·Göra åtskillnad mellan unga som tillfälligt varken arbetar eller studerar (har ofta högre utbildning, ibland arbetslivserfarenhet, och har kanske friställts till följd av covid-19-pandemin eller nyligen gått in på arbetsmarknaden under krisen efter avslutad utbildning) och unga som på längre sikt varken arbetar eller studerar (ofta från utsatta grupper, låg utbildningsnivå, kräver extra insatser). Detta möjliggör mer individualiserade och riktade strategier för båda grupperna, eftersom den sistnämnda gruppen sannolikt behöver mer stöd.

Bland unga som varken arbetar eller studerar har könsklyftan dock ökat något under dessa år. I genomsnitt var skillnaden 3,2 procentenheter 2013 och 3,8 procentenheter 2019. Det är också mycket vanligare att unga flickor som varken arbetar eller studerar står utanför arbetskraften. Detta innebär att könsdimensionen kommer att förstärkas. Särskilda upplysnings- och informationskampanjer kan bidra till att motverka könsstereotyper redan i tidig ålder och uppmuntra unga kvinnor att bredda sitt val av utbildningsvägar och yrken. Unga kvinnor kan stödjas genom att säkerställa att de är medvetna om sina möjligheter och rättigheter, via rådgivning, vägledning och mentorskap. Här handlar det om främjande verksamhet och åtgärder för att undanröja könsstereotyper i utbildnings- och karriärval. I detta avseende understöds den förberedande fasen även genom att unga kvinnor slussas vidare till partner som tillhandahåller sociala tjänster, såsom barnomsorg, hälso- och sjukvård samt psykologiskt stöd.

Sju år efter det att den inrättades har ungdomsgarantin blivit en realitet i EU, men utmaningar återstår. Varje år får 3,5 miljoner unga ett erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning eller en lärlings- eller praktikplats via ungdomsgarantin. Sysselsättningsinitiativet för unga 2014–2020 (med ett sammanlagt EU-bidrag på nästan 9 miljarder euro), tillsammans med kompletterande investeringar från Europeiska socialfonden (ESF) har varit en viktig EU-finansieringskälla för att stödja dess genomförande. Ungdomsarbetslösheten och antalet unga som varken arbetar eller studerar minskade betydligt. Före covid-19-krisen hade ungdomsarbetslösheten (15–24 år) minskat till i genomsnitt 14,9 % jämfört med toppen på 24,4 % under 2013. De makroekonomiska förhållandena har helt klart spelat in i detta, men en färsk undersökning visar att ungdomsgarantin i kombination med EU-finansiering har skapat möjligheter för unga personer och har gett upphov till strukturella reformer av offentliga arbetsförmedlingar och utbildningssystem i medlemsstaterna.

Som en del av återhämtningsplanen för Europa, Next Generation EU, kommer faciliteten för återhämtning och resiliens (med en föreslagen budget på 560 miljarder euro) och React-EU (föreslagen budget 55 miljarder euro) att tillhandahålla ytterligare finansiellt stöd för ungdomssysselsättningsåtgärder. Dessa insatser kommer under finansieringsperioden 2021–2027 att kompletteras av Europeiska socialfonden+, med en föreslagen budget på 86 miljarder euro. ESF+ kommer att stödja samtliga sysselsättnings- och utbildningsåtgärder som ingår i detta förslag. Europeiska regionala utvecklingsfonden kommer också att bidra med framtidssäkrade investeringar i utbildning anpassad till den digitala och gröna omställningen. Medlemsstaterna kommer också att kunna få stöd från instrumentet för tekniskt stöd vid utarbetandet och genomförandet av strukturreformer, särskilt på området utbildning och arbetsmarknadspolitik.

·Fortsätta att stödja ungas anställbarhet på kort sikt genom ett antal åtgärder: tillfälliga och kortvariga arbetsarrangemang, riktade lönesubventioner och främjande av egenföretagande. Lärlingsutbildningar bör också stödjas eftersom de ger unga utbildning för jobb som det råder hög efterfrågan på, vilket innebär att de möjliggör en stabil integration på arbetsmarknaden. Lärlingsutbildningarna bör stärkas under den ekonomiska nedgången så att fler unga kan utnyttja sådana erbjudanden. Eftersom unga med enbart grundskoleutbildning och lågutbildade unga löper särskilt stor risk att hamna i en situation där de varken arbetar eller studerar under lång tid bör unga människor uppmuntras att slutföra sin utbildning, och de som har lämnat skolan i förtid bör slussas tillbaka till utbildningssystemet. I detta sammanhang kan mindre formella och mer flexibla utbildningsformer vara användbara.

Mer generellt föreslås korta och praktiska utbildningskurser för unga som är kopplade till varje persons specifika kompetensbehov som en av de viktigaste aktiveringsåtgärderna under den förberedande fasen innan man tackar ja till ett erbjudande. Praktisk utbildning kan vara en språngbräda mot en fullständig yrkesutbildning, en försmak på arbetslivet eller ett komplement till befintlig utbildning eller arbetslivserfarenhet innan ett erbjudande inleds. Den kortvariga och informella karaktären hos denna förberedande utbildning, som inte bör räknas in i den förberedande fasen på fyra månader, gör att den skiljer sig från det faktiska erbjudandet.

Samordnare för ungdomsgarantin från samtliga medlemsstater möts dessutom regelbundet för att diskutera framsteg med och problem under genomförandet, pågående politiska reformer och relevanta projekt. De deltar även i aktiviteter för ömsesidigt lärande. Erfarenheterna och utvärderingarna av genomförandet på nationell nivå bidrog till en rad rapporter som offentliggjordes 2018. Europeiska nätverket för offentliga arbetsförmedlingar rapporterar via de tvååriga utvärderingsrapporterna regelbundet om de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet att genomföra ungdomsgarantin. EU:s finansiering övervakas noggrant via ESF:s övervakningskommittéer och årliga genomföranderapporter och utvärderas med regelbundna mellanrum.

(12)Kommissionen har föreslagit en omfattande återhämtningsplan för Europa och instrumentet Next Generation EU som fullt ut tar vara på EU-budgetens möjligheter att bidra till att mildra covid-19-pandemins ekonomiska och sociala skadeverkningar, snabbt få igång ekonomin och bevara och skapa jobb. Dessa resurser kommer att vara avgörande för att bl.a. stödja både kortsiktiga åtgärder för att stödja sysselsättning, inbegripet ungdomssysselsättning, och investeringar i mer långsiktiga politiska reformer med anknytning till arbetsmarknaden samt till system för socialt skydd och utbildningssystem.

(13)Under den föregående ekonomiska recessionen 2013 var ungdomsarbetslösheten (15–24 år) 24,4 % i EU och över 50 % i vissa medlemsstater, och det fanns 6,5 miljoner unga i åldern 15–24 år som varken arbetade eller studerade. Som svar på detta antog rådet i april 2013 en rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti – en viktig samordnad aktiv arbetsmarknadsåtgärd på EU-nivå.

(14)Covid-19-pandemin har försatt EU i en aldrig tidigare skådad ekonomisk recession, vilket sannolikt kommer att leda till en på nytt dramatiskt hög ungdomsarbetslöshet och andel unga som varken arbetar eller studerar. EU:s ekonomi förväntas minska med 7,4 % under 2020, vilket blir den djupaste recessionen i unionens historia, och de unga personer som redan befann sig i en utsatt situation på arbetsmarknaden kommer att drabbas hårdast, medan de som söker sig ut på arbetsmarknaden vid denna period kommer att få det svårare att få sitt första jobb. Med tanke på den nuvarande krisen är det därför nödvändigt att förstärka ungdomsgarantin.

(15)Unga kan ha svårigheter på arbetsmarknaden på grund av de övergångsperioder i livet som de genomgår eller på grund av bristen på eller avsaknaden av yrkeserfarenhet. Tidigare recessioner har visat att unga drabbas hårdare än äldre, mer erfarna arbetstagare. Under den tidigare krisen ökade ungdomsarbetslösheten från 16 % under 2008 till en topp på 24,4 % under 2013. Unga kvinnor är också mer benägna att hamna utanför arbetskraften på grund av omsorgsansvar (de som tar hand om barn eller vuxna i beroendeställning eller som har annat personligt ansvar eller familjeansvar). Omsorgsansvar som ett skäl till att stå utanför arbetskraften är över fem gånger vanligare bland unga kvinnor än bland unga män. Detta kan leda till en ökning av skillnaderna i sysselsättning mellan könen med bestående konsekvenser under hela livet för kvinnor.

(16)Ungdomsarbetslöshet och inaktivitet kan ge bestående följdverkningar, såsom ökad risk för framtida arbetslöshet, sänkta framtida inkomstnivåer, förlust av mänskligt kapital och fattigdomsöverföring mellan generationer. Detta skapar utsatthet för enskilda och medför direkta och indirekta kostnader för samhället i stort. Det bidrar också till regional ojämlikhet, där unga människor t.ex. inte får möjlighet att integreras på arbetsmarknaden på ett hållbart sätt på landsbygden eller i avlägsna områden, och får försöka hitta möjligheter på annat håll.

(17)Den pågående utvecklingen med automatisering och digitalisering av produktion och tjänster fortsätter att förändra arbetslivet. Unga är överrepresenterade i atypiska anställningsformer, såsom plattformsarbete eller s.k. gigarbete, där tillgång till fullgott socialt skydd kanske saknas. Unga människor löper större risk än andra att förlora jobbet till förmån för automatisering, eftersom ingångsjobb tenderar att ha en större andel arbetsuppgifter som kan automatiseras. Samtidigt skapar den digitala tekniken nya arbetstillfällen och ökar efterfrågan på färdigheter som behövs för den digitala omvandlingen i många sektorer av ekonomin.

(18)Att investera nu i unga européers humankapital kommer att bidra till att framtidssäkra Europas sociala marknadsekonomier i fråga om demografiska förändringar, samtidigt som den digitala tidsåldern och tillväxten av arbetstillfällen i den gröna ekonomin anammas fullt ut. Unionen kommer att kunna dra full nytta av en aktiv, innovativ och välutbildad arbetskraft och samtidigt undvika de mycket höga kostnaderna förknippade med unga som varken arbetar eller studerar.

(19)En förstärkt ungdomsgaranti kan bidra till att skapa sysselsättning för unga personer i återhämtningen från pandemins verkningar på ekonomin och till att de möjligheter som den digitala och gröna omställningen ger upphov till tillvaratas. Den kan bidra till att minska de ihållande följdverkningarna från den kraftiga nedgången genom att uppmuntra företag att anställa arbetslösa unga och genom att tillhandahålla utbildning som gör det enklare att matcha unga som är arbetslösa eller står utanför arbetskraften med lediga tjänster.

(20)En förstärkt ungdomsgaranti bör säkerställa att alla unga personer får jobberbjudanden på bra villkor, vidareutbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom de första fyra månaderna efter att ha blivit arbetslösa eller lämnat den formella utbildningen. För att uppnå denna ambition bör den staka ut en väg för unga mot en stabil arbetsmarknadsintegration i kristider och nå ut till och aktivera ett större antal unga, oavsett bakgrund, och se till att ingen lämnas utanför. Den bör sträva efter att stödja unga personer när det gäller att skaffa sig arbetslivserfarenhet och utveckla rätt kompetens för en arbetsmarknad i förändring, särskilt sådan som är relevant för den gröna och digitala omställningen. Lärlingsutbildningar spelar en viktig roll i detta avseende. Det finns ett behov av att öka utbildningarnas utbud och kvalitet för att stärka deras roll i återhämtningsfasen. Lärlingsutbildningar förbereder unga personer på jobb med hög efterfrågan och tillhandahåller därigenom en väg mot en stabil integration på arbetsmarknaden, även på lokal nivå.

(21)I rådets rekommendation från 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti åtog sig medlemsstaterna att säkerställa att alla unga under 25 år får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning. En breddning av åldersgruppen till att omfatta unga personer i åldern 25–29 år innebär ett erkännande av att övergången från skola till arbetsliv och en hållbar arbetsmarknadsintegration tar längre tid på grund av arbetslivets och den efterfrågade kompetensens föränderliga karaktär, och att en större andel 25–29-åringar kommer att drabbas av arbetslöshet och behöva stöd under den ekonomiska nedgången till följd av covid-19-pandemin. Detta är också i linje med medlemsstaternas ungdomsrelaterade åtgärder och program, vilka i allmänhet är tillgängliga för unga människor mellan 15 och 29 år.

(22)Unga som varken arbetar eller studerar är en heterogen grupp. För vissa unga som varken arbetar eller studerar kan denna situation vara ett symtom på flertaliga och djupt rotade svårigheter som kan tyda på ett långsiktigt utanförskap. Vissa unga personer är särskilt utsatta t.ex. på grund deras otillräckliga utbildning, deras ofta begränsade sociala skydd, begränsade tillgång till ekonomiska medel, osäkra anställningsförhållanden eller för att de utsätts för diskriminering. För andra unga är situationen utan arbete och studier sannolikt tillfällig, med små hinder för inträdet på arbetsmarknaden och inga inneboende sårbarheter (t.ex. högkvalificerade eller personer som redan har omfattande och relevant arbetslivserfarenhet). En förstärkt ungdomsgaranti bör ta hänsyn till att ett lättare tillvägagångssätt kan vara påkallat när det gäller vissa unga som varken arbetar eller studerar, jämfört med de mer intensiva, långvariga och omfattande insatser som andra, mer utsatta unga som varken arbetar eller studerar sannolikt kan behöva, för att förhindra oproportionerligt negativa konsekvenser för utsatta unga personer.

(23)Mer än en av fem unga människor i EU når inte en grundnivå för digitala färdigheter, och det är tre gånger mer sannolikt att lågutbildade unga underpresterar i fråga om digitala färdigheter än högutbildade. I och med att återhämtningen från covid-19-krisen påskyndar den digitala omställningen blir kompetensklyftan vad gäller digitala färdigheter en avgörande faktor för ungas anställbarhet och förmåga att utnyttja möjligheterna från omställningen. Riktad kompetenshöjning hjälper unga människor att möta den ökande efterfrågan på digitala färdigheter.

(24)Förberedande utbildning inom särskilda kompetensområden såsom digitala eller gröna färdigheter som sker under den första fasen innan ett erbjudande antas bör ingå i en förstärkt ungdomsgaranti. Denna praktiska utbildning kan vara en språngbräda mot en fullständig yrkesutbildning, en försmak på arbetslivet eller ett komplement till befintlig utbildning eller arbetslivserfarenhet innan ungdomsgarantierbjudandet inleds. Den kortvariga och informella karaktären hos denna förberedande utbildning, som inte bör räknas in i den förberedande fasen på fyra månader, gör att den skiljer sig från erbjudandet.

(25)Effektiv samordning och partnerskap tvärs över politikområdena (sysselsättning, utbildning, ungdomsfrågor, socialpolitik osv.) är av stor vikt för att öka möjligheterna till arbete av god kvalitet samt utbildning, lärlingsutbildning och praktik. Integrerade tjänster (t.ex. gemensamma kontaktpunkter eller andra modeller) erbjuder enklare tillgång till tjänster och förmåner och kan lättare tillhandahålla skräddarsydda, flexibla och mer responsiva lösningar för unga med flerdimensionella problem. Integrerade tjänster kräver en förändrad arbetskultur, där unga står i mittpunkten för insatserna och administrativa silor bryts upp.

(26)Den förstärkta ungdomsgarantin bör genomföras via ett system som består av stödåtgärder och anpassas till nationella, regionala och lokala förhållanden. Sådana system bör ta hänsyn till att situationen ser olika ut i medlemsstaterna när det gäller ungdomsarbetslöshet, andelen som står utanför arbetskraften, institutionell struktur och de olika arbetsmarknadsaktörernas kapacitet. De bör också ta hänsyn till de olika förhållanden som gäller för offentliga budgetar och de finansiella begränsningarna för allokering av resurser och bör övervakas och förbättras fortlöpande.

(27)Stödåtgärder kan finansieras med unionsmedel. Sysselsättningsinitiativet för unga 2014–2020 (nästan 9 miljarder EUR i EU-bidrag) har tillsammans med ytterligare investeringar från Europeiska socialfonden varit en viktig ekonomisk resurs för att stödja genomförandet av ungdomsgarantin. Som en del av återhämtningsplanen för Europa och instrumentet Next Generation EU kommer faciliteten för återhämtning och resiliens och React-EU att tillhandahålla ytterligare EU-medel för sysselsättningsåtgärder för unga. Dessa insatser kommer att kompletteras av Europeiska socialfonden+ under finansieringsperioden 2021–2027, som kommer att stödja hela spektrumet av sysselsättnings- och utbildningsåtgärder inom ramen för den förstärkta ungdomsgarantin.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

(1)Säkerställa att alla unga under 30 år inom en period av fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik, i linje med princip 4 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

Utgångspunkten för att tillhandahålla ungdomsgarantin bör vara registreringen hos en ungdomsgarantileverantör.

Ungdomsgarantisystemen bör grundas på följande riktlinjer, som är strukturerade kring fyra faser (kartläggning, uppsökande verksamhet, förberedelse och erbjudande) och har anpassats till nationella, regionala och lokala förhållanden, med hänsyn tagen till jämställdhetsaspekten och mångfalden i målgruppen: