[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 3.2.2009

KOM(2009) 33 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 av den 27 februari 2003 om arbetskostnadsindex

1. In LEDNING

Arbetskostnader är en viktig faktor vid bedömningar av den ekonomiska utvecklingen på kort och medellång sikt. Kommissionen och Europeiska centralbanken anser därför att punktlig sammanställning av ett arbetskostnadsindex för EU och för euroområdet har största vikt för bedömningar av inflationstrycket till följd av utvecklingen på arbetsmarknaden. Arbetskostnadsindex är också viktigt för arbetsmarknadens parter i löneförhandlingar och för kommissionen själv vid övervakningen av arbetskostnadernas utveckling på kort sikt. Arbetskostnadsindex är en av de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna[1].

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 av den 27 februari 2003 om arbetskostnadsindex upprättas en gemensam ram för sammanställning och översändande av jämförbara arbetskostnadsindex i gemenskapen (EUT L 69, 13.3.2003, s. 1). Kommissionen (Eurostat) lägger fram ett pressmeddelande en gång i kvartalet om arbetskostnadsindex[2].

I juli 2003 antog kommissionen förordning (EG) nr 1216/2003 (EUT L 169, 8.7.2003, s. 37) med närmare tillämpningsföreskrifter om formerna för överförande av indexet, korrigeringar (säsongsrensning) och innehållet i de nationella kvalitetsrapporterna. Sedan den förra rapporten till Europaparlamentet och rådet 2006[3] har kommissionen även antagit förordning (EG) nr 224/2007 av den 1 mars 2007 (EUT L 64, 2.3.2007, s. 23). Genom den ändras tillämpningsföreskrifterna från 2003 så att arbetskostnadsindex även omfattar näringsgrenarna i avdelningarna L, M, N och O i Nace Rev. 1. Den här utvidgningen innebär att bevakningen även omfattar icke-kommersiella tjänster, som står för huvuddelen av dessa näringsgrenar och möjligtvis har annorlunda egenskaper än kommersiella tjänster.

Enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 450/2003 ska en rapport om genomförandet av förordningen lämnas vartannat år. I rapporten ska särskilt belysas kvaliteten på de serieuppgifter för arbetskostnadsindex och kvaliteten på de historiska uppgifter som inkommit. Nationella kvalitetsrapporter ska lämnas varje år enligt artikel 8.2 i förordningen. Enligt bilaga I till tillämpningsföreskrifterna (förordning (EG) nr 1216/2003) ska följande punkter behandlas i kvalitetsrapporterna för arbetskostnadsindex: relevans, precision, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och förståelighet, jämförbarhet, koherens och fullständighet.

Eftersom avsevärda framsteg gjorts när det gäller jämförbarhet och fullständighet inriktas föreliggande rapport främst på precision, aktualitet och koherens. Små avvikelser i överlämnandet av uppgifter rapporteras inte, då dessa normalt är av övergående karaktär.

I bilagan till rapporten återfinns nationella förbättringsåtgärder för de medlemsstater som lämnat sådana upplysningar.

2. ALLMÄNT OM FRAMSTEGEN SEDAN FÖRRA RAPPORTEN

Sedan den förra rapporten 2006 har avsevärda framsteg gjorts, särskilt när det gäller arbetskostnadsindexets tillgänglighet och kvalitet. Generellt sett har korrigeringarna av tidigare uppgifter blivit mindre och indexets volatilitet har minskat. Historiska uppgifter, som i många fall fortfarande saknades 2006, har sedan dess lämnas av alla medlemsstater. Bägge de nya medlemsstaterna Bulgarien och Rumänien har kunnat lämna index i överensstämmelse med kvalitetskraven i förordning (EG) nr 450/2003. Nu har alla medlemsstater i EU infört indexet och uppgifterna lämnas med några undantag regelbundet till kommissionen (Eurostat) inom utsatt tid.

Att indexet är tillgängligt från alla EU:s medlemsstater gör det möjligt att sammanställa aggregaten för EU och med tillräcklig noggrannhet jämföra utvecklingen av arbetskostnad per timme mellan medlemsstaterna. Det finns dock några kvalitetsproblem som vissa medlemsstater måste ta itu med för att harmoniseringen ska bli fullständig. Dessa problem behandlas nedan.

Medan medlemsstaterna har infört nödvändiga rutiner för sammanställning av indexet har kommissionen (Eurostat) upprätthållit och förbättrat sitt system som möjliggör mottagning, kontroll, hantering, lagring och spridning av uppgifter i arbetskostnadsindexet på ett punktligt sätt. Dessa rutiner, som togs i fullständig drift 2005, ses över och uppdateras kontinuerligt.

2.1 Utvidgning till avdelningarna L–O i Nace Rev. 1 och övergång till Nace Rev. 2

Genom förordning (EG) nr 224/2007 av den 1 mars 2007 (EUT L 64, 2.3.2007, s. 23) utvidgades indexet till icke-kommersiella tjänster. Sedan första kvartalet 2007 ska icke-säsongsrensade indexdata för avdelningarna L–O i Nace lämnas till Eurostat en gång i kvartalet. Så snart som en medlemsstat har fyra års uppgifter tillgängliga ska uppgifterna i serien också lämnas säsongrensade och arbetsdagskorrigerade. För närvarande lämnas uppgifterna, inklusive säsongrensade och arbetsdagskorrigerade uppgifter, av alla medlemsstater som inte har ett undantag. Undantagen för Belgien, Danmark, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Cypern, Luxemburg, Malta, Österrike, Polen och Sverige löper ut i samband med att uppgifterna för första kvartalet 2009 ska lämnas. Efter den dagen ska alla medlemsstaters uppgiftsserier inkludera avdelningarna L–O i Nace Rev. 1.

Samtidigt kommer förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1) om övergång från näringsgrensindelningen Nace Rev. 1 till Nace Rev. 2 att börja påverka arbetskostnadsindexet. Från och med uppgifterna avseende första kvartalet 2009 ska serierna kodas enligt Nace Rev. 2. Kommissionen (Eurostat) har gjort de nödvändiga ändringarna av datasystemen efter den här ändringen av näringsgrensindelningen, och kommissionen övervakar medlemsstaternas pågående övergång till den nya indelningen. Som förberedelse inför en smidig övergång till den nya indelningen anordnades ett seminarium 2007 om införandet av Nace Rev. 2 i medlemsstaterna. Ett andra seminarium anordnades i november 2008, där utvecklingen sammanfattades och åsikter ventilerades.

3. EFTERLEVNAD (TILL OCH MED SEPTEMBER 2008)

3.1 Allmänt

Följande medlemsstater har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att fullständigt efterleva förordningen: Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien och Förenade kungariket. Nederländerna har också lämnat uppgifter av tillräcklig kvalitet under rapporteringsperioden, låt vara med utomordentlig försening under nästan alla kvartal, varför Nederländerna inte uppfyllt förordningens punktlighetskrav. Ungern, Finland och Sverige lämnade uppgifter regelbundet, men uppfyllde i varierande mån inte alla av indexets krav, vilket redovisas utförligare nedan. Irland uppfyller inte heller indexets precisionskrav och har dessutom inte lämnat uppgifter i tid för alla kvartal 2008. Grekland och Österrike har lämnar uppgifter i tid under större delen av rapporteringsperioden, men håller för närvarande på att se över indexet på grund av kvalitetsbrister. Överlag har läget förbättrats jämfört med det läge som beskrevs i rapporten 2006, där det förutom allvarligare kvalitetsproblem även saknades ett antal historiska uppgiftsserier och säsongrensade och arbetsdagskorrigerade serier.

3.2 Närmare om kvalitetsbrister

3.2.1 Precision

Precisionsproblem kan röra en rad aspekter av indexet. I allmänhet beror de på brister i källuppgifterna och kan medföra att indexets serier får hög volatilitet. Det kan också hända att uppgifter med låg precision inte är helt jämförbara med andra medlemsstaters uppgifter, och kan dessutom leda till inkonsekvens mellan indexet och andra uppgiftskällor som mäter liknande storheter (t.ex. utvecklingen av ersättning per timme till anställda). För det mesta diskuterar de berörda medlemsstaterna precisionsproblem i sina kvalitetsrapporter varje år, och kommissionen (Eurostat) övervakar gjorda och planerade åtgärder för att anskaffa bättre källor.

För närvarande dras sex medlemsstater med precisionsproblem. Irland, Ungern, Finland och Sverige har för närvarande inga lämpliga källuppgifter som de kan använda för att fullt ut efterleva förordningen[4]. Greklands uppgifter till indexet visar en oförklarad tillväxttakt som inte är förenlig med utvecklingen på arbetsmarknaden. Österrike har slutat lämna uppgifter av samma anledning och håller nu på att undersöka orsakerna till dessa kvalitetsproblem.

Irland: Betalda timmar är det mått som används i stället för arbetade timmar. Oregelbunden betalning ingår inte i indexet. Detta torde ändras så snart som den nya datakällan (planerad 2009) kan användas för alla näringsgrenar. Serien täcker inte heller alla anställda utan har en lägre tröskel för företag med tio eller fler anställda för industrin (Nace C, D och E) och byggsektorn (Nace F). Tjänstebranscherna (Nace G, H, I, K) har en lägre tröskel, nämligen företag med fem eller fler anställda, medan Nace J (finansiella tjänster) bara täcker banker, försäkringsbolag och hypotekskassor.

Grekland: Hög volatilitet för indexserierna och stora revisioner. Hittills har ingen tillfredsställande förklaring till den höga volatiliteten lämnats. Dessutom har ingen årlig kvalitetsrapport lämnas 2007 eller 2008, medan den rapport som lämnades 2006 var för lakonisk för att några slutsatser skulle kunna dras om orsakerna till precisionsproblemen.

Ungern: Uppgifterna rör privata företag med minst fem anställda och offentliga organ i alla storleksklasser.

Österrike: I september 2008 upphörde uppgiftslämningen på grund av osannolika, volatila resultat.

Finland: Uppgifterna rör endast heltidsanställda. Den kvartalsvisa förändringen av arbetskostnader sedan första kvartalet 2005 har mätts på grundval av förändringen av inkomster för normal arbetstid. För att beräkna den årliga förändringen av arbetskostnadsindex har arbetskraftundersökningen, statistiken över inkomststruktur och uppgifter från nationalräkenskaperna använts. I allmänhet råder kraftiga förseningar – upp till två år – i flera av de källor som används för sammanställning av arbetskostnadsindex. Därför tas inte i den nuvarande versionen av indexet i Finland fullständig hänsyn till den kortfristiga utvecklingen av arbetskostnad per timme med önskad precision, och omfattande revisioner begränsar dess användbarhet.

Sverige: Oregelbundna bonusar ingår inte i måttet på arbetskostnaden. Uppgifterna täcker bara den privata sektorn.

3.2.2 Aktualitet

Aktualiteten har fortsatt att förbättras sedan förra rapporten 2006. Flera medlemsstater har dock av olika skäl inte lämnat index i tid (70 dagar efter det kvartal som uppgifterna avser) för några kvartal. Aktualitet har oerhört stor betydelse eftersom försenad uppgiftslämning innebär att skattningar måste användas för EU- och eurozonsaggregaten. Detta kan leda till onödigt stora revisioner. Nedan anges de medlemsstater som lämnat uppgifterna så sent (> t+75) att de inte kunde tas med i kommissionens kvartalsvisa pressmeddelande utan extrapolationer av indexvärdena för respektive land fick användas för det kvartalets EU- och EA-aggregat.

Belgien: Lämnade inte uppgifter i tid vid tre tillfällen under rapporteringsperioden. Sedan läget förbättrats jämfört med rapporten 2006 ledde flera faktorer av övergående karaktär till försenat överlämnande av indexet under den första halvan av rapporteringsperioden 2008. Uppgifterna för det tredje kvartalet 2008 förväntas inkomma i tid.

Cypern, Italien, Luxemburg: Lämnade inte uppgifter i tid vid ett tillfälle. Detta beror inte på strukturella problem och förväntas därför utgöra engångsföreteelser.

Irland: Lämnade inte uppgifter i tid vid tre tillfällen. Inlämningen förväntas inte återupptas före 2009.

Grekland: Lämnade inte uppgifter i tid vid tre tillfällen. Detta beror inte på strukturella problem och förväntas därför utgöra en engångsföreteelse.

Nederländerna: Allvarlig avvikelse 2007. Under rapporteringsperioden var uppgifterna kraftigt försenade för fem kvartal. Uppgifterna har dock åter börjat lämnats i tid från och med uppgifterna för första kvartalet 2008.

Österrike: Lämnade inte uppgifter i tid vid tre tillfällen under rapportperioden på grund av kvalitetsbrister och oförklarad volatilitet hos uppgifterna. Punktliga uppgiftsleveranser torde återupptas från och med uppgifterna för det fjärde kvartalet 2008.

3.2.3 Koherens

I sina årliga kvalitetsrapporter ska medlemsstaterna jämföra tillväxttakten i arbetskostnadsindexet med tillväxttakten för ersättning per timme till anställda i nationalräkenskaperna (enligt ENS95). Bägge uppgiftsserierna mäter samma sak med små skillnader i definitionerna och högre detaljgrad för indexet, som vanligtvis bygger på andra eller kompletterande källor. Således är en fullständig koherens inte att vänta. En tillväxt som går i samma riktning och har jämförbar storlek tyder dock på att kvaliteten på uppgifterna i indexet är jämförbar med kvaliteten på uppgifterna i nationalräkenskaperna. Graden av koherens är alltså ett bra mått på indexuppgifternas kvalitet. Eftersom inte alla medlemsstater sammanställer kvartalsvisa uppgifter över ersättning per timme till anställda (uppgifter från nationalräkenskaperna), kan ingen heltäckande bild över koherensen ges. Följande översikt bygger på kvalitetsrapporterna från 2007.

Tyskland, Malta: Stark koherens, eftersom nationalräkenskaperna är källa till indexet.

Bulgarien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Frankrike, Litauen, Luxemburg, Polen, Rumänien, Slovenien: Tillräcklig koherens. Tillväxtens riktning är i allmänhet samma, och tillväxttakterna har liknande storlek.

Finland: Svag koherens, stora skillnader mellan de två källornas tillväxttakter. Skillnaderna kan förklaras med indexets precisionsproblem som redovisas utförligare ovan.

Belgien, Spanien, Grekland, Italien, Lettland, Nederländerna, Portugal, Sverige, Slovenien, Slovakien, Förenade kungariket: Kvartalsvisa uppgifter från nationalräkenskaperna fanns inte tillgängliga eller redovisades inte i kvalitetsrapporten.

4. SLUTSATSER

Totalt sett har efterlevnaden av förordningen ökat sedan förra rapporten 2006. Alla medlemsstater har fortsatt att satsa resurser på att nå mer jämförbara, aktuellare indexserier. Detta har tydligt bidragit till att höja den allmänna kvaliteten och på så sätt ökat uppgifternas nytta.

Alla saknade historiska uppgiftsserier samt de saknade säsongrensade och arbetsdagskorrigerade serierna har levererats sedan den förra rapporten. Uppgifterna inflyter punktligare, och antalet medlemsstater med precisionsproblem har minskat. Det finns dock fortfarande nio medlemsstater med brister i fråga om en eller flera av indexets kvalitetsaspekter. För tre av medlemsstaterna beror dessa brister enbart på tillfällig sen leverans av uppgifter och har därför övergående karaktär. Sex medlemsstater har allvarligare problem med uppgifternas precision. Detta utgör en förbättring jämfört med 2006, då tio medlemsstater hade problem med precisionen.

Kommissionen (Eurostat) har uppmanat medlemsstaterna att intensifiera sina satsningar på ökad kvalitet. Kommissionen kommer att övervaka återstående fall av bristande efterlevnad och kvalitetsproblem genom lämnade uppgifter och annan nationell dokumentation. Om önskvärda eller planerade förbättringar inte har förts framåt tillräckligt mycket, kommer kontakt att tas med behöriga nationella myndigheter, och kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att förordningen ska efterlevas.

BILAGA

Närmare om planerade nationella förbättringar

Irland

Irland håller på att genomföra en strategi för att förbättra täckningen av information om löner och arbetskostnader.

Ett led i strategin är en ny kvartalsvis undersökning om löner, arbetade timmar och sysselsättningskostnader ( Earnings, Hours and Employment Costs Survey , EHECS). Undersökningen ska resultera i jämförbara, aktuella uppgifter om arbetskostnader i alla näringsgrenar och ska mäta löner och sysselsättning på ett mer heltäckande och enhetligt sätt i de olika sektorerna. Den inriktas på företag med tre eller fler anställda.

I undersökningen ska uppgifter om löner, arbetsgivaravgifter, andra lönekostnader och arbetade timmar samlas in för hela kvartalet. Utökningen till att omfatta andra lönekostnader, som inte traditionellt inkluderas med lönen, kommer att göra det möjligt för undersökningen att bättre avspegla kostnaderna för sysselsättning och påfrestningarna på konkurrenskraften.

Undersökningens viktigaste resultat blir ett index över arbetskostnader per arbetad timme, och undersökningen är utformad för att övervaka kortfristiga förändringar av arbetskostnaderna. Tack vare undersökningens detaljnivå kommer det att bli möjligt att rutinmässigt sprida statistik över inkomst per timme med och utan bonus och även efter övergripande yrkeskategori.

EHECS ska uppfylla nationella behov och EU:s krav, och när den har tagits i drift kommer Irland att kunna lämna uppgifter till arbetskostnadsindex som helt överensstämmer med förordning (EG) nr 450/2003. EHECS innebär också att det framöver inte kommer att bli nödvändigt att genomföra särskilda arbetskostnadsundersökningar fyra gånger om året.

EHECS ska i ett senare skede ersätta alla befintliga kortfristiga löneundersökningar som den irländska statistikmyndigheten CSO för närvarande utför. EHECS inleddes 2005 för industrin och finanssektorn. Uppgifter för de sektorerna finns nu att tillgå och används för närvarande i arbetskostnadsindex. Uppgiftsinsamlingen har utvidgats till den offentliga sektorn och distributionssektorn, men de uppgifterna används inte för närvarande. Från och med 2009 kommer EHECS att täcka de flesta näringsgrenar från industri till personliga tjänster (Nace C–O).

Grekland

Kommissionen har uppmanat Grekland att omedelbart åtgärda precisionsproblemen i indexet. Grekland förväntas redogöra närmare för vilka åtgärder man avser vidta.

Nederländerna

Källan till sammanställningen av indexet i Nederländerna har ändrats under rapporteringsperioden. Den kvartalsvisa preliminära skattningen byggde tidigare på ett urval av tidiga svar på den kvartalsvisa undersökningen av sysselsättning och löner. Nu har dock den undersökningen ersatts av ett månatligen uppdaterat register över sysselsättning, löner och förmåner. Även om den första användningen av det nya registret har lett till kraftiga förseningar i uppgiftslämnandet 2007 och 2008 torde registret på längre sikt leda till mycket snabbare konvergens med de slutgiltiga skattningarna, eller med andra ord avsevärt mindre revisioner av uppgifterna i indexet för Nederländerna. Från och med andra kvartalet 2008 kommer uppgifterna att lämnas inom den tid som anges i förordningen.

Österrike

Ett heltäckande kvalitetshöjningsprogram för det österrikiska indexet har inletts. Eftersom flera uppgiftskällor av varierande kvalitet och statistisk indelning används för sammanställning av indexet pågår fortfarande arbetet med att spåra orsakerna till de nuvarande avvikelserna. Några åtgärder är utvärdering av använda beräkningsmetoder och uppgiftskällor samt en bedömning av hur förordningen har följts. Indexet ska enligt planerna återupptas för det fjärde kvartalet 2008 och för uteblivna historiska uppgifter i mars 2009.

Finland

Den finländska modellen för sammanställning av indexet bygger på uppgifter från flera statistiska källor. Indexets precision förbättras gradvis med varje revision, eftersom flera statistiska källor inte blir tillgängliga förrän efter en viss tid.

Statistikcentralen inledde 2005 ett projekt för att ta i drift nya rutiner för indexet som bygger på direkt kvartalsvis insamling av primäruppgifter från företagen. På så sätt torde Finland komma att fullständigt efterleva förordningarna om arbetskostnadsindexet från och med 2009.

Sverige

Med början i uppgifterna för första kvartalet 2009 kommer de svenska uppgifterna att inkludera oregelbundna bonusar och den offentliga sektorn. Sverige kommer då att helt efterleva förordningarna.

[1] Eurostats webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/

[2] Det kvartalsvisa pressmeddelandet publiceras de dagar som anges i presskalendern; bägge finns på Eurostats webbplats.

[3] KOM(2006) 801 slutlig, 14.12.2006.

[4] Se bilagan för Irlands, Finlands och Sveriges planerade åtgärder.