Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om inrättande av programmet "Aktiv ungdom" för perioden 2007-2013 {SEK(2004)960}

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

TILL FÖRSLAGET TILL BESLUT OM PROGRAMMET "AKTIV UNGDOM" [1]

[1] Provisoriskt namn.

1. Bakgrund till förslaget

I kommissionens meddelande av den 10 februari "Bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013" föreslogs att utvecklingen av EU-medborgarskapet skulle vara en viktig prioritering för EU:s insatser.

Den 9 mars lade kommissionen fram ett meddelande [2] med titeln "Ge full innebörd åt EU-medborgarskapet: främja europeisk kultur och mångfald genom program för ungdom, kultur, audiovisuella medier och medborgarnas samhällsengagemang", som innehåller en redogörelse för huvuddragen i det nya ungdomsprogrammet.

[2] KOM(2004) 154 slutlig, 9.3.2004.

I detta sammanhang är det särskilt nödvändigt att förverkliga medborgarskapet genom att man främjar europeisk kultur och mångfald på områden som direkt engagerar EU-medborgarna i integrationsprocessen, särskilt ungdomarna.

Programmet Ungdom kommer att avslutas 2006. Mot bakgrund av de ovannämnda meddelandena, resultaten av det offentliga samrådet, delutvärderingsrapporten [3] och förhandsbedömningen av det framtida programmet läger kommissionen härmed fram detta förslag till rättsakt så att nya program kan antas för perioden 2007-2013.

[3] KOM(2004) 158 slutlig, 8.3.2004.

1.1. Utgångsläge

Målen för programmet Ungdom, enligt beslut nr 1031/2000/EG, grundas på artikel 149.2 i EG-fördraget, där det föreskrivs att målen för gemenskapens insatser bland annat skall vara att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte.

Utvärderingen av programmet Ungdom efter halva löptiden visar att det är uppskattat och har en konkret inverkan. I utvärderingen lämnas också en rad rekommendationer som bör följas bland annat för att man skall ta hänsyn till utvecklingen på ungdomsområdet, de förväntningar som skapats genom denna typ av program och kraven på förenklingar.

För att uppfylla kraven enligt fördraget och samtidigt ta hänsyn till de positiva resultaten från delutvärderingen av programmet, föreslår kommissionen att man ser till att kontinuiteten i insatserna på ungdomsområdet inte avbryts.

1.2. Behovet av en ny etapp

Sedan kommissionen i november 2001 antog vitboken "Nya insatser för Europas ungdom" har samarbetet på ungdomsområdet ökat betydligt.

I vitboken föreslogs bland annat en öppen samordningsmetod för att främja utvecklingen av samarbetet mellan medlemsstaterna kring följande fyra prioriterade teman: delaktighet, information, volontärtjänst och bättre kunskaper på ungdomsområdet. Europaparlamentet stödde kommissionens förslag i sitt yttrande i maj 2002.

Efter att ha välkomnat förslagen i vitboken fastställde rådet i juni 2002 ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet. I november 2003 fastställde rådet gemensamma mål för ungdomars delaktighet och information till ungdomar, vilka även har beaktats i förslaget till program.

Andra förändringar av EU-politiken ligger till grund för och motiverar innehållet i förslaget till rättslig grund:

* Ministerrådets slutsatser från maj 2003, som bekräftades i slutsatserna från maj 2004, där rådet begärde en fortsättning på det nuvarande programmet som bevarar dess särskilda karaktär samtidigt som man beaktar utvecklingen av det politiska samarbetet.

* Europeiska rådets möte i Laeken, där det uppmanades till att ungdomarna skulle föras närmare det europeiska projektet och EU-institutionerna.

* Det nya förslaget till konstitution, genom vilket det införs nya dimensioner som rör ungdomar, bland annat ungdomars medverkan i det demokratiska livet och bildandet av en kår av unga volontärer som skall ge en ram för de unga européernas gemensamma bidrag till unionens solidaritetsinsatser.

* Europaparlamentets betänkande från februari 2004, i vilket kommissionen uppmanas att som efterträdare till det nuvarande programmet utforma ett särskilt program med en budget som kan tillgodose de ökande behoven på det ungdomspolitiska området.

* Rådets slutsatser från juni 2003, i vilka rådet, efter kommissionens meddelande om det utvidgade EU:s grannländer, anger att EU-insatserna kan inriktas på en intensifiering av det kulturella samarbetet, ömsesidig förståelse och samarbete på utbildningsområdet.

Av ovanstående framgår att programmet bör bidra till ungdomars aktiva samhällsengagemang och till deras känsla av att tillhöra Europa. Programmet bör också bidra till ungdomars utbildning i vid bemärkelse i strävan att förverkliga målen i Lissabonprocessen. Det bör också göra det möjligt att utveckla ungdomars solidaritetskänsla och ömsesidiga förståelse och på så sätt bidra till social sammanhållning i unionen och till fred.

1.3. Målen i det nya programmet

Följande mål föreslås:

- Främja ungdomars aktiva samhällsengagemang i allmänhet och deras europeiska samhällsengagemang i synnerhet.

- Öka ungdomars solidaritet, särskilt för att stärka den sociala sammanhållningen i Europeiska unionen.

- Främja ömsesidig förståelse mellan olika folk genom ungdomar.

- Bidra till att öka kvaliteten på stödstrukturer för ungdomsverksamhet och till att öka det civila samhällets kapacitet på ungdomsområdet.

- Främja det ungdomspolitiska samarbetet på europeisk nivå.

Dessa mål följer prioriteringarna för samarbetet på ungdomsområdet och den senaste utvecklingen i frågor som rör medborgarskap.

2. Resultat av det offentliga samrådet med berörda parter och av konsekvensbedömningen

Kommissionens förslag har utarbetats enligt principen för goda styrelseformer. De viktigaste aktörerna på ungdomsområdet har haft möjlighet att lämna synpunkter på de framtida programmen (Europeiska ungdomsforumet, icke-statliga organisationer, ungdomsledare och nationella programkontor för programmet Ungdom).

2.1. De offentliga samråden

Det offentliga samråd inom allmän och yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor som kommissionen inledde i december 2002 och de synpunkter som deltagarna i programmet Ungdom har lämnat direkt har visat att aktörerna på ungdomsområdet och de nationella myndigheterna har liknande synpunkter:

1. Behålla ett särskilt ungdomsprogram med kopplingar till andra områden som berör ungdomar.

2. Säkerställa kontinuitet med programmet Ungdom i fråga om verksamhet och tillträde till programmet.

3. Utveckla ungdomars europeiska identitet och deras aktiva samhällsengagemang.

4. Beakta de politiska prioriteringarna i kommissionens vitbok om ungdomspolitik.

5. Stödja initiativ inom ramen för det politiska samarbete som sker genom den öppna samordningsmetoden.

6. Bidra till utvecklingen av ungdomsorganisationer och stödja ungdomsledarnas arbete.

7. I ökad utsträckning öppna programmet för tredjeländer och göra denna verksamhet mer synlig.

8. Bidra till erkännandet av programverksamheten och mer allmänt av det arbete som utförs av ungdomsledare, som bidrar till ungdomars fostran och informella och icke-formella lärande.

9. Föreslå enkla och flexibla mekanismer med hänsyn till den berörda målgruppen.

2.2. Delutvärdering av programmet

Kommissionen har också beaktat resultaten från delutvärderingen av det nuvarande programmet Ungdom.

Kommissionens avdelningar har utarbetat utvärderingsrapporten på grundval av de konsekvensanalyser som lämnats in av de länder som deltar i programmet och utifrån de seminarier som kommissionen anordnat tillsammans med nationella programkontor, programdeltagare och oberoende experter.

Många och samstämmiga budskap framträder efter utvärderingen. Det framgår att programmet Ungdom är mycket uppskattat. Utvärderingen utmynnar dock med hänsyn till utvecklingen på ungdomsområdet, det ungdomspolitiska samarbete som inletts och de problem som denna typ av program medför, också i följande rekommendationer:

1. Ännu bättre inrikta programmet på målgruppen, dvs. alla ungdomar och särskilt ungdomar med sämre förutsättningar.

2. Förbättra stödet till deltagarna och projekten i alla etapper genom åtgärder av god kvalitet nära dem det berör.

3. Förenkla förfarandena och göra dem så smidiga som möjligt med hänsyn till målgruppen.

4. Öka insynen och samstämmigheten i genomförandet av programmet, särskilt på decentraliserad nivå.

5. Förbättra kvaliteten i arbetet genom projektutvärdering med återkoppling till deltagarna och ett erkännande av genomförd verksamhet.

6. Utveckla volontärverksamheten såväl kvalitativt som kvantitativt.

7. I ökad utsträckning öppna programmet för tredjeländer.

8. Föregripa utvecklingen genom att genomföra nyskapande projekt och utföra de undersökningar som behövs.

9. Marknadsföra programmet och de programområden det består av samt tillvarata de resultat som uppnås.

2.3. Förhandsbedömning

I rapporten om förhandsbedömningen presenteras resultaten av de diskussioner som ligger till grund för detta förslag.

I förhandsbedömningen framhålls behovet av att på europeisk nivå tillgodose ungdomars behov, från de tidiga ungdomsåren till vuxenstadiet, samt de politiska krav som ställts av olika EU-institutioner, bl.a. ministerrådet och Europaparlamentet.

Av bedömningen framgår hur förslaget till program återspeglar den senaste utvecklingen av det ungdomspolitiska samarbetet på europeisk nivå och genomförandet av de prioriteringar som fastställts inom ramen för den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet.

3. Förslagets rättsliga aspekter

3.1. Rättslig grund

Förslaget till program grundas på artikel 149.2 i fördraget, som gäller utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor, i vilken det bland annat föreskrivs att målen för gemenskapens insatser skall vara "att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte".

3.2. Programområden

I förslaget till program ingår följande fem programområden:

Ungdom för Europa, som i huvudsak inriktas på att öka ungdomarnas aktiva engagemang genom stöd till utbyten, rörlighet och ungdomsinitiativ och till ungdomsprojekt för delaktighet i det demokratiska livet.

Europeisk volontärtjänst, som inriktas på att öka ungdomars solidaritet och deras aktiva engagemang samt på ömsesidig förståelse mellan ungdomar. Volontärtjänsten kan bedrivas som ett individuellt eller gemensamt projekt för att ungdomar skall kunna ge uttryck för sitt personliga engagemang och även delta i EU:s solidaritetsaktiviteter. Genom volontärtjänsten kan också samarbetet mellan olika frivilligorganisationer främjas.

Ungdom för världen, som skall bidra till ungdomars ömsesidiga förståelse och till deras aktiva engagemang utifrån en öppen attityd gentemot omvärlden. Detta programområde gör det möjligt att öppna programmet för projekt tillsammans med det utvidgade EU:s grannländer och för ungdomssamarbete med andra länder utanför EU.

Ungdomsledare och stödstrukturer, som syftar till att öka kvaliteten på stödstrukturer för ungdomar. Genom detta programområde kan stöd lämnas till organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet, bl.a. Europeiska ungdomsforumet. Det är också möjligt att utforma utbytes-, utbildnings-, informationsinsatser för ungdomsledare, projekt som främjar innovation och kvalitet, partnerskap med regionala eller lokala enheter samt verksamhet som syftar till att tillvarata och stödja programstrukturerna.

Stöd till politiskt samarbete, som inriktas på att främja ungdomspolitiskt samarbete genom stöd till en strukturerad dialog mellan ungdomar och personer som ansvarar för ungdomspolitiken samt på samarbete med internationella organisationer och åtgärder som syftar till att öka kunskaperna på ungdomsområdet.

3.3. Subsidiaritet och proportionalitet

Programmet kommer i huvudsak in där medlemsstaterna inte kan vidta effektiva åtgärder.

Det kompletterar nationell eller regional verksamhet. I förslaget till rättslig grund anges olika sätt att åstadkomma detta.

Mervärdet på europeisk nivå är kopplat till verksamhetens karaktär. Enskilda medlemsstater skulle själva inte kunna organisera ungdomsverksamhet över gränserna i Europa, eller tillsammans med partnerländer organisera multilaterala utbyten, Europeisk volontärtjänst, nätverksbyggande mellan projekt, europeisk utbildning för ungdomsledare eller stödja europeiska icke-statliga ungdomsorganisationer.

Mervärdet ligger också i den hävstångseffekt verksamheten får på den nationella politiken genom att den visar vägen (t.ex. prioritering av ungdomar med sämre förutsättningar, projekt avseende ungdomsinitiativ och deltagardemokrati) och genom att den stöder det politiska samarbetet (t.ex. strukturerad dialog med ungdomar, samarbete mellan nationella frivilligorganisationer och forskning).

Programmet ger en betydande multiplikatoreffekt, eftersom programdeltagarna genom projekten tillägnar sig en europeisk dimension som de kan föra vidare till sina kamrater.

I genomförandet av ungdomsprogrammet ingår också insatser för tillvaratagande av resultaten för att i väsentligt större utsträckning tydliggöra den politiska aspekten av EU-insatserna på ungdomsområdet.

3.4. Valet av instrument

Kommissionen vill förenkla utformningen och genomförandet av EU-instrumenten. Flera möjligheter har därför övervägts vid utarbetandet av det nya programmet.

Möjligheten att sammanföra de olika program som behandlar medborgarskapsfrågor i ett enda ramprogram valdes inte, eftersom detta inte leder till någon förenkling. De olika områden som berörs av medborgarskapsfrågor, t.ex. kultur och ungdom, omfattas av olika artiklar i fördraget, regleras av särskilda bestämmelser för beslutsfattande och förvaltning och vänder sig ofta till olika målgrupper.

Även möjligheten att slå samman programmet med utbildningsprogrammen har övervägts. Detta alternativ valdes inte, eftersom insatserna inom allmän och yrkesinriktad utbildning främst är inriktade på utbildningssystemen, medan insatserna på ungdomsområdet vänder sig till alla ungdomar och genomförs av strukturer som är mycket mer flexibla. Utvecklingen av utbildnings- och ungdomsområdena sker dessutom i skilda rättsliga och administrativa sammanhang.

Det alternativ som bäst tillgodoser kravet på förenkling och flexibilitet är att man utformar ett särskilt ungdomsprogram som gör det möjligt att bygga broar till andra EU-program.

3.5. Förenkling

Det framtida programmet är mer förenklat än vad som nu är fallet. Den nya rättsliga grunden kommer att omfatta all verksamhet som nu genomförs med stöd av två olika rättsliga grunder (programmet Ungdom och gemenskapens handlingsprogram för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet). De nuvarande fyra budgetrubrikerna ersätts med en enda budgetrubrik.

Eftersom det nya programmet skall främja samarbete på ungdomsområdet har den rättsliga grunden fått en allmän utformning som är öppen och innehåller en flexibilitetsklausul så att programmet kan anpassas till eventuella nya prioriteringar.

Det framtida programmet kommer i huvudsak att administreras på decentraliserad nivå, men centraliserade projekt kommer att administreras via en genomförandebyrå. Dessa administrationsmodeller beskrivs närmare i finansieringsöversikten.

För att administrationen av programmet skall underlättas ingår i den rättsliga grunden de undantag som medges genom rådets budgetförordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och genomförandebestämmelserna till denna.

4. Budgetkonsekvenser

Kostnaden för programmet uppgår till 915 miljoner euro för perioden 2007-2013 (880,6 miljoner euro för programverksamhet och 34,4 miljoner euro för tekniskt stöd).

5. Slutsats

I den nya rättsliga grunden ingår de viktigaste delarna av det nuvarande programmet Ungdom 2000-2006. Anpassningar har dock gjorts med hänsyn till rekommendationerna i delutvärderingen, det offentliga samrådet och nyheter som är en följd av arbetet med vitboken.

Denna rättsliga grund har utformats för att programmet skall kunna anpassas till framtida ungdomspolitiska riktlinjer.

2004/0152 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om inrättande av programmet "Aktiv ungdom" för perioden 2007-2013

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 149.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [4],

[4] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [5],

[5] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [6],

[6] EUT C [...], [...], s. [...].

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [7], och

[7] EUT C [...], [...], s. [...].

av följande skäl:

(1) Genom fördraget införs ett unionsmedborgarskap och där föreskrivs att gemenskapens insatser på utbildnings-, yrkesutbildnings- och ungdomsområdet bland annat skall främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte samt en utbildning av god kvalitet.

(2) Fördraget om Europeiska unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och främjandet av ungdomars aktiva medborgarskap skall bidra till att dessa värden befästs.

(3) Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000 inrättades gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" [8]. Det är lämpligt att bygga vidare på erfarenheterna från detta program för att fortsätta och förstärka samarbetet och Europeiska unionens insatser på detta område.

[8] EGT L 117, 18.5.2000, s. 1.

(4) Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 790/2004/EG av den 21 april 2004 upprättades ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet [9].

[9] EUT L 138, 30.4.2004, s. 24.

(5) Vid Europeiska rådets extra möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 fastställdes ett strategiskt mål för unionen, som bland annat innebär en aktiv sysselsättningspolitik och ökad betoning på utbildning och livslångt lärande, och som kompletterades med en strategi för hållbar utveckling vid Europeiska rådets möte i Göteborg den 15-16 juni 2001.

(6) I Laekenförklaringen, som fogats till Europeiska rådets slutsatser från mötet den 14-15 december 2001, framhålls det att en av de grundläggande utmaningarna för Europeiska unionen är frågan om hur man kan föra medborgarna, i första hand ungdomen, närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna.

(7) Kommissionen antog den 21 november 2001 vitboken Nya insatser för Europas ungdom, i vilken man föreslår en ram för samarbetet på ungdomsområdet som främst skall öka delaktigheten, informationen och volontärverksamheten för ungdomar samt ge bättre kunskaper inom ungdomsområdet. I Europaparlamentets yttrande av den 14 maj 2002 stödde parlamentet dessa förslag.

(8) I resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 27 juni 2002 [10], fastställs bland annat en öppen samordningsmetod som omfattar prioriteringarna delaktighet, information, ungdomars volontärarbete och bättre kunskaper inom ungdomsområdet. Vid genomförandet av detta program bör detta arbete beaktas.

[10] EGT C 168, 13.7.2002, s. 2.

(9) I sina slutsatser av den 5 maj 2003 [11] understryker rådet att det är nödvändigt att behålla och utveckla de befintliga gemenskapsinstrument som särskilt riktar sig till ungdomar, eftersom de är viktiga för att stärka medlemsstaternas samarbete på ungdomsområdet, och att prioriteringarna och målen i det nuvarande programmet dessutom bör anpassas till dem som fastställts i ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet.

[11] EUT C 115, 13.5.2003, s. 1.

(10) Gemenskapens insatser skall även bidra till en allmän och yrkesinriktad utbildning av god kvalitet, syfta till att undanröja bristande jämlikhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 3 i fördraget.

(11) Funktionshindrades särskilda behov bör tillgodoses.

(12) Det är nödvändigt att främja ett aktivt medborgarskap och förstärka kampen mot alla former av utestängning, inklusive rasism och främlingsfientlighet.

(13) De kandidatländer och Eftaländer som undertecknat EES-avtalet får delta i gemenskapsprogrammen i enlighet med de avtal som sluts med dessa länder.

(14) Vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 antogs "Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration", där det anges att gemenskapsprogrammen bör vara öppna för länder som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen, i enlighet med ramavtal som skall slutas mellan gemenskapen och dessa länder.

(15) Det bör föreskrivas bestämmelser med sikte på att öppna programmet för Schweiz deltagande.

(16) I den Barcelonaförklaring som antogs på Europa-Medelhavskonferensen 1995 anges att ungdomsutbyten bör vara det sätt genom vilket kommande generationer förbereds för ett närmare samarbete mellan partnerna i Europa-Medelhavsområdet.

(17) På grundval av kommissionens meddelande Ett utvidgat Europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder anger rådet i sina slutsatser av den 16 juni 2003 att Europeiska unionens insatser skall inriktas på ökat kulturellt samarbete, ömsesidig förståelse och samarbete på utbildningsområdet med grannländerna.

(18) Av delutvärderingsrapporterna om programmet Ungdom och av det offentliga samrådet om framtida gemenskapsåtgärder när det gäller allmän och yrkesinriktad utbildning och ungdom framgår att det finns ett trängande, och i vissa avseenden ökande, behov av att fortsätta samarbets- och utbytesverksamheten inom ungdomsområdet på europeisk nivå samt en önskan om ett enklare, användarvänligare och mer flexibelt genomförande.

(19) Programmet bör regelbundet övervakas och utvärderas inom ramen för ett samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna så att justeringar kan göras, särskilt av prioriteringarna för genomförandet av verksamheten.

(20) Den rättsliga grunden bör utformas på ett så flexibelt sätt att det blir möjligt att vid behov justera verksamheten så att den följer utvecklingen av behoven under perioden 2007-2013, och så att man undviker de onödigt detaljerade bestämmelserna i de föregående programmen. Beslutet bör därför begränsas till allmänna definitioner av verksamheten med tillhörande administrativa och finansiella bestämmelser.

(21) Det bör föreskrivas särskilda bestämmelser för tillämpningen av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 [12] och av genomförandebestämmelserna till denna förordning samt sådana undantag från dessa bestämmelser som behövs med hänsyn till bidragsmottagarnas och verksamhetens karaktär.

[12] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(22) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier samt för att driva in belopp som försvunnit, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.

(23) I detta beslut fastställs för hela programmets löptid en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [13].

[13] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

(24) Medlemsstaterna skulle inte själva kunna uppnå målen för detta program på ett tillfredsställande sätt eftersom detta bl.a. skulle kräva multilaterala partnerskap, transnationell rörlighet och informationsutbyte på europeisk nivå, och då nämnda mål på grund av de transnationella och multilaterala aspekterna på verksamheten och åtgärderna i detta program kan uppnås bättre på gemenskapsnivå får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(25) De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter.

(26) Övergångsbestämmelser bör fastställas för uppföljningen av verksamhet som inletts före den 31 december 2006 på grundval av beslut nr 1031/2000/EG och beslut nr 790/2004/EG av den 21 april 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

[Inrättande av programmet]

1. Genom detta beslut inrättas gemenskapens åtgärdsprogram "Aktiv ungdom", nedan kallat programmet, som syftar till att utveckla samarbetet på ungdomsområdet i Europeiska unionen.

2. Programmet skall genomföras från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Artikel 2

[Programmets allmänna mål]

1. Programmets allmänna mål skall vara följande:

a) Främja ungdomars aktiva samhällsengagemang i allmänhet och deras europeiska samhällsengagemang i synnerhet.

b) Öka ungdomars solidaritet, särskilt för att stärka den sociala sammanhållningen i Europeiska unionen.

c) Främja ömsesidig förståelse mellan olika folk genom ungdomar.

d) Bidra till att öka kvaliteten på stödstrukturer för ungdomsverksamhet och öka det civila samhällets kapacitet på ungdomsområdet.

e) Främja det ungdomspolitiska samarbetet på europeisk nivå.

2. Programmets allmänna mål skall komplettera de mål som fastställts inom andra av Europeiska unionens verksamhetsområden, särskilt inom allmän och yrkesinriktad utbildning inom ramen för kunskapens Europa och livslångt lärande samt inom kultur och idrott.

3. Programmets allmänna mål skall bidra till utvecklingen av unionens politik, särskilt erkännandet av den kulturella och multikulturella mångfalden i Europa, kampen mot all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning samt en hållbar utveckling.

Artikel 3

[Programmets särskilda mål]

Programmets särskilda mål skall vara de följande:

1. Inom ramen för det allmänna målet att främja ungdomars aktiva samhällsengagemang i allmänhet och deras europeiska samhällsengagemang i synnerhet:

a) Ge ungdomar och de organisationer som företräder ungdomar möjlighet att medverka i utvecklingen av samhället i allmänhet och av Europeiska unionen i synnerhet.

b) Utveckla ungdomars känsla av att tillhöra Europeiska unionen.

c) Öka ungdomars rörlighet i Europa.

d) Utveckla ungdomars interkulturella lärande.

e) Se till att unionens grundläggande värden förs ut till ungdomar.

f) Uppmuntra initiativkraft, företagaranda och kreativitet.

g) Se till att ungdomar med sämre förutsättningar deltar i programmet.

h) Se till att det råder jämställdhet mellan kvinnor och män vid deltagandet i programmet och att jämställdhet främjas i verksamheten.

2. Inom ramen för det allmänna målet att öka ungdomars solidaritet, särskilt för att stärka den sociala sammanhållningen i Europeiska unionen:a) Ge ungdomar möjlighet att ge uttryck för sitt personliga engagemang genom volontärverksamhet på europeisk och internationell nivå.

b) Få ungdomar att engagera sig i Europeiska unionens solidaritetsaktiviteter.

c) Bidra till samarbetet mellan de samhälls- och volontärtjänster som engagerar ungdomar på nationell nivå.

3. Inom ramen för det allmänna målet att främja ömsesidig förståelse mellan olika folk genom ungdomar:

a) Utveckla utbytena och den kulturella dialogen mellan ungdomar i EU och i grannländerna.

b) Bidra till ökad kvalitet på stödstrukturer för ungdomar och till att utveckla ungdomsledarnas arbete i dessa länder.

c) Tillsammans med andra länder utveckla samarbete på olika områden med deltagande av ungdomar och ungdomsledare.

4. Inom ramen för det allmänna målet att bidra till att öka kvaliteten på stödstrukturerna för ungdomsverksamhet och öka det civila samhällets kapacitet på ungdomsområdet:a) Bidra till nätverksbyggande mellan organisationer.

b) Utveckla utbildningen och samarbetet för ungdomsledare.

c) Stimulera nyskapande ungdomsverksamhet.

d) Bidra till att förbättra informationen till ungdomar.

e) Verka för ett erkännande av ungdomars icke-formella utbildning.

5. Inom ramen för det allmänna målet att främja det ungdomspolitiska samarbetet på europeisk nivå:

a) Uppmuntra till utbyte av god praxis och till samarbete mellan förvaltningar och ansvariga politiker.

b) Uppmuntra en strukturerad dialog mellan ansvariga politiker och ungdomar.

c) Förbättra kunskaperna om ungdomsområdet.

Artikel 4

[Programområden]

Programmets allmänna och särskilda mål skall förverkligas genom följande insatser som beskrivs närmare i bilagan:

1) Ungdom för Europa

Detta programområde skall stödja ungdomsutbyten i syfte att öka ungdomars rörlighet, ungdomsinitiativ samt projekt och verksamhet för deltagande i det demokratiska livet som gör det möjligt att utveckla ungdomars samhällsengagemang och ömsesidiga förståelse.

2) Europeiska volontärtjänsten

Detta programområde skall öka ungdomars deltagande i olika former av volontärverksamhet inom och utanför Europeiska unionen.

3) Ungdom för världen

Detta programområde skall stödja projekt med programmets partnerländer enligt artikel 5, särskilt utbyten för ungdomar och ungdomsledare, initiativ som ökar ungdomars ömsesidiga förståelse och solidaritetskänsla samt utveckling av samarbete inom ungdomsområdet och det civila samhället i dessa länder.

4) Ungdomsledare och stödstrukturer

Detta programområde skall stödja organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet, särskilt i form av bidrag till driften av icke-statliga ungdomsorganisationer, nätverksbyggande mellan sådana organisationer, utbyten, utbildning och nätverksbyggande för ungdomsledare, uppmuntran till innovation och kvalitet i verksamheten, information till ungdomar samt införande av de programstrukturer och den programverksamhet som behövs för att förvekliga programmets mål.

5) Stöd till politiskt samarbete

Syftet med detta programområde är dels att skapa en organiserad dialog mellan de olika aktörerna på ungdomsområdet, särskilt ungdomar, ungdomsledare och ansvariga politiker, dels att bidra till utvecklingen av det ungdomspolitiska samarbetet samtidigt som man tar itu med de arbetsuppgifter och det nätverksbyggande som krävs för att man ska kunna skaffa sig bättre kunskaper om ungdomsområdet.

Artikel 5

[Deltagande i programmet]

1. Programmet skall vara öppet för deltagande av följande länder, nedan kallade "länder som deltar i programmet":

a) Medlemsstaterna.

b) De Eftaländer som tillhör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES, i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet.

c) Turkiet och de kandidatländer i Central- och Östeuropa som omfattas av en föranslutningsstrategi, i enlighet med de allmänna principer, villkor och bestämmelser för deltagande i gemenskapsprogrammen som fastställts för dessa länder i ramavtalet och besluten i associeringsråden.

d) Länderna på västra Balkan, i enlighet med bestämmelser som skall fastställas tillsammans med dessa länder efter det att ramavtalen om deras deltagande i gemenskapsprogrammen har ingåtts.

e) Schweiz, under förutsättning att det har slutits ett bilateralt avtal med detta land.

2. De programområden som avses i punkterna 2.1, 2.2 och 3 i bilagan skall vara öppna för samarbete med länder som har ingått associerings- eller samarbetsavtal med Europeiska gemenskapen, nedan kallade "programmets partnerländer".

Det samarbete som avses i första stycket skall i förekommande fall genomföras med hjälp av ytterligare anslag som skall tillhandahållas enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med programmets partnerländer.

Artikel 6

[Tillträde till programmet]

1. Programmet vänder sig till ungdomar, ungdomsgrupper, ungdomsledare, ungdomsorganisationer och andra partner som är verksamma på ungdomsområdet.

2. Utan att detta påverkar tillämpningen av de bestämmelser som anges i bilagan för genomförandet av programområdena, riktar sig programmet till ungdomar mellan 13 och 30 år.

3. Deltagarna skall vara lagligt bosatta i länder som deltar i programmet eller, beroende på verksamhetens karaktär, i programmets partnerländer.

4. Alla ungdomar, utan åtskillnad, skall ha tillträde till programverksamheten enligt bestämmelserna i bilagan. Kommissionen och de länder som deltar i programmet skall se till att särskilda ansträngningar görs till förmån för ungdomar som av utbildningsmässiga, sociala, fysiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller geografiska skäl har de största svårigheterna att delta i programmet.

5. De länder som deltar i programmet skall vidta lämpliga åtgärder för att undanröja hinder för deltagarnas rörlighet, och för att de skall kunna få tillgång till hälso- och sjukvård, behålla sitt sociala skydd, resa och vara bosatta i värdlandet. Detta gäller särskilt rätt till inresa, vistelse och fri rörlighet. De länder som deltar i programmet skall vid behov vidta lämpliga åtgärder för att ge tillträde till sina territorier för deltagare från tredje land.

Artikel 7

[Internationellt samarbete]

Programmet skall även vara öppet för samarbete med internationella organisationer som är verksamma på ungdomsområdet, särskilt Europarådet.

Artikel 8

[Genomförande av programmet]

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programverksamheten enligt bilagan.

2. Kommissionen och de länder som deltar i programmet skall vidta lämpliga åtgärder för att utveckla strukturer på europeisk, nationell och, i förekommande fall, regional eller lokal nivå, för att förverkliga programmets mål och för att tillvarata programverksamheten.

3. Kommissionen och de länder som deltar i programmet skall vidta lämpliga åtgärder för att främja erkännandet av icke-formell och informell utbildning för ungdomar, bland annat genom att utfärda ett intyg på nationell eller europeisk nivå som i synnerhet erkänner den erfarenhet som deltagarna fått och som styrker ungdomarnas eller ungdomsledarnas direkta medverkan i något av programområdena.

4. Kommissionen och de länder som deltar i programmet skall se till att unionens ekonomiska intressen skyddas genom effektiva, proportionella och avskräckande åtgärder.

5. Kommissionen och de länder som deltar i programmet skall se till att den verksamhet som stöds genom programmet blir föremål för lämplig information och marknadsföring.

6. De länder som deltar i programmet skall ansvara för följande:

a) Vidta de åtgärder som behövs för att se till att programmet fungerar väl på nationell nivå genom att involvera de parter som berörs av ungdomsfrågor i enlighet med nationell praxis.

b) Inrätta eller utse samt övervaka de nationella programkontor som ansvarar för genomförandet av programverksamheten på nationell nivå, i enlighet med artikel 54.2 c i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och med iakttagande av följande kriterier:

i) Ett organ som inrättas som eller utses till nationellt programkontor skall vara en juridisk person (och vara underkastad rättsordningen i deltagarlandet). Ett ministerium får inte utses till nationellt programkontor.

ii) Det måste ha tillgång till tillräcklig personal med yrkes- och språkkunskaper som lämpar sig för arbete med internationellt samarbete.

iii) Det skall ha tillgång till lämplig infrastruktur, särskilt i fråga om datorutrustning och kommunikationsmedel.

iv) Det skall verka under sådana administrativa förutsättningar att det på ett korrekt sätt kan utföra sina uppgifter och undvika alla intressekonflikter.

v) Det skall kunna tillämpa reglerna för förvaltning av medlen och de avtalsvillkor som fastställs på gemenskapsnivå.

vi) Det skall lämna tillräckliga ekonomiska garantier (helst genom en offentlig myndighet) och ha en administrativ kapacitet som är avpassad till storleken på de medel från gemenskapen som det kommer att förvalta.

c) Ansvara för en god förvaltning genom de nationella programkontor som avses i punkt b, för de medel som förs över till programkontoren för beviljande av bidrag till projekten, och särskilt för de nationella programkontorens iakttagande av principerna om öppenhet och insyn, likabehandling, förbud mot finansiering genom medel från flera gemenskapskällor och skyldighet att återkräva eventuella medel som bidragsmottagarna är skyldiga,

d) Vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa lämpliga revisioner och ekonomisk tillsyn över de nationella programkontor som avses i punkt b, och särskilt

i) Innan arbetet inleds vid det nationella programkontoret, till kommissionen lämna de garantier som krävs i fråga om programkontorets existens, lämplighet och goda drift, i enlighet med reglerna för en god ekonomisk förvaltning, förfaranden som införts, kontrollsystem, redovisningssystem samt förfaranden för upphandling och för beviljande av bidrag.

ii) I slutet av varje räkenskapsår ge kommissionen garantier för att de finansiella systemen och förfarandena hos de nationella programkontoren är tillförlitliga och att deras räkenskaper är sanningsenliga.

e) Ansvara för eventuella medel som inte återfås i händelse av oegentligheter, underlåtanden eller bedrägerier som kan tillskrivas de nationella programkontor som avses i stycket b och som leder till att kommissionen måste återkräva medel av det nationella programkontoret.

7. Inom ramen för det förfarande som avses i artikel 9.1 får kommissionen, för varje programområde som avses i bilagan, fastställa riktlinjer med hänsyn till hur prioriteringarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet utvecklas, i syfte att anpassa programverksamheten till denna utveckling.

Artikel 9

[Genomförandeåtgärder]

1. De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut skall när det gäller nedanstående frågor antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 10.2:

a) Bestämmelserna om genomförandet av programmet, inklusive den årliga arbetsplanen.

b) Den allmänna jämvikten mellan de olika programområdena.

c) När det gäller ekonomiska frågor, de kriterier (till exempel andelen ungdomar av befolkningen, BNP och geografiskt avstånd mellan länderna) som skall tillämpas för att fastställa en vägledande fördelning av medlen mellan medlemsstaterna för de programområden som skall administreras på decentraliserad nivå.

d) Bestämmelserna om utvärdering av programmet.

e) Bestämmelserna om intygande av ungdomarnas deltagande i programverksamheten.

f) De bestämmelser om anpassning av programområdena som föreskrivs i artikel 8.7.

2. De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut när det gäller övriga frågor skall antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 10.3.

Artikel 10

[Kommitté]

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med iakttagande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.

Artikel 11

[Komplementaritet med andra instrument för gemenskapsåtgärder]

1. Kommissionen skall se till att det finns en koppling mellan detta program och andra områden för gemenskapsåtgärder, särskilt till allmän och yrkesinriktad utbildning, kultur, idrott, språk, social integration, jämställdhet, kampen mot diskriminering, forskning, näringsliv och unionens externa verksamhet.

2. Medlen för programmet får slås samman med medel från andra gemenskapsinstrument i syfte att genomföra verksamhet som inriktas på gemensamma mål för programmet och dessa instrument.

3. Kommissionen och EU:s medlemsstater skall se till att tillvarata programverksamhet som bidrar till utvecklingen av målen inom andra områden för gemenskapsåtgärder, till exempel allmän och yrkesinriktad utbildning, kultur och idrott.

Artikel 12

[Komplementaritet med nationell politik och nationella instrument]

1. De länder som deltar i programmet kan få en EU-märkning för nationell eller regional verksamhet som liknar den verksamhet som avses i artikel 4.

2. Ett land som deltar i programmet får tillhandahålla bidragsmottagarna nationella medel som skall förvaltas enligt bestämmelserna i programmet, och för detta ändamål utnyttja programmets decentraliserade strukturer, under förutsättning att landet står för en kompletterande, proportionell finansiering av dessa strukturer.

Artikel 13

[Allmänna finansiella bestämmelser]

1. Finansieringsramen för genomförandet av detta program skall vara 915 miljoner euro för den period som anges i artikel 1.

2. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 14

[Finansiella bestämmelser som gäller bidragsmottagarna]

1. I enlighet med artikel 114.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 [14] får programmets bidragsmottagare vara fysiska personer.

[14] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

2. I enlighet med artikel 176.2 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 [15] får kommissionen, på grundval av bidragsmottagarnas och verksamhetens karaktär, besluta om huruvida de bör undantas från kontroll av den yrkeskompetens och de yrkeskvalifikationer som krävs för att genomföra verksamheten eller arbetsprogrammet.

[15] EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

3. Med hänsyn till verksamhetens karaktär kan det finansiella stödet ges i form av bidrag eller stipendier. Kommissionen får även dela ut priser för verksamhet eller projekt som genomförs inom ramen för programmet. I enlighet med artikel 181 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 och med hänsyn till verksamhetens karaktär, får schablonbidrag eller enhetskostnadstaxor tillåtas.

4. De administrationsbidrag som beviljas inom ramen för detta program till organ som är verksamma på europeisk nivå enligt definitionen i artikel 162 i kommissionens förordning nr 2342/2002, är enligt artikel 113.2 i rådets förordning nr 1605/2002 inte av sådan karaktär att de måste trappas ned om de förlängs.

5. I enlighet med artikel 54.2 c i förordning nr 1605/2002 får kommissionen överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning, bland annat uppgifter som gäller genomförandet av budgeten, till de strukturer som avses i artikel 8.2.

6. I enlighet med artikel 38.1 i förordning nr 2342/2002 gäller den möjlighet som anges i punkt 5 ovan även sådana strukturer i de länder som deltar i programmet vilka inte regleras i rättsordningen i medlemsstaterna, i de länder som tillhör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i kandidatländerna för EU-medlemskap.

Artikel 15

[Uppföljning och utvärdering]

1. Kommissionen skall se till att detta program regelbundet följs upp. Uppföljningen skall omfatta de rapporter som anges i punkt 3 och särskild verksamhet.

2. Kommissionen skall se till att programmet blir föremål för en regelbunden, oberoende och extern utvärdering.

3. De länder som deltar i programmet skall till kommissionen senast den 30 juni 2010 lämna en rapport om genomförandet av programmet, och senast den 30 juni 2015 en rapport om programmets effekter.

4. Kommissionen skall överlämna följande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén:

a) En delutvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av genomförandet av detta program senast den 31 mars 2011.

b) Ett meddelande om fortsättningen av detta program senast den 31 december 2011.

c) En utvärderingsrapport efter det att programmet har avslutats senast den 31 mars 2016.

Artikel 16

[Övergångsbestämmelse]

Den verksamhet som inleds före den 31 december 2006 på grundval av beslut nr 1031/2000/EG och beslut nr 790/2004/EG av den 21 april 2004 skall fortsätta att administreras enligt bestämmelserna i dessa beslut tills den har avslutats. Den kommitté som avses i artikel 8 i beslut nr 1031/2000/EG skall ersättas med den kommitté som avses i artikel 10 i detta beslut.

Artikel 17

[Ikraftträdande]

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

Den programverksamhet som skall genomföras för att förverkliga de allmänna och särskilda målen i programmet skall stödja projekt med begränsad omfattning som främjar ungdomars aktiva deltagande.

Ungdomarnas deltagande i de olika programområdena förutsätter inga tidigare erfarenheter eller kvalifikationer, utom i vissa särskilda fall som anges under programområdena.

Följande programområden ingår:

PROGRAMOMRÅDE 1 - Ungdom för Europa

Detta programområde syftar till att öka ungdomars aktiva samhällsengagemang och den ömsesidiga förståelsen mellan ungdomar genom följande:

1.1. Ungdomsutbyten

Genom ungdomsutbyten kan en eller flera ungdomsgrupper tas emot av en grupp i ett annat land i syfte att genomföra ett gemensamt aktivitetsprogram. Ungdomsutbytena vänder sig i regel till ungdomar mellan 13 och 25 år.

Verksamheten grundas på transnationella partnerskap mellan olika projektaktörer och förutsätter att ungdomarna medverkar aktivt. Den skall dels göra det möjligt för ungdomar att upptäcka och få kunskap om olika sociala och kulturella miljöer genom att de får tillfälle att lära av varandra, dels stärka deras känsla av att vara europeiska medborgare. Stödet inriktas främst på multilateral verksamhet med utlandsvistelser för grupper.

Bilaterala grupputbyten är särskilt lämpliga som en första europeisk aktivitet eller som en aktivitet för små eller lokala sammanslutningar utan tidigare erfarenhet på europeisk nivå. De används också för ungdomar med sämre förutsättningar, så att de i ökad utsträckning kan delta i programmet.

Detta programområde stöder även förberedelsearbete för att öka ungdomars aktiva deltagande i projekten, särskilt språkligt och interkulturellt, samt internationella sammankomster för ungdomar som vill diskutera frågor som är viktiga för deras och Europas framtid.

1.2. Stöd till ungdomsinitiativ

Detta programområde stöder projekt där ungdomar själva medverkar aktivt och direkt i verksamhet som de själva har utformat och är huvudaktörer i, med sikte på att utveckla deras initiativkraft, företagaranda och kreativitet. Denna verksamhet vänder sig i regel till ungdomar mellan 18 och 30 år. Vissa ungdomsinitiativ kan dock, med lämpligt stöd, exempelvis omfatta ungdomar från och med 16 års ålder.

Genom detta programområde kan stöd ges till projekt för gruppinitiativ som utformats på lokal, regional och nationell nivå samt till nätverksbyggande mellan liknande projekt som genomförs i olika länder, i syfte att stärka projektens europeiska karaktär och att öka samarbetet och utbytet av erfarenheter mellan ungdomar.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas ungdomar med sämre förutsättningar.

1.3. Projekt för deltagardemokrati

Detta programområde stöder projekt eller verksamhet som syftar till att främja ungdomars deltagande i det demokratiska livet. Projekten eller verksamheten innebär att ungdomar aktivt medverkar i samhällslivet på lokal, regional eller nationell nivå.

Programområdet vänder sig i regel till ungdomar mellan 13 och 30 år.

Verksamheten eller projekten grundas på transnationella partnerskap som ger möjlighet att på europeisk nivå sammanföra idéer samt utbyten av erfarenheter och god praxis från projekt och verksamhet som genomförts på lokal eller regional nivå, med sikte på att öka ungdomars deltagande på olika nivåer i samhället. Verksamheten kan inbegripa organisation av samråd med ungdomar om deras behov och önskemål i syfte att utforma nya metoder för ungdomars aktiva deltagande i ett demokratiskt Europa.

PROGRAMOMRÅDE 2 - Europeisk volontärtjänst

Volontärtjänsten syftar till att öka ungdomars solidaritet, aktiva samhällsengagemang och ömsesidiga förståelse genom följande verksamhet:

2.1. Individuell europeisk volontärtjänst

Den unge volontären medverkar i en ideell verksamhet till förmån för det allmänna i ett annat land än bosättningslandet. Europeiska volontärtjänsten får inte leda till att potentiella eller befintliga avlönade arbetstillfällen minskar. Den får inte heller ersätta sådana arbetstillfällen.

Europeisk volontärtjänst genomförs under flera månader och kan vara upp till tolv månader. I väl motiverade fall kan en kortare Europeisk volontärtjänst anordnas, särskilt för att främja medverkan av ungdomar med sämre förutsättningar.

Verksamheten vänder sig i regel till ungdomar mellan 18 och 30 år. Viss volontärtjänst kan dock, med lämpligt stöd, exempelvis omfatta ungdomar från och med 16 års ålder.

Den täcker helt eller delvis bland annat volontärens fickpengar, försäkring, kostnader för uppehälle och resa samt i vissa fall ett extra bidrag till ungdomar med sämre förutsättningar.

Den stöder även utbildning för de unga volontärerna, bland annat före avresan, och samordning av de olika partnerna. Den ger också möjlighet att i lämpliga fall följa upp initiativ som grundas på erfarenheter av den europeiska volontärtjänsten.

Medlemsstaterna och kommissionen skall se till att kvalitetsstandarderna uppfylls. I volontärtjänsten ingår en dimension av icke-formell utbildning, vilken kommer till uttryck i den pedagogiska verksamhet som skall förbereda ungdomarna på det personliga, interkulturella och tekniska planet och i ett fortlöpande personligt stöd. Partnerskapet mellan aktörerna i projektet och förebyggandet av risker anses som särskilt viktiga delar.

2.2. Europeisk volontärtjänstinsats

Detta programområde stöder volontärprojekt av samma karaktär som de som beskrivs i punkt 2.1. Projekten skall göra det möjligt för ungdomsgrupper att delta kollektivt i verksamhet med europeisk eller internationell räckvidd, bland annat på områdena kultur, idrott, räddningstjänst, miljö och utvecklingsbistånd.

Programområdet vänder sig i regel till ungdomar mellan 18 och 30 år.

Beroende på det arbete som skall utföras och de situationer som volontärerna kommer att ställas inför, kan det för vissa typer av projekt vara motiverat att välja ut kandidater med särskilda kunskaper.

2.3. Samarbete mellan instanser för samhälls- eller frivilliginsatser

Detta programområde stöder samarbete mellan nationella och internationella instanser för unga volontärer. Programmet kan stödja insatser som förstärker synergieffekterna och skapar kompatibilitet mellan olika former av europeisk och nationell volontärtjänst i syfte att öka den europeiska dimensionen.

PROGRAMOMRÅDE 3 - Ungdom för världen

Detta programområde syftar till att utifrån en öppen inställning till omvärlden öka förståelsen mellan olika folk och samtidigt bidra till att utveckla system av god kvalitet till stöd för ungdomsverksamhet i de berörda länderna. Det är öppet för programmets partnerländer.

3.1. Samarbete med det utvidgade EU:s grannländer

Detta programområde stöder projekt tillsammans med de av programmets partnerländer som är grannländer till det utvidgade EU [16].

[16] Med förbehåll för framtida förändringar betraktas följande länder som grannländer: Vitryssland, Moldavien, Ryska federationen och Ukraina, Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, de palestinska territorierna, Syrien och Tunisien.

Stöd ges till ungdomsutbyten, i regel multilaterala, som gör det möjligt för flera ungdomsgrupper från de länder som deltar i programmet och från EU:s grannländer att träffas för att genomföra ett gemensamt verksamhetsprogram. Programområdet vänder sig i regel till ungdomar mellan 13 och 25 år. Verksamheten grundas på transnationella partnerskap mellan olika aktörer i ett projekt. Den omfattar förhandsutbildning för ledarna och innebär en aktiv medverkan av ungdomar. Den skall ge ungdomarna möjlighet att upptäcka och få kunskap om olika sociala och kulturella miljöer. Bidrag kan beviljas till verksamhet som syftar till att öka ungdomarnas aktiva medverkan i projekten, t.ex. språkliga och interkulturella förberedelser.

Under förutsättning att det inrättas lämpliga nationella handläggningsstrukturer i grannländerna, kan stöd lämnas till ungdomsinitiativ eller ungdomsgrupper som utformats eller bildats på lokal, regional och nationell nivå i dessa länder, om de förbinds i nätverk med liknande initiativ i de länder som deltar i programmet. Ungdomarna själva skall ha utformat och vara huvudaktörer i verksamheten. Den vänder sig i regel till ungdomar mellan 18 och 30 år. Vissa ungdomsinitiativ kan dock, med lämpligt stöd, exempelvis omfatta ungdomar från och med 16 års ålder.

Programområdet stöder verksamhet som syftar till att öka de icke-statliga ungdomsorganisationernas kapacitet och nätverksbyggandet mellan dem, med hänsyn till den viktiga funktion de kan fylla för utvecklingen av det civila samhället i grannländerna. Det inriktas på utbildning av ungdomsledare samt på utbyte av erfarenhet, sakkunskap och god praxis mellan dessa ledare. Stöd ges till verksamhet som underlättar upprättandet av varaktiga projekt och partnerskap av god kvalitet.

Stöd ges också till projekt som stimulerar innovation och kvalitet med sikte på att införa, tillämpa och främja nyskapande metoder på ungdomsområdet.

Bidrag kan beviljas till informationsverksamhet som riktas till ungdomar och ungdomsledare.

Detta programområde stöder också verksamhet som möjliggör samarbete på ungdomsområdet med grannländerna. Denna verksamhet inriktas bland annat på att främja samarbete och utbyte av idéer och god praxis på ungdomsområdet samt på andra åtgärder för tillvaratagande och spridning av resultat från ungdomsprojekt och ungdomsverksamhet i de berörda länderna.

3.2. Samarbete med övriga länder

Detta programområde stöder samarbete på ungdomsområdet, särskilt utbyte av god praxis, med övriga partnerländer i programmet.

Det uppmuntrar utbyten och utbildning för ungdomsledare samt utveckling av partnerskap och nätverk mellan ungdomsorganisationer.

Multilaterala ungdomsutbyten kan genomföras inom olika temaområden mellan dessa länder och de länder som deltar i programmet.

Stöd beviljas till verksamhet som kan ge en multiplikatoreffekt.

Inom ramen för samarbetet med industriländer finansierar detta programområde bara europeiska projektdeltagare.

PROGRAMOMRÅDE 4 - Ungdomsledare och stödstrukturer

Detta programområde skall öka kvaliteten på stödstrukturerna för ungdomar, stödja ungdomsledarnas arbete, öka programmets kvalitet och främja ungdomars samhällsengagemang på europeisk nivå genom stöd till organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet.

4.1. Stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet

Detta programområde ger bidrag till driften av icke-statliga organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet och som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse. Deras verksamhet skall bland annat bidra till ungdomars aktiva deltagande i det offentliga livet och i samhället och till utvecklingen och genomförandet av europeiskt samarbete inom ungdomsområdet i vid bemärkelse.

För att ett organ skall kunna beviljas administrationsbidrag måste följande krav vara uppfyllda:

- Det skall vara juridiskt etablerat sedan minst ett år tillbaka.

- Det skall vara ett ideellt organ.

- Det skall vara etablerat i ett land som deltar i programmet i enlighet med artikel 5.1, eller i vissa östeuropeiska länder [17].

[17] Moldavien, Ryska federationen, Ukraina och Vitryssland.

- Det måste bedriva sin verksamhet på europeisk nivå, ensamt eller tillsammans med andra samordnade sammanslutningar, och dess struktur och verksamhet skall kunna nåt ut till minst åtta länder som deltar i programmet. Det kan röra sig om ett europeiskt nätverk som representerar organ som verkar för ungdomar.

- Dess verksamhet skall följa de principer som ligger till grund för EU:s ungdomspolitiska verksamhet.

- Det kan röra sig om ett organ som enbart bedriver ungdomsverksamhet eller om ett organ som har ett bredare verksamhetsområde med en del som utgör ungdomsverksamhet.

- Organet måste involvera ungdomar i handläggningen av den verksamhet som riktas till dem.

De organ som beviljas administrationsbidrag väljs ut efter inbjudan att lämna projektförslag. Fleråriga ramavtal om partnerskap kan ingås med de organ som väljs ut. Ramavtalen utesluter dock inte att årliga inbjudningar att lämna projektförslag offentliggörs för ytterligare bidragsmottagare.

Verksamhet som bedrivs av ungdomsorganisationer och som kan bidra till att förstärka och effektivisera EU-insatserna kan bland annat avse följande:

- Företrädande av ungdomars åsikter och intressen i hela dess mångfald på europeisk nivå.

- Ungdomsutbyte och volontärtjänst.

- Icke-formellt och informellt lärande samt verksamhetsprogram för ungdom.

- Främjande av interkulturellt lärande och interkulturell förståelse.

- Debatter om europeiska frågor, EU-politik eller ungdomspolitik.

- Informationsspridning om EU-insatser.

- Insatser som främjar ungdomars medverkan och initiativ.

Inom detta programområde grundas administrationsbidraget endast på de administrationskostnader som är nödvändiga för att bidragsmottagarna skall kunna genomföra sin normala verksamhet på ett bra sätt, t.ex. personalkostnader, allmänna omkostnader (hyra, lokalkostnader, utrustning, kontorsmaterial, telekommunikation, portokostnader osv.), kostnader för interna möten samt kostnader för publikationer, information och utskick.

Bidraget beviljas med iakttagande av organets oberoende när det gäller urvalet av dess medlemmar och den närmare utformningen av dess verksamhet.

Minst 20 % av de berörda organens budget måste samfinansieras genom andra bidrag än EU-bidrag.

4.2. Stöd till Europeiska ungdomsforumet

Inom detta programområde kan bidrag beviljas för att stödja den löpande verksamheten vid Europeiska ungdomsforumet, som är ett organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse, med iakttagande av följande principer:

- Europeiska ungdomsforumets oberoende när det gäller urval av dess medlemmar, som skall säkerställa en så bred representation som möjligt av olika typer av ungdomsorganisationer.

- Europeiska ungdomsforumets oberoende när det gäller den närmare utformningen av dess verksamhet.

- En så omfattande medverkan som möjligt i Europeiska ungdomsforumets verksamhet av ungdomsorganisationer som inte är medlemmar och ungdomar som inte tillhör någon organisation.

- Aktivt bidrag från Europeiska ungdomsforumet till det ungdomspolitiska arbetet på europeisk nivå, bland annat genom synpunkter till EU-institutionerna när de samråder med det civila samhället och genom förklaring av EU-institutionernas ståndpunkter för forumets medlemmar.

Europeiska ungdomsforumet kan beviljas bidrag både till administrationskostnader och till kostnader som är nödvändiga för genomförandet av forumets verksamhet. Med hänsyn till behovet av att garantera Europeiska ungdomsforumets löpande verksamhet skall följande riktlinje beaktas när programmets resurser fördelas: de årliga resurser som avsätts till Europeiska ungdomsforumet får inte understiga två miljoner euro.

Bidrag kan beviljas Europeiska ungdomsforumet efter det att en arbetsplan och en lämplig budget har mottagits. Bidrag får beviljas för ett år i taget eller på grundval av förlängning enligt ett ramavtal om partnerskap med kommissionen.

Minst 20 % av forumets budget måste samfinansieras genom andra bidrag än EU-bidrag.

Verksamhet som genomförs av Europeiska ungdomsforumet kan bland annat avse följande:

- Företrädande av ungdomar vid Europeiska unionen.

- Samordning av medlemmarnas ståndpunkter gentemot Europeiska unionen.

- Förmedling av ungdomsinformation till EU-institutionerna.

- Förmedling av information om Europeiska unionen till nationella ungdomsråd och till icke-statliga organisationer.

- Åtgärder för att främja och bereda väg för ungdomars medverkan i det demokratiska livet.

- Bidrag till arbetet inom de nya ramar för samarbetet på ungdomsområdet som har fastställts på EU-nivå.

- Insatser som bidrar till en utveckling av ungdomspolitiken, ungdomsarbete och utbildningsmöjligheter och till förmedling av information om ungdomar samt till strukturer för ungdomsrepresentation i hela Europa.

- Debatt och diskussion om ungdomar i Europa och andra delar av världen och om Europeiska unionens insatser för ungdomar.

4.3. Utbildning och nätverksbyggande för ungdomsledare

Detta programområde stöder verksamhet som syftar till utbildning av ungdomsledare, projektansvariga, ungdomsrådgivare och pedagogisk personal i projekten. Det stöder även utbyte av erfarenhet, sakkunskap och god praxis mellan dessa personer. Det stöder också verksamhet som underlättar upprättandet av varaktiga projekt och partnerskap av god kvalitet inom ramen för programmet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas verksamhet som främjar medverkan av ungdomar som har de sämsta förutsättningarna för att delta i EU-insatserna.

4.4. Projekt som stimulerar innovation och kvalitet

Detta programområde stöder projekt som syftar till att införa, genomföra och främja nyskapande metoder på ungdomsområdet. Dessa nyskapande metoder kan röra innehåll och mål som är kopplade till utvecklingen av de europeiska ramarna för samarbete på ungdomsområdet, medverkan av partner av olika ursprung eller informationsspridning.

4.5. Informationsinsatser för ungdomar och ungdomsledare

Detta programområde stöder information och kommunikation riktad till ungdomar som förbättrar deras tillgång till relevant information och till kommunikationstjänster, så att de i ökad utsträckning kan delta i det offentliga livet och lättare kan omsätta sina möjligheter att vara aktiva och ansvarsfulla medborgare. Bidrag kommer att beviljas till verksamhet på europeisk och nationell nivå som förbättrar ungdomars tillgång till informations- och kommunikationstjänster, ökar spridningen av information av god kvalitet och ökar ungdomars medverkan i utformningen och spridningen av informationen. Detta programområde skall särskilt bidra till att det utvecklas europeiska, nationella, regionala och lokala portaler för spridning av specifik information till ungdomar genom alla slags medel, särskilt de medel som ungdomar oftast använder. Programområdet kan även stödja åtgärder som främjar ungdomars engagemang i utformningen och spridningen av begripliga, användarvänliga och specifika råd och informationsprodukter, så att informationen blir av bättre kvalitet och tillgången till informationen underlättas för alla ungdomar.

4.6. Partnerskap

Detta programområde möjliggör bidrag till partnerskap som består av regionala eller lokala enheter, och syftar till att på längre sikt göra det möjligt att utveckla projekt som skulle kunna kombinera olika programområden. Bidrag kan lämnas till projekt och till samordningsverksamhet.

4.7 Stöd till programstrukturerna

Genom detta programområde kan bidrag lämnas till de strukturer som avses i artikel 8.2, särskilt de nationella programkontoren. Detta bidrag kan lämnas i form av administrationsbidrag som inte får överstiga 50 % av den totala bidragsberättigande kostnaden enligt programkontorets arbetsprogram. Genom detta programområde kan bidrag också beviljas till liknande organ som fungerar som genomförandeorgan på nationell nivå, t.ex. nationella samordnare, resurscentrum, nätverket Eurodesk, ungdomsplattformen för Europa-Medelhavsområdet och sammanslutningar för unga europeiska volontärer, med iakttagande av artikel 54.2 c och artikel 54.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.4.8 Tillvaratagande

Kommissionen kan anordna seminarier, symposier eller möten som kan underlätta genomförandet av programmet. Kommissionen kan också vidta lämpliga åtgärder som rör information, publicering och spridning samt utvärdera och kontrollera programmet. Sådan verksamhet kan finansieras genom bidrag, lämnas ut efter offentliga upphandlingar eller organiseras och finansieras direkt av kommissionen.

PROGRAMOMRÅDE 5 - Stöd till politiskt samarbete

Detta programområde syftar till att främja det ungdomspolitiska samarbetet på europeisk nivå.

5.1. Sammankomster för ungdomar och för personer som ansvarar för ungdomspolitiken

Detta programområde skall stödja verksamhet som möjliggör politiskt samarbete och en strukturerad dialog mellan ungdomar och deras organisationer och de personer som ansvarar för ungdomspolitiken. Verksamheten skall särskilt syfta till att främja samarbete och utbyte av idéer och god praxis på ungdomsområdet, konferenser som anordnas av unionens ordförandeskap samt annan verksamhet för tillvaratagande och spridning av resultat från EU-projekt och EU-verksamhet inom ungdomsområdet.

5.2. Stöd till verksamhet för bättre förståelse och kunskaper inom ungdomsområdet

Detta programområde stöder särskilda projekt för kartläggning av befintliga kunskaper inom de teman som prioriteras på ungdomsområdet och som fastställts inom ramen för den öppna samordningsmetoden, samt projekt som kan komplettera, uppdatera och underlätta tillgången till dessa kunskaper.

Det inriktas också på att stödja utvecklingen av metoder som gör det möjligt att analysera och jämföra undersökningsresultat och att garanteras resultatens kvalitet.

Programmet kan även stödja nätverksbyggande mellan olika aktörer på ungdomsområdet.

5.3. Samarbete med internationella organisationer

Detta programområde kan stödja Europeiska unionens samarbete med internationella organisationer som verkar på ungdomsområdet, särskilt Europarådet och Förenta nationerna eller deras specialiserade institutioner.

6. PROGRAMADMINISTRATION

Programbudgeten kan även täcka utgifter för förberedelser, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering som är direkt nödvändig för administrationen av programmet och för förverkligandet av programmålen. I detta igår bland annat undersökningar, möten, information och publikationer, kostnader kopplade till informationsnät för informationsutbyte samt alla andra utgifter för administrativt och tekniskt stöd som kommissionen kan utnyttja för administrationen av programmet.

7. KONTROLL OCH REVISION

För de projekt som väljs ut i enlighet med förfarandet i artikel 13.2 i detta beslut skall det införas ett system för slumpvis granskning.

Bidragsmottagarna skall under fem år efter den sista utbetalningen hålla alla verifikationer för utgifter tillgängliga för kommissionen. Bidragsmottagarna skall vid behov se till att de verifikationer som finns hos dennes samarbetsparter eller medlemmar ställs till kommissionens förfogande.

Kommissionen får, via sina egna anställda eller någon annan behörig organisation den utsett, utföra en granskning av hur bidraget har använts. Granskningen får utföras under hela avtalets löptid samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. I vissa fall kan granskningen leda till att kommissionen beslutar att kräva tillbaka medel.

Såväl kommissionens personal som extern personal med fullmakt från kommissionen skall ges sådan tillgång till mottagarens kontorslokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som krävs för att granskningen skall kunna utföras.

Revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) har samma rättigheter som kommissionen, bland annat när det gäller tillträde till lokaler och tillgång till handlingar.

I de beslut som kommissionen fattar med tillämpning av artikel 10 och i de avtal som ingås med de nationella programkontoren och med deltagande tredjeländer samt i andra avtal som följer av dessa, föreskrivs bland annat att kommissionen (eller någon annan representant som kommissionen bemyndigat), t.ex. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), skall utföra granskning och finansiell kontroll samt att revisionsrätten skall utföra revisioner, vid behov på plats. Dessa kontroller kan utföras vid de nationella programkontoren och vid behov hos bidragsmottagarna.

Kommissionen kan även göra kontroller och granskningar på plats i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96.

När det gäller de EU-insatser som ingår i detta beslut skall termen oegentligheter i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 förstås som varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller varje okunnighet om en avtalsförpliktelse som följer av en juridisk persons handling eller underlåtenhet och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ inverkan på Europeiska unionens allmänna budget eller de budgetar som de förvaltar, genom en otillbörlig utgift.

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

PROGRAMME "JEUNESSE EN ACTION"

Domaine(s) politique(s): EDUCATION CULTURE

Activité(s): JEUNESSE

Dénomination de l'action: Proposition de programme "JEUNESSE EN ACTION"

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

Ligne 15.07.02 JEUNESSE

Ligne 15.01.04.04 JEUNESSE dépenses d'appui

Ligne 15.01.04.30 Agence exécutive Education et Culture

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l'action : 915.000.000 euros

2.2 Période d'application: 2007-2013

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Echéancier des crédits d'engagement / crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros (à la 3e décimale)

>Plats för tabell>

NB : cette programmation ne tient pas compte d'un éventuel financement des structures sur une période de deux ans.

b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d'appui (DDA) (cf. point 6.1.2)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières

[X] Proposition compatible avec la communication de la Commission du 10 février 2004 « construire notre avenir commun - Défis politiques et moyens budgétaires de l'Union élargie - 2007-2013 ».

Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières,

y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel.

2.5 Incidence financière sur les recettes [18]

[18] Pour plus de précisions, voir la note explicative séparée.

[X] Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en oeuvre d'une mesure).

OU

Incidence financière - L'effet sur les recettes est le suivant: NEANT

3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES

>Plats för tabell>

4. BASE LÉGALE

Article 149 du traité

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire

5.1.1 Description des besoins

* Evolution de la jeunesse en Europe

Il y a 50 millions de jeunes entre 15 et 25 ans dans les 15 Etats membres, 60 millions si l'on compte les dix pays qui vont rejoindre l'Union en 2004 et 75 millions avec tous les pays candidats.

Le Livre Blanc a montré que, dans ses contours sociologiques, économiques et culturels, la jeunesse a fortement évolué sous l'effet des changements démographiques, mais aussi des modifications de l'environnement social, des comportements individuels et collectifs, des rapports familiaux et des conditions du marché du travail.

Les démographes observent que sous la pression des facteurs économiques et des facteurs socioculturels, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent certaines étapes de la vie: fin des études, accès à l'emploi, constitution d'une famille, etc. De plus les itinéraires de vie ne sont pas linéaires, les jeunes peuvent à la fois être étudiant, chargé de famille, travailleur, ou à la recherche d'un emploi, vivre chez les parents. Les allers et retours entre les différents statuts sont devenus de plus en plus fréquents.

En ce qui concerne l'implication des jeunes dans la vie publique, on constate que les jeunes s'investissent moins que par le passé dans les structures traditionnelles de l'action politique et sociale (partis, syndicats), leur participation aux consultations démocratiques est faible, ainsi que leur engagement dans des organisations de jeunesse. Cela ne signifie nullement que les jeunes se désintéressent de la vie publique. La plupart démontrent une volonté de participer et d'influencer les choix de société, mais selon des formes d'engagement plus individuel et plus ponctuel notamment en dehors du cadre participatif classique.

Il incombe aux autorités publiques de combler le fossé existant entre la volonté d'expression des jeunes et les modalités et structures offertes à cet effet par nos sociétés, sous peine d'alimenter le déficit citoyen. L'Europe a un rôle à jouer à la fois parce que certaines de ces modalités se situent d'emblée au niveau européen, comme les échanges de jeunes ou d'animateurs socio-éducatifs, mais également parce que le cadre européen peut s'avérer optimum pour l'expérimentation et l'échange de bonnes pratiques dans ce domaine.

Les jeunes expriment également des doutes sur les institutions internationales qui leur semblent difficilement accessibles et peu à l'écoute de leurs préoccupations. Ce rapport pour le moins contrasté entre les jeunes et la mondialisation est un signe de malaise et ne peut être ignoré.

En ce qui concerne plus précisément l'intégration européenne, l'Europe constitue pour les jeunes un espace de liberté où ils peuvent vivre, travailler, étudier ou voyager. Cependant les institutions qui gèrent l'Union européenne sont pour nombre de jeunes considérées comme lointaines. Dans la poursuite du projet communautaire et notamment dans la perspective de l'élargissement et du rapprochement avec les pays voisins, beaucoup dépend de l'adhésion des jeunes générations au projet européen.

Finalement, les jeunes européens vivent dans des sociétés ouvertes aux influences culturelles et économiques extérieures. La lutte contre les discriminations, en particulier contre le racisme et la xénophobie, l'attachement au caractère multiculturel de nos sociétés, les questions liées à l'immigration et au dialogue interculturel trouvent au sein de la jeunesse un terrain particulièrement propice, capable de la mobiliser.

* Enjeu politique

L'ensemble des défis décrits ci-dessus représentent un enjeu très vaste et s'inscrivent dans les priorités actuelles de la Commission : la citoyenneté, la croissance et la paix.

En matière de citoyenneté, il convient de créer les conditions pour que les jeunes européens puissent davantage s'affirmer comme citoyens solidaires, responsables, actifs et tolérants dans une société plurielle. L'implication accrue des jeunes à la vie de la communauté locale, régionale, nationale et européenne et l'émergence d'une citoyenneté active constituent des enjeux majeurs, pour le présent, mais également pour le futur de nos sociétés. Ces défis sont des défis qui sont communs aux Etats membres. A ceci s'ajoute la nécessité de développer auprès des jeunes leur conscience d'appartenir à l'Europe, leur adhésion aux valeurs prônées par l'Union et leur citoyenneté européenne.

Mais il convient également de répondre aux aspirations des jeunes en leur donnant la possibilité de renforcer leur éducation et leur formation, sur un plan moins formel que ce qui est réalisé dans les systèmes éducatifs académiques ou dans le cadre de la formation professionnelle. Ces activités d'éducation non formelle méritent d'être soutenues et reconnues au niveau européen car elles contribuent, pour leur part, au processus de Lisbonne et, à leur manière, à la croissance en Europe.

Enfin la volonté des jeunes de construire de nouvelles relations entre jeunes Européens et jeunes du monde entier, leur souci de compréhension mutuelle, d'esprit de tolérance et d'ouverture est le meilleur atout pour la paix dans le monde. Pour ne prendre que l'exemple des relations euro-méditerranéennes, le rapport des sages [19] remis à la Commission établit que la jeunesse a une importance fondamentale pour le succès du dialogue entre les Peuples et les Cultures dans cette région d'autant plus que 50% de la population dans les pays arabes a moins de 20 ans. Le « dialogue rénové » dont parle ce rapport est en ligne avec les priorités du domaine de la jeunesse qui sont développées dans le cadre du partenariat euro-méditerranéen. En outre le rapport des sages préconise un renforcement du volontariat en « incitant la jeunesse des deux rives à un "engagement civil commun au service de la région euro-méditerranéenne".

[19] Rapport du Groupe des Sages créé à l'initiative du Président de la Commission « Le Dialogue entre les Peuples et les Cultures dans l'Espace euro-méditerranéen » http://europa.eu.int/comm/europeaid/ index_fr.htm

* Réponse aux défis

La méthode ouverte de coordination dans le domaine de la jeunesse est la procédure politique qui a été adoptée pour trouver en commun des réponses à ces défis et le nouveau programme européen pour la jeunesse doit accompagner et soutenir cette démarche politique.

Dans ce contexte, il y a lieu d'intervenir à deux niveaux:

- Les jeunes

Les jeunes sont les premiers acteurs du programme. Celui-ci doit permettre aux jeunes, aux groupes de jeunes ou aux organisations de jeunes de mettre en oeuvre notamment, à leur initiative, des projets d'échanges, de mobilité, de solidarité, ou de participation. Ces activités favorisent la prise de conscience européenne chez les jeunes ainsi que leur inclusion sociale dans le monde adulte.

L'aspect le plus marquant du programme est son universalité en ce sens qu'il est le seul programme européen a être accessible à tous les jeunes et notamment les jeunes avec le moins d'opportunités, car ce programme est mis en oeuvre en dehors du cadre scolaire.

Le programme est ouvert aux jeunes de 13 à 30 ans. L'élargissement de la tranche d'âge par rapport au programme actuel (15-25 ans) se justifie par le fait que, d'une part les jeunes adolescents atteignent plus tôt la maturité que leurs aînés et d'autre part, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent les étapes de la vie qui les conduisent à l'autonomie.

La participation active des jeunes, leurs expériences, leur éducation informelle et non-formelle ainsi que leur employabilité sont des éléments qui ont un impact positif et contribuent aux objectifs des politiques de la famille, de l'éducation et de l'emploi, de l'égalité des genres et de l'inclusion sociale.

Afin de répondre à la demande des jeunes qui veulent se rendre utiles dans un souci de solidarité et afin d'accroître leur sentiment d'appartenance à une communauté de valeurs qu'est l'Europe, le Service Volontaire Européen sera étendu afin de mettre à disposition de l'Union une force d'intervention en soutien des actions de solidarité de l'Union, internes ou externes.

- Les systèmes qui soutiennent les activités des jeunes

Il ne serait pas réaliste de couvrir l'ensemble des besoins de tous les jeunes Européens, ce qui ne serait d'ailleurs pas conforme à l'esprit de subsidiarité de ce programme et à la nécessité de se concentrer sur les actions avec une valeur ajoutée européenne.

C'est pourquoi, par souci d'efficience, le programme propose également de soutenir les activités d'autres acteurs du domaine de la jeunesse et en premier lieu les animateurs socio-éducatifs, le Forum européen de la Jeunesse [20], les organisations non gouvernementales de jeunesse actives au niveau européen et les Agences Nationales du programme. Ceux-ci forment les bases sur lesquelles s'appuient les jeunes pour établir leurs projets et par lesquelles les projets sont mis en oeuvre. Le programme prévoit donc les moyens pour permettre le développement de ces éléments structurants qui ont un important effet multiplicateur.

[20] Le Forum européen de la Jeunesse est une organisation internationale composée de conseils nationaux de jeunesse et organisations internationales non-gouvernementales de jeunesse représentant les intérêts des jeunes de l'ensemble de l'Europe. Il s'agit de la seule plate-forme en Europe qui représente les organisations de jeunesse auprès de l'Union européenne.

Une autre proposition qui vise l'efficience par un effet structurant et multiplicateur est le soutien à la coopération des politiques nationales de jeunesse. Le programme peut ainsi être utilisé comme levier vis-à-vis de ces politiques, dans le respect de la subsidiarité.

Le programme est ouvert aux Etats membres de l'UE, aux pays candidats, aux pays de l'AELE membres de l'EEE, ainsi qu'à la Confédération Helvétique, et aux pays des Balkans occidentaux. Des projets peuvent également être réalisés en partenariat avec d'autres pays, en premier lieu avec les pays concernés par la Communication de la Commission "l'Europe élargie - voisinage: un nouveau cadre pour les relations avec nos voisins de l'Est et du Sud" [21].

[21] COM (2003) 104 final du 11.3.2003

5.1.2 Objectifs du programme

Dans ce contexte, les objectifs généraux du programme sont:

a) Promouvoir la citoyenneté active des jeunes, en général, et leur citoyenneté européenne en particulier;

b) Développer la solidarité des jeunes, notamment afin de renforcer la cohésion sociale de l'Union européenne;

c) Favoriser la compréhension mutuelle des peuples à travers les jeunes;

d) Contribuer au développement de systèmes de qualité en soutien aux activités des jeunes et à celui de la capacité des organisations de la société civile dans le domaine de la jeunesse;

e) Favoriser la coopération européenne en matière de politiques de jeunesse.

Les objectifs proposés dans le programme sont cohérents, d'une part avec les priorités en matière de coopération dans le domaine de la jeunesse, d'autre part avec les développements récents en matière de citoyenneté. Ceux-ci assurent également la continuité du programme "JEUNESSE" actuel, ainsi que du programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse (ONG de jeunesse) qui vient d'être adopté prochainement par le Conseil et le Parlement européen.

5.1.3 Valeur ajoutée européenne

Bien que le programme ne soit pas le seul instrument qui touche les jeunes et que celui-ci soit complémentaire d'instruments au niveau national et européen, sa valeur ajoutée est néanmoins importante, compte tenu de la spécificité de ses objectifs.

L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE 2000-2006 a mis en évidence que la plupart des projets financés n'auraient jamais eu une dimension européenne sans un appui européen. Le programme est dans certains Etats membres complémentaire d'actions nationales ou régionales, lorsqu'il n'est pas tout simplement la seule activité structurée en faveur de la jeunesse en attendant que des actions se mettent en place au niveau des autorités nationales.

L'évaluation intermédiaire met également en valeur l'impact du programme sur les politiques des administrations publiques nationales qui tendent à s'orienter vers les priorités du programme.

En ce qui concerne les projets qui visent les jeunes et les animateurs socio-éducatifs directement, la valeur ajoutée européenne est souvent directement liée à la nature de l'action : mobilité des jeunes à travers l'Europe ou avec des pays partenaires, service volontaire européen, mise en réseau de projets, formation européenne d'animateurs socio-éducatifs, soutien aux ONG de jeunesse qui poursuivent des objectifs d'intérêt général européen. Les Etats membres ne seraient tout simplement pas en mesure d'organiser individuellement de telles actions.

La valeur ajoutée européenne se traduit également par un effet de levier vis-à-vis des politiques nationales, soit en montrant la voie à suivre (priorité aux jeunes avec moins d'opportunités, projets d'initiative locale, projets de démocratie participative), soit en stimulant l'innovation, la recherche et la coopération.

L'effet multiplicateur du programme peut être considéré comme important car aujourd'hui les activités liées à la jeunesse cherchent de façon plus systématique à acquérir une dimension transnationale.

Afin de favoriser les synergies avec d'autres interventions, le programme prévoit la mise en oeuvre de systèmes de labelisation avec des actions similaires réalisés dans les pays participants au programme, ainsi qui la mise en valeur des actions du programme qui contribuent au développement d'autres politiques dans les domaines notamment de l'éducation, de la formation, de la culture et du sport.

La mise en oeuvre d'un programme européen dans le domaine de la jeunesse est un élément essentiel pour contribuer à l'émergence chez les tous les jeunes d'une citoyenneté européenne.

5.1.4 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante

a) Evaluation ex-ante

Un rapport d'évaluation ex-ante accompagne le projet de base légal pour le programme. Ce rapport a été préparé par les services de la Commission. Le rapport d'évaluation ex-ante prend en compte les contributions résultant de la consultation de la société civile:

- Le rapport de la consultation publique

- La position du Forum européen de la Jeunesse

- L'avis des agences nationales du programme actuel

- Les travaux du groupe de travail sur les nouveaux instruments

- Les résultants d'un séminaire des chercheurs sur les nouveaux instruments

Le rapport d'évaluation ex-ante prend également en compte les enseignements apportés par l'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE qui s'est basée notamment sur:

- les études d'impacts des actions 1, 2, 3 et 5, élaborées sous la responsabilité des autorités nationales par des experts externes ou avec le support des Agences nationales ont suivi le guide méthodologique proposé par la Commission (v. 5.1.3).

- Une série de séminaires qui ont permis notamment "l'évaluation des procédures" du programme JEUNESSE et l'évaluation des actions 3 et 5, et des actions des pays tiers

- Une évaluation externe du partenariat entre le Conseil de l'Europe et la Commission en matière de formation dans le domaine de la jeunesse

- Une évaluation externe des actions avec les pays tiers

Finalement ce rapport prend également en compte les derniers développements politiques dans le domaine de la jeunesse, en particulier:

- les conclusions du Conseil du mai 2003 concernant la nouvelle génération de programme pour la jeunesse, confirmées par le Conseil de mai 2004

- Les conclusions de la Conférence européenne sur le service civique et la jeunesse qui s'est tenue à Rome sous présidence italienne en novembre 2003

- Le rapport des sages sur les relations euro-méditerranéennes de novembre 2003

b) constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante

Les principaux éléments avancés par l'évaluation ex-ante sont:

1. Préserver un programme spécifique au domaine de la jeunesse avec des passerelles avec les autres domaines qui concernent les jeunes.

2. Garantir la continuité avec le programme JEUNESSE en termes d'actions (échanges de jeunes, Service volontaire Européen, projets d'initiatives et mesures de soutien) et d'accès au programme (ouverture à tous les jeunes, en particulier à ceux avec le moins d'opportunités, soutient à des projets organisés par des ONG et les organisations locales qui s'occupent des jeunes sur le terrain, dans une approche décentralisée)

3. Développer l'identité européenne des jeunes et leur citoyenneté active dans la société.

4. Prendre en compte les priorités politiques définies dans le Livre Blanc de la Commission sur la jeunesse, en développant les projets de participation démocratique, en améliorant l'information des jeunes, en étendant les possibilités de volontariat en en soutenant les actions nécessaires à une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse.

5. Soutenir les initiatives prises dans le cadre de la coopération politique mise en oeuvre par la méthode ouverte de coordination (échanges de bonnes pratiques, complémentarités...).

6. Contribuer au développement des organisations de jeunesse et soutenir le travail des animateurs de jeunesse.

7. Ouvrir davantage le programme vers les pays tiers et donner à ces activités plus de visibilité.

8. Contribuer à la reconnaissance des activités du programme et plus généralement du travail des animateurs de jeunesse qui contribuent à l'éducation et à l'apprentissage informels et non formels des jeunes.

9. Proposer des mécanismes qui soient simples et flexibles compte tenu du public cible visé.

5.1.5 Dispositions prises à la suite de l'évaluation intermédiaire du programme actuel

L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE permet de dégager les recommandations suivantes:

1. Cibler encore mieux le programme sur son public cible, à savoir les jeunes de toutes conditions, en particulier ceux avec moins d'opportunités.

2. Améliorer l'assistance aux bénéficiaires et aux projets, dans toutes les phases, par des mesures de proximité et de qualité.

3. Simplifier les procédures et les rendre aussi flexibles que possible compte tenu du public visé.

4. Renforcer la transparence et la cohérence dans la mise en oeuvre du programme, notamment au niveau décentralisé.

5. Augmenter la qualité du travail par une évaluation des projets avec un retour d'information auprès des bénéficiaires et une reconnaissance des activités réalisées.

6. Développer les activités de volontariat tant sur le plan qualitatif que sur le plan quantitatif.

7. Ouvrir davantage le programme sur les pays tiers.

8. Anticiper les évolutions par la mise en oeuvre de projets innovants et la réalisation des études nécessaires.

9. Donner une visibilité au programme et à chacune de ses actions et valoriser les résultats obtenus.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

5.2.1 Actions du programme

Les objectifs du programme sont soutenus par cinq actions opérationnelles

- Jeunesse pour l'Europe

Cette action vise à soutenir les échanges de jeunes, leurs initiatives, leur participation à la vie démocratique et toute activité permettant de développer leur citoyenneté et la compréhension mutuelle entre les jeunes. La population type est représentée par les jeunes de 13 à 30 ans.

- Le Service Volontaire Européen

Cette action vise à renforcer la participation des jeunes à différentes formes d'activités de volontariat, à l'intérieur et en dehors de l'Union européenne. Cette action concerne les jeunes de 18 à 30 ans.

- Jeunesse pour le monde

Cette action vise à soutenir des projets avec les pays partenaires du programme, notamment l'échange de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs, le soutien aux initiatives qui renforcent la compréhension mutuelle des jeunes et leur sens de la solidarité ainsi que le développement de la coopération dans le domaine de la jeunesse et de la société civile dans ces pays. Cette action concerne les jeunes de 13 à 30 ans et les animateurs socio-éducatifs.

- Animateurs socio-éducatifs et systèmes d'appui

Cette action a pour objet d'assurer le soutien aux organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse, notamment les organisations non gouvernementales de jeunesse, leur mise en réseau, l'échange, la formation et la mise en réseau des animateurs socio-éducatifs, la stimulation de l'innovation et de la qualité des actions menées dans le domaine de la jeunesse, l'information des jeunes et la mise en place des structures et activités nécessaires au programme pour atteindre ses objectifs. Cette action concerne des milliers d'organisations de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs.

- Soutien à la coopération politique

Cette action permet d'organiser le dialogue entre les différents acteurs du monde de la jeunesse, en particulier les jeunes, les animateurs socio-éducatifs et les responsables politiques, de contribuer au développement de la coopération politique dans le domaine de la jeunesse et d'effectuer les travaux et les mises en réseau nécessaires à une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse.

5.2.2 Caractéristiques des actions

- Le programme est ouvert aux jeunes entre 13 et 30 ans

Cette proposition est la conséquence de l'analyse du Livre Blanc et de l'évaluation du programme actuel par les Etats membres. Les jeunes sont prêts à participer à des projets plus tôt que précédemment et ils accèdent à l'autonomie plus tard. Il est néanmoins proposé que l'âge de participation au programme soit modulé en fonction de la nature des activités.

- Le programme intègre le soutien aux ONG européennes de jeunesse

La Commission a proposé une base légale pour ce soutien aux ONG pour la période 2004 - 2006. Au delà, ce soutien fait partie intégrante de l'objectif visant à promouvoir la citoyenneté active des jeunes en général, et leur citoyenneté européenne en particulier. Il doit donc être intégré au nouveau programme proposé.

- Le programme est ouvert aux pays qui ont vocation à rejoindre un jour ou l'autre l'Union européenne ainsi qu'aux pays membre de l'AELE.

Cette proposition est dans le droit fil du programme actuel. Elle est appliquée aux pays actuellement candidats à l'adhésion, aux Balkans occidentaux, aux Etats de l'AELE membres de l'EEE et à la Suisse.

- Une action particulière est créée pour les actions avec les pays tiers, appelés pays partenaires du programme

Le programme actuel autorise des actions avec les pays tiers, mais leur offre peu de visibilité du fait de leur éparpillement. La création de l'action « Jeunesse pour le monde » permettra d'augmenter cette visibilité.

- Cette action prévoit deux niveaux de coopération, l'un avec les pays voisins de l'Europe, l'autre avec le reste du monde

Avec les pays voisins de l'Europe, le programme propose de pouvoir faire le même type d'activités que celles réalisées au sein de l'Union, à quelques exceptions près liées à leur faisabilité dans ces pays. Pour le reste du monde, les mesures sont beaucoup plus ciblées (échanges de bonnes pratiques, d'animateurs socio-éducatifs, de jeunes mais dans des conditions limitées) sous peine de transformer le programme en un programme mondial difficile à gérer.

- La base légale ouvre la possibilité au soutien à des structures régionales et locales pour aider les jeunes dans leur projet

La gestion centralisée indirecte via des agences nationales dans chaque pays participant au programme est confirmée. Dans certains pays, il convient cependant de prévoir des relais locaux ou régionaux pour l'information et le support des jeunes dans la mise en oeuvre de leurs projets.

- La Commission pourra, après avis du comité et donc du Parlement européen, adapter les mesures prévues au sein de chaque action.

La base légale proposée couvre jusqu'en 2013. Le programme doit être au service du processus politique initié suite au Livre Blanc. Le programme doit donc pouvoir s'adapter de manière flexible aux priorités qui résulteront, durant la prochaine décennie, de ce processus politique.

- Le programme pourra établir des passerelles avec d'autres instruments communautaires

Le domaine de la jeunesse est complémentaire avec d'autres domaines, en particulier l'éducation, la formation professionnelle, la culture, le sport, l'inclusion sociale, la lutte contre les discriminations, la recherche, l'action extérieure de l'Union. Le programme pourra, établir des actions avec d'autres programmes pour établir des passerelles avec ces domaines. La mise en commun éventuelle de moyens financiers ne pourra se faire qu'en accord avec les bases légales respectives de chaque instrument et leurs autorités décisionnelles en matière de budget.

- Les pays participant au programme pourront financer eux-mêmes des projets similaires à ceux du programme qui recevront un label européen, et des partenariats pourront être signés avec certaines entités comme les régions, avec un cofinancement de leur part

Ces mesures visent l'efficience du programme et son effet multiplicateur. Il s'agit de mobiliser les énergies et les fonds pour démultiplier l'action du programme, dans le respect des compétences et des règles propres à chaque partenaire.

- Le programme, dans le respect du Règlement financier doit tenir compte de l'environnement spécifique auquel il s'adresse

- il n'est pas basé sur un système institutionnalisé

- les acteurs proviennent de la société civile, des ONG ou encore d'initiatives locales

- les jeunes eux-mêmes créent leurs activités

- tous les jeunes peuvent participer

- les projets sont basés sur l'initiative individuelle et volontaire

- les projets sont réalisés dans les communautés locales mais en dehors du cadre scolaire

- moindre capacité financière et capacité de planification à long terme de la part des bénéficiaires

En conséquence, la proposition de programme utilise à chaque fois que possible et que nécessaire les flexibilités offertes par le nouveau règlement financier.

5.2.3 Objectifs spécifiques du programme

OBJECTIFS SPECIFIQUES // INDICATEURS

1. Promouvoir la citoyenneté active des jeunes, en général, et leur citoyenneté européenne en particulier //

- en donnant la possibilité aux jeunes et à leurs organisations de représentation de participer au développement de la société en général et de l'Union européenne en particulier; // - qualité des plans de travail des ONG

- nombre des ONG ayant plus de 8 partenaires en Europe

- en développant auprès des jeunes le sentiment d'appartenance à l'Union européenne; // - niveau d'adhésion à l'Europe des jeunes ayant participé au programme

- en développant la mobilité des jeunes en Europe; // - niveau de mobilité des jeunes ayant participé au programme

- en développant l'apprentissage interculturel au sein de la jeunesse; // A propos des jeunes ayant participé au programme:

- attitudes modifiées concernant les jeunes d'autres cultures

- en assurant la promotion des valeurs fondamentales de l'Union auprès des jeunes; // - nombre de projets intégrant les thèmes de paix, liberté, égalité des genres, démocratie, droit de l'homme, tolérance

- en encourageant l'esprit d'initiative, d'entreprise et de créativité; // - nombre de projets qui implique directement les jeunes dans leur réalisation (et impact sur le développement personnel)

- nombre d'initiatives ayant favorisé l'employabilité des jeunes

- nombre de projets qui se pérennisent

- en veillant à la participation au programme des jeunes qui ont le moins d'opportunités; // - nombre de jeunes moins favorisés participant au programme

- type de compétences acquises

- en veillant au respect de l'égalité entre les femmes et les hommes dans participation au programme. // - [break-down by gender of actions beneficiaries]

2. Développer la solidarité des jeunes notamment afin de renforcer la cohésion sociale de l'Union //

- en donnant la possibilité aux jeunes d'exprimer leurs engagements personnels par des activités de volontariat au niveau européen et international; // - progrès dans le développement personnel du jeune

- taux de satisfaction parmi les jeunes ayant effectué un SVE, vis à vis de la qualité de l'engagement qu'ils ont pu concrétiser.

- en associant les jeunes aux actions de solidarité de l'Union européenne; // - nombre d'actions de solidarités

- contribution à la réussite de l'intervention

- en contribuant à la coopération entre les services civils et volontaires impliquant des jeunes au niveau national. // - niveau d'intensité de la coopération

3. Favoriser la compréhension mutuelle des peuples à travers les jeunes //

- en développant entre les jeunes de l'Union européenne et les jeunes des pays voisins, des échanges et le dialogue interculturel; // A propos des jeunes ayant participé au programme:

- attitudes modifiées concernant les jeunes d'autres cultures

- en contribuant à développer dans ces pays, la qualité des structures en appui aux jeunes et du travail des animateurs socio-éducatifs. // - Niveau de qualité des structures (ONG, coordinateurs,...) travaillant dans le programme

- en développant avec les autres pays des coopérations thématiques impliquant les jeunes et les animateurs sociaux-éducatifs. // - niveau d'intensité de la coopération

- niveau d'effet multiplicateur

4. Contribuer au développement de systèmes de qualité en soutien aux activités des jeunes et de la capacité des organisations de la s