet och utvärdering av genomförande och resultat samt rekommendationer om förbättrande eller framtida åtgärder. (3) Kommunikation och spridning: – Säkerställande av kommunikation med forskarsamhället och de viktigaste berörda aktörerna om EFR:s verksamhet och resultat. – Regelbunden rapportering till kommissionen om den egna verksamheten. Det vetenskapliga rådet har full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som kommer att finansieras och är garant för verksamhetens kvalitet ur ett vetenskapligt perspektiv. Det vetenskapliga rådet ska vid behov samråda med forskarsamhället inom naturvetenskap, teknik, humanvetenskap och samhällsvetenskap. Det vetenskapliga rådets ledamöter ska kompenseras för de uppgifter de utför genom honorar och i förekommande fall ersättning för resor och uppehälle. Ordföranden i EFR kommer att vara bosatt i Bryssel under utnämningens varaktighet och ägna den största delen av sin tid[17] åt EFR:s angelägenheter Ordföranden avlönas på en nivå som motsvarar kommissionens högsta ledning. Det vetenskapliga rådet ska bland sina medlemmar välja tre vice ordföranden, som ska bistå ordföranden i dennes representation och organisationen av dennes arbete. De vice ordförandena får också benämnas vice ordförande för Europeiska forskningsrådet. De tre vice ordförandena kommer att tillhandahållas stöd för att säkerställa att de får lämpligt lokalt administrativt bistånd vid sina heminstitutioner. 1.2. Den särskilda genomförandestrukturen Ansvaret för alla aspekter rörande det administrativa genomförandet och genomförandet av programmet kommer att ligga på den särskilda genomförandestrukturen, i enlighet med arbetsprogrammet. Den kommer framförallt att genomföra utvärderingsförfarandena, förfarandet för inbördes utvärdering och urvalsförfarandet i enlighet med den strategi som har fastställts av det vetenskapliga rådet och kommer att säkerställa den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen. Den särskilda genomförandestrukturen kommer att stödja det vetenskapliga rådet i utförandet av alla dess uppgifter enligt ovan, ge tillgång till nödvändiga handlingar och uppgifter i dess ägo och hålla det vetenskapliga rådet informerat om sin verksamhet. För att säkerställa en effektiv samverkan med den särskilda genomförandestrukturen med avseende på frågor rörande strategi och operativ verksamhet kommer ledningen i det vetenskapliga rådet och direktören för den särskilda genomförandestrukturen att delta i regelbundna samordningsmöten. Förvaltningen av EFR kommer att skötas av personal som har anställts särskilt för detta ändamål, vid behov innefattar detta tjänstemän från EU-institutionerna, och kommer endast att omfatta de faktiska administrativa behoven för att garantera den stabilitet och kontinuitet som krävs för en effektiv administration. 1.3. Kommissionens roll För att fullgöra sina förpliktelser enligt artiklarna 6, 7 och 8 kommer kommissionen att: – Säkerställa det vetenskapliga rådets kontinuitet och förnyelse samt tillhandahålla stöd för en stående valberedning för att utse framtida medlemmar i det vetenskapliga rådet. – Säkerställa kontinuiteten hos den särskilda genomförandestrukturen och fastställa dess uppgifter och ansvarsområden med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter. – Utse den särskilda genomförandestrukturens direktör och högre tjänstemän med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter. – Säkerställa att arbetsprogrammet, ståndpunkterna om metoder för genomförande samt nödvändiga regler och riktlinjer för genomförandet i enlighet med EFR:s ansökningsregler och EFR:s mall för bidragsöverenskommelse antas i tid med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter. – Regelbundet informera programkommittén om genomförandet av EFR:s verksamheter. 2. Framtida och ny teknik Verksamheter som rör framtida och ny teknik (FET) kommer att konkretisera olika interventionslogiker, från helt öppna till varierande grader av strukturering av ämnen, grupper och finansiering, strukturerade kring tre pelare: 2.1. FET Open: främjande av nya idéer Det är nödvändigt att stödja ett stort antal nya, visionära högrisksamarbetsprojekt inom vetenskap och teknik för att framgångsrikt utforska nya grunder för radikalt ny teknik. Genom att vara uttryckligen ämnesobunden och icke-normativ möjliggör den här verksamheten nya idéer, när de än uppstår och var de än kommer ifrån, inom ett mycket brett spektrum av teman och discipliner. För att vårda sådana sköra idéer krävs ett rörligt, riskvänligt och mycket tvärvetenskapligt förhållningssätt till forskning, som går långt utöver strikt tekniska sfärer. Det är även viktigt att locka och stimulera nya aktörer med stor potential inom forskning och innovation, såsom unga forskare och små och medelstora högteknologiska företag, att delta för att vårda framtidens vetenskapliga och industriella ledare. 2.2. FET Proactive: vård av nya teman och samhällen Nya områden och teman måste stimuleras genom arbete mot strukturering av nya forskarsamhällen och stödjande av utformningen och utvecklingen av omvälvande forskningsteman. De huvudsakliga fördelarna med detta strukturerade men ändå utforskande förhållningssätt är uppkomsten av nya områden som ännu inte är redo att ingå i industriforskningsprogram samt uppbyggnaden och struktureringen av forskarsamhällen runt dessa. Detta utgör steget från samarbeten mellan ett litet antal forskare till ett kluster av projekt som vart och ett berör aspekter av ett forskningstema och utbyter resultat. 2.3. FET Flagships: tackling av stora tvärvetenskapliga och tekniska utmaningar Forskningsinitiativ inom denna utmaning är storskaliga, vetenskapsdrivna, sektorsövergripande och uppbyggda kring ett enande visionärt mål. De tacklar stora vetenskapliga och tekniska utmaningar som kräver samarbete mellan flera discipliner, grupper och program. De vetenskapliga framstegen bör tillhandahålla en stark och bred grund för framtida teknisk innovation och ekonomiskt utnyttjande, liksom nya fördelar för samhället. Deras övergripande natur och storlek innebär att de endast kan realiseras genom federala och ihållande insatser (med en varaktighet på runt 10 år). Verksamheter inom de tre FET-pelarna kompletteras med ett stort antal nätverks- och samhällsbaserade åtgärder för att skapa en fruktbar och dynamisk europeisk grund för vetenskapsdriven forskning mot ny teknik. Dessa kommer att stödja FET-verksamheternas framtida utveckling, främja debatten om konsekvenserna av ny teknik samt öka dess inverkan. 2.4. 4. Specifika genomförandeaspekter Ett rådgivande organ för FET kommer att tillhandahålla synpunkter från berörda parter om övergripande vetenskaplig strategi, inklusive fastställande av arbetsprogrammet. FET kommer att fortsätta vara vetenskapsstyrt med stöd av en lätt och effektiv genomförandestruktur. Enkla administrativa förfaranden kommer att antas för att bibehålla fokus på kompetens inom vetenskapsdriven teknisk innovation, uppmuntra initiativ och kombinera flexibilitet med ansvarsskyldighet. De lämpligaste angreppssätten kommer att användas för att undersöka forskningslandskapet för FET (t.ex. för portföljanalys) och för att involvera grupper av berörda aktörer (t.ex. för samråd). Syftet kommer att vara fortsatt förbättring samt sökandet efter ytterligare sätt att förenkla och förbättra förfaranden för att säkerställa att dessa principer följs. FET-verksamheternas effektivitet och påverkan kommer att bedömas som ett komplement till bedömningarna på programnivå. Mot bakgrund av dess uppdrag att främja vetenskapsdriven forskning om ny teknik strävar FET efter att sammanföra aktörer från vetenskap, teknik och innovation. FET bör därför spela en aktiv roll och verka som en katalysator för att stimulera nytänkande, ny praxis och nya samarbeten. FET Open grupperar verksamheter för att genomföra en bottom-up-sökning efter lovande nya idéer. Den höga risken som varje sådan idé medför motverkas genom att många av dem utforskas. Utmärkande för dessa verksamheter är effektivitet i fråga om tid och resurser, låga marginalkostnader för förslagsställarna och oomtvistlig öppenhet för icke-konventionella och tvärvetenskapliga idéer. Enkla och snabba ständigt öppna ansökningsomgångar kommer att leta efter lovande nya forskningsidéer med hög risk och kommer att innefatta vägar för nya innovationsaktörer med hög potential, såsom unga forskare och små och medelstora högteknologiska företag. Detta kommer att kompletteras med verksamheter för att aktivt stimulera kreativt tänkande utan för ramarna. FET Proactive: Denna verksamhet öppnar regelbundet ansökningsomgångar för flera innovationsteman med hög risk och hög potential som finansieras på en sådan nivå att flera projekt kan väljas. Dessa projekt kommer att stödjas genom gruppbyggande åtgärder som främjar verksamheter såsom gemensamma evenemang, utveckling av nya utbildningsplaner och färdplaner för forskning. Urvalet av teman kommer att ske med beaktande av kompetens i vetenskapsdriven forskning om ny teknik, potentialen för uppbyggnad av en kritisk massa och påverkan på vetenskap och teknik. Ett antal storskaliga fokuserade initiativ (FET Flagships) kommer att genomföras. De kommer att grundas på partnerskap som gör det möjligt att kombinera EU-bidrag, nationella bidrag och privata bidrag med en välavvägd förvaltning som låter programägarna ha både ett lämpligt inflytande och en hög grad av självständighet och flexibilitet i genomförandet, vilket gör det möjligt för flaggskeppsinitiativet att tätt följa en forskningsplan med brett stöd. Urvalet kommer att ske med beaktande av det enande målet, påverkan, integreringen av berörda aktörer och resurser inom ramen för en sammanhängande forskningsplan och stöd från berörda aktörer och nationella/regionala forskningsprogram. 3. Marie Curie-åtgärder 3.1. Främja nya färdigheter genom högkvalitativ grundutbildning för forskare Europa behöver en stark och kreativ bas för mänskliga resurser som kan röra sig mellan länder och sektorer och har rätt kombination av kompetens för att förnya och omvandla kunskap och idéer till produkter och tjänster för ekonomiska och sociala fördelar. Detta kommer att uppnås i synnerhet genom att strukturera och öka kompetensen inom en väsentlig del av den högkvalitativa grundutbildningen för forskare som befinner sig i början av karriären samt doktorander i alla medlemsstater och associerade länder. Genom att utrusta forskare som befinner sig i början av karriären med ett stort antal kompetenser som kommer att göra det möjligt för dem att möta aktuella och framtida utmaningar kommer nästa generation av forskare att åtnjuta ökade karriärperspektiv inom både offentliga och privata sektorer, vilket kommer att locka fler unga människor till karriärer inom forskning. Åtgärden kommer att genomföras genom stöd till forskarutbildningsprogram i hela unionen som har valts på ett konkurrensutsatt sätt och som genomförs i partnerskap mellan universitet, forskningsinstitutioner, företag, små och medelstora företag och andra socioekonomiska aktörer från olika länder i och utanför Europa. Enskilda institutioner som kan tillhandahålla samma berikande miljö kommer också att stödjas. Flexibiliteten i genomförandet av målen måste säkerställas för att möta olika behov. Vanligtvis kommer framgångsrika partnerskap att bilda nätverk för forskningsutbildning eller industriforskardoktorat, medan enskilda institutioner vanligtvis kommer att vara delaktiga i innovativa doktorandprogram. Av denna anledning planeras stöd för de bästa forskarna som befinner sig i början av karriären från vilket land som helst, så att de kan delta i dessa förstklassiga program. Dessa utbildningsprogram kommer att fokusera på utveckling och breddning av central forskningskompetens samtidigt som de förser forskarna med ett kreativt sinne, en entreprenörsinställning och innovationskompetens som motsvarar framtida behov på arbetsmarknaden. Programmen kommer också att tillhandahålla utbildning i överförbara färdigheter, såsom lagarbete, risktagande, projektledning, standardisering, entreprenörskap, etik, IPR, kommunikation och kontakter mellan forskningen och samhället, som kommer att vara nödvändiga för uppkomsten, utvecklingen, kommersialiseringen och spridningen av innovation. 3.2. Främja spetskompetensen genom gräns- och sektorsöverskridande rörlighet Europa måste vara attraktivt för de bästa forskarna, både europeiska och utomeuropeiska. Detta kommer att uppnås i synnerhet genom stöd till attraktiva karriärmöjligheter för erfarna forskare inom både den offentliga och den privata sektorn och genom att de uppmanas att flytta mellan länder, sektorer och discipliner för att öka sin kreativa och innovativa potential. De bästa eller mest lovande erfarna forskarna som vill utveckla sin kompetens genom erfarenhet från gränsöverskridande eller internationell rörlighet kommer att finansieras oavsett nationalitet. De kan stödjas under de olika stadierna i sin karriär, vilket omfattar de första stegen direkt efter doktorsexamen eller motsvarande erfarenhet. Dessa forskare kommer att finansieras på villkor att de flyttar från ett land till ett annat för att bredda eller fördjupa sina kompetenser vid universitet, forskningsinstitutioner, företag, små och medelstora företag eller andra socioekonomiska aktörer som de själva har valt och arbeta med forsknings- eller innovationsprojekt som passar deras personliga behov och intressen. De kommer också att uppmuntras till att flytta från den offentliga till den privata sektorn eller omvänt genom stöd för tillfälliga tjänster. Deltidsmöjligheter som tillåter kombinerade tjänster inom både den offentliga och den privata sektorn kommer också att stödjas för att öka överföringen av kunskap mellan sektorer samt att uppmuntra till nyetableringen av företag. Sådana skräddarsydda forskningsmöjligheter kommer att hjälpa lovande forskare att bli helt oberoende och underlätta karriärförflyttningar mellan den offentliga och den privata sektorn. För att fullt ut kunna utnyttja den befintliga potentialen hos forskare kommer möjligheten att återuppta en forskarkarriär efter ett uppehåll också att stödjas. 3.3. Stimulera innovation genom utbyte av kunskap Samhällsutmaningarna blir mer och mer globala och gräns- och sektorsöverskridande samarbeten är av största vikt för att bemöta dem. Därför är utbyte av kunskaper och idéer mellan forskarna och marknaden av yttersta vikt och kan endast uppnås genom att människor förs samman. Detta kommer att främjas genom stöd för flexibla utbyten av mycket kompetent personal inom forskning och utveckling mellan sektorer, länder och discipliner. Europeisk finansiering kommer att stödja utbyten under kort tid för personal inom forskning och utveckling inom ramen för partnerskap mellan universitet, forskningsinstitutioner, företag, små och medelstora företag och andra socioekonomiska aktörer inom Europa samt mellan Europa och omvärlden för att stärka internationellt samarbete. Det kommer att vara öppet för personal inom forskning och utveckling på alla nivåer i karriären, från de lägsta (forskarutbildning) till de högsta (ledning), inbegripet administrativ och teknisk personal. 3.4. Ökning av strukturell påverkan genom medfinansiering av verksamheterna Stimulans av regionala, nationella eller internationella program för att främja kompetens och sprida bästa praxis för Marie Curie-åtgärder i fråga om rörelsemöjligheter över hela Europa för forskarutbildning, karriärutveckling och personalutbyte kommer att öka påverkan på storleken och strukturen på Marie Curie-åtgärderna. Detta kommer även att öka attraktiviteten hos spetsforskningscenter i hela Europa. Detta kommer att uppnås genom medfinansiering av nya eller befintliga regionala, nationella, privata och internationella program för att öppna dem och sörja för internationell, intersektoriell och interdisciplinär forskarutbildning samt rörlighet över gränser och sektorer för forskare och utvecklingspersonal i alla stadier i sina karriärer. Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergier mellan unionens åtgärder och åtgärderna på regional och nationell nivå och bekämpa fragmentering i fråga om forskarnas mål, utvärderingsmetoder och arbetsvillkor. 3.5. Särskilda stödåtgärder och politiska åtgärder För att på ett effektivt sätt bemöta denna utmaning kommer det att vara nödvändigt att övervaka framstegen. Programmet kommer att stödja utvecklingen av indikatorer och analys av data med avseende på forskarnas rörlighet, kompetenser och karriärer i syfte att fastställa luckor i Marie Curie-åtgärderna och öka påverkan av dessa åtgärder. Dessa verksamheter kommer att genomföras för att uppnå synergier och nära samordning med de politiska stödåtgärder för forskare, deras arbetsgivare och finansiärer som vidtas inom ramen för ”Innovativa och säkra samhällen för alla”. Särskilda åtgärder kommer att finansieras till stöd för initiativ för att öka medvetenheten om vikten av forskarkarriären och för att sprida forsknings- och utvecklingsresultat från arbete som stöds av Marie Curie-åtgärder. För att ytterligare öka effekten av Marie Curie-åtgärder kommer nätverkandet mellan Marie Curie-forskare (nuvarande och tidigare) att stärkas genom alumnitjänster. Dessa kommer att sträcka sig från att stödja ett forum för kontakt och utbyte mellan forskare, som tillhandahåller möjligheter för utforskningssamarbeten och arbetstillfällen, till att organisera gemensamma evenemang samt att involvera forskarna i utåtriktad verksamhet som ambassadörer för Marie Curie-åtgärderna och för det europeiska området för forskningsverksamhet. 3.6. 4. Specifika genomförandeaspekter Marie Curie-åtgärderna kommer att vara öppna för utbildnings- och karriärutvecklingsverksamheter inom alla områden för forskning och utveckling som tas upp i fördraget, från grundforskning till etablerande på marknaden och utvecklingstjänster. Fält och sektorer inom forskning och utveckling kommer att väljas fritt av de sökande. För att kunna dra fördelar av kunskapsbasen från hela världen kommer Marie Curie-åtgärderna att vara öppna för personal inom forskning och utveckling samt universitet, forskningsinstitutioner, företag och andra socioekonomiska aktörer från alla länder, inklusive tredjeländer, under de villkor som fastställts i reglerna för deltagande. I alla verksamheter som beskrivs ovan kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att uppmuntra ett starkt deltagande från företag, i synnerhet små och medelstora företag, och andra socioekonomiska aktörer, så att Marie Curie-åtgärderna kan genomföras framgångsrikt och med stor effekt. Alla Marie Curie-åtgärder främjar ett långsiktigt samarbete mellan högre utbildning, forskningsorganisationer och den privata sektorn, med hänsyn till skyddet av immateriella rättigheter. Möjligheten bibehålls att, om särskilda behov uppstår, rikta vissa verksamheter inom ramen för programmet mot särskilda samhälleliga utmaningar, typer av forsknings- och utvecklingsinstitutioner eller geografiska platser för att möta utvecklingen av Europas krav i fråga om kompetenser, karriärutveckling och kunskapsutbyte. För att vara öppen för alla typer av talang kommer allmänna åtgärder för att överbrygga snedvridningar i tillgången till anslag att säkerställas, till exempel genom att uppmuntra lika möjligheter i alla Marie Curie-åtgärder och genom att låta projekt med en balanserad könsfördelning fungera som riktmärke. Marie Curie-åtgärderna kommer dessutom att hjälpa forskare att upprätta en stabilare karriärväg och säkerställa att de kan kombinera arbetsliv och privatliv med hänsyn till sin familjesituation samt återuppta forskarkarriären efter ett avbrott. Principerna i den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, vilka främjar öppen rekrytering och attraktiva arbetsvillkor, måste godkännas och tillämpas av alla finansierade deltagare. För att ytterligare öka spridningen och allmänhetens delaktighet måste forskarna i Marie Curie-åtgärderna planera lämplig utåtriktad verksamhet för allmänheten. Denna plan kommer att bedömas under utvärderingsförfarandet samt under projektuppföljningen. 4. Forskningsinfrastruktur Verksamheterna kommer att rikta sig mot utveckling av den europeiska forskningsinfrastrukturen för 2020 och framåt, främjande av dess innovationspotential och humankapital samt stärkande av europeisk politik. Samordning med källor för sammanhållningsstöd kommer att eftersträvas för att säkerställa synergier och en enhetlig strategi för utvecklingen av forskningsinfrastrukturerna. 4.1. Utveckla de europeiska forskningsinfrastrukturerna inför 2020 och därefter 4.1.1. Utveckling av nya forskningsinfrastrukturer av världsklass[18] Målet är att säkerställa att de forskningsinfrastrukturer som har fastställts av det europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) och andra forskningsinfrastrukturer av världsklass, och som kommer att hjälpa Europa att möta stora utmaningar inom vetenskap, industri och samhälle, genomförs, blir långsiktigt hållbara och drivs effektivt. Detta mål kommer särskilt att fokusera på de infrastrukturer som bildar eller har bildat sin förvaltning, t.ex. på grundval av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) eller en motsvarande struktur på europeisk eller internationell nivå. Unionsmedlen kommer, i förekommande fall, att bidra till (a) den förberedande fasen för framtida infrastrukturer (t.ex. detaljerade uppbyggnadsplaner, juridiska lösningar, flerårig planering), (b) genomförandefasen (t.ex. att FoU och ingenjörsvetenskapen arbetar tillsammans med industri och användare, utveckling av regionala partnerskapsanläggningar för att uppnå en mer balanserad utveckling av det europeiska området för forskningsverksamhet), och/eller (c) driftsfasen (t.ex. tillgång, datahantering, utåtriktad verksamhet, utbildning och internationella samarbetsverksamheter). Denna verksamhet kommer även att stödja förberedande studier för nya forskningsinfrastrukturer genom en bottom-up-strategi. 4.1.2. Integrering och öppning av nationella alleuropeiska forskningsinfrastrukturer Syftet är att öppna viktiga nationella infrastrukturer för alla europeiska forskare, både från den akademiska världen och industrin, för att säkerställa optimal användning och gemensam utveckling. Unionen kommer att stödja nätverk som på europeisk nivå sammanför och integrerar viktiga nationella forskningsinfrastrukturer. Finansiering kommer i synnerhet att tillhandahållas för att stödja nationsöverskridande och virtuell tillgång för forskare och harmonisering och förbättring av de tjänster som infrastrukturen tillhandahåller. Ungefär etthundra infrastrukturnätverk inom alla vetenskapliga och tekniska fält skulle behöva sådant stöd, med upp till tjugotusen forskare per år som åtnjuter tillgång till dessa instrument. 4.1.3. Utveckling, införande och drift av IKT-baserade e-infrastrukturer[19] Målet är att före 2020 uppnå ett enda och öppet europeiskt onlineområde för forskning där forskare åtnjuter avancerade, utbredda och pålitliga tjänster för nätverkande och databehandling samt sammanhängande och öppen tillgång till e-vetenskapsmiljöer och globala dataresurser. För att uppnå detta mål kommer stöd att ges till: globala forsknings- och utbildningsnätverk som tillhandahåller avancerade, standardiserade och skalbara tjänster mellan domäner på begäran, grid- och molninfrastrukturer som tillhandahåller obegränsad databehandlings- och databearbetningskapacitet, ett ekosystem av superdatoranläggningar som närmar sig exa-skala, en programvaru- och tjänsteinfrastruktur, t.ex. för simulering och visualisering, verktyg för samarbete i realtid och en interoperabel, öppen och pålitlig infrastruktur för vetenskapliga data. 4.2. Främjande av forskningsinfrastrukturernas innovationspotential och humankapital 4.2.1. Utnyttjande av forskningsinfrastrukturernas innovationspotential Målet är att stimulera innovation både inom själva infrastrukturerna och inom deras leverantörs- och användarindustri. Därför kommer stöd att tillhandahållas för (a) FoU-partnerskap med industrin för att utveckla unionens kapacitet och industriella försörjning inom högteknologiska områden, såsom vetenskapliga instrument eller IKT, (b) förkommersiell upphandling av aktörer inom forskningsinfrastrukturen för att driva innovationen framåt och fungera som första användare av tekniker, (c) för att stimulera industrin att använda sig av forskningsinfrastrukturer, t.ex. som experimentella testanläggningar eller kunskapsbaserade center, samt (d) för att uppmuntra integreringen av forskningsinfrastrukturer i lokala, regionala och globala innovationsekosystem. Unionens åtgärder kommer även att öka användningen av forskningsinfrastrukturer, i synnerhet e-infrastrukturer, inom offentliga tjänster, social innovation, kultur och utbildning. 4.2.2. Stärkande av forskningsinfrastrukturernas humankapital Forskningsinfrastrukturernas komplexitet och utnyttjandet av deras fulla potential kräver lämplig kompetens hos deras förvaltare, ingenjörer och tekniker samt deras användare. Unionsmedlen kommer att stödja utbildningen av den personal som förvaltar och driver alleuropeiska forskningsinfrastrukturer, utbyte av personal och bästa praxis mellan anläggningar samt adekvat tillhandahållande av mänskliga resurser inom viktiga discipliner, inbegripet utveckling av särskilda utbildningsplaner. 4.3. Stärka europeisk politik för forskningsinfrastruktur och internationellt samarbete 4.3.1. Stärkande av den europeiska politiken för forskningsinfrastrukturer Målen är att utnyttja synergierna mellan nationella initiativ och unionsinitiativ genom att bilda partnerskap mellan relevanta beslutsfattare och anslagsgivare (t.ex. Esfri, reflektionsgruppen för e-infrastruktur, EIROforum-organisationer, nationella myndigheter) för att utveckla kompletterande funktioner och samarbete mellan forskningsinfrastrukturer och verksamheter som genomför annan unionspolitik (såsom regional politik, sammanhållningspolitik, industripolitik, hälsopolitik, sysselsättningspolitik eller utvecklingspolitik) samt för att säkerställa samordning mellan EU:s olika finansieringskällor. Unionens åtgärder kommer även att stödja studier, övervakning och bedömning av forskningsinfrastrukturer på unionsnivå, samt relevanta politiska studier och kommunikationsuppgifter. 4.3.2. Underlättande av strategiskt internationellt samarbete Målet är att underlätta utvecklingen av globala forskningsinfrastrukturer, d.v.s. forskningsinfrastrukturer som kräver finansiering och avtal på en global nivå. Målet är också att underlätta för samarbete mellan europeiska forskningsinfrastrukturer och deras utomeuropeiska motparter, att säkerställa deras globala driftskompatibilitet och räckvidd samt att eftersträva internationella avtal om ömsesidigt utnyttjande av, öppenhet hos eller medfinansiering av infrastrukturer. I detta avseende kommer rekommendationerna från Carnegies expertgrupp om globala forskningsinfrastrukturer att beaktas. Uppmärksamhet kommer också att riktas mot att säkerställa att unionen har ett adekvat samarbete med internationella organ som FN och OECD. 4.4. 4. Specifika genomförandeaspekter Under genomförandet kommer fristående expertgrupper samt berörda aktörer och rådgivande organ att höras, t.ex. Esfri och reflektionsgruppen för e-infrastruktur. Genomförandet kommer att följa en tredelad strategi: bottom-up där projektens exakta innehåll och partnerskap är okänt, målinriktad där de särskilda forskningsinfrastrukturerna och/eller forskningsgrupperna som uppmärksammas är väldefinierade samt namngivna mottagare, till exempel när ett bidrag för driftskostnader tillhandahålls en infrastrukturoperatör eller ett konsortium av infrastrukturoperatörer. Målen för de två sista verksamheterna kommer att eftersträvas genom verksamheternas egna särskilda åtgärder samt, om lämpligt, genom åtgärderna inom ramen för den första verksamheten. Del II Industriellt ledarskap 1. Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik Allmänt Att den europeiska industrin med framgång behärskar och utnyttjar möjliggörande teknik är en central faktor för att stärka den europeiska produktiviteten och innovationsförmågan samt säkerställa att Europa har en framstående, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi, globalt ledarskap inom högteknologiska användningsområden och förmågan att utveckla unika lösningar på samhällsproblem. Innovationsverksamhet kommer att kombineras med FoU som en väsentlig del av finansieringen. En integrerad strategi för viktig möjliggörande teknik En viktig del av ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” är viktig möjliggörande teknik, definierad som mikro- och nanoelektronik, fotonik, nanoteknik, bioteknik, avancerade material och avancerade tillverkningssystem[20]. I många innovativa produkter ingår flera av dessa tekniker samtidigt, som enskilda eller integrerade delar. Emedan varje enskild teknik möjliggör tekniskt nyskapande, kan den samlade nyttan av kombinationen av ett antal möjliggörande tekniker dessutom leda till stora tekniska framsteg. Utnyttjande av tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik ökar produkternas konkurrenskraft och genomslagskraft. De otaliga möjligheterna till samverkan mellan dessa tekniker kommer därför att utnyttjas genom att särskilt stöd ges till storskaliga pilot- och demonstrationsprojekt. Detta omfattar även tvärvetenskapliga aktiviteter som sammanför och integrerar olika enskilda tekniker, där resultatet blir teknikvalidering i en industriell miljö av ett komplett och kvalificerat system, som är färdigt för marknaden. En förutsättning är att den privata sektorn engagerar sig starkt i sådan verksamhet och genomförandet kommer därför särskilt att ske genom offentlig-privata partnerskap. I detta syfte och med hjälp av en särskild ledningsstruktur kommer ett gemensamt arbetsprogram för gränsöverskridande åtgärder för viktig möjliggörande teknik. Med beaktande av marknadsbehov och samhällsutmaningar ska arbetsprogrammet tillhandahålla generiska byggstenar för viktig möjliggörande teknik inom olika tillämpningsområden, exempelvis samhällsutmaningar. 4. Specifika genomförandeaspekter Innovationsverksamhet kommer att omfatta integrering av enskilda tekniker, demonstrationer av förmågan att tillverka och leverera innovativa produkter och tjänster, användar- och kundpilotprojekt som uppvisar genomförbarhet och mervärde samt storskaliga demonstrationer som underlättar etableringen av forskningsresultaten på marknaden. Olika enskilda tekniker kommer att integreras, vilket resulterar i teknikvalidering i en industriell miljö för att få fram ett komplett och kvalificerat system, färdigt för marknaden. En förutsättning är att den privata sektorn engagerar sig starkt i sådan verksamhet, i synnerhet genom offentlig-privata partnerskap. Efterfrågeåtgärder kommer att komplettera teknikframstegen från forsknings- och innovationsinitiativen. Dessa åtgärder omfattar att på bästa sätt utnyttja offentlig upphandling av innovation, ta fram lämpliga tekniska standarder, påverka den privata efterfrågan och engagera användarna för att utveckla mer innovationsvänliga marknader. Särskilt när det gäller nanoteknik och bioteknik kommer inblandningen av berörda parter och allmänheten syfta till att öka medvetenheten om fördelar och risker. Säkerhetsanalysen och hanteringen av den sammanlagda risken vid spridning av dessa tekniker kommer att behandlas systematiskt. Denna verksamhet kommer att komplettera stödet till forskning och innovation avseende möjliggörande teknik, vilket kan ges av nationella och regionala myndigheter genom sammanhållningsfonderna, inom ramverket för smarta specialiseringsstrategier. Strategiska internationella samarbetsinitiativ kommer att fullföljas inom områden där de ledande partnerländerna har ömsesidiga intressen och fördelar. Följande är av särskilt, men inte uteslutande, intresse för möjliggörande och industriell teknik – framtagningen av globala standarder, – avlägsnandet av flaskhalsar inom den industriella exploateringen och inom handelsvillkoren, – säkerheten avseende produkter baserade på nanoteknik och bioteknik, – utvecklingen av material och metoder som minskar energi- och resursförbrukningen, – industriledda, internationella samarbetsinitiativ bland producenterna, samt – kompatibiliteten mellan system. 1.1. Informations- och kommunikationsteknik (IKT) Ett antal åtgärder kommer att riktas mot utmaningar avseende industriellt och tekniskt ledarskap inom IKT och täcka in generiska forsknings- och innovationsagendor för IKT, vilket särskilt omfattar följande. 1.1.1. En ny generation komponenter och system: teknik för avancerade och intelligenta integrerade komponenter och system Målet är att upprätthålla och förstärka det europeiska ledarskapet inom teknik som är relaterad till intelligenta integrerade komponenter och system. Det innefattar även mikro-, nano- och biosystem, organisk elektronik, integrering över stora ytor, grundläggande teknik för Sakernas Internet[21] inklusive plattformar som ger stöd för leverans av avancerade tjänster, smarta integrerade system, system av system och teknik för komplexa system. 1.1.2. Nästa generations databehandling: avancerade datorsystem och datortekniker Målet är att öka lönsamheten för de europeiska tillgångarna inom processor- och systemarkitektur, sammankopplings- och datalokaliseringsteknik, datormoln, parallell databehandling och simuleringsprogram för samtliga marknadssegment inom databehandling. 1.1.3. Framtidens internet: infrastruktur, teknik och tjänster Målet är att förstärka den europeiska industrins konkurrenskraft när det gäller att utveckla, behärska och utforma nästa generations Internet som efter hand kommer att ersätta nuvarande webb, fasta och mobila nätverk samt tjänsteinfrastruktur. Det kommer att möjliggöra sammankoppling av biljoner enheter (Sakernas Internet) anslutna till ett flertal operatörer och domäner, och förändra det sätt på vilket vi förmedlar, samlar in och använder kunskap. Detta inbegriper forskning och innovation avseende nätverk, programvara och tjänster, cybersäkerhet, integritet och förtroende, trådlös kommunikation[22] och alla optiska nätverk, omslutande interaktiva multimedia och framtidens anslutna företag. 1.1.4. Innehållsteknik och informationshantering: IKT för digitalt innehåll och kreativitet Målet är att förse yrkesmän och medborgare med nya verktyg för att skapa, använda och lagra alla typer av digitalt innehåll på alla språk, och att modellera, analysera och visualisera stora mängder information, inklusive kopplade data. Detta innefattar ny teknik för språk, inlärning, samverkan, digital lagring, tillgång till innehåll och analyser såväl som intelligenta informationshanteringssystem baserade på avancerad datautvinning, maskininlärning, statistisk analys och visuell datorteknik. 1.1.5. Avancerade gränssnitt och robotar: robotteknik och smarta ytor Målet är att förstärka Europas vetenskapliga och industriella ledarskap avseende industri- och tjänsterobotar, kognitiva system, avancerade gränssnitt och smarta ytor samt tänkande och kännande maskiner, som bygger på datorer och nätverk med ökad prestanda och framsteg när det gäller förmågan att bygga system som kan lära sig, anpassa sig och reagera. 1.1.6. Mikro- och nanoelektronik samt fotonik Målet är att dra fördel av den överlägsna kunskapen i Europa när det gäller denna viktiga möjliggörande teknik, och ge stöd åt industrins konkurrenskraft och marknadsledande position. Åtgärderna kommer även att omfatta forskning och innovation avseende konstruktion, avancerade processer, pilotprojekt för tillverkning, relaterad tillverkningsteknik och demonstrationsverksamhet för att validera tekniska framsteg och innovativa affärsmodeller. Dessa sex huvudsakliga verksamhetsområden förväntas täcka alla behov. De skulle inbegripa industriellt ledarskap inom generiska IKT-baserade lösningar, produkter och tjänster som behövs för att hantera stora samhällsutmaningar samt dagordningar för tillämpningsinriktad forskning och innovation inom IKT som kommer att stödjas tillsammans med relevant samhällsutmaning. I dessa sex stora åtgärdspaket ingår även infrastruktur för IKT-specifik forskning, bland annat levande laboratorier för storskaliga försök och infrastruktur för grundläggande viktiga möjliggörande tekniker och integrationen av dessa i avancerade produkter och innovativa smarta system, inklusive utrustning, verktyg, stödjande tjänster, renrum och tillgång till tillverkningsanläggningar för prototyper. 1.2. Nanoteknik 1.2.1. Utveckla nästa generations nanomaterial, nanokomponenter och nanosystem Utveckling och integrering av kunskap inom tvärvetenskapliga områden, med målet att ta fram fundamentalt nya produkter som möjliggör hållbara lösningar inom ett stort antal områden. 1.2.2. Garantera en säker utveckling och tillämpning av nanoteknik Öka den vetenskapligt grundade kunskapen om den möjliga inverkan på hälsa eller miljö för att åstadkomma en proaktiv, vetenskapligt baserad styrning av nanotekniken, och erbjuda validerade vetenskapliga verktyg och plattformar för analys och hantering av faror, exponering och risk under hela livscykeln för nanomaterial och nanosystem. 1.2.3. Utveckla nanoteknikens samhällsdimension Undersöka inverkan på människorna och på den fysiska infrastrukturen från spridningen av nanoteknik, och styra utvecklingen av nanoteknik så att den ger en samhällsnytta. 1.2.4. Effektiv sammanställning och tillverkning av nanomaterial, komponenter och system Fokusera på nya flexibla, anpassningsbara och upprepningsbara enhetsoperationer, smarta integrering av nya och befintliga processer såväl som anpassning för att uppnå masstillverkning av produkter samt kombinationsanläggningar som säkerställer effektiv överföring av kunskap till industriell innovation. 1.2.5. Utveckla kapacitetshöjande teknik, mätmetoder och utrustning Fokusera på underliggande teknik som stöder utvecklingen och införandet på marknaden av komplicerade nanomaterial och nanosystem. Här ingår karakterisering och manipulering av material på nanonivå, modellering, datorbaserad konstruktion och avancerad teknik på atomnivå. 1.3. Avancerade material 1.3.1 Övergripande och möjliggörande materialteknik Forskning om funktionella material, multifunktionella material såsom självreparerande eller biokompatibla material och strukturella material, för innovationer inom alla industriella områden, särskilt för mervärdesmarknader. 1.3.2. Materialutveckling och -omvandling Forsknings- och utvecklingsaktivitet