ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
B4-0685, 0703 och 0714/95

Resolution om de mänskliga rättigheterna i Armenien och förbudet av det politiska partiet Fra Dachnaktsoutioun

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

A. Sedan självständighet uppnåddes den 21 september 1991 håller Armenien på att bygga upp en stat med fri- och rättigheter och demokratiska institutioner.

B. Man har förbjudit politiska partier att ha sin ledning utomlands eller att ha en ledning med utländska personer, även om de är av armeniskt ursprung, och man har även förbjudit finansiering av politiska partier från utlandet.

C. Den 13 januari 1995 beslutade Armeniens högsta domstol att förbjuda oppositionspartiet Fra Dachnaktsoutioun under sex månader, samtidigt som parlamentsval kommer att hållas i juli 1995, ett beslut som bekräftar presidentens dekret av den 28 december 1994 där detta oppositionsparti förbjuds med hänvisning till att det skulle ha brutit mot republikens lagar om civila och politiska organisationer.

D. Yttrandefriheten har begränsats genom presidentens dekret av den 28 december 1994 där ett tiotal tidningar förbjuds, bland annat de tidningar som står partiet Fra Dachnaktsoutioun nära och dess nyhetsbyrå, liksom «oberoende» tidningar som enligt myndigheterna skulle vara knutna till detta parti.

E. Enligt redogörelsen från «Human Rights Advocates» från uppdraget i Armenien den 20 till 26 januari 1995 har 21 medlemmar av Fra Dachnaktsoutioun arresterats sedan december 1994, misstänkta för att vara medlemmar av en «förutsatt» hemlig terroristgrupp inom Fra Dachnaktsoutioun.

Parlamentet

1. anser att det strider mot grundläggande demokratiska principer att förbjuda oppositionspartier; anser dock att alla demokratiska partier måste iaktta de lagar och regler som gäller i ett land,

2. uppmanar partiet Fra Dachnaktsoutioun att vidta nödvändiga åtgärder för att, liksom övriga oppositionspartier, anpassa sig till gällande lagar så att förbudet kan hävas omgående och så att den armeniska regeringens möjligheter att enligt gällande lag hindra partiet från att delta i valet undanröjs,

3. anser att censuren av tidningar som är knutna till det förbjudna partiet liksom censuren av vissa oberoende tidningar är ett brott mot den yttrandefrihet som är en ofrånkomlig förutsättning för alla demokratiska system,

4. anmodar de armeniska myndigheterna att ompröva beslutet om förbud som drabbat vissa tidningar och att möjliggöra för alla politiska krafter i landet att delta i full frihet i de kommande valen, under iakttagande av landets lagar,

5. begär att de 21 anklagade personerna omgående får en rättvis rättegång, där rätten till försvar respekteras och internationella observatörer tillåts närvara,

6. välkomnar ordförandekonferensens beslut att sända en observatörsgrupp före valet i juli 1995 för att granska valförberedelserna,

7. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen och Armeniens regering.
B4-0085, 0114 och 0116/95

Resolution om situationen i den mexikanska delstaten Chiapas

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sin resolution av den 20 januari 1994 om bondeupproret i delstaten Chiapas (Mexiko) ((EGT nr C 44, 14.2.1994, s. 158)), och

A. Mötet mellan den mexikanska regeringen och den nationella zapatistiska befrielsearmén (Ejército Zapatista de Liberación Nacional - EZLN), som hölls i Lacandons söndagen den 15 januari 1995, markerar en ny fas, präglad av försoning, i strävandena efter en fredlig lösning på konflikten i delstaten Chiapas.

B. Det är glädjande och hoppingivande att vapenvilan mellan EZLN och den mexikanska regeringen nu har varat i ett år, men den politiska och sociala situationen i Chiapas hotar vapenvilas varaktighet.

C. Det är mycket bekymmersamt att det inte skett några förbättringar av de politiska och sociala förhållanden som i framförallt Chiapas ursprungsfolk lever under, vilket utgör en risk för vapenvilans bestånd, eftersom orsakerna till upproret kvarstår.

D. Det bestående våldet i delstaten Chiapas och situationen för de mänskliga rättigheterna är oroande.

E. Det är oroande att den allmänna situationen i Mexiko har förvärrats efter valen den 21 augusti 1994.

F. Den mexikanska ekonomin har allvarligt rubbats, vilket påverkar hela kontinentens ekonomi och har lett till en aldrig tidigare skådad devalvering av landets valuta.

G. Slutsatserna från toppmötet i Essen den 9 och 10 december 1994, rörande fastläggandet en ny avtalsmässig ram mellan Europeiska unionen och Mexiko bör beaktas.

Parlamentet

1. välkomnar de första positiva kontakterna mellan den nya regeringen och EZLN,

2. understryker nödvändigheten av att denna dialog fortsätter, för att försäkra att de mänskliga rättigheterna respekteras, och att åtgärder vidtas för att råda bot på den exploatering, fattigdom och orättvisa som ursprungsfolken utsätts för,

3. uppmanar de berörda parterna att genom dialog och avspänning undanröja risken för förnyade fientligheter,

4. är medvetet om de medlingsförsök som gjorts av kommissionen under ledning av biskopen av San Cristóbal de las Casas, i syfte att skapa ett klimat präglat av lugnt och hoppfullhet,

5. anmodar president Ernesto Zedillo att hålla sina löften om ändring av vallagen och rättsväsendet i avsikt att bekämpa korruption, demokratisera samhället, genomföra jordreformen och främja respekten för de mänskliga rättigheterna,

6. uppmanar kommissionen att i likhet med andra internationella organ sätta in all kraft för att genomföra särskilda åtgärder för att stödja den mexikanska ekonomin,

7. anmodar Europeiska investeringsbanken att från sin budgetpost för hjälp till tredje land tillhandahålla stöd för att återge den mexikanska ekonomin sin makroekonomiska jämvikt,

8. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaterna, Europeiska investeringsbanken, Mexikos regering, kommissionen (CONAI) som leds av biskopen av San Cristóbal de las Casas samt till organisationen för de amerikanska staterna (OAS).
A4-0081/95

Resolution om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att anpassa finansprognosen till genomförandebestämmelserna (framlagt av kommissionen i enlighet med punkt 10 i det interinstitutionella avtalet av den 29 oktober 1993) (SEK(95)0274 - C4-0139/95)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens förslag till den budgetansvariga myndigheten (SEK(95)0274 - C4-0139/95),

- med beaktande av utfallet av trepartssamtalen av den 4 april 1995,

- med beaktande av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet av den 29 oktober 1993 ((EGT nr C 331, 7.12.1993, s. 1.)),

- med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A4-0081/95).

Parlamentet

1. godkänner det bifogade gemensamma beslutet,

2. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet och kommissionen.

BILAGABeslut om anpassning av finansprognosen till

genomförandebestämmelserna i enlighet med punkt 10 i det

interinstitutionella avtalet av den 29 oktober 1993Europaparlamentet och Europeiska unionens råd har fattat detta beslut

i enlighet med artikel 10 i det interinstituionella avtalet om budget och förbättring av budgetförfarandet ((EGT nr C 331, 7.12.1993, s. 1.)),

på förslag av kommissionen

med beaktande av att finansprognosen måste anpassas för att ta hänsyn till genomförandebestämmelserna för 1994 års budget,

Härigenom föreskrivs följande

Enda artikel

1. Det tak som nämns i underrubriken «Strukturfonden» (åtagandebemyndigande) i rubrik 2 om finansprognoser, skall ökas med 869 miljoner ecu för 1996, med 869 miljoner ecu för 1997, i löpande priser.

2. Det totala kredittak avseende betalningar som förekommer i finansprognosen skall höjas med 935 miljoner ecu för 1996, 696 miljoner ecu för 1997, med 434 miljoner ecu för 1998 samt med 173 miljoner ecu för 1999, i löpande priser.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar
B4-0866, 0883, 0885, 0897, 0900, 0903, 0920, 0927 och 0932/95

Resolution om en dag till minnet av förintelsen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av

- sina talrika resolutioner om kampen mot rasism och främlingsfientlighet och sin resolution av den 11 februari 1993 om bevarandet av nazisternas koncentrationsläger som historiska minnesmärken ((EGT nr C 72, 15.3.1993, s. 118.)), och

A. Det internationella samfundet ställs inför tilltagande rasism, anti-semitism och främlingshat.

B. Europa måste bemöta dessa hot på ett klart och beslutsamt sätt.

C. Freden i Västeuropa sedan 1945 kommer inte att bestå om inte nazisternas totalitära och rasistiska ideologier som ledde till förintelsen av judarna, folkmordet på zigenarna, massmord på miljoner andra och till det andra världskriget inte hindras från att sprida sitt ytterst skadliga inflytande.

D. Utbildningen har en ytterst viktig roll då det gäller att förmedla minnet av det som skett, särskilt rörande andra världskriget.

E. Revisionistiska teorier om det folkmord som ägde rum under andra världskriget har börjat spridas.

F. Den rådgivande kommittén om rasism och främlingsfientlighet har avslutat sitt arbete och förelagt rådet en rad åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism.

G. Faran med den tilltagande rasismen, antisemitismen och främlingsfientligheten har nyligen åskådliggjorts av synnerligen upprörande handlingar i våra medlemsstater såsom rasistiska mord, mordbrand och bombattentat, samt skändning av kyrkogårdar.

Parlamentet

1. kräver att det instiftas en europeisk dag till minnet av förintelsen i alla Europeiska unionens medlemsstater,

2. anmodar medlemsstaterna att på denna minnesdag arrangera aktiviteter med syfte att erinra om andra världskriget och förintelsen och att, särskilt för ungdomen, förklara de faror som totalitära och rasistiska ideologier för med sig,

3. anmodar kommissionen att starta ett europeiskt pilotprojekt för att arrangera denna dag,

4. anmodar Europarådets medlemsstater att ansluta sig till detta initiativ,

5. anmodar Europeiska rådet att anta en övergripande strategi för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet, för att säkra att hela Europeiska unionen och medlemsstaterna bemöter hoten om rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och förnekandet av förintelsen på ett tydligt och beslutsamt sätt,

6. upprepar sin begäran i sin senaste resolution av den 27 april 1995 ((Protokollet från detta datum, del II.4.)) att kommissionen bör undersöka hur unionen, under iakttagande av subsidiaritetsprincipen, kan agera mot rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och förnekande av förintelsen på europeisk nivå,

7. anmodar rådet att omgående ta hänsyn till den rådgivande kommissionens rekommendationer och omsätta dem i konkreta åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism,

8. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringarna i Europarådets medlemsstater.
139.

Europaparlamentet noterar att av 198 tilldelade kontrakt under 2020 baserades 60 på ett öppet eller selektivt förfarande, till ett värde av 405,2 miljoner EUR, och att 136 baserades på förhandlade förfaranden, till ett värde av 179,1 miljoner EUR. Parlamentet noterar att det totala antal kontrakt som tilldelades genom förhandlade förfaranden ökade i värde uttryckt i procent av det totala värdet på tilldelade kontrakt, från 26 % under 2019 till 31 % under 2020, men minskade i fråga om volym, från 208,53 miljoner EUR under 2019 till 179,1 miljoner EUR under 2020.
5.

Europaparlamentet noterar att Eurofound intensifierade sitt samarbete med viktiga intressenter under 2020 och att mer än 10 webbinarier anordnades med partner, såsom kommissionen, parlamentet, Internationella arbetsorganisationen och andra EU-byråer. Parlamentet noterar att Eurofound har ett pågående samarbete med Europeiska arbetsmyndigheten (ELA). Parlamentet noterar att Eurofound och Cedefop under 2020 fortsatte att samarbeta om den undersökning av europeiska företag som genomfördes gemensamt under 2018/2019, och att spridningen av verksamheten organiserades tillsammans med Institute of Labor Economics (IZA). Parlamentet noterar att Eurofound är en viktig uppgiftslämnare för Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex och att ett regelbundet informationsutbyte äger rum med Europeiska arbetsmiljöbyrån. Parlamentet konstaterar dessutom att Eurofound strävar efter att upprätta ett samförståndsavtal med Europeiska arbetsmyndigheten och Europeiska miljöbyrån (EEA). Parlamentet välkomnar Eurofounds samarbete och kunskapsutbyte som ett exempel värt att följas av andra byråer och organ. Parlamentet konstaterar att detta samarbete främjar skapandet av synergier och bidrar till att undvika överlappningar.
5.

När det gäller uppföljningen av iakttagelserna från ansvarsfrihetsbetänkandet för 2019 angående missnöje med genomförandet av vissa delar av byråns verksamhet noterar Europaparlamentet att byrån har tagit på sig fler nya uppgifter, såsom den europeiska gröna given, det åttonde miljöhandlingsprogrammet och hållbar finansiering, som inte har åtföljts av tillräckligt med resurser och personal för att uppfylla de i lagstiftningen fastställda målsättningarna. Parlamentet noterar att byrån har gett direkt stöd till genomförandet av den europeiska gröna given och ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 genom flera aktiviteter och samarbeten med kommissionen. Parlamentet noterar vidare att byrån har avsatt driftspersonal enbart för att genomföra dessa aktiviteter, vilket i tilltagande grad påfrestar dess stödfunktioner. Parlamentet uppmanar byrån att inleda diskussioner med kommissionen, vid behov via EU-byråernas nätverk, för att ta tag i dessa frågor och rapportera om utvecklingen härvidlag till den ansvarsbeviljande myndigheten.
42.

Europaparlamentet noterar att EUF:s bidrag till budgetstödverksamhet under 2020 uppgick till 1 240,6 miljoner EUR (jämfört med 790,3 miljoner EUR 2019), varav 552,3 miljoner EUR utgjorde nya åtaganden (jämfört med 366,8 miljoner EUR 2019), med en geografisk täckning som omfattade 60 partnerländer (5 fler än under 2019), vilka stod för 102 budgetstödkontrakt (20 fler än under 2019). Parlamentet noterar att när det gäller ULT:erna betalades 82,8 miljoner EUR (jämfört med 70,0 miljoner EUR år 2019) ut genom EUF, i 12 länder och genom 13 budgetstödkontrakt, vilket är samma som under budgetåret för 2019.
9.

Europaparlamentet noterar att källan till den nationella förfinansieringen eller samfinansieringen är stiftelsen Foundation of labour market services and benefits , genom vilken den estniska arbetslöshetskassan (EUIF) som offentlig arbetsförmedling tillhandahåller aktiva arbetsmarknadsåtgärder i Estland. Parlamentet noterar att stiftelsen har inrättats med medel från fonden för arbetslöshetsersättning – förvaltningsfonden för ersättning vid uppsägning och arbetsgivarens insolvens – och med medel som anslås från statsbudgeten via socialministeriet.
9.

Europaparlamentet understryker vikten av att stödja klimatåtgärder och miljöskydd genom att tillhandahålla ytterligare resurser till relevanta unionsprogram och unionsinstrument under 2022. Parlamentet betonar på nytt att i en anda av integrering av klimatåtgärder bör insatserna ökas inom alla politikområden i syfte att uppnå det övergripande klimatutgiftsmålet under hela den fleråriga budgetramen 2021–2027 på minst 30 % av det totala beloppet för unionens budget och utgifterna för Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Parlamentet betonar dessutom behovet av fortsatt arbete för att anslå 7,5 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen för målen för biologisk mångfald under 2024, och 10 % från och med 2026. Parlamentet betonar att kommissionen måste fastställa en effektiv metod, särskilt för att spåra, hejda och vända förlusten av biologisk mångfald, innan budgetförslaget för 2023 läggs fram, för att säkerställa att det mål som fastställs i det interinstitutionella avtalet för 2024 kan uppnås på ett effektivt sätt. Parlamentet insisterar på att parlamentet ska få delta fullt ut i utvecklingen av mer robusta, transparenta och heltäckande metoder för att genomföra och spåra sådana utgifter, och står fast vid de årliga samråden och det nära samarbetet med kommissionen och rådet i enlighet med det interinstitutionella avtalet. Parlamentet påminner om att det i samband med genomförandet av den gröna given är viktigt att finansiering endast beviljas för verksamhet som är förenlig med principen om att inte vålla någon betydande skada och med Parisavtalet. Parlamentet betonar att den vägledning som offentliggörs för faciliteten för återhämtning och resiliens bör ses som standard för alla andra utgifter av samma slag, och bör i synnerhet utgöra grundval för genomförandet av sammanhållningspolitiken. Parlamentet påminner om att genomförandet av principen om biologisk mångfald måste gå längre än full respekt för unionens relevanta regelverk.
15.

Europaparlamentet noterar att institutet deltagit i ett antal interinstitutionella upphandlingsförfaranden med kommissionen och andra EU-byråer. Institutet införde e-upphandling och elektronisk inlämning av anbud under 2018 och har handlagt flera anbudsinfordringar via e-upphandlingsverktyg under 2019.
Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 16 januari 2020 om institutioner och organ i Ekonomiska och monetära unionen: förhindrande av intressekonflikter efter avslutad anställning i offentlig tjänst ( 6 ) och beslutet av den 18 november 2020 och Europeiska ombudsmannens rekommendation av den 7 maj 2020 i ärende 2168/2019/KR. Parlamentet noterar med oro att ombudsmannens undersökning skedde till följd av myndighetens beslut att inte förbjuda dess tidigare verkställande direktör att inte gå in i en roll inom AFME (Association for Financial Markets in Europe) och undersökningens slutsats att myndigheten inte omedelbart drog tillbaka sin verkställande direktörs tillgång till konfidentiell information. Parlamentet betonar att ett förbud mot en direkt övergång till AFME i detta fall kunde ha övervägts. Parlamentet noterar ombudsmannens rekommendationer och myndighetens svar att den nya personalpolitiken tar upp rekommendationerna. Parlamentet välkomnar att myndighetens tillsynsstyrelse antagit sin policy om oberoende och beslutsprocesser för att undvika intressekonflikter som ett första steg mot förebyggande och korrekt hantering av intressekonflikter och transparensåtgärder. Parlamentet uppmanar myndigheten att se till att dess interna förfaranden för hantering av intressekonflikter – om dessa ännu inte är helt anpassade – anpassas till ombudsmannens rekommendationer. Parlamentet ser fram emot en fullständig lägesuppdatering när det gäller de förebyggande och administrativa åtgärder som vidtagits och/eller som planeras, i syfte att undvika att en sådan situation upprepas. Parlamentet betonar att verksamhet efter avslutad anställning i offentlig tjänst och svängdörrsproblematik är ett problem som är gemensamt för många institutioner och byråer i unionen. Parlamentet uppmanar myndigheten att förhindra framtida ”svängdörrsfall”. Parlamentet uppmanar myndigheten att låta sig inspireras av de yttranden över fall av intressekonflikter och avlönad anställning efter uppdraget som Europeiska centralbankens etikkommitté offentliggör, i syfte att öka transparensen när det gäller potentiella intressekonflikter och avlönad anställning efter avslutat uppdrag. Parlamentet uppmanar vidare myndigheten att tillämpa den etiska vägledningen för att skydda institutionens integritet och införa rättvisa och ansvarsfulla metoder.
2.

Europaparlamentet konstaterar att institutets överförda driftsutgifter minskade till 28,01 % under 2019 (jämfört med 51,29 % under 2016). Parlamentet noterar att nivån på överföringen för första gången ligger under revisionsrättens måltröskel på 30 %.
8.

Europaparlamentet är övertygat om att den rådande krisen inte får undergräva ambitionen att nå målet att uppnå klimatneutralitet senast 2050, vilket kräver en minskning av växthusgasutsläppen med 55 % jämfört med 1990 års nivåer senast 2030. Parlamentet påminner om att 2019 års rapport om utsläppsklyftan från FN:s miljöprogram (Unep) efterlyser en global minskning av växthusgaser med 7,6 % varje år för att begränsa temperaturökningen till under 1,5 o C, vilket innebär en minskning med cirka 6,8 % per år på EU-nivå. Parlamentet framhåller att detta innebär en enorm utmaning, särskilt när det gäller den välbehövliga, hållbara och socialt rättvisa omställningen, som bör ta hänsyn till de olika utgångspunkterna i EU:s regioner och medlemsstater och åtföljas av skapandet av arbetstillfällen i mycket stor skala. Parlamentet insisterar på att för att lyckas med denna aldrig tidigare skådade utmaning inom endast tio år måste brådskande åtgärder vidtas med stöd av en stark EU-budget från och med 2021.
25.

Europaparlamentet noterar, i ljuset av kommentarer och iakttagelser från den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten avseende byråns översyn av dess policy för intressekonflikter (Policy on impartiality and independence: prevention and mitigation of Conflict of Interest) och utvidgningen till alla anställda av lämnande, granskning och uppdatering av intresseförklaringar, att byrån i slutet av maj 2019 mottog slutrapporten från internrevisionstjänsten om etik, förebyggande av bedrägerier och intressekonflikter med en övergripande positiv slutsats om förvaltnings- och kontrollsystemen. Parlamentet noterar dessutom att byrån har upprättat en handlingsplan med avseende på internrevisionstjänstens rekommendationer och att byrån planerar att senast i slutet av mars 2020 göra en översyn av den befintliga ramen för uppförandekod för byråns personal och överklagandenämndsledamöter samt en översyn av de offentliga intresseförklaringarna för styrelseledamöterna.
7.

Europaparlamentet noterar att styrelsen för det gemensamma företaget IMI 2 antog tre ändringsbudgetar under 2018: a) Den 12 juni 2018 för att inkludera de belopp som förts över (209 698 405 EUR i åtagandebemyndiganden och 56 133 212 EUR i betalningsbemyndiganden) från föregående år. b) Den 13 juli 2018 för att inkludera ytterligare överföringar (åtagandebemyndiganden på 25 669 EUR och betalningsbemyndiganden på 25 669 EUR) från föregående år, särskilt de belopp från det gemensamma företaget IMI som återkrävts från stödmottagarna under 2017 och förts över till 2018 års budget. c) Den 5 december 2018 för att minska betalningsbemyndigandena för drift med 36 332 261 EUR till följd av unionens minskade bidrag till driftskostnaderna (34 978 261 EUR) och senareläggningen till 2019 av bidraget från det gemensamma företaget IMI2:s partner (Bill & Melinda Gates Foundation) till driftskostnader (1 354 000 EUR) som fördes över till följande budgetår.