EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Rrysselden 13.07.1WK 
ROM(IWX)44l slutlig 
KAPPOR I FRÅN KOMMISSIONEN 
1 ,IL RÅI>m\ EUROPAPARLAMENT!-! (Hl I 
|{KON()^^ 
SLUTLIG ÅRSRAPPORT 
OM GENOMFÖRANDET AV 
HANDLINGSPLANEN FOR INFÖRANDE AV 
AVANCERADE TELEVISIONSTJÄNSTER I EUROPA 

<;I:MI:NSAM INU:I)ININ<. 5 
CiKIVII'lNSAIVISAIVIIVIANKA'ITNINCMM'IIKOIVllVIKN'rAttKU 7 
1)11, A : SÄ N l)N I N( iS'l JÄ NSTKK 11 
1. KÖR V A LTNI IN< ; A V 11A IN DU INCJSPLAN EN 11 
I. I ANSOKNIN<iSOM(iAN<i 96/1 | | 
1.2 ANSÖKNIN(iSOM(iAN(i97/l 15 
1.1 UlVAKDIKINGSMITOD 19 
1.4 ANS()KNIN(JS()M(iAN(iAKNA96/l (KM 97/1 HYCKJIR l'A TIDKiARi: VIRKSAMIIIT 19 
2. MARKNADSRKKKKTKR 22 
2.1 I'ORSAl JNINCiAVÏV-AI'l'ARAÏÏRMID 16:9-1 ORMAT. 22 
2.2 INIORANDIT AV DHilTAI.TII.IiVISIONSTJÄNSTIR (XII 16:9 IÖRSTA lASI'N 23 
3. KRAMTIDSUTSIKTKRNAKÖR 16:9 25 
.VI ANDRA I ASI:N AV IWÎITAI -IV <KÏI 16:9 25 
3.2 DVD (l)i(iiTAi.ViRSATii.i: DISK) 26 
3.3 FoTlinU-S-VM l 16:9-1 ORMAT 27 
3/1 INTIRNATIONIU.A JÄMIÖRII.SIR 27 
3.5 llANDI.INUSI'I.ANIN AVVK KI.AS... 28 
DKMI: l'RO(;RAMI*ROIH)KTION 31 
4. IN LKI>N I IN< i 31 
4.1 llANDI.INdSIM.ANIN, ITI (ilMIXSKAI'SINSTRUMI-NI lORDliN AIIDIOVISUI-U.A SIKTORN 31 
'1.2 MARKNADINIOR 16:9 31 
'1.3 I lANI>I.IN(iSI*l.ANI-N l-N IN'l'l-:<iKI':KAI) IM-1. AV (il-MI-NSKAIM-NS AIII>I«>VISII1-I.I.A l*(>I.ITIK 32 
•I'I llANDI.INCiSI'I.ANI NSOMIAÏTNIN(i 32 
5. Ift^-IIANDLIN^SPLANKIN 1993-97 55 
5.1 SAMMANI.A(il RISIII.IAI irilRYCKI IICIKKII IIMMAR: 33 
5.2 l'ÖRSI.A<i(l'RODUKHONS- (Mil RI'MASHRINdl'ROJIK I ) SOM INKOMMIT UNDIR 
IIANDI.INCJSIH ANIN 34 
5.3 lllRORDA YRKISKAÏHiORIIK 35 
6. Ri;SlJi;iATAVIIANI)LIN(;SPLANKN 40 
6.1 NYAI'KODIIKTIONIR 40 
6.2 KlMASTIiRINCi 44 
7. SLliTSATSKR PROCRAMPROIHJKTION 45 
7.1 111 VIIKiNINCi AV IWKiRAMKAl AIXKillRNA 45 
7.2 lilT I'ARTNI-RSKAI' I OR l-N DYNAMISK I6:9-MARKNAD 46 
7.3 PROCiRAMINDUSTRIN INVISTIIRAR I IRAMTIDI-N l»A lillROI'ITSK NIVA 46 
7.1 INTI:RNAÏÏONI:I.I.KONKURRI:NS<XÏI INNOVATION 46 
7.5 LNH(IRIRIN<I AV NY IIKNIK I DL-N L-UKOIM-ISKA AUDIOVISUII.I.A INDUSTRIN 46 
-3-
GEMENSAM INLEDNING 
Handlingsplanen för införande av avancerade televisionstjänster i Europa fastställdes 
genom rådets beslut av den 22 juli 1993.1 Målet var att påskynda utvecklingen av 
marknaden för avancerade televisionstjänster i Europa genom användning av 
bredbildsformatet 16:9. 
Strategin bygger på att de steg i värdekedjan som utgörs av sändningstjänster och 
programproduktion skall stimuleras, så att alla olika aktörer och element i den 
televisionstjänstekedja som krävs för att tillhandahålla 16:9-tjänster till hushållen faller 
på plats. Detta är en förutsättning om man skall kunna påskynda utvecklingen av 
marknaden för 16:9-tjänster. Man planerade att avsätta gemenskapsmedel på upp till 228 
miljoner ecu mellan mitten av 1993 och mitten av 1997, som bidrag till merkostnaderna 
för införandet av 16:9-formatet. Sändningsföretag och programproducenter hade rätt att 
söka dessa medel inom ramen för ansökningsomgångar. 
Enligt beslutet om handlingsplanen skall en rapport om det föregående årets verksamhet 
årligen föreläggas rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén.2 
Detta meddelande innehåller rapporten för 1996 och 1997. 
Denna årsrapport fokuseras därför på verksamheten under 1996 och 1997 och de resultat 
som hittills uppnåtts med avseende på planens mål. I del A behandlas sändningstjänster 
(budgetpost B3-2014 som förvaltas av GD XIII) och i del B behandlas 
programproduktion (budgetpost B3-2013 som förvaltas av GDX). Verksamheten fram 
till 1995 års slut har behandlats i tidigare rapporter.3 
Detta är den sista årsrapporten om den verksamhet som bedrivits inom ramen för denna 
fyraåriga handlingsplan. Kommissionen kommer under 1999 att offentliggöra en 
utvärdering efter att genomförandet av handlingsplanen avslutats i december 1998. Den 
kommer att omfatta en bedömning av de effekter som handlingsplanen haft på 
marknaden och inom de berörda sektorerna. 
1 93/424/EEG, EGT L 196/48, 5.8.93. 
2 Ibid., artikel 6. 
3 KOM(95) 263 slutlig, 16.6.95; KOM(96) 346 slutlig, 26.7.96. 
h -5- 6 
Slutlig årsrapport 
om genomförandet av handlingsplanen för 
införande av avancerade lelevisionstjänster i lui ropa 
GEMENSAM SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER 
SäncliiinKstjiinstcr 
KJ/cktcr 
Under de lörsta Ivä aren av handlingsplanens löptid inträffade en stark tillväxt pä 
marknaden för TV-apparatcr med l6:9-format. I'örsälj ningen av 16:9-apparaler 
lyrdubblades frän 220 000 är 1995 till uppskattningsvis X00 000 är 1997. Vid 1997 ärs 
ulgäng hade den installerade basen ökat till 2 miljoner l6:9-apparaler. 16:9-formatet har 
lätt starkast fol läste pä de marknader där man tidigt inlorde l6:9-sändningar, nämligen 
hankiike, Tyskland, Belgien och Nederländerna. 
Digitala lelevisionstjänster inbegripet 16:9-sändningar inlordes i Muropa under 1996. 
Den första vägen av digitala televisionstjänster utgörs huvudsakligen av betal-TV, och 
dessa tjänster tillhandahälls via dekodrar kopplade till befintliga TV-apparater. Utan en 
installerad bas av 16:9-apparater har betal-TV-operatörcrna därlor ingen större anledning 
att ta med l6:9-sändningar i sitt utbud. I de medlemsstater där sändnings företagen har 
satsat pä att bygga upp en installerad bas av l6:9-apparater inlor lanseringen av digitala 
tjänster har emellertid handlingsplanen lätt tiil resultat att marknaden kommer att 
tillhandahålla digitala 16:()-tjänster. Bctal-TV-ahonncntcrna och de konsumenter som 
köper 16:9-apparater har en liknande profil, och detta tyder pä alt marknadskonvergens 
häller pä att uppnäs mellan digital-TV och 16:9. l6:9-formalet kan därmed löras med av 
den digitala vägen. 
Résultai 
Inom ramen lor handlingsplanens sändningsdel gavs stöd ät 36 sändningsloretag, i form 
av bidrag (ill 9 900 sändningstimmar genom ansökningsomgängarna 96/1 och 97/1. lin 
drastiskt minskad budget fick till följd alt denna sammanlagda siffra var mycket lägre än 
1995, dä nästan 21 000 timmar stöddes inom ramen för handlingsplanen. Huvuddelen av 
handlingsplanstimmarna (66%) avsattes till sä kallade eftersläpande marknader, alllsä 
marknader som saknade nationella 16:9-tjänstcr den I januari 1995. Kommissionen 
reserverade de smä summor som kunde lordclas inom 50 %-kalegorin ät 
sändningsloretag i medlemsstater där marknaden fortfarande var blockerad, antingen för 
att det fanns lör fä 16:9-tjänster eller för att sändningslöretagen avsäg att lansera 
digitalljänster innan de inlorde !6:9-sändningar. 
När handlingsplanens löptid gick ut hade den berört sändningsloretag i samtliga 
medlemsstater. Tinland var den sista medlemsstaten ulan I6:9-(jänster4, men det lorsta 
finska sändningslörelaget började med l6:9-sändningar efter ansökningsomgång 96/1, 
och efter ansökningsomgång 97/1 fick det efterföljare. Dessa tvä ansökningsomgångar 
möjliggjorde ocksä finansieringen av ytterligare nya tjänster i Malien, l-örenade 
kungariket, Nederländerna, Belgien och Portugal. 
l'rogra m produktion 
Inom ramen lör handlingsplanens produkUonsdel finansierades 5 633 timmar 16:9-
program genom anbudsomgängarna 96/1 och 97/1. Omkring 80% av dessa timmar 
utgjordes av nyproducerade program och 20 % av befintliga program som genom 
remastering konverterals till 16:9-format. Antalet limmar som utgörs av remastering har 
minskat sladigl (1994 utgjorde exempelvis remastering 40% av det totala antalet 
programlimmar som lätt slöd). Detta tyder pä att huvuddelen av 50%- och 80%-
länderna har salsat pä nya produktioner och inte pä remastering, som i allmänhet har 
använts av sändningsloretag som nyligen infört l6:9-sändningar. Övergången frän 
remastering av befintliga program till produktion av nya program i I6:9-Iörmalet är ett 
myckel positivt tecken pä alt formatet har lätl genomslag och uppnatt en stark ställning 
hos producenter och sändningsloretag. 
4 Luxemburg har ingel nationellt sändningsloretag som sänder i I6:9-Ibrmat, men andra länders 16:*)-
tjänster finns tillgängliga via markbundna sändningar, kabel och satellit. 
-8 
Under 1996 och 1997 ökade säväl antalet ansökningar och antalet sökande drastiskt. 
Detta visar att handlingsplanen ökat medvetenheten hos både de europeiska oberoende 
producenterna och sändningslörelagen. Vid ansökningsomgångarna 96/1 och 97/1 
omfattade producenternas ansökningar ungelär 46 000 programlimmar, medan 
ansökningarna i samtliga fem tidigare ansökningsomgångar 1993 95 tillsammans 
omfattade 43 000 programlimmar. Dessa siffror visar att handlingsplanen har gjort den 
europeiska program industrin medveten om behovet av förnyelse och nödvändigheten av 
all förbereda sig lör digitala marknader som kommer att efterfråga en'ständigt ökande 
kvantitet l6:9-program. 
Det är också myckel viktigt att understryka alt över 3 000 limmar "lagerprogram" 
finansierals genom de tvä senaste ansökningsomgångarna, vilket innebär att de 
europeiska audiovisuella kalalogerna, som utgör programproduktionsindustrins främsta 
aflärstillgäng, förbättrats avsevärt. 
-9-
DEL A: SANDNINGSTJANSTER 
1. FÖRVALTNING AV HANDLINGSPLANEN 
Under den period som behandlas i denna rapport anordnades två gemensamma 
ansökningsomgångar, som omfattade både sändningstjänster och programproduktion, 
ansökningsomgångarna 96/1 och 97/1. I följande avsnitt granskas sändningsdelen av 
dessa två ansökningsomgångar. 
Precis som under ansökningsomgångarna 95/1 och 95/3 kunde sändningsföretag i 
medlemsstater helt utan 16:9-tjänster eller med begränsad 16:9-täckning dra nytta av en 
högre finansieringsgrad (80 % av enhetstaxan per timme i stället för 50 %). Genom rådets 
beslut avsattes 68 miljoner ecu att fördelas på dessa eftersläpande marknader efter den 1 
januari 1995. De enhetstaxor per timme som betalades ut genom handlingsplanens 
sändningsdel var oförändrade.5 
1.1 Ansökningsomgång 96/1 
Respons 
I samband med den ansökningsomgång som offentliggjordes i februari 19966 
ansökte sändningsföretag om finansiering av 55 500 sändningstimmar, vilket 
motsvarar en kostnad på nästan 90 miljoner ecu. Efterfrågan var betydligt jämnare 
fördelad mellan sändningsföretag på eftersläpande marknader (43 %) och de ledande 
marknaderna (57 %) än 1995. De tillgängliga budgetmedlen var emellertid bara 
hälften så stora som vid tidigare ansökningsomgångar då det varit möjligt att 
finansiera upp till 21 000 sändningstimmar. Det bör påpekas att finansieringsgraden 
på 80 % kan ha fått till följd att det antal timmar som kunde finansieras minskade, 
eftersom varje timme innebar en högre kostnad för handlingsplanen. 
Ansökningsomgången kännetecknades av följande: 
- 42 ansökningar inkom. Efter samråd med oberoende externa konsulter gjordes 
bedömningen att två av dessa inte var berättigade att delta ansökningsomgången 
för sändningstjänster. 
- Ett av dessa förslag överfördes senare till ansökningsomgången för 
programproduktion. Ett annat förslag ansågs inte kunna utvärderas eftersom det 
inte innehöll några av de uppgifter som begärts i ansökningsomgången. 
5 Antingen 50 % eller 80 % av de avgifter som fastställs i stycke 4 i bilagan till rådets beslut: 6 000 ecu 
per timme för de första 50 timmarna och 2 500 ecu per timme för varje följande timme. Se bilaga A 
nedan. 
6 EGTC26, 1.2.96, S.4. 
- JO- 11 -
23 sandningslïVrelag som finansierats genom tidigare ansökningsomgångar 
ansökte igen. 
I!\akl hallien av ansökningarna kom Iran XO %-läiulcr. 
I genomsnitt omiallade ansökningarna I öl I timmar per projekt. 
Resultatet av ansökningsomgång 96/1 
Tabellerna la, Ib och le visar den slutliga tilldelningen av medel efter 
ansökningsomgång %/l. Nya aktörer anges med kursiv stil. 
Tabell la 
HANDLINGSPLAN 16:9-SLUTLIG TILLDELNING FÖR 
SÄNDNINGST.IÄNSTKR 
Ansökningsomgång %/l - Finansiering med 50% 
Sändningsföretag 
1. FRANKRIKE Multivision 
Frankrike totalt 
2. TYSKLAND NDR 
Tyskland totalt 
3. NEDERLÄNDERNA NOS 
Nederländerna totalt 
4. SPANIEN Tolomadiid 
Television Valenciona 
Spanien totalt 
2. FÖRENADE BskyB 
KUNGARIKET 
Förenade kungariket 
totalt 
50%-zonen totalt Kod 
FR5 
A2 
N1 
E2 
E3 
R2 Antal begärda 
timmar 
2 340 
2 340 
150 
150 
804 
804 
208 
276 
484 
400 
400 
4178 Antal tilldelade 
timmar 
150 
150 
100 
100 
400 
400 
100 
100 
200 
400 
400 
1250 
- 12 
Tabell H> 
HANDLINGSPLAN l(>:9-SLUTLIG TILLDELNING FÖR 
SÄNDNINGSTIÄNSTER 
Aiisökmngsoiiigä IIR %/l - Finansiering med 80% 
6. GREKLAND 
Grekland totalt 
7, SVERIGE 
Sverige totalt 
8. ITALIEN 
Italien totalt 
9. IRLAND 
Irland totalt 
10. 0STERRIKE 
Osterrike totalt 
11. FINLAND 
Finland totalt 
80%-zonen totalt Sändningsföretag 
ERT 
ERT 3 
Channel SevenX 
Nethold Hellas - Filmnet 
TV 1000 
Syntesia 
Telenuovo 
Videolina 
Nuova Antonnn Tie 
Role7 
Telemontecarlo 
Tolopadova 
Toleregione 
Videomusic 
RTE 
ORF 
TV Tnmfwio Kod 
G2 
G3 
G1 
G4 
S1 
IT4 
IT§ 
IT9 
IT1 
IT3 
IT6 
IT7 
IT8 
IT2 
11 
AU1 
F1 Antal bogflrda 
tlmmar 
40Q 
810 
2 3,75 
1374 
iW 
3168 
31W 
900 
1620 
1 360 
1 400 
2 702 
1 500 
250 
120 
1 000 
10 852 
500 
500 
430 
430 
170 
170 
20 079 Antal tillctoiadA 
timmar 
200 
200 
300 
500 
1200 
500 
800 
50 
100 
50 
200 
200 
500 
200 
120 
500 
1920 
365 
365 
400 
400 
170 
170 
4 555 
- .13-
Tabell le 
HANDLINGSPLAN I6:<)-SLUTLIG TILLDLLNING FÖR 
SÄNDNINGS LIANSTKR 
Ansökningsomgång %/l - Sammanlagd tilldelning 
Pntal begärda 
mmar 
Totalsumma=24 Projekt (80 % + 50 %) 
Tilldelningen gjordes efter följande huvudprinciper: 
Kommissionen och kommittén med medlemsstaternas loreträdare enades om en 
llnansieringsperiod pä tvä är. 
lin reducerad budget innebar att endast nya aktörer kunde finansieras med 50% 
och att huvuddelen av de godkända sökandena tilldelades betydligt mindre än de 
hade begärt. 
Sändningslorelagen i 80 %-länderna mäste prioriteras (83 % av de sammanlagda 
tilldelade medlen). 
\)cn reducerade budgeten innebar att man inte kunde fortsätta finansiera ett antal 
utmärkta sändningsprojekl som hade finansierats genom tidigare 
ansökningsomgängar. Kommissionen skulle ha löredragit en successiv avveckling 
av denna finansiering, men delta var omöjligt. Inlor den slutliga tilldelningen mäste 
därmed svära beslut fattas. Redan W5 informerade emellertid kommissionen 
kommittén med medlemsstaternas loreträdare om alt mycket begränsade medel 
skulle Unnas kvar lör projekt i 50 %-länderna. 
fre mindre regionala italienska sändningsloretag som redan finansierats genom 
ansökningsomgång 95/3 beviljades nya medel, och dessutom finansierades sex 
andra italienska sändningsloretag lor lorsta gängen. TV Inlerna/ionale och 
Videomusic, som senare döpts om till TMC I och TMC 2, är nationella kanaler som 
kontrolleras av Cecchi (îori-gruppen. De regionala kanalerna som Nuova Antenna 
fre är mycket större än den lorsta grupp som finansierades genom 
ansökningsomgång 95/3. 
- 14 
Pä grundval av erfarenhet frûn annat häll hade det varit rimligt att anta all det 
offentliga sändnings företagel RAI skulle införa l6:9-sändningar i Italien, men de 
lorsta l6:9-sändningarna i Italien gjordes emellertid av smä regionala 
sändningsföretag. Dessa projekt hade lätt stöd inom ramen för handlingsplanen 
genom ansökningsomgång 95/3, eftersom kommissionen ansåg alt denna tjänst 
borde införas i Italien om än pä ett närmast symboliskt sätt. Syftet var lika myckel 
all främja användande! av lö:9-lomialcl hos andra sändningsloretag som alt främja 
del hos de regionala lillarna. Vissa italienska ledamöter i Ivuropaparlamenlet har 
uttryckt oro över Italiens bristande dellagande i handlingsplanen.7 Del faktum att tvä 
nationella kanaler och nägra viktiga regionala sändningsloretag tilldelades stöd 
genom ansökningsomgång 96/1 visar dock alt rätt strategi användes vid 
ansökningsomgång 95/3. 
Hredbildssändningar infördes ocksä i Finland som en följd av ansökningsomgång 
96/1 dä den regionala stationen TV Tampere (jek sin ansökan godkänd. 
1.2 Ansökningsomgång 97/1 
Respons 
Detta var den sista ansökningsomgången inom ramen för handlingsplanen. Under 
den ansökningsomgång som offentliggjordes i oktober I996x ansökte 
sändningsloretag om finansiering av 69 247 sändningstimmar, vilket motsvarar 120 
miljoner ecu. 
Ansökningsomgången kännetecknades av följande: 
67 ansökningar mottogs, och tre projekt överfördes till ansökningsomgångens 
programproduklionsdel. 
31 sändningsföretag som finansierats inom ramen lor tidigare 
ansökningsomgångar ansökte igen. 
32 ansökningar inkom frän italienska sändningsloretag. 
I genomsnitt omfattade ansökningarna 1 305 timmar per projekt. 
7 Parlamentsfråga nr 2649/95 från Marilcna Marin; Nr 2724/95 från CJuido Podesta, Claudio A/volini, 
(iiancarlo Ligabue, Luigi Caligaris och Gian Piero Ronipcrti; 2736/95 frän Salvatorc ialarclla samt 
2754/95 frän Gianfranco Dell'Alba. 
x IX i T C 288, 1.10.96, s. 46. 
15-
Resultat 
Tabell 2a, 2b och 2c visar den slutliga tilldelningen av medel inom ramen löt 
ansökningsomgång 97/1. Nya aktörer anges med kursiv stil. 
Tabell 2a 
HANDLINGSPLAN 16:9 SLl TLI(M ILLI)I LNIN<; I <)R 
SÄNDNINUSTJÅNSTKK 
Ansökningsomgång 97/1 - Finansiering med 50% 
Sändningsföretag 
1. SPANIEN Euskal Telebista 
RTVE 
TV3 de Catalunya 
TV de Galicia 
Spanien totalt 
2. PORTUGAL RTP 
Portugal totalt 
3. FÖRENADE KUNGARIKET BBC 
FK total 
4. NEDERLÄNDERNA NOS 
Nederländerna totalt 
5. BELGIEN VTM 
Belgien totalt 
50 %-zonen totalt Kod 
E1 
E2 
E4 
E3 
P1 
R2 
N1 
B4 Antal begärda 
timmar 
300 
1 500 
495 
400 
2 695 
500 
500 
431 
431 
1 000 
1000 
148,5 
148,5 
4 774,5 Antal tilldelade 
timmar 
230 
300 
230 
230 
990 
450 
450 
400 
400 
110 
110 
36 
36 
1986 
16 
Tabell 2b 
IIANDMNCSPLAN 16:9-NLUTI JU TU JJWLNINU FÖR 
SÄNDININCSTJÄNSTFR 
Ansökningsomgång 97/1 - Finansiering med 80% 
Sändningsföretag 
6. FINLAND MTV 
TV-Tampere 
YLE 
Finland totalt 
7. GREKLAND Nethold Hellas - Filmnet 
Grekland totalt 
8. IRLAND RTE 
Irland totalt 
9. ITALIEN Antenna Tre Veneto 
Nuova Antenna Tre 
Telepiu - Omega 
RAI 
Telenorba 
Italien totalt 
80 %-zonen totalt Kod 
F2 
F1 
F4 
G3 
11 
IT 23 
IT1 
IT 20 
IT 12 
IT 22 I Antal begärda 
timmar 
300 
190 
70 
560 
968 
968 
300 
300 
1 100 
700 
4 138 
1 200 
1 746 
8 884 
10 712 Antal tilldelade 
timmar 
300 
130 
70 
500 
150 
150 
170 
170 
250 
150 
300 
350 
250 
1300 
2120 
Tabell 2e 
HANDLINGSPLAN 16:9-SLUTLIG TILLDI LNIN<; FÖR 
NÄNDNINUSTJÅNNTER 
Ansökningsomgång 97/1 - Sammanlagd tilldelning 
Antal begärda Antal tilldelade 
timmar timmar 
Totalsumman 8 Projekt (80 % + 50 %) 15 486,5 4106 
Tilldelningen gjordes efter loljande huvudprinciper: 
Ln llnansieringsperiod pä tvä är enligt gemensamt beslut av kommissionen och 
medlemsstaterna. 
- I7 
Lin exlreml begränsad budget pä 7,8 miljoner ecu, vilket innebar en säkning frän 
12,5 miljoner ecu 19%. 
Ln slullig möjlighet all säkerställa en god spridning och jämvikt mellan 
medlemsstaterna vad gäller gemenskapsfinansieringen, i linje med möjligheterna 
pä marknaden. 
Möjligheten all öka utbudet av tjänster i Italien, Spanien, Portugal och Finland. 
Möjligheten att införa 16:9-tjänster i vissa länder. 
Den tydligaste framgängen i 80 %-blockel var utbyggnaden iiv 16:9-tjänsler i Italien 
och Finland. 
Den llnska regionala TV-stationen TV Tampere godkändes redan i 
ansökningsomgång 96/1. När stationen lanserade sin 16:9-1 janst uppmärksammades 
det myckel i pressen. Precis som i Italien skapade delta ett intresse hos de viktigaste 
nationella kanalerna, del offentliga sändningsföretagel YLK och dess kommersiella 
konkurrent MTV. YLK sänder inledningsvis digitala l6:9-program via satellit. 
Markbundna sändningar kommer alt inledas när moltagarulrustning finns tillgänglig. 
Vad gäller de 32 italienska projektansökningar som inkom, gjorde den begränsade 
budgeten alt kommissionen endast kunde satsa pä de projekt som kunde länkas ge 
maximala marknadseffekter. De digitala satelliltjänsler som föreslogs av RAI och 
betal-TV-operatören Telepiu var helt klart av betydelse, men vid tiden tor 
tilldelningen gjorde kommissionen bedömningen att dessa projekt skulle ge mindre 
effekter pä marknaden lör TV-apparater än analoga eller digitala markbundna 
tjänster. Samordningen av ett antal italienska sändningsloretag till en s.k. gemensam 
digital plattform kommer att ge synergieffekter, som gör alt de tillsammans lär 
större trovärdighet än enskilda kanaler med 16:9-sändningar. Delta bör stimulera 
l6:9-marknaden. RAI kan samtidigt sända allmänt tillgängliga digitala 16:9-
program inom ramen lor sina viktigaste nationella tjänster. Utbudet av markbundna 
I6:9-Ijänsler ökar i och med att ocksä tvä mer betydelsefulla regionala 
sändningsloretag deltar, nämligen Telcnorba och Antenna Ire Veneto. 
Vad gäller 50 %-blockel erbjöd RTVL:s lorslag om en markbunden 16:9-tjänst 
myckel större potentiella marknadseffekter än lorelagels tidigare satellittjänst. Det 
faktum att I6:9-Ibrmatet inte alls användes för RTVL:s markbundna tjänster gjorde 
att de regionala sändningsloretagen hade smä möjligheter alt göra egna framsteg. 
När detta avtal ingicks högprioriterade kommissionen marknadsföringen, som hade 
varit salellittjänstens svaga punkt. 
Tvä av de projekt som godkändes visade begränsningen med en dogmatisk syn pä 
distinktionen mellan 50 %- och 80 %-länder. Lnskilda sändningsloretag i Portugal 
och Förenade kungariket hade godkänts i tidigare ansökningsomgängar, innan en 
finansiering med 80 % blev möjlig den 1 januari 1995'\ men andra sändningsloretag 
Se artikel 2.5 i rådets beslut 93/424/Ei;G av den 22 juli 1993 om en handlingsplan för införandet av 
avancerade televisionstjänster i Kuropa. 
IS 
hade inte följt deras exempel. Ansökningsomgäng 97/1 erbjöd därlör en sista 
möjlighet att stimulera dessa eftersläpande marknader i 50 %-kategorin lör att uppnå 
"spridning och jämvikt" i enlighet med rädels heslut. 
Del portugisiska offentliga sändningsföretaget RIP inkom med en ansökning som 
gällde ett högkvalitalivt projekt av strategisk betydelse. Deras 16:9-tjänst är den 
andra i Portugal. Kommissionen ansäg att det var viktigt att ytterligare stimulera 
denna marknad, och återigen högprioriterades marknadsföringen. 
IJIK' avser att inleda digitala satellitsändningar och digitala markbundna sändningar 
sommaren 1998. Företagel planerar att täcka 30% av bästa sändningstid med 16:9-
sändningar inom ett är efter införandet av digitala sändningar. UIK' kommer att göra 
stora investeringar i marknadsföring, och denna verksamhet kommer att stärkas 
genom handlingsplanen. 
1.3 Utvärderingsmetod 
Förfarandena lor utvärdering av de bada ansökningsomgångarna var oförändrade 
frän tidigare är. Oberoende externa konsulter bislod med den tekniska utvärderingen 
av projekten. Deras uppgift var lör det lorsta att fastställa om lorslagen kunde 
godkännas uti frän "projektkvalitctskriteriel" i rådets beslut. För det andra skulle de 
rangordna projekten, och särskild tonvikt skulle läggas pä hur attraktiva tjänsterna 
potentiellt kan vara lor tittarna. För del tredje skulle de identifiera utelämnade 
punkter och svagheter i ansökningarna, sä all kommissionen skulle kunna ta upp 
dessa i avtalsförhandlingarna. 
Vid häda ansökningsomgångarna utgjorde de tekniska utvärderingarna ett viktigt 
faktaunderlag lör kommissionens förslag. Kriteriet "spridning och jämvikt" 
tillämpades emellertid uteslutande av kommissionen innan den formulerade 
lörslagel till kommittén. Medlemsstaternas kommitté hade tillgäng till konsulternas 
samman lättande rapporter. 
1.4 Ansökningsomgångarna 96/1 och 97/1 bygger på tidigare verksamhet 
Precis som i tidigare rapporter följer här en serie figurer som i grafisk form visar 
införandet av I6:9-Ijänster i Kuropa sedan handlingsplanen började löpa. Serierna 
har uppdaterats sä all ansökningsomgångarna 96/1 och 97/1 beaktas. Formatet har 
ändrats sä att varje figur nu redovisar anbudsomgängarnas resultat ärsvis och inte 
ackumulerat. Alltför mänga sändningsföretag har under fyra är fall stöd genom 
handlingsplanen lör att alla skall kunna redovisas i en och samma figur. När alla 
sändningsföretag frän ansökningsomgäng 97/1 inlett sina sändningar kommer 
handlingsplanen alt ha hjälpt 63 sändningsföretag i samtliga 15 medlemsstater att 
sända i I6:9-Iörmat. 
19-
Figur I 
Figur 2 
-20-
Figur 3 
Figur 4 
-21 -
Figur 5 
Action Plan Broadcasting Call 97/1 
I I National 
Rfyoruil 
TV da Galten 
EUBtBlTSWlMi 
mvE 
TV3 da Gaibl 
mp 
2. M ARKfS ADSIIMK11 K 
2.1 Försäljning av TV-apparatcr med 16:9-format 
I l(>(>5 ärs rapport påvisades ett »ära samband mellan den aekumulerade 
försäljningen av 16:9-apparater och antalet l6:9-sändningstimmar.10 Rapporten 
visade oeksä alt kärnmarknaderna lor \(r.i) var de marknader som hade kommit i 
gäng tidigast, nämligen Frankrike, Tyskland och Beneluxländerna de sä kallade 
pionjärmarknaderna. 
Tabell ^ visar att dessa länder fortfarande utgör de viktigaste l6:()-marknaderna i 
lùiropa och att det finns en installerad bas pä minst 1,7 miljoner TV-apparater. 
Dessa siffror är dock snarast i underkant. lùiligt andra beräkningar uppgår den 
europeiska installerade basen till sä mycket som 2,4 miljoner TV-apparater.11 
Preliminära prognoser tyder pä att den ärliga europeiska försäljningen är 2000 
kommer att uppgä till minst 3,5 miljoner apparater. 
K) Se KOM (96) 346 slutlig, särskilt tlgur 4, s. 16. 
Advanced Television Markets, Oktober 1997. experter på" strategisk analys uppskattar siffran till 2,2 
miljoner. Dessa europeiska prognoser omfattar Iftrmodligen även marknader utanför lilJ, som 
exempelvis de 150 000 TV-apparater med I6:9-Ibrmat som sålts i Schweiz. SliS inledde PAL Plus 
l6:9-sandningar samtidigt som de tyska sändningsfttretagen. Omfattande tyska satellitsändningar har 
bidragit till alt stimulera den schweiziska l6:9-marknaden. 
22-
Vill sidan av pionjärmarknaderna beräknar EACEM all försäljningen under I*>*>7 
kommer all fördubblas pä de llesla eftersläpande marknaderna, om än frän myckel 
smä volymer. I Förenade kungariket justerade tillverkarna sina 
försälj ni ngsprognoser for l4)4>7 kraftigt nppäl, lill 70 000 apparater, son» en löljd av 
HIM :s tillkännagivande all nian avsäg all inleda digital-1 V-sändningar i l(>:4>-
loimal. 
I abell .1 
ÖVERSIKT ÖVER FÖRSÄLJNINGEN AV TV-APPARATER 
MED 16:9-FORMAT INOM EU 1992 4997 
(antal sålda enheter 1992-96; siffrorna för 1997 bygger pä uppskattningar) 
Kalla: IM KM 
2.2 Införandet av digilaltclcvisionstjänstcr och 16:9 - fors t si fasen 
I december l()()7 fanns del redan »iver 200 digitala televisions! jänslcr i I'Inropa. 
Antalet digitala dekodrar uppgick enligt säiulningslöretagens uppskattningar till 2 
miljoner enheter. 1,75 miljoner av dessa var uthyrningsdekodrar. 
-2.1-Land 
Benelux 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Forenade 
kungariket 
Grekiand 
hi and 
1 (alien 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Tyskland 
Osterrike 
Tola It 1992 
0 
0 
0 
15 000 
2 000 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
12 000 
0 
29 000 1993 
10 000 
3 000 
0 
45 000 
3 000 
0 
0 
5 000 
1000 
4 000 
0 
20 000 
0 
91 000 1994 
10 000 
7 000 
0 
85 000 
3 000 
0 
0 
3 000 
1000 
4 000 
1000 
20 000 
700 
134 700 1995 
30 000 
10 000 
0 
85 000 
4 200 
0 
0 
6 300 
1000 
4 500 
500 
75 000 
4 000 
22 0500 1996 
148 000 
8 000 
1000 
135 000 
25 000 
2 000 
1000 
13 000 
3 000 
16 000 
2 000 
145 000 
8 000 
507 000 1997 
190 000 
15 000 
2 000 
200 000 
70 000 
4 000 
2 000 
26 000 
12 000 
25 000 
11 000 
225 000 
19 000 
801 000 ACK. 
388 000 
43 000 
3000 
565 000 
107 200 
6000 
3 000 
53 300 
18 000 
53 500 
14 500 
497 000 
31 700 
1 783 200 
Den 17 april 1996 blev Canal Plus det första sändningsföretag i Europa som införde 
digitala televisionstjänster. Ungefär hälften av den europeiska installerade basen av 
digitala dekodrar fanns i deeember 1997 i Frankrike, och den var fördelad på tre 
konkurrerande tjänsteföretag: Canal Satellite Numérique, IPS och AliSal. De 
franska digitala sändningarna har redan frän början omfattat digitala sändningar i 
lö:9-formal. Filt av de franska tjänsteföretagen har fastställt alt 25% av dess 
abonnenter tittar pä digital-TV med I V-apparater med lö:9-forinat. 
Denna koppling visar all det finns en betydande överlappning mellan 
konsumenlprofilen lor betal-TV-abonnenter och lor de tidiga köparna av TV-
apparater med I6:9-Ibrmat. Kopplingen mellan betal-TV och 16:9 är inte begränsad 
till Frankrike. I en ansökan inom ramen för handlingsplanen hänvisade en betal-TV-
opcratör frän ett annat land redan för liera är sedan till marknadsundersökningar 
som visade alt dennes abonnenter tenderade alt vara tidiga köpare av alla nya 
tekniska produkter. De använde ocksä hemdatorer och innehade 
Inlernetabonnemang tidigt. 
Vid sidan av de offentliga sändningsföretagens starka slöd för 16:9-formalet anser 
kommissionen att kopplingen mellan belal-TV och 16:9 är mycket positiv. Under de 
tidigare skedena av handlingsplanen hyste kommissionen oro lör alt del faktum all 
bclal-TV-loretagens mindre publik skulle innebära alt de inte kunde främja 16:9-
formalet pä etl lika kostnadseffektivt sätl som företag med allmänt tillgängliga 
sändningar och betydligt större publik. Stödet till belal-TV tycks emellertid ha varit 
ett myckel målinriktat sätt att främja I6:9-Iörmatel. Handlingsplanen har gjort det 
möjligt lör betal-TV-operatörer i ett antal länder att testa 16:9-formatets 
kommersiella dragningskraft inom ramen lör sina etablerade analoga tjänster och 
bygga upp en installerad bas av 16:9-apparater bland de egna abonnenterna lor 
kommande digitala tjänster. 
Dessa tidiga erfarenheter frän den franska digitala marknaden ger ocksä ett visst 
slöd ät hela filosofin bakom handlingsplanen: all bygga upp en installerad bas av 
TV-apparater med 16:9-format redan innan digitala tjänster införs och oberoende av 
sändningsstandard. Franska sändningsloretag använde den numera föråldrade 
standarden D2-MAC lor sina 16:9-sändningar under handlingsplanens 
inledningsskede. 12 Franska köpare av TV-apparater med I6:9-Ibrmat har ocksä lätt 
tillgäng till etl stort antal timmar av analoga "lellcrbox"-sändningar i 4:3-formal 
genom de markbundna kanalerna. 16:9-apparater kan konvertera dessa sändningar 
sä att de fyller en l6:9-skärm. Tillgängen till l6:9-apparaler förvandlade därför 
sändningarna i 4:3 format lill etl kompletterande medel lör att främja spridningen av 
16:9.13 
12 Konsumenternas investering i D2-MAC var aldrig särskilt stor eftersom betal-TV- och kabel-TV-
operalörerna hyrde ut huvuddelen av dekodrarna, med avsikten att byta ut dem mot digitala dekodrar 
när digitaltjänster infördes. 
'•* Observera all FAFF och SHCAM-sändningar i "letterbox"-format aldrig varit berättigade till stöd 
inom ramen för handlingsplanen, eftersom de inte uppfyller de kvalitetskrav som anges i artikel 5.1 
punkt iv i de förfaranden för genomförande av handlingsplanen som fastställs i den tekniska bilagan 
till beslutet. 
24-
Det har varit ett känt faktum att den lorsta vägen av digitala lelevisionstjänster 
skulle inledas av kabel-TV-operatörerna!4, genom kabel- och satellitsändningar. 
Därlör var det viktigt alt det redan fanns 16:9-apparater i hushållen. Betal-TV är per 
definition en affärsverksamhet som bygger på att man kopplar dekodrar till 
befintliga TV-apparater. 15 Om det inte redan hade funnits 16:9-apparater pä 
marknaden är det tveksamt om betal-1 V-operalörema skulle ha ökat komplexiteten 
och riskerna med införandet av digital- IV genom all inbegripa l6:9-sändningar. 
Mrlarcnlictcrna frän digital-TV-marknadcns lidiga skede lyder pä att 
handlingsplanen spelal en viktig roll lör alt säkerslällla alt del finns 16:9-apparaler i 
de europeiska hushällen, som nu kan dra ny tia av den första vägen av digital-TV-
tjänster som införts av belal-TV-operalörerna. Dessa tjänster kännetecknas av del 
stora utbudet av spelfilmer, som passar perfekt lor 16:9-formatet. I'n del av de 
enorma resurser som har satsals pä främjande av digital-TV och subventionering av 
dekodrar har ocksä kommit I6:9-formatet till del. 
3. FRAMIIDSHTSIKTKRNAKÖR 16:9 
3.1 Andra fasen av digital-f V och 16:9 
Digital-TV:s lorsta läs leddes av belal-TV-operatörer med kabel- eller 
satellitsändningar, medan nästa läs kommer att kännetecknas av markbundna fria 
I V-utsändningar under 1998. Förenade kungariket och de nordiska länderna leder 
utvecklingen. 
Förenade kungarikets marknad är särskilt viklig för utvecklingen av 16:9 eftersom 
det ilr den sista av de tre stora marknaderna som kommer i gäng. Frankrike, 
Tyskland och Storbritannien utgör de största, rikaste och mest dynamiska 
konsumentmarknaderna för elektronikprodukter. Om en elektronikprodukt skall 
kunna bli framgångsrik i liuropa mäste den vara läst etablerad pä alla dessa tre 
marknader. 
Fröts att Channel 4, S4C och Granada tillhandahöll 16:9-tjänster ansåg de flesta 
sändnings förelag i Förenade kungariket alt nackdelarna med de tidigare analoga 
systemet lor 16:9-sändningar var större än de eventuella fördelarna med att 
stimulera marknaden för TV-apparater med 16:9-format innan digilal-TV fanns 
tillgänglig. 16 De föredrog atl vänta pä införandet av digital-TV-ljänster i 
11 I)VI*-specifikationerna för digitala kabel- och satellitsändningar fanns tillgängliga redan innan det mer 
komplexa markbundna digital-TV-systemet hade definierats. 
15 Hetal-TV-förelagens dekodrar omfattar vanligtvis bäde den nödvändiga tekniken för villkorad tillgång 
och avkodning samt elektroniken för mottagande av digitala eller analoga sändningar. 
16 Huvuddelen av sändningsföretagen i Förenade kungariket anser att överföringssystemet PAL Plus inte 
passar för användning i Förenade kungariket eftersom det ger en "letterbox"-bild på 4:3-apparater. 
Titlarna i Förenade kungariket är ovana vid en sådan bild, till skillnad frän de flesta tittarna på 
kontinenten.. 
-25-
Storbritannien under 1998. Detta beslut gjorde att marknaden för TV-apparater med 
I6:9-Iörmat inte kunde komma i gång tidigare. 
När IMC 1997 tillkännagav sin avsikt att lata l6:9-innehället uppgå till 30% av 
sändningstiden inom ett år efter införandet av digitaltjänster fick det en omedelbar 
effekt. Försäljningen av TV-apparater med 16:9-format tog fart och 1997 kan den 
totala försäljningen komma att uppgå till 70.000 apparater. BBC:s 16:9-sändningar 
kommer helt klart att lä en strategisk betydelse lor l6:9-utveeklingen i 
Storbritannien. Andra brittiska sändningsföretag har deklarerat sin avsikt alt 
använda I6:9-Ibrmatel, men de har ännu inte presenterat några siffror. 
Del faktum att Storbritannien är en av de tre stora ledande konsumentmarknaderna 
lor elektronikprodukter gjorde all sändningsförelagen kunde övertyga tillverkarna 
om alt tillhandahålla helt digitala integrerade TV-apparater med I6:9-Ibrmal. 
Sädana apparater planeras komma under 1998, samtidigt som digitalljänslcrna 
införs. Dessa digitala TV-apparater kommer ocksä att säljas ^ä de skandinaviska 
marknaderna. FTlersom del ännu inte finns någon livskraftig installerad bas av TV-
apparater med 16:9-formal pä marknaden är det viktigt.att digitala TV-apparater 
med I6:9-Ibrmal finns tillgängliga redan dä de digilalaljänslerna införs. 
Kommissionen kommer att behandla kopplingen mellan 16:9-formatet och digital-
TV mer ingående i sin slutliga utvärdering av handlingsplanen, som planeras 
komma 1999 när genomförandet av handlingsplanen slutförts. 17 Denna utvärdering 
mäsle bland annat innehålla en mer ingående granskning av de olika metoder som 
sändningsförelagen använt lorad införa I6:9-TV. 
Det bör emellertid ocksä påpekas att även digitala markbundna sändningar i 16:9-
Ibrmat innebär ett betydande inslag av subventioner, eftersom medlemsstaterna 
avgiftsfritt tillhandahäller ytterligare frekvenser lor digital-TV-tjänster ät företag 
med markbundna sändningar. Radiospektrum för markbundna sändningar är en 
dyrbar resurs. Denna utökade kapacitet tillhandahälls temporärt lor att påskynda 
övergängen frän analog till digital teknik och lor att återta frekvenser som används 
för analoga tjänster.. 
3.2 DVD (Digital Versatile Disk) 
"Letlerbox"-versioner av filmer har funnits tillgängliga pä VllS-kassetter i liera är, 
men när dessa förstorats för att fylla upp en 16:9-skärm har bildkvaliteten inte varit 
tillfredsställande. Det europeiska införandet av DVD under våren 1997 kommer att 
främja 16:9-lbrmatet ytterligare. Många videoproducenter kommer att lägga en 4:3-
version av en film pä skivans ena sida och en l6:9-version pä den andra. 
Handlingsplanen har säkerligen haft betydelse därvidlag, eftersom det vore 
meningslöst alt ta med 16:9-versionen om det inte fanns TV-apparater med Re­
format i hushällen. 
17 Inga ytterligare medel kommer att fördelas inom ramen för ansökningsomgäng 97/1. De avtal som 
slutits under 1997 löper inte ut förrän i slutet av 1998. 
-26-
'Tillgängen till 0V\) innebär all konsumenterna kommer att kunna förvärva etl 
högkvalitativt digitalt medium för att bygga upp en egen samling av filmer och TV-
program i 16:9-format. 
3.3 Fot bolls-VM i l6:9-format 
Kommissionens beslut som antogs i april och juli 199718 innebar att kommissionen 
avsalle sammanlagt 1,4 miljoner ecu till IVKS, det konsortium av franska 
sändnings företag som sköter programproduklionen lör FIFA.s räkning. 19 Dessa 
medel utgör etl gemenskapsbidrag för merkostnaderna lör en parallell produktion i 
F6:9-lbrmat, sä alt l6:9-bilder kan tillhandahållas åt de europeiska 
sändningslörelagen.20 
Kommissionen och den rådgivande kommittén med medlemsstaternas företrädare 
var positivt inställda till detta projekt när det föreslogs av HACTiM, tillverkarnas 
organisation. Fotbolls-VM har alltid stimulerai försäljningen av nya 
elektronikprodukter, och därför angav tillverkarna all de var villiga alt satsa 
betydande summor pä alt främja försäljningen av 16:9-apparater inför fotbolls-VM. 
Sändningsloretag i sex medlemsstater21 har redan enals om alt la med dessa 
sändningar i sitt utbud, och de övriga förväntas anteckna sig innan VM börjar. 
3.4 Internationella jämförelser 
Den japanska marknaden är stark. Under 1996 såldes där 5,5 miljoner TV-apparater 
med I6:9-Ibrmal och försäljningen för 1997 förväntas uppgå lill över 6 miljoner, 
vilket motsvarar över 50% av samtliga sålda TV-apparater.22 Såsom anges i 
rapporten frän 1994 kontrollerar TV-lillverkarna huvuddelen av detaljhandeln i 
Japan.23 De har successivt kunnal dra tillbaka TV-apparater med 4:3-format från 
IS Deslut F/97/456 - C(97)906, 1.4.97, och E/97/1216 - C(97)2()65, 1.7.97. 
ii} Det var inte möjligt att finansiera denna verksamhet inom ramen för handlingsplanens 
programproduklionsdel. I budgetkommentarerna till budgetpost B3 2013 för programproduktion 
anger budgetmyndigheten följande: "Detta anslag skall täcka fullgörandet av de åtaganden som igåtts 
vad gäller produktion i och Överföring till 16/9-formal av program avsedda för älcranvändning 
(program for långtidslagring), med undantag av program som i princip är avsedda all sändas en enda 
gäng, såsom nyhetsprogram, sporlulsändningar eller följetonger" (FXiTI, 44, februari 1997, s. 802). 
Furopapai lamentets utskott lör kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media hade uttryckt 
betänkligheter lör alt 1*3 2013 stödde produktion av sportprogram under en budgetpost avsedd för 
kultur. 
20 Det är möjligt att integrera 16:9- och 4:3-produklion, men sändningsföretag utanför Furopa oroade sig 
lör att detta skulle kunna påverka 4:3-sändningarnas kvalitet. Det gick därför inte med pä en 
kombinerade 4:3- och l6:9-sändningar. Fnligt FACIvM kommer dock l6:9-sändningar att visas i 
Brasilien och Kanada. 
21 Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Italien och Spanien. 
22 Källa: Advanced Television Markets newsletter ibid. 
2* KOM (95) 263 slutlig, 16.06.1995, s.,26 punkt 3.2. 
27-
marknaden redan innan 16:9-sändningar införts. Vissa TV-apparater kan konvertera 
ner NIIK:s analoga högupplösningssändningar (MDTV). Många videospel kommer 
numera i nletlerbox"-lbrmat, vilket har underlättat denna process. Dessutom har 
DVD redan inlorls i Japan. 
I I ISA lorlxTctlcr sig tillverkare och sändningsföretag lör all införa digitala I ID TV 
tjänster mot slutet av IWX24, och därmed kommer USA all i praktiken anslula sig 
till lö:9-gemenskapen. Detta kommer all öka tillgängen på l6:9-program och 
minska produktionskostnaderna lor den slorbildsteknik som krävs lor HDTV. Om 
del inte finns stora TV-skärmar som fullt ut kan göra rättvisa ät tekniken har HDTV 
lä eller inga fördelar jämfört med 16:9-lbrmat i standarddefinition pä TV-skärmar av 
normal storlek (-100 cm i diagonalen). USA utgör en slor enspräkig marknad som 
därför passar bättre som pionjärmarknad lor införandet av IIDTV-ljänster än 
1'Airopas mindre och fragmenterade TV -marknader, eftersom man där tidigare kan 
uppnå stordriftslbrdelar med ny storbildsteknik. 
3.5 Handlingsplanen avvecklas 
Kommissionen har inte föreslagit någon efterföljare till denna handlingsplan, och 
del visar vilket slorl förtroende kommissionen hyser lor för bredbildsleknikens 
kommersiella framtidsutsikter. Nu när bredbildstelevision finns ute i hushällen rör 
det sig inte längre om något som bara är en intressant teknisk möjlighet utan om 
något som är en del av marknaden inte bara i Kuropa utan ocksä i Japan och snart 
även i USA. 
hade i de oberoende konsulternas interimära ulvärderingsrapport25 frän 1995/6 och 
vid en konferens som kommissionen anordnade i september 199626 
rekommenderades del all handlingsplanen skulle förlängas sä att man skulle kunna 
uppnå den kritiska massa av 16:9-ljänstcr som det talades om i rädels beslut. Den 
kritiska massan skall dock endast ses som ett allmänt mål, och den definierades 
aldrig. Målsättningen var alt "bidra till marknadspenetrering genom 
mottagarulruslning". Med en installerad bas pä omkring 2 miljoner TV-apparater 
med 16:9-lbrmat ansåg kommissionen att marknaden utvecklats myckel sedan den 
interimära utvärderingen och konferensen. 
Nu när bredbildsskärmar finns ute pä marknaden kommer de starka 
marknadskrafterna bakom digilal-TV alt kunna stödja tekniken pä ett mer effektivl 
sätt än etl system med offentliga subventioner. Sändningsförelag som planerar 
sändningar med markbundna digilaltjänsler i I6:9-Ibrmat kommer att gynnas av en 
betydligt värdefullare typ av subvention än de som handlingsplanen kunde erbjuda, 
nämligen fria frekvenser. 
24 MDTV använder bredbildsformatet 16:9, men har högre "bit-rale" för att kunna producera 
kvalitetsbilder på stora skärmar, vilket ger större effekt och mer realistisk bildätergivning. 
25 Review oj Action Plan for Advanced Television Services, december 1996, slutrapport. Coopers & 
Fybrand och Convergent Decisions Group. 
2(» Reshaping Television for the Information Society, Bryssel, den 26 september 1996. 
28 
Fin förlängd handlingsplan skulle därmed inte längre fungera som en katalysator tor 
spridningen av det nya formatet. Risken finns att en förlängd period med offentlig 
finansiering skulle skapa en beroendekultur genom alt locka "subvenlionsjägare" 
som skulle kunna ge bredbildsformatet däligl rykle i kommersiellt hänseende. Kn 
förlängning skulle inte ha varit tillräckligt kostnadseffekt i v och riskerna skulle ha 
varit större, med tanke pä de härda budgelrestriklioner som \:W står inför och den 
okade risken lör snedvridning av marknaden med fortsatta subventioner. 
Kalalysalorsrollen kommer all upphöra i och med alt de avtal inom ramen lör 
handlingsplanen som slutils efter ansökningsomgäng 97/1 går ut i december 1998. 
Konvergens och konkurrens frän nya interaktiva tjänster kommer i framtiden att 
tvinga sändningsloretag att förändra TV-liltandel mer i grunden än under de senaste 
M) åren. 'Felevisionen mäsle nu konkurrera med persondatorn - liera amerikanska 
datortillverkare planerar redan att lansera datorer med 16:9-skärmar lör mottagning 
av digilal-TV och lor DVD-tittande. Konvergensen kommer därför att påskynda 
spridningen av bredbildsformatet - inte bara för television utan även lor de nya 
tjänsterna. 
*** 
29-
DEL B: PROGRAMPRODUKTION 
4. INLEDNING 
4.1 Handlingsplanen, ett gemenskapsinstrument för den audiovisuella sektorn 
Målet med handlingsplanen, ett fyraårigt gemenskapsprogram (juli 1993-juli 1997), 
var att den skulle driva på marknadsutvecklingen för avancerade televisionstjänster. 
Att främja utvecklingen av denna marknad inom hela EU stimulerar den 
audiovisuella TV-industrin att gemensamt, tydligt och samordnat modernisera och 
rusta sig för framtiden. 
Enighet har äntligen uppnåtts i Europa om att sända avancerade televisionstjänster i 
16:9-format. 16:9-formatet har två stora fördelar. Den första är av teknisk art: 
formatet är neutralt i förhållande till de varierande standarderna för sändning och 
främjar på så sätt en övergång från analog till digital teknik. Den andra är 
affärsmässig och estetisk: panorama-formatet ger högre bildkvalitet och jämställer 
televisionen med biografen. 
Handlingsplanens avsedda strukturella effekt var utveckling av en kritisk massa av 
avancerade televisionstjänster i syfte att göra dessa tjänster allmänt tillgängliga 
inom hela EU. I handlingsplanens strategi togs därför hänsyn till alla länkar i den 
audiovisuella kedjan. Eftersom de viktigaste aktörerna inom sändningsindustrin är 
programdistributörer och producenter inriktades handlingsplanen på aktion på två 
fronter samtidigt, genom samordnad och beslutsam stimulans av både tillgång och 
efterfrågan på 16:9-program på gemenskapsnivå. Handlingsplanen för 16:9-formatet 
erbjöd europeiska sändningsföretag och producenter extra medel för att täcka de 
extra kostnader formatet medför. Avsevärda investeringar både vad avser finansiella 
och materiella investeringar krävs för att sända och producera 16:9-material. 
4.2 Marknaden för 16:9 
Frånsett sändningstjänster omfattar 16:9-marknaden teknisk utrustning för både 
fackmän och den stora allmänheten för att formatet skall kunna användas. Lansering 
av sändningstjänster i 16:9-format på europeisk nivå uppmuntrar till investeringar 
och driver på den modernisering som behövs för att den audiovisuella industrin skall 
kunna vara konkurrenskraftig, för sändningsföretagens professionella utrustning och 
för produktions- uthyrnings- och tillverkningsföretagens utrustning. 
Handlingsplanen har gett upphov till en allmän rationalisering av industrin. 
-'bo-31 -
4.3 Handlingsplanen en integrerad del av gemenskapens audiovisuella politik 
(ienom att den europeiska programindustrin i samverkan med de ekonomiska 
aktörerna deltar i utvecklingen av en kritisk massa av 16:9-ljänsler kan den bli 
tydligt framåtblickande. Produktion i I6:9-Ibrmat är en garanti för hög teknisk 
kvalitet. Systematiska påtryckningar pä den europeiska produktionsindustrin all 
använda produktionsutrustning som är kompatibel med I6:9-Ibrmalel innebär ett 
strategiskt åtagande pä europeisk nivå att skapa programkataloger som förblir 
aktuella under läng tid. 
Programkalalogcr är den grund all strategi bygger pä. De är industrins inkomstkälla, 
en lörelagslillgäng. Kataloger innehåller material med "god lagringsbeständighet" i 
liguraliv bemärkelse, dv«. program som kan Mildas liera gånger och även lämpar sig 
för andra marknader än hemmamarknaden. Handlingsplanen, som inriktar sig pä 
prograininduslrin, är alllsä en integrerad del av unionens, audiovisuella politik. Dess 
syfte har varit all stärka den audiovisuella programindustrins strukturella kapacitet 
och utveckla den inom hela gemenskapen. 
Detla var grundtanken i handlingsplanens metodologi. Dess programscklion. 
producenterna själva samt de ekonomiska aktörer som investerar i 16:9 gick 
samman lor all finansiera den extra kostnad del innebar att antingen producera nya 
16:9-program eller alt göra en remastering av tillgängligt material i andra format för 
all göra dem kompatibla med 16:9-formatet. 50 % eller 80 % av den extra kostnaden 
sam finansierades pä grundval av en tjmberäknad enhetlig bidragssals. 
4.4 Handlingsplanens omfattning 
(ienom ansökningsomgångar erbjöds europeiska producenter möjlighet att ansöka 
om bidrag lor nya produktioner och/eller remastering, höljande villkor ställdes: 
Producenten måste vara etablerad i en av Europeiska unionens medlemsstater. 
Producenten mäste kunna visa all etl l6:9-sändningslöretag i Europeiska unionen 
ålar sig att sända del program ansökan gäller. 
Producenten måste intyga att en del av de extra kostnaderna finansieras frän 
andra källor än handlingsplanen. 
Om de samlade slödansökningarna gällde större summor än vad som fanns 
tillgängligt i budgeten, tillämpades prioritcringskritericr för urval av 
produktionsprojekt. Ingen kvalitativ bedömning av programmets innehåll gjordes. 
De typer av projekt som prioriterades var: 
program av mer bestående värde, 
projekt frän oberoende producenter. 
-32 
projekt frän medlemsstater med liten produktionskapacitet eller begränsat 
språkområde, och 
projekt for vilka den exlra finansieringen uteslutande kom frän ekonomiska 
operatörer. 
Där projektet gällde omarbetning av befintligt material prioriterades europeiska 
program. 
5. 16:9-11 ANMJNUSPLANKN 1993-97 
Kapitlet ger en översikt över verksamheten i samband med handlingsplanen under 
1996 och lörsla hälften av 1997, samt hur gemenskapsprogrammet utvecklats. Kfter 
fyra ärs verksamhet är en sådan analys av särskilt stort intresse. 
5.1 Sammanlagt resultat uttryckt i ecu och timmar: 
A, 
.-\itKMkiiiii|>soiii|>fliiK 
Miljonri cm 
Tliuinar iw.\ 
l/«>J 
II.(• 
2 936 IW4 
l/«>4 
l«>.4 
4 555 l«W4 
2/«>4 
u 
5 648 IW5 
ins 
IX.I 
4099 l««5 
2/«>5 
I.V> 
2 551 l«>% 
l/% 
12.1 
3 066 IW7 
im 
'>.S 
2 567 
Sedan handlingsplanen trädde i kraft har sju ansökningsomgångar anordnats: en 
1993, tvä 1994, tvä 1995, en 1996 och en 1997. Budgeten varierade frän en 
ansökningsomgång till nästa. Trenden var i stigande fram till den andra 
ansökningsomgången 1994 och sjönk sedan fram till den andra omgången 1995. 
lUidgeten lör 1996 ärs omgång var nägot större medan 1997 ärs budget återigen var 
mindre. 
Allt som allt fick europeiska producenter 116,2 miljoner ecu i bidrag mellan juli 
1993 och 30 juni 1997, lor produktion eller remastering av program i 16:9-lörmal. 
-33 
De 116.2 miljonerna ecu delfinansierade 25 422 programtimmar i l6:9-format enligt 
följande: 
I OS,.* miljoner ecu gick lill delfinansiering av 16 X5ö liuunar nya program i 
lorniatet. 
II miljoner ecu delfinansierade remastering av X 565 timmar program. 
5.2 Korslag (produktions- och remasteringprojekt) som inkommit under 
handlingsplanen 
Antal inkomna förslag 
Antalet inkomna förslag per ansökningsomgång var relativt konstant, ca I 000, med 
en märkbar ökning frän och med 2/95. Det lägsla antalet ansökningar (732), efter 
ansökningsomgäng 1/94, kan förklaras genom all handlingsplanens lorsta 
ansökningsomgäng (1/93) fick draghjälp frän lanseringen av programmet, och de 
llesla av de produktionsprojekt som befann sig pä planeringsstadiet drogs dit. Inte 
förrän vid ansökningsomgäng 2/94 kom en lika stor mängd ansökningar in frän 
producenterna. 1996 och 1997 inlämnades del största antalet ansökningar sedan 
handlingsplanen inleddes: 1350 respektive 15X0 förslag. 
\ nsOk iiiii|*NOiii|>flnt* 
InkomiiM fifirsliitt I/9J 1/94 
IM 2/94 
I IH 1/95 
«>70 2/95 
I 116 l/% 
I .150 I 5X<| 
Okat antal programtimmar under handlingsplanens genomförande 
Allleflersom handlingsplanen genomfördes steg del antal programlimmar 
bidragsansökningarna gällde, vilket kan avläsas ut tabellen nedan. 
Au.sttkiiiiiK.soiiiKftiig 
Tiiniiiur i/9j 
7 500 1/94 
X 000 2/94 
I0.W» 1/95 
lft.W2 2/95 
10 7*5 1/96 
n »50 1/97 
21012 
De förslag som inlämnades efter var och en av de tvä första ansökningsomgångarna 
(1993 och lidigt under 1994) gällde ca X000 programtimmar. I slutet av 1994 var del 
totala antalet programtimmar ansökningarna gällde 10 300. I början av 1995 nådde 
producenternas ansökningar ett nytt högvattensmärke med 16 400 programtimmar. 
Ansökningarna för hela 1995 omfattade 27 127 timmar jämfört med 18 356 timmar 
lor 1994. Ansökningsomgångar 1/96 och 1/97 fick ett enormt gensvar med 22 350 
respektive 24 012 inlämnade förslag. 
-34-
Stor ökning av antalet lorslag under handlingsplanen 
Under de lorsta tvä aren av handlingsplanen tredubblades det totala antalet lorslag. I 
slutet av 1994, efter tre ansökningsomgångar, stabiliserades totalantalet til! att 
omfatta ungeiar 200 producenter per ansökningsomgång. Del totala antalet lorslag 
ökade dramatiskt under de tvä sista ansökningsomgångarna och nädde 421 vid 
ansökningsomgång 1/97. Den huvudsakliga anledningen till den stora ökningen var 
antagligen att handlingsplanen vid denna tid var välbekant och även att de berörda 
parterna var medvetna om alt planen nalkades sitt slut. 
5.3 Berörda yrkeskategorier 
De tvä kategorier av producenter som fick bidrag genom handlingsplanen var 
oberoende producenter och sändningslörelag. I tabellen nedan visas hur 
budgetmedlen fördelades mellan dem och vilken del de hade i produktionen av nya 
!6;9-program. 
Ar 
AnftttkiMnKMmiuftiiu 
SfliMluiiiKsnirriNU 
Protiaceatcr 
KJinilninttxRlrrlMK 
rrodacealpr IW.» 
I/W 
0.56 
0,44 
0.6.» 
0^7 IW4 
l/*)4 
0,62 
0,38-
0.7H 
0,22 IW4 
2/«>4 
0.5 
0,5 
0.55 
0,45 IW5 
ms 
Km 
0.55 
0,45 
TiiimiMi-
0,7.» 
0,27 IW5 
ins 
0.56 
0,44 
0,7.1 
0,27 IW6 
i/% 
0,52 
0,48 
0,72 
<U8 I9*)7j 
1/97] 
0,55 
0,45 
0.76 
1 
- 35 -/\HNrtkuiiiHKoiii|>ftnu 
Aiilul |ir«Nlurriilrr i/9j 
X0 1/94 
11K 2/94 
24.» ins 
1X4 2/95 
l«>0 l/% 
»X5 1/97 
421 
5.3.1. Allmän analys 
Sedan programmet inleddes har gemenskapens medel fördelals jämnt mellan 
oberoende sändningsföretag och producenter. I genomsnitt gick mellan 1993 
och 1997 55 % av medlen till sändningsförclag och 45 % till oberoende 
producenter, samtidigt som sändningsförelagen stod för ca 69 % av 
producerade programtimmar, oberoende producenter 31 %. för att förstå 
siffrorna bör man känna till att sändningslöretagens limmar till största delen 
utgörs av remastering, studioproduktioner och sportprogram, för vilka 
bidragssatsen per timme var mycket lägre än för andra kategorier av 
program. Oberoende producenter gör lör det mesta program med lång 
"hällbarheflör vilka bidragssatsen är mycket högre. 
Tabellen och kurvan ovan visar utvecklingen under handlingsplanens olika 
genom förandestadier, vilka var följande: 
1003.04 - Lansering av de första 16:9-tjänsterna delfinansierade med 50 % 
av de extra koslnaderna: 
Vid den första ansökningsomgången ( 1/93) mottog sändningsförelagen 56 % 
av budgetmedlen och stod tor 63 % av programtimmarna. 
Pionjärmarknaderna var beredda. Den första ansökningsomgången 
.sammanföll med lanseringen av de förslå l6:9-tjänsterna, och 
sändningslöretagen behövde 16:9-program snabbt, faslän det bara var etl 
fätal oberoende producenter (60) som lämnade in ansökningar, var deras 
projekt ambitiösa i fråga om timantal, vilkel förklarar varför de stod för 37 % 
av programtimmarna. 
Ansökningsomgäng 1/94 speglar den ökade användningen av de nya 16:9-
tjänslerna. l6:9-sändningsföretag arbetade än härdare pä alt profilera sin 
kanal, och behövde därför ett myckel stort antal program för all omedelbart 
kunna fylla sin sändningstid. Ansökningsomgången dominerades av 
sändningsloretag, som producerade 7X % av programtimmarna lor alt 
åstadkomma ett genombrott lor sina l6:9-tjänster. lUidgeten hade utökals 
med 67 % (19,4 miljoner ecu, järn fört med 11,6 miljoner ecu vid den första 
ansökningsomgången) och gav sammanlagt I2X producenter (6X lier än den 
lorsta ansökningsomgången) en chans att komma in pä l6:9-marknaden. 
Slutet av 1994 - Mit stort antal oberoende producenter kommer in pä den 
europeiska 16:9-marknaden 
Ansökningsomgång 2/94, med den största budgeten av alla, var en 
vändpunkt i handlingsplanens genomförande. Vid detta tillfälle sökte sig ett 
stort antal oberoende producenter in på 16:9-marknaden. Sammanlagt 220 
producenter (92 fler än föregående ansökningsomgång) stod lor 45 % av 
programtimmarna, en större procentandel än vid någon av de andra 
ansökningsomgångarna. Budgeten delades lika mellan sändningsloretag och 
oberoende producenter. Denna ansökningsomgång var den lorsta där 
resultatet visade all en marknad lor europeiska 16:9-tjänster verkligen hade 
uppstått. 
36-
1995/96 - Lansering av 16:9-ijänster pä eftersläpande marknader 
delfinansierade med XO % av de extra kostnaderna 
Kflersom den ekonomiska och tekniska sändningsutvecklingen varierar 
mellan medlemsstaterna och eftersom vissa medlemsstater inte lämnade in 
några projekt, fanns ingen möjlighet lör handlingsplanen att frän början vara 
lika heltäckande över hela Luropa. Men l6:9-marknaden mäste till sist läcka 
samtliga I europeiska unionens marknader, (ienom elt rådsbeslut gjordes en 
budgelreserv fr.o.m. den 1 januari 1995 tillgänglig för "marknader som inte 
är fullständigt försörjda under handlingsplanens första stadium"27. 
Stödsatserna lor dessa marknader var högre än för pionjärmarknaderna: 
gemenskapens medel täckte upp till XO % av extra kostnader lor produktion 
och remastering. 
Ansökningsomgäng 1/95 var den lörsla där XO %-regeln tillämpades. De 
länder som utnyttjade den var i princip Italien, Danmark, Grekland, Irland, 
Luxemburg, Sverige, Österrike och Finland. Ansökningsomgäng 1/95 gjorde 
det möjligt lor producenter pä dessa marknader att lansera I6:9-Ibrmalct. 
I stort iördelades ansökningsomgångens medel jämnt mellan 
sändningsloretag och producenter. Sändningsförelagen producerade 73 % av 
programlimmarna. Antalet l6:9-sändningslÖretag ökade frän 20 (ill 42 under 
1995. All det nu kom en andra väg av sändningslorelag lör 16:9 var en 
avgörande faktor för del ökande behovet Timantalet i ansökningarna under 
denna omgång var mycket högt (16 392 limmar, eller 60% mer än 
föregående ansökningsomgång) vilket bekräftade det stora behovet av 
program i det nya formatet på de nya marknaderna. 
Under ansökningsomgäng 2/95 gick 56 % av gemenskapens stöd till 
sändningsförelagen. TimlÖrdelningen liknade den lorra omgången - 73 % av 
de nya programlimmarna kom frän sändningsloretag och 27 % frän 
oberoende producenter. 
Under ansökningsomgäng 1/96 Iördelades del ekonomiska slödel mycket 
jämnt: 52 % till sändningslorelag och 4X % till oberoende producenter. 
Produktionstimmarnas fördelning visar däremot pä övervikt för 
sändningsförelagen (72 %) jämfört med oberoende producenter (2X %). 
Resultatet är i linje med tidigare ansökningsomgångar. 
27 Tolfte stycket i ingressen. 
-37 
1997 - den sista ansökningsomgången 
Ansökningsomgång 1/97 fick del största antalet ansökningar någonsin 
(I 5X0) omfattande totalt 75 miljoner ecu. 55 % av de tillgängliga medlen 
(9,5 miljoner ecu) gick till sändningslorelag och 45 % till oberoende 
producenter. Resultatet är i linje med genomsnittet för de tidigare 
ansökningsomgångarna. Vad gäller timlördelningen för ansökningsomgång 
1/97 mäste man notera övervikt lör sändningsförelagen, 76 % av del totala 
timantalet. 
5.3.2. Oberoende producenter 
Mångfalden producenter återspeglar mångfalden i den europeiska 
audiovisuella industrin. De slora namnen i produktionsvärlden förekom 
regelbundet, liksom vissa yngre producenter med intresse tor 16:9-formatet. 
Sçtjan handlingsplanen trädde i kraft har en kärna av pionjärproducenter som 
producerar l6:9-program formåls. Over en fjärdedel av de nya 
prpduktionstimmarna i ansökningar frän-ansökningsomgäng 1/95 kom frän 
producenter som lämnat in ansökningar till samtliga ansökningsomgångar 
ända frän starten. Den andel producenter som var "stamkunder" ökade för 
varje omgång: II % vid ansökningsomgång 1/94, 15 % vid 2/94 och hela 
35 % vid ansökningsomgäng 1/97. Dessa producenter som beslutsamt häller 
läst vid I6:9-Iörmatet gör framförallt dokumenlärer och fiction. 
I unionens strävan alt göra de europeiska audiovisuella programkatalogerna 
mer beständiga är handlingsplanen etl effektivt instrument lor den 
audiovisuella politiken- Programkalalogerna är den europeiska 
program industrins företagstil Igång, särskilt lör de oberoende producenterna 
som gär i spetsen lor europeiskt audiovisuclll skapande. De europeiska 
producenterna saknar finansieringskapacitet, men de verk som produceras 
mäste ha (äng huJIbarhetstid för att garantera inkomster och utveckla 
verksamheten. 
16:9-lbrmalet är rent praktiskt ett viktigt argument lör del audiovisuella 
arvets hållbarhet, men det är också ett viktigl stilmässigt argument lör 
filmskapare och annat yrkesfolk. I6:9-Ibrmalct närmar televisionen till 
biograferna. I6:9-Iörmalets bildkvalitet ger ett estetiskt tillskott till fiction, 
dokumenlärer och andra kulturprogram om det europeiska kulturarvet 
(konst, arkitektur, musik, dans, historia) som därigenom berikas. 
38-
5.3.3. Sändningsföretag 
I genomsnitt deltog ca 40 sändningsloretag i programdelen. De ansökte om 
bidrag frän handlingsplanen i egenskap av både sändningsföretag och 
producenter. Stödel till sändningsförelagen vid inrättandet av 16:9-ijänster 
kom inle endast genom produktionsstödet, ulan ocksä genom den lydliga 
politiska signal om engagemang lör uppbyggandet av en europeisk 
audiovisucll industri grundad pä lö:9-|ömia(c( som handlingsplanen genom 
sin blotta existens sänder ut till industrin som helhet. 
Sändningsförelagen utrustar gradvis sina sludior sä alt de kan producera eget 
material som utgör en stor del av deras program och drar en stor del av deras 
publik. Del är till stor del denna typ av egna produktioner som ger kanalen 
dess profil. 
5.3.4. 16:9- formatet i Europa 
Oberoende producenter och sändningsförelag samverkar i allt högre grad 
med handlingsplanen för att införa den nya l6:9-tekniken, som redan är 
digital, dvs. högkvalilativ. 
16:9 är ett europeiskt format. 16:9-sändningsloretag har börjat stödja 
varandra, hälla ihop och lansera sina tjänster gemensamt i en miljö som 
fortfarande domineras av 4:3-lörmatet. Till exempel lanserade 
sändningslörelagsgruppen l*al t I6:9-Ibrmatcl i Tyskland 1995. Viss 
verksamhet, som l.ex. täckning av stora evenemang, som OS och nästa 
fotbolls-VM i Lrankrike, organiseras pä europeisk nivå. 
Sändningsloretag och producenter agerar alltmer som verkliga partners för 
alt bygga upp en program försörj ning som gör del möjligt all fortsätta att 
erbjuda 16:9-tjänster. Detta visar hur de kompletterar varandra pä det 
audiovisuella fältet. Det pionjärarbete som utförts inom ramen lor 
handlingsplanen har gjort den europeiska programindustrin medveten om 
behovet av en omfattande samordnad ansträngning för sann förnyelse. 16:9-
tjänster är etl område där insatserna måste göras pä europeisk nivå lor alt 
lyckas. 
39 
6. Kl SHII A1 AV IIANI)UN(;SIM,ANKN 
6.1 Nya produktioner 
6.1.1. Typer av l6:9-program 
(uttryckt i timmar för varje ansökningsomgång) 
AiisökiiiiiK.s-
liclion 
DokumcnIMr 
I Vrkmid 111 m 
Kultur­
evenemang 
Spoil 
Direktsändning 
lofali IW.3 
i/9j 
lim. % 
165 
193 
o 
230 
613 
466 
I 667 K) 
11 
0 
14 
.17 
28 
I (Hl IW4 
1/94 
lim. % 
201 
464 
23 
312 
471 l<) 
1019 40 
2 490 100 l<M4 
2/94 
Tim. % 
»2» 
845 
I') 
402 
1001 2«) 
821 24 
J 408 I (Ml IW5 
1/95 
lim. 
Wl 
6S0 
12 
500 
446 16 
729 27 
2 728 100 IW5 
2/95 
lim. % 
256 |.» 
496 24 
46 0 
297 15 
265 13 
714 35 
2 074 100 IW6 
1/96 
lim. 
103 
840 
30 
338 
444 
370 
2 425 17 
35 
l 
14 
IX 
100 IW7 
1/97 
lim. 
4X7.7 
513,4 
o 
436,4 H 
20 
o 
17 
205.4 
924,1 36| 
2 567 lOol 
Mellan 1993 och 1997 delfinansierade handlingsplanen produktion av 16 
856 timmar nya l6:9-program. Ungelär hälften av dessa var av mer 
bestående karaktär (fiction, dokumenlärer, kulturevenemang), 20 % sport 
och 29 % direktsändningar. 
Trenderna för de olika kategorierna varierade. 
Dokumentärfilmen gick framåt: 4 001 producerade timmar 
Dokumentären har varit pä ständig frammarsch, frän all 1993 ha utgjort 
11 % av antalet nya produktionstimmar steg siffran till 24 % i 1995 års sista 
ansökningsomgäng och nådde en höjdpunkt med 35 % 1996. 
Dokumentärfilmens andel av den totala programtiden tredubblades alltså. 
Vid ansökningsomgång 1/97 utgjordes 20 % av det totala timantalet ny 
produktion av dokumentärer, vilket grundläggande befäster framstegen från 
tidigare ansökningsomgångar. Dokumentärfilmens genombrott visar all 
16:9-formatet är särskilt väl lämpat för konstnärlig dokumentärfilm. 
Resultatet passar väl samman med målen lör den europeiska audiovisuella 
politiken att uppmuntra skapande av audiovisuella kataloger. Dokumentärer 
har högt mervärde pä läng sikt, och i branschen uppskattas deras livslid till 
tjugo är. De kan exploateras pä andra marknader än den egna (lätta att 
dubba) och kan överföras till andra medier (CD-rom, multimedia, 
videokassetter). 
40-
Dokumentärfilmen är till yttermera visso i . full expansion på 
världsmarknaden och bland europeiska sändningsföretag är det 16:9-
kanalerna som sänder flest dokumentärer. 
framsteg lör ficlion: 2 223 producerade timmar 
fiction har lätt en allt starkare ställning och slod vid de tvä sisla 
ansökningsomgångarna för 17 % respektive 19 % av det totala antalet 
timmar ny produktion som delfinansierats genom handlingsplanen, jämfört 
med 10 % vid den lorsta omgången. Produktionskostnaderna lör fiction per 
limma är de högsta och utvecklingsprocessen den längsta. 
ficlion i I6:9-Iörmat är en högt skattad del i de europeiska audiovisuella 
katalogerna. 
Andelen kulturprogram olorändrad: 2 515 producerade limmar 
Kulturevenemang (opera, konserter, balett, direktsända shower, cirkus) stär 
lör ungelär 15 % vid varje ansökningsomgäng (17 % vid ansökningsomgäng 
1/97). I6:9-Ibrmatet förhöjer dessa sändningars estetiska och kulturella 
kvalitet. Ar 1995 filmades tre fjärdedelar av de kulturella evenemangen av 
sändningsloretag. lui fjärdedel producerades av oberoende producenter som 
är specialiserade på denna typ av produktioner och har mycket nära 
förbindelser med olika sändningsloretag med vilka de planerar och genomför 
sändningar av evenemang. Under tiden 1995 1997 har de oberoende 
producenterna ytterligare intensifierai sin produktion av kulturevenemang. 
Tillbakagång 1996 <>ch ålerhäintniiij^ 1997 lör sludioprogram: 5 043 
producerade limmar 
Sludioprogram är en myckel viktig del av sändningsföretagens 
programbehov under alla sladier av 16:9-tjänsternas utveckling. 
Sludioprogram (tävlingar, soffprogram m.m.) tjänar mänga olika syften. De 
fungerar som omedelbar utfyllnad i programplaneringen, garanterar 
tittarsiffror, publik och annonsörer - nyckeln till framgång lor en TV-kanal: 
skapar en image ät kanalen och ger den dess profil. Vid 1996 års 
ansökningsomgäng utgjorde sludioprogram trots detla endast 15 % av de 
producerade timmarna. Nedgången hade sill ursprung i en samtidig uppgång 
lor mer bestående typer av program, som dokumentärer-och fiction. Å andra 
sidan steg andelen studioprogram dramatiskt 1997 lor all nä 37 % av det 
totala antalet nya produktionstimmar. 
41 
Stor men sjunkande andel sporttimmar: 3 445 timmar producerade 
Antalet timmar som ägnas åt sport har minskat stadigt sedan 1993 - från 
37% av det totala timantalet 1993 till 13% vid den sista 
ansökningsomgången under 1995. lin ökning skedde 1996 (18 %, 444 
limmar producerade), främst pä grund av OS i Atlanta. Den nedåtgående 
kurvan bekräftades 1997 med endast 8 % sportprogram. Sport är en av de 
slörsta attraktionerna i en TV-kanals programplanering, och älerutsändningar 
är oerhört vikliga räknat i marknadsandelar. Slora evenemang som OS eller 
VM i fotboll följs trogel av en publik som normalt sett inte är sä intresserad 
av TV-sänd sport. Hranschlölkct nolerar att det vid dessa tilllällen är mänga 
som köper ny TV. 
I ecknad film närmast obefintlig: 130 limmar producerade 
Ungefär 1 % av programmen vid varje enskild ansökningsomgäng var 
tecknad produklion. Inga tecknade filmer finansierades vid omgång 1/97. 
Sändningsföretag och producenter loredrog följande: 
70 % av de program som producerades av sändningsloretag var program 
av "dagsländekaraktär" - direklsända studioprogram eller sportsändningar. 
Återstående 30 % var kulturprogram, dokumentärer och filmer. 
85 % av de program som producerades av oberoende producenter var 
dokumentärer och filmer - katalogverk. Återstoden av den oberoende 
produktionen var sändningar av kulturevenemang. 
6.1.2. Analys av programmen efter format 
(resultat i limmar per ansökningsomgång) 
A, 
Ansttkniiii>s-
OIIIKAIIK 
||Sii|M'i- 16 inni 
1135 mm 
rVidro 625 
iVidco 1250 
i ro i Al :i IW.I 
i m 
lim. % 
l<)7 12 
74 4 
<W8 42 
697 42 
I 667 1(H) IW4 
1/94 
lim. % 
25<) K) 
61 3 
1755 70 
415 17 
2 490 I (Hl IW4 
2/94 
lim. % 
3«M 12 
135 . 4 
20.34 60 
846 25 
3 408 100 IW5 
1/95 
lim. % 
365 13 
83 3 
2092 77 
188 
2 728 100 IW5 
2/95 
lim. % 
2«)3 14 
21 1 
1284 62 
476 23 
2 074 100 l«>% 
1/96 
lim. % 
460 l«> 
73 3 
1746 72 
145 6 
2 424 100 l»W7 
1/97 
% 
35») II 
26 I 
2182 85 
0 
2 567 1001 
-42 
för fyra format beviljades stöd frän gemenskapen. Tvä av dem var 
biofilmformat, nämligen 35 mm och super 16. De två andra var videoformat: 
625-linjeformat för vanlig hemmavideo och högupplösningsformatet 1250 
linjer. Genom de fyra kategorierna täckte handlingsplanen alla aspekter av 
TV-produktion. 
Tak lor 35 mm: 46j limmar producerade 
1 jämförelse med andra formal översteg användningen av 35 mm sällan 3 %. 
Vid den sista ansökningsomgången (1/97) användes formatet endast för 1 % 
av programmen. Det används sällan i europeisk TV-produktion eftersom del 
är mycket dyrt, men intar första platsen i viss fiction och högklassiga 
dokumenlärer. 1995 producerades 90 % av timmarna i 35 mm-lbrmat av 
oberoende producenter och 10 % av sändningsföretag. 
( )Jvningslendens lör super 16 mm: 2 324 limmar producerade 
frän 12 % vid den lorsta ansökningsomgången nådde super 16-lbrmatel 
19% 1996 och 14 % 1997. Detta formal är länken mellan bio och TV och 
börjar inta en ställning som europeiskt standardformat lör filmer avsedda lör 
television. 1995 producerades 54 % av timmarna i super 16 mm av 
oberoende producenter, en mer balanserad siffra än lör 35 mm-formatel. De 
46 % som producerades av sändningsloretag var huvudsakligen 
dokumentärer och ficlion. 
625-videon dominerar: 11 780 timmar producerade 
Som väntal var det delta format som dominerade 16:9-tjänsterna. Video 625 
används av de llesla sändningsloretag. 1995 producerades 80 % av video 
625-timmarna av sändningslorelag. 20 % var lättare underhållningsprogram 
frän oberoende producenter som producerar serier. 
' h>g"Pplösning (J 250-video) går tillbaka: 2 779 limmar producerade 
frän 42 % 1993 (ill 23 % i slulel av 1995 och bara 6 % 1996 gick III) slarkl 
bakåt i del lolala antalet limmar som beviljades stöd genom handlingsplanen, 
och försvann nästan i ansökningsomgäng 1/97. 1250-video är det medium 
man föredrar för sändning av sportevenemang med hög profil (OS, VM), 
kulturevenemang och dokumenlärer med kreativt innehåll. III) används lor 
program med katalogvärde. Den estetiska kvaliteten (realistisk bild, trogen 
lärgätergivning) hos högupplösningslekniken kombinerad med 
återutsändning i 16:9-format är anledningen till att de största evenemangen 
sänds i just detta format. 
Sändningsloretag gjorde helst medellänga dokumentärer, medan oberoende 
producenter föredrog ambitiösa länga serier med kulturellt innehåll, t.ex. 
musik eller andra konstarter. Detta förklarar varför 60 % av det stöd som 
1995 gick till HD-vidco, räknat i timmar, användes av oberoende 
producenter. 
-43-
6.2 Remastering 
Remastering är en teknik varmed program som finns pä etl originalband överförs till 
ett annat originalband som är kompatibelt med sändning i 16:9-formatet. Tekniken 
används främst i samband med biofilm. I samband med lanseringen av 16:9-ljänster 
har remastering av filmer Ivä fördelar. Den tillåter sändningstiden alt fyllas mycket 
billigare än med nya produktioner, och om originalet är av god kvalitet kan det 
göras mycket snabbi. 
När 16:9-tjänsterna lanserades investerade sändningsförelagen inom ett stort antal 
olika områden. Samtidigt som TV-kanalerna utrustade sina studior och beställde 
verk frän oberoende producenter gjorde Ivä kategorier av populära program det 
möjligl alt omedelbart fylla upp sändningstiden utan att gä genom TV-sludioma -
remastering av filmer och sportsändningar. 
Allteftersom l6:9-marknaden utvecklas växer den europeiska 16:9-katalogen och 
antalet tillgängliga program i I6:9-Iörmatet. I och med att dessa program sprids till 
de olika l6:9-tjänsterna inom Ivuropeiska unionen ökar c fler frågan. I takt med detla 
sjunker efterfrågan pä remastering något. 
Huvudparten av all remastering gjordes via digitala medier, och har alltså alla 
därmed förbundna tekniska fördelar. Remastering är ett salt att göra europeiska 
filmkataloger långlivade. 
Utveckling av remastering sedan handlingsplanen sattes i verket 
Alltsedan handlingsplanen började sällas i verkel har remastering stått lör 
sammanlagt 8 565 programtimmar. 
Miljoner ecu 
Aii.sokiiinus-
oiiiuiknu 
Ny produktion 
KemMsteriiiR I/9J 
milj. ren % 
10,2 88 
1,4 12 1/94 
milj. re ii % 
16,7 86 
2,7 14 2/94 
milj. re ii % 
30 <>l 
3 9 1/95 
milj. coi % 
15,7 87 
2,4 13 2/95 
milj. ecn % 
11,8 «)4 
0,7 6 1/96 
milj. oou % 
11,6 % 
0,4 4 1/97 
milj. oou % 
0,4 4 
-44-
Ti miliar 
Vii.sokiiim»*-
OIIIKAIIK I M 
lim. i m 
lim. % 2/94 
Tim. % 1/95 
lim. % 2/95 
lim. % lim. •/. 
Ny prodiiklioii 
Remastering 1667 
1269 57 
43 24<>0 55 
2065 45 3408 60 
2240 40 2728 67 
1371 33 2071 81 
477 19 2123 7«> 
643 21 2071 %| 
500,6 À 
Budgeten lör remastering följde den allmänna budgettrenden för 
ansökningsomgångarna och L\CÏ\ procentandel av den totala budgeten som gick till 
remastering var 10,8 % per den 31 december 1995. 
Den stadiga nedgången lör remastering i antal limmar lyder pä alt en majoritet av 
länderna med 50 % och 80 % nu salsar pä nya produktioner i stället tor remastering, 
som ofta loredras av startande marknader. 
7. SLUTSATSER - PROCRAMPRODUKTION 
7.1 Utvidgning av programkatalogerna 
Under fyra är delfinansierades genom handlingsplanen 25 422 programlimmar till 
totalt 116,2 miljoner ecu i bidrag. 8 565 av dessa limmar utgjordes av remastering 
och 16 856 av nya produktioner. Bland de nya produktionerna var 4 001 timmar 
dokumentärer, 2 223 timmar fictionprogram och 2 515 limmar kulturevenemang. 
Dessa verk med beslående värde bidrar stort till de europeiska programkatalogerna 
som är hela programindustrins "varulager". Pä sä sätt har de oberoende 
producenterna spelat större roll i skapandet av katalogerna, för dem är 16:9-
lörmatel etl innehållsmässigt och estetiskt argument lör kvalitetsproduktion. 
för att göra 16:9-tjänster tillgängliga över hela lùiropa måste mindre utvecklade 
marknader uppmuntras alt sätta igång. 1995 var enligt rådets beslut del är man 
genom handlingsplanen började använda den budgetreserv som avsatts lor detta. Att 
åstadkomma tillräckligt stor tillgäng pä program och skapa en programkatalog tar 
tid, och oberoende producenter behövde tid att anpassa sig. Handlingsplanen har 
löljt utvecklingen och slött dessa producenter under övergångsskedet. 
Handlingsplanen förbättrar sin databas över program genom all slutföra den 
europeiska 16:9-katalogen, som kommer att finnas tillgänglig via europeiska 
kommissionens server Buropa, på adress http://europa.eu.inf/Al6_9/. 
45-
7.2 I'll partners kap för en dynamisk l6:9-marknad 
(ienom handlingsplanens dynamik kan sändningsloretag och producenter agera som 
sanna partners i tillhandahållandet av l6:9-tjänster, och tillsammans skapa en 
tillräcklig mängd material som kommer att göra l6:9-tjänslerna allmänt tillgängliga 
pä europeisk nivä. lifter programmets fyra är har handlingsplanens budgetmedel 
fördelals jämnt mellan dem: 55 % till sändningsloretag och 45 % till producenter. 
Sändningsförelagen bidrog med ca 69 % av programtimmarna och oberoende 
producenter med 31 %. Sändningslöretagen var i lorsta hand intresserade av 
remastering och producerade den typ av program som ger kanalen dess profil. 
Denna profil drar en publik som sedan regelbundet ser även andra typer av program. 
7.3 Programindustrin investerar i framtiden på europeisk nivå 
(ienom handlingsplanen gjordes programindustrin medveten om behovet av en 
omfattande och samordnad ansträngning lor all förnya och uppgradera professionell 
utrustning och arbetsmetoder, (ienom handlingsplanen lyckades bredbilds-TV ta 
stegel frän alt vara en intressant teknisk möjlighet till att bli ett marknadsfenomen. 
7.4 Internationell konkurrens och innovation 
Den europeiska audiovisuella industrin mäste konkurrera intemalionelll. Dessutom 
mäsle den hälla jämna steg med den tekniska utvecklingen lör att kunna förbli 
konkurrenskraftig. Den audiovisuella industrin måste ständigt ha beredskap för 
framliden. Den pågående digitala revolutionen höjer effeklivitelen, men den leder 
ocksä till förändringar av konventionella sändningssäll. Del lorsta resultatet är de 
mänga nya TV-kanalerna. 
Industrin mäsle både modernisera och konsolidera. Den mäste göra en gemensam 
och samordnad satsning pä framtiden lör att kunna uppnå den europeiska dimension 
som krävs lör all I tampas audiovisuella industri skall kunna konkurrera med resten 
av världen. 
7.5 Integrering av ny teknik i den europeiska audiovisuella industrin 
Delta är handlingsplanens verkliga mål - uppkomst av en kritisk massa av 
avancerade lelevisionsljänsler. Den audiovisuella industrin mäsle komma sä långt 
all den häller egen styrfart som leder till allmänt tillgängliga I6:9-Ijänster i hela UV. 
I Inder de fyra är handlingsplanen har funnits har den finansierat över 25 000 timmar 
remastering eller nya program, och sålunda gett 16:9-marknaden en grund pä vägen 
mot den kritiska massan. 
46 
16:9-lörmatet är framtidens format. Det bekräftades i europeiska regler och 
förordningar genom direktivet frän oktober 1995 om sändningsslandarder28. 
Yrkesmän som satsar pä I6:9-Iörmalet salsar pä omvälvningar i sitt yrkes framtid pä 
läng sik), sina audiovisuella kalaloger och televisionen. 
Iö:9-|örnialc! är en del i en större uppgift - alt integrera den nya tekniken i den 
europeiska audiovisuella industrin som den hjälper till att främja. Redan nu talar 
man om digital television som en realitet, inte längre som något i framtiden. Den 
digitala televisionen vinner mark var dag. I6:9-Iörmalel anses dessutom av alla 
sändningsloretag vara en av de viktiga faktorerna som kommer att göra digital 
sändning till "framtidens television". 
2X lùiropaparlamentets och rådets direktiv 95/47/1 v(i av den 24 oktober 1995 om tillämpning av 
standarder l<ir sHndning av televisionssignaler IXiT h 281, 23/11/1095. 
-47-
MII,A(iA I 
Figur IA 
SJiiidiiingskoslmidcr 
l)c lOrsta 50 limmarna 
t Hover ile Iftrsla 50 limmarna llidragssals 
(ecu per (inline) 
6 000 
2 500 
Figur IH 
Reviderade kostnader för alt göra program 
Program typ 
Remastering av bcfmtligt material Uimpligt tor sandning i 16:9 ocli 625 linjer 
Remastering av befintligt material, lilmpligt lor siindning i I6:() ocli 1 250 
linjer 
Super 16 mm 
16/') 625-linjer vidcoproduktion 
a) langlivade program 
b) korllivadc program (iinmar 1 lill 20 
21 och mer 
<5 mm produklion 
1 ID-video produklion (1250 linjer) 
a) liinglivade program 
h) korllivade program limmar 1 lill 20 
21 oeh mer Bidragssats 
(eeu per timme) 
3 000 
5 000 
12 000 
12 000 
12 000 
6 000 
10 000 
60 000 
20 000 
10 000 
-48-

ISSN 1024-4506 
KOM(98)44l slutlig 
DOKUMENT 
SV 08 10 15 
Katalognummer : CB-CO-98-453-SV-C 
ISBN 92-78-38117-9 
Byrån lor Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
1