Den ökande andelen personer som ansöker om asyl men sannolikt inte kommer att beviljas internationellt skydd i EU leder till en ökad börda i form av handläggning inte bara av asylansökningarna utan även av återvändandet för irreguljära migranter som fått avslag på ansökan eller vars ansökan avvisats. Återvändande för migranter som aldrig ansöker om internationellt skydd bidrar också till detta. En sömlös koppling mellan asyl- och återvändandeförfarandena är därför viktigare än någonsin. Det är också viktigt att arbeta för ett mer europeiskt återvändandesystem. Irreguljära migranter som inte har för avsikt att ansöka om internationellt skydd bör omedelbart slussas in i återvändandeförfarandet istället för att ett asylförfarande per automatik inleds.

Medan antalet irreguljära inresor har minskat med tiden, har andelen migranter som anländer från länder där andelen godkända asylansökningar är lägre än 25 % ökat från 14 % 2015 till 57 % 2018. Dessutom är allt fler ärenden komplexa, eftersom ankomsten av tredjelandsmedborgare med tydliga behov av internationellt skydd under 2015–2016 delvis har ersatts av ankommande personer för vilka andelen godkända asylansökningar varierar. Trots att antalet irreguljära inresor började minska på EU-nivå redan 2015 har antalet ansökningar om internationellt skydd ändå fortsatt att öka och är nu fyra gånger fler än antalet ankomster. Tendensen är stigande och allt fler ansökningar om internationellt skydd lämnas in inom EU. Slutligen kräver inresans karaktär i samband med sök- och räddningsinsatser särskilda svar inom det övergripande systemet för migrationshantering, som tar hänsyn till att medlemsstater som hanterar ankomster efter sök- och räddningsinsatser står inför särskilda utmaningar.

De nya aspekter som införs genom det ändrade förslaget avser bland annat sammanlänkning av alla uppgifter om en och samma person i en enda sekvens, för att göra det möjligt att räkna sökande och inte bara ansökningar, men detta påverkar inte insamlingen och behandlingen av de biometriska uppgifterna. Inga nya akter kommer att upprättas. Medlemsstaterna kommer att äga de överförda uppgifterna och alla skyddsåtgärder samt bestämmelser om datasäkerhet och dataskydd i det ursprungliga förslaget från 2016 kommer att tillämpas. Lämpliga skyddsåtgärder kommer också att användas för sammanlänkning, eftersom uppgifterna kommer att länkas i en sekvens först när en träff bekräftats av en medlemsstat (vid behov efter kontroll av en fingeravtrycksexpert). Vad gäller den nya kategorin för personer som landsatts efter en sök- och räddningsinsats, registreras dessa personer redan i Eurodac i samma kategori som personer vilka gripits vid irreguljär passage av en yttre gräns. Den nya, separata kategorin skulle ge en mer tillförlitlig bild av migrationsflödena och skulle göra det lättare att tillämpa relevanta bestämmelser i förordningen om asyl- och migrationshantering. Sådana regler gynnar i slutändan personer som förts i land efter sök- och räddningsinsatser, eftersom de ger en mer rättvisande bild av deras ställning och personerna inte registreras som personer som irreguljärt passerat en gräns. Samma uppgifter kommer att samlas in som för andra kategorier vilka lyder under samma bestämmelser och skyddsåtgärder vid överföring, behandling och lagring.

Kommissionsledamoten Ylva Johansson och kommissionens tjänstegrenar har vid flera tillfällen hållit målriktade samråd med det civila samhällets organisationer, företrädare för initiativet Children in Migration och berörda lokala icke-statliga organisationer i medlemsstaterna. Under samrådsförfarandet inriktades särskilda rekommendationer på en gemensam hållning till barnspecifika normer efter 2017 års meddelande ”Att skydda migrerande barn”. Det civila samhället har även hörts i samband med det samrådsforum som inrättades av Europeiska stödkontoret för asylfrågor om sådana frågor som de inledande etapperna av asylförfarandet (2019).

–Sju år efter antagandet, och därefter vart fjärde år, ska kommissionen lägga fram en övergripande utvärdering av Eurodac, undersöka de resultat som uppnåtts i förhållande till ändamålen samt påverkan på de grundläggande rättigheterna (med utgångspunkt i uppgifter från eu-Lisa, medlemsstaterna och Europol).

–Vartannat år ska var och en av medlemsstaterna och Europol utarbeta rapporter om hur verkningsfulla jämförelserna av biometriska uppgifter i Eurodac är i brottsbekämpande syfte. Rapporterna ska översändas till kommissionen före den 30 juni påföljande år. Vartannat år ska kommissionen sammanställa dessa rapporter i en rapport om de brottsbekämpande myndigheternas åtkomst till Eurodac. Rapporten ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Europeiska datatillsynsmannen. Rapporten ska inte vara identisk med den som avses i föregående stycke.

Den årliga rapport som eu-Lisa ska utarbeta om verksamheten i det centrala systemet ska omfatta uppgifter om Eurodacs förvaltning och prestation jämfört med i förhand fastställda kvantitativa indikatorer (t.ex. det sammanlagda antalet uppgifter, kategorier, antalet träffar, hur medlemsstaterna följer fristerna för överlämning av biometriska uppgifter till Eurodac, förseningar osv).

I rapporten om den övergripande utvärdering av Eurodac som kommissionen ska utarbeta ska det jämföras hur de uppnådda resultaten förhåller sig till de ändamål som fastställs i förordningen och även påverkan på de grundläggande rättigheterna ska mätas, i synnerhet med avseende på dataskydd och skyddet av privatlivet, däribland huruvida de brottsbekämpande myndigheternas åtkomst har lett till indirekt diskriminering av personer som omfattas av Eurodacförordningen.

Rapporten om hur verkningsfulla jämförelserna av biometriska uppgifter i Eurodac är, som ska utarbetas av Europol och var och en av medlemsstaterna, ska bland annat innehålla en bedömning av det närmare syftet med jämförelserna, de skäl som uppgivits för rimlig misstanke samt antal och typ av ärenden som utmynnat i framgångsrik identifiering.

•Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget

Detta ändrade förslag bör ses mot bakgrund av de interinstitutionella förhandlingarna om kommissionens förslag från 2016 om omarbetning av Eurodacförordningen och bör behandlas som en komplettering av det utbytet. Förhandlingarna ledde till en principöverenskommelse mellan medlagstiftarna, som kommissionen stödjer och anser väsentligt skulle förbättra Eurodacs funktion. För tydlighetens skull har i detta förslag de lydelser som framförhandlats av medlagstiftarna, jämfört med kommissionens förslag från år 2016, markerats med fetstil. Nya ändringar markeras med fetstil och understrykning.

1.Räkna både sökande och ansökningar

Den senare tidens diskussioner i olika forum (rådets förberedande organ och olika rådgivande grupper) samt bidrag till den nya pakten från medlemsstaterna under samrådsförfarandet visar tydligt på en rad luckor i informationsinsamlingen och analysen på EU-nivå när det gäller asyl och migration. Detta blir särskilt betydelsefullt när man försöker analysera otillåtna förflyttningar. Det finns idag ingen möjlighet att ta reda på hur många asylsökande det finns i EU eftersom siffrorna avser antalet ansökningar och det är möjligt att flera ansökningar lämnats in av samma person. Med tanke på detta bör Eurodacsystemet omvandlas från en databas som räknar ansökningar till en databas som räknar antalet sökande. Detta kan göras genom att man länkar samman uppgifterna i Eurodac om samma person, oavsett kategori, i en sekvens, vilket sedan gör det möjligt att räkna personer. En särskild bestämmelse ger eu-Lisa möjlighet att ta fram statistik om antalet asylsökande och förstagångssökande, för att få en rättvisande bild av hur många tredjelandsmedborgare och statslösa personer som ansöker om asyl i EU. Genom att kumulera dessa uppgifter med andra typer av uppgifter, till exempel om överföringar enligt förordningen om asyl- och migrationshantering, får man fram lämpligt underlag för rätt politisk lösning på otillåtna förflyttningar.

2.Systemöverskridande statistik

En ny bestämmelse som bygger på relevanta bestämmelser i interoperabilitetsförordningarna (artikel 39) ger eu-Lisa rätt att ta fram systemöverskridande statistik med hjälp av uppgifter från Eurodac, in- och utresesystemet, Etias och informationssystemet för viseringar. Ett syfte skulle till exempel vara att ta reda på hur många av de tredjelandsmedborgare som fått korttidsvisering från någon medlemsstat eller i ett visst tredjeland som reser in lagligt (och var) och därefter ansöker om internationell skydd (och var). Därmed skulle man få nödvändiga upplysningar som behövs för att bedöma saken och utarbeta ett lämpligt politiskt svar. Av bestämmelsen skulle det även framgå att utöver kommissionen och medlemsstaterna skulle även Europeiska unionens asylbyrå, som är under planering, och Frontex få åtkomst till statistiken eftersom båda organen, vart och et inom sitt givna uppdrag, tillhandahåller värdefulla analyser avseende migration och asyl.

3.En ny kategori för personer landsatta efter en sök- och räddningsinsats

Det nya förslaget till en förordning om asyl- och migrationshantering inför ett kriterium för ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som lämnats in efter det att den berörda personen satts i land efter en sök- och räddningsinsats (enligt gällande bestämmelser omfattas sådana personer av kriteriet för irreguljär inresa). Genom förslaget införs därmed i regelverket för asylpolitiken bestämmelser som bättre återspeglar de skyldigheter som följer av den internationella sjöräddningskonventionen. Ansvarskravet för den nya kategorin är detsamma som för personer som rest in irreguljärt, men skillnaden är viktigt för de medlemsstater där landsättningen görs eftersom de inte kan tillämpa samma verktyg på landsättning efter en sök- och räddningsinsats som de som används vid irreguljär inresa land- eller luftvägen. Det finns till exempel inga officiella gränskontroller för personer som anländer i samband med en sök- och räddningsinsats. Detta innebär inte bara att inreseorten är svårare att fastställa utan även att tredjelandsmedborgare inte har någon plats där de officiellt kan begära inresa. Därför finns det behov av en särskild kategori för dessa personer i Eurodac, i stället för att registrera dem som personer som rest in irreguljärt över gränsen (så som nu görs). Detta kommer även att ge en mer rättvisande bild av hur migrationsflödena i EU är sammansatta.

4.Full förenlighet med förslaget till förordning om asyl- och migrationshantering

Utöver inrättandet av en ny kategori för personer som landsatts efter en sök- och räddningsinsats innehåller detta ändrade förslag även flera bestämmelser som återspeglar alla relevanta aspekter på ansvarig medlemsstat (de olika kriterierna för att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig, ansvarsöverlåtande och ansvarets upphörande). Dessa bestämmelser kompletterar de som redan fanns i förslaget från 2016. Slutligen innehåller detta ändrade förslag bestämmelser om omplacering av personer som åtnjuter internationellt skydd, vilket därmed fullt återspeglar de olika scenarios som beaktas i förslaget till förordningen om asyl- och migrationshantering.

5.Full förenlighet med bestämmelserna om screening

Ett begränsat antal ändringar behövdes för att säkerställa konsekvens med förslaget till screeningförordning. Det var nödvändigt att anpassa bestämmelserna om när fristen för att ta och överföra biometriska uppgifter från de sökande skulle börja löpa, med hänsyn till de olika scenarier som det förslaget reglerar och för att säkerställa ett smidigt asylförfarande.

6.Markering av ansökningar som fått avslag