Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna /* COM/2012/0260 final - 2012/0134 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET På grundval av det mandat som Europeiska kommissionen har fått av rådet[1] har kommissionen och Republiken Guinea-Bissau fört förhandlingar om att förnya protokollet till partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau. Som avslutning på förhandlingarna paraferades ett nytt protokoll den 10 februari 2012. Det nya protokollet täcker en period på tre år räknat från dagen för undertecknandet. Huvudsyftet med protokollet till avtalet är att erbjuda fiskemöjligheter för Europeiska unionens fartyg i Guinea-Bissaus vatten inom ramen för det tillgängliga överskottet. Kommissionen grundar sig bland annat på resultaten av en efterhandsbedömning som gjorts av externa experter och på yttrandet från den vetenskapliga kommitté som inrättats inom ramen för avtalet. Det övergripande syftet är att stärka samarbetet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau och att skapa en ram för partnerskap för att utveckla en politik för hållbart fiske och ansvarsfullt utnyttjande av fiskeriresurserna i Guinea-Bissaus fiskezon i båda parters intresse. Protokollet innebär i synnerhet fiskemöjligheter inom följande kategorier: – 3 700 GT för räktrålare med frysanläggning – 3 500 GT för fisk- och bläckfisktrålare med frysanläggning – 28 notfartyg för tonfiskfiske eller fartyg som bedriver fiske med flytlinor – 12 fartyg som bedriver spöfiske med fasta linor Kommissionen föreslår på grundval av detta att rådet, med Europaparlamentets samtycke, genom beslut antar detta nya protokoll. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Inför förhandlingarna hölls samråd med de berörda parterna inom ramen för den regionala rådgivande nämden för fjärrfiske som samlar fiskerinäringen, icke-statliga organisationer på miljö- och utvecklingsområdena. Medlemsstaterna experter konsulterades också inom ramen för tekniska möten. Slutsatsen blev att det finns intresse av att behålla ett fiskeprotokoll med Guinea-Bissau. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Detta förfarande inleds parallellt med förfarandena för rådets beslut om provisorisk tillämpning av själva protokollet och för rådets förordning om fördelningen av fiskemöjligheterna mellan EU:s medlemsstater. 4. BUDGETKONSEKVENSER Den sammanlagda ekonomiska ersättningen inom ramen för protokollet uppgår för hela perioden till 9 200 000 euro och fördelas enligt följande: a) maximalt 40 tillstånd för tonfiskfartyg och 7 200 GT för trålare mot en ekonomisk ersättning på 6 200 000 euro och b) stöd till utveckling av Republiken Guinea-Bissaus sektoriella fiskepolitik på 3 000 000 euro. Genom detta stöd uppfylls målen för den nationella fiskeripolitiken. 5. ÖVRIGT 2012/0134 (NLE) Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2 jämförd med artikel 218.6 a, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europaparlamentets godkännande[2], och av följande skäl: (1) Den 17 mars 2008 antog rådet förordning (EG) nr 241/2008 om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau[3]. (2) Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau har förhandlat fram ett nytt protokoll som ger unionens fartyg fiskemöjligheter i vatten som står under Guinea-Bissaus överhöghet eller jurisdiktion när det gäller fiske. (3) Förhandlingarna ledde till att det nya protokollet paraferades den 10 februari 2012. (4) Det nya protokollet har undertecknats på grundval av beslut nr …/2012/EU[4] och tillämpas provisoriskt från och med dagen för undertecknandet. (5) Protokollet bör ingås. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna[5] godkänns härmed på unionens vägnar. Artikel 2 Rådets ordförande ska utse den (eller de) person(er) som ska ha rätt att på Europeiska unionens vägnar lämna underrättelse enligt artikel 19 i protokollet för att uttrycka att Europeiska unionen samtycker till att bindas av protokollet[6]. Artikel 3 Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande PROTOKOLL om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau Artikel 1 Tillämpningsperiod och fiskemöjligheter 1. Under en period på tre år ska de fiskemöjligheter som Europeiska unionens fartyg beviljas enligt artikel 5 i partnerskapsavtalet om fiske vara följande: – Kräftdjur och demersala arter: (a) Räktrålare med frysanläggning: 3 700 GT per år. (b) Fisk- och bläckfisktrålare med frysanläggning: 3 500 GT per år. – Långvandrande arter (arter som anges i bilaga 1 till Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982): (a) Notfartyg för tonfiskfiske, med frysanläggning, och fartyg som bedriver fiske med flytlinor: 28 fartyg. (b) Tonfiskfartyg som bedriver spöfiske med fasta linor: 12 fartyg. 2. Punkt 1 ska tillämpas om inte annat följer av artiklarna 7 och 9 i detta protokoll. Artikel 2 Ekonomisk ersättning – betalningsvillkor 1. Den ekonomiska ersättning som avses i artikel 7 i partnerskapsavtalet om fiske ska för den period som avses i artikel 1 i protokollet uppgå till 9 200 000 miljoner euro per år. 2. Den ekonomiska ersättningen ska bestå av följande delar: (a) Ett årligt belopp på 6 200 000 euro för tillträde till fiskeresurserna i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon. (b) Ett särskilt belopp på 3 000 000 euro per år till stöd för Guinea-Bissaus sektoriella fiskeripolitik. 3. Punkt 1 ska tillämpas om inte annat följer av artiklarna 7, 9, 14, 15 och 17 i detta protokoll. 4. Betalningen av den ekonomiska ersättningen enligt punkt 2 a och b ovan ska ske senast 30 dagar efter protokollets ikraftträdande för det första året och senast på protokollets årsdag för de påföljande åren. 5. Guinea-Bissaus myndigheter har ensam behörighet att besluta hur den ekonomiska ersättning som avses i punkt 2 a ska användas. 6. De utbetalningar som avses i denna artikel ska betalas till ett enda konto för Guinea-Bissaus statskassa i Guinea-Bissaus centralbank vars referenser ska meddelas årligen av statssekretariatet för fiske. Artikel 3 Främjande av ett hållbart och ansvarsfullt fiske i Guinea-Bissaus vatten 1. Parterna ska senast tre månader efter detta protokolls ikraftträdande inom ramen för den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i partnerskapsavtalet om fiske enas om ett flerårigt sektorsprogram och tillhörande tillämpningsföreskrifter omfattande bland annat följande: (a) Årliga och fleråriga riktlinjer för användningen av den ekonomiska ersättning som avses i artikel 2.2 b. (b) Årliga och fleråriga mål för att långsiktigt främja ett hållbart och ansvarsfullt fiske på grundval av de prioriteringar som Guinea-Bissau uttrycker i sin nationella fiskeripolitik eller i annan politik som hänger samman med eller påverkar införandet av ett hållbart och ansvarsfullt fiske. (c) Kriterier och förfaranden för en årlig utvärdering av resultaten. 2. Alla förslag till ändringar av det fleråriga sektorsprogrammet ska godkännas av båda parter i den gemensamma kommittén. 3. Den gemensamma kommittén ska övervaka genomförandet av det fleråriga sektorsprogrammet. Om nödvändigt ska parterna fortsätta övervakningen även efter det att det föreliggande protokollet löpt ut, fram till dess att det särskilda belopp som avses i artikel 2.2 b har använts i sin helhet. Artikel 4 Vetenskapligt samarbete för ett ansvarsfullt fiske 1. Båda parter förbinder sig att främja ett ansvarsfullt fiske i Guinea-Bissaus fiskezon som bygger på principen om icke-diskriminering mellan de olika flottor som är verksamma i vattnen, och som grundar sig på principen om hållbar förvaltning av fiskeresurserna och de marina ekosystemen. 2. Under det här protokollets löptid kommer Europeiska unionen och Guinea-Bissau att samarbeta för att följa utvecklingen vad gäller situationen för resurserna och fisket i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon. 3. Båda parter förbinder sig att främja efterlevnaden av Iccats (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten) och Cecafs (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten) rekommendationer och att främja samarbetet på subregional nivå om en ansvarsfull förvaltning av fisket, särskilt inom ramen för den subregionala fiskerikommissionen. 4. Parterna ska samråda i den gemensamma kommittén för att när så är lämpligt och i samförstånd anta nya åtgärder för hållbar förvaltning av fiskeresurserna. Artikel 5 Gemensam vetenskaplig kommitté 1. Den gemensamma vetenskapliga kommittén ska bestå av en lika stor andel forskare från båda parter. På gemensamt beslut fattat av parterna, får även observatörer delta i den gemensamma vetenskapliga kommitténs möten, i synnerhet företrädare för regionala fiskeriförvaltningsorgan som till exempel Cecaf. 2. I enlighet med artikel 4.1 i partnerskapsavtalet om fiske ska den gemensamma vetenskapliga kommittén sammanträda minst en gång om året. Sammanträdena ska som princip hållas omväxlande i Guinea-Bissau respektive i Europeiska unionen. Kommittén kan på endera partens begäran sammankallas till andra möten. Ordförandeskapet ska växla mellan parterna från ett möte till nästa. 3. Gemensamma vetenskapliga kommitténs uppdrag avser följande verksamheter: (a) Sammanställa uppgifter om den fiskeansträngning som utövas och de fångster som tas av nationella och utländska flottor som är verksamma i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon och som fiskar efter arter som omfattas av detta protokoll. (b) Föreslå, följa eller analysera de årliga utvärderingar som bidrar till beståndsutvärderingsprocessen och som gör det möjligt att fastställa de fiskemöjligheter och de utnyttjandemöjligheter som garanterar bevarande av resurserna och deras ekosystem. (c) På grundval av detta utarbeta en årlig vetenskaplig rapport om det fiske som avses i detta avtal. (d) På eget initiativ eller på förfrågan från den gemensamma kommittén eller någon av parterna utarbeta vetenskapliga utlåtanden om vilka förvaltningsåtgärder som bedöms nödvändiga för ett hållbart utnyttjande av bestånden och av det fiske som avses i detta protokoll. Artikel 6 Stängning av ett fiske från Guinea-Bissaus sida 1. Om Guinea-Bissau, med stöd av ett utlåtande från gemensamma vetenskapliga kommittén, beslutar att stänga ett fiske inom ramen för en resursbevarande åtgärd, ska den gemensamma kommittén sammanträda för att analysera grunderna för beslutet, utvärdera konsekvenserna av stängningen för EU-fartygens verksamhet enligt detta avtal samt besluta om eventuella korrigerande åtgärder. 2. I ett fall enligt punkt 1 ska den gemensamma kommittén enas om en proportionell minskning av den ekonomiska ersättningen från EU enligt avtalet och, om så är nödvändigt, om en kompensation till fartygsägarna. 3. Varje stängning av ett fiske som beslutas av Guinea-Bissau till följd av ett vetenskapligt utlåtande kommer att tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt för alla fartyg som berörs av det aktuella fisket, inbegripet nationella fartyg och fartyg som för ett tredjelands flagg. Artikel 7 Justering av fiskemöjligheterna efter gemensam överenskommelse De fiskemöjligheter som avses i artikel 1 kan justeras efter gemensam överenskommelse i gemensamma kommittén och med stöd av en rekommendation från gemensamma vetenskapliga kommittén. I så fall ska den ekonomiska ersättningen enligt artikel 2.2 a justeras proportionellt och tidsproportionellt, och nödvändiga ändringar göras i detta protokoll och dess bilaga. Artikel 8 Experimentellt fiske 1. Experimentellt fiske har till syfte att testa teknisk genomförbarhet och ekonomisk lönsamhet avseende nya fisken. 2. Europeiska kommissionen ska meddela Guinea-Bissaus myndigheter ansökningarna om licenser för experimentellt fiske på grundval av ett tekniskt underlag som anger följande: – Fartygets tekniska egenskaper. – Fartygsbefälens sakkunskap om det aktuella fisket. – Föreslagna tekniska parametrar för försöksperioden (varaktighet, redskap, försöksområden m.m.). 3. Ett experimentellt fiske får pågå under högst sex månader. Ett förskott fastställt av Guinea-Bissau ska betalas för varje experimentellt fiske. 4. En vetenskaplig observatör från flaggstaten och en observatör utsedd av Guinea-Bissau ska finnas ombord under hela den tid som det experimentella fisket pågår. 5. De fångster som är tillåtna inom ramen för det experimentella fisket ska fastställas av Guinea-Bissaus myndigheter. De fångster som tas inom ramen för och under det experimentella fisket ska vara fartygsägarens egendom. Fisk som inte uppfyller storleksbestämmelserna eller som det enligt Guinea-Bissaus gällande lagstiftning inte är tillåtet att fånga, får varken behållas ombord eller saluföras. 6. För analysändamål ska detaljerade uppgifter om resultaten av det experimentella fisket meddelas den gemensamma kommittén och den gemensamma vetenskapliga kommittén. Artikel 9 Nya fiskemöjligheter Om EU-fiskefartyg skulle vara intresserade av fiskeverksamhet som inte anges i artikel 1 i detta protokoll ska parterna samråda med den gemensamma vetenskapliga kommittén. Parterna ska komma överens om villkoren för dessa nya fiskemöjligheter och göra ändringar i detta protokoll och dess bilaga. Artikel 10 Europeiska unionens aktörers ekonomiska integration i Guinea-Bissaus fiskerinäring 1. Båda parter förbinder sig att främja integreringen av EU:s aktörer i alla delar av Guinea-Bissaus fiskerinäring, i synnerhet befraktning av europeiska fartyg eller bildande av gemensamma företag. 2. Parterna ska samarbeta för att upplysa privata EU-aktörer om handels- och näringsmöjligheter – i synnerhet vad gäller direkta investeringar – inom hela Guinea-Bissaus fiskerinäring. 3. Guinea-Bissau kan, i samma syfte, bevilja incitament för aktörer som satsar på sådana investeringar. 4. Parterna har beslutat att före utgången av 2012 inrätta en reflektionsgrupp till vilken de ekonomiska aktörerna kommer att inbjudas för att identifiera hindren för direkta investeringar inom fiskerisektorn och de åtgärder som kan undanröja dem. Gruppen kommer att söka föreslå möjliga finansieringsformer för genomförandet av de åtgärder som identifieras. Artikel 11 Datoriserat informationsutbyte 1. Guinea-Bissau och EU åtar sig att så snart som möjligt införa de datorsystem som krävs för elektroniskt utbyte av all information och alla dokument som är knutna till genomförandet av avtalet. 2. Dokument i elektronisk form kommer i alla sammanhang att anses motsvara pappersversionen. 3. Guinea-Bissau och EU ska utan dröjsmål informera varandra om eventuella funktionsfel i ett datorsystem. Information och dokument knutna till genomförandet av avtalet ska då automatiskt ersättas av pappersversionen i enlighet med bestämmelserna i bilagan. Artikel 12 Datasekretess Guinea-Bissau ska förbinda sig att se till att alla uppgifter om EU-fartyg och deras fiskeverksamhet som erhålls inom ramen för avtalet alltid behandlas restriktivt, i enlighet med principerna för sekretess och dataskydd. Artikel 13 Tillämplig nationell lagstiftning 1. Den verksamhet som Europeiska unionens fartyg bedriver i Guinea-Bissaus vatten ska regleras av gällande lagstiftning i Guinea-Bissau, om inte annat följer av partnerskapsavtalet om fiske, detta protokoll och bilagan med tillägg. 2. Guinea-Bissaus myndigheter ska underrätta Europeiska kommissionen om alla eventuella ändringar eller ny lagstiftning vad gäller fiskerisektorn. Artikel 14 Tillfälligt avbrytande och revidering av betalningen av den ekonomiska ersättningen 1. Den ekonomiska ersättning som avses i artikel 2.2 a och b får revideras eller avbrytas tillfälligt efter samråd i den gemensamma kommittén när ett eller flera av följande villkor uppfylls: (a) Om onormala förhållanden, som inte är naturfenomen, gör det omöjligt att fiska i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon. (b) Om endera parten, till följd av betydande ändringar i de politiska riktlinjer som lett till ingåendet av detta protokoll, begär en översyn av bestämmelserna i protokollet för en eventuell ändring av dem. (c) Om Europeiska unionen konstaterar att Guinea-Bissau har överträtt grundsatserna och grundelementen i de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna enligt artikel 9 i Cotonouavtalet. 2. Europeiska unionen förbehåller sig rätten att revidera eller att tillfälligt, helt eller delvis, avbryta betalningen av den särskilda ekonomiska ersättning som föreskrivs i artikel 2.2 b i detta protokoll om (a) en utvärdering gjord av den gemensamma kommittén visar att de resultat som uppnåtts inte stämmer överens med programmet och/eller (b) den ekonomiska ersättningen inte verkställs. 3. Betalningen av den ekonomiska ersättningen ska återupptas efter samråd och överenskommelse mellan parterna så snart den situation som rådde före händelserna enligt punkt 1 har återställts och/eller när resultaten av det ekonomiska genomförande som avses i punkt 2 gör det berättigat. Utbetalningen av den särskilda ekonomiska ersättning som föreskrivs i artikel 2.2 b får dock inte ske efter en period på sex månader räknat från den dag då protokollet löper ut. 4. De fisketillstånd som beviljats EU-fartyg kan dras in tillfälligt samtidigt som betalningen av den ekonomiska ersättningen enligt artikel 2.2 a avbryts. Vid återupptagande ska giltighetstiden för fisketillstånden förlängas med en period som motsvarar den tid under vilken fisket har varit avbrutet. Artikel 15 Tillfälligt avbrytande av protokollets tillämpning 1. Genomförandet av detta protokoll kan avbrytas på initiativ av endera parten efter samråd i den gemensamma kommittén när ett eller flera av följande villkor uppfylls: (a) Om onormala förhållanden, som inte är naturfenomen, gör det omöjligt att fiska i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon, (b) Om endera parten, till följd av betydande ändringar i de politiska riktlinjer som lett fram till antagandet av detta protokoll, begär en översyn av bestämmelserna i protokollet för en eventuell ändring av dem. (c) Om endera parten konstaterar att avgörande och grundläggande delar av de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna enligt artikel 9 i Cotonouavtalet har överträtts. (d) Om Europeiska unionens betalning av den ekonomiska ersättning som föreskrivs i artikel 2.2 a uteblir av andra orsaker än de som anges i artikel 14 i detta protokoll. (e) Om det uppstår en bestående oenighet mellan parterna som inte kan lösas inom ramen för gemensamma kommittén. (f) Om endera parten inte följer bestämmelserna i detta protokoll. 2. När tillämpningen av protokollet avbryts av andra skäl än de som anges i punkt 1 c ovan, ska den part som vill avbryta protokollets tillämpning skriftligen underrätta den andra parten om detta minst tre månader före den dag då avbrottet kommer att träda i kraft. Ett avbrytande av tillämpningen av protokollet av de skäl som anges i punkt 1 c ska träda i kraft omedelbart efter det att beslutet om avbrytande fattats. 3. Om tillämpningen avbryts ska parterna fortsätta överläggningarna för att försöka lösa tvisten i godo. Om en sådan lösning nås ska protokollet åter börja tillämpas och ersättningsbeloppet minskas tidsproportionellt i förhållande till hur länge protokollets tillämpning har varit avbruten. Artikel 16 Varaktighet Detta protokoll och dess bilaga ska tillämpas under tre år från och med deras provisoriska tillämpning enligt artikel 18, utom vid uppsägning enligt artikel 17. Artikel 17 Uppsägning 1. Om endera parten har för avsikt att säga upp protokollet ska den skriftligen underrätta den andra parten om detta minst sex månader före den dag då uppsägningen är avsedd att träda i kraft. 2. En underrättelse enligt första stycket innebär att samråd mellan parterna ska inledas. Artikel 18 Provisorisk tillämpning Detta protokoll ska tillämpas provisoriskt från och med den dag då det undertecknas. Artikel 19 Ikraftträdande Detta protokoll och dess bilaga ska träda i kraft den dag då parterna meddelar varandra att de förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts. BILAGA I VILLKOR FÖR EUROPEISKA UNIOENS FARTYGS FISKEVERKSAMHET I GUINEA-BISSAUS FISKEZON KAPITEL I Allmänna bestämmelser 1. Utseende av behörig myndighet 1. Vid tillämpningen av denna bilaga och om inte annat uttryckligen anges, ska varje hänvisning till en behörig myndighet i Europeiska unionen (EU) respektive Guinea-Bissau avse följande: i. För EU: Europeiska kommissionen, i tillämpliga fall via EU:s delegation i Guinea-Bissau. ii. För Guinea-Bissau: Regeringsdepartementet med ansvar för fiske. 2. Nationell exklusiv ekonomisk zon Innan protokollet träder i kraft ska Guinea-Bissau meddela EU de geografiska koordinaterna för sin exklusiva ekonomiska zon, inklusive baslinjerna. 3. Utseende av ett lokalt ombud Alla EU-fartyg, med undantag för tonfiskfartyg, som önskar erhålla ett fisketillstånd enligt detta protokoll ska företrädas av ett ombud med hemvist i Guinea-Bissau. 4. Bankkonto Innan protokollet träder i kraft ska Guinea-Bissau meddela EU uppgifter om det/de bankkonto(n) på vilket/vilka EU-fiskefartygen ska sätta in de belopp som de ska betala inom ramen för avtalet. Kostnaderna för banköverföringar ska betalas av fartygsägarna. KAPITEL II Fisketillstånd 1. Villkor som måste vara uppfyllda innan ett fisketillstånd kan utfärdas – behöriga fartyg Fisketillstånd enligt artikel 6 i avtalet ska utfärdas på villkor att fartyget är inskrivet i registret över EU-fiskefartyg och att alla tidigare skyldigheter knutna till fartygsägaren, kaptenen eller själva fartyget och som följer av deras fiskeverksamhet i Guinea-Bissau inom ramen för avtalet är uppfyllda. 2. Ansökan om fisketillstånd 2.1 EU ska för varje fiskefartyg som önskar fiska inom ramen för avtalet lämna in en ansökan om fisketillstånd till Guinea-Bissau minst 20 dagar före den begärda giltighetstidens början; formuläret i tillägget till denna bilaga ska användas. 2.2 När det rör sig om en första ansökan om fisketillstånd enligt det gällande protokollet, eller en ansökan om fisketillstånd efter en teknisk ändring av det berörda fartyget, ska ansökan åtföljas av följande: i. Ett bevis för att den fasta avgiften för det begärda fisketillståndets giltighetstid är betald. ii Det lokala fartygsombudets namn och adress, i förekommande fall. iii. För trålfartyg, ett bevis på att schablonbeloppet för observatörskostnaderna har betalats i förväg. iv. För trålfartyg, ett intyg om fartygets dräktighet utfärdat av flaggstaten. v. För trålfartyg, ett bestyrkande av överensstämmelse utfärdat av Guinea-Bissau efter en teknisk besiktning av fartyget. vi Varje annan handling som uttryckligen krävs inom ramen för avtalet. 2.3 Vid förnyelse av ett fisketillstånd som utfärdats inom ramen för det gällande protokollet och om det rör sig om ett fartyg som inte undergått några tekniska ändringar, ska ansökan endast åtföljas av beviset på att avgiften erlagts och, i förekommande fall, att schablonbeloppet för observatörskostnaderna har betalats. 3. I förväg betald fast avgift 3.1 Den fasta avgiften fastställs på grundval av den årliga avgiftssats som fastställs för varje fartygskategori i de tekniska specifikationerna i tillägget till denna bilaga. Den inbegriper alla nationella och lokala skatter, förutom hamnskatt och avgifter för tjänster. 3.2 När fisketillståndets giltighetstid understiger ett år ska den fasta avgiften anpassas proportionellt i förhållande till den begärda giltighetstiden. Den ska eventuellt höjas med ett tillägg för kvartals- eller tvåmånadersperioder enligt de satser som fastställs i relevanta tekniska specifikationer. 4. Preliminär förteckning över fartyg med tillstånd att fiska 4.1 När ansökningarna om fisketillstånd mottagits ska Guinea-Bissau utan dröjsmål upprätta en preliminär förteckning över tillståndssökande fartyg, indelade efter fartygskategori. Förteckningen ska omedelbart meddelas den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen och EU. 4.2 EU ska vidarebefordra den preliminära förteckningen till fartygsägaren eller till ombudet. Om EU:s kontor är stängda får Guinea-Bissau lämna den preliminära förteckningen direkt till fartygsägaren, eller till dennes ombud, och ska lämna en kopia till EU. 5. Utfärdande av fisketillståndet 5.1 Guinea-Bissau ska utfärda fisketillståndet till EU inom 20 dagar från den dag då den fullständiga ansökan mottas. 5.2 Vid förnyelse av ett fisketillstånd under protokollets giltighetstid, ska det nya fisketillståndet innehålla en tydlig hänvisning till det ursprungliga fisketillståndet. 5.3 EU ska vidarebefordra fisketillståndet till fartygsägaren eller till ombudet. Om EU:s kontor är stängda får Guinea-Bissau utfärda fisketillståndet direkt till fartygsägaren eller till dennes ombud, och ska lämna en kopia till EU. 6. Förteckning över fartyg med tillstånd att fiska När fisketillståndet utfärdats ska Guinea-Bissau utan dröjsmål och för varje fartygskategori fastställa den definitiva förteckningen över fartyg med tillstånd att fiska i Guinea-Bissaus fiskezon. Förteckningen ska omedelbart meddelas den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen och EU, och ska ersätta den preliminära förteckning som nämns ovan. 7. Fisketillståndets giltighetstid 7.1 Fisketillstånden upprättas för en period om tre månader, sex månader eller ett år. 7.2 För fastställande av dagen för en giltighetsperiods början ska med period om ett år avses följande: i. Under protokollets första tillämpningsår, perioden mellan dagen för protokollets ikraftträdande och den 31 december samma år. ii. Efter protokollets första tillämpningsår, varje fullständigt kalenderår. iii. Under protokollets sista tillämpningsår, perioden mellan den 1 januari och den dag då protokollets giltighetstid löper ut. 7.3 En giltighetsperioden om tre månader eller sex månader inleds den första dagen i varje månad. Fisketillståndens giltighetstid får dock aldrig sträcka sig längre än till den 31 december utfärdandeåret. 8. Förvaring av fisketillståndet ombord 8.1 Fisketillståndet ska alltid förvaras ombord på fartyget. 8.2 Tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor ska emellertid ha rätt att fiska så snart de förts upp i den preliminära förteckning som avses ovan. Dessa fartyg ska ständigt förvara den preliminära förteckningen ombord till dess att de fått sitt fisketillstånd utfärdat. 9. Överlåtelse av fisketillståndet 9.1 Ett fisketillstånd utfärdas för ett bestämt fartyg och får inte överlåtas. 9.2 Vid force majeure och på EU:s begäran ska fisketillståndet emellertid ersättas av ett nytt fisketillstånd som utfärdas i ett annat fartygs namn, förutsatt att det fartyget är likvärdigt med det fartyg som ska ersättas. 9.3 Överlåtelsen sker genom att fartygsägaren eller dennes ombud i Guinea-Bissau lämnar tillbaka det fisketillstånd som ska ersättas och Guinea-Bissau utan dröjsmål utfärdar ersättningstillståndet. Ersättningstillståndet ska utfärdas till fartygsägaren eller dennes ombud utan dröjsmål efter det att det fisketillstånd som ska ersättas lämnats in. Ersättningstillståndet ska träda i kraft samma dag som det fisketillstånd som ska ersättas lämnas tillbaka. 9.4 För trålare ska en ersättningsavgift erläggas om ersättningsfartygets dräktighet (GT) är högre än det ersatta fartygets; ersättningsavgiften beräknas proportionellt i förhållande till skillnaden i dräktighet och den återstående giltighetsperioden. Fartygsägaren ska betala tilläggsavgiften vid den tidpunkt då överlåtelsen av fisketillståndet sker. 9.5 Guinea-Bissau ska utan dröjsmål uppdatera förteckningen över fartyg med tillstånd att fiska. Den nya förteckningen ska omedelbart meddelas den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen och EU. 10. Stödfartyg 10.1 På EU:s begäran ska Guinea-Bissau tillåta att EU-fartyg som innehar ett fisketillstånd tar hjälp av stödfartyg. Stödfartygen ska föra en EU-medlemsstats flagg eller tillhöra ett företag i en EU-medlemsstat och får inte vara utrustade för att bedriva fiske. 10.2 Guinea-Bissau ska upprätta en förteckning över stödfartyg med tillstånd och förteckningen ska utan dröjsmål meddelas den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontroll och EU. 10.3 Stödfartygen är skyldiga att inneha ett sådant tillstånd och det ska vara utfärdat enligt Guinea-Bissaus lagstiftning. 11. Teknisk besiktning (trålare) 11.1 En gång om året eller efter ändring av fartygets dräktighet eller då användning av andra fiskeredskap medför en ändring av fartygets fiskekategori, ska varje EU-trålare inställa sig i en hamn i Guinea-Bissau för att genomgå teknisk besiktning i enlighet med Guinea-Bissaus gällande lagstiftning. 11.2 Vid den tekniska besiktningen ska det kontrolleras att fartygets tekniska egenskaper och de fiskeredskap som finns ombord är förenliga med bestämmelserna och att bestämmelserna avseende påmönstring av nationella sjömän efterlevs. 11.3 Guinea-Bissau är skyldiga att genomföra den tekniska besiktningen inom högst 48 timmar efter trålarens ankomst till hamnen. 11.4 Efter den tekniska besiktningen ska Guinea-Bissau utan dröjsmål utfärda ett bestyrkande av överensstämmelse till fartygets befälhavare och överlämna en kopia till EU. 11.5 Bestyrkandet av överensstämmelse ska vara giltigt under ett år. Varje gång ett fartyg ändrar inriktning på sitt fiske från eller till en kategori räkfiske krävs ett nytt bestyrkande av överensstämmelse. Ett nytt bestyrkande av överensstämmelse krävs också när ett fartyg lämnar Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon under en period som överstiger 45 dagar. 11.6 Bestyrkandet av överensstämmelse ska ständigt förvaras ombord på fartyget. 11.7 Kostnaderna i samband med den tekniska besiktningen ska betalas av fartygsägaren och de ska motsvara det belopp som fastställs i den prislista som anges i Guinea-Bissaus lagstiftning. Kostnaderna får inte överstiga de belopp som betalas för samma tjänst av nationella fartyg eller fartyg som för ett tredjelands flagg. KAPITEL III Tekniska regler 1. De tekniska regler som ska gälla för fartyg som innehar ett fisketillstånd vad avser fiskezon, fiskeredskap och bifångstnivå, fastställs per fiskekategori i de tekniska specifikationerna i tillägget till denna bilaga. 2. Tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor ska iaktta alla rekommendationer som antas av Iccat. KAPITEL IV Fångstdeklaration 1. Fiskeloggbok 1.1 Befälhavaren på ett EU-fartyg som fiskar inom ramen för avtalet ska föra fiskeloggbok i enlighet med den förlaga per fiskekategori som anges i tillägget till denna bilaga. Befälhavaren ska fylla i fiskeloggboken för varje dag som fartyget befinner sig i Guinea-Bissaus fiskezon. 1.2 Befälhavaren ska i fiskeloggboken anteckna den kvantitet av varje art (anges med treställig alfabetisk FAO-kod) som fångats och förvaras ombord, uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antal individer. För varje huvudart ska befälhavaren även ange om ingen fångst tagits. 1.3 I förekommande fall ska befälhavaren även varje dag i fiskeloggboken anteckna de kvantiteter av varje art som kastas över bord, uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, i antal individer. 1.4 Fiskeloggboken ska fyllas i med läsliga versaler och undertecknas av befälhavaren. 1.5 Befälhavaren ska ansvara för att uppgifterna i fiskeloggboken är korrekta. 2. Fångstdeklaration 2.1 Befälhavaren ska deklarera fartygets fångster genom att till Guinea-Bissau överlämna de fiskeloggböcker som avser den period då fartyget befunnit sig i Guinea-Bissaus fiskezon. 2.2 Fiskeloggböckerna ska lämnas in enligt följande: i. Vid fartygets ankomst till någon av Guinea-Bissaus hamnar ska originalet till varje fiskeloggbok lämnas till det lokala ombudet i Guinea-Bissau, som ska lämna ett skriftligt mottagningsbevis. ii. Vid fartygets utresa ur Guinea-Bissaus fiskezon utan att dessförinnan ha anlöpt någon av Guinea-Bissaus hamnar, ska originalet till varje fiskeloggbok inom 14 dagar efter ankomst till annan hamn och under alla omständigheter inom 30 dagar efter utresan ur Guinea-Bissaus fiskezon, skickas (a) med post till Guinea-Bissau, (b) eller med fax till det nummer som meddelats av Guinea-Bissau, (c) eller per e-post. 2.3 Om Guinea-Bissau kan ta emot fångstdeklarationer per e-post ska befälhavaren skicka fiskeloggböckerna till Guinea-Bissau till den e-postadress som Guinea-Bissau meddelat. Guinea-Bissau ska utan dröjsmål skicka tillbaka ett mottagningsbevis per e-post. 2.4 Befälhavaren ska skicka en kopia av varje fiskeloggbok till EU. För tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor ska befälhavaren även skicka en kopia av varje fiskeloggbok till något av följande forskningsinstitut: i. Institut de recherche pour le développement (IRD). ii. Instituto Español de Oceanografia (IEO). iii. Instituto Nacional de investigação agrária e das Pescas (INIAP). 2.5 Om fartyget återvänder till Guinea-Bissaus fiskezon under dess fisketillstånds giltighetstid ska en ny aktivitets- och fångstdeklaration göras. 2.6 Om reglerna i detta kapitel inte iakttas får Guinea-Bissau dra in det berörda fartygets fisketillstånd till dess att deklarationen för de fångster som saknas görs, samt utdöma påföljder för befälhavaren i enlighet med den nationella lagstiftning som är tillämplig i detta fall. Vid upprepad överträdelse får Guinea-Bissau vägra förnyelse av fisketillståndet. Guinea-Bissau ska utan dröjsmål underrätta EU om samtliga påföljder som tillämpas i detta sammanhang. 3. Övergång till ett elektroniskt system Från och med den 1 januari 2013 ska EU:s fartyg registrera och till Guinea-Bissaus myndigheter meddela uppgifter om fiskeinsatser inom ramen för avtalet på elektronisk väg, i enlighet med bestämmelserna i tillägget till denna bilaga. 4. Avräkning av avgifterna för tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor 4.1 För varje tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor ska EU, på grundval av deras respektive fångstdeklarationer som bekräftats av de forskningsinstitut som anges ovan, fastställa en slutavräkning för de avgifter som fartyget är skyldigt med avseende på den årliga fiskesäsongen under det föregående kalenderåret. 4.2 EU ska meddela Guinea-Bissau och fartygsägaren denna slutavräkning före den 15 juni det år som följer på det år under vilket fångsterna togs. 4.3 Om slutavräkningen är högre än den fasta avgift som erlagts för fisketillståndet ska fartygsägaren utan dröjsmål betala mellanskillnaden till Guinea-Bissau. Om slutavräkningen är lägre än den fasta avgiften, ska mellanskillnaden inte återbetalas till fartygsägaren. KAPITEL V Landningar och omlastningar 1. Befälhavaren på ett EU-fartyg som önskar landa i en hamn i Guinea-Bissau eller omlasta fångster som tagits i Guinea-Bissaus fiskezon, ska minst 24 timmar före landning eller omlastning meddela Guinea-Bissau (a) namnet på det fiskefartyg som kommer att landa eller omlasta, (b) landnings- eller omlastningshamnen, (c) beräknat datum och klockslag för landningen eller omlastningen, (d) den kvantitet (utryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antal individer) av varje art som ska landas eller omlastas (anges med treställig alfabetisk FAO-kod), (e) vid omlastning, namnet på mottagarfartyget. 2. Vid omlastning ska befälhavaren försäkra sig om att mottagarfartyget innehar ett tillstånd som utfärdats av de behöriga myndigheterna med avseende på en sådan insats. 3. Omlastningen ska ske på redden utanför en hamn i Guinea-Bissau. Omlastning till havs är förbjuden. 4. Vid överträdelse av dessa bestämmelser ska de påföljder som i Guinea-Bissaus lagstiftning föreskrivs för sådana överträdelser tillämpas. KAPITEL VI System för satellitövervakning (VMS) 1. Fartygens positionsrapporter – VMS-system 1.1 När ett EU-fartyg som innehar ett fisketillstånd befinner sig i Guinea-Bissaus fiskezon ska det vara utrustat med ett system för satellitövervakning (Vessel Monitoring System – VMS) som garanterar automatisk och kontinuerlig positionsrapportering varje timma till flaggstatens centrum för fiskerikontroll (Fisheries Monitoring Center – FMC). 1.2 Varje positionsrapport ska i. innehålla (a) fartygsidentifikation, (b) fartygets senaste geografiska position (longitud, latitud), med en felmarginal på mindre än 500 meter och med en konfidensgrad på 99 %, (c) datum och klockslag för positionsregistreringen, (d) fartygets hastighet och kurs, ii. vara konfigurerat enligt formatet i tillägget. 1.3 Den position som registreras vid inträdet i Guinea-Bissaus zon ska anges med koden ”ENT”. Samtliga följande positioner ska anges med koden ”POS”, utom den första position som registreras efter utträdet ur Guinea-Bissaus zon, vilken ska anges med koden ”EXT”. 1.4 Flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll ska garantera automatisk behandling, och i tillämpliga fall, elektronisk överföring av positionsrapporter. Positionsrapporterna ska registreras på ett säkert sätt och sparas under tre år. 2. Överföring av positionsrapporter om VMS-systemet slutar att fungera 2.1 Befälhavaren ska se till att fartygets VMS-system ständigt är fullt funktionsdugligt och att positionsrapporterna överförs på ett korrekt sätt till flaggstatens centrum för fiskerikontroll. 2.2 Vid funktionsfel ska fartygets VMS-system repareras eller bytas ut inom en månad. Om tidsfristen överskrids utan att reparation sker kommer fartyget inte längre att ha tillstånd att fiska i Guinea-Bissaus zon. 2.3 Fartyg med defekt VMS-system som fiskar i Guinea-Bissaus zon ska överföra sina positionsrapporter via e-post, radio eller fax till flaggstatens centrum för fiskerikontroll minst var fjärde timme och meddelandena ska innehålla all information som anges i punkt 1.2. 3. Säker överföring av positionsrapporter till Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll 3.1 Så snart Guinea-Bissau inrättat ett operativt centrum för fiskerikontroll, ska flaggstatens centrum för fiskerikontroll automatiskt överföra de berörda fartygens positionsrapporter till Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll. Flaggmedlemsstatens och Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll ska utbyta elektroniska kontaktadresser och utan dröjsmål informera varandra om varje ändring av dessa adresser. 3.2 Överföringen av positionsrapporterna mellan flaggstatens centrum för fiskerikontroll och Guinea-Bissau ska ske elektroniskt enligt ett säkert kommunikationssystem. 3.3 Guinea-Bissaus respektive flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål underrätta varandra om varje avbrott i den kontinuerliga positionsrapporteringen från ett fartyg som innehar ett fisketillstånd, om det aktuella fartyget inte har anmält utträde ur fiskezonen. 4. Funktionsfel i kommunikationssystemet 4.1 Guinea-Bissau ska se till att dess elektroniska utrustning är kompatibel med den utrustning som används av flaggstatens centrum för fiskerikontroll och ska informera EU så snart det uppstår funktionsfel i överföringen och mottagandet av positionsrapporter, för en så snabb teknisk lösning på problemet som möjligt. Vid oenighet ska förlikning inledas i gemensamma kommittén. 4.2 Befälhavaren ska betraktas som ansvarig om det visar sig att fartygets VMS-system har manipulerats i syfte att störa dess funktion eller förfalska positionsrapporterna. Varje överträdelse kommer att leda till påföljder i enlighet med Guinea-Bissaus gällande lagstiftning. 5. Ändring av rapporteringsfrekvensen 5.1 Vid misstanke om överträdelse stödd av välgrundade fakta får Guinea-Bissau, med kopia till EU, begära att flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll minskar sändningsintervallet för fartygets positionsrapporter till trettio minuter under en fastställd utredningsperiod. Bevismaterialet ska skickas av Guinea-Bissau till flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll och till EU. Flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål börja sända positionsrapporter till Guinea-Bissau enligt den nya högre rapporteringsfrekvensen. När utredningsförfarandet avslutats ska Guinea-Bissau omedelbart underrätta flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll och EU om detta. 5.2 Vid utredningsperiodens slut ska Guinea-Bissau informera flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll och EU om en eventuell uppföljning. KAPITEL VII Kontroll 1. Inträde i och utträde ur fiskezonen 1.1 Varje gång ett EU-fartyg med fisketillstånd inträder i eller utträder ur Guinea-Bissaus fiskezon ska Guinea-Bissau underrättas om detta minst 24 timmar före inträdet eller utträdet. Denna tidsfrist ska minskas till sex timmar för tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor. 1.2 I samband med anmälan av inträdet eller utträdet ska fartyget särskilt meddela följande: i. Beräknad dag, klockslag och position för in- eller utträdet. ii. Kvantiteten av varje art som medförs ombord, angiven med respektive treställig alfabetisk FAO-kod och uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, i antal individer. iii. Produkternas presentationsform. 1.3 Anmälan ska i första hand göras via e-post, eller om sådan saknas via fax eller radio, till en e-postadress eller ett faxnummer eller på en frekvens som ska meddelas av Guinea-Bissau. Guinea-Bissau ska utan dröjsmål underrätta de berörda fartygen och EU om varje ändring av e-postadresser, faxnummer eller sändningsfrekvens. 1.4 Varje fartyg som ertappas med att bedriva fiskeverksamhet i Guinea-Bissaus fiskezon utan att i förväg ha anmält sin närvaro ska betraktas som ett fiskefartyg utan tillstånd. 2. Inspektioner 2.1 Befälhavare på EU-fartyg som bedriver fiskeverksamhet i Guinea-Bissaus vatten ska låta tjänstemän från Guinea-Bissau med ansvar för inspektion av fiskeverksamhet komma ombord, och underlätta deras tjänsteutövning. 2.2 Tjänstemännens närvaro ombord ska inte överstiga den tid som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter. 2.3 Efter varje inspektion ska en officiell besöksrapport överlämnas till fartygets befälhavare. KAPITEL VIII Överträdelser 1. Behandling av överträdelser 1.1 Varje överträdelse av bestämmelserna i denna bilaga som begås av ett EU-fartyg som innehar ett fisketillstånd, ska anges i en inspektionsrapport. 1.2 Befälhavarens undertecknande av inspektionsrapporten påverkar inte fartygsägarens rätt att försvara sig mot anklagelsen om överträdelse. 2. Arrest av ett fartyg – informationssammanträde 2.1 Om så föreskrivs i Guinea-Bissaus gällande lagstiftning vad avser den aktuella överträdelsen, kan varje EU-fartyg som begår en överträdelse tvingas avbryta sin fiskeverksamhet och, i det fall fartyget befinner sig till havs, tvingas gå till en hamn i Guinea-Bissau. 2.2 Guinea-Bissau ska inom högst 48 timmar underrätta EU om varje arrest av ett EU-fartyg som innehar ett fisketillstånd. Underrättelsen ska åtföljas av bevismaterialet rörande den anmälda överträdelsen. 2.3 Innan åtgärd vidtas mot fartyget, befälhavaren eller lasten, undantaget åtgärder för att säkra bevis, ska Guinea-Bissau på EU:s begäran inom en arbetsdag från och med underrättelsen om arresten av fartyget organisera ett informationssammanträde för att klargöra de förhållanden som lett till arresten av fartyget och presentera de eventuella följderna. En företrädare för fartygets flaggstat får närvara vid informationssammanträdet. 3. Påföljder i samband med överträdelsen – förlikningsförfarande 3.1 Påföljderna för den anmälda överträdelsen ska fastställas av Guinea-Bissau i enlighet med gällande nationell lagstiftning. 3.2 Om överträdelsen påkallar ett rättsligt förfarande ska, innan det förfarandet inleds, ett förlikningsförfarande mellan Guinea-Bissau och EU äga rum i syfte att fastställa påföljdens art och storlek. En företrädare för fartygets flaggstat får delta i förlikningsförfarandet. Förlikningsförfarandet ska avslutas senast fyra dagar efter anmälan av arresten av fartyget. 4. Rättsligt förfarande - bankgaranti 4.1 Om förlikningsförfarandet misslyckas och överträdelsen anhängiggörs vid behörig domstol, ska den fartygsägare som är ansvarig för överträdelsen ställa en bankgaranti hos en bank som anvisas av Guinea-Bissau; garantibeloppet, fastställt av Guinea-Bissau, ska täcka kostnaderna för arresten av fartyget, det uppskattade bötesbeloppet och eventuell kompensationsersättning. Bankgarantin ska blockeras till dess att det rättsliga förfarandet har avslutats. 4.2 Bankgarantin ska utan dröjsmål frisläppas och återlämnas till fartygsägaren i enlighet med nedanstående, så snart avgörandet meddelats: (a) I sin helhet, om ingen påföljd utdömts. (b) I resterande delar, om påföljden leder till ett bötesbelopp som är lägre än bankgarantin. 4.3 Guinea-Bissau ska underrätta EU om resultaten av det rättsliga förfarandet inom åtta dagar efter det att avgörandet meddelats. 5. Frisläppande av fartyget Fartyget och dess befälhavare ska ges tillstånd att lämna hamnen så snart påföljden enligt förlikningsförfarandet reglerats, eller så snart bankgarantin ställts. KAPITEL IX Påmönstring av sjömän 1. Antal sjömän för påmönstring 1.1 Under fisketillståndets giltighetstid ska ett EU-trålfartyg påmönstra sjömän från Guinea-Bissau enligt följande: i. Fyra sjömän för en kapacitet under 250 GT. ii. Fem sjömän för en kapacitet mellan 240 och 400 GT. iii. Sex sjömän för en kapacitet mellan 400 och 650 GT. iv. Sju sjömän för en kapacitet över 650 GT. 1.2 EU-fartygens ägare ska bemöda sig om att mönstra på ytterligare sjömän från Guinea-Bissau. 2. Fritt val av sjömän 2.1 Guinea-Bissau ska föra en vägledande förteckning över kvalificerade sjömän som kan mönstras på för EU-fartyg. 2.2 Fartygsägaren eller dennes ombud får ur denna förteckning fritt välja vilka sjömän som kommer att mönstras på och ska meddela Guinea-Bissau att dessa upptagits i fartygets bestättningslista. 3. Avtal 3.1 Sjömännens anställningsavtal ska upprättas av fartygsägaren eller dennes ombud och sjömannen, eventuellt företrädd av sin fackförening, i samverkan med Guinea-Bissau. Det ska innehålla uppgift om påmönstringsdatum och påmönstringshamn. 3.2 Avtalet ska garanterar att sjömannen omfattas av det i Guinea-Bissau tillämpliga sociala trygghetssystement. Det ska omfatta liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkring. 3.3 En kopia av avtalet ska lämnas till de undertecknande parterna. 3.4 Internationella arbetsorganisationens (ILO) deklaration om grundläggande principer och rättigheter på arbetet ska gälla för sjömän från Guinea-Bissau. Det gäller särskilt föreningsfriheten, erkännandet av den kollektiva förhandlingsrätten och undanröjandet av diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning. 4. Sjömännens lön 4.1 Fartygsägaren ska betala lönen till sjömännen från Guinea-Bissau. Lönen ska fastställas innan fisketillstånden utfärdas, efter gemensam överenskommelse mellan fartygsägaren eller dennes ombud och Guinea-Bissau. 4.2 Lönen får inte vara lägre än den lön som betalas till besättningen på Guinea-Bissaus fartyg, och den får inte understiga ILO:s normer. 5. Sjömannens skyldigheter Sjömannen ska inställa sig hos befälhavaren på det fartyg som sjömannen ska mönstra på dagen före det påmönstringsdatum som anges i avtalet. Befälhavaren ska informera sjömannen om dag och klockslag för påmönstring. Om sjömannen inte anmäler sig den dag och det klockslag som angivits för påmönstringen ska sjömannens avtal anses vara upphävt. Sjömannen ska ersättas av en annan sjöman från Guinea-Bissau, utan att detta får försena fartygets avresa. KAPITEL X Observatörer 1. Observation av fiskeverksamhet 1.1 Fartyg som innehar ett fisketillstånd ska omfattas av en ordning för observation av fiskeverksamhet inom ramen för protokollet. 1.2 Parterna ska, när det gäller tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor, snarast möjligt tillsammans med berörda länder diskutera utformningen av ett regionalt observatörssystem och valet av en behörig fiskeriorganisation. 1.3 Övriga fartygstyper ska ta ombord en observatör som utsetts av Guinea-Bissau. 2. Utsedda fartyg och observatörer 2.1 Guinea-Bissau ska vid den tidpunkt då fisketillståndet utfärdas informera EU och fartygsägaren eller dennes ombud om vilka fartyg och observatörer som utsetts, samt om hur länge observatören kommer att stanna ombord på varje fartyg. Guinea-Bissau ska utan dröjsmål informera EU och fartygsägaren, eller dennes ombud, om alla eventuella ändringar när det gäller de fartyg eller de observatörer som utsetts. 2.2 Observatören ska inte stanna längre ombord på fartyget än vad som krävs för att utföra observatörsuppgifterna. 3. Schablonbelopp Samtidigt som avgiften erläggs ska fartygsägaren för varje fartyg betala ett schablonbelopp till Guinea-Bissau på 6 000 euro/år; schablonbeloppet ska anpassas proportionellt i förhållande till giltighetstiden för de utsedda fartygens fisketillstånd. 4. Observatörens lön Observatörens lön och de sociala avgifterna för denne ska betalas av Guinea-Bissau. 5. Ombordstigningsvillkor 5.1 Villkoren för observatörens ombordstigning ska bestämmas i samråd mellan fartygsägaren eller dennes ombud och Guinea-Bissau. 5.2 Observatören ska behandlas som en befälsperson ombord. Observatörens logi ombord är dock beroende av fartygets tekniska struktur. 5.3 Fartygsägaren ska stå för kostnaderna för observatörens kost och logi. 5.4 Befälhavaren ska inom sitt ansvarsområde vidta alla åtgärder som krävs för att garantera observatörens fysiska säkerhet och psykiska välbefinnande. 5.5 Observatören ska ha tillgång till de hjälpmedel som är nödvändiga för tjänsteutövningen. Observatören ska ha tillträde till kommunikationsmedel, till handlingar som rör fartygets fiskeverksamhet, särskilt fiskeloggbok och skeppsdagbok, och till de delar av fartyget som är direkt knutna till observatörens tjänsteutövning. 6. Observatörens skyldigheter Under hela den tid som observatören befinner sig ombord ska denne (a) vidta lämpliga åtgärder för att inte avbryta eller hindra fiskeinsatser, (b) respektera egendom och utrustning ombord, (c) respektera sekretessen för alla fartygshandlingar. 7. Observatörens ombord- och avstigning 7.1 Observatören ska gå ombord i en hamn som utses av fartygsägaren. 7.2 Fartygsägaren eller dennes ombud ska med tio dagars varsel före ombordstigningen underrätta Guinea-Bissau om dag, klockslag och hamn för observatörens ombordstigning. Om observatören tas ombord i ett annat land ska kostnaderna för resan till ombordstigningshamnen betalas av fartygsägaren. 7.3 Om observatörens inte lämnar fartyget i en hamn i Guinea-Bissau ska fartygsägaren garantera att observatörens återresa till Guinea-Bissau sker så snabbt som möjligt och ska stå för resekostnaderna. 8. Observatörens uppgifter Observatören ska ha följande uppgifter: (a) Observera fartygens fiskeverksamhet. (b) Kontrollera fiskefartygets position under fiskeinsatserna. (c) Utföra uppgifter inom ramen för vetenskapliga program, däribland biologisk provtagning. (d) Upprätta en förteckning över de fiskeredskap som används. (e) Kontrollera de uppgifter i fiskeloggboken som rör fångster som tagits i Guinea-Bissaus fiskezon. (f) Kontrollera procentandelen bifångster på grundval av vad som anges i den tekniska specifikationen för varje kategori och uppskatta hur stor fångst som kastas överbord. (g) Minst en gång i veckan via radio meddela sina observationer, inbegripet hur stora kvantiteter som finns ombord av fångster och bifångster. 9. Observatörens rapport 9.1 Innan fartyget lämnas ska observatören överlämna en rapport om sina observationer till fartygets befälhavare. EU-fartygets befälhavare har rätt att föra in sina anmärkningar i observatörens rapport. Rapporten ska undertecknas av observatören och befälhavaren. Observatören ska överlämna en kopia av rapporten till befälhavaren. 9.2 Observatören ska överlämna sin rapport till Guinea-Bissau. Uppgifterna om fångster och om fångst som kastas överbord ska meddelas det vetenskapliga institutet (CIPA) i Guinea Bissau som efter behandling och analys ska presentera dem för den gemensamma vetenskapliga kommittén. Tillägg 1 – Formulär för ansökan om fiskelicens 2 – Statistik över fångster och fiskeansträngning 3 – Fiskeloggbok för tonfiskfartyg 4 – Elektronisk rapportering av fiskeinsatser 5 – Överföring av VMS-meddelanden till Guinea-Bissau 6 – Tekniska specifikationer per kategori Tillägg 1 FORMULÄR FÖR ANSÖKAN OM FISKELICENS För myndighetens anteckningar || Kommentarer Nationalitet:… Licensens nummer…………………………….. Datum för undertecknande…………………...... Datum för utfärdande……………….. || ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... SÖKANDE Firmanamn:.............................................................................................................................................................................. Nummer i handelsregistret:................................................................................................................................................... Ansvarig person (för- och efternamn):............................................................................................................................... Födelsedatum och -ort:......................................................................................................................................................... Yrke:......................................................................................................................................................................................... Adress:.................................................................................................................................................................................... .................................................................................................................................................................................................. Antal anställda:...................................................................................................................................................................... Ombudets namn och adress:................................................................................................................................................ FARTYG Fartygstyp:......................................................................... Registreringsnummer:............................................................. Nytt namn:.......................................................................... Tidigare namn:......................................................................... Fartyget byggt (datum) i (ort):............................................................................................................................................. Ursprunglig nationalitet:....................................................................................................................................................... Längd:..................................................... Bredd:............................................................ Djup:.............................................. Bruttoton:............................................... Nettoton:....................................................... Konstruktionsmaterial:.......................................................................................................................................................... Huvudmaskinens märke:......................................... Typ:................................... Styrka i hk:.............................................. Propeller: Fast: ¨ Vridbar: ¨ Dysa: ¨ Hastighet:................................................................................................................................................................................ Anropssignal:.................................................................... Frekvens:.................................................................................. Förteckning över utrustning för ekolod, navigering och sändning: Radar: ¨ Sonar: ¨ Ekolod på överteln, nätsond: ¨ VHF: ¨ BLU: ¨ Satellitnavigering: ¨ Övrigt:..................................... Antal besättningsmän:.......................................................................................................................................................... LAGRINGSMETOD Is: ¨ Is och kylning: ¨ Frysning: i saltlake: ¨ torr: ¨ i kylt havsvatten: ¨ Total kylkapacitet:.................................................................................................................................................................. Fryskapacitet i ton per 24 timmar:........................................................................................................................................ Lastrumskapacitet:................................................................................................................................................................. TYP AV FISKE A. Demersalt fiske Vid kusten: ¨ Djuphavsfiske: ¨ Typ av trål: bläckfisktrål: ¨ räktrål: ¨ fisktrål: ¨ Trålens längd:........................................................... Övertelns längd:................................................................ Maskstorlek i trålsäcken:....................................................................................................................................... Maskstorlek i vingarna:......................................................................................................................................... Trålningshastighet:................................................................................................................................................ B. Fiske efter stora pelagiska arter (tonfisk) Spö: ¨ Antal spön: ¨ Not: ¨ Nätlängd:............................................. Nätdjup:.................................. Antal tankar:.......................................................................... Kapacitet i ton:...................................................... C. Fiske med långrev och tinor vid ytan: ¨ vid botten: ¨ Linans längd:......................................................................... Antal krokar:.......................................................... Antal linor:............................................................................................................................................................... Antal tinor:.............................................................................................................................................................. ANLÄGGNINGAR I LAND Adress och godkännandenummer:..................................................................................................................................... .................................................................................................................................................................................................. Firmanamn:.............................................................................................................................................................................. Verksamhet:............................................................................................................................................................................. Fiskhandel inom landet: ¨ export: ¨ Typ av fiskhandel och godkännandenummer:.................................................................................................................. Beskrivning av anläggningarna för beredning och lagring: .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. Antal anställda:...................................................................................................................................................................... Obs! Kryssa i lämplig ruta. Tekniska kommentarer Godkänns av ministeriet Tillägg 2 FISKERIMINISTERIET STATISTIK ÖVER FÅNGSTER OCH FISKEANSTRÄNGNING Månad: Helåret : Fartygets namn: || || || Maskinstyrka: || || || Fiskemetod: || Nationalitet: || || || Bruttoton (ton): || || || Landningshamn: || Datum || Fiskezon || Antal drag || Antal fisketimmar || Fiskarter Longitud || Latitud || || || || || || || || Totalt 1/ || || || || || || || || || || || || 2/ || || || || || || || || || || || || 3/ || || || || || || || || || || || || 4/ || || || || || || || || || || || || 5/ || || || || || || || || || || || || 6/ || || || || || || || || || || || || 7/ || || || || || || || || || || || || 8/ || || || || || || || || || || || || 9/ || || || || || || || || || || || || 10/ || || || || || || || || || || || || 11/ || || || || || || || || || || || || 12/ || || || || || || || || || || || || 13/ || || || || || || || || || || || || 14/ || || || || || || || || || || || || 15/ || || || || || || || || || || || || 16/ || || || || || || || || || || || || 17/ || || || || || || || || || || || || 18/ || || || || || || || || || || || || 19/ || || || || || || || || || || || || 20/ || || || || || || || || || || || || 21/ || || || || || || || || || || || || 22/ || || || || || || || || || || || || 23/ || || || || || || || || || || || || 24/ || || || || || || || || || || || || 25/ || || || || || || || || || || || || 26/ || || || || || || || || || || || || 27/ || || || || || || || || || || || || 28/ || || || || || || || || || || || || 29/ || || || || || || || || || || || || 30/ || || || || || || || || || || || || TOTALT || || || || || || || || || || Tillägg 3 || Fiskemetod || || LOGGBOK FÖR TONFISKFARTYG || || Långrev || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Ringnot || || Fartygets namn: Flaggstat:………………………………………………….. Registreringsnummer:…………………………………….... Fartygsägare:………………………………………………. Adress:……………………………………………………………………………………………………………………… || Bruttoregisterton:………………………………….. Kapacitet (MT):……………………………………. Befälhavare: ………………………………………… Antal besättningsmän: ……………….. Rapportdatum: …………………………………. Rapporterat av: …………………………………. || || || Månad || Dag || År || Hamn || || || Trål || || || || || Fartyget lämnade hamn: || || || || || || || || || Annan || || || || || Fartyget återvände: || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Antal dagar till havs: || || ……… || Antal fiskedagar: Antal drag: || ……………. .…………….. || Fiskeresa nr: || || ……………………………… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Datum || Område || || || Fångst || Använt bete || Dag/Månad || Antal drag || Latitud N/S || Longitud Ö/V || Ytvatten temp (°C) || Fiskeansträngning Antal krokar || Blåfenad tonfisk Thunnus maccoyi || Gulfenad tonfisk Thunnus albacares || Storögd tonfisk Thunnus obesus || Långfenad tonfisk Thunnus alalunga || Svärdfisk Xiphias gladius || Randig marlin Tetrapturus audax || Svart marlin Makaira indica || Segelfisk Istiophorus spp. || Bonit Katsuwonus pelamis || Blandade fångster || Total dagsfångst || Makrillgädda || Bläckfisk || Levande bete || Övrigt: || || || || || || || antal || kg || antal || kg || antal || kg || antal || kg || antal || kg || antal || kg || antal || kg || antal || kg || antal || kg || antal || kg || antal || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Landad vikt (kg) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Tillägg 4 Elektronisk rapportering av fiskeinsatser Elektroniskt registrerings- och rapporteringssystem 1. Varje EU-fartyg som fiskar inom ramen för detta protokoll ska vara utrustat med ett elektroniskt registrerings- och rapporteringssystem, nedan kallat ERS-system (elektroniskt rapporteringssystem) som ska vara driftsdugligt och ha kapacitet att registrera och överföra data rörande fiskeaktivitet, nedan kallade ERS-data, under hela fartygets närvaro i Guinea-Bissaus vatten. Ett EU-fartyg som inte är utrustat med ERS-system eller vars ERS-system inte fungerar får inte tillstånd att inleda en fiskeinsats i Guinea-Bissaus vatten. 2. Flaggmedlemsstaten och Guinea-Bissau ska försäkra sig om att deras respektive nationella centrum för fiskerikontroll har datorutrustning samt förfogar över den programvara som krävs för automatisk överföring av ERS-data i XML-format på http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm och för att kunna spara ERS-data elektroniskt under minst [3] år. All ändring eller uppdatering av formatet måste förses med identifikation och dateras, och träder i kraft efter sex månader. 3. Överföringen av ERS-data ska ske med elektronisk kommunikationsutrustning som förvaltas av Europeiska kommissionen på EU:s vägnar. 4. Parterna ska försäkra sig om att ERS-data registreras i ordningsföljd. 5. Flaggmedlemsstaten och Guinea-Bissau ska försäkra sig om att deras centrum för fiskerikontroll meddelar varandra de namn, e-postadresser samt telefon- och faxnummer som behövs. Varje senare ändring av dessa uppgifter ska meddelas utan dröjsmål. Överföring av ERS-data 6. Varje EU-fartyg som fiskar inom ramen för protokollet ska (a) föra en elektronisk loggbok för varje närvarodag i Guinea-Bissaus vatten; varje art ska anges med treställig alfabetisk FAO-kod i kg levande vikt eller, om nödvändigt, i antal individer, (b) trots bestämmelserna i kapitel VII, vid varje inträde i eller utträde ur Guinea-Bissaus vatten överföra uppgifter om kvantiteter ombord för varje art som anges i fisketillståndet, (c) registrera de fångster som tas i Guinea-Bissaus vatten per art och för varje drag, med uppgift om fångstkvantiteter och kvantiteter som kastas överbord; för de arter som anges i fisketillståndet ska befälhavaren även ange utebliven fångst, (d) trots bestämmelserna i kapitel V, registrera omlastade och/eller landade kvantiteter per art, (e) överföra ERS-data på elektronisk väg till centrumet för fiskerikontroll i flaggstaten före 23:59 UTC. 7. Befälhavaren är ansvarig för att registrerade och överförda ERS-data är riktiga. 8. Flaggstaten ska försäkra sig om att dess centrum för fiskerikontroll utan dröjsmål överför ERS-data till Guinea-Bissau enligt de förfaranden och i de format som anges i punkt 2. 9. Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll ska a. behandla alla ERS-data konfidentiellt, b. överföra ERS-data till centrumet för fiskerikontroll i fartygets flaggstat senast 48 timmar efter varje avslutad omlastning och/eller landning. Tekniskt fel 10. Ett EU-fartygs flaggstat ska se till att befälhavaren, fartygsägaren eller dennes ombud utan dröjsmål informeras om varje tekniskt fel som uppstår i ERS-systemet på dennes fartyg. 11. Vid tekniskt fel i ERS-systemet ska befälhavaren och/eller fartygsägaren försäkra sig om att ERS-systemet repareras eller ersätts inom [en månad] från det att felet uppstod. 12. Varje EU-fartyg som fiskar med ett defekt ERS-system ska varje dag före 23.59 UTC överföra ERS-data till sin flaggstats centrum för fiskerikontroll med hjälp av annan elektronisk kommunikationsutrustning som finns tillgänglig. Uteblivna ERS-data 13. Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål underrätta den behöriga flaggstatens centrum för fiskerikontroll och EU om varje avbrott i överföringen av ERS-data från ett EU-fartyg som fiskar inom ramen för detta protokoll. 14. Så snart flaggstatens centrum för fiskerikontroll mottagit underrättelsen ska den utan dröjsmål ta reda på skälen till att ERS-data inte överförs, och vidta lämpliga åtgärder för att lösa problemet. Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål underrätta Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll och EU om de konstaterade orsakerna och om de korrigerande åtgärder som vidtagits. 15. Flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål sända uteblivna ERS-data till Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll. 16. Om Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll inte är i drift ska Europeiska unionen månatligen överföra aggregerade ERS-data till Guinea-Bissau för de EU-fartyg som fiskat i dess vatten. Tillägg 5 Överföring av VMS-meddelanden till Guinea-Bissau Dataelement || Kod || Obligatorisk (O)/ Ej obligatorisk (F) || Kommentarer Ny rapport || SR || O || Systemuppgift som visar att rapporten påbörjas Adress || AD || O || Rapportuppgift: mottagarpartens treställiga alfabetiska ISO-landskod Avsändare || FR || O || Rapportuppgift: avsändarpartens treställiga alfabetiska ISO-landskod Ordningsnummer || RN || F || Rapportuppgift: rapportens löpnummer under innevarande år Rapportdatum || RD || F || Rapportuppgift: överföringsdatum Rapporttid || RT || F || Rapportuppgift: överföringstidpunkt Typ av meddelande || TM || O || Rapportuppgift: Typ av meddelande: ”ENT”, ”POS” eller ”EXI” Fartygets namn || NA || F || Fartygets namn Distriktsbeteckning || XR || F || Fartygsuppgift: numret på fartygets sida Radioanropssignal || RC || O || Fartygsuppgift: fartygets internationella radioanropssignal Befälhavarens namn || MA || O || Namn på fartygets befälhavare Internt referensnum-mer || IR || O || Fartygsuppgift: unikt fartygsnummer, treställig alfabetisk ISO-landskod för flaggstaten följd av siffror Latitud || LT || O || Positionsuppgift: position ± 99.999 (WGS-84) Longitud || LG || O || Positionsuppgift: position ± 999.999 (WGS-84) Hastighet || SP || O || Positionsuppgift: fartygets hastighet angiven i knop med en decimal Kurs || CO || O || Positionsuppgift: fartygets kurs på en 360-gradig skala Datum || DA || O || Positionsuppgift: UTC-datum för position (ÅÅÅÅMMDD) Tid || TI || O || Positionsuppgift: UTC-tid för position (TTMM) Rapportslut || ER || O || Systemuppgift som anger att rapporten är avslutad Format En dataöverföring struktureras på följande sätt: dubbla snedstreck ”//” tillsammans med bokstäverna ”SR” anger att ett meddelande påbörjas, dubbla snedstreck ”//” tillsammans med en datafältkod anger att ett dataelement påbörjas, ett enkelt snedstreck ”/” används för att skilja datafältkoden från efterföljande data, data som lämnas parvis ska åtskiljas av ett mellanslag, dubbla snedstreck ”//” tillsammans med bokstäverna ”ER” anger att rapporten är avslutad. Tillägg 6 BLAD 1 – FISKEKATEGORI 1: FISK- OCH BLÄCKFISKETRÅLARE MED FRYSANLÄGGNING 1. Fiskezon Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°. 2. Tillåtna redskap 2.1 Klassisk trål med trålbord och andra selektiva redskap är tillåtna. 2.2 Sidotrålar är tillåtna. 2.3 Användande av alla sorters redskap, hjälpmedel eller anordningar ägnade att täppa till nätens maskor eller att minska deras selektiva verkan är förbjudet. För att undvika att näten nöts ut eller slits sönder är det tillåtet att endast på undersidan av bottentrålens säck fästa ett skydd av nät eller annat material. Dessa skydd får endast fästas framtill och på sidorna av trålens säck. På ovansidan är det tillåtet att använda olika former av skydd under förutsättning att de är i ett enda stycke nät av samma material som säcken och vars maskor när de sträcks ut har ett mått av minst 300 mm. 2.4 Dubblering av enkelt eller tvinnat garn i trålens säck är förbjudet. 3. Minsta tillåtna maskstorlek 70mm 4. Bifångster I enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning 4.1 Fartyg som fiskar efter fisk får ha högst 9 % skaldjur och 9 % bläckfisk ombord av den totala fångsten i Guinea-Bissaus fiskezon. 4.2 Fartyg som fiskar efter bläckfisk får ha högst 9 % skaldjur ombord av den totala fångsten som gjorts i Guinea-Bissaus fiskezon. 4.3 Ett överskridande av de tillåtna procentsatserna för bifångsterna ska leda till påföljder i enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning. 4.4 Parterna ska samråda i den gemensamma kommittén för att ändra de tillåtna mängderna på grundval av en rekommendation från gemensamma vetenskapliga kommittén. 5. Tillåtet tonnage/Avgifter 5.1 Tillåtet tonnage (GT) || 3 500 GT per år. 5.2 Avgifter i euro per GT || 256 euro/GT/år För kvartals- eller halvårslicenser ska avgifterna beräknas tidsproportionellt och ökas med [4] % respektive [2,5] %. BLAD 2 – FISKEKATEGORI 2: RÄKTRÅLARE 1. Fiskezon Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°. 2. Tillåtet redskap 2.1 Klassisk trål med trålbord och andra selektiva redskap är tillåtna. 2.2 Sidotrålar är tillåtna. 2.3 Användande av alla sorters redskap, hjälpmedel eller anordningar ägnade att täppa till nätens maskor eller att minska deras selektiva verkan är förbjudet. För att undvika att näten nöts ut eller slits sönder är det tillåtet att endast på undersidan av bottentrålens säck fästa ett skydd av nät eller annat material. Dessa skydd får endast fästas framtill och på sidorna av trålens säck. På ovansidan är det tillåtet att använda olika former av skydd under förutsättning att de är i ett enda stycke nät av samma material som säcken och vars maskor när de sträcks ut har ett mått av minst 300 mm. 2.4 Dubblering av enkelt eller tvinnat garn i trålens säck är förbjudet. 3. Minsta tillåtna maskstorlek 50 mm. 4. Bifångster I enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning 4.1 Räktrålare får inte ha mer än 50 % bläckfisk och fisk ombord av den totala fångsten i Guinea-Bissaus fiskezon vid avslutad fiskeresa. 4.2 Ett överskridande av de tillåtna procentsatserna för bifångsterna ska leda till påföljder i enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning. 4.3 Parterna ska samråda i den gemensamma kommittén för att ändra de tillåtna mängderna på grundval av en rekommendation från gemensamma vetenskapliga kommittén. 5. Tillåtet tonnage/Avgifter 5.1 Tillåtet tonnage (GT) || 3 700 GT per år. 5.2 Avgifter i euro per GT || 344 euro/GT/år För kvartals- eller halvårslicenser ska avgifterna beräknas tidsproportionellt och ökas med [4] % respektive [2,5] %. BLAD 3 – FISKEKATEGORI 3: TONFISKFARTYG SOM BEDRIVER SPÖFISKE MED FASTA LINOR 1. Fiskezon 1.1 Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°. 1.2 Tonfiskfartyg som bedriver spöfiske med fasta linor har rätt att fiska efter levande bete för fiskeåret i Guinea-Bissaus fiskezon. 2. Tillåtet redskap: 2.1 Spön 2.2 Ringnot/snörpvad med levande bete: 16 mm 3. Bifångster 3.1 I enlighet med konventionen om skydd av flyttande vilda djur och Iccats resolutioner är det förbjudet att fiska brugd (Cetorhinus maximus), vithaj (Carcharodon carcharias), storögd rävhaj (Alopias superciliosus), hajar i familjen hammarhajar (Sphyrnidae) (utom skovelhuvad hammarhaj (Spyrna tiburo)), årfenhaj (Carcharhinus longimanus) och silkeshaj (Carcharhinus falciformis). Fiske av sandtigerhaj (Carcharias taurus) och gråhaj (Galeorhinus galeus) är förbjudet. 3.2 Parterna ska samråda i gemensamma kommittén för att uppdatera denna förteckning på grundval av vetenskapliga rekommendationer. 4. Tillåtet tonnage/Avgifter 4.1 Ytterligare avgift per fiskat ton || 25 euro/ton 4.2 Årlig fast avgift: || 550 euro för 22 ton per fartyg 4.3 Antal fartyg med tillstånd att fiska || 12 fartyg BLAD 4 – FISKEKATEGORI 4: NOTFARTYG FÖR TONFISKFISKE, MED FRYSANLÄGGNING OCH FARTYG FÖR FISKE MED FLYTLINOR 1. Fiskezon Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°. 2. Tillåtet redskap: Not och ytlångrev 3. Bifångster I enlighet med konventionen om skydd av flyttande vilda djur och Iccats resolutioner är det förbjudet att fiska brugd (Cetorhinus maximus), vithaj (Carcharodon carcharias), storögd rävhaj (Alopias superciliosus), hajar i familjen hammarhajar (Sphyrnidae) (utom skovelhuvad hammarhaj (Spyrna tiburo)), årfenhaj (Carcharhinus longimanus) och silkeshaj (Carcharhinus falciformis). Fiske av sandtigerhaj (Carcharias taurus) och gråhaj (Galeorhinus galeus) är förbjudet. Parterna ska samråda i gemensamma kommittén för att uppdatera denna förteckning på grundval av vetenskapliga rekommendationer. 4. Tillåtet tonnage/Avgifter 4.1 Ytterligare avgift per fiskat ton || 35 euro/ton 4.2 Årlig fast avgift: || 3 500 euro för 100 ton per fartyg 4.3 Antal fartyg med tillstånd att fiska || 28 fartyg Fiskeresa I detta tillägg används någon av följande definitioner för att avgöra hur länge ett EU-fartygs fiskeresa varar: - Från fartygets inträde i Guinea-Bissaus fiskezon till dess utträde. - Från fartygets inträde i Guinea-Bissaus fiskezon till dess fartyget gör en omlastning. - Från fartygets inträde i Guinea-Bissaus fiskezon till dess fartyget gör en landning i Guinea-Bissau. FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ av förslag eller initiativ 1.4. Mål 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerad metod för genomförandet 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen 3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag från tredje part 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning Förslag till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[7] 11. – Havsfrågor och fiske 11.03 - Internationellt fiske och havsrätt 1.3. Typ av förslag eller initiativ ¨ Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd [8] X Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Förhandlingar om och ingående av fiskeavtal med tredjeländer ingår som en del i det allmänna målet att upprätthålla och bevara EU-flottans fiskeverksamhet, även för fjärrfiskeflottan, och att utveckla partnerskap för att främja ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna utanför EU:s vatten. Partnerskapsavtalen om fiske garanterar också överensstämmelse mellan den gemensamma fiskeripolitikens principer och de åtaganden som gäller inom ramen för andra politikområden (hållbart utnyttjande av tredjeländers resurser, bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), integrering av partnerländerna i den övergripande ekonomin samt bättre fiskeristyrning på politisk och ekonomisk nivå). 1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs Specifikt mål nr 1 Att bidra till ett hållbart fiske utanför unionens vatten, upprätthålla EU:s närvaro i fjärrfisket och skydda EU:s fiskerisektors och konsumenters intressen genom att förhandla och ingå partnerskapsavtal om fiske med kuststater i samstämmighet med övrig EU-politik. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen Havsfrågor och fiske, Internationellt fiske och havsrätt, Internationella fiskeavtal (budgetrubrik 11.0301). 1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs. Ingåendet av protokollet bidrar till att upprätthålla fiskemöjligheter för EU:s fartyg i Guinea-Bissaus fiskezoner. Protokollet bidrar även till bättre förvaltning och ökat bevarande av fiskeresurserna genom ekonomiskt stöd (sektorsstöd) till genomförandet av de program som partnerlandet antar på nationell nivå. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. Graden av utnyttjande av fiskemöjligheter (procentandelen fisketillstånd som används i förhållande till den mängd som ställs till förfogande genom protokollet). Insamling och analys av uppgifter om fångster och avtalets kommersiella värde. Bidrag till sysselsättningen och mervärdet i EU samt till stabiliseringen av EU:s marknad (aggregerade med övriga partnerskapsavtal om fiske). Antal tekniska sammanträden och sammanträden i gemensamma kommittén. 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt Protokollet för perioden 2011–2012 löper ut den 15 juni 2012. Meningen är att det nya protokollet ska tillämpas provisoriskt från och med den dag det undertecknas. Ett förfarande för rådets antagande av ett beslut om provisorisk tillämpning av protokollet har inletts samtidigt med det här förfarandet. Det nya protokollet kommer att reglera EU-flottans fiskeverksamhet och i synnerhet möjliggöra för fartygsägare att även fortsättningsvis erhålla fisketillstånd i Guinea-Bissaus fiskezoner. Vidare kommer det nya protokollet att stärka samarbetet mellan EU och Guinea-Bissau och på så sätt främja utvecklingen av en hållbar fiskeripolitik. I protokollet föreskrivs fartygsövervakning genom VMS-system och elektronisk överföring av fångstdata. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå Om EU inte ingår det nya protokollet kommer det i stället att ingås privata avtal som inte garanterar ett hållbart fiske. Europeiska unionens förhoppning är också att protokollet kommer att leda till att Guinea-Bissau fortsätter det effektiva samarbetet med EU för ett hållbart fiske. Den finansiering som föreskrivs i protokollet kommer att möjliggöra för Guinea-Bissau att fortsätta arbetet med att få till stånd en strategisk planering i genomförandet av sin fiskeripolitik. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder Eftersom det gällande protokollet inte har utnyttjats fullt ut har parterna minskat fiskemöjligheterna. Det motsvarande kommersiella värdet har dock höjts för att ta hänsyn till fångstvolymerna per ansträngningsenhet (CPUE) och prisutvecklingen. 1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter De anslag som betalas ut enligt partnerskapsavtalet om fiske utgör fungibla inkomster i partnerländernas budgetar. En del av dessa anslag har vikts för genomförande av åtgärder inom ramen för landets sektoriella politik, och detta är ett villkor för att partnerskapsavtal om fiske ska kunna ingås och övervakas. Dessa ekonomiska resurser är förenliga med annan finansiering från andra internationella bidrags-/långivare för genomförande av nationella projekt eller program inom fiskerisektorn. 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen X Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid – X Förslaget eller initiativet ska gälla under tre år från och med dagen för protokollets undertecknande. – X Det påverkar resursanvändningen från 2012 till 2014. ¨ Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid – Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, – beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. 1.7. Planerad metod för genomförandet[9] X Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen ¨ Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till – ¨ genomförandeorgan – ¨ byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[10] – ¨ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning – ¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen ¨ Delad förvaltning med medlemsstaterna ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer ¨ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka) Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder Kommissionen (GD Mare i samarbete med sin attaché med ansvar för fiske baserad i Dakar och Europiska unionens delegation i Bissau) kommer att garantera en regelbunden övervakning av genomförandet av detta protokoll. Övervakningen kommer särskilt att inriktas på aktörernas utnyttjande av fiskemöjligheter och på fångstuppgifter. I partnerskapsavtalet om fiske föreskrivs också minst ett årligt möte i gemensamma kommittén där kommissionen och tredjelandet sammanfattar läget vad avser avtalets och protokollets genomförande, och om nödvändigt anpassar planeringen och, vid behov, den ekonomiska ersättningen. 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.2.1. Risker som identifierats Genomförandet av ett protokoll om fiske är förenat med vissa risker, särskilt när det gäller de belopp som viks för finansiering av den sektoriella fiskeripolitiken (underfinansiering). 2.2.2. Planerade kontrollmetoder En intensiv dialog om planeringen och genomförandet av den sektoriella politiken planeras. Den gemensamma analysen av resultaten enligt punkt 2.1 ingår också i dessa kontrollmetoder. Vidare innehåller protokollet särskilda klausuler för avbrytande, på vissa villkor och under särskilda omständigheter. 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade) Kommissionen förbinder sig att försöka upprätta en kontinuerlig politisk dialog och kontinuerliga samråd i syfte att förbättra förvaltningen av avtalet och stärka EU:s bidrag till en hållbar förvaltning av resurserna. Alla utbetalningar som görs av kommissionen inom ramen för ett partnerskapsavtal om fiske omfattas av de bestämmelser och förfaranden som vanligen tillämpas av kommissionen i samband med budgetfrågor och finansiella frågor. Detta innebär bland annat att kommissionen har full insyn i de bankkonton på vilka den ekonomiska ersättningen till tredjeländerna sätts in. Vad gäller det här protokollet fastställs i artikel 2.6 att hela den ekonomiska ersättningen ska betalas in till ett bankkonto som öppnats för statskassans räkning vid ett finansinstitut utsett av Guinea-Bissaus myndigheter. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”) Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning………………………………………...……….] || Diff./Icke-diff. ([11]) || från Efta-länder[12] || från kandidat-länder[13] || från tredje-länder || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 2 || 11.0301 Internationella fiskeavtal || Diff. anslag || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ · Nya budgetrubriker som föreslås (ej tillämpligt) Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning………………………………………...……….] || Diff./Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidat-länder || från tredje-länder || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen || [XX.YY.YY.YY] || || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || 2 || Bevarande och förvaltning av naturresurser GD <…….> MARE || || || År n[14] 2012 || År n+1 2013 || År n+2 2014 || År n+3 2015 || För in kolumner för så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr. punkt 1.6) || TOTALT  Driftsanslag || || || || || || || || Budgetrubrik (nr) 11.0301 || Åtaganden || (1) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Betalningar || (2) || 9,200[15] || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Budgetrubrik (nr) || Åtaganden || (1a) || || || || || || || || Betalningar || (2a) || || || || || || || || TOTALA administrativa anslag som finansieras genom programmen[16] || || || || || || || || Budgetrubrik (nr) || || (3) || || || || || || || || TOTALA anslag för GD Mare || Åtaganden || =1+1a +3 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || Betalningar || =2+2a +3 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || ||  TOTALA driftsanslag[17] || Åtaganden || (4) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Betalningar || (5) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600  TOTALA administrativa anslag som finansieras genom programmen || (6) || 0 || 0 || 0 || || || || || 0 TOTALA anslag för RUBRIK 2 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Betalningar || =5+ 6 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet: (ej tillämpligt)  TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || || Betalningar || (5) || || || || || || || ||  TOTALA administrativa anslag som finansieras genom programmen || (6) || || || || || || || || TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) || Åtaganden || =4+ 6 || || || || || || || || Betalningar || =5+ 6 || || || || || || || || Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År n 2012 || År n+1 2013 || År n+2 2014 || År n+3 2015 || För in kolumner för så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr. punkt 1.6) || TOTALT GD <…….> MARE ||  Personalresurser || 0,083 || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || 0,332  Övriga administrativa utgifter || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || 0,040 GD Mare <…….> TOTALT || || 0,093 || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || 0,372 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 0,093 || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || 0,372 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År n[18] 2012 || År n+1 2013 || År n+2 2014 || År n+3 2015 || För in kolumner för så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr. punkt 1.6) || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 9,293 || 9,293 || 9,293 || 0,093 || || || || 27,972 Betalningar || 9,293 || 9,293 || 9,293 || 0,093 || || || || 27,972 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Mål- och resultatbeteck-ning ò || || || År n 2012 || År n+1 2013 || År n+2 2014 || År n+3 2015 || För in kolumner för så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr. punkt 1.6) || TOTALT RESULTAT Typ[19] || Genomsnittliga kostnader || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Totalt antal || Total kostnad SPECIFIKT MÅL 1[20] || || || || || || || || || || || || || || || || Licenser för tonfiskfartyg || Tonnage || 65 €/t || 2500 || 0,163 || 2500 || 0,163 || 2500 || 0.163 || || || || || || || || || || Licenser för trålare || Pris licens || 838,4 €/BRT || 7200 || 6,037 || 7200 || 6,037 || 7200 || 6,037 || || || || || || || || || || Sektorsstöd || || 3,000 || 1 || 3,000 || 1 || 3,000 || 1 || 3,000 || || || || || || || || || || Delsumma för specifikt mål nr 1 || || 9,200 || || 9,200 || || 9,200 || || || || || || || || || || SPECIFIKT MÅL 2 || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma för specifikt mål nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || TOTALA KOSTNADER || || 9,200 || || 9,200 || || 9,200 || || || || || || || || || || 3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen 3.2.3.1. Sammanfattning – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År n[21] 2012 || År n+1 2013 || År n+2 2014 || År n+3 2015 || För in kolumner för så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr. punkt 1.6) || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || - Personalresurser || 0,083 || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || 0,332 - Övriga administrativa utgifter || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || 0,040 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0.093 || 0.093 || 0.093 || 0.093 || || || || 0,372 Belopp utanför RUBRIK 5[22] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || - Personalresurser || 0,019 || 0,019 || 0,019 || 0,019 || || || || 0,076 - Övriga administrativa utgifter || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || || 0,024 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || || || || 0,100 TOTALT || 0,118 || 0,118 || 0,118 || 0,118 || || || || 0,472 3.2.3.2. Beräknat personalbehov – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – ¨ Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Uppgifterna ska anges i heltal (eller med högst en decimal) || || År n 2012 || År n+1 2013 || År n+2 2014 || År n+3 2015 || För in kolumner för så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr. punkt 1.6) ||  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || || XX 01 01 01 (vid huvudkontoret och kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 0,55 || 0,55 || 0,55 || 0,55 || || || || XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || ||  Extern personal (i heltidsekvivalenter)[23] || || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – totalt) || || || || || || || || XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter vid delegationerna) || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || || || || XX 01 04 yy[24] || - vid huvudkontoret[25] || || || || || || || || - vid delegationer || || || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 11010404 01 04 04 (kontraktsanställda som ansvarar för övervakning av genomförandet av sektorsstöd) || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || || || || TOTALT || 0,9 || 0,9 || 0,9 || 0,9 || || || XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel. Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Förvaltning och övervakning av (om)förhandlingen av partnerskapsavtalet om fiske och av institutionernas godkännande av resultatet. Förvaltning av det gällande partnerskapsavtalet om fiske, inbegripet kontinuerlig finansiell och operativ övervakning. Licensförvaltning. handläggare GD Mare + enhetschef/biträdande enhetschef + sekretariat: motsvarande ca. 0,65 personer per år Beräkning av kostnader: 0,65 personer per år x 127 000 EUR/år = 82 550 EUR => 0,083 milj. EUR Extern personal || Övervakning av sektorsstödet – Kontraktsanställd vid delegation (Senegal): motsvarande ca. 0,3 personer per år Beräkning av kostnader: 0,25 personer per år x 64 000 EUR/år = 19 200 EUR => 0,019 milj. EUR 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen – X Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen . – ¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen. Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp. – ¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den flerå