KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA OCH EKONOMISKA SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN - För ett globalt partnerskap i informationssamhället: EU-perspektiv inom ramen för FN:s världstoppmöte om informationssamhället (World Summit On The Information Society (WSIS)) (Text av betydelse för EES)

1. INLEDNING

FN:s världstoppmöte om informationssamhället (WSIS) som skall hållas i december 2003 i Genève och i november 2005 i Tunisien är den enskilda mest betydelsefulla politiska händelsen på det här området sedan termen informationssamhället myntades i mitten av 1990-talet av Europeiska unionen. Toppmötet har som mål "att utveckla en gemensam syn på och förståelse av informationssamhället och att utarbeta en strategisk handlingsplan för en samordnad utveckling som skall leda till denna syn". [1] Mötet äger rum vid en tidpunkt då det råder allmän enighet om att samhället håller på att förändras - och att dessa förändringar kommer att fortsätta - som ett resultat av de snabba förändringarna inom informations- och kommunikationstekniken och därigenom bidra till ekonomiska, sociala och kulturella förändringar i en utsträckning som ingen tidigare trodde var möjligt.

[1] Resolution 56/183 som antogs vid FN:s generalförsamlingsmöte i januari 2002.

Dessa viktiga förändringar har tidigare behandlats i olika internationella fora, exempelvis inom G8 genom "Okinawa Charter", i FN-debatter och främst genom att man inrättat en så kallad "Digital Opportunity Task Force" eller FN:s "ICT Task Force". Andra initiativ, t.ex. av Världsekonomiska forumet i Davos eller den globala affärsdialogen om e-handel, har lanserats i den privata sektorn.

EU:s syn på informationssamhället, så som den kommit till uttryck i flera olika politiska riktlinjer under de senaste tio åren, har fått uppmärksamhet världen över. Vid rådets möte i Lissabon år 2000 förband sig rådet att utveckla den kunskapsbaserade ekonomin, vilket inte gått obemärkt förbi. Många länder planerar att ändra sin ekonomiska och sociala politik och har uttryckt intresse för EU:s tillvägagångssätt, inte minst när det gäller eEurope, den nya lagstiftningen om elektronisk kommunikation, politiken på området forskning och teknisk utveckling samt EU:s politik på det sociala, ekonomiska och kulturella området samt inom handel och bistånd.

Under förberedelserna inför toppmötet har många länder förklarat att de förväntar sig att unionen skall spela en betydande roll, inte minst i fråga om att erbjuda inblickar i unionens politik i fråga om informationssamhället, dela med sig av sina erfarenheter och ingå ett åtagande att bistå utvecklingsländer och nya tillväxtekonomier. EU bör bidra genom att erbjuda sig att dela med sig av sina metoder och därigenom få nya kunskaper genom erfarenheter från partners världen över.

Det här meddelandet skall bidra till följande:

- Att förtydliga sammanhanget genom att ange huvudmålen för WSIS och nyckelfrågorna för EU, vilket möjliggör för EU att inta en hållning i syfte att

- förbereda samordningen av EU:s bidrag och inställning till förberedelsearbetet och toppmötet, och

- att föreslå inriktningar för rådet och Europaparlamentet som förberedelse för slutsatser som EU kan basera sig på vid förhandlingarna om avsiktsförklaringen och handlingsplanen inför WSIS.

2. FÖRBEREDELSERNA INFÖR WSIS

Initiativet till toppmötet togs i en resolution [2] från ITU (International Telecommunications Union) 1998; initiativet fick stöd i en resolution [3] från FN:s generalförsamling i januari 2002. I den senare efterlyses aktivt deltagande och faktiska bidrag till toppmötet från samtliga berörda organisationer, både inom FN och mellanstatliga, både internationella och regionala institutioner, samt icke-statliga organisationer, det civila samhället och den privata sektorn. Toppmötet kommer att bestå av två faser där den första är förlagd till Genève i december 2003 under ledning av den schweiziska regeringen och den andra äger rum i Tunis i november 2005 med tunisiska regeringen som värd. I det här meddelandet fokuseras främst på förberedelserna inför den första fasen av WSIS, dvs. toppmötet i Genève.

[2] Resolution 73 som antogs vid ITU:s diplomatkonferens i Minneapolis 1998.

[3] Resolution 56/183 som antogs vid FN:s generalförsamlingsmöte i januari 2002.

Som vanligt i fråga om FN:s toppmöten omfattar förberedelsefasen inför WSIS även regionala insatser med konferenser på samtliga kontinenter och inrättandet av flera förberedande kommittéer. Hittills har fyra regionala konferenser hållits (Bamako, Bukarest, Tokyo, Punta Cana) där man vid alla fyra antog en avsiktsförklaring som innehöll de huvudsakliga politiska intresseinriktningarna och målen för informationssamhället på den berörda kontinenten. Kommissionen har bidragit finansiellt till de regionala konferenserna i Bamako och Punta Cana för de afrikanska och latinamerikanska länderna som stöd till dessa regioner under förberedelserna. De regionala konferenserna har bidragit på ett viktigt sätt till de förberedande kommittéerna.

Mötena i den förberedande kommittén är viktiga fora där djupa och breda diskussioner om förberedelserna inför WSIS äger rum mellan exempelvis regeringar, den privata sektorn och det civila samhället. Det första och andra mötet för kommittén skedde i juli 2002 och februari 2003. I september 2003 planerar man att hålla det tredje och det sista mötet. Under förberedelsernas slutfas kommer tyngdpunkten att ligga på att förhandla fram en politisk avsiktsförklaring och en handlingsplan som skall godkännas och antas av regeringscheferna vid toppmötet den 10-12 december 2003 i Genève.

Förberedelsearbetet är tämligen komplicerat, vilket inte bara beror på begreppet "informationssamhället" omfattar ett mycket brett område av frågor, utan även på att de som deltar i processen, dvs. den privata sektorn, det civila samhället och internationella organisationer företräder olika intressen. Dessutom har deltagandet från det civila samhället och den privata sektorn givit upphov till procedurmässiga svårigheter, eftersom dagens regler rörande dem inom FN-systemet ännu håller på att utvecklas.

Informationssamhällets utveckling är oroande för vissa inblandade. Vissa regeringar ser med oro på informationssamhällets kulturella och sociala påverkan, främst när det gäller tillgång till information och öppenhet/insyn samt att minoriteter eller den politiska oppositionen kan skaffa sig mer makt. Vissa utvecklingsländer anser dessutom att den underliggande ekonomiska modellen gynnar industrialiserade ekonomier, och de planerar att koppla antagandet av ekonomisk öppenhet på det här området till handelsförhandlingar.

3. INFORMATIONSSAMHÄLLLETS UTMANINGAR OCH EU:S TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

I det här avsnittet presenteras de utmaningar som informationssamhället bär med sig. De rör både industrialiserade länder och utvecklingsländer samt karaktären hos och kvaliteten på relationerna mellan länderna. I samband med det presenteras EU:s tillvägagångssätt och erfarenheter som bakgrund till förslagen för EU:s hållning.

3.1. Utmaningar för toppmötet

Informationssamhället blir verklighet för allt fler och fler. Många exempel i det dagliga livet vittnar om det. Förändringarna rör dock inte bara tekniken; de är vittgående och globala och banar väg för nya kommunikationssätt, nya ekonomiska och sociala strukturer samt nya styrelseformer. Ekonomin blir allt mer kunskapsbaserad. I likhet med en evolutionssprocess är framväxandet av informationssamhället en produkt av olika krafter vars möjligheter man antingen kan utnyttja eller missa.

Utmaningarna ligger i att utveckla en gemensam syn på informationssamhället och en gemensam förståelse av både de enskildas roll och den roll nationerna skall spela samt de styrelseformer som kommer att dyka upp. De frågor som fått en extra dimension i samband med spridningen av informationssamhället måste alltså behandlas.

Samtidigt finns det både tekniska, lagstiftningsmässiga och andra hinder för utvecklingen av informationssamhället, som måste avlägsnas om den nya teknikens möjligheter skall kunna utnyttjas fullt ut. Detta måste dock ske utan att man ändrar den lagstiftning som tar hänsyn till behoven hos informationssamhället och dess medborgare. Det alltmer globala informationssamhället väcker också, på grund av sin gränsöverskridande karaktär, frågor som berör länder världen över, till exempel säkerhet eller globala styrelseformer.

Den digitala klyftan kommer att bli ett centralt tema för toppmötet. Spridningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) medför både utmaningar och möjligheter för social och ekonomisk utveckling, vilket är allra tydligast i världens fattigaste länder. IKT erbjuder stora möjligheter att minska sociala och ekonomiska orättvisor och att bygga upp rikedomar lokalt, vilket bidrar till att uppnå de bredare utvecklingsmålen. Men det finns fallgropar. Om informationssamhället inte utvecklas på rätt sätt, kan det leda till ytterligare marginalisering av de fattiga och missgynnade, vilket skulle ge de befintliga gapen en digital dimension och förvärra sådana gap i och bland utvecklingsländerna samt i industrialiserade länder.

3.2. EU:s tillvägagångssätt

Vid rådets toppmöte i Lissabon bekräftade EU att informationssamhället skulle vara en av unionens politiska prioriteringar och dessutom formulerade man dess mål: att göra unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, som skulle vara kapabel att ge en uthållig ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbeten samt större social sammanhållning. Unionen är villig att dela med sig av sina politiska riktlinjer och åtgärder.

År 2000 lanserade Europeiska unionen initiativet eEurope som det viktigaste bidraget för att uppnå Lissabon-målen [4]. Programmet hade ett ambitiöst mål: att alla medborgare, skolor och företag skulle bli uppkopplade och att den nya ekonomins potential för tillväxt, sysselsättning och integrering skulle utnyttjas. Den färska handlingsplanen eEurope 2005 (som godkändes vid rådets möte i Sevilla 2002 och som omfattar perioden 2003-2005) är ytterligare ett steg i riktning mot utveckling och användning av en infrastruktur av världsklass som kan erbjuda moderna offentliga tjänster. Initiativet är inriktat på att användningen av IKT skall göra offentliga tjänster produktivare och mer lättillgängliga, att det skall skapas en gynnsam miljö för e-handel och att det skall skapas förutsättningar för en bredbandsbaserad informationsstruktur, även i avlägsna och glest befolkade områden. Vidare stödjer initiativet ett tillvägagångssätt baserat på flera plattformar, exempelvis persondatorer, mobiltelefoner, digital-TV, för att bredda åtkomsten till informationssamhället.

[4] http://www.europa.eu.int/ information_society/eeurope/index_en.htm

Ovanstående kompletteras av den nya rättsliga ramen för elektronisk kommunikation [5], som kommer att ge konsumenter, företag och andra intressenter fördelar genom att den säkerställer en konkurrenskraftig miljö för tillhandahållandet av elektroniska kommunikationstjänster, stimulerar investeringar, innovation, skapar utrymme för prissänkningar och ökar konsumenternas valmöjligheter. Den nya ramen kommer att påskynda övergången till en kunskapsdriven ekonomi genom att den innehåller tydliga och stabila regler och skapar en säkrare investeringsmiljö. EU siktar dessutom på att öka investeringarna i forskning och utveckling till 3 % av BNP till år 2010 [6]. Förutom dessa nya instrument bidrar flera olika EU-riktlinjer och -åtgärder till utvecklingen av den europeiska modellen av informationssamhället, och är relevanta i det här sammanhanget, främst på områdena copyright, e-handel, dataskydd och öppenhet, etc.

[5] http://www.europa.eu.int/ information_society/topics/telecoms/index_en.htm

[6] Meddelande från kommissionen: "Investering i forskning: en handlingsplan för Europa" KOM(2003) 226, april 2003.

Ett stort antal partnerländer har visat sitt intresse för EU:s tillvägagångssätt [7]. Flera av dem har tagit initiativet eEurope som utgångspunkt för sina egna åtgärder. Det har inletts samtal mellan unionen och dess partners i fråga om riktlinjer och lagstiftningsmässiga frågor, vilket får sin naturliga förlängning i genomförandet av samarbetsprogram. Det gäller till exempel EU:s partnerländer i Asien [8], Latinamerika [9] och Medelhavsområdet [10].

[7] Exempelvis har EU:s anslutningsländer antagit handlingsplanen eEurope+ där man hämtat inspiration från eEurope, och länderna i norra Europa har utvecklat en jämförande strategi. Även i sydöstra Asien och i framväxande ekonomier som Brasilien, Mexiko och Marocko har man antagit e-strategier.

[8] ASIA IT&C har arbetat med utvecklingsländer i Asien sedan 1999, bland annat genom att stödja projekt på områden som jordbruk, undervisning, hälsa, transport, turism och elektronisk handel.

[9] "@LIS" (Alliance for the Information Society) lanserades i Sevilla år 2002.

[10] "New Approach for Telecommunications Policies" (NATP) och ett program för utvecklingen av informationssamhället (EUMEDIS).

Dessa samarbetsprogram omfattar demonstrationsprojekt på områdena utbildning, hälsa, lokala styrelseformer och, mer generellt, "digital integrering". Kompletterande initiativ syftar till att förstärka de nätverk av forskare och intressenter som finns mellan EU och dess partners. De erfarenheter som gjorts inom gemenskapen, i samarbete med tillväxtekonomierna, skulle kunna få en uppföljning i dialogen med signatärstaterna till Cotonou-avtalet, i enlighet med rekommendationerna från EU-AVS-rådet.

4. EU:S PRIORITERINGAR FÖR WSIS POLITISKA AVSIKTSFÖRKLARING OCH HANDLINGSPLAN

Den 21 mars 2003 offentliggjordes de utkast till den politiska avsiktsförklaringen och handlingsplanen som skall godkännas av rådet. Utkasten är långt ifrån klara, och kommer att förfinas ytterligare vid ett öppet mellanstatligt möte i juli 2003. Själva dokumentstrukturen fattades det dock formellt beslut om under förberedelsearbetet och den strukturen kommer att ligga till grund för utarbetandet av det här meddelandet.

Den politiska avsiktsförklaringen och handlingsplanen som skall antas vid toppmötet har samma struktur. Detta innebär att texterna till viss del överlappar varandra. För att öka tydligheten behandlas de två dokumenten samtidigt i det här avsnittet. EU:s inställning presenteras separat och i de fall det är lämpligt läggs förslag i fråga om handlingsplanen fram.

4.1. Allmänna synpunkter på avsiktsförklaringen och handlingsplanen

4.1.1. Målen för den politiska avsiktsförklaringen

I fråga om EU bör den politiska avsiktsförklaringen syfta till följande:

- Att man skall enas om ett synsätt som skulle kunna utgöra en stabil bas för ett lämpligt ramverk på global nivå och vara referens för regionala och nationella handlingslinjer och åtgärder.

- Att man skall formulera nyckelprinciper som skulle kunna utgöra grunden för överenskommelser om de huvudfrågor som det globala informationssamhället tar upp.

- Att man skall avge ett politiskt budskap där alla länder och enskilda uppmanas att utnyttja de möjligheter informationssamhället erbjuder.

Utvecklingen av ett öppet, integrerat, hållbart och fredligt informationssamhälle måste vila på en uppsättning principer som är av grundläggande betydelse för ett demokratiskt samhälle. Dessa principer berörs dock inte i första hand i debatterna om informationssamhället. EU anser dock att i enlighet med unionens grundläggande texter [11] måste följande principer upprätthållas och utvidgas inom informationssamhället:

[11] EU-fördraget och rådets stadga om de grundläggande rättigheterna.

- Åsikts- och yttrandefriheten i enlighet med bestämmelserna i FN:s allmänna förklaring om de allmänna rättigheterna.

- Rätten till åtkomst till information är en av grundvalarna för ett fritt och jämlikt samhälle. Att information och kunskaper delas och sprids är nyckeln till en gemensam förståelse av globala värden och till att samhällen utvecklas på ett fredligt och hållbart sätt. Samtidigt måste man ta vederbörlig hänsyn till äganderätter, vilket även omfattar immateriella äganderätter.

- Rätten till utbildning, som bland annat finns inskriven i den universella förklaringen om de mänskliga rättigheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt andra instrument, är av grundläggande betydelse för att man skall kunna utrota fattigdomen samt alla typer av diskriminering. I informationssamhället behövs därför en särskild satsning på digital kompetens.

- Främjandet och bevarandet av kulturell mångfald så som den finns inskriven i UNESCO:s allmänna deklaration om kulturell mångfald [12] och som definieras som yttrandefrihet, mångfald i mediebranschen samt att alla kulturer skall ha tillgång till uttrycksmedel och medel för spridning, samt nödvändigheten av interkulturellt utbyte.

[12] Antogs i november 2001.

- Främjandet av fred och mänsklig värdighet genom användning av IKT, främst genom ett åtagande att bygga ett mer demokratiskt samhälle genomsyrat av ökad öppenhet, ökat deltagande från medborgarnas sida och goda styrelseformer på nationella och lokala nivåer, vilket syftar till att stärka de enskildas rättigheter, inte minst i förhållande till individernas kompetensbyggande, dataskydd och datasäkerhet.

- Utvecklingen av informationssamhället med en etisk dimension där cyberrymden skall vara underkastad allmänt erkända etiska värden som sanning, rättvisa, solidaritet och delat ansvar.

4.1.2. Handlingsplanens mål och egenskaper

Handlingsplanen syftar till att genomföra den gemensamma synen på och förståelsen av informationssamhället i enlighet med vad som sägs i den politiska avsiktsförklaringen. För EU:s del bör handlingsplanen därför innehålla följande:

- Prioriteringar som hjälper till att omsätta den politiska avsiktsförklaringen i praktiken.

- Konkreta mål som möjliggör att man utnyttjar IKT:s potential när det gäller hållbar ekonomisk och social utveckling, främst när det gäller fattigdsomsbekämpning och kampen mot analfabetism världen över och som stöd för utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration.

- Gemensamma referenser för bidrag från samtliga intressenter, och på så sätt utgöra en överenskommen ram för sammanhållna åtgärder.

- Tydliga instruktioner i fråga om uppföljning samt övervakningsmetoder.

EU anser därför att handlingsplanen bör utformas enligt följande:

- Den bör vara inriktad på ett begränsat antal politiska prioriteringar och återspegla en klar global enighet så att man kan mobilisera politiskt stöd och uppnå en kritisk massa när det gäller åtgärder. Åtgärderna bör integreras i de politiska riktlinjerna och programutformningen både på nationella och internationella nivåer.

- I det arbetet bör man dra nytta av de mål som uppnåtts och de erfarenheter som gjorts. Handlingsplanen måste därför uttryckligen bygga på tidigare erfarenheter och kunskaper och vara inriktad på ett systematiskt utnyttjande av dessa.

- En viktig faktor för att handlingsplanen skall kunna omsättas i praktiken är att man lyckas mobilisera samtliga intressenter, regeringar, det civila samhället samt den privata sektorn, tillsammans med en metod som gör det möjligt för de olika intressenterna att bidra. För att man skall vara säker på att det uppstår synergieffekter och råder enhetlighet mellan initiativen från de olika aktörernas håll, måste det finnas en definition av de delade målen och en gemensam grund.

- Handlingsplanen måste innehålla tydliga riktlinjer för hur åtaganden skall följas upp, till exempel i form riktlinjer för vilka åtgärder som skall vidtas och ett underlag för utvärdering av toppmötets resultat i framtiden. Erfarenheterna har dessutom lärt EU att det är av strategisk vikt att så långt som möjligt använda harmoniserade indikatorer och gemensamma värderingsgrunder vid bedömningen av vilka framsteg som gjorts och vid benchmarking mellan länder och regioner.

4.2. Nyckelprinciper som framkommit under förberedelsearbetet

Under förberedelserna har man överenskommit om flera principer, som ligger till grund för både den politiska avsiktsförklaringen och handlingsplanen. I det här avsnittet presenteras dels dessa principer helt kortfattat, dels förslagen för EU:s inställning.

4.2.1. Lämpliga förhållanden, utveckling av infrastruktur och åtkomst, riva barriärer

I EU:s politik är dessa frågor nära förknippade med varandra och de tas upp i initiativet eEurope. Det kan exempelvis röra sig om behovet av rättsliga ramar som gynnar investeringar, främjar spridningen av elektroniska kommunikationstjänster bland allmänheten, främjar öppenhet och driftskompatibilitet och som skapar lämpliga förhållanden för utveckling av informationsinfrastruktur och -tjänster genom väl avpassad forsknings- och innovationspolitik.

Lämpliga förhållanden kan också innebära stimulansåtgärder i fråga om utvecklingen av nya tjänster och tillämpningar. Resultatet kan bli innovativa partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn.

Utmaningen består av att kombinera mobiliseringen av marknadskrafter med nödvändig statlig ledning när det gäller fastställande av lämpliga ramar och incitament samt solidaritetsmekanismen. Utvecklingsländerna skulle gynnas av om det fastställs lämpliga lagstiftningsmässiga och politiska ramar, även speciellt för områden som berör konsumenter, vars förtroende för kommunikationstjänster är en förutsättning för att utvecklingsländerna skall integreras i den internationella IKT-marknaden, vilket skall ske genom bättre och billigare åtkomst till informationsteknik och -kommunikation genom att den privata sektorn, både den lokala och utländska, ökar sin handel och sina investeringar. Dessutom bör länder uppmuntras att ansluta sig till ITA-avtalet om varor på informationsteknikområdet och att avreglera och i konkurrenshöjande syfte reglera basutbudet av telekommunikationstjänster.

Förslag till EU-ståndpunkt för avsiktsförklaringen:

- Att stödja utvecklingen av regionala och nationella e-strategier som ett nyckelelement i WSIS politiska avsiktsförklaring.

Förslag till EU-ståndpunkt för handlingsplanen:

- Att främja utvecklingen och införandet av trovärdiga, öppna och icke-diskriminerande rättsliga ramar och regelverk i fråga om elektronisk kommunikation.

- Att främja tekniskt stöd för e-strategier och fastställa lämpliga rättsliga ramar.

- Att inom ramen för Doha-utvecklingsagendan uppmuntra länder att ansluta sig till ITA-avtalet om varor på informationsteknikområdet och att avreglera och i konkurrenshöjande syfte reglera basutbudet av telekommunikationstjänster.

4.2.2. Regeringars, det civila samhällets och privata sektorns roll

Om ett globalt informationssamhälle skall utvecklas på rätt sätt beror i hög grad på engagemanget och bidragen från samtliga inblandade. EU beaktade detta när man utvecklade sin egen politik på området. Därför har EU intagit en tydlig inställning och verkat för att den privata sektorn och det civila samhället skall integreras fullt ut i förberedelserna inför toppmötet. Framförallt bör ovanstående återspeglas i handlingsplanen genom en kombination av statliga åtgärder, vilket även omfattar åtgärder från internationella statliga organisationer, samt partnerskap med olika intressenter.

Informationssamhällets spridning beror till stor del på hur lokala myndigheter spelar sin roll som den första nivå där medborgarna och det offentliga möts. Vid världstoppmötet måste denna viktiga roll för de lokala myndigheterna erkännas och handlingsplanen bör innehålla en specifik roll för dem.

Förslag till EU-ståndpunkt för avsiktsförklaringen:

- Att säkerställa att samtliga intressenter kan delta direkt vid förhandlingarna om handlingsplanen och komma med tydliga åtaganden under uppföljningen.

- Att stödja initiativ från intressenter, främst städernas toppmöte som skall hållas i Lyon i Frankrike den 4-5 december.

4.2.3. Kapacitetsbyggande

På området kapacitetsbyggande kommer EU att fokusera på två prioriterade områden för toppmötet: e-lärande och e-förvaltning, samtidigt som man betonar nödvändigheten av att även bygga kapacitet genom delad forskning och teknisk utveckling samt genom uppmuntran av utbildning och rörlighet. [13]

[13] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002-2006).

En av de viktigaste faktorerna för att påskynda framväxten av informationssamhället är utvecklingen av det mänskliga kapitalet. E-lärande underlättar åtkomst till resurser och tjänster på inlärningsområdet och till globalt utbyte och samarbete. Det är ett kraftfullt verktyg för personlig utveckling, för att överbrygga den digitala klyftan och för att gynna lokalt innehåll samt språklig och kulturell mångfald. Genom e-lärande förbättras också villkoren för livslångt lärande genom att människor som befinner sig utanför den formella utbildningsgången kan nås och genom att fortlöpande yrkesmässig utveckling stimuleras. Kopplad till traditionella inlärningsmetoder kan e-lärande stödja utvecklingen av kognitiva och digitala färdigheter som leder till åtkomst till och användning av kunskaper som är relevanta för både enskilda och samhället. En bred spridning av digital kompetens, tillsammans med allmän åtkomst till IKT-infrastruktur, är en förutsättning för att man skall kunna överbrygga den digitala klyftan.

E-förvaltning bör inriktas på effektivare administration av offentliga tjänster och bättre förvaltning av finansiella, mänskliga och offentliga resurser och varor på alla styrelsenivåer, inte minst på lokal nivå. Detta skall ske under villkor som präglas av hållbarhet, deltagande, samarbete, ökad effektivitet och öppenhet. Medborgare och företag måste stå i centrum när man utarbetar online-tjänster som är allmänt tillgängliga.

Förslag till EU-ståndpunkt för avsiktsförklaringen:

- Att erbjuda brett politiskt stöd för "investeringar i människor", och på så vis bereda väg för ett globalt samarbete på området.

- Att främja deltagande från både kvinnor och unga i processen.

- Att sprida fördelarna med IKT vilket gynnar integrering och ger mer makt åt minoriteter och åsidosatta grupper.

Förslag till EU-ståndpunkt för handlingsplanen:

- Att lansera ett globalt samarbetsinitiativ på området e-förvaltning och e-lärande.

4.2.4. Att skapa förtroende och säkerhet

Säkerhet, skydd av privatlivet och egendom samt allmän styrning av sektorn är nödvändiga ingredienser för att vinna människors förtroende för informationssamhället. Detta är framförallt av vikt när det gäller konsumenternas oro för intrång i privatlivet, olagliga affärsmetoder samt olagligt och stötande innehåll och skydd av minderåriga. Piratkopiering på nätet är en annan fråga som berör både företag och konsumenter. Nätsäkerhet har blivit ett av de viktigaste områdena när det gäller den fortsatta tillväxten av elektronisk handel och användningen av ny teknologi. Det krävs därför ökade insatser för att öka tillförlitligheten hos de system och tillämpningar som lagrar och överför uppgifter.

När det gäller cybersäkerhet är det viktigt att man kan hitta rätt balans mellan åtgärder som skall öka säkerheten och behovet av att säkerställa skydd av uppgifter och privatlivet samtidigt som man undviker att nya handelshinder uppstår. Målet består av att cyberrymden skall vara ett "område präglat av frihet, säkerhet och rättvisa". I det sammanhanget måste man med alla till buds stående medel kämpa mot att den digitala revolutionen påverkar jämlikheten på ett negativt sätt, till exempel i form av IKT- och mediabaserat våld mot kvinnor, som olaglig användning av IKT för sexuella trakasserier, sexuellt utnyttjande och handel med kvinnor och flickor.

Kommunikationsnätverk är globala och säkerhetsfrågorna understryker behovet av både närmare internationellt samarbete och av gemensamt agerande. Även om vissa initiativ måste anpassas till lokala förhållanden, råder det inget tvivel om att det internationella samarbetet måste spridas.

För att skydda den övergripande säkerheten för nät och informationssystem i EU har kommissionen nyligen antagit ett förslag för att upprätta en särskild byrå för nät- och informationssäkerhet som skall fungera som ett kompetenscentrum för nätsäkerhet. Den modellen kan kopplas till andra internationella initiativ, vilket ökar det internationella samarbetet.

Förslag till EU-ståndpunkt för avsiktsförklaringen:

- Att hitta rätt balans mellan säkerhetsmål, förtroende, skydd av uppgifter och privatlivet.

- Att undvika att det skapas ytterligare handelshinder eller onödiga pålagor i sektorn.

Förslag till EU-ståndpunkt för handlingsplanen:

- Att uppmana samtliga länder att inrätta en specialenhet för säkerhetsfrågor och att utveckla ett öppet samarbetsnätverk mellan dem.

4.2.5. IKT-tillämpningar för utveckling

EU kommer inte att stödja och använda IKT som en prioriterad sektor, utan snarare som ett verktyg för att uppnå målen inom de viktigaste områdena och de överlappande temana inom EU:s nya utvecklingspolitik. IKT skall inte ses som en isolerad föreetelse utan som del av en övergripande utvecklingsstrategi och politisk dialog med de länder som gynnas. [14] E-deltagande utgör en knäckfråga i de stora förändringar som blivit ett resultat av informationsrevolutionen. E-deltagande omfattar åtgärder som syftar till större sammanhållning inom informationssamhället, vilket bland annat omfattar åtkomst och deltagande för alla, jämställdhetsfrågor, användningen av IKT i det dagliga livet, arbete, utbildning och e-hälsa. Framförallt skulle e-hälsa kunna bidra till effektivare sjukvårdsarbete, bättre sjukvårdstjänster och högre kvalitet på omsorgen.

[14] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Informations- och kommunikationsteknik och utvecklingen - Informations- och kommunikationsteknikens roll inom EG:s utvecklingspolitik, KOM(2001) 770 slutlig, 14.12.2001.

Informationssamhällets verktyg och instrument kan bidra till att uppnå utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration om att bekämpa fattigdom och hunger, att utrota analfabetism, minska barndödligheten, förbättra kvinnors status, förbättra mödrars hälsa, bekämpa sjukdomar och främja hållbarheten. De kan dock också utgöra en utmaning i form av den så kallade digitala klyftan, ytterligare ökade ekonomiska och sociala skillnader, eftersom åtkomsten till dessa verktyg och instrument är ojämnt fördelad.

I likhet med andra utvecklingsbetingade utmaningar, måste utvecklingsländerna och relevanta intressenter, främst lokala samhällen, själva fatta beslut om att utnyttja de nya möjligheterna. Ansvaret måste ligga hos dem själva. Det internationella samfundet kan å sin sida spela en aktiv roll genom att peka på de fördelar som ligger i nya politiska riktlinjer och bistå intresserade länder vid utformningen av lämpliga riktlinjer utifrån deras situation och prioriteringar.

För att uppnå detta genomför kommissionen ett specifikt pilotprojekt om kapacitetsbyggande i fråga om informations- och kommunikationsteknik i utvecklingsländer tillsammans med andra större internationella institutioner, exempelvis FN-ITU och världsbankgruppen. Denna åtgärd initierades av Europaparlamentet [15] och kommer att bidra till bättre IKT-politik som leds av länderna själva, bl.a. i de minst utvecklade länderna.

[15] Budgetpost B7-623 under budgetåren 2003 och 2003.

Förslag till EU-ståndpunkt för avsiktsförklaringen:

- Att erkänna den potential som finns hos IKT i fråga om att bidra till att utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration uppnås.

Förslag till EU-ståndpunkt för handlingsplanen:

- Att stödja ett globalt initiativ på området e-hälsa.

- Att stödja globala åtgärder som är inriktade på att mobilisera IKT för att uppnå utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration, i första hand genom att anpassa IKT till utvecklingsstöd.

- Att genomföra och anpassa pilotinitiativen om kapacitetsbyggande för informations- och kommunikationsteknik i utvecklingsländerna tillsammans med FN-ITU och andra internationella institutioner.

4.2.6. Att främja kulturell och språklig mångfald

Det framväxande globala nätverksanslutna kunskapssamhället kommer att spela en central roll när det gäller att skapa en global samarbetskultur med flera men olika samarbetande kulturer, vilket kan göra att de hotande kulturella klyftorna i stället blir en tillgång i form av kulturell mångfald.

Ett informationssamhälle för alla som bygger på bevarande och främjande av kulturell mångfald leder till ömsesidig förståelse och respekt. IKT och övriga media kan och bör stimulera språklig och kulturell mångfald, till exempel genom att underlätta produktion, distribution och spridning av samt tillgång till lokalt innehåll. De kan också stödja regeringars arbete med att utveckla en aktiv politik på området. Av stor vikt på området är produktion och spridning av lämpligt lokalt innehåll som skall finnas tillgängligt på användarens modersmål.

Globaliseringen, som underlättats genom den snabba IKT-utvecklingen, kan visserligen ses som ett hot mot den kulturella mångfalden, men skapar ändå villkor för en förnyad dialog mellan kulturer, främjar kunskaper och ömsesidig förståelse samt bidrar till fred och stabilitet. I det här sammanhanget välkomnar EU antagandet i november 2001 av Unescos allmänna förklaring om kulturell mångfald och stödjer genomförandet av dess handlingsplan, även den punkt som rör möjligheten till ett internationellt instrument för kulturell mångfald.

EU stödjer att olika intressenter deltar vid utvecklingen av flerspråkiga, rimligt prissatta tillämpningar som förbättrar livskvaliteten, främst inom nyckelområden som utbildning och hälsa, både globalt och lokalt [16]. Stöd till kulturell mångfald och identitet, inklusive framtagandet av varierad information och digitaliseringen av människors utbildningsmässiga, vetenskapliga och kulturella arv måste prioriteras vid utvecklingen av informationssamhället. Forskningen om IKT:s sociala och kulturella påverkan måste fortsätta.

[16] T.ex. inom ramen för initiativet e-innehåll.

Förslag till EU-ståndpunkt för avsiktsförklaringen:

- Att prioritera kulturell och språklig mångfald genom att stödja framtagandet och spridningen av samt tillgången till lokalt innehåll.

4.3. EU:s prioriteringar utöver de nyckelprinciper som har tagits fram i förberedelseprocessen

De punkter som tas upp i denna avdelning nämns i avsiktsförklaringen och handlingsplanen. Genom att framhäva dem som ytterligare prioriteringar som kräver särskild uppmärksamhet vill Europeiska unionen betona deras särskilda vikt.

4.3.1. Informationssamhällets styrelseformer

Europeiska unionen har alltid hävdat att det behövs en komplett och övergripande strategi för informationssamhället där alla intressenter deltar. För detta krävs lämpliga förutsättningar som grundar sig på att den privata sektorn och det civila samhället deltar fullt ut. Syftet är att främja företagarandan genom att skapa lämpliga rättsliga ramar och regelverk samt uppmuntra spridningen av informationssamhället till medborgarna.

Det alltmer världsomfattande informationssamhället leder till frågor som - på grund av sin gränsöverskridande natur - intresserar alla världens länder, däribland tillväxtekonomierna och utvecklingsländerna. Det rör sig t.ex. om frågor om säkerhet, dataskydd, immateriell äganderätt, skydd av privatlivet och Internetförvaltning. Det rör sig även om den globala solidariska samarbetsinsatsen som utgörs av t.ex. multilaterala organisationers verksamhet, ökad samverkan mellan offentliga donatorer och större prioritet åt IKT vid utveckling av stödpolitik. Vissa av dessa frågor har redan tagits upp på global nivå, och en del väntar på att bli behandlade.

Förslag till EU-ståndpunkt för avsiktsförklaringen:

- Att understryka att utvecklingen av informationssamhället måste vara en komplett process där alla länder deltar fullt ut. Processen måste också vara öppen för deltagande från den privata sektorn och det civila samhället. Denna verklighet måste återspeglas inom de internationella organ som förvaltar informationssamhället, bl.a. Internet.

4.3.2. Främjande av ekonomisk tillväxt

Kommunikationssektorn är viktig eftersom den fungerar som en motor för tillväxten och har betydelse för ekonomins övriga sektorer. Europeiska unionen har nyligen tagit upp denna fråga och planerar olika åtgärder för att säkra en sund tillväxt i sektorn. [17]

[17] Meddelande om elektronisk kommunikation - Vägen till informationssamhället, KOM(2003) 65 slutlig, 11.2.2003.

Det är viktigt att företagen, särskilt små och medelstora, lägger om sina arbetsmetoder så att de kan använda sig av IKT. Den offentliga politiken bör utformas så att stöd ges till denna process. Tillsammans med nya organisationsformer och lämplig utbildning kan digital teknik stärka företagens roll genom att främja företagaranda, ackumulera kunskap och höja kompetensen. Därmed ökar även produktiviteten, intäkterna och antalet arbetstillfällen, och arbetsförhållandena förbättras. För att uppmuntra spridningen av IKT kan regeringen stödja införandet av e-handel, främst genom att fastställa regler för sådan handel och själv använda sig av den.

Framtagningen av kunskap är starkt beroende av skyddet av immateriella rättigheter, bland annat i digitalt format. Ekonomiska aktörer måste ha incitament till att investera i nya produkter och tjänster och de måste kunna vara säkra på att de omfattas av ett lämpligt skydd, bland annat mot piratkopiering och förfalskning. Det är samtidigt viktigt med regler för undantag från dessa rättigheter för att underlätta spridningen av skyddade produkter med beaktande av det allmänna intresset.

Förslag till EU-ståndpunkt för avsiktsförklaringen:

- Att förmedla ett klart budskap till den privata sektorn om att kommunikationssektorn och särskilt användningen av IKT fortsätter att vara en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt.

- Att främja företagarandan som den grundläggande drivkraften för spridning av IKT på alla samhällsnivåer.

Förslag till EU-ståndpunkt för handlingsplanen:

- Att främja uppbyggnaden av lämpliga ramar för e-handel och uppmuntra myndigheterna att använda sig av elektroniska transaktioner för den offentliga upphandlingen.

4.3.3. Främjande av forskning, utveckling och innovation

Historien har visat att forskning och utbildning har en nyckelroll för samhällets utveckling. En viktig mekanism är den gemensamma verksamheten på detta område genom åtgärderna i det sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Ramprogrammet innehåller omfattande åtgärder för att bygga upp forskningskapaciteten genom rörlighet för forskare mellan länder och forskarutbildning. Dessutom är forskning, utveckling och innovation viktiga områden för utveckling av nya produkter och tillämpningar, däribland lokal utveckling, som krävs för att resultaten skall få en faktisk spridning till användarna. Denna verksamhet kan omfatta främjande av mjukvara som bygger på öppen källkod och kompatibla plattformar.

I detta sammanhang har nät och nättjänster (t.ex. grid-teknik) på senare tid visat sig vara ett av de bästa sätten att sprida information och kunskap, vilket också främjar korsbefruktning av idéer. Genom övergripande åtgärder skulle man kunna öka synergieffekterna från nätsamverkan vad gäller framtagning, omfattning och spridning av information, särskilt inom den befintliga sammankopplingen av de nationella näten för forskning och utbildning (NREN). Europeiska unionen har en lång erfarenhet av detta, bl.a. från GEANT-nätet och dess utvidgning till utvecklingsområden genom olika samarbetsprogram (EUMEDIS och @LIS).

Förslag till EU-ståndpunkt för handlingsplanen:

- Att stödja ökat samarbete inom forskning och utveckling, innovation och forskarutbildning.

- Att utveckla ett världsomfattande forsknings- och utbildningsnät, baserat på erfarenheterna från GEANT.

4.4. Strategier, program och metoder för genomförandet av handlingsplanen

Nedan följer kommentarer till de metoder för genomförandet som nämns i utkastet till handlingsplan.

4.4.1. Dialog och partnerskap som centrum för processen

Toppmötet bör vara ett tillfälle att ge ny kraft till dialog och FoTU-partnerskap på området och finna nya vägar för samarbete och genomförande där man drar nytta av den privata sektorns och det civila samhällets medverkan. Handlingsplanen kommer att utgöra en kombination av åtgärder från statliga organisationer (även internationella) och partnerskap som organiseras på en pragmatisk bas mellan olika intressegrupper. Utmaningen är att kombinera mobiliseringen av marknadskrafter med nödvändig statlig ledning när det gäller fastställande av lämpliga ramar och incitament samt solidaritetsmekanismen. För detta syfte finns det ett antal centrala åtgärder med inriktning på att främja globala e-strategier för att skapa lämpliga förutsättningar och ramar för alla sådana åtgärder.

Den privata sektorn kommer att delta genom partnerskap med andra intressenter. Den kan också betrakta utvecklingen av nya marknader som en investering och åta sig att tillhandahålla IKT-produkter och -tjänster på gynnsamma villkor till särskilda användarkategorier, bl.a. icke-vinstdrivande organisationer som ägnar sig åt fattigdomsbekämpning.

På samma sätt kommer samverkan med det civila samhället att öka möjligheterna till kollektivt skapande av kunskap och kompetens. Detta kan ske genom nätverk med intressenter inom olika områden och mobilisering av resurser, särskilt från lokala myndigheter, lokala företag och icke-statliga organisationer, och kan bl.a. omfatta lokal samhällsutveckling och "Cyber Volunteer"-program och -aktiviteter.

4.4.2. Styrning av åtgärderna mot toppmötets prioriteringar

En lämplig metod skulle vara att använda erfarenhet från IKT-projekt inom prioriterade tillämpningar som t.ex. program för hälsa och utbildning vilka har varit framgångsrika på lokal nivå, och utvidga dem för större sammanhang. Lämpliga mekanismer kan inrättas för att komplettera processen i syfte att 1) göra det lättare att utvidga projektet, 2) stödja begränsade kopior i pilotprojekt och 3) förbereda utvecklingen av mer omfattande program baserade på erfarenheterna från pilotprojekten.

Dessutom bör man främja ackumulering av kunskap genom att systematiskt upprätta nät för initiativ på gräsrotsnivå och skapa webbsidor. Detta underlättar utbyte av information och erfarenhet och spridning av goda metoder och gör att man kan dra nytta av samverkanseffekter i stor skala.

Internationella FoTU-program kan inriktas på marknader med låg köpkraft, t.ex. forskning om lämplig teknik och innovativa marknadsförings- och distributionsmekanismer för dessa marknader. Huvudsyftet är att styra om en del av FoTU-verksamheten och ge utvecklingsländerna möjlighet att delta. Projekten bör baseras på lokal erfarenhet och kunskap men även dra nytta av den kompetens som finns i multinationella företag.

Utveckling av en lämplig ram för övervakning och benchmarking för utvecklingsländer och framväxande ekonomier genom indikatorer som utvärderar framstegen mot väldefinierade mål är en annan viktig komponent för att initiativen skall bli framgångsrika. Indikatorer och regelbunden rapportering kan också fungera som bas för benchmarking och expertgranskning och bidra till spridning av goda metoder.

Förslag till EU-ståndpunkt för handlingsplanen:

- Att utvidga lokalt framgångsrika IKT-projekt.

- Att främja ackumulering av kunskap genom att systematiskt upprätta nät.

- Att uppmuntra forskning och utveckling.

- Att utveckla lämpliga indikatorer för benchmarking och övervakning.

4.4.3. Internationellt och regionalt samarbete

Inom FN-systemet finns det flera olika organ som har behörighet när det gäller informationssamhället. Frågor som rör telekommunikation behandlas av ITU, men även UNESCO och WHO håller på att utreda rollen för IKT inom sina respektive områden. En arbetsgrupp för IKT har nyligen inrättas inom FN för att mer specifikt behandla frågor som rör informationssamhället och stärka samverkan mellan de olika FN-organens verksamhet.

Europeiska unionen och dess medlemsstater deltar i och bidrar till de olika aktiviteter som bedrivs av dessa organ och andra multilaterala organisationer, t.ex. Världsbanken och OECD. Vid toppmötet kommer samarbete att efterfrågas och EU kommer att ge sitt stöd enligt de prioriteringar som fastställs i detta meddelande, baserat på existerande stödmekanismer och bistånd.

Å andra sidan kan det inom områden för ekonomisk integration (t.ex. Mercosur) uppstå regionala marknader som följd av harmonisering av nationella rättsliga ramar och regelverk och internationella överenskommelser. Enligt erfarenheterna från EU ger dessa integrerade marknader upphov till nya investeringsmöjligheter, nya större ekonomiska aktörer och förbättrade villkor för konsumenterna, främst genom effektivare konkurrens.

5. SAMMANFATTNING

Mot bakgrund av information från kommissionen som har samordnats av rådet och lagts fram av EU:s ordförande, har unionen redan börjat ge betydande bidrag till diskussionerna inom förberedelserna för toppmötet. Det är nu viktigt att se till att EU kan fortsätta att ge konstruktiva bidrag till processen och förhandla sin ståndpunkt mot bakgrund av politiska riktlinjer från rådet och Europaparlamentet.

Detta meddelande innehåller de nyckelprinciper som EU bör följa tillsammans med de övergripande prioriteringarna och målen samt ett antal konkreta förslag för genomförandet. Under förberedelserna bör man inrikta sig på följande prioriteringar:

Ta fram de nödvändiga förutsättningarna för informationssamhället: Anta ett antal grundprinciper som baserar sig på grundläggande mänskliga rättigheter, inrätta lämpliga förhållanden och investera i kompetensbyggande, bereda vägen för ett informationssamhälle som återspeglar våra värderingar och principer och för lämpliga styrelseformer för ett sådant samhälle.

Utveckla lämpliga verktyg: Ta fram och genomföra e-strategier inklusive lämpliga regelverk, möjliggöra en stor uppslutning från alla intressenters sida, utveckla nyckeltillämpningar, särskilt för e-förvaltning, e-lärande, e-hälsa och e-handel.

Sprida informationssamhällets fördelar till länder och enskilda: stärka de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten, särskilt yttrandefriheten, rätten att kommunicera och rätten till information och kunskap, uppnå FN:s utvecklingsmål för millenniet, stärka utövandet av demokrati för att gynna goda styrelseformer och för att åtnjuta bättre offentliga tjänster, delta i de viktigaste ekonomiska, vetenskapliga och kulturella utbytena, använda IKT för social utveckling och ekonomisk tillväxt.

Eftersom dagordningen för toppmötet är omfattande och ännu inte fastställd har vissa punkter inte tagits upp fullständigt. När det rör sig om frågor som rör EU:s politik och/eller omfattas av gemenskapens behörighet kommer emellertid redan överenskomna EU-ståndpunkter att föras fram och försvaras i förhandlingarna, t.ex. inom elektronisk handel, dataskydd, illegalt eller skadligt innehåll, immateriell äganderätt, skydd av minderåriga, kamp mot datarelaterad brottslighet, utnyttjande av offentlig information, konkurrensregler etc. På samma sätt kommer EU-ståndpunkter i andra fora, bl.a. Europarådet och OECD, att användas för att föra processen framåt.

Rådet och Europaparlamentet ombeds godkänna dessa ståndpunkter.

Efter toppmötet i Genève 2003 planerar kommissionen att lägga fram ännu ett meddelande där man redogör för toppmötets resultat och förberedelserna för den andra fasen inför toppmötet i Tunis i november 2005. Man kommer även att ge förslag till EU:s ståndpunkt och strategi inför det mötet.