KOMMISSIONENS FÖRSLAG till priser på jordbruksprodukter (2000/2001) VOLYM I MOTIVERING VOLYM II Ekonomiska konsekvenser

(framlagt av kommissionen)

1. Inledning

Efter besluten om Agenda 2000 i maj 1999 och de reformer som sedan 1992 gjorts av den gemensamma organisationen av marknaden, är det endast ett fåtal sektorer som berörs av det årliga fastställandet av institutionella priser och belopp. Kommissionen lade nyligen fram ett förslag om en översyn av den gemensamma organisationen av marknaden för lin och hampa, vilket bland annat innebär att det inte heller för denna sektor skall fastställas årliga priser.

Rent konkret betyder detta att rådet, efter att ha hört parlamentet, skall fastställa följande institutionella priser och belopp för regleringsåret 2000/2001:

- månatliga höjningar för spannmål (belopp, antal och tidpunkter)

- månatliga höjningar för ris

- olika priser och belopp inom sockersektorn (institutionella priser för betor och socker, månatlig ersättning för lagringskostnader)

- stödet för silkesmaskar

- baspriset på fårkött

- baspriset på griskött.

Kommissionen föreslår att den fleråriga metod som användes i samband med Agenda 2000 och tidigare reformer behålls och att de institutionella priserna och beloppen för de sex berörda sektorerna fastställs på obestämd tid, utom när det gäller socker där det nuvarande systemet med produktionskvoter upphör att gälla efter regleringsåret 2000/2001. Fördelen med en sådan metod är att den ger jordbrukarna mer stabila ramar för deras långsiktiga produktionsplanering. Följande ändringar av grundförordningarna föreslås utan att det påverkar eventuella framtida ändringar.

2. Motivering per produkt

2.1. Spannmål

2.1.1. Månatliga höjningar

De månatliga höjningarna ligger för närvarande på 1 EUR/ton/månad för interventionspriset under perioden november-maj. Maj månads höjning gäller även för juni månad. Höjningarna fastställs varje år genom en särskild rådsförordning. Enligt de allmänna riktlinjerna föreslås det för regleringsåret 2000/2001 och följande att beloppet och perioden för de månatliga höjningarna fastställs permanent genom en ändring av grundförordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (förordning (EG) nr 1766/92).

Den kortfristiga räntan har nu nått samma nivå som den som låg till grund för beslutet för regleringsåret 1999/2000 (3%) och beloppet bör därför inte ändras. Eftersom euron infördes den 1 januari 1999 borde räntan inte heller variera märkbart i framtiden.

Eftersom interventionspriserna för spannmål planeras sänkas med 7,5% i två etapper, föreslår kommissionen att de månatliga höjningarna minskas i motsvarande utsträckning, dvs. till ett belopp på

- 0,93 EUR/ton/månad för regleringsåret 2000/2001 och

- 0,85 EUR/ton/månad från och med regleringsåret 2001/2002,

i stället för det nuvarande beloppet på 1 EUR/ton/månad.

Situationen kommer att ses över när det fattas beslut om den sista sänkningen av interventionspriset på spannmål som skall gälla från och med regleringsåret 2002/2003 i förhållande till marknadsutvecklingen.

2.1.2. Interventionsperioden i Sverige

I artikel 4 i förordning (EG) nr 1766/92 fastställs interventionsperioderna enligt följande:

- från och med den 1 augusti till och med den 30 april då det gäller Italien, Spanien, Grekland och Portugal

- från och med den 1 november till och med den 31 maj då det gäller de övriga medlemsstaterna

- från och med den 1 december till och med den 30 juni då det gäller Sverige.

Den särskilda period som infördes för Sverige i samband med anslutningen, med hänsyn till landets särskilda geografiska läge, har inte visat sig vara till någon större nytta, utan snarare orsakat administrativa problem, särskilt när det gäller förlängningen av interventionsperioden till juni månad. Allt spannmål skall ha tagits över före juli månads slut för att undvika att det blandas med den nya skörden. Övertagandeperioden för de kvantiteter som skall tas över i slutet av juni är för kort vilket tvingat fram förlängningar under vissa regleringsår. Detta problem riskerar att förvärras genom sänkningen av interventionspriserna under den övergångsperiod som föreskrivs i Agenda 2000 (vilket på ett konstlat sätt skulle kunna göra intervention attraktivt i slutet av regleringsåret för att undvika prissänkningar).

Med hänsyn till dessa problem förefaller Sveriges geografiska eller väderleksmässiga förutsättningar inte vara ett giltigt motiv för att behålla en särskild period. Dessutom gäller den normala interventionsperioden för Finland, en medlemsstat med jämförbara geografiska förutsättningar, utan att några särskilda marknadsstörningar har kunnat noteras.

Kommissionen föreslår därför att interventionsperioden för Sverige anpassas till övriga medlemsstater, utom de i söder, dvs. från och med den 1 november till och med den 31 maj.

2.2. Ris

Den månatliga höjningen är för närvarande 2 EUR/ton/månad för interventionspriserna. Höjningen fastställs varje år genom en särskild rådsförordning. Enligt de allmänna riktlinjerna föreslås det för regleringsåret 2000/2001 och följande att beloppet och perioden för de månatliga höjningarna fastställs permanent genom en ändring av grundförordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (förordning (EG) nr 3072/95).

Eftersom interventionspriserna och räntorna är stabila föreslår kommissionen att beloppet på 2 EUR/ton/månad behålls.

Detta förslag påverkar inte det förslag om hela den gemensamma organisationen av marknaden för ris som kommissionen har åtagit sig att lägga fram.

2.3. Socker

För det sista regleringsåret enligt det nuvarande systemet med produktionskvoter föreslår kommissionen att baspriserna för betor, interventionspriset för vitsocker och förädlingsmarginalen behålls oförändrade.

Följaktligen förblir minimipriserna för A-betor och B-betor oförändrade (de erhålls genom att en avgift på 2% respektive 30% tas ut på baspriset på betor). Det bör emellertid påpekas att det faktiska minimipriset för B-betor slutligen beror på den slutliga nivån på den avgift som tas ut på B-betor och som fastställs i ett senare skede enligt förvaltningskommittéförfarandet (enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 2038/1999).

När det gäller ersättning för lagringskostnader föreslår kommissionen att den månatliga ersättningen på 0,33 EUR per 100 kg behålls eftersom räntorna i gemenskapen är stabila.

Kommissionen påpekar att den enligt artikel 26 i grundförordning kan komma att behöva minska produktionskvoterna för regleringsåret 2000/2001, om GATT-förpliktelserna så kräver.

I följande tabell sammanfattas förslagen inom sockersektorn:

>Plats för tabell>

(1) 98% av baspriset på betor.

(2) 68% av baspriset på betor, utom i de fall då artikel 33.5 i förordning (EG) nr 2038/99 tillämpas.

2.4. Silkesmaskar

Odling av silkesmaskar bedrivs inte i stor skala inom vare sig gemenskapen eller i övriga världen. Icke desto mindre är den av stor betydelse i vissa landsbygdsområden. Näringens fortsatta verksamhet bör säkras genom att det nuvarande stödbeloppet på 133,26 EUR per låda silkesfjärilsägg behålls. Enligt de allmänna riktlinjerna fastställs detta belopp i grundförordningen för silkesodling, nämligen (EEG) nr 845/72.

2.5. Fårkött

Baspriset används för att fastställa producenternas inkomstbortfall. Tackbidraget beräknas på grundval av skillnaden mellan baspriset och det aritmetiska medelvärdet av de veckovisa marknadspriser som noteras på de representativa gemenskapsmarknaderna. Säsongsanpassade baspriser fastställs också för att ta hänsyn till de normala säsongmässiga variationerna på marknaden. Om marknadspriserna sjunker under en viss procentandel av det säsongsanpassade priset kan det fattas beslut om att bevilja privat lagringsstöd.

Enligt de allmänna riktlinjerna föreslås det att både baspriset och det säsongsanpassade priset fastställs i grundförordningen (EG) nr 2467/98. Baspriserna bör behållas på nuvarande nivå, dvs. 504,07 EUR/100 kg. När det gäller de säsongsanpassade priserna skall den första veckan börja på regleringsårets första dag, dvs. första måndagen i januari.

2.6. Griskött

Enligt de allmänna riktlinjerna föreslås det att baspriset och den standardkvalitet priset avser fastställs i grundförordningen, rådets förordning (EEG) nr 2759/75. Baspriset bör behållas på nuvarande nivå, dvs. 1 509,39 EUR/ton.

Det bör påpekas att syftet med baspriset har samband med eventuella interventionsåtgärder, dvs. beviljandet av ett stöd till privat lagring. En sådan åtgärd kan införas om det genomsnittliga marknadspriset i gemenskapen understiger 103% av baspriset.

Standardkvaliteter har fastställts för

- slaktkroppar på minst 60 - 120 kg : kvalitet E

- slaktkroppar på 120 - 180 kg : kvalitet R.

3. Övergripande frågor

Vid ändringen av de grundförordningar som berörs av dessa förslag är det lämpligt att göra en juridisk uppdatering av texterna utan att innehållet ändras.

I förordning (EEG) nr 1766/92 (spannmål) och förordning (EG) nr 3072/95 (ris) rör det sig om att ta bort artikeln om finansieringen från garantisektionen vid EUGFJ till de franska utomeuropeiska departementen, som inte längre behövs.

För de olika förordningarna rör det sig också om en uppdatering av kommittéförfarandena till följd av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter.

KOMMISSIONENS FÖRSLAG till priser på jordbruksprodukter (2000/2001) VOLYM II Ekonomiska konsekvenser

(framlagt av kommissionen)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

2. Förslagens effekter för EUGFJ:s garantisektion

3. Budgetsituationen år 2000 och 2001

(a) Budgetsituationen år 2000

ALLMÄN SITUATION

SITUATIONEN I DE VIKTIGASTE SEKTORERNA

SLUTSATSER

(b) Budgetsituationen år 2001

BILAGA I

BILAGA II

1.

1. Inledning

1. Volym II innehåller en utvärdering av de ekonomiska konsekvenserna av prisförslagen för regleringsåret 2000/2001 för EUGFJ:s garantisektion och för gemenskapens egna medel från jordbrukssektorn.

2. Förslagen innebär att priserna på socker, griskött och fårkött och stödet för silkesmaskar behålls på nuvarande nivå. De månatliga höjningarna för spannmål föreslås sänkas i två etapper. De priser och belopp som föreslogs för regleringsåret 2000/2001 (2001/2002 när det gäller månatliga höjningar för spannmål) kommer, utom för socker, att fortsätta gälla i framtiden, med förbehåll för eventuella framtida ändringar.

Förslagens ekonomiska konsekvenser för garantisektionens utgifter och för gemenskapens egna medel från jordbruket kan sammanfattas på följande sätt:

>Plats för tabell>

3. För att ge en så fullständig bild som möjligt av förslagens ekonomiska konsekvenser och för att visa den förväntade utgiftsutvecklingen, framlägger kommissionen även en ny utgiftsprognos för budgetåret 2000, där hänsyn tas till den ekonomiska och lagstiftningsmässiga utvecklingen per januari månad 2000 (se punkt 3). Den nya prognosen omfattar endast avdelningarna B1-1 till B1-3 för garantisektionen (rubrik 1a i budgetplanen) eftersom det är för tidigt att på detta stadium omvärdera anslagsbehoven för avdelning B1-4 (landsbygdens utveckling).

Budgeten för 2000, som antogs den 16 december 1999, omfattar anslag till avdelningarna B1-1 till B1-3 för EUGFJ:s garantisektion på 36 889 miljoner EUR, vilket ger en marginal på 463 miljoner EUR till utgiftstaket i budgetplanen på 37 352 miljoner EUR. De prognostiserade anslagsbehoven, som låg till grund för budgeten, uppgick emellertid till 37 537 miljoner EUR.

Den beräkning av anslagsbehoven som kan göras nu (januari 2000) uppgår till 37 471 miljoner EUR, dvs. 582 miljoner EUR mer än budgetanslagen. Prisförslagen påverkar inte denna nya beräkning för 2000.

2. Förslagens effekter för EUGFJ:s garantisektion

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3. Budgetsituationen år 2000 och 2001

a) Budgetsituationen år 2000

ALLMÄN SITUATION

1. Enligt den prognos som gjordes i januari 2000 uppgår anslagsbehoven för avdelningarna B1-1 till B1-3 för EUGFJ:s garantisektion för 2000 till 37 471 miljoner EUR, vilket överskrider budgetanslagen med 582 miljoner EUR och utgiftstaket i budgetplanen med 119 miljoner EUR. Vid nya beräkningar användes en dollar/EUR-kurs motsvarande den som användes i budgeten (1 EUR= 1,12 dollar). Dollarns faktiska medelvärde under perioden augusti 1999 till januari 2000 uppgick till 1 EUR = 1,04 dollar. I slutet av januari var kursen 1 EUR = 0,98 dollar.

2. I det preliminära budgetförslaget, som antogs av kommissionen i april 1999, uppfördes anslag till EUGFJ:s garantisektion på 37 314 miljoner EUR för avdelningarna B1-1 till B1-3.

För att ta hänsyn till de senaste prognoserna för marknadsutvecklingen lade kommissionen i oktober 1999 fram en ändringsskrivelse till det preliminära budgetförslaget. I ändringsskrivelsen uppskattade kommissionen anslagsbehoven till 37 537 miljoner EUR, men de anslag som faktiskt begärdes i ändringsskrivelsen uppgick till 37 337 miljoner EUR (- 200 miljoner EUR) för att inte överskrida taket i budgetplanen för 2000 på 37 352 miljoner EUR.

Efter det att budgetmyndigheten hade beslutat att göra ytterligare en nedskärning på 448 miljoner EUR uppgick de anslag som avsatts för avdelningarna B1-1 till B1-3 för EUGFJ:s garantisektion i den budget som antogs den 16 december 1999 till 36 889 miljoner EUR, vilket innebar en marginal på 463 miljoner EUR till taket i budgetplanen, men samtidigt underskreds kommissionens prognos för anslagsbehoven på 37 537 miljoner EUR med 648 miljoner EUR.

3. Denna nya beräkning av anslagsbehoven för garantisektionen vid EUGFJ på 37 471 miljoner EUR tar hänsyn till den utveckling som ägt rum i förhållande till de ekonomiska förutsättningar och de rättsakter som låg till grund för budgeten, och ger en minskning med 66 miljoner EUR jämfört med de prognostiserade behoven vid den tidpunkt då ändringsskrivelsen skrevs.

Å ena sidan har anslagsbehoven för fårkött och getkött justerats nedåt, främst till följd av att marknadspriserna för 1999 och 2000 gick upp och att bidragssatserna därmed minskade. Dessutom förväntas behoven vara lägre för mjölksektorn där det, trots att de förväntade utgifterna för exportbidrag justerats uppåt, borde göras stora besparingar till följd av ökad försäljning av skummjölkspulver från offentliga lager och färre uppköp. Behoven för vinsektorn har också minskat markant eftersom mindre kvantiteter destilleras. När det gäller olivolja avspeglar de reducerade behoven huvudsakligen justeringen nedåt för lagringsåtgärder.

Å andra sidan har behoven för ett antal kapitel ökat i förhållande till den prognos som låg till grund för budgeten. För nötkött beror de ökade behoven främst på lägre förväntade intäkter från försäljning ur offentliga lager och högre utgifter för särskilda stödåtgärder. När det gäller socker och spånadsväxter (bomull) avspeglar de större behoven justeringen nedåt till världsmarknadspriserna.

SITUATIONEN I DE VIKTIGASTE SEKTORERNA

(Redogörelse för avvikelser i anslagsbehoven i förhållande till budgeten) [1]

[1] Det första beloppet i varje kapitel visar skillnaden jämfört med det behov som låg till grund för budgeten. Det andra beloppet inom parentes visar skillnaden jämfört med budgetanslagen för EUGFJ:s garantisektion (inbegripet anslagen i reserven i kapitel B0-40).

Jordbruksgrödor // + 10 miljoner EUR

// (+ 299 miljoner EUR)

Den förhållandevis lilla ökningen av det totala behovet för kapitlet har två olika orsaker, nämligen en ökning på 99 miljoner EUR för marknadsåtgärder för spannmål och en minskning på 89 miljoner EUR för direktbetalningar enligt stödsystemet för jordbruksgrödor.

För offentlig lagring av spannmål har behoven ökat med 91 miljoner EUR, vilket främst beror på en justering uppåt av prognoserna för interventionsköp från 8,2 miljoner ton till 9,9 miljoner ton. Det offentliga lagret förväntas vid budgetårets slut innehålla 16,9 miljoner ton i stället för 19,2 miljoner ton, vilket beror på ett lägre ingående lager än förväntat och en ökad försäljningsvolym. Det större anslagsbehovet för bidrag till stärkelseproduktion på 50 miljoner EUR beror på en anpassning av de bidragsberättigande kvantiteterna från 2,9 miljoner ton till 3,45 miljoner ton. Däremot har behoven för exportbidrag minskat med 42 miljoner EUR, vilket huvudsakligen beror på en justering nedåt av de berörda kvantiteterna (-2,4 miljoner ton) och på en nedskrivning av prognoser för exportbidrag för korn för 1999/2000 från 34,9 EUR per ton till 32,3 EUR per ton, till följd av högre världsmarknadspriser än förväntat. Bidragsnivån för råg har också sänkts från 75,1 EUR per ton till 68,9 EUR per ton. Däremot har de förväntade bidragsnivåerna för vete och majs höjts (från 30,5 EUR per ton till 37,6 EUR per ton för vete) till följd av lägre världsmarknadspriser.

När det gäller stöd för jordbruksgrödor beror de minskade anslagsbehoven på att det nu tas hänsyn till de slutgiltiga uppgifter om de stödberättigade områdena för 1999/2000 och den genomsnittliga historiska avkastningen, som medlemsstaterna skall lämna till kommissionen senast i mitten av januari 2000. Av den totala minskningen på 89 miljoner EUR utgör behoven för stöd till småproducenter 47 miljoner EUR. För storproducenter har de största nedskärningarna gjorts när det gäller stöd för spannmål, inbegripet majs (-25 miljoner EUR) och för oljeväxter (-24 miljoner EUR). Behoven för stöd för arealuttag har också minskat med 13 miljoner EUR, medan behoven för tilläggsstöd för durumvete har ökat med 20 miljoner EUR.

Socker // + 30 miljoner EUR

// (+ 65 miljoner EUR)

Ökningen på 30 miljoner EUR beror på en liten justering nedåt av de prognostiserade världsmarknadspriserna på socker för 1999/2000 till 187 dollar per ton och den därpå följande ökningen av exportbidragen från 525 EUR per ton till 535 EUR per ton.

Olivolja // - 14 miljoner EUR

// (+ 24 miljoner EUR)

De lägre behoven beror huvudsakligen på en minskning av lagringskostnaderna med 16 miljoner EUR, vilken främst beror på att det inte förväntas uppstå några utgifter i samband med privat lagring.

Spånadsväxter // + 22 miljoner EUR

// (+ 39 miljoner EUR)

Behoven för bomullsstöd har ökat med 38 miljoner EUR till följd av en justering nedåt av det förväntade världsmarknadspriset (från budgetens 55,5 cent per pund till 49,5 cent per pund). Nedskärningen på 16 miljoner EUR för stödet för lin beror på att den genomsnittliga stödnivån förväntas sjunka.

Vin // - 22 miljoner EUR

// (- 9 miljoner EUR)

Minskningen av anslagsbehoven på 33 miljoner EUR för destillation och interventionsåtgärder beror främst på att den kvantitet bordsvin som är föremål för förebyggande destillation har reducerats från budgetens 12 miljoner hl till 10 miljoner hl. Behoven för stöd till användningen av druvmust ökar med 11 miljoner EUR.

Andra vegetabiliska sektorer // - 9 miljoner EUR

// (- 5 miljoner EUR)

Anslagsbehoven för offentlig lagring av ris minskade med 16 miljoner EUR, främst på grund av ökningen av den kvantitet som skall säljas i samband med program för livsmedelshjälp till de personer som har det sämst ställt. Denna minskning jämnas delvis ut av ökade behov inom andra sektorer, särskilt för exportbidrag för ris (+ 5 miljoner EUR) till följd av en justering nedåt till det förväntade världsmarknadspriset.

Mjölk och mjölkprodukter // - 46 miljoner EUR

// (+ 7 miljoner EUR)

Den ökade försäljningen av skummjölkspulver ur offentliga lager (104 000 ton i stället för 55 000 ton) och minskade uppköp (50 000 i stället för 80 000 ton) har lett till att anslagsbehoven minskat med 103 miljoner EUR. Behoven för offentlig lagring av smör har också minskat med 19 miljoner EUR till följd av ökad försäljning (13 560 ton i stället för 5 000 ton).

Dessa minskningar jämnas delvis ut av ett ökat behov av anslag för exportbidrag på 68 miljoner EUR, bland annat för skummjölkspulver, där det trots en minskning av den prognostiserade genomsnittliga bidragsnivån, gjorts en kraftig justering uppåt av de mängder som skall exporteras (325 000 ton i stället för 250 000 ton). Behoven för stöd till smör som används på den inre marknaden har också ökat med 12 miljoner EUR, huvudsakligen på grund av en justering uppåt av den mängd smör som används vid framställning av konditorivaror (370 000 ton i stället för 360 000 ton).

Nötkött // + 61 miljoner EUR

// (+ 138 miljoner EUR)

Eftersom de ingående lagren för offentlig intervention har varit lägre än förväntat (187 000 ton i stället för 195 000 ton) bör försäljningsvolymen justerats nedåt, under förutsättning att det fortfarande kan antas att inga interventionsköp kommer att äga rum under 2000 och att lagren kommer att ha tömts vid budgetårets slut. Detta är tillsammans med en förväntad sänkning av de genomsnittliga försäljningspriserna orsaken till de ökade behoven för offentlig lagring på 57 miljoner EUR. Anslagsbehoven för särskilda stödåtgärder i Förenade kungariket (programmet för djur äldre än 30 månader) har också ökat med 28 miljoner EUR till följd av en justering uppåt av antalet berörda djur.

Dessa ökningar jämnas delvis ut av minskade behov för exportbidrag på 18 miljoner EUR till följd av en minskning av de mängder som exporteras med bidrag (770 000 ton i stället för 835 000 ton).

Får- och getkött // - 99 miljoner EUR

// (- 67 miljoner EUR)

Den främsta orsaken till de minskade behoven är justeringen uppåt av de genomsnittliga marknadspriserna för regleringsåren 1999 och 2000 och de därpå följande sänkningarna av bidragssatserna. Det genomsnittliga marknadspriset för 1999 har fastställts till 3 306 EUR per ton jämfört med 3 250 EUR per ton i budgeten. De prognostiserade genomsnittliga priserna för 2000 har också justerats uppåt till 3 350 EUR per ton i stället för 3 250 EUR per ton. Som en följd av detta och efter att något ha anpassat den tekniska koefficient som används för att fastställa bidragssatsen och det prognostiserade antalet bidragsberättigande djur har bidragsbehovet minskat med 91 miljoner EUR. Behoven för det fasta tilläggsbidrag, som kan betalas ut i mindre gynnade områden, har också minskat med 8 miljoner EUR, huvudsakligen eftersom de förskott på 1999 års bidrag, som betalades under budgetåret 1999, var större än förväntat.

Livsmedelsprogram // - 6 miljoner EUR

// (- 1 miljon EUR)

Minskningen för denna avdelning har sin grund i att budgetanslagen för programmet för livsmedelshjälp till dem som har det sämst ställt (196 miljoner i stället för 200 miljoner EUR) och de minskade bidragsbehoven för extern livsmedelshjälp (-2 miljoner EUR) har tagits med i beräkningen.

SLUTSATSER

Budgetsituationen för 2000 för avdelningarna B1-1 till B1-3 för garantisektionen vid EUGFJ kan således sammanfattas på följande sätt:

>Plats för tabell>

Den nya beräkningen av behoven medför således ett överskridande av utgiftstaket i budgetplanen med 119 miljoner EUR och av budgetanslagen med 582 miljoner EUR.

Det bör påpekas att det förväntade överskridandet inte tar hänsyn till de besparingar som kommer att göra om eurons faktiska medelvärde i förhållande till dollarn förblir lågt jämfört med den kurs som användes vid upprättandet av budgeten (1 EUR= 1,12 dollar). Om eurons medelvärde under hela budgetåret ligger på 1 EUR = 1,04 dollar skulle dessa besparingar kunna uppgå till 400 miljoner EUR. De första 200 miljonerna EUR kan behållas av garantisektionen vid EUGFJ. Återstoden måste emellertid överföras till den monetära reserven i avdelning B1-60 i budgeten. Icke desto mindre kommer besparingarna på 200 miljoner EUR att göra att behoven ryms inom taket i budgetplanen.

Mot bakgrund av de nu föreliggande prognoserna för budgetanslagen kommer kommissionen att noga övervaka budgetsituationen under hela budgetåret och samtidigt fortsätta sin åtstramande marknadsförvaltningspolitik. Om de åtgärder som vidtas visar sig vara otillräckliga för att hålla utgifterna inom de nuvarande budgetanslagen, förbehåller sig kommissionen rätten att lägga fram en ändrings- och tilläggsbudget, inom det tak som fastställs i budgetplanen.

b) Budgetsituationen 2001

Enligt bestämmelserna i artikel 2 i rådets beslut av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin beräknas jordbruksriktlinjen för 2001 preliminärt ligga på cirka 48 800 miljoner EUR. Riktlinjens slutliga nivå kommer att fastställas när den preliminära budgeten antas.

Det bör emellertid påpekas att enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Berlin den 24-25 mars 1999 och enligt det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet har det fastställts nya årliga tak för jordbruksutgifterna i samband med budgetplanen för perioden 2000-2006 som ligger betydligt lägre än riktlinjen. För avdelningarna B1-1 till B1-3 för garantisektionen vid EUGFJ har detta tak fastställts till 40 035 miljoner EUR för 2001 jämfört med 37 352 miljoner EUR för 2000, vilket är en ytterst stram budget, eftersom 2001 är det första budgetåret som även kommer att omfatta de första extrakostnaderna till följd av besluten enligt Agenda 2000 om att förbättra systemen för direkt utjämningsstöd inom vissa sektorer (särskilt jordbruksgrödor och nötkött) och om reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin. Enligt det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 skall dessutom institutionerna sträva efter att i möjligaste mån lämna tillräckliga marginaler mellan budgetanslagen och de olika taken i budgetplanen.

Kommissionen understryker att dessa prisförslag läggs fram som ett led i att strama åt budgeten och betonar att beslut om dessa förslag bör fattas i samma anda.

BILAGA I

>Plats för tabell>

BILAGA II

UTGIFTER INOM GARANTISEKTIONEN VID EUGFJ PER SEKTOR SEDAN 1985

(enligt kontoplanen för 1999 och inklusive utgifter från överförda anslag)

miljoner ECU/EUR

>Plats för tabell>

Anmärkning: Utgifterna inom parentes har finansierats utanför EUGFJ-garantisektionen.