(5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020. I sitt meddelande av den 3 mars 2021 förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

(6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga krisåtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt. För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga krisåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

(7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och energitrygghet och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna personer från Ukraina.

(9)Den 27 april 2021 lämnade Grekland in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen, i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 6 juli 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av återhämtnings- och resiliensplanen för Grekland. Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Grekland på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som anges i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

(10)Den 30 april 2022 lämnade Grekland in sitt nationella reformprogram 2022 och, den 29 april 2022, sitt stabilitetsprogram 2022, i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. För att de båda programmens inbördes kopplingar ska kunna beaktas har de bedömts samtidigt. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 återspeglas Greklands halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också i 2022 års nationella reformprogram.

(11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Grekland. Den innehöll en bedömning av hur väl Grekland hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Greklands genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet sådana som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Greklands framsteg med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

(12)Kommissionen utförde en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 för Grekland och offentliggjorde resultaten den 23 maj 2022. Kommissionen drog slutsatsen att Grekland har makroekonomiska obalanser. Sårbarheterna hänger samman med hög offentlig skuldsättning, ofullständig extern ombalansering och en stor andel nödlidande lån mot bakgrund av låg potentiell tillväxt och hög arbetslöshet.

(13)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Rapporten behandlade Greklands budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I linje med kommissionens meddelande av den 2 mars 2022 föreslog inte kommissionen att det skulle inledas nya förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2022 och den kommer att omvärdera huruvida det är relevant att föreslå att underskottsförfaranden ska inledas under hösten 2022.

(14)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Grekland att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i linje med den allmänna undantagsklausulen, för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Grekland rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Greklands offentliga underskott under 2021 från 10,2 % av BNP 2020 till 7,4 % 2021. Greklands finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna minskade från 7,6 % av BNP 2020 till 7,2 % 2021. De åtgärder som Grekland vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 193,3 % av BNP.

(15)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års stabilitetsprogram är realistiskt vad gäller 2022, och gynnsamma vad gäller 2023. Enligt stabilitetsprogrammet 2022 kommer den reala BNP-tillväxten att öka med 3,1 % 2022 och 4,8 % 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en högre real BNP-tillväxt på 3,5 % 2022 och en lägre real BNP-tillväxt på 3,1 % 2023. Skillnaderna mellan prognoserna beror främst på de olika antagandena om hur pass snabbt EU-medlen absorberas liksom på inverkan av den militära aggressionen, framför allt på den privata konsumtionen. I sitt stabilitetsprogram 2022 förutspår regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 4,4 % av BNP under 2022 och till 1,4 % under 2023. Minskningen under 2022 speglar i huvudsak den pågående ekonomiska återhämtningen och avvecklingen av de flesta krisåtgärder. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska kraftigt till 180,2 % av BNP under 2022, och sjunka till 168,6 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 4,3 % respektive 1,0 % av BNP för 2022 och 2023. Detta är i stort sett i linje med det beräknade underskottet i 2022 års stabilitetsprogram. Trots skillnaden i real BNP-tillväxt utgår man i kommissionens vårprognos 2022 från en mer dynamisk pris- och lönetillväxt för både 2022 och 2023, och förutspår därmed högre intäkter från personlig inkomst. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en högre offentlig skuldkvot, 185,7 % av BNP 2022 och 180,4 % 2023. Skillnaden beror på en annorlunda uppskattning av skillnaderna mellan kontantbaserade och periodiserade budgetsaldon liksom på olika antaganden om nettoackumuleringen av finansiella tillgångar.

Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas i nuläget den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till -0,3 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Greklands potentiella tillväxt.

(16)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 7,2 % av BNP 2021 till 1,8 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 1,1 % av BNP 2022 och beräknas inte påverka budgeten 2023 eftersom man planerar att fasa ut dem. Dessa konsekvenser för underskottet uppvägs delvis på grund av högre intäkter från utsläppsrätterna. Åtgärderna består främst av bidrag till energianvändare, sociala överföringar till fattigare hushåll och sänkta indirekta skatter på transporttjänster. De har inledningsvis angetts vara tillfälliga. Efter inlämningen av Greklands stabilitetsprogram och brytdatumet för kommissionens vårprognos 2022 tillkännagav regeringen ett nytt åtgärdspaket för 2022, som syftar till att ta itu med konsekvenserna av de höjda energipriserna. Om energipriserna förblir höga även under 2023 kan vissa av dessa åtgärder komma att behållas. Det offentliga underskottet påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd för fördrivna personer från Ukraina, vilka i kommissionens vårprognos 2022 förutspås uppgå till 0,1 % av BNP 2022 och 0,1 % 2023.

(17)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Grekland att under 2022 utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar som kan stötta återhämtningen, men samtidigt bedriva en försiktig finanspolitik. Dessutom bör landet upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar. Grekland rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

(18)Under 2022 förväntar man sig enligt kommissionens vårprognos 2022, och inklusive uppgifterna i Grekland stabilitetsprogram för 2022, att den finanspolitiska inriktningen är stödjande med -3,3 % av BNP. Grekland planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,2 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,8 procentenheter 2022. Därför planerar Grekland att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 2,2 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag inkluderar den ytterligare inverkan av åtgärderna för att ta itu med den ekonomiska och sociala inverkan av de höjda energipriserna (0,6 % av BNP) liksom kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd för fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP), samtidigt som de ökade utgifterna för pensioner och sociala förmåner också förväntas bidra (0,6 % av BNP) till ökningen av de löpande nettoutgifterna. Baserat på kommissionens prognos matchas inte dessa åtgärder helt av uppvägande åtgärder.

(19)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på +1,5 % av BNP vid oförändrad politik. Grekland förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas minska med 0,3 procentenheter av BNP jämfört med 2022 och speglar den inledande fasen av den nya programperioden för andra EU-fonder. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,6 procentenheter 2023. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,7 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekter av utfasningen av åtgärder mot höjda energipriser på 1,1 % av BNP.

(20)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 0,4 % av BNP under 2024 och till 0,1 % 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden. Dessa prognoser utgår från att den ekonomiska återhämtningen kommer att fortsätta och räknar med att de tillväxtvänliga sänkningarna av solidaritetspåslaget på inkomstskatten, liksom av de sociala solidaritetsbidragen, kommer att förlängas. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten fortsätta att minska, närmare bestämt genom att minska till 155,2 % av BNP under 2024 och sedan till 146,5 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.

(21)Genom att bygga vidare på de reformer som har inletts som en del av återhämtnings- och resiliensplanen skulle ändringar av Greklands skattepolitiska ram kunna hjälpa till att överbrygga investeringsgapet. Mer specifikt skulle införandet av ett system för förhandsbesked i skattefrågor kunna stärka rättssäkerheten för investerare och stärka de pågående insatserna för att förenkla skattesystemet. Genom att utgå från bästa praxis i andra medlemsstater skulle dessutom en översyn av den befintliga årliga engångsskatten för egenföretagare (utöver den personliga inkomstskatten och mervärdesskatten) kunna förbättra hur skattebördan för egenföretagare är uppbyggd, uppmuntra frivillig efterlevnad av skattereglerna och stödja investeringar. Grekland fortsätter att vidta åtgärder för att modernisera sin offentliga förvaltning, men landets övergripande resultat förblir låga, vilket till viss del beror på svårigheterna att locka till sig och behålla högkvalificerad personal. Återhämtnings- och resiliensplanen innehåller åtgärder som syftar till att förbättra effektiviteten hos den offentliga förvaltningen, med särskilt fokus på att förbättra dess digitala tjänster. Utöver åtgärderna i planen har Grekland gjort framsteg med inrättandet av ett integrerat personalförvaltningssystem, och digitala organisationsscheman för enheter inom den offentliga sektorn och arbetsbeskrivningar för alla tjänster har nu införts. Detta förväntas underlätta tilldelningen av resurser på grundval av identifierade och prioriterade behov. Även om antalet fast anställda tjänstemän i stort sett har legat på en stabil nivå tack vare anställningsprincipen ”en in och en ut” som fortfarande tillämpas har andelen tillfälligt anställda ökat kraftigt, med nästan 25 % sedan 2018. Den alltmer omfattande offentliga förvaltningen kan motverka de ansträngningar som gjorts för att få Greklands lönekostnader (jämfört med BNP) att närma sig EU-genomsnittet. Vid sidan av den finanspolitiska risken skulle detta kunna försvaga integriteten hos det nya urvalsförfarande som har införts för fast anställda tjänstemän, med tanke på att urvalsförfarandet för tillfälliga tjänster inte är lika grundligt som urvalsförfarandet för fasta tjänster. Genom att fortsätta att tillämpa anställningsprincipen ”en in och en ut” för fast anställd personal, vilken har kompletterats med ett tak för tillfällig personal som gäller från och med 2022, skapas en övergripande ram för att stärka den centrala kontrollen över anställningarna, och antalet anställda kan närma sig nivåerna före pandemin. Om de övergripande personalnivåerna minskas enligt förväntningarna skulle detta kunna leda till att ersättningsnivåerna justeras för specifika tjänster och enheter som anses vara kritiska och där man inom offentlig förvaltning har svårt att locka till sig och behålla kvalificerad personal. Detta skulle kunna innebära att man kopplar arbetsbeskrivningen till en kompletterande löneskala eller inför en särskild löneskala för specifika enheter inom den offentliga sektorn (t.ex. tillsynsmyndigheter) eftersom sådana systematiska tillvägagångssätt inte riskerar att undergräva den enhetliga löneskalan och är i linje med en försiktig finanspolitik. Slutligen finns det, trots att återhämtnings- och resiliensplanen inte innehåller några åtgärder för att stärka en aktiv arbetsmarknadspolitik, fortfarande utrymme för fortsatta åtgärder för att öka ungas och kvinnors anställbarhet i syfte att stödja en inkluderande arbetsmarknad som bygger på fler och bättre arbetstillfällen.

(22)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska hjälpa till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Grekland från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, utöver alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Dessa rekommendationer behandlar i synnerhet de offentliga finansernas kvalitet och hållbarhet, hälso- och sjukvårdssystemets tillgänglighet och resiliens, en aktiv arbetsmarknadspolitik, åtgärder som stöder offentliga investeringar i utbildning, kompetens och anställbarhet, forskning och utveckling, säker, smart, hållbar och resilient transport och logistik, ren och effektiv produktion och användning av energi, inklusive förnybar energi och sammanlänkningsprojekt, miljöinfrastruktur, förnyelse av stadsområden och den digitala omställningen av offentlig förvaltning och företag. I planen ingår även en mängd åtgärder för att ta itu med utmaningar som avser finanspolitiska strukturåtgärder, social välfärd, finansiell stabilitet, arbets- och produktmarknader samt moderniseringen av den offentliga förvaltningen, som alla följer upp, breddar och kompletterar åtagandena efter programperiodens slut. Planen innehåller också åtgärder för att förbättra konkurrenskraften och främja privata investeringar genom att förbättra företagsklimatet och förenkla lagstiftningsramen. Dessa reformer kompletteras av en lånefacilitet som är avsedd att stimulera privata investeringar inom banbrytande ekonomiska sektorer, inklusive den gröna och den digitala omställningen.

(23)Genomförandet av Greklands återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Grekland står för 37,5 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 23,3 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att hjälpa Grekland att snabbt återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.