Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning Tempus III (2000-2006)" () (1999/C 40/08)

Den 1 oktober 1998 beslöt rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för yttre förbindelser, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 17 november 1998. Föredragande utan studiegrupp var Rodríguez García Caro.

Vid sin 359:e plenarsession den 2-3 december 1998 (sammanträdet den 2 december 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för, 8 emot och 16 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Tempus I

1.1.1. Med rådets beslut 90/233/EEG av den 7 maj 1990 inrättades Tempus-programmet för alleuropeiskt samarbete när det gäller högre utbildning. ESK avgav ett yttrande om detta program den 25 april 1990.

1.2. Tempus II

1.2.1. I överensstämmelse med artikel 11 i beslutet lade kommissionen 1992 fram en utvärderingsrapport och ett förslag till beslut om antagande av programmets andra fas.

Ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande i ärendet vid plenarsessionen den 27 januari 1993.

1.2.2. Den 29 april 1993 antog rådet beslut 93/246/EEG om den andra fasen i Tempus-programmet för perioden 1994-1998.

1.2.3. I överensstämmelse med artikel 11 i detta beslut lade kommissionen 1996 fram en utvärderingsrapport och ett förslag till ändring av beslutet i syfte att anpassa Tempus-programmet från och med 1998.

Ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande om förslaget vid plenarsessionen i juli 1996.

1.2.4. Rådet antog den 21 november 1996 beslut 96/663/EEG om ändring av beslut 93/246/EEG om förlängning av Tempus-programmet till år 2000.

1.3. Tempus III

1.3.1. Den 17 juli 1998 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning Tempus III (år 2000-2006) och remitterade förslaget för yttrande till Ekonomiska och sociala kommittén.

1.3.2. Tempus-programmet har under de tidigare faserna följt två huvudlinjer som kan betraktas som kärnan i programmet:

1.3.3. För det första måste man betona insatserna för att främja utvecklingen av utbildningssystemen i de länder som deltar i Phare- och Tacis-programmen. Dessa insatser bidrar till att förbättra högskoleutbildningen i mottagarländerna och ger stöd åt åtgärder som syftar till att förbättra och reformera strukturer och förvaltning inom högre utbildning samt deras.

1.3.4. För det andra kan Ekonomiska och sociala kommittén med tillfredsställelse konstatera att kontakterna har ökat mellan företag och universitet i EU och i de länder som deltar i Tempus. Att företagen medverkar till att utveckla programmet är mycket viktigt för programmets dynamik, vilket man måste ta hänsyn till i framtiden.

2. Förslaget till beslut

2.1. Tempus III riktar sig till de länder i Central- och Östeuropa som inte omfattas av gemenskapsprogrammen Sokrates och Leonardo. Det gäller huvudsakligen de länder som sent fått möjlighet att delta i Tempus och de som är stödberättigade enligt Tacis-programmet (Albanien, Bosnien-Hercegovina, f d jugoslaviska republiken Makedonien, de nya oberoende staterna och Mongoliet).

2.2. När det gäller de länder som deltar i Tacis kommer Tempus III att omfatta de behov som de har gemensamt på grund av den allvarliga ekonomiska krisen, som också har drabbat de högre utbildningssystemen i de nya oberoende staterna och Mongoliet. Tempus skall stödja initiativ som rör tillgång till nya undervisningsmetoder, införande av nya kursplaner och anskaffning av nödvändig utrustning.

2.3. Tempus-programmet skall inte bara ta hänsyn till de generella problemen i dessa länder i allmänhet, utan också till vissa länders specifika behov, till exempel genom att uppmuntra de initiativ som effektivt kan bidra till förbättring och utveckling av högskoleutbildningen.

2.4. När det gäller de icke-associerade central- och östeuropeiska länder som ingår i Phare-programmet skall Tempus fortsätta att verka för en minskning av skillnaderna mellan dessa länder och EU:s medlemsstater.

Insatserna kommer att koncentreras till följande fyra prioriterade områden:

2.4.1. Stärka den regionala dimensionen; universiteten skall gå i spetsen för att återskapa en känsla av solidaritet i regionerna.

2.4.2. Modernisering av den centrala och lokala förvaltningen genom att universiteten får till uppgift att fortbilda tjänstemännen.

2.4.3. Hantering av förändringen inom ramen för de nationella reformerna av den högre utbildningen.

2.4.4. Bygga vidare på det som uppnåtts i de associerade länderna för att resultaten av tidigare Tempus-projekt skall kunna utnyttjas av de länder som medverkar i Tempus III.

2.5. Tempus utgör för närvarande det enda gemenskapsprogrammet för utveckling av närmare förbindelser mellan universitet i EU och de länder som ingår i programmet.

Det är nödvändigt att driva vidare Tempus för att befästa och utnyttja de första landvinningarna i de högre utbildningssystemen i de stödberättigade länderna.

2.6. Syftet med att förlänga Tempus är att befästa de resultat som uppnåtts av Phare- och Tacis-projekten inom den högre utbildningen, att som ett väsentligt inslag i den sociala och politiska reformprocessen bidra till att förbättra förvaltningen i den högre utbildningen samt att stärka samarbetet mellan universitet och företag genom att stödja partnerskapsländerna i deras reformarbete. "Företag" () definieras här i vid bemärkelse i enlighet med artikel 3 b i kommissionens förslag.

2.7. I förslaget till beslut anges att programmet skall löpa under sex år från och med den 1 juli år 2000. En utvärdering skall ske år 2004 i form av en rapport som också skall innefatta ett förslag till anpassning efter år 2006.

2.8. Det allmänna målet för Tempus III är att främja de högre utbildningssystemen genom ett närmare samarbete med partner i Europeiska unionen. Detta skall ske inom ramen för Phare- och Tacis-programmens mål när det gäller ekonomisk och social utveckling i de stödberättigade länderna.

2.9. Vid sidan om detta allmänna mål skall Tempus eftersträva särskilda mål för att stödja de högre utbildningssystemen:

- Utveckling av kursplaner.

- Reformering av strukturer och inrättningar för högre utbildning och deras förvaltning.

- Utveckling av den yrkeskvalificerande utbildningen.

3. Kommentarer

3.1. Allmänna kommentarer

3.1.1. ESK anser att det är en positiv åtgärd att förlänga programmet fram till år 2006. Praktisk och teoretisk utbildning gör människor friare och gör det möjligt för befolkningen att öka sin kunskap, harmoni och välfärd, vilket främjar en balanserad samhällsutveckling och hållbar ekonomisk utveckling.

Att förbättra och stärka den högre utbildningen och ställa den i medborgarnas tjänst är en grundförutsättning för att de skall kunna se framtiden an med optimism.

3.1.2. Universiteten kan spela en viktig roll för den sociala och ekonomiska utvecklingen i de länder som omfattas av programmet. ESK anser därför att företag (i bemärkelsen integrerad helhet av företagare och anställda) och universitet bör ha nära och frekventa förbindelser. Universiteten bör ha ett egenvärde men också ge det dynamiska stöd som behövs till det omgivande samhället i dessa länder. Därmed kan man till exempel också främja aktiv kunskapsöverföring till företagen.

Universiteten bör, med näringslivets kvalificerade stöd, ha en viktig uppgift i att kartlägga de högre utbildningsbehoven i samhället. Kommittén anser därför att aktörer i näringsliv och samhälle i större utsträckning bör medverka i de beslut som berör genomförande av programmet och urval av projekt.

3.1.3. ESK stöder inte principen att de associerade länderna i Central- och Östeuropa skall uteslutas från Tempus eftersom de omfattas av Sokrates. ESK inser att det inte är logiskt att samtidigt delta i liknande program, men kan däremot inte förstå hur man kan tillämpa detta kriterium när vissa länder har större behov av att förbättra utbildningssystemen än andra.

Sokrates-programmet har inte som mål att utveckla de högre utbildningssystemen i de stödberättigade länderna. Det talar för att de associerade länder som fortfarande behöver stärka och förbättra sina system bör få delta i Tempus-programmet.

ESK uppmanar därför kommissionen och rådet att ta hänsyn till denna omständighet och tillåta länderna att gradvis delta i båda programmen beroende på hur stora reform- och moderniseringsbehoven är i de högre utbildningssystemen.

3.1.4. Kommittén anser att det bör vara en prioriterad uppgift att förbättra strukturerna och inrättningarna för högre utbildning i de stödberättigade länderna när det gäller att stärka den sociala och ekonomiska utvecklingen i dessa länder.

Förvaltningen av de högre utbildningssystemen kräver kvalificerade experter som kan maximera universitetens effektivitet, så att de ständigt knappa medlen kan utnyttjas till att uppnå målen för den högre utbildningen.

ESK anser därför att inte bara universitet i medlemsstaterna utan också företag som kan bidra med sina egna erfarenheter av förvaltning bör medverka i de gemensamma europeiska projekt som syftar till att förbättra universitetens förvaltning i de stödberättigade länderna.

3.1.5. Kommittén instämmer i motiveringen till förslaget till beslut, där det anges att man måste återupprätta en känsla av solidaritet i de delar av f d Jugoslavien som omfattas av Phare-programmet.

En möjlig väg för att uppnå detta är att universiteten i de områden som drabbats av etniska konflikter deltar aktivt i projekt som knyter dem samman och i projekt tillsammans med andra universitet i närområdet, antingen i EU eller i de associerade länderna.

ESK anmodar kommissionen att vid utvecklingen av programmet stärka och ge företräde åt denna typ av aktiviteter för att underlätta kontakterna mellan medborgarna i dessa konfliktområden.

3.1.6. Ett av målen för Tempus III är utveckling av kursplaner. Vi står på tröskeln till 2000-talet och lever i ett samhälle där materialismen dominerar de europeiska medborgarnas vardag. Det vore därför lämpligt att skapa en motbild till den överdrivet materialistiska utvecklingen.

ESK vill framhålla att de projekt som syftar till att utveckla utbildningsprogram och kursplaner inte får glömma bort de humanistiska ämnena. Humanismen kan utgöra en bidragande faktor till att återskapa solidariteten och närmare förbindelser mellan folken.

3.1.7. Samtidigt som reformen av de högre utbildningssystemen gynnas genom de gemensamma europeiska projekten, får man inte glömma bort att det krävs en ständig strävan att höja utbildningskvaliteten vid universiteten.

Reformerna kan lätt komma att bli inaktuella om inte alla har klart för sig att det krävs en ständig förbättring av den produkt som universiteten erbjuder samhället. ESK anser att projekten måste innefatta aktiviteter som syftar till att fortlöpande höja kvaliteten på den högre utbildningen.

Kommittén föreslår att man vid urval av gemensamma europeiska projekt skall ge företräde åt projekt som syftar till att införa kvalitetsgarantisystem vid universiteten och i samband med utvecklingen av kursplaner och -program.

3.1.8. Kommittén ser det som nödvändigt med specifika stödåtgärder för att genomföra gemensamma europeiska projekt, bland annat projekt som omfattar insatser för stöd till utbildning, fortbildning och praktikperioder för universitetslärare från de stödberättigade länderna på företag inom Europeiska unionen. För att garantera att universitetsutbildningen håller hög kvalitet krävs kvalificerade lärare som har tillgång till de senaste rönen på området.

3.2. Särskilda kommentarer

3.2.1. ESK anser att terminologin i förslaget till beslut och i bilagorna bör klargöras för att undvika missförstånd. När man till exempel i förslagets huvudtext definierar ett land som stödberättigat inom ramen för Tempus, bör samma beteckning användas i bilagan för att skilja associerade länder från stödberättigade länder.

3.2.2. Ett mål för Tempus I var att öka möjligheterna till utbyte i språkinlärningssyfte mellan medlemsstaterna och de stödberättigade länderna.

ESK konstaterar att i Tempus III finns inte detta mål kvar, och det ingår inte heller i utvecklingen av projekt inom ramen för programmet. ESK anser dock att språket är det naturliga medlet för förståelse mellan människor. Om det inte finns gemensamma uttrycksmedel, finns det inte heller några förutsättningar för förståelse.

Kommittén anser att man bör återuppta detta initiativ och i Tempus III inbegripa utbyte i språkinlärningssyfte i samarbetet mellan medlemsstaterna och de stödberättigade länderna, med tyngdpunkt på utbildning av språklärare.

3.2.3. Studerandes rörlighet mellan universitet som deltar i programmen hör till de mest positiva inslagen när det gäller kultur- och kunskapsutbyte i ett solidariskt Europa utan gränser.

ESK instämmer i att programmet främst bör stödja projekt som syftar till erkännande av kurser vid andra universitet. Detta urvalskriterium bör vara generellt och avgörande för att bevilja projekten stöd, eftersom det bidrar till utbyte och rörlighet och gör det mer attraktivt att studera vid utländska universitet.

3.2.4. ESK har i flera yttranden innan programmet inrättades påpekat att man i den rådgivande kommittén, där varje land har haft två företrädare, bör ge en plats till universiteten och en till företagen. Eftersom man i Tempus fäster särskild vikt vid projekt som främjar samarbete mellan universitet och aktörer i näringsliv och samhälle, särskilt företagen, har ESK ansett att de bör ingå i den rådgivande kommitté som skall utvärdera programmet.

I Tempus III har antalet företrädare minskats till en för varje land.

ESK inser att denna åtgärd kan vara motiverad av besparingsskäl, men man kan fråga sig om man på grund av kostnadseffektivitet i detta fall inte bör avvika från denna princip för att den rådgivande kommittén bättre skall kunna utföra de uppgifter som den tilldelas i beslutsförslaget.

ESK vill följaktligen framhålla att universitetsvärlden och intressegrupperna i näringsliv och samhälle samtidigt och som regel bör vara företrädda i den rådgivande kommittén. ESK begär därför att antalet medlemmar per land skall förbli oförändrat och föreslår ovannämnda sammansättning för att bättre uppnå de mål som motiverar kommitténs existens.

3.2.5. Tempus-programmet har med tiden utvecklat en mängd aktiviteter som utgör en källa till både positiva och negativa erfarenheter för framtida projekt. Tempus III måste aktivt bidra till att sprida kunskap om tidigare projekt och aktiviteter för att de institutioner och organisationer som önskar delta skall få hållpunkter för hur de skall gå till väga vid utformningen av gemensamma europeiska projekt.

ESK anser att det är viktigt att projektdeltagarna har tillgång till en ansökningsmanual som klart anger villkoren för programmet. Det bör också finnas en översikt över genomförda projekt med uppgifter om projektdeltagarna för att man skall kunna utnyttja deras erfarenheter och därmed öka kvaliteten på framtida Tempus-projekt.

3.2.6. En viktig uppgift för myndigheterna i de länder som deltar i Phare- och Tacis-programmen är att förbättra den nationella och lokala förvaltningen. Tjänstemännen behöver utveckla sin kompetens för att klara av de nya krav som följer av den pågående reformprocessen.

Universitet och högskolor i de stödberättigade länderna kan spela en viktig roll för fortbildningen av dessa tjänstemän. De kan med sin infrastruktur och med stöd från universitet i medlemsstaterna och de associerade länderna bland annat utveckla en fungerande modell för den permanenta fortbildning som de offentliga tjänstemännen behöver i de stödberättigade länderna.

ESK anser att man bör ge ökat utrymme åt dessa utbildningsaktiviteter i programmet och att deras mål bör preciseras närmare i bilagan till beslutsförslaget.

3.2.7. ESK anser att man vid utvecklingen av programmen för att främja de ekonomiska och sociala reformerna i de stödberättigade länderna, måste beakta de insatser som syftar till att förbättra utbildningen bland aktörer i näringsliv och samhälle genom utbildningsinsatser som riktar sig till fackliga företrädare och arbetsgivar-representanter. Arbetsmaknadens parter måste också få delta i utbildningsprogrammen på lika villkor.

3.2.8. ESK anser att informationen om programmet bör vara så lättillgänglig som möjligt för att öka antalet medverkande i programmet. Man måste se till att nya inrättningar för högre utbildning samt företagen i EU:s medlemsstater kan medverka i Tempus-projekt, för att undvika att deltagandet begränsas till en snäv krets och för att uppmuntra nya idéer och alternativ som kan berika programmets redan betydande resultat.

Bryssel den 2 december 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförandeBeatrice RANGONI MACHIAVELLI

() EGT C 270, 29.8.1998, s. 9.

() b) industri och företag: alla typer av ekonomisk verksamhet oavsett i vilken juridisk form den bedrivs, lokala myndigheter och offentliga organ, oberoende ekonomiska organisationer, industri- och handelskammare och/eller deras motsvarigheter, yrkessammanslutningar, organisationer som företräder arbetsgivare eller arbetstagare samt utbildningsorgan i ovannämnda institutioner och organisationer (KOM(98) 454 slutlig).

BILAGA till Ekonomiska och sociala komitténs yttrande

Följande ändringsförslag fick minst en fjärdedel av avgivna röster men avslogs under ärendets behandling.

Punkt 3.1.2, första stycket

I första stycket ersätts "företag (i bemärkelsen integrerad helhet av företagare och anställda)" med:

"intressegrupper i näringsliv och samhälle".

Resultat av omröstning

För: 54, emot: 59, nedlagda: 9.

Punkt 3.1.2, andra stycket

I första meningen ersätts "näringslivets kvalificerade stöd" med:

"kvalificerat stöd från aktörer i näringsliv och samhälle".

Resultat av omröstning

För: 47, emot: 63, nedlagda: 6.