(...PICT...)

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om toppdomänen .eu och dess inrättande, funktion och genomslag

(Text av betydelse för EES)

1. Bakgrund

I april 2011 firade toppdomänen .eu sitt femårsjubileum. Under de fem åren har toppdomänen .eu blivit världens nionde största toppdomän och den femte största landsdomänen. Toppdomänen .eu har med sina 3,3 miljoner registreringar blivit ett uppskattat alternativ för privatpersoner i EU i valet av domännamn för att visa sin närvaro på Internet.

Den här rapporten till Europaparlamentet och rådet behandlar inrättandet, funktionen och genomslaget för toppdomänen .eu under de senaste två åren. I enlighet med förordning (EG) nr 733/2002 om inrättande av toppdomänen .eu måste kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet ett år efter förordningens antagande och därefter vartannat år.

Den här rapporten följer upp rapporterna från 2007 [1] och 2009 [2], och omfattar utvecklingen för toppdomänen .eu från den 1 april 2009 till 31 mars 2011. Den fokuserar bland annat på internationaliserade domännamn (IDN).

2. Regelverket för toppdomänen .eu och grundläggande principer

Toppdomänen .eu inrättades enligt följande rättsakter:

– Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 733/2002 av den 22 april 2002 om inrättande av toppdomänen .eu (i ändrad lydelse) [3] (ramförordningen).

– Kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 av den 28 april 2004 om allmänna riktlinjer för inrättandet och driften av toppdomänen .eu och allmänna principer för registrering (i ändrad lydelse) [4].

Under den rapporterade perioden ändrades kommissionens förordning (EG) 874/2004 i syfte att införa internationaliserade domännamn (IDN) i toppdomänen .eu. Ändringsförordningen (EG) nr 560/2009 antogs den 26 juni 2009 [5].

Den domänadministratör som kommissionen valt [6], EURid (European Registry for Internet Domains), ansvarar för organisationen, administrationen och förvaltningen av toppdomänen .eu. Det är en oberoende organisation som självständigt fattar alla beslut i enlighet med ramförordningen [7]. Kommissionen övervakar domänadministratörens arbete utan att själv delta i den löpande verksamheten. Den här modellen, med en uppdelning av uppgifterna, uppfyller de principer om icke-inblandning, självförvaltning och självreglering som Internet baseras på [8].

3. Introduktion av internationaliserade domännamn (IDN)

3.1. IDN under toppdomänen .eu

Enligt regelverket för toppdomänen .eu måste registreringsenheten registrera domännamn med användning av alla bokstäver i gemenskapens officiella språks alfabet (dvs. latinska, kyrilliska och grekiska standardtecken) när lämpliga internationella standarder blir tillgängliga [9].

I början fick domännamn bara innehålla tecken från en begränsad uppsättning tecken som baserades på det engelska alfabetet (i normala fall a–z, 0–9 samt ”-”). Det innebar att det inte gick att registrera domännamn som innehöll vissa latinska tecken i en del EU-språk eller icke-latinska tecken (bulgarisk kyrilliska och grekisk/cypriotiska alfabeten).

För att råda bot på det här problemet har den internationella Internetgemenskapen arbetat i flera år på att utveckla internationaliserade domännamn (IDN), som möjliggör användning av många fler specialtecken och icke-latinska tecken (t.ex. bokstäver med diakritiska tecken som é, ö, ç eller č, samt de flesta icke-latinska tecken).

Den 26 juni 2009 antog kommissionen förordning (EG) nr 560/2009 om ändring av förordning (EG) nr 874/2004 i syfte att införa internationaliserade domännamn under toppdomänen .eu [10].

Den 10 december 2009 började EURid att registrera internationaliserade domännamn. Sedan dess har domännamn funnits tillgängliga på alla EU:s 23 offentliga språk fram till den sista punkten i en .eu-adress (dvs. med latinska, kyrilliska och grekiska tecken).

Införandet av internationaliserade domännamn tilldrog sig stor uppmärksamhet redan från början. Under den första timmen efter lanseringen registrerades 38 172 internationaliserade domännamn under toppdomänen .eu. I slutet av mars 2011 hade 56 961 internationaliserade domännamn registrerats.

3.2. IDN på toppdomännivå

Införandet av internationaliserade domännamn, IDN, på toppnivån, dvs. till höger om den sista punkten i ett domännamn är en fråga som faller inom ICANN:s kompetensområde [11]. Den 16 november 2009 lanserade ICANN ett snabbspår, Fast Track Process [12], för landsdomäner för att underlätta introduktionen av suffix bestående av landskoder (t.ex. .gr, .bg, .eu) skrivna med icke-latinska tecken (t.ex. kyrilliska, grekiska, arabiska och kinesiska tecken). Processen består av tre steg: i) Ett lands registreringsenhet lämnar in en ansökan om att få använda en IDN-sträng som landsdomän (landskoden skriven med andra tecken), tillsammans med belägg för att den föreslagna strängen har stöd bland Internetanvändarna i landets territorium (kriteriet om stöd inom berörd Internetgemenskap) och skälen till att man vill registrera en IDN-sträng (kriteriet om meningsfullhet). ii) Den begärda strängen utvärderas därefter av ICANN som vidarebefordrar den till en oberoende kommitté som kontrollerar att den inte är för lik någon av befintliga toppdomänsträngar (kriteriet om förväxlingsrisk). iii) När strängen godkänts tilldelas den registreringsenheten (delegeringssteget).

I december 2010 fick ICANN totalt 35 förfrågningar från 22 länder. Hittills har ryska, kinesiska och arabiska tecken införts på toppnivån i olika länders respektive landskoder (.РФ för Ryssland, .مصر för Egypten, .لسعودية för Saudiarabien, osv.).

EURid skickade in en ansökan till ICANN för att öppna registreringen av kyrilliska och grekiska versioner av .eu-toppdomänen den 5 maj 2010. Ansökan grundade sig på de förslag till versioner av .eu-suffixet som kommissionen erhållit från Cypern, Grekland och Bulgarien [13] (.ευ med grekiska alfabetet och .ею med kyrilliska alfabetet).

ICANN godkände under mötet i Singapore att de två första kriterierna (stöd inom berörd gemenskap och meningsfullhet) var uppfyllda och bekräftade detta i en skrivelse till kommissionen. Det tredje steget i ICANN:s granskning – granskning av att de begärda strängarna inte kan ”förväxlas” – har ännu inte avslutats.

4. Registrering och användning av .eu-domännamn

Under rapporteringsperioden fortsatte toppdomänen .eu att öka stadigt, precis som andra europeiska landsdomäner (en ökning med 6 % 2010 och 5 % 2009). Antalet registreringar uppgick till 3,4 miljoner, vilket gjorde domänen till den nionde största toppdomänen i världen och Europas fjärde mest populära landsdomän. Det visar att toppdomänen .eu är ett värdefullt och gripbart verktyg för företag, icke-statliga organisationer och privatpersoner som vill uttrycka sin europeiska identitet på Internet.

I Europa finns det bara tre landsdomäner som är större när det gäller antalet registreringar: .de (Tyskland), .uk (Storbritannien) och .nl (Nederländerna). Det finns bara fyra generiska toppdomäner (.com, .net, .org och .info) och en landsdomän (.cn för Kina) i världen som har fler registreringar. De största marknaderna för .eu-domäner är Tyskland med 31 %, Nederländerna (13 %), Storbritannien (10 %) , Frankrike (9 %) och Polen (6 %).

Efter en inledande period med snabb tillväxt har domänadministratören nått en platå. Domänadministratörens makromål är att bli den tredje största domänen i EU-länderna och att konsolidera sina positioner i de områden där man redan är nummer två eller tre. Mot bakgrund av den historiska trenden och den aktuella marknadssituationen är EURid:s mål att registreringarna ska ha en stabil tillväxttakt på 5–8 % per år. Domänadministratören har inlett ett antal marknadsförings- och kommunikationssatsningar för att nå dessa mål (t.ex. att föra fram det centrala budskapet: .eu visar att du är europé, att introducera flerårsregistreringar samt att förbättra kundservicen).

5. Domänadministratörens funktion

5.1. Domänadministratören

EURid utsågs av kommissionen till domänadministratör för .eu 2003 [14] efter en uppmaning att inkomma med intresseanmälan [15].

Den 12 oktober 2004 ingick kommissionen och EURid ett avtal om tjänstekoncession på inledningsvis fem år med möjlighet till förlängning [16]. 2009 förlängdes avtalet om tjänstekoncession till den 12 oktober 2014 [17].

EURid är en europisk icke vinstdrivande organisation med huvudkontor i Diegem (Belgien) och regionalkontor i Stockholm, Prag och Pisa. Organisationen grundades av tre medlemmar: DNS Belgium (registreringsenheten för .be), Istituto di Informatica e Telematica (registreringsenheten för .it), Stiftelsen för Internetinfrastruktur (registreringsenheten för .se) och har fyra associerade medlemmar: ARNES (registreringsenheten för .si), CZ.NIC (registreringsenheten för .cz), ISOC-ECC (den europeiska lokalavdelningen till Internet Society) och Businesseurope (ett förbund av 39 branschrelaterade sammanslutningar från 33 länder). Huvudservrarna är placerade i Bryssel i Belgien och Amsterdam i Nederländerna.

5.2. Relationer med ombud

Enligt lag får domänadministratören för .eu inte själv fungera som ombud [18]. En prioritet för EURid är att fortsätta att erbjuda kvalitetsservice till cirka 1 000 godkända ombud. EURid utvärderar .eu-kundernas tillfredsställelse regelbundet. I den senaste nöjdhetsenkäten bland domännamnsombud för .eu-domänen som utfördes fjärde kvartalet 2010 gav 34 % av de tillfrågade högsta betyg för tillförlitlighet. Det är en ökning med 4 % jämfört med 2009. 45 % av de tillfrågade ansåg att det var en bra investering. 82 % ansåg att .eu-domänen ger mervärde till små och medelstora företag. I genomsnitt skulle 62 % rekommendera toppdomänen .eu till kunderna. EURid erbjuder supportservice dygnet runt till sina ombud. Ombuden, i synnerhet de utanför Europa, uppskattar tjänsten som under det senaste året har förbättrats avsevärt när det gäller svarstider, kvaliteten på kundservicen och kontakten med EURid:s personal.

5.3. Finansiell situation

Domänadministratören för .eu hade en stabil finansiell situation under rapporteringsperioden.

Domänadministratörens finansiella styrka är ett nyckelelement när det gäller att garantera .eu-domänens trovärdighet. Kommissionen granskar domänadministratörens finansiella situation noggrant i enlighet med bestämmelserna i regelverket och avtalet om tjänstekoncession. Domänadministratören är en extern organisation vars beslut är självständiga. Fullständiga granskningar genomförs på plats av en oberoende finansiell revisor. Kommissionens tillsynsfunktion utövas genom olika verktyg, däribland granskningar av revisorns anmärkningar, kvartals- och årsrapporter, kvartalsvisa statusrapporter, budgetförslag och strategi- och marknadsföringsplaner. Finansiella frågor diskuteras regelbundet med domänadministratören vid kvartalsmöten och tjänstenivåmöten.

När toppdomänen .eu först togs i drift översteg de intäkter som genererades av ett stort antal domänregistreringar domänadministratörens kostnader väsentligt. Det årliga överskottet överfördes till EU:s budget. För att begränsa överskottet och spegla de sänkta kostnaderna per domännamn till följd av det ökande antalet registreringar har domänadministratören gradvis sänkt registreringsavgifterna för EURid:s ombud från 10 euro till nuvarande 4 euro per domännamn.

Domänadministratörens finansiella nyckeltal var stabila 2009 och 2010. Både domänadministratörens intäkter och kostnader har legat kring 12 miljoner euro båda åren. Följaktligen har finansnettot varit mer balanserat än föregående år och 2009 överfördes 1,2 miljoner euro till EU:s budget. Enligt de preliminära siffrorna för 2010 kommer överskottet att bli 400 000 euro.

Förändringarna i domänadministratörens budgeterade och verkliga kostnader granskades noggrant av kommissionen, i synnerhet marknadsföringskostnaderna (2,5 miljoner euro 2009 och 3,2 miljoner euro 2010) och personalkostnaderna (3,7 miljoner euro 2009 och 4,3 miljoner euro 2010). Kostnadsökningarna berodde på behovet av ökad tjänstekvalitet. De härrörde bland annat från driftsättningen av DNSSEC (Domain Name System Security Extensions), expansionen av spegelwebbplatser och införandet av internationaliserade domännamn.

Domänadministratören har fyra typer av finansiella reserver: avskrivningar, investeringar, sociala åtaganden och juridiska åtaganden. Under rapporteringsperioden var den totala reservnivån stabil: 6 miljoner euro 2009 och 5,5 miljoner euro 2010. I slutet av 2010 delades denna upp i avskrivningsreserven (1,6 miljoner euro), investeringsreserven (0,8 miljoner euro), reserven för sociala åtaganden (2,3 miljoner euro) och reserven för juridiska åtaganden (0,8 miljoner euro).

5.4. Kontinuitet och återhämtningskraft

5.4.1. Kontinuitet

I enlighet med avtalet om tjänstekoncession har domänadministratören upprättat en kontinuitetsplan, som omfattar domänadministratörens kärnfunktioner, relaterade risker och motåtgärder.

Den 25 april 2009 genomförde EURid systemtest som en del av sin kontinuitetsplan genom att simulera en katastrof och övervaka återställningen. Testet granskades av en tredje part (PricewaterhouseCoopers). Resultaten av testet har, tillsammans med svaren från domänanvändarna, visat att EURid uppfyllde de hårda kraven inom det här området [19]. Den andra övningen för att testa kontinuiteten planerades äga rum 2010, men måste skjutas upp på grund av en fördröjning i överföringen av spegelwebbplatsen [20] från Prag till Amsterdam. Övningen är nu planerad till tredje kvartalet 2011.

EURid har undertecknat ett avtal om anycast-teknik för domännamnsystemet för toppdomänen .eu med Netnod (augusti 2010). Anycast-tekniken är en dirigeringsmetod för Internet som gör det möjligt att en webbtjänst kan vara tillgänglig från många olika platser i världen, med samma IP-adress. Genom avtalet blev namnserverinfrastrukturen för .eu mer robust och motståndskraftig, och svarstiden för domänlösning blev kortare.

5.4.2. Säkerhet

I september 2010 slutförde EURid implementeringen av DNSSEC-protokollet (Domain Name Security Extensions) för toppdomänen .eu. DNSSEC är ett protokoll som verifierar autenticiteten i det namnserversvar som visas (webbplatser) upp till rotzonen för Internet i vad som kallas en ”säkerhetskedja” [21]. DNSSEC är utformat för att skydda Internetanvändare från falska DNS-data. DNSSEC kan bara nå sin fulla potential om alla zoner i det hierarkiska DNS-trädet är signerade. EURid förenklar processen att signera ett .eu-domännamn genom att införa en signeringstjänst. EURid anordnar utbildningsseminarier [22] för .eu-ombud för att uppmuntra dem att rekommendera DNSSEC till sina kunder, vilka i sin tur sprider protokollet till webbaktörerna (internetoperatörer, webbansvariga osv.).

5.4.3. Phishing och andra skadliga aktiviteter

Domänadministratören har tillämpat åtgärder för att motverka phishing och andra typer av skadligt webbeteende [23] varje dag. Kontroller utförs av domännamn, i synnerhet mot urvalskriterierna [24], och nya registreringar granskas för misstänkta mönster eller andra avvikelser varje dag.

Domänadministratören får också information om misstänkta eller styrkta överträdelser från privata säkerhetsorganisationer eller offentliga myndigheter [25].

Som en följd kan misstänkta domännamn stängas av. Under rapporteringsperioden minskade antalet misstänkta domännamn som dragits in dramatiskt: från 81 i januari 2010 till 2 i januari 2011 och 0 i mars 2011 [26].

5.5. En .eu-användares profil

Kunderna kan ha många olika skäl att registrera en .eu-domän (affärsverksamhet, sociala aktiviteter, institutioners närvaro på Internet osv.). En analys [27] som sammanställts av EURid om användningen av webbplatser med toppdomänen .eu visar att cirka 36,3 % är affärsrelaterade. Vid en jämförelse med de största generiska toppdomänerna (gTLD) (”.com”, ”.net”, ”.org”, ”.info”, ”.biz”, ”.mobi” och ”.pro”) utmärker sig toppdomänen .eu när det gäller användning för affärssyften (27,3 %).

Dock är det endast 14,5 % av webbplatserna för e-handel (baserat på PPC-modellen [28]) som använder toppdomänen .eu jämfört med gTLD, som används av 22 % till 29 %.

5.6. Rättsprocesser och tvister om domännamn

5.6.1. Fall inför tribunalen och Europeiska unionens domstol

Under de senaste två åren har EU-domstolarna beslutat i två fall rörande användningen av .eu. I båda fallen beslutade domstolarna i linje med kommissionens svaromål.

I det första fallet från den 15 december 2009 – Inet Hellas T-107/06 – bekräftade domstolen ånyo att registreringen av domännamn under toppdomänen .eu är en funktion som är separerad mellan kommissionen och domänadministratören. Kommissionens skrivelse till den sökande, där man förklarade att kommissionen inte kunde fungera som överklagandeinstans vad gäller beslut av den oberoende domänadministratören för .eu, innehöll enligt domstolen inte något beslut som kunde tas upp i en domstol och klagan ogiltigförklarades.

I det andra fallet från den 3 juni 2010 – Oberster Gerichtshof C-569/08 – analyserade domstolen villkoren som möjliggör återkallande av ett domännamn som registrerats på spekulativa eller otillbörliga grunder. Domstolen beslutade att den lista över omständigheter som är att betrakta som ”ond tro” som återfinns i artikel 21.3 i kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 inte är uttömmande, och förklarade vilka omständigheter som ska tas hänsyn till när ”ond tro” ska fastställas.

5.6.2. Alternativt förfarande för tvistlösning

Alla tvister mellan innehavare av .eu-domännamn eller klagomål mot domänadministratörens beslut kan framläggas för den instans som tillhandahåller ADR (det alternativa förfarandet för tvistlösning) [29] – skiljedomstolen i Prag (den tjeckiska skiljedomstolen eller CAC) [30].

ADR-förfarandet tillämpas utan påverkan på något domstolsförfarande. Klagomål kan skickas in via Internet på alla 23 officiella EU-språk.

Klagomålen riktas vanligen mot innehavare av .eu-domännamn. Det beror på att alla parter kan initiera ADR-förfaranden mot domännamnsinnehavare och hävda att registreringen är spekulativ eller bryter mot artikel 21 i kommissionens förordning nr 874/2004.

Under de senaste två åren har i genomsnitt 13 fall skickats in per kvartal [31]. I majoriteten av alla fall som publicerades av CAC under perioden andra kvartalet 2009 till fjärde kvartalet 2010 beslutade panelen att överföra domännamnet till kärande [32]. I genomsnitt fattar CAC-panelerna ett beslut i ADR-förfaranden inom fyra månader efter mottaget klagomål. Om ett beslut fattas till förmån för kärande överförs det omtvistade .eu-domännamnet normalt till den senare inom cirka 30 dagar efter panelens beslut, efter det att den förlorande partens rätt att överklaga löpt ut.

ADR-förfarandenas avgifter grundar sig på avgifter som är direkt baserade på de uppkomna kostnaderna [33]. ADR-avgifterna, som ursprungligen började på 1 990 euro, har sänkts flera gånger sedan 2006 och börjar nu på 1 300 euro. Detta är jämförbart med de avgifter som debiteras av liknade skiljeorgan trots att de senare inte producerar översättningar av klagomålen.

I det nuvarande systemet drar enskilda och små och medelstora företag inom EU inte full nytta av ADR-mekanismen på grund av den höga ingångskostnaden. En granskning som genomfördes i juni 2011 på begäran av EURid ledde till ett antal rekommendationer i syfte att förbättra detta [34]. En rekommendation är att överväga en snabbprocess (”mekanism för upphävande av domännamn”) för innehavare av tidigare rättigheter som vill agera snabbt mot uppenbart brottsliga domännamnsregistreringar, t.ex. när olämpligt innehåll eller falska produkter erbjuds via domännamnsregistrerarens webbplats. Det skulle vara tillämpligt som standard på alla svar från svarande. Därför skulle beslutet att återkalla eller överföra domännamn som innehas på ett felaktigt sätt kunna fattas utan att någon panel behöver sammankallas. Detta skulle minska kostnaderna för ADR-förfarandena.

En annan rekommendation av revisorerna är att domänadministratören för .eu (EURid) ska bli finansiellt inblandade i ADR-förfarandena genom att behöva återbetala ADR-avgifterna till den vinnande parten. Dessa rekommendationer analyseras av EURid och kommissionen som kommer att titta på olika sätt för att förbättra tillgången till ADR, i synnerhet för små och medelstora företag och privatpersoner.

5.6.3. Rättsprocesser

Under rapporteringsperioden har EURid varit en part i två stora rättsprocesser – Ovidio [35] och Zheng [36]. Dessa processer behandlade legitimiteten i EURid:s åtgärder för att bekämpa lagring och cybersquatting.

I Ovidio-fallet godkände appellationsdomstolen i Bryssel EURid:s svaromål och befriade EURid från de straffavgifter som tidigare ålagts i två betalningsförelägganden. De hade ålagts EURid som en reaktion på deras åtgärder för att bekämpa lagring (juli 2009).

I Zheng-fallet ansåg förstainstansrätten i Bryssel att EURid agerat i enlighet med lagen i sina åtgärder för att bekämpa cybersquatting. Den här domen hjälper EURid i deras ansträngningar att bekämpa phishing och andra skadliga aktiviteter [37] (september 2009).

6. Slutsatser

Toppdomänen .eu är en framgångsrik och effektiv modell.

Under de senaste två åren har toppdomänen .eu stärkt sin position bland de största och mest populära toppdomänerna i Europa och i världen. Den är fortfarande framgångsrik trots att de 27 nationella landsdomänerna i medlemsstaterna fortsatt att öka och trots tillgången till generiska toppdomäner, t.ex. .com och .org.

Redan 2009 introducerade domänadministratören för .eu internationaliserade domännamn under toppdomänen .eu för att möjliggöra registrering av .eu-domännamn på andra nivån med kyrilliska och grekiska tecken. Följaktligen har man sedan 2009 kunnat registrera domännamn under toppdomänen .eu på samtliga 23 officiella EU-språk (med deras respektive alfabeten).

Dock har ICANN ett och ett halvt år efter EURid:s ansökan ännu inte färdigställt sitt snabbspår (Fast Track Process) som möjliggör internationaliserade domännamn på .eu-nivå (.ευ på grekiska och .ею på bulgariska). Kommissionen har uppmanat ICANN att slutföra sin utredning senast i slutet av 2011. EURid har klargjort att de framtida reglerna för en ”permanent” IDN-ansökningsprocess bör utformas så att onödiga fördröjningar undviks. Det är en av de offentliga policyfrågor som kommissionen kommer att fortsätta att ta upp i Governmental Advisory Committee (GAC), som ger råd åt ICANN.

Under 2010 uppgraderade domänadministratören för .eu sina tekniska system, och genomförde en full implementering av säkerhetskedjan DNSSEC för domännamn som registrerats under toppdomänen .eu.

Domänadministratörens finansiella situation förblev stabil 2009 och 2010.

ADR-systemet som tillhandahålls av skiljedomstolen i Tjeckien (CAC) skyddar sökandes rättigheter på samtliga 23 EU-språk. Kommissionen övervakar den verkliga användningen av systemet. I enlighet med revisorernas rekommendationer kommer kommissionen att tillsammans med EURid undersöka olika lösningar för att säkerställa bättre tillgång till ADR för privatpersoner och små och medelstora företag som har skäl att tro att deras .eu-namn registrerats på ett otillbörligt sätt av tredje part.

Under åren framöver bör domänadministratören sträva efter att stärka och utveckla bilden av toppdomänen .eu hos olika målgrupper, för att utöka penetreringen på den europeiska domännamnsmarknaden och stärka allmänhetens kunskap om toppdomänen. Stabiliteten och säkerheten i de tillhörande toppdomäntjänsterna måste säkerställas i enlighet med högsta standard inom området. Med tanke på toppdomänmiljöns dynamiska natur bör domänadministratören fortsätta att upprätthålla och utöka sin dialog och sitt utbyte med europeiska och internationella Internetanvändare. Kommissionen kommer att fortsätta att ha ett nära samarbete med domänadministratören i enlighet med villkoren i regelverket.

BILAGOR

BILAGA 1: De tio största toppdomänerna i världen den 31 december 2010

(...PICT...)

Källa: EURid:s kvartalsrapport, fjärde kvartalet 2010.

BILAGA 2: Översikt över beslut fattade av den tjeckiska skiljedomstolen (CAC) i .eu-fall

BILAGA 3: Totalt antal .eu-domännamn efter sökandes land

(...PICT...)

(...PICT...)

Källa: EURid:s kvartalsrapport.

BILAGA 4: .eu:s popularitet den 31 december 2010

(...PICT...)

(...PICT...)

Källa: EURid:s kvartalsrapport, fjärde kvartalet 2010.

[1] KOM(2007) 385 slutlig, Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Toppdomänen .eu – Rapport om inrättande, funktion och genomslag (6 juli 2007).

[2] KOM(2009) 303 slutlig, Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om toppdomänen .eu och dess inrättande, funktion och genomslag (26 juni 2009).

[3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 1137/2008 av den 22 oktober 2008 om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del I (EUT L 311, 21.11.2008, s. 1).

[4] Kommissionens förordning (EG) nr 1654/2005 av den 10 oktober 2005 (EUT L 266, 11.10.2005, s. 35) och kommissionens förordning (EG) nr 1255/2007 av den 25 oktober 2007 (EUT L 282, 26.10.2007, s. 16).

[5] Kommissionens förordning (EG) 560/2009 av den 26 juni om ändring av förordning (EG) nr 874/2004 (EUT L 166, 27.6.2009, s. 3).

[6] Kommissionens beslut av den 21 maj 2003 om att utse en registreringsenhet för toppdomänen .eu.

[7] Se skäl 12 och artiklarna 2 a, 3.1 c och 3.2 i förordning (EG) nr 733/2002.

[8] Se skäl 9 i förordning (EG) nr 733/2002.

[9] Se artikel 6 i förordning (EG) nr 874/2004: ”Registreringsenheten skall registrera domännamn med användning av alla bokstäver i de officiella språkens alfabet, när lämpliga internationella standarder blir tillgängliga.”

[10] Ändringen avsåg att informera allmänheten om introduktionen av internationaliserade domännamn och uppdatera listan över namn i förordningens bilaga.

[11] ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) är en icke vinstdrivande organisation inom den privata sektorn. Mer information finns på http://www.icann.org/.

[12] Mer information om Fast Track Process finns på http://www.icann.org/en/topics/idn/fast-track/.

[13] Cypern och Grekland i oktober 2008, Bulgarien i februari 2009.

[14] Se fotnot 6.

[15] Se skäl 13 och artikel 3.1 b i förordning (EG) nr 733/2002.

[16] Se skäl 12 och artikel 3.1 c i förordning (EG) nr 733/2002. Enligt artikel I.2 i avtalet om tjänstekoncession mellan EURid och kommissionen har avtal tecknats för en inledande period på fem år och kan förlängas i ytterligare fem år av båda avtalsparterna i form av ett kompletterande avtal.

[17] Den 12 december 2008 undertecknade kommissionen och EURid ett kompletterande avtal som förlängde det ursprungliga avtalet i ytterligare fem år. Avtalet trädde i kraft den 12 oktober 2009.

[18] Se artikel 3.4 i förordning (EG) nr 733/2002, och skälen 2, 3 och 4 och artikel 4 i förordning (EG) nr 874/2004.

[19] Registreringstjänsterna migrerades från .eu:s huvudwebbplats till en spegelwebbplats på mindre än tre timmar. Alla funktioner på .eu-webbplatsen var tillgängliga och nåbara under hela testperioden.

[20] En spegelwebbplats är en kopia av huvudwebbplatsen som möjliggör kopiering av källorna till samma information.

[21] En säkerhetskedja upprättas genom att validera varje hierarkilager. DNSSEC förhindrar att angripare griper in i webbtrafiken och dirigerar om den till falska webbplatser som kan lura människor att tillhandahålla personlig information.

[22] Tre seminarier är inplanerade i maj och juni: 11 maj (Bryssel), 13 maj (Aten), 6 juni (Warszawa).

[23] ”Phishing” är inhämtning av personlig och finansiell information (användarnamn, lösenord osv.) på ett bedrägligt sätt, t.ex. falska e-postmeddelanden eller kopior av legitima webbplatser.

- ”Lagring” innebär att ”inneha” domännamn för att sälja dem till ett högre pris. ”Cybersquatting” innebär registrering, handel eller användning av en annans varumärke i ett domännamn i ond tro, i avsikt att dra vinning av goodwill som tillhör någon annan. Cybersquatters säljer tillbaka domännamnet till varumärkesinnehavaren till ett högre pris. ”Domainers” är en vardaglig term för dem som spekulerar i domännamn.

[24] Urvalskriterierna finns i artikel 4.2 b i förordning 733/2002. Domänadministratören har rätt att verifiera giltigheten i en registrering (artikel 3 i förordning 874/2004). Registreringspolicyn anger att den som registrerar en domän ska se till att personuppgifterna är fullständiga och korrekta och ha en funktionsduglig e-postadress för kommunikation med domänadministratören, vilken förbehåller sig att återkalla domännamnet om en funktionell e-postadress saknas.

[25] Till exempel Internet Identity, Arbor Network, MarkMonitor, Federal Computer Crime Unit (FCCU) i Belgien, det amerikanska finansministeriets Internal Revenue Service (IRS).

[26] Se EURid:s rapport för första kvartalet på http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/reports.

[27] ”What is in a domain-name extension” – en studie om kategorisering av webbplatser (juni 2010). EURid satte upp ett testlaboratorium där utvärderare fick bedöma ett slumpmässigt urval av webbplatser under respektive suffix. Dessutom tillämpades statistiska metoder för att uppskatta felmarginalen och automatiserad skanning användes för att verifiera vissa av siffrorna. Sammanlagt bedömdes 5 000 domännamn för var och en av de utvalda toppdomänerna. Mer information finns på http://www.eurid.eu/files/eu_insights_2.pdf.

[28] PPC eller pay-per-click är en webbplats med många annonser.

[29] Se artikel 4.2 d i förordning (EG) nr 733/2002 och skäl 15 och artiklarna 22 och 23 i kommissionens förordning 874/2004.

[30] MoU (Memorandum of Understanding) (2005) mellan EURid och den tjeckiska skiljedomstolen som är knuten till handelskammaren och jordbrukskammaren i Tjeckien.

[31] Under referensperioden var antalet fall enligt följande (per kvartal): 11 under andra kvartalet 2009, 11 under tredje kvartalet 2009, 14 under fjärde kvartalet 2009, 15 under första kvartalet 2010, 14 under andra kvartalet 2010, 11 under tredje kvartalet 2010, 18 under fjärde kvartalet 2010, 12 under första kvartalet 2011. Antalet ADR-fall som anmälts till CAC har minskat avsevärt sedan 2006, från cirka 200 fall per kvartal till den nuvarande nivån.

[32] Mer specifik information finns i bilaga 2.

[33] Se artikel 4.2 d i förordning (EG) nr 733/2002.

[34] Granskningen är inte ännu tillgänglig för allmänheten.

[35] Dom i Ovidio v EURID, appellationsdomstolen i Bryssel, 8 juli 2009.

[36] Dom i EURID v Zheng Qingying, förstainstansrätten i Bryssel, 10 september 2009.

[37] För mer information om phishing och liknande aktiviteter, se punkt 5.4.3 ovan.

--------------------------------------------------