MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET LÄGESRAPPORT OM GENOMFÖRANDET AV HANDLINGSPLANEN FÖR RISKKAPITAL

SAMMANFATTNING

I detta meddelande granskas hur genomförandet av strategin för att utveckla EU:s riskkapitalmarknader fortskrider mot bakgrund av slutsatserna från Europeiska rådets särskilda möte i Lissabon och den tidsfrist för det fullständiga genomförandet av handlingsplanen för riskkapital (Risk Capital Action Plan - RCAP) som löper ut 2003.

Riskkapitalmarknaden inom EU utvecklades mycket starkt under 1999, men är fortfarande liten och fragmenterad jämfört med riskkapitalmarknaden i Förenta staterna. Även om det inte finns några tecken på ett allmänt utbrett marknadsmisslyckande är investeringarna i nystartade företag och i teknikföretag särskilt låga. En fortsatt utveckling av riskkapitalmarknaderna inom EU kräver att marknadsintegrationen påskyndas, landspecifika hinder för att åstadkomma en effektiv marknad undanröjs och, mer allmänt, att en mer genuin företagaranda främjas.

Om handlingsplanen för finansiella tjänster (Financial Services Action Plan - FSAP) genomförs enligt tidsplanen kommer det att starkt bidra till att en mer integrerad riskkapitalmarknad inom EU främjas. Ett stort antal bestämmelser som ingår i FSAP och som är av betydelse för riskkapitalmarknaderna har nyligen antagits av kommissionen eller håller på att utarbetas av kommissionens tjänstegrenar. Dessutom kommer det gemenskapspatent som kommissionen föreslagit att göra mycket för att sänka kostnaderna och öka den rättsliga säkerheten för företag som önskar bedriva verksamhet utanför den egna medlemsstaten. Det är mycket viktigt att alla berörda parter samarbetar för att säkerställa att dessa bestämmelser integreras med gemenskapslagstiftningen.

Strukturreformerna för att främja riskkapital på nationell nivå går framåt. I flera medlemsstater har vissa bestämmelser som begränsar de institutionella placerarnas möjligheter att investera i aktier mjukats upp och de administrativa förfarandena i samband med företagsbildning har gjorts mindre betungande. Det har dock inte gjorts mycket för att komma till rätta med den negativa inverkan på incitamentstrukturen som konkurs- och obeståndsreglerna har i de flesta medlemsstater. Blygsamma framsteg när det gäller att minska de skattemässiga hindren för riskkapitalinvesteringar har gjorts. Exempelvis har beskattningen av företagsvinster och realisationsvinster justerats i vissa medlemsstater. Reformeringen av skattesystemen måste dock påskyndas och bli mer omfattande om RCAP skall vara genomförd innan tidsfristen löper ut.

Ett antal gemenskapsåtgärder för att främja ökad företagaranda har vidtagits. Företagande är en av de fyra pelarna i sysselsättningsriktlinjerna. I kommissionens förslag till riktlinjer för 2001 uppmanas det till ökad medvetenhet i samhället om företagandets betydelse och Europeiska socialfonden finansierar ett antal utbildningsprogram på detta område. Kommissionen har också vidtagit åtgärder för att främja innovation i hela EU, till exempel genom att de metoder som används i de mer framgångsrika regionerna uppmärksammas. Medlemsstaterna vidtar också åtgärder på detta område, bland annat genom att finansiera berörda discipliner på privata och offentliga universitet, främja tekniköverföring till små och medelstora företag och gynna samarbete mellan små och medelstora företag, akademiker och stora företag.

Enligt den filosofi som ligger till grund för strategin för att utveckla riskkapitalmarknaderna inom EU är det av stor betydelse att det råder ett klimat som gynnar skapandet och utvecklandet av nya och innovativa branscher. I enlighet med denna filosofi finns det ett visst utrymme för offentlig finansiering som ett sätt att korrigera observerade marknadsmisslyckanden. Som vid alla yrkanden på offentlig finansiering måste dock fördelarna vägas mot riskerna för att marknaderna snedvrids och för att offentlig verksamhet ersätter eller tränger ut privat verksamhet, särskilt på riskkapitalområdet.

Mycket återstår att göra innan riskkapitalmarknaderna inom EU kan jämföra sig med dem i Förenta staterna. Därför är det viktigt att RCAP genomförs innan tidsfristen löper ut 2003.

I slutsatserna från Europeiska rådets särskilda möte i Lissabon underströks betydelsen av riskkapital investeringar för varaktig ekonomisk tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen.

Syftet med detta meddelande är att se över strategin för utveckling av riskkapital marknaden inom EU mot bakgrund av slutsatserna från Europeiska rådets särskilda möte i Lissabon. // 1. Inledning

Även om riskkapitalmarknaderna [1] är små i förhållande till andra finansiella marknader har de en unik betydelse genom att de tillhandahåller finansiering i form av eget kapital till nybildade och innovativa företag. Som framhölls i meddelandet om riskkapital från april 1998 [2] ger flera undersökningar vid handen att innovativa små och medelstora företags verksamhet är sysselsättningsintensiv, även om sysselsättningseffekterna inte kan kvantifieras exakt. I flera studier framhålls också den betydelse riskkapitalfinansiering och börsintroduktioner kan ha för utvecklingen av tillväxtföretag. Att det finns utvecklade och effektiva riskkapitalmarknader är därför av stor betydelse för att stimulera varaktig ekonomisk tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen.

[1] Riskkapitalmarknaden omfattar informella investeringar av "företagsänglar", formellare venturekapitalinvesteringar samt investeringar i specialiserade marknader för nybildade och potentiellt snabbväxande företag.

[2] "Riskkapital: en nyckel till sysselsättning i Europeiska unionen", SEK(1998)552.

// Främjandet av företagande och innovation utgör en central del av strategin för skapande av en kunskapsbaserad EU-ekonomi enligt slutsatserna från Europeiska rådets särskilda möte i Lissabon (mars 2000). Rådet fastställde således som högprioriterat mål att utveckla en alleuropeisk marknad för riskkapital. Rådet uppmanade också berörda parter att till 2003 ha genomfört handlingsplanen för riskkapital (RCAP), som återfinns som bilaga till meddelandet om riskkapital från april 1998. I RCAP föreslås initiativ som bör tas på gemenskaps- eller medlemsstatsnivå på områdena marknadsfragmentering, institutionella och rättsliga hinder, beskattning, brist på högteknologiska små och medelstora företag, mänskliga resurser och kulturbarriärer. Kommissionen har lagt fram en första detaljerad rapport (oktober 1999) om genomförandet av RCAP [3]. Nästa genomföranderapport kommer att grunda sig på den uppföljnings- och benchmarkingmekanism som beskrivs i bilaga 1 [4]. Detta meddelande har det mer begränsade syftet att se över strategin för utveckling av riskkapitalmarknaden inom EU så att slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon beaktas. Det föreslås särskilt att ett antal prioriterade områden, där åtgärder måste vidtas, fastställs för att säkerställa att RCAP är genomfört innan tidsfristen löper ut 2003.

[3] "Riskkapital: genomförandet av åtgärdsplanen - Förslag till ytterligare steg framåt"; KOM(1999)493 samt bilagan, arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, SEK(1999)1725.

[4] Myndigheterna i medlemsstaterna har redan rådfrågats om uppföljnings- och benchmarkingmekanismen.

// Meddelandet har följande struktur: I avsnitt 2 sätts strategiöversynen in i sitt sammanhang genom att huvuddragen i utvecklingen på riskkapitalmarknaden inom EU under 1999 sammanfattas. I avsnitt 3 undersöks hur arbetet med att genomföra strategin fortskrider. Detta sker efter tre huvudlinjer, nämligen åtgärder för att främja marknadsintegration, strukturreformsåtgärder och åtgärder för att främja företagarandan. Betydelsen av offentlig finansiering beaktas också i korthet. I avsnitt 4 presenteras några allmänna slutsatser.

Alla segment av riskkapital marknaden inom EU utvecklades väl under 1999. // 2. Huvuddragen i utvecklingen på riskkapitalmarknaden inom EU under 1999

2.1. En utveckling som tydligt blir allt bättre

Riskkapitalmarknaden inom EU utvecklades väl under 1999 och står idag för ungefär 5% av allt kapital som anskaffas på alla fondbörser inom EU. Denna positiva utveckling gäller alla segment av riskkapitalmarknaden, det vill säga investeringar av företagsänglar, venturekapitalinvesteringar och aktiemarknaden för tillväxtföretag. Företagsänglar är enskilda investerare som investerar i små och medelstora företag. Brister i dataunderlaget gör det svårt att på ett systematiskt sätt övervaka företagsänglarnas verksamhet, men det finns vissa tecken på att antalet aktiva företagsänglar i Europa ökar. Under 1998 och 1999 nästan fördubblades antalet nätverk för företagsänglar inom EU och uppgår nu till sammanlagt 110 aktiva nätverk. 80% av nätverken finns dock i endast tre medlemsstater.

Venturekapital investeringarna ökade med 70% jämfört med 1998. // Uppgifter om formella venturekapitalinvesteringar är lättare att få tag på och dessa visar på en ökning med 70% under 1999 från ungefär 7 miljarder euro (0,09% av BNP) 1998 till ungefär 12 miljarder euro (0,14% av BNP) 1999 [5]. Denna mycket betydande ökning återspeglas både i antalet gjorda investeringar (ökning med 56%) och i antalet finansierade företag (ökning med 44%, vilket motsvarar 7 300 företag). Även om kapitalmarknaden för onoterade bolag inom EU historiskt sett har inriktats på lönsammare investeringar i ett senare skede, som när företagsledningen köper upp företagets aktier (s.k. management buy-outs - MBOs), bör det noteras att de investeringar som görs i ett tidigare skede fördubblades till ungefär 3 miljarder euro 1999 jämfört med 1998 och var tio gånger högre än 1995. [6] En analys av den förväntade fördelningen av medel som anskaffats under 1999 bekräftar denna trend, eftersom ungefär 5,5 miljarder euro (22% av det totala anskaffade kapitalet) öronmärkts för framtida investeringar i ett tidigt skede.

[5] Dessa uppgifter omfattar inte Luxemburg för vilket det inte finns några uppgifter tillgängliga.

[6] Investeringar under det för ett företags utveckling viktiga inledningsskedet är förenade med hög risk och har tenderat att ge lägre avkastning än MBOs. Avkastningen på investeringar i ett tidigt skede har dock förbättrats i takt med att venturekapitalmarknaden inom EU har mognat och skillnaden i avkastning jämfört med MBOs har minskat.

//

>Hänvisning till>

Aktiemarknaderna för nybildade och innovativa företag inom EU hade hög tillväxt under 1999. // När utvecklingen på riskkapitalmarknaden inom EU granskas måste det även beaktas hur de specialiserade fondbörserna för tillväxtföretag utvecklar sig. Dessa marknader, som har nära anknytning till övrig venturekapitalverksamhet eftersom de erbjuder en viktig "utväg" för investerare som vill sälja sitt innehav, hade hög tillväxt i hela världen under 1999. Utvecklingen av dessa har varit viktiga för framväxten av en aktieorienterad företagaranda inom EU. Marknaderna för nybildade och snabbväxande företag inom EU har utvecklats särskilt starkt, så trenden från slutet av 1990-talet, då dessa marknader uppstod, håller således i sig. Mot bakgrund av den kraftiga ökningen i aktiekurserna under de månader som föregick mars 2000 kan det fall som därefter skett ses som en marknadskorrigering och ett steg mot ökad mognad för denna typ av investeringar. [7] Antalet företag som noteras på dessa marknader har ökat lika kraftigt som aktiekurserna. Neuer Markt noterade nyligen sitt 300:e företag, medan ungefär 140 företag är noterade på Le Nouveau Marché och omkring 430 är noterade på AIM. Flera nya specialiserade marknader skapades 1999 och 2000, till exempel Nuovo Mercato i Italien och Nuevo Mercado i Spanien. Sammanlagt 10 miljarder euro anskaffades på alla specialiserade marknader inom EU (omkring 80% av detta på Neuer Markt) under helåret 1999, och ytterligare 13 miljarder euro har redan anskaffats under de första sex månaderna 2000.

[7] Dessa marknader kommer sannolikt att präglas av en betydande prisvolatilitet till följd av den höga risk som de berörda tillgångarna är förenade med, deras ringa storlek och den begränsade likviditeten.

>Hänvisning till>

Utvecklingen av riskkapital marknaden inom EU måste ses i ett större sammanhang som präglas av globalisering och teknisk utveckling. // 2.2. Flera faktorer påverkar marknadens utveckling

De framsteg som gjorts när det gäller att utveckla riskkapitalmarknaden inom EU måste ses mot bakgrund av de genomgripande förändringar som sker i hur det finansiella systemet som helhet fungerar inom EU. Dessa förändringar är till stor del en reaktion på globaliseringens vidare effekter. När ny och avancerad teknik tillämpas inom det internationella finansiella systemet har det inneburit att konkurrensen fått en ny dimension genom att geografiska hinder undanröjs och genom att traditionella marknadsstrukturer omvandlas (till exempel genom att det skapats automatiserade handelssystem). De finansiella marknaderna och intermediärerna har reagerat på dessa förändringar genom att utveckla globala marknadsstrategier som går ut på att växa sig större genom sammanslagningar och förvärv och genom att vara verksamMA i hela världen. Riskkapitalmarknaderna har också genomgått betydande förändringar, även om de inte är lika globaliserade som andra finansiella marknader. Exempelvis har den typiska strukturen på investeringsprojekt som finansieras via de finansiella marknaderna förändrats i och med att företag, som utgör en del av den så kallade "nya ekonomin", tenderar att försöka erhålla direkt finansiering via de specialiserade aktiemarknaderna. Dessa företag behöver ofta stora kapitaltillskott under ett stort antal år innan de börjar gå med vinst, men investerarna lockas av företagens möjligheter till stora vinster i framtiden. Det tydligaste tecknet på detta fenomen har varit i IT-sektorn, där antalet börsintroduktioner stigit kraftigt tack vare hög efterfrågan på IT-aktier från investerarnas sida.

Riskkapital marknaden inom EU påverkas också av specifika faktorer som integrationen på de finansiella marknaderna och införandet av euron. // Inom Europeiska unionen har omvandlingen av de finansiella marknaderna - bland annat riskkapitalmarknaderna - intensifierats av kraftfulla ansträngningar att fullända den inre marknaden för finansiella tjänster och av införandet av euron. Den sammantagna effekten av dessa mer EU-specifika faktorer kommer att vara att framväxten av djupa, breda och likvida finansiella marknader påskyndas. På ett mer indirekt sätt medför den finanspolitiska disciplinen inom EMU att ytterligare kapital frigörs för investeringar i den privata sektorn genom att det offentliga lånebehovet minskar och att privata investeringar inte längre trängs ut. Privatiseringar av offentligägda företag - vilka ofta skett inom ramen för strategier för konsolidering av de offentliga finanserna - har ökat utbudet av aktier. I många medlemsstater, bland annat Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket, har antalet hushåll som äger aktier ökat kraftigt de senaste åren, en utveckling som påskyndats av att börskurserna i allmänhet har stigit och att den offentliga sektorn i allt mindre utsträckning ägnar sig åt affärsverksamhet. I denna allmänna miljö har också verksamheten på riskkapitalmarknaderna ökat i takt med att investerarna försöker få högre avkastning på sina investeringar och minska andelen bankdepositioner i sina portföljer.

EU ligger fortfarande efter Förenta staterna när det gäller venturekapital investeringar, särskilt i tekniksektorerna. // 2.3. Fortfarande utrymme för förbättringar

Trots de framsteg som gjorts under 1999 är riskkapitalmarknaden inom EU fortfarande liten jämfört med motsvarande marknad i Förenta staterna, särskilt när det gäller investeringar i nystartade företag och investeringar i tekniksektorerna. Riskkapitalinvesteringarna i Förenta staterna ökade till 33 miljarder euro 1999, vilket är en ökning med 150% jämfört med 1998. Av detta belopp gick 13 miljarder euro (42%) till investeringar i nystartade företag - mer än dubbelt så mycket som de totala riskkapitalinvesteringarna och mer än fyra gånger så mycket som investeras i nystartade företag inom EU. Den europeiska riskkapitalmarknaden för nystartade företag är fortfarande liten och dåligt genomlyst och sambandet mellan risk och avkastning är begränsat. Denna ogynnsamma jämförelse ger perspektiv på den senaste tidens expansion av riskkapitalmarknaden inom EU och tydliggör omfattningen på de utmaningar som kvarstår. Det bör dock påpekas att den ökning av riskkapitalinvesteringarna som noterades under 1999 i Förenta staterna till stor del förklaras av en ökning av storleken på enskilda "affärer" snarare än en ökning av antalet investeringar. Den relativt stora storleken på affärerna på den amerikanska marknaden kan delvis förklaras av en högre andel investeringar i teknik, särskilt i Internet-baserade tjänster. Investeringarna i tekniksektorerna (främst mjukvarubranschen, telekommunikationsbranschen och sektorn för Internet-baserade tjänster) uppgick under 1999 till 18 miljarder euro i Förenta staterna, men endast till något över 5 miljarder euro [8] i Europa. Vissa bedömare har dock tolkat den ökande storleken på affärerna på den amerikanska marknaden som ett tecken på en spekulationsbubbla och har ifrågasatt kvaliteten på vissa av den senaste tidens riskkapitalinvesteringar.

[8] Uppgifterna för EU och Förenta staterna är inte direkt jämförbara, eftersom den europeiska undersökningen omfattar skulder utan säkerheter medan den amerikanska undersökningen inte omfattar skulder och eftersom den amerikanska undersökningen omfattar teknikrelaterade investeringar i andra kategorier än de rena teknikkategorierna (som till exempel den nya mediakategorin och IT-konsultverksamhet i kategorin för företagstjänster).

>Hänvisning till>

Skillnaderna i olika medlemsstaters resultat återspeglar en fragmentering av riskkapital marknaderna inom EU. // Ett annat tecken på att riskkapitalmarknaden inom EU är inte lika utvecklad som den amerikanska är att den är mycket fragmenterad och att det endast i begränsad omfattning förekommer gränsöverskridande verksamhet. Denna fragmentering återspeglas i tydliga skillnader i resultat mellan de olika medlemsstaterna. Under 1999 varierade nivån på riskkapitalinvesteringarna mellan 0,32% av BNP i Nederländerna och 0,04% av BNP i Österrike. Tre grupper av medlemsstater kan urskiljas: i) Nederländerna, Belgien, Förenade kungariket och Sverige, där riskkapitalinvesteringarna motsvarade mer än 0,2% av BNP, vilket i stort sett motsvarar situationen i Förenta staterna 1998; ii) Finland, Tyskland, Frankrike, Spanien och Irland med en andel på mellan 0,1% och 0,2% av BNP; samt iii) Grekland, Italien, Danmark, Portugal och Österrike, där riskkapitalmarknaden fortfarande motsvarar mindre än 0,1% av BNP. Ett liknande mönster kan observeras när det gäller investeringar i nystartade företag med Förenade kungariket som ett märkbart undantag, där investeringar i nystartade företag motsvarar mindre än 0,02% av BNP trots att det förekommer en relativt stor riskkapitalmarknad. Medlemsstaterna skiljer sig också åt när det gäller investeringar i tekniksektorn, där mer än 50% av riskkapitalinvesteringarna gick till denna sektor i Belgien, Frankrike, Irland och Sverige medan mycket lite teknikinvesteringar gjordes i de mindre utvecklade marknaderna i Österrike, Grekland och Portugal.

//

>Hänvisning till>

Fragmentering är också ett utmärkande drag för de specialiserade aktiemarknaderna inom Europeiska unionen. // I likhet med riskkapitalmarknaden är aktiemarknaden för nystartade och snabbväxande företag inom EU fragmenterad med stora skillnader i resultat från en medlemsstat till en annan. Gränsöverskridande jämförelser försvåras av de nationella marknadernas särdrag. Skillnadernas omfattning framgår av skillnaden mellan Neuer Markt och AIM. Neuer Markt har en genomsnittlig marknadskapitalisering på 680 miljoner euro, 40 noterade utländska företag [9] och 70% av alla noterade företag är verksamma i tekniksektorn, medan AIM har en genomsnittlig marknadskapitalisering på endast 53 miljoner euro och där de noterade företagen mestadels är baserade i Förenade kungariket och endast 15% verksamma i tekniksektorn. I takt med att den finansiella integrationen fortsätter inom EU kan vi förvänta oss att det uppstår en alleuropeisk aktiemarknad för tillväxtföretag. Sammanslagningen av fondbörserna i Bryssel, Amsterdam och Paris, vilken resulterade i Euronext, utgör ett steg i den riktningen.

[9] 25% av dessa är österrikiska företag, eftersom det inte finns någon sådan marknad i Österrike.

Trots att framsteg gjorts under 1999 måste strategin för att utveckla riskkapital marknaden inom EU genomföras omgående. // 3. Strategin för utveckling av riskkapitalmarknaden inom EU

Den gynnsamma utvecklingen av riskkapitalmarknaden inom EU under 1999 ger anledning till optimism. Marknaden inom EU fortsätter att utvecklas betydligt sämre än den amerikanska. Även om det inte finns några tecken på ett allmänt marknadsmisslyckande inom Europeiska unionen tyder skillnaderna i resultat mellan olika medlemsstater på att det finns problem med marknadsfragmentering och landspecifika hinder för att marknaderna skall fungera effektivare. Mer allmänt sett skulle eftersläpningen på riskkapitalmarknaden inom EU också kunna förklaras av att det förekommer en otillräckligt utvecklad företagaranda i många medlemsstater. Alla dessa faktorer pekar på ett behov av att RCAP är fullständigt genomfört senast när tidsfristen löper ut 2003.

// I detta avsnitt analyseras strategin för att utveckla riskkapitalmarknaden inom EU efter tre huvudlinjer. Dessa är: i) åtgärder för att främja marknadsintegration; ii) strukturreformsåtgärder för att undanröja landspecifika marknadshinder; och iii) åtgärder för att främja framväxten av en genuin företagaranda i medlemsstaterna. Betoningen ligger både på de framsteg som gjorts hittills och på de åtgärder som skall vidtas inom ramen för RCAP, samtidigt som skillnad görs på åtgärder som gemenskapen har ansvar för och dem som medlemsstaterna har ansvar för. Betydelsen av offentlig finansiering för utvecklandet av riskkapitalmarknaden inom EU behandlas också i korthet.

Marknads fragmenteringen innebär att investeringsbesluten fortfarande i stor utsträckning är land styrda. // 3.1. Åtgärder för att främja marknadsintegration

Undanröjandet av växelkursrisken mellan länder i euroområdet har gjort de nuvarande kraven på matchning mellan tillgångar och skulder obsoleta och innebär att portföljallokeringsbesluten i allt högre grad bör vara "branschstyrda" snarare än "landstyrda". Den konvergens i den ekonomiska politiken som EMU innebär förväntas ytterligare minska de landspecifika faktorer som påverkar investeringsbesluten. Av företagsvärderingen hittills att döma har det dock inte skett någon större övergång till sektorspecifik värdering. En sannolik förklaring är att de finansiella marknaderna inom EU fortfarande är fragmenterade. Följaktligen ingår åtgärder för att främja en lämplig grad av marknadsintegration som en central del i Lissabonstrategin för att främja effektivare finansiella marknader i allmänhet och effektivare riskkapitalmarknader i synnerhet.

Handlingsplanen för finansiella tjänster bör genomföras enligt tidsplanen för att säkerställa att finansmarknaderna inom EU integreras. // Europeiska rådets möte i Lissabon gav viktiga impulser åt arbetet med att integrera de finansiella marknaderna inom EU och särskilt då riskkapitalmarknaderna. I stycke 20 i slutsatserna anges att "det är mycket viktigt att ... driva på integrationen av EU:s finansiella marknader" och det konstateras att "marknaderna för riskkapital spelar dessutom en framträdande roll för små och medelstora företag med stark tillväxt, och för skapandet av nya och varaktiga arbetstillfällen". Stycke 21 är specifikare och där krävs att åtgärder vidtas för att handlingsplanen för finansiella tjänster skall kunna genomföras senast 2005 och handlingsplanen för riskkapital senast 2003. Dessutom betonas i detta stycke betydelsen av vissa prioriterade områden i FSAP, bland annat två som är mycket relevanta för RCAP: i) underlätta bredast möjliga tillgång till investeringskapital i hela EU, även för små och medelstora företag, genom "ett enda emittentpass", och ii) underlätta för alla investerare att med framgång delta på en integrerad marknad genom att undanröja hinder för investeringar i pensionsfonder.

FSAP förväntas vara genomförd till 2005. // Genomförandet av FSAP (där alla åtgärder av finansiell karaktär i RCAP har tagits med) går framåt i en rimlig takt. Två genomföranderapporter har redan lagts fram för rådet (november 1999 och maj 2000) [10]. En tredje rapport kommer att läggas fram för rådet den 27 november 2000. Efter en förfrågan från rådet från den 17 juli 2000 kommer den att innehålla två nya komponenter: i) en prioritetsrelaterad tidsplan för hur målen i FSAP skall vara genomförda till 2005, och ii) eventuella indikatorer (benchmarks) på hur arbetet med att uppnå de ekonomiska vinsterna med en integrerad sektor för finansiella tjänster inom EU fortskrider. I den prioritetsrelaterade tidsplanen i FSAP kommer den tidsfrist för genomförandet av RCAP (2003) som fastställdes i Lissabon att beaktas. Av särskild betydelse för utvecklingen av riskkapitalmarknaden inom EU är ett anatagande enligt tidsplanen av direktivet om stabilitetstillsyn av kompletterande pensionsfonder, de två direktiven om fondföretags investeringar, ändringarna av prospektdirektiven och den lagstiftningsmässiga uppföljningen av meddelandet om EU:s redovisningsstrategi.

[10] Se htpp://europa.eu.int/comm/internal_market (financial services, action plan)

Kommittén med visa män skall inrikta sig på praktiska arrangemang för att tillämpa EU:s regelverk.. // Vid rådets möte den 17 juli 2000 fattades ett annat viktigt beslut som bör underlätta integrationen av finansmarknaderna inom EU. Det beslutades om att inrätta en "visemannakommitté" [11], med Alexandre Lamfalussy som ordförande. Som en uppföljning av FSAP kommer denna kommitté att inrikta sig på de praktiska arrangemangen för att genomföra gemenskapsreglerna och kommer att föreslå olika scenarier för att anpassa nuvarande praxis i syfte att säkerställa ökad konvergens och ökat samarbete mellan tillsynsmyndigheterna.

[11] Se htpp://europa.eu.int/comm/internal_market (financial services, general matters)

De framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av de aktuella åtgärderna, vilka ingår i både FSAP och RCAP, gäller bland annat följande:

En rad åtgärder har nyligen antagits av kommissionen eller håller på att utarbetas inom kommissions-förvaltningen på områden som exempelvis gemensam utformning av prospekt, företags-styrning, redovis-nings- och revisions-förfaranden, place-ringstillsynsregler för institutionella inves-terare samt refor-mering av patent-system. // * Modernisering av direktiven om prospekt för att underlätta för företagen att anskaffa kapital över gränserna (t.ex. vid börsintroduktioner).

Kommissionen håller på att utarbeta ett förslag i nära samarbete med medlemsstaterna och, i synnerhet, med FESCO (Forum of European Securities Commissions). Den särskilda arbetsgruppen inom FESCO, i vilken kommissionen deltar som observatör, avslutade sitt arbete vid halvårsskiftet 2000. Arbetsgruppens mål är inte bara att arbeta för förbättrade (enklare, billigare, snabbare) gränsöverskridande förfaranden utan också att underlätta införandet av moderna inslag som exempelvis permanent godkännande, s. k. "shelf registration" [12]. Kommissionen avser att lägga fram ett förslag om detta före utgången av år 2000. Dessutom råder det bred enighet om att en överenskommelse på EU-nivå om vilka investerare som bör betraktas som yrkesmässiga investerare skulle underlätta för små och medelstora företag att få tillgång till kapital över gränserna. Ett meddelande om distinktionen mellan "sofistikerade" and "icke institutionella" investerare förväntas antas av kommissionen före årets utgång som en del av FSAP.

[12] dvs. att ett prospekt utarbetas genom ett förfarande i två steg: ett "ofullständigt" prospekt som innehåller allt utom uppgifterna om de specifika värdepapper som emissionen gäller, och som registreras en gång om året hos den behöriga myndigheten i hemlandet. När det sedan är dags för att genomföra en emission tar företagen i ett andra steg fram en värdepappersnot, s.k. issue note, i vilken anges de närmare villkoren för erbjudandet och vilka värdepapper som avses. Belgien, Spanien, Frankrike, Förenade kungariket och Italien tillämpar ett förhandsregistreringsförfarande, s.k. permanent godkännande.

// * Spridning av bästa praxis för företagsstyrning

Kommissionen har inlett [13] en översyn av befintliga regelsystem för företagsstyrning i syfte att identifiera eventuella rättsliga eller administrativa hinder som skulle kunna försvåra utvecklingen av en inre marknad för finansiella tjänster. Resultatet av denna översyn bör kunna redovisas under andra halvåret 2001.

[13] Anbudsinfordran offentliggjord den 21 mars 2000.

// * Utvärdering av de befintliga redovisnings- och revisionskraven

Kommissionen antog den 14 juni 2000 ett meddelande om en strategi för finansiell rapportering. Ett centralt inslag i denna nya strategi är att det införs ett krav på att alla börsnoterade företag i EU skall upprätta sin koncernredovisning i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna (International Accounting Standards - IAS). Detta krav föreslås träda i kraft senast från och med år 2005. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till lämplig lagstiftning före utgången av 2000. När det gäller lagstadgad revision kommer kommissionen att före slutet av år 2000 utfärda en rekommendation om extern kvalitetsgaranti, baserad på arbetet inom EU:s revisionskommitté.

// * Antagande av placeringstillsynsregler för att möjliggöra för institutionella investerare att investera i venturekapital.

Under år 2000 har betydande framsteg gjorts vad gäller fondföretag (UCITS). Efter det att ändringsförslagen antogs av kommissionen (den 30 maj 2000), förväntas rådet nå en politisk överenskommelse om det första förslaget i oktober 2000. Politisk enighet om det andra förslaget förväntas kunna uppnås före mars 2001. Detta bör bana väg för ett tidigt antagande av de två nya direktiven. Beträffande pensionsfonder har kommissionen antagit (den 11 oktober 2000) ett förslag till direktiv om stabilitetstillsyn av pensionsfonder [14]. Detta förslag tar hänsyn till de många skilda former av pensionsfonder som finns i Europeiska unionen och täcker auktorisation, rapportering, lämplighet, samt regler om skulder och solvenskrav. Investeringsbestämmelser kommer att baseras på principen om den "gode familjeförsörjaren" ("prudent person") och säkerställa att pensionsfonder kan investera i riskkapitalmarknader.

[14] KOM(2000)507 prel.

// * Reformering av det europeiska patentsystemet [15]

[15] Denna åtgärd ingår inte i FSAP men har stor relevans för riskkapitalmarknaderna.

Kommissionen antog den 5 juli 2000 ett förslag till förordning om ett gemenskapspatent som skall ge uppfinnare möjlighet att välja att erhålla ett enda patent som är juridiskt giltigt inom hela EU. Kommissionens förslag innebär att gemenskapspatent som kommer att vara både rimligt prissatta och rättsligt säkra kommer att utfärdas av Europeiska patentbyrån. I synnerhet förväntas gmenskapspatentet att minska översättningskostnaderna till ungefär 2 200 euro genom att det inte kommer att krävas någon ytterligare översättning än den som föreskrivs i Münchenkonventionen för beviljande av patent. Vad gäller rättslig säkerhet föreslår kommissionen att en ny centraliserad gemenskapsdomstol inom ramen för EG-domstolen bör upprättas för att lösa tvister som gäller intrång på och giltighet för gemenskapspatent. Detta kräver en fördragsändring.

Strukturreformer bör inriktas på rättsliga och skattemässiga hinder på nationell nivå. // 3.2. Strukturella reformer för att undanröja landpecifika begränsningar

Ansträngningarna att utveckla en mer integrerad marknad för riskkapital inom EU behöver bäras upp av väl avvägda och lägliga strukturella reformer för att undanröja landspecifika begränsningar för att riskkapitalmarknaderna skall fungera effektivt. Ansvaret för dessa reformer ligger i huvudsak hos medlemsstaterna och deras utformning kommer av naturliga skäl att variera med hänsyn till de särskilda nationella förhållandena. Inom ramen för handlingsplanen för riskkapital (RCAP) betonades särskilt två huvudkategorier av strukturella reformer - reform av regleringsramen respektive skattereformer - för att utveckla medlemsstaternas riskkapitalmarknader.

Begränsningar för institutionella investeringar på aktiemarknaderna minskar utbudet av riskkapital. // 3.2.1. Mindre betungande rättsliga hinder.

De rättsliga hindren för utvecklingen av riskkapitalmarknader är av två slag. Det första slaget avser de lagbestämmelser som begränsar omfattningen av institutionella investeringar i riskkapital och tenderar att inverka negativt på marknadens utbudssida. Endast fyra medlemsstater, nämligen Finland, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket) har inte några lagliga begränsningar - bortsett från ett allmänt försiktighetskrav - på bankernas, försäkringsföretagens och pensionsfondernas investeringar i värdepapper. Begränsningar för institutionella investeringar är inte nödvändigtvis det enda hindret för institutionella investeringar i riskkapital [16], men erfarenheterna från Förenta staterna av beslutet att lätta på "Prudent Man Regulation" (1978) tyder på att avskaffandet av kvantitativa begränsningar skulle kunna leda till ett kraftigt uppsving för utvecklingen av riskkapital i EU.

[16] Vilket underströks av den översyn av institutionella investeringar som inleddes av Förenade kungarikets finansministerium (maj 2000) för att kartlägga vilka faktorer som har snedvridande effekter på institutionella investerares beslutsfattande.

// I förslaget till EU-direktiv om tjänstepensioner (se ovan) behandlas denna typ av hinder för pensionsfonder, som är bland de viktigaste institutionella investerarna. I direktivet understryks att nationella investeringsregler måste garantera att bland andra pensionsfonder har möjlighet att investera i riskkapitalmarknader i enlighet med "prudent man"-principen. Många medlemsstater har samtidigt vidtagit åtgärder för att ge särskilt angivna institutionella investerare rätt att investera i onoterade företag. I Sverige ger nya regler för pensionsavsättningar pensionsfonder och försäkringsbolag rätt att öka andelen investerade medel i onoterade värdepapper, vilket har lett till att dessa institutionella investerare nu har blivit de viktigaste tillhandahållarna av riskkapital. I Frankrike beviljas försäkringsföretag, genom införandet av s.k. "DSK"-livförsäkringskontrakt, skatteincitament för att investera 50 % av sin portfölj i aktier, varav minst 5 % i onoterade värdepapper, och vidare har den lagbestämmelse som gäller för det viktigaste franska venturekapitalinstrumentet, "Fonds Communs de Placement à Risques", förbättrats, genom att det nu tillåter upprättandet av fondandelsfonder och "lätta" [17] fonder för yrkesmässiga investerare. I Italien har vissa begränsningar i investeringsreglerna för s.k. slutna ("closed end") fonder avskaffats (1998) och inhemska aktiefonder i Spanien har fått rätt (1997) att investera upp till 10 % av sina tillgångar i onoterade värdepapper. Danmark överväger också möjligheten att öka den andel av det privata pensionssparandet som får investeras i onoterade aktier. Trots dessa åtgärder är det nödvändigt att i högre grad prioritera avskaffandet av kvantitiva begränsningar för investeringar i aktier - inklusive riskkapital.

[17] Enligt ett förenklat förfarande.

Minskade administrativa bördor bör medföra ett uppsving för efterfrågan på riskkapital, men fortfarande få framsteg när det gäller at förbättra de förfaranden som gäller vid konkurs och obestånd. // Den andra typen av regelmässiga hinder för utvecklingen av riskkapitalmarknader innefattar administrativa förfaranden i samband med bolagsbildning, förfaranden till följd av konkurs eller obestånd sv. Dessa hinder tenderar att inverka på marknadens efterfrågesida genom att öka kostnaden för att bilda nya företag. I de flesta medlemsstater har betydande framsteg gjorts när det gäller att förenkla administrativa förfaranden, genom att exempelvis ett system med ett enda kontaktställe med myndigheterna ("one-stop shop") har införts. Tidsåtgången för att registrera ett bolag har i allmänhet reducerats. Exempelvis kan ett företag nu bildas på 24 timmar i Frankrike (även om 2 till 3 dagar är mer troligt), på 5 dagar i Irland och på 12 dagar i Danmark. Däremot har det inte gjorts några nämnvärda framsteg vad gäller att förbättra tillämpningen av konkurs- och obeståndslagstiftningen för att se till att konsekvenserna av affärsmisslyckanden inte blir så allvarliga att önskvärt risktagande motverkas. [18] Många av de kulturbarriärer (se avsnitt 3.3) som har ansetts utgöra betydande hinder för företagaranda och risktagande i EU:s medlemsstater fortsätter faktiskt att förstärkas av den nuvarande lagstiftningen. Det har sedan länge ansetts vara nödvändigt att reformera förfarandena i samband med konkurs och obestånd och detta bör nu tydligt prioriteras av medlemsstaterna.

[18] Förenade kungarikets regering har inlett samråd om dessa frågor.

Olämpligt hög beskattning av realisationsvinster tenderar att inverka hämmande på investeringarna, särskilt i verksamheter med en högre risknivå. // 3.2.2. Mindre betungande skattemässiga hinder

Skattesystemets struktur kan på många sätt utgöra ett hinder för utvecklingen av riskkapital.

För det första kan skattestrukturen inverka negativt på investeringarna om investerarens avkastningen efter skatt uppfattas vara alltför låg. Den i detta sammanhang mest relevanta aspekten på skattesystemet för utvecklingen av riskkapitalmarknaderna är nivån på realisationsvinstbeskattningen. Det kan noteras att riskkapitalinvesteringarna tog fart i USA under första hälften av 1980-talet efter det att en sänkning av realisationsvinstbeskattningen hade genomförts (1978), men minskade efter 1986 års skattereform ("Tax Reform Act") i vilken realisationsvinstbeskattningen skärptes. Mot denna bakgrund kan det vara värt att undersöka huruvida sänkningar av realisationsvinstbeskattningen skulle kunna ha samma positiva effekt när det gäller att främja utvecklingen av kapitalmarknaderna i EU. Givetvis hänger frågan om realisationsvinstbeskattningen samman med många andra aspekter på skattelagstiftningen (t.ex. arvsskatt) och skattesystemets övergripande struktur (t.ex. skatten på arbete som andel av den totala beskattningen), så att hänsyn tas vid denna bedömning till realisationsvinstbeskattningens totala betydelse i ett givet skattesystem. Beskattningen av aktieoptioner är ett annat område som bör undersökas bland annat utifrån detta perspektiv.

Skattestrukturen missgynnar ofta finansiering med eget kapital i förhållande till skuldfinansiering, vilket hämmar riskkapital-verksamhet. // För det andra kan skattesystemens struktur utgöra ett hinder för investeringar i eget kapital genom att skuldfinansiering ges tämligen förmånlig behandling. I en undersökning av den effektiva skattebördan i EU som genomfördes av Baker & McKenzie (1998) [19] drogs slutsatsen att skuldfinansiering är ett mer skatteeffektivt sätt att utveckla ett företag än finansiering genom balanserade vinstmedel eller nyemissioner. I skattesystemen i alla medlemsstater med undantag av Finland och Italien gynnas användningen av skuldfinansiering framför finansiering med egna medel, även om det bör påpekas att andra faktorer som exempelvis tillgången på kapital och finansieringskostnaden har lika stor betydelse för ett företags finansieringsbeslut. I det finska skattesystemet behandlas finansiering med nytt eget kapital respektive med nya lån likvärdigt och finska små och medelstora företag tycks ha en hög och ökande andel egna medel jämfört med små och medelstora företag i andra medlemsstater. I det italienska skattesystemet gynnas finansiering genom eget kapital sedan 1998, men de italienska små och medelstora företagen har fortfarande en tämligen hög skuldsättningsgrad. Den framtida utvecklingen av den finansiella strukturen i finska och italienska små och medelstora företag bör tjäna som ett testfall när det gäller att bedöma möjligheterna att utveckla riskkapitalet genom en mer balanserad skattemässig behandling av skuldfinansiering respektive finansiering genom tillskott av eget kapital. Kommissionens tjänstegrenar undersöker dessa frågor mycket noggrant inom ramen för en pågående omfattande undersökning av företagsbeskattningen inom EU. Resultaten från denna undersökning kommer att föreligga i början av 2001.

[19] « Survey of the effective tax burden in the European Union », Baker & McKenzie, januari 1999, en undersökning som genomförts på uppdrag av det nederländska finansministeriet.

Skattesystemens struktur kan hindra gränsöverskridande investeringar genom att diskriminera mot utländska investerare. // För det tredje kan skattestrukturen utgöra ett hinder för gränsöverskridande investeringar genom att det skapas specifika skattehinder eller till och med genom diskriminering av utländska investerare. En heltäckande lösning för att avlägsna sådana hinder kan effektivast uppnås genom samordnade åtgärder på EU-nivå. Hur som helst måste medlemsstaterna säkerställa att skatteavtal eller andra skattelagar förhindrar dubbelbeskattning av utdelningar på gränsöverskridande investeringar. I den ovannämnda undersökningen av företagsbeskattningen som kommissionen genomför kommer bland annat dessa frågor att undersökas närmare.

Medlemsstaterna har inlett skattereformer, men det behöver göras mer för att minska de hindrande effekterna på företagarandan. // Reformering av skattesystemen angavs som en huvudprioritet inom ramen för RCAP och reformansträngningar har redan påbörjats i flera av medlemsstaterna. Tyskland har beslutat att sänka sina bolags- och inkomstskattesatser och från och med 2002 avskaffa företagsskatten på försäljningar av aktier i andra bolag som ingår i företagets portfölj. [20] Frankrike kommer också att sänka bolags- och inkomstskatterna och har ökat de skatteförmåner som beviljas företagsänglar som återinvesterar sina vinster. Italien har beslutat att bevilja slutna investeringsfonder förmånlig skattebehandling och Spanien har givit skattestimulanser till registrerade investerare i venturekapital. Flera av medlemsstaterna har också gjort framsteg i fråga om att minska skattemässiga hinder för nyföretagande [21]. Det är också viktigt att medlemsstaterna utformar sina skattesystem så att det säkerställs att beskattningen av aktieägande och aktieoptioner inte längre är en hämsko på företagande. I Förenade kungariket och Irland - där skatteklimatet redan är ganska gynnsamt för riskkapitalinvesteringar - har beskattningen av aktieoptioner omarbetats. [22] I Frankrike har tillämpningskraven för systemet "Bons de Souscription des Parts et Créateurs d'Entreprises (BSPCE)" utökats och förlängts till slutet av år 2001, men reformen av aktieoptionsplaner återstår dock att genomföra.

[20] Om dessa aktier innehas under minst ett år .

[21] Kommissionens interna arbetsdokument, bilaga till Risk Kapital Meddelande (SEC(1999)1725) från oktober 1999, lyfte fram fördelarna med system för de anställdas ägandeskap av typen aktieoptioner och gav några exempel på framgångsrika modeller.

[22] Dvs. uppskjutande av skattskyldigheten intill dess aktierna sålts i Irland, och sparplan med månatliga inbetalningar, s.k. "Save As You Earn" system. System kallade "All Employee Share Ownership Plan" och "Enterprise Management Incentive" i Förenade kungariket.

Både kommissionen och medlemsstaterna har varit aktiva när det gäller att främja en anda av innovation och företagande. // 3.3. Att främja företagarandan

Europa släpar fortfarande efter vad gäller innovation och innovativa företag. I det nyligen offentliggjorda meddelandet "Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet [23]" betonade kommissionen betydelsen av att uppmuntra och underlätta för forskare att bilda nya företag. Såväl kommissionen som medlemsstaterna har intensifierat sina ansträngningar för att främja teknologiöverföring till små och medelstora företag och att uppmuntra till bildande av företag och samarbete mellan små och medelstora företag, akademiker och storföretag.

[23] KOM(2000)6.

I det meddelande om innovation i en kunskapsbaserad ekonomi [24] som kommissionen antog den 20 september beskrivs nuläget för de högteknologiska företagen och föreslås en strategi för innovationsfrämjande i framtiden. I översikten över tendenser inom innovationspolitiken ("Trend Chart on Innovation Policy") ges instrument för att följa upp och utforma initiativ på det innovationspolitiska området. Tre rapporter [25] som offentliggörs i höst kommer att innehålla indikatorer för utveckling av humankapitalet, kunskapsskapande, överföring och tillämpning av kunskap, innovation, produktion och marknader. I rapporten undersöks också ett sextiotal åtgärder som medlemsstaterna har genomfört under det senaste året för att främja venturekapital, investeringar i nystartade företag (s.k. såddkapital), s.k. företagskuvöser osv. Inom ramen för gemenskapens forskningsprogram har olika åtgärder vidtagits och kommer att vidtas för att främja tillkomsten av teknikföretag och kontakter mellan forskare, företagare och investerare. Exempelvis anordnade "Biotechnology & Finance Forum", som inrättats gemensamt av kommissionens program för biovetenskap och den europeiska fondhandlarföreningen, "European Association of Security Dealers" (EASD), två konferenser (1998 och 1999) för att främja nätverkssamarbete mellan berörda aktörer på bioteknikområdet. En tredje konferens kommer att äga rum i november 2000.

[24] KOM(2000)567.

[25] i) Den europeiska resultattavlan över innovationsarbete för att utveckla kunskapsekonomin, "European Innovation Scoreboard for the Knowledge Economy"; ii) lägesrapporten över nystartade och teknikbaserade företag, "Start-up and technology based companies", och iii) lägesrapporten om innovationsfinansiering,"Innovation Finance".

Inom ramen för PAXIS-programmet, har 15 innovativa ekonomiska områden i Europa valts ut för att skapa ett nätverk för att främja bästa praxis. Ett andra forum för innovativa företag kommer att äga rum i Lyon i november 2000 och ge företagare möjlighet att ge synpunkter på åtgärder (på regional eller nationell nivå eller på gemenskapsnivå) som föreslås för att främja framväxten av ett kunskaps- och innovationssamhälle i Europa.

// Eftersom venturekapitalfonder fortfarande har svårigheter att rekrytera rutinerade och välutbildade investeringsansvariga (med förmåga att analysera utvecklingsföretag vars verksamhet grundas på aktuella framsteg inom FoU), har kommissionen startat en åtgärd inom ramen för I-TEC-initivativet som syftar till att utvidga utbytet av erfarenheter och bästa praxis mellan venturekapitalister, teknikutvecklingsföretag och industriella förbindelsekontor som är knutna till forskningsinstitut och universitet över hela Europa. Genom sitt stöd till nya nätverk för företagsänglar på europeisk, nationell och regional nivå underlättar kommissionen matchningen av informella investerare och nystartade företag.

// Kommissionen kommer i höst att offentliggöra den första rapporten om genomförandet av BEST-planen, som sammanför alla aspekter av politiska åtgärder som påverkar företagaranda och konkurrenskraft på europeisk nivå och medlemsstatsnivå. Företagaranda är en av de fyra pelarna i sysselsättningsriktlinjerna och i kommissionens förslag till riktlinjer för 2001 efterlyses ökad medvetenhet i samhället och i kursplaner för företagandets betydelse. Europeiska socialfonden finansierar en rad utbildnings- och fortbildningsprogram på detta område, medan vissa medlemsstater har vidtagit direkta åtgärder för att övervinna kulturella hinder för företagaranda genom att anordna kurser i företagande i skolorna och genom att finansiera (med offentliga medel eller i samarbete med den privata sektorn) professurer i företagande vid privata eller offentliga universitet. Dessutom finns det nu belöningsprogram för entrepenörer i de flesta medlemsstater.

En roll för finansiering med offentliga medel som begränsas till att lösa bestämda marknadsmisslyckanden. // 3.4. Den offentliga finansieringens roll

I filosofin bakom strategin för att utveckla riskkapitalmarknaden i EU fästs störst vikt vid skapandet av en miljö som är gynnsam för att starta och utveckla nya och innovativa företag. De åtgärder som ingår i RCAP och som syftar till att underlätta marknadsintegration, lätta på marknadsrestriktioner och främja företagarandan ligger i linje med denna filosofi. Enligt detta synsätt finns det en roll för finansiering med offentliga medel som begränsas till att lösa bestämda marknadsmisslyckanden. Som på alla andra områden där det kan finnas ett behov av offentlig finansiering måste emellertid fördelarna vägas mot riskerna för snedvridning av marknaden, och, särskilt när det gäller riskkapital, mot riskerna att verksamhet ersätts eller trängs ut inom den privata sektorn. I reglerna för statligt stöd har gemenskapen en mekanism och ett förfarande som måste följas, vilket gör det möjligt att göra denna avvägning. Medlemsstaterna är skyldiga att säkerställa att samtliga åtgärder är förenliga med reglerna om statligt stöd. Detta kan innebära att det är nödvändigt att anmäla åtgärderna till kommissionen enligt artikel 88.3 i fördraget för att kommissionen skall kunna bedöma om åtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden.

// På EU-nivå finns en rad finansieringsinstrument att tillgå, vilka förvaltas av EIB, EIF och kommissionen. Det finns anledning att påminna om att Europeiska rådet i slutsatserna från mötet i Lissabon uppmanar kommissionen att se över förenligheten mellan EIB:s och EIF:s verksamhet för riskkapitalfinansiering. Denna fråga kommer att behandlas i ett särskilt meddelande. [26]

[26] Se hänvisning.

// 4. Slutsats

Alltmer pekar på att det finns ett positivt samband mellan en ekonomis utveckling på lång sikt och dess finansiella systems utvecklingsnivå. Mer konkret påvisas i ett växande antal undersökningar sambandet mellan ekonomisk tillväxt och tillgången på finansiering för innovativa verksamheter [27]. Tillgången på riskkapital kan därför spela en avgörande roll för varaktig ekonomisk tillväxt och skapande av sysselsättning genom att möjliggöra utvecklingen av nya och innovativa företag.

[27] Se exempelvis "How do financial systems affect economic performance -", W. Carlin och C. Mayer , juli 1999.

Trots en gynnsam utveckling under 1999 ligger den europeiska riskkapitalmarknaden fortfarande efter den amerikanska marknaden. Därför har åtgärder vidtagits på EU- och medlemsstatsnivå för att förbättra den strukturella och rättsliga miljö som betingar utvecklingen av riskkapitalmarknader och innovativa och dynamiska företag. Kommissionen har lagt fram eller håller på att utarbeta flera lagförslag som syftar till att göra EU:s finansmarknader mer effektiva. Om FSAP genomförs enligt tidsplanen kommer det att bidra mycket till en mer integrerad riskkapitalmarknad inom EU. I utkasten till allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken har kommissionen betonat vikten av strukturella reformer. Medlemsstaterna har också svarat genom att vidta en rad strukturella reformer och åtgärder för att främja företagarandan. Mer behöver emellertid göras om handlingsplanen för riskkapital (RCAP) skall kunna genomföras före utgången av år 2003 i enlighet med den tidsfrist som fastställts av Europeiska rådet i Lissabon

Genomförandet av RCAP kräver åtgärder på många fronter, men tre områden bör prioriteras - vilka samtliga faller inom medlemsstaternas ansvarsområde. De områden som avses är i) att lätta på de kvantitativa begränsningarna för institutionella investeringar i aktiekapital, (vilka bör ersättas av lagstiftning baserad på principen om den "gode familjeförsörjaren", s.k. "prudent man"-lagstiftning [28]), ii) lättnader i konkurslagstiftningen för att ge företagare som misslyckats en ny chans (samtidigt som fordringsägarnas rättigheter i tillräcklig utsträckning skyddas), och iii) utvecklingen av en skattemässig ram som i högre grad främjar investeringar och företagande. Betydande framsteg inom dessa prioriterade områden, i förening med ökade framsteg i fråga om finansiell integration - kommer i hög grad att bidra till att säkerställa den ekonomiska och rättsliga miljö som krävs för att skapa en livaktig riskkapitalmarknad i EU.

[28] En princip som skall införas i gemenskapslagstiftningen om kompletterande pensionsfonder (jfr kommissionens förslag från den 11 oktober om kompletterande pensionsfonder).

BILAGA 1

Benchmarking och uppföljning i samband med handlingsplanen för riskkapital

A. Bakgrund

En effektiv riskkapitalmarknad har stor betydelse för att innovativa och snabbväxande små och medelstora företag skall utvecklas och bidrar på så sätt kraftigt till varaktig ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Kommissionen konstaterade att det finns ett behov av att främja en fortsatt utveckling av riskkapitalmarknaderna i EU och har därför antagit ett meddelande och en handlingsplan (april 1998) i detta syfte. En första analys av genomförandet av handlingsplanen för riskkapital (Risk Capital Action Plan - RCAP) genomfördes i oktober 1999 och vid den framkom att det fortfarande fanns brister i tillgången på riskkapital inom EU, även om vissa framsteg gjorts. Med hänvisning till denna analys uppmanade Ekofinrådet kommissionen att utforma en uppföljnings- och benchmarkingmekanism [29] för RCAP. Denna mekanism förväntas underlätta genomförandet av RCAP innan den tidsfrist som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Lissabon löper ut 2003.

[29] Benchmarking är en kontinuerlig och systematisk process för att jämföra organisationers, företags, ekonomiers osv. resultat i förhållande till en fastställd norm. Det är en inlärningsprocess som syftar till att identifiera och genomföra bästa praxis. Huvudinslagen i en benchmarkingprocess är följande:

I handlingsplanen för riskkapital föreslogs ett stort antal åtgärder för att främja utvecklingen av en effektiv riskkapitalmarknad inom EU. Dessa åtgärder, som skall vidtas av kommissionen och medlemsstaterna, berör sex olika områden, nämligen marknadsfragmentering, institutionella och rättsliga hinder, beskattning, brist på högteknologiska små och medelstora företag, mänskliga resurser och kulturella hinder. Flera av de åtgärder som ingår i RCAP ingår även i pågående EU-åtgärder för att främja innovation, förbättra den inre marknaden för finansiella tjänster och främja företagande och konkurrenskraft. Det förekommer således en betydande överlappning mellan de åtgärder som föreslås i RCAP och dem som ingår i kommissionens handlingsplaner för innovation, finansiella tjänster och företagande. Avsikten är därför att uppföljnings- och benchmarkingmekanismen för RCAP skall dra nytta av motsvarande mekanismer som redan är på plats för att kontrollera genomförandet av handlingsplanerna "Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna [30]" (FSAP), "Att främja företagaranda och konkurrenskraft [31]" (BEST) och "handlingsplanen för innovation [32]". RCAP-mekanismen kommer dessutom att nära samordnas med benchmarkingprocessen för att skapa ett gynnsamt klimat för att starta och utveckla innovativa företag, särskilt små och medelstora företag - något som också begärdes vid Europeiska rådets möte i Lissabon. Mekanismen bör också kunna dra nytta av arbetet med att ta fram en bredare analys av strukturella indikatorer i samband med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och den sammanfattande rapporten. Genom att använda information från dessa och andra källor bör det vara möjligt att begränsa det antal nya indikatorer som krävs för att följa upp just RCAP.

[30] KOM(1999)232.

[31] KOM(1998)550.

[32] KOM(96)589.

Några av åtgärderna i RCAP har nu vidtagits och kan bedömas direkt. Andra åtgärder är mer framåtsyftande och deras effekt på riskkapitalmarknaden kanske inte kan mätas direkt. Dessutom måste man vid utformningen av varje kontrollmekanism för RCAP beakta att dessa marknader förändras snabbt. I nuläget föreslås det att RCAP:s uppföljnings- och benchmarkingmekanism skall innehålla följande:

(1) ett antal indikatorer på utvecklingen på riskkapitalmarknaderna

(2) för varje åtgärd i RCAP,

-en sammanfattning av hur långt man har kommit,

-där så är relevant, en analys av bästa praxis, och

-där så är möjligt, specifika resultatindikatorer.

Mekanismen bör utformas så att RCAP regelbundet kan uppdateras genom att de åtgärder som inte längre är relevanta identifieras och att nya åtgärder eventuellt läggs till.

B. Utformning och uppföljning av indikatorer för riskkapitalmarknaden

Riskkapital är ett samlingsnamn för ett antal aktiefinansieringsinstrument för företag som befinner sig på ett tidigt tillväxtstadium. Det täcker tre typer av finansiering, nämligen informella investeringar av företagsänglar, venturekapital och kapitalanskaffning på aktiemarknader som är specialiserade på snabbväxande företag (de så kallade "nya marknaderna"). Övervakningen av riskkapitalmarknaderna kommer att grunda sig på övervakning av dessa tre huvudformer av aktiefinansiering. Den kommer också att basera sig på indikatorer på finansiell struktur, eftersom finansiering genom aktier måste analyseras i förhållande till andra former av ett företags externa finansiering. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas små och medelstora företags finansiering. Jämförelser med marknaden i Förenta staterna kommer att göras.

På uppmaning av rådet, i dess konstellation av industriministrar, inledde kommissionen och medlemsstaterna gemensamt i maj 1997 ett pilotprojekt för benchmarking av europeisk industris ramförhållanden. Ett av de fyra delprojekten i detta pilotprojekt gällde benchmarking av finansieringen av innovation och samordnades av det danska industriministeriet. Vid utformningen av RCAP utnyttjades resultaten av detta projekt och flera av dess rekommendationer togs med. Det förefaller således lämpligt att de indikatorer som föreslås i projektet används vid uppföljningen av RCAP närhelst det är relevant och möjligt.

Föreslagna indikatorer på riskkapitalmarknadernas utveckling

Indikator // Tillgängliga uppgifter

Små och medelstora företags finansiella struktur

- kapitaltäckningsgrad

- skuldsättningsgrad // BACH-databasen. Problem: eftersläpning och täckning (databasen täcker för närvarande elva medlemsstater, Förenta staterna och Japan). För vissa länder (huvudsakligen Tyskland och Österrike) är urvalet begränsat till enbart aktiebolag.

Investeringar av företagsänglar

// Inga fullständiga uppgifter för närvarande tillgängliga. Viss fragmenterad information tillgänglig från Europeiska nätverket för företagsänglar (European Business Angels Network -EBAN).

Tillgång till venturekapital:

Venturekapitalinvesteringar som andel av BNP; uppdelat på:

- investeringsskede

- bransch/sektor

Antal företag som erhållit sådd- och startkapital, att jämföras med antal företag som bildats under året. // EVCA, årliga uppgifter; från 2000 kommer uppgifter att finnas tillgängliga två gånger per år. (PwC för uppgifter om Förenta staterna).

Kvoten mellan antalet företag som erhållit sådd- och startkapital och antalet företag som bildats under året kommer inte att vara jämförbara mellan medlemsstaterna eftersom uppgifter om nyföretagandet ännu inte är harmoniserade.

Tillgång till aktiemarknader för snabbväxande företag:

- Samlat börsvärde (som andel av BNP)

- Antal noterade företag (i förhållande till det totala antalet företag)

- Omsättning på aktiemarknaden (värdet på aktiehandeln)

- Antal börsintroduktioner (i förhållande till det totala antalet företag)

- Anskaffat kapital (som andel av BNP) // FIBV, årliga uppgifter;

C. Uppföljning av de åtgärder som anges i handlingsplanen för riskkapital

C.1. Marknadsfragmentering

Riskkapitalmarknadernas struktur förändras snabbt. Innan man kontrollerar effekten av de åtgärder som anges i RCAP för att minska marknadsfragmenteringen är det nödvändigt att analysera effekten av utvecklingen i stort, bland annat Euronext, ECNs, osv. Mer specifikt i samband med riskkapital bör också ett antal indikatorer på marknadsintegration användas:

Indikator // Tillgängliga uppgifter

Andel gränsöverskridande venturekapitalinvesteringar // EVCA

Andel gränsöverskridande börsintroduktioner på aktiemarknader för snabbväxande företag // FIBV

Antal venturekapitalföretag som säljer sina ägarandelar som andel av antalet börsintroduktioner

Antal venturekapitalunderstödda börsintroduktioner // EVCA

Aktiemarknader

C.1.1. Åtgärder som kommissionen ansvarar för

*Övervakning av marknaden och framtagande av information och statistik på alla venturekapitalnivåer inom EU

Den viktigaste källan till information om venturekapital inom EU är EVCA:s årliga rapport om aktiekapital i onoterade företag. Inom ramen för genomförandet av BEST-handlingsplanen har kommissionen erhållit viss kompletterande information från medlemsstaterna. Den löpande rapportering om utvecklingen på innovationsområdet som utarbetades inom ramen för handlingsplanen för innovation kommer bland annat också att leda till att information insamlas om åtgärder för att främja venturekapital på både nationell nivå och på EU-nivå och om bakgrunden till åtgärderna och vilket resultat som uppnåtts. Ytterligare informationskällor är den undersökning som kommissionen beställde 1999 för att analysera företagens ökande riskkaptialinvesteringar i andra företag i Europa ("corporate venturing") samt den studie om bioteknik- och informationsteknikföretagens typiska tillväxtbana och vilken betydelse som olika typer av finansiärer har i detta hänseende.

*Rundabordskonferens om effekten av fragmenteringen av den europeiska riskkapitalmarknaden

Denna åtgärd har avslutats. Rundabordskonferensen organiserades i slutet av november 1998. Den bidrog till att skapa ökad förståelse för den betydelse som riskkapitalmarknader har när det gäller att främja ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Vid konferensen betonades också betydelsen av att undanröja kulturella hinder för företagande i Europa och behovet av en mer integrerad riskkapitalmarknad inom EU. (Rapport offentliggjord i Euro Papers, nr 32, januari 1999).

*Detaljerad undersökning av företagens kostnader för finansiering genom lån och eget kapital

En undersökning av denna fråga har inletts av kommissionen och kommer att vara avslutad före utgången av 2000. På grundval av denna undersökning bör det vara möjligt att utarbeta några indikatorer på kostnaderna för finansiering genom lån eller eget kapital. En indikator på kapitalkostnaden skulle vara mycket användbar, men ingen sådan indikator finns för närvarande att tillgå inom EU.

C.1.2. Åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna ansvarar för

*Utveckla ett nät av företagsänglar på regional och nationell nivå samt på gemenskapsnivå

Nät av företagsänglar har skapats i de flesta medlemsstater, ibland med offentligt stöd. Europeiska kommissionen stödjer utvecklandet av sådana nätverk genom sitt stöd till EBAN (European Business Angels Network) och genom finansieringen av genomförbarhetsstudier och specifika projekt.

Indikator // Tillgängliga uppgifter

Antal aktiva nät av företagsänglar // Databasen European Business Angels Network (EBAN)(endast begränsad täckning). Uppgifter finns tillgängliga från 1998.

*Offentligt finansiellt stöd för att utveckla venturekapitalmarknaderna, finansieringen av innovationsverksamhet och för att förbättra tillträdet till fondbörser [33]

[33] Detta ingick inte som en särskild åtgärd i meddelandet om riskkapital från april 1998.

Kommissionens meddelande om riskkapital (april 1998) inriktades främst på att förbättra ramen för riskkapitalfinansiering genom att hindren för marknadstillträde undanröjs. Den innehöll ingen specifik rekommendation om finansiellt stöd från staten. Flera av de rapporter som medlemsstaterna inkommit med (i början av 1999) om genomförandet av RCAP innehöll hänvisningar till offentliga finansieringsinstrument som syftar till att utveckla venturekapitalmarknaderna och finansieringen av innovationsverksamhet. Flera medlemsstater hänvisade också till dessa instrument i sina Cardiffrapporter om produkt- och kapitalmarknaderna. I det meddelande om riskkapital som sedan offentliggjordes (oktober 1999) betonas att stöd från staten kan ha en positiv effekt som katalysator på tillhandahållandet av riskkapital. Även om strukturreformer av marknaden och ett effektivt användande av offentliga medel kan komplettera varandra är det viktigt att offentliga ingripanden inte snedvrider kapitalmarknadernas funktion och att de inte strider mot reglerna om statligt stöd.

Kommissionen håller för närvarande på att göra en översyn av gemenskapens finansiella instrument för stöd till riskkapital. Inom ramen för kontrollen av RCAP kommer hänvisningar att göras till resultaten av denna översyn.

C.2. Institutionella och rättsliga hinder

C.2.1. Åtgärder som kommissionen ansvarar för

De åtgärder som kommissionen ansvarar för är huvudsakligen lagstiftningsåtgärder som inte lämpar sig att övervakas med hjälp av indikatorer. När lagstiftning väl har antagits kan man dock med hjälp av en resultattavla kontrollera hur medlemsstaterna införlivar och genomför dem.

*Venturekapitalfonder: Bedömning av huruvida det finns ett behov av gemenskapslagstiftning som omfattar specifika slutna fonder (s.k. "closed-end funds").

I slutet av 1998 sammankallade kommissionen Kontaktkommittén för fondföretag för att diskutera om det var lämpligt att utsträcka gemenskapslagstiftningen om investeringsfonder till att omfatta venturekapitalfonder. Företrädare för venturekapitalbranschen, för fondbörser inriktade på små och medelstora tillväxtföretag samt för sammanslutningar av små och medelstora företag deltog vid mötet. Det rådde enighet om att ett sådant direktiv inte var önskvärt.

*Översyn av genomförandet och eventuell ändring av prospektdirektivet för att göra det lättare för företagen att anskaffa kapital över nationsgränserna (t.ex. vid börsintroduktioner)

Ett utkast till förslag till direktiv håller på att tas fram, i nära samarbete med FESCO. Medlemsstaterna rådfrågas genom olika kommittéer. Direktivet förväntas antas före utgången av 2000. Syftet är inte enbart att förbättra de gränsöverskridande förfarandena utan också att införa moderna inslag som förhandsregistrering (s.k. "shelf registration") [34]. De små och medelstora företagens gränsöverskridande verksamhet skulle också gynnas i hög grad om det kunde träffas en gemensam överenskommelse på EU-nivå om vilka investerare som skall räknas som yrkesmässiga. Kommissionen samarbetar med FESCO i denna fråga. Den för detta ändamål tillsatta FESCO-arbetsgruppen avslutade sitt arbete i maj 2000. Som en del FSAP kommer kommissionen att anta ett meddelande om skillnaden mellan yrkesmässiga investerare och icke-institutionella investerare någon gång före utgången av 2000.

[34] Förhandsregistrering innebär att ett prospekt utarbetas genom ett förfarande i två steg. Samtidigt som företagen utarbetar årsberättelsen utarbetar de i ett första steg även ett "ofullständigt" prospekt (ett s.k. RD - referensdokument), som innehåller allt utom uppgifterna om de specifika värdepapper som emitteringen gäller. En gång om året skickas detta in till de behöriga nationella myndigheterna. När det sedan är dags att genomföra en emission tar företagen i ett andra steg fram en så kallad värdepappersnot (VN), i vilken villkoren för erbjudandet anges. Istället för det traditionella prospektet erhåller investerarna RD, VN och all information om nyheter av betydelse. Belgien, Spanien, Frankrike, Förenade kungariket och Italien tillämpar redan ett förhandsregistreringsförfarande.

*Bedöma befintliga redovisnings- och revisionskrav

För att påskynda skapandet av en inre marknad för värdepapper där det råder konkurrens uppmanades det vid Europeiska rådets möte i Lissabon till snabba åtgärder när det gäller finansiell rapportering, särskilt för att öka jämförbarheten i årsredovisningarna. I juni 2000 antog kommissionen ett meddelande om finansiell rapportering i Europa. Ett förslag till lagstiftning bör kunna antas av kommissionen före utgången av 2000.

Ett centralt inslag i den nya strategin är att det införs ett krav på att alla börsnoterade företag inom EU skall utforma sina sammanställda redovisningar i enlighet med de internationella redovisningsnormerna (International Accounting Standards - IAS). Detta krav kommer att gälla från och med 2005. Vilka IAS som börsnoterade företag skall tillämpa kommer att fastställas genom en mekanism för godkännande som kommer att inrättas på EU-nivå. I den nya strategin betonas också behovet av en ordentlig kontroll av att normerna följs. De huvudsakliga åtgärderna på detta område kommer att inriktas på att ge vägledning om hur normerna kan genomföras genom att uppmuntra hög kvalitet på revisionen och förstärka samordningen av tillsynsverksamheten. Medlemsstaterna kan utvidga kravet på att IAS skall tillämpas till att omfatta även onoterade företag och enskilda redovisningar.

För att se till att redovisningsdirektiven även fortsättningsvis kan ligga till grund för den finansiella rapporteringen för alla aktiebolag kommer kommissionen före utgången av 2001 att lägga fram ett förslag till modernisering av redovisningsdirektiven.

För att företag inom EU skall kunna tillämpa IAS utan att handla i strid med redovisningsdirektiven lade kommissionen den 24 februari fram ett förslag till ändring av redovisningsdirektiven så att redovisning till verkligt värde (fair value) skall kunnas användas vid redovisning av vissa finansiella tillgångar och skulder.

När det gäller lagstadgad revision kommer kommissionen senare i år att anta rekommendationer om extern kvalitetssäkring vilka grundar sig på EU:s Revisionskommittés arbete. Ytterligare rekommendationer om revisorers oberoende och om revisionsnormer kommer att antas längre fram. Dessa rekommendationer innebär att de åtgärder som aviseras i meddelandet från 1998 om lagstadgad revision inom EU genomförs och de syftar till att säkerställa en harmoniserad lagstadgad revision av hög kvalitet inom EU.

C.2.2. Åtgärder som medlemsstaterna ansvarar för

*Införlivande och genomförande av alla direktiv om finansiella tjänster - uppföljning med hjälp av resultattavlan för den inre marknaden.

Hur arbetet med att undanröja institutionella och rättsliga hinder för integrationen av riskkapitalmarknaderna fortskrider kan bedömas med hjälp av kommissionens resultattavla för den inre marknaden. Situationen i maj 2000 återges nedan:

>Plats för tabell>

Situation vad gäller överträdelseförfaranden p.g.a. bristande överensstämmelse:

>Plats för tabell>

*Förenkling av de administrativa formkraven vid företagsbildningar (inklusive kapitalkrav)

Flera medlemsstater har genomfört reformer på detta område, men fortfarande återstår mycket att göra, vilket framhölls vid Europeiska rådets möte i Lissabon. Indikatorer som gör det möjligt att följa upp hur arbetet fortskrider skulle vara av särskild nytta. För närvarande finns det dock inga fullständiga och uppdaterade uppgifter att tillgå. Kommissionen fortsätter att arbeta med denna fråga.

Indikator // Tillgängliga uppgifter

Tidsåtgång och kostnad för inregistrering av bolag // Inga uppgifter tillgängliga för närvarande. De enda uppgifter som finns att tillgå är från den Logotech-undersökning som Europeiska kommissionen beställde 1997. Uppgifterna härrör från 1996 och är fullständigt förlegade. Inom ramen för genomförandet av BEST-handlingsplanen har medlemsstaterna uppmanats att inkomma med färskare uppgifter till kommissionen. Vid Europeiska rådets möte i Lissabon uppmanades kommissionen och rådet särskilt att utforma benchmarks för denna fråga.

Kapitalkrav vid bolagsbildning // Inga uppgifter tillgängliga för närvarande. De enda fullständiga uppgifter som finns tillgängliga är från den Logotech-undersökning som Europeiska kommissionen beställde 1997. Uppgifterna härrör från 1996. Denna indikator ingår inte i uppföljningen till BEST-handlingsplanen. Inga uppdaterade uppgifter förväntas från medlemsstaterna.

*Reformering av obestånds- och konkurslagstiftningen

Eftersom det saknas fullständiga uppgifter är det svårt att inrätta en övervakningsmekanism för denna fråga. Kommissionen kommer dock att framhålla exempel på god praxis på grundval av den information som medlemsstaterna varje år skall tillhandahålla i sina nationella rapporter om produkt- och kapitalmarknadsreformerna.

C.2.3. Åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna har ansvar för

*Antagande av tillsynsregler för att göra det möjligt för institutionella investerare att investera i riskkapital

I juli 1998 antog kommissionen två förslag till ändring av fondföretagsdirektivet. Genom det ena förslaget undanröjs hinder för gränsöverskridande saluföring av fondföretagsandelar genom att fondföretag tillåts investera i ett större antal tillgångsslag. Enligt det andra förslaget ges EU-passet till förvaltningsföretag och utökas det antal verksamheter som dessa har rätt att bedriva (de ges till exempel också tillstånd att tillhandahålla portföljförvaltningstjänster). Tekniska diskussioner om dessa förslag pågår i rådet och Europaparlamentet slutförde sin första behandling den 17 februari 2000.

När det gäller pensionsfonder har kommissionen den 11 oktober lagt fram ett förslag till direktiv om samordning av lagar och andra författningar om tjänstepensionsinstitut. Ivesteringsreglerna kommer att grundas på "prudent-man"-principen och kommer att säkerställa att pensionsfonder kan investera i riskkapitalmarknaderna.

Många medlemsstater har vidtagit eller planerar att vidta åtgärder för att avskaffa sådana kvantitativa restriktioner som hindrar pensionsfonder från att välja de effektivaste och sundaste investeringsstrategierna. Betydelsen av denna fråga betonas i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för 2000. Medlemsstaterna bör rapportera om hur arbetet fortskrider på detta område i sina nationella rapporter om produkt- och kapitalmarknadsreformerna.

Jämförelser kommer att göras med institutionella investeringar i Förenta staterna.

Indikator // Tillgängliga uppgifter

Institutionella investeringar som andel av BNP

Institutionella investeringar i aktier som andel av BNP // EUROSTAT / OECD.

De medel som venturekapitalfonder anskaffat från pensionsfonder och försäkringsföretag som andel av den totala mängden anskaffade medel // EVCA; där så är möjligt kommer skillnad att göras mellan inhemska och icke-inhemska institutionella investerare.

Investeringsregler för institutionella investerare // Uppgifterna kommer att uppdateras. Pilotstudien om benchmarks för finansiering av innovation från 1998 innehöll en förteckning över de viktigaste reglerna och begränsningarna för institutionella investerare. Den kommer regelbundet att behöva uppdateras med den information som skall anges i de årliga nationella rapporterna om produkt- och kapitalmarknadsreformerna.

C.3. Beskattning

*Beskattning av venturekapitalfonder (fråga om öppenhet för att undvika dubbelbeskattning)

*Realisationsvinstbeskattning

*Aktieoptioner

*Skatteregler för nya företag

*Beskattning av lågriskplaceringar (t ex insättningar i bank, obligationer) jämfört med riskkapital

Beslut om åtgärder på skatteområdet fattas på nationell nivå. Kommissionen kan dock fylla en funktion genom att analysera situationen och framhålla exempel på bästa praxis. De skattepolitiska aspekterna är avgörande för utvecklingen av riskkapital inom EU, men det bör påpekas att varje form av skattegynnande kan ge upphov till frågor om statligt stöd.

Det är svårt att övervaka den skattepolitiska ramen, eftersom skatteregler är komplicerade och ofta ändras. Ingen heltäckande indikator kunde definieras för detta område. En hänvisning kan dock göras till den implicita skatten på andra produktionsfaktorer: (skatter på egenföretagare + skatter på kapital)/ekonomins nettorörelseöverskott (dvs kapital- och företagarinkomster).

Vid utarbetandet av olika benchmark i skattefrågor kommer man att använda sig av befintliga studier som till exempel

-"Taxation of corporate profits, dividends and capital gains", EVCA, 2/99;

-"Breaking the barriers, report on multinational share schemes", European Centre for Employee ownership, 4/99 (innehåller en analys av beskattningen);

-"Effective tax burden in the EU", utredning beställd av Nederländernas finansminister, 1/99.

Vid översynen av medlemsstaternas nationella rapporter om produkt- och kapitalmarknadsreformerna bör man också kunna få fram exempel på bästa praxis.

Det arbete som pågår inom kommissionen på företagsbeskattningens område kan också vara till hjälp. Två expertpaneler har inrättats för att se över frågorna om företagsbeskattning inom EU och skattemässiga hinder för den inre marknaden. De förväntas lägga fram sina rapporter hösten 2000.

C.4. Brist på högteknologiska små och medelstora företag

C.4.1. Åtgärder som kommissionen ansvarar för

*Skapande av en alleuropeisk klubb för innovativa högteknologiska företag

Hur arbetet fortskrider på detta område kommer att bedömas utifrån ökningen av antalet medlemmar i det europeiska förbund för högteknologiska företag (European Federation of High Tech Enterprises) som skapades 1999.

*Reformering av systemet för Europapatent

Kommissionen lade den 5 juli 2000 fram ett förslag till förordning om att införa ett patent som skulle vara enhetligt och giltigt inom hela EU. Domsrätten beträffande detta Europapatent kommer att centraliseras i både första och andra instans. Utvecklingen på detta område skulle kunna följas upp med hjälp av en indikator på den andel patent som tas ut i EU respektive Förenta staterna.

C.4.2. Åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna ansvarar för

*Utveckling av nätverk och grupperingar av universitet, forskningscenter, finansiärer, advokater, specialister på mänskliga resurser osv. samt sammankoppling av dessa på europeisk nivå

Flera åtgärder har vidtagits av medlemsstaterna och kommissionen på detta område. På grundval av den information som medlemsstaterna redan har lämnat eller kommer att lämna till kommissionen inom ramen för BEST- och Cardiff-processerna kommer exempel på bästa praxis att framhållas.

Ingen indikator har ännu föreslagits för att övervaka dessa åtgärder. I framtiden skulle några av de indikatorer som kommissionen föreslagit inom ramen för utarbetandet av benchmarks för den nationella forskningspolitiken kunna användas, särskilt indikatorn på hur många avknoppningar som universitet och forskningscenter ger upphov till.

*Utveckling av skräddarsydda moduler för elektronisk handel i syfte att underlätta småföretagens tillgång till elektronisk handel och den inre marknaden

Det kommer att vara omöjligt att kontrollera hur arbetet fortskrider när det gäller utveckling av skräddarsydda moduler för elektronisk handel för små och medelstora företag, eftersom det är ett mycket specifikt område. Medlemsstaternas rapporter från 1999 innehåller olika initiativ till förmån för elektronisk handel, men inget som är så specifikt som utveckling av skräddarsydda moduler för elektronisk handel. Kommissionen kommer att offentliggöra en rapport om elektronisk handel och små och medelstora företag. En hänvisning skulle kunna göras till antalet små och medelstora företag som använder sig av Internet för kommersiella ändamål (uppgifter från 1998 finns att tillgå, men ytterligare undersökningar skall göras i framtiden).

C.5. Mänskliga resurser

*Främjande av företagaranda och innovation inom utbildningsväsendet

Det finns inte någon indikator att använda på detta område. Kommissionen kommer att rapportera om hur arbetet fortskrider inom de projekt som den har satt igång på detta område, som till exempel det projekt (som inleddes i juni 1999) som syftar till att skapa utbildningsmoduler för europeiskt företagande i samarbete med universitet, handelshögskolor, investerare och andra finansiärer eller projektet att inrätta ett europeiskt nätverk för affärsutbildning (Business Education Network of Europe - BENE) genom vilket utbildningsorganisationer med dokumenterad erfarenhet när det gäller utbildning i företagande förs samman för att utbyta erfarenheter, fastställa bästa praxis och anpassa kurserna och kursplanerna i takt med att efterfrågan förändras. Kommissionen kommer också att framhålla exempel på framgångsrika åtgärder som medlemsstaterna vidtagit på detta område. I medlemsstaternas nationella handlingsplaner för ökad sysselsättning anges vilka framsteg som gjorts på detta område. Även om de nationella handlingsplanerna inte innehåller några uppgifter som är standardiserade för alla medlemsstater kan de ge idéer till åtgärder/metoder att utveckla ytterligare.

*Bedömning av utbildningsbehovet bland förvaltare av venturekapitalfonder, marknadsgaranter och analytiker med inriktning på högteknologiska företag

Det finns ingen indikator att använda. Kommissionen kommer att rapportera om resultaten av den undersökning den startade för att fastställa utbildningsbehovet för förvaltare av riskkapitalfonder, marknadsgaranter och analytiker med inriktning på högteknologiska företag, samt om vissa andra initiativ som tagits på detta område.

*Bedömning av fördelarna med betalning i aktier och personalägande

Kommissionens arbetsdokument (SEC(1999) 1725) om genomförandet av RCAP innehöll en analys av den ekonomiska och finansiella effekten av att anställda äger aktier i företaget eller deltar i aktieoptionsprogram samt de nödvändiga villkoren för att dessa program skall utvecklas inom EU. Betydelsen av att anställda äger aktier i företaget eller deltar i aktieoptionsprogram betonas i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för 2000. Kommissionen kommer att rapportera om resultaten av en undersökning som den har beställt och som behandlar företagsperspektivet på finansiellt delägande i EU och de mål och hinder som det är förenat med. Dessutom bör medlemsstaterna rapportera om utvecklingen på detta område inom ramen för de årliga nationella rapporterna om produkt- och kapitalmarknadsreformerna.

C.6. Kulturella hinder

*Påvisa fördelarna med riskkapital och främjande av företagande

Denna fråga har samband med de ovannämnda åtgärderna för främjande av företagande.

*Spridning av bästa praxis för företagsledning

Företagsledning har kommissionen angivit som en av de frågor som skall undersökas i samband med ansträngningarna att skapa djupa och likvida europeiska kapitalmarknader. Ett antal företagsledningskodex har antagits under det senaste årtiondet i syfte att bättre skydda aktieägarnas eller andra intressenters intressen. Flera projekt på detta område är fortfarande på förberedelsestadiet. Skillnader i företagsledningssystem kan ge upphov till onödig osäkerhet och komplexitet för både företag som vill anskaffa kapital i andra EU-länder och investerare som vill investera i andra EU-länder, eftersom dessa kanske inte har samma rättigheter i alla länder. Mot denna bakgrund beslutade kommissionen att genomföra en översyn av befintliga företagsledningskodex i syfte att identifiera eventuella rättsliga eller administrativa hinder som skulle kunna hindra utvecklingen av en inre marknad för finansiella tjänster. Resultaten av denna översyn förväntas föreligga någon gång under andra halvåret 2001.

D. Slutsatser

När medlemsstaternas myndigheter rådfrågades uttryckte de sitt stöd för det föreslagna systemet och de utvalda indikatorerna. De har också inkommit med en del användbara uppgifter om indikatorer för vilka det för närvarande inte föreligger några fullständiga uppgifter. Även företrädare för branschen har välkomnat uppföljnings- och benchmarkingprocessen i samband med handlingsplanen för riskkapital. När mekanismen är på plats kommer uppgifter att samlas in och sedan presenteras och analyseras i nästa rapport om genomförandet av handlingsplanen för riskkapital.

BILAGA 2

FÖRKORTNINGAR ANVÄND I RCAP

AIM : // Alternative Investment Market [London]

EIB : // Europeiska investeringsbanken

EIF : // Europeiska investeringsfonden

EASDAQ : // European Association of Securities Dealer Automated Quotation [Bryssel]

EURO. NM : // Nouveau Marché (Paris) + Neuer Markt (Frankfurt) + Nouveau Marché (Bryssel) + Nieuwe Markt (Amsterdam) + Nuovo Mercato (Milan)

EVCA : // European Venture Capital Association

FESCO : // Forum of European Securities Commission

FIBV: // Internationella fondbörsförbundet (FIBV - Fédération Internationale des Bourse de Valeur)

IAS : // International Accounting Standards

IT : // Informationsteknologi

NASDAQ : // National Association of Securities Dealers Automated Quotation system

FoTU : // Forskning och teknisk utveckling

UCITS : // Undertakings for Collective Investment in Transferable Securities (investeringsfonder)

US GAAP : // US Generally Accepted Accounting Principles

BILAGA 3

ORDFÖRKLARING ANVÄND I RCAP

Redovisningsdirektiv: // Direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG.

"Företagsänglar": // Enskilda privatpersoner som investerar direkt i nya och expansiva icke-börsnoterade företag. "Företagsänglar" bistår vanligen med finansiering i utbyte mot rätt till en andel av aktieutdelningen i företaget men kan också stå för annan långtidsfinansiering. Detta kapital kan komplettera sektorn för venture-kapital* genom mindre finansieringsbelopp (vanligtvis mindre än 150 000 euro) på ett tidigare stadium än de flesta riskkapitalbolag kan investera.

Kapitalmarknad: // En marknad där långsiktigt kapital skaffas av industrin och handeln, staten och lokala myndigheter. Fondbörser är en del av kapitalmarknaden.

Ägarstyrning ("Corporate governance"): // Det system med vilket organisationer, särskilt börsnoterade företag, styrs och kontrolleras, och hur ledningen är ansvarig inför ägarna. Corporate governance har ökat i betydelse alltsedan början av 1990-talet, eftersom utomstående finansiärer för ett företag vill se till att ledningen inte agerar stick i stäv med deras intressen.

"Corporate venturing": // Att ett företag bistår ett annat företag med riskvilligt kapital.

Utvecklingskapital: // Finansiering av ett företags tillväxt och expansion.

Tidig tillväxtfas: // Finansiering till företag innan de inleder kommersiell tillverkning och försäljning, innan de genererar någon vinst. Innefattar såddfinansiering ("seed financing")* och uppstartsfinansiering (start-up financing)*.

Elektronisk handel: // Direkt marknadsföring eller handel via dator eller TV-skärm.

Aktiekapital: // Ett företags vanliga aktiekapital.

Kommittén för tillsyns-personer på hög nivå inom värdepappersområdet: // Informell rådgivande grupp inrättad 1985 av kommissionen och EU:s organ för övervakning av handel med värdepapper. Den skall behandla samarbets- och gränsöverskridande frågor, och kommer att ersättas med Värdepapperskommittén.

Institutionella investerare: // Med denna term avses vanligen försäkringsbolag, pensionsfonder och investeringsfonder som samlar sparmedel och håller marknaderna med medel, men även andra slag av institutionella medel (t.ex. kapitalfonder, stiftelser etc).

IPO (Initial Public Offering): // Inledande introduktion på aktiemarknaden (börsintroduktion, marknadsnotering): Introduktion av ett företag på aktiemarknaden genom att allmänheten inbjuds att köpa aktier i det.

Investeringstjänste-direktivet: // Direktiv 93/22/EEG. Det ger investerare (mäklare, handlare etc.) ett europeiskt "pass" och tillåter elektroniska börser att placera terminaler i andra medlemsstater.

Ledningsförvärv: // Finansiering för att låta sittande företagsstyrelse och investerare köpa en befintlig produktgrupp eller företag (management buy-out).

Börsvärde: // Priset på en aktie multiplicerat med det totala antalet utestående aktier. Marknadens totala värdering av ett börsnoterat företag. I utvidgad mening den totala värderingen av företag som finns noterade på en fondbörs.

Primär marknad: // Den marknad på vilken en emission av värdepapper lanseras.

Onoterat kapital (private equity): // I motsats till börsnoterade aktier: riskkapitalinvesteringar i företag som ej är börsnoterade. Skillnaden ligger i att private equity inte nödvändigtvis innefattar ett aktivt engagemang i det investerade företaget.

Prospekt: // Ett formellt skriftligt erbjudande att sälja värdepapper som beskriver planerna för ett föreslaget företag, eller fakta om ett befintligt sådant, som en investerare behöver för att kunna fatta ett väl underbyggt beslut.

Prospektdirektivet: // Dokument enligt reglerna i direktiv 89/298/EEG (offentlig upphandling) och 80/390/EEG (officiell notering av värdepapper).

"Prudent-man regulation": // Kravet på pensionsförvaltarna att investera som en försiktig investerare skulle göra på sina egna vägnar, särskilt genom förståndig riskspridning av portföljen, utan andra begränsningar för portföljfördelning än för egeninvesteringar för pensionsfonder som finansierar väl avgränsade planer. Nederländerna, Storbritannien, Irland, USA, Kanada, Australien har sådan lagstiftning.

Reglerade marknader: // Organiserade marknader där köpare och säljare handlar enligt förbestämda regler och procedurer. Marknader som uppfyller kraven i artikel 1.13 i investeringstjänstedirektivet*.

Replacement capital: // Köp av befintliga aktier i ett bolag från en annan organisation som investerar med riskvilligt kapital eller från en annan eller flera andra aktieinnehavare.

Marknader för riskkapital: // Marknader som bistår med aktiekapital till ett företag på ett tidigt stadium (uppstartsfinansiering* och utvecklingsfinansiering*). I detta meddelande avses med uttrycket tre slag av finansiering:

- Informella investeringar från "företagsänglar".*

- Venture-kapital.*

- Aktiemarknader specialiserade på små och medelstora företag och expansiva företag.

Sekundär marknad: // Marknad där värdepapper köps och säljs efter den ursprungliga emissionen. En blomstrande, likvid sekundär marknad är en förutsättning för en livskraftig primär marknad.

Värdepapperskommittén: // Ännu ej inrättad. Den kommer att ha både rådgivande och kommittéuppgifter, och ersätter Kommittén för tillsynspersoner på hög nivå inom värdepappersområdet. Kommittén kommer att ha samma funktion på värdepappersområdet som Rådgivande bankkommittén på bankområdet och Försäkringskommittén på försäkringsområdet.

Värdepapper: // En finansiell tillgång, t.ex. aktier, statsobligationer, obligationer, förlagsbevis, värdepappersfonder och rättighet till utlånade eller insatta pengar.

Såddfinansiering: // Finansiering av undersökning, bedömning och utveckling av ett ursprungligt koncept.

Uppstartskapital: // Ges till företag för produktutveckling och inledande marknadsföring.

Fondbörs (aktiemarknad): // En marknad där man köper och säljer värdepapper. Dess viktigaste funktion är att möjliggöra för börsnoterade företag, regeringar och lokala myndigheter att skaffa kapital genom att sälja värdepapper till investerare.

Aktieoption: // Möjlighet för personal och/eller företagsledning att köpa aktier till ett fast pris.

Venture-kapital: // Investeringar i företag som inte är noterade på en publik lista (dvs. börs eller annan marknadsplats) av venture-kapitalföretag som är huvudmän för förvaltning av enskilda personers, institutioners eller interna medel. Man identifierar fyra huvudsakliga utvecklingsstadier hos ett företag som finansieras genom venture-kapital: tidig tillväxtfas,* expansionsfas*, återanskaffning* och ledningsförvärv (management buy-out, MBO).* I USA utesluter uttrycket "venture capital" de flesta former av ledningsförvärv.

Riskkapitalfonder // Fonder som inrättats uteslutande i syfte att bistå med riskkapital.