Förklarande anmärkningar till Europeiska gemenskapernas kombinerade nomenklatur

(2002/C 256/01)

Publikation i enlighet med artikel 10.1 i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1), senäst ändrad genom förordning (EG) nr 969/2002 (EGT L 149, 7.6.2002, s. 20).

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

>Plats för tabell>

FÖRORD

Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan som fastställde en nomenklatur(1), känd under beteckningen Kombinerade nomenklaturen eller förkortad till KN, är baserad på Internationella konventionen om harmoniserad varubeskrivning och kodifieringsystem, känt under beteckningen Harmoniserade systemet(2) eller förkortat till HS.

Till HS finns egna förklarande anmärkningar (HSEN). Dessa förklarande anmärkningar på engelska och på franska ges ut och uppdateras av:

The WORLD CUSTOMS ORGANIZATION

Customs Cooperation Council (CCC) 30, rue du Marché, B-1210 Bryssel Andra språkversioner av HSEN ges ut av myndigheter i de flesta medlemsstaterna(3).

Med stöd av artikel 9.1 a, andra strecksatsen, och artikel 10 i förordningen (EEG) nr 2658/87 antar kommissionen förklarande anmärkningar till den Kombinerade nomenklaturen (CNENs) efter att ha fått synpunkter från sektionen för tulltaxe- och statistiknomenklaturen inom Tullkodexkommittén. Även om de förklarande anmärkningarna i KN (CNENs) kan hänvisa till de förklarande anmärkningarna i HS (HSENs), ersätter de inte de senare utan skall betraktas som komplement till dem och användas tillsammans med dem.

Denna version av de förklarande anmärkningarna till Kombinerade nomenklaturen (CNENs) omfattar och ersätter, i lämpliga fall, de som publicerats i Europeiska gemenskapernas tidning, serie C, fram till den 5 april 2002(4). Förklarande anmärkningar till Kombinerade nomenklaturen (CNENs) som publicerats i Europeiska gemenskapernas tidning, serie C, efter detta datum är fortfarande giltiga och kommer att läggas till i de förklarande anmärkningarna till Kombinerade nomenklaturen, när de revideras.

Dessutom återspeglar KN-numret och undernumren till vilka man hänvisar, numren i den Kombinerade nomenklaturen för 2002, vilket framgår av kommissionens förordning (EG) nr 2031/2001(5).

A. Allmänna bestämmelser för tolkning av Kombinerade nomenklaturen

>Plats för tabell>

C. Allmänna bestämmelser tillämpliga på både nomenklatur och tullsatser

>Plats för tabell>

AVDELNING I

LEVANDE DJUR; ANIMALISKA PRODUKTER

KAPITEL 1

LEVANDE DJUR

>Plats för tabell>

KAPITEL 2

KÖTT OCH ANDRA ÄTBARA DJURDELAR

Allmänna anmärkningar

1. Kött och andra djurdelar som är lämpliga som livsmedel klassificeras i detta kapitel även om de t.ex. föreligger som avsedda att användas vid framställning av foder till sällskapsdjur.

2. Beträffande begreppen "kött" och "andra djurdelar" i detta kapitel hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, allmänna anvisningar.

3. Beträffande de olika tillstånd i vilka kött och djurdelar enligt detta kapitel kan föreligga (färskt, kylt, fryst, saltat eller i saltlake, torkat eller rökt) hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, allmänna anvisningar. Det bör observeras att djupfryst kött och delvis eller helt upptinat kött skall klassificeras på samma sätt som fryst kött. Dessutom omfattar "fryst" kött inte endast kött som frysts in från färskt tillstånd utan också kött som först torkats lätt och sedan frysts in i den mån dess faktiska och varaktiga hållbarhet huvudsakligen beror på sådan frysning.

4. Beträffande skillnaden mellan kött och andra djurdelar enligt detta kapitel och varor enligt kapitel 16 hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 2, allmänna anvisningar. Detta kapitel omfattar dock djurdelar, råa, malda eller finhackade men inte vidare beredda, förpackade i plastmaterial (även i korvform) endast för att underlätta hantering eller transport.

5. För att skilja mellan styckningsdelar med ben och benfria styckningsdelar skall brosk och senor inte betraktas som ben.

>Plats för tabell>

KAPITEL 3

FISK SAMT KRÄFTDJUR, BLÖTDJUR OCH ANDRA RYGGRADSLÖSA VATTENDJUR

Allmänna anmärkningar

1. Fisk samt kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur som har varit djupfrysta klassificeras på samma sätt som fisk samt kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur som har varit frysta.

2. Blanchering, som är en lätt värmebehandling men inte egentlig tillagning, påverkar inte klassificeringen. Särskilt tonfisk och kött av kräftdjur eller blötdjur blancheras ofta före frysning.

3. Följande varor omfattas inte av kapitel 3:

a) Simblåsor, torkade eller saltade, även lämpliga som livsmedel (undernr 0511 91 10 ).

b) Lätt saltad fisk, torkad eller rökt samt inlagd i vegetabilisk olja för att säkerställa tillfällig konservering - så kallade halvkonserver - (nr 1604 ).

c) Fisk som endast är inlagd i olja eller vinäger, även utan vidare beredning (nr 1604 ).

d) Blötdjur som är tillräckligt värmebehandlade för att säkra koaguleringen av proteinerna i dessa (nr 1605 ).

>Plats för tabell>

KAPITEL 4

MEJERIPRODUKTER; FÅGELÄGG; NATURLIG HONUNG; ÄTBARA PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG, INTE NÄMNDA ELLER INBEGRIPNA NÅGON ANNANSTANS

>Plats för tabell>

KAPITEL 5

PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG, INTE NÄMNDA ELLER INBEGRIPNA NÅGON ANNANSTANS

>Plats för tabell>

AVDELNING II

VEGETABILISKA PRODUKTER

KAPITEL 6

LEVANDE TRÄD OCH ANDRA LEVANDE VÄXTER; LÖKAR, RÖTTER O. D.; SNITTBLOMMOR OCH SNITTGRÖNT

>Plats för tabell>

KAPITEL 7

GRÖNSAKER SAMT VISSA ÄTBARA RÖTTER OCH STAM- ELLER ROTKNÖLAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 8

ÄTBAR FRUKT SAMT ÄTBARA BÄR OCH NÖTTER; SKAL AV CITRUSFRUKTER ELLER MELONER

Allmänna anmärkningar

Detta kapitel omfattar frukt avsedd för destillering, i form av grov pulp, även om naturlig jäsning har börjat.

>Plats för tabell>

KAPITEL 9

KAFFE, TE, MATTE OCH KRYDDOR

Allmänna anmärkningar

Kryddor som är blandade eller till vilka andra ämnen tillsatts klassificeras enligt anmärkning 1 till detta kapitel.

Enligt denna anmärkning klassificeras inte blandningar av kryddor och andra ämnen enligt detta kapitel såvida de inte bibehåller den huvudsakliga karaktären av kryddor. Om de utgör preparat för smaksättningsändamål omfattas de av nr 2103. Beträffande blandningar som används direkt för smaksättning av drycker eller för beredning av extrakter för tillverkning av drycker och som består av kryddor eller växter, växtdelar, frön, frukter eller nötter (hela, skivade, krossade eller pulveriserade) eller av arter som omfattas av andra kapitel (t.ex. 7, 11, 12) hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 9, allmänna anvisningar, sjätte och sjunde stycket.

Stoft och avfall av kryddor, som oundvikligen uppkommer vid skörden och den följande beredningen (t.ex. sortering eller torkning) eller under lagring eller transport, klassificeras som varor som varken är krossade eller malda, utom i de fall då det kan konstateras (t.ex. på grund av varornas homogena beskaffenhet) att de framställts genom avsiktlig krossning.

Det i texten till vissa nummer i detta kapitel använda uttrycket "krossade eller malda" omfattar inte produkter som skurits i bitar.

>Plats för tabell>

KAPITEL 10

SPANNMÅL

Allmänna anmärkningar

Torkade ax och kolvar av spannmål (t.ex. majskolvar) som är blekta, färgade, impregnerade eller behandlade på annat sätt för dekorativa ändamål klassificeras enligt undernr 0604 99 90.

Spannmål klassificeras enligt detta kapitel även om de har genomgått värmebehandling som kan medföra att kornen förklistras och ibland brister.

>Plats för tabell>

KAPITEL 11

PRODUKTER FRÅN KVARNINDUSTRIN; MALT; STÄRKELSE; INULIN; VETEGLUTEN

>Plats för tabell>

KAPITEL 12

OLJEVÄXTFRÖN OCH OLJEHALTIGA FRUKTER; DIVERSE ANDRA FRÖN OCH FRUKTER; VÄXTER FÖR INDUSTRIELLT ELLER MEDICINSKT BRUK; HALM OCH FODERVÄXTER

>Plats för tabell>

KAPITEL 13

SCHELLACK O. D.; NATURLIGA GUMMIARTER OCH HARTSER SAMT ANDRA VÄXTSAFTER OCH VÄXTEXTRAKTER

>Plats för tabell>

KAPITEL 14

VEGETABILISKA FLÄTNINGSMATERIAL; VEGETABILISKA PRODUKTER, INTE NÄMNDA ELLER INBEGRIPNA NÅGON ANNANSTANS

>Plats för tabell>

AVDELNING III

ANIMALISKA OCH VEGETABILISKA FETTER OCH OLJOR SAMT SPALTNINGSPRODUKTER AV SÅDANA FETTER OCH OLJOR; BEREDDA ÄTBARA FETTER; ANIMALISKA OCH VEGETABILISKA VAXER

KAPITEL 15

ANIMALISKA OCH VEGETABILISKA FETTER OCH OLJOR SAMT SPALTNINGSPRODUKTER AV SÅDANA FETTER OCH OLJOR; BEREDDA ÄTBARA FETTER; ANIMALISKA OCH VEGETABILISKA VAXER

Allmänna anmärkningar

Med uttrycket "för industriellt bruk" i undernumren till detta kapitel förstås endast sådan användning som medför en bearbetning av basprodukten.

Uttrycket "för tekniskt bruk", som också förekommer i vissa undernummer, innebär däremot inte någon sådan bearbetning.

Behandlingar som t.ex. rening, raffinering eller hydrering, anses varken som "industriellt bruk" eller "tekniskt bruk".

Det betonas att även produkter som är lämpliga som livsmedel kan vara avsedda för tekniskt eller industriellt bruk.

De undernummer till detta kapitel som förbehålls varor för tekniskt eller industriellt bruk, bortsett från framställning av livsmedel, omfattar oljor och fetter för framställning av kreatursfoder.

>Plats för tabell>

AVDELNING IV

BEREDDA LIVSMEDEL; DRYCKER, SPRIT OCH ÄTTIKA; TOBAK SAMT VAROR TILLVERKADE AV TOBAKSERSÄTTNING

KAPITEL 16

BEREDNINGAR AV KÖTT, FISK, KRÄFTDJUR, BLÖTDJUR ELLER ANDRA RYGGRADSLÖSA VATTENDJUR

Allmänna anmärkningar

För klassificering av sammansatta livsmedelsberedningar (även färdiglagade maträtter) som består av t.ex. korv, kött, slaktbiprodukter, fisk eller kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur eller en kombination av dessa tillsammans med grönsaker, spagetti, sås och liknande hänvisas till anmärkning 2 till detta kapitel och de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 16, allmänna anvisningar, näst sista stycket.

Anmärkning 2, första stycket, andra meningen (klassificering enligt det nummer som motsvarar den beståndsdel som dominerar viktmässigt) gäller också för fastställande av undernumren. Detta gäller dock inte för beredningar innehållande lever enligt nr 1601 00 och 1602 (se andra stycket i anmärkningen).

>Plats för tabell>

KAPITEL 17

SOCKER OCH SOCKERKONFEKTYRER

>Plats för tabell>

KAPITEL 18

KAKAO OCH KAKAOBEREDNINGAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 19

BEREDNINGAR AV SPANNMÅL, MJÖL, STÄRKELSE ELLER MJÖLK; BAKVERK

Allmänna anmärkningar

Mängden kakao som ingår i produkter enligt detta kapitel beräknas genom att multiplicera det sammanlagda teobromin- och koffeininnehållet med faktorn 31.

Teobromin- och koffeininnehållet fastställs med hjälp av HPLC (High Performance Liquid Chromatography).

>Plats för tabell>

KAPITEL 20

BEREDNINGAR AV GRÖNSAKER, FRUKT, BÄR, NÖTTER ELLER ANDRA VÄXTDELAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 21

DIVERSE ÄTBARA BEREDNINGAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 22

DRYCKER, SPRIT OCH ÄTTIKA

Allmänna anmärkningar

I de fall där det i detta kapitel görs åtskillnad mellan produkter i kärl rymmande högst 2 l och kärl rymmande mer än 2 l är det inte kärlens rymd utan vätskemängden i kärlen som skall beaktas.

Detta kapitel omfattar också - i den mån det inte är fråga om medikamenter - tonica (stärkande medel), som även om de intas i små mängder, t.ex. skedvis, är lämpliga för direkt konsumtion som dryck. Alkoholfria tonica som skall spädas innan de intas omfattar inte av kapitel 22 (i allmänhet nr 2106 ).

>Plats för tabell>

KAPITEL 23

ÅTERSTODER OCH AVFALL FRÅN LIVSMEDELSINDUSTRIN; BEREDDA FODERMEDEL

>Plats för tabell>

KAPITEL 24

TOBAK SAMT VAROR TILLVERKADE AV TOBAKSERSÄTTNING

>Plats för tabell>

AVDELNING V

MINERALISKA PRODUKTER

KAPITEL 25

SALT; SVAVEL; JORD OCH STEN; GIPS, KALK OCH CEMENT

>Plats för tabell>

KAPITEL 26

MALM, SLAGG OCH ASKA

>Plats för tabell>

KAPITEL 27

MINERALISKA BRÄNSLEN, MINERALOLJOR OCH DESTILLATIONSPRODUKTER AV DESSA; BITUMINÖSA ÄMNEN; MINERALVAXER

Allmänna anmärkningar

Med ASTM avses, om inte annat anges, de provningsmetoder som fastställts av American Society for Testing and Materials i 1976 års upplaga över standardiserade definitioner och specifikationer för petroleum och smörjmedel.

>Plats för tabell>

BILAGA A

METOD FÖR BESTÄMNING AV HALTEN AV AROMATISKA BESTÅNDSDELAR I PRODUKTER MED EN DESTILLATIONSSLUTPUNKT ÖVERSTIGANDE 315 °C

Metodens princip

Man låter provet, som först upplösts i n-pentan, passera genom en speciell kromatografkolonn fylld med kiselgel. De icke-aromatiska kolvätena, som är eluerade med n-pentan, uppsamlas därefter och bestäms genom vägning efter det att lösningsmedlet avdunstat.

Apparatur och reagenser

Kromatografkolonn: Denna består av ett glasrör med dimensioner och form enligt åtföljande bild. Den översta öppningen skall kunna förslutas med en glaskoppling vars planslipade anslutningsgsyta trycks mot kolonnens topp med hjälp av två gummiklädda fästanordningar av metall. Tillslutningen skall vara helt tät mot anbringat tryck av kväve eller luft.

Kiselgel: Finhet 200 eller däröver. Skall aktiveras sju timmar i torkugn vid 170 °C före användning och placeras i exsickator för avkylning.

n-pentan: Renhetsgrad minst 95 %, utan aromatiska beståndsdelar.

Metod

Kromatografkolonnen fylls med den förut aktiverade kiselgelen till ca 10 cm från den översta glaskulan genom att kolonnens innehåll packas noggrant med en vibrator så att inga tomrum uppstår. En propp av glasull placeras därefter i toppen av kiselkolonnen.

Kiselgelen fuktas med 180 ml n-pentan och luft eller kväve anbringas ovanifrån under tryck till dess att vätskans yta når toppen av kiselgelen.

Trycket inuti kolonnen lättas försiktigt och ca 3,6 g (exakt vikt) av provet upplöst i 10 ml n-pentan hälls över denna. Därefter sköljs bägaren ur med ytterligare 10 ml n-pentan som även detta hälls över kolonnen.

Trycket ökas gradvis så att vätskan droppar ut från kapillärröret i botten av kolonnen med en hastighet av ca 1 ml/min. Vätskan samlas upp i en 500 ml kolv.

När nivån på den vätska som innehåller det ämne som skall avskiljas sjunker till samma nivå som ytan av kiselgelen lättas trycket försiktigt igen och 230 ml n-pentan tillsätts. Trycket ökas igen omedelbart och vätskenivån bringas ned till kiselgelens yta samtidigt som eluanten samlas upp i samma kolv som förut.

Den uppsamlade fraktionen reduceras till en liten volym genom indunstning i vakuumugn vid 35 °C eller en vakuumrotationsindunstare eller liknande apparat, varefter den överförs utan spill till en tarerad bägare med hjälp av ytterligare n-pentan som lösningsmedel.

Bägarens innehåll indunstas i en vakuumugn till konstant vikt (V).

Andelen icke-aromatiska kolväten uttryckt i viktprocent (A) erhålls genom följande formel:

>Hänvisning till >

där V1 är provets vikt.

Avvikelsen från 100 är andelen aromatiska kolväten som absorberats av kiselgelen.

Metodens noggrannhet

Repeterbarhet: ± 0, 2 %.

Reproducerbarhet: ± 0, 5 %.

Kromatografkolonn

>PIC FILE= "C_2002256SV.012101.TIF">

BILAGA B

METOD FÖR BESTÄMNING AV STELNINGSPUNKTEN FÖR NAFTALEN

Ca 100 g naftalen smälts under konstant omrörning ned i en porslinsdegel rymmande ca 100 cm3. Ca 40 cm3 av den smälta massan hälls i en förvärmd "Shukoff"-kolv så att den blir fylld till tre fjärdedelar. En termometer, graderad i tiondels grader, förs in genom en korkpropp så att kvicksilverkulan befinner sig mitt i den flytande massan. När temperaturen nästan har sjunkit till naftalenets stelningspunkt (ca 83 °C) framkallas stelning genom oavbruten omskakning. Så snart det börjar bildas kristaller stannar normalt kvicksilverpelaren och börjar sedan sjunka igen. Den temperatur vid vilken kvicksilvret stannar och blir stående en viss tid avläses. Denna temperatur anses som naftalenets stelningspunkt sedan korrigering skett med hänsyn till den del av kvicksilverpelaren som befinner sig utanför kolven.

Korrigeringen för en kvicksilvertermometer kan anses utgöra:

>Hänvisning till >

där "n" är antalet gradsteg på kvicksilverpelaren utanför kolven, "t" är avläst temperatur och "t'" medeltemperaturen hos den del av kvicksilverpelaren som är utanför kolven. "t'" kan bestämmas approximativt med en hjälptermometer vars kula placeras i höjd med mitten av den del av pelaren som är utanför kolven. En kapillärrörstermometer säkerställer mycket hög noggrannhet.

"Shukoff"-kolven, som är avbildad nedan, är en glasbehållare med dubbla väggar med lufttomt mellanrum:

>PIC FILE= "C_2002256SV.012201.TIF">

AVDELNING VI

PRODUKTER AV KEMISKA OCH NÄRSTÅENDE INDUSTRIER

Allmänna anmärkningar

Beträffande tolkningen av anmärkning 1, 2 och 3 hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, avdelning VI, allmänna anvisningar.

KAPITEL 28

OORGANISKA KEMIKALIER; ORGANISKA OCH OORGANISKA FÖRENINGAR AV ÄDLA METALLER, AV SÄLLSYNTA JORDARTSMETALLER, AV RADIOAKTIVA GRUNDÄMNEN OCH AV ISOTOPER

II. OORGANISKA SYROR OCH OORGANISKA SYREFÖRENINGAR AV ICKEMETALLER

>Plats för tabell>

III. HALOGEN- OCH SVAVELFÖRENINGAR AV ICKEMETALLER

>Plats för tabell>

IV. OORGANISKA BASER SAMT OXIDER, HYDROXIDER OCH PEROXIDER AV METALLER

Med peroxider förstås uteslutande en metalls föreningar med syre vars molekyl innehåller förbindelsen -0-0-, vilket är fallet med väteperoxid.

Oxider, hydroxider och peroxider av metaller som inte nämns i de tidigare numren eller undernumren i denna underavdelning klassificeras enligt undernr 2825 90 80.

>Plats för tabell>

V. METALLSALTER (INBEGRIPET PEROXOSALTER) AV OORGANISKA SYROR

>Plats för tabell>

VI. DIVERSE

>Plats för tabell>

KAPITEL 29

ORGANISKA KEMIKALIER

Allmänna anmärkningar

Förkortningen (INN) (International non-proprietary name) som införts efter en benämning i Kombinerade nomenklaturen och de förklarande anmärkningarna till denna innebär att benämningen ingår i förteckningen över internationella generiska benämningar som fastställts för farmaceutiska ämnen av Världshälsoorganisationen.

Förkortningen (INNM) (International non-proprietary name (modified)) innebär att benämningen godtagits av Världshälsoorganisationen som en modifierad internationell generisk benämning.

Förkortningen (ISO) (International Organization for Standardization) innebär att benämningen ingår i rekommendation R 1750 från Internationella standardiseringsorganisationen om "common names for pest control chemicals and plant growth regulators".

Ett kondenserat system är ett system i vilket det ingår minst två ringar som har endast en bindning och endast två atomer gemensamt.

>Plats för tabell>

I. KOLVÄTEN SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV KOLVÄTEN

>Plats för tabell>

II. ALKOHOLER SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV ALKOHOLER

>Plats för tabell>

VI. FÖRENINGAR MED KETON- ELLER KINONFUNKTION

>Plats för tabell>

VII. KARBOXYLSYROR OCH DERAS ANHYDRIDER, HALOGENIDER, PEROXIDER OCH PEROXISYROR SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV SÅDANA FÖRENINGAR

>Plats för tabell>

VIII. ESTRAR AV OORGANISKA SYROR AV ICKE-METALLER OCH DERAS SALTER SAMT HALOGEN-, SULFO-, NITRO- OCH NITROSODERIVAT AV SÅDANA FÖRENINGAR

>Plats för tabell>

IX. FÖRENINGAR MED KVÄVEFUNKTION

>Plats för tabell>

X. METALLORGANISKA FÖRENINGAR OCH ORGANISKA FÖRENINGAR AV ICKEMETALLER, HETEROCYKLISKA FÖRENINGAR, NUKLEINSYROR OCH SALTER AV NUKLEINSYROR SAMT SULFONAMIDER

>Plats för tabell>

XI. PROVITAMINER, VITAMINER OCH HORMONER

>Plats för tabell>

XII. GLYKOSIDER OCH VÄXTALKALOIDER, NATURLIGA ELLER SYNTETISKT REPRODUCERADE, SAMT SALTER, ETRAR, ESTRAR OCH ANDRA DERIVAT AV SÅDANA ÄMNEN

>Plats för tabell>

XIII. ANDRA ORGANISKA FÖRENINGAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 30

FARMACEUTISKA PRODUKTER

Allmänna anmärkningar

Beskrivningen av en produkt som ett medikament i gemenskapslagstiftningen (med undantag av beskrivningar som särskilt berör klassificeringen i Kombinerade nomenklaturen) eller i medlemsstaternas nationella lagstiftning eller i någon farmakopé är inte avgörande för klassificeringen enligt detta kapitel.

>Plats för tabell>

KAPITEL 31

GÖDSELMEDEL

>Plats för tabell>

KAPITEL 32

GARVÄMNES- OCH FÄRGÄMNESEXTRAKTER; GARVSYROR OCH GARVSYRADERIVAT; PIGMENT OCH ANDRA FÄRGÄMNEN; LACKER OCH ANDRA MÅLNINGSFÄRGER; KITT OCH ANDRA TÄTNINGS- OCH UTFYLLNINGSMEDEL; TRYCKFÄRGER, BLÄCK OCH TUSCH

>Plats för tabell>

KAPITEL 33

ETERISKA OLJOR OCH RESINOIDER; PARFYMERINGS-, SKÖNHETS- OCH KROPPSVÅRDSMEDEL

>Plats för tabell>

KAPITEL 34

TVÅL OCH SÅPA, ORGANISKA YTAKTIVA ÄMNEN, TVÄTTMEDEL, SMÖRJMEDEL, KONSTGJORDA VAXER, BEREDDA VAXER, PUTS- OCH SKURMEDEL, LJUS OCH LIKNANDE ARTIKLAR, MODELLERINGSPASTOR, S. K. DENTALVAX SAMT DENTALPREPARAT PÅ BASIS AV GIPS

>Plats för tabell>

KAPITEL 35

PROTEINER; MODIFIERAD STÄRKELSE; LIM OCH KLISTER; ENZYMER

>Plats för tabell>

KAPITEL 36

KRUT OCH SPRÄNGÄMNEN; PYROTEKNISKA PRODUKTER; TÄNDSTICKOR; PYROFORA LEGERINGAR; VISSA BRÄNNBARA PRODUKTER

>Plats för tabell>

KAPITEL 37

VAROR FÖR FOTO- ELLER KINOBRUK

>Plats för tabell>

KAPITEL 38

DIVERSE KEMISKA PRODUKTER

>Plats för tabell>

AVDELNING VII

PLASTER OCH PLASTVAROR; GUMMI OCH GUMMIVAROR

KAPITEL 39

PLASTER OCH PLASTVAROR

>Plats för tabell>

I. PLASTER I OBEARBETAD FORM

>Plats för tabell>

II. AVKLIPP OCH ANNAT AVFALL AV PLAST SAMT PLASTSKROT; HALVFABRIKAT AV PLAST; ANDRA PLASTVAROR

>Plats för tabell>

KAPITEL 40

GUMMI OCH GUMMIVAROR

Allmänna anmärkningar

Med uttrycket "icke termoplastiska ämnen" i anmärkning 4 a till detta kapitel förstås ämnen som inte kan mjukgöras upprepade gånger genom värmebehandling så att de kan formas genom gjutning eller extrudering.

>Plats för tabell>

AVDELNING VIII

OBEREDDA HUDAR OCH SKINN, LÄDER, PÄLSSKINN SAMT VAROR AV DESSA MATERIAL; SADELMAKERIARBETEN; RESEFFEKTER, HANDVÄSKOR OCH LIKNANDE ARTIKLAR; VAROR AV TARMAR

KAPITEL 41

OBEREDDA HUDAR OCH SKINN (ANDRA ÄN PÄLSSKINN) SAMT LÄDER

>Plats för tabell>

KAPITEL 42

LÄDERVAROR; SADELMAKERIARBETEN; RESEFFEKTER, HANDVÄSKOR OCH LIKNANDE ARTIKLAR; VAROR AV TARMAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 43

PÄLSSKINN OCH KONSTGJORD PÄLS; VAROR AV DESSA MATERIAL

>Plats för tabell>

AVDELNING IX

TRÄ OCH VAROR AV TRÄ; TRÄKOL; KORK OCH VAROR AV KORK; VAROR AV HALM, ESPARTO ELLER ANDRA FLÄTNINGSMATERIAL; KORGMAKERIARBETEN

KAPITEL 44

TRÄ OCH VAROR AV TRÄ; TRÄKOL

>Plats för tabell>

KAPITEL 45

KORK OCH VAROR AV KORK

>Plats för tabell>

KAPITEL 46

VAROR AV HALM, ESPARTO ELLER ANDRA FLÄTNINGSMATERIAL; KORGMAKERIARBETEN

>Plats för tabell>

AVDELNING X

MASSA AV VED ELLER ANDRA FIBRÖSA CELLULOSAHALTIGA MATERIAL; PAPPER ELLER PAPP FÖR ÅTERVINNING (AVFALL OCH FÖRBRUKADE VAROR); PAPPER OCH PAPP SAMT VAROR AV PAPPER ELLER PAPP

KAPITEL 47

MASSA AV VED ELLER ANDRA FIBRÖSA CELLULOSAHALTIGA MATERIAL; PAPPER ELLER PAPP FÖR ÅTERVINNING (AVFALL OCH FÖRBRUKADE VAROR)

Allmänna anmärkningar

Beträffande definitionen av uttrycken "halvblekt" och "blekt" hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 47, allmänna anvisningar, fjärde stycket.

Massa betraktas som halvblekt eller blekt om den efter framställningen har genomgått en mer eller mindre omfattande behandling som är avsedd att öka dess vithet (ljushet), särskilt genom att massans färgämnen i större eller mindre grad avlägsnats eller modifierats eller helt enkelt genom tillsats av fluorescerande medel.

>Plats för tabell>

KAPITEL 48

PAPPER OCH PAPP; VAROR AV PAPPERSMASSA, PAPPER ELLER PAPP

Allmänna anmärkningar

Rullar av papper vilkas yttersta skikt är delvis genomdränkt av vatten eller på annat sätt skadat klassificeras oavsett detta enligt motsvarande undernummer till nr 4801 till 4811.

>Plats för tabell>

KAPITEL 49

TRYCKTA BÖCKER, TIDNINGAR, BILDER OCH ANDRA PRODUKTER FRÅN DEN GRAFISKA INDUSTRIN; HANDSKRIFTER, MASKINSKRIVNA TEXTER SAMT RITNINGAR

>Plats för tabell>

AVDELNING XI

TEXTILVAROR

Allmänna anmärkningar

1. Som det anges i de förklarande anmärkningarna till HS (se de allmänna anvisningarna till denna avdelning, inledningen, sista stycket) är avdelning XI uppdelad i två delar:

a) I den första delen (kapitel 50 till 55) är textilvarorna grupperade alltefter det använda textilmaterialets beskaffenhet, varvid produkter som består av en blandning av textilmaterial klassificeras i enlighet med anmärkning 2 till denna avdelning.

b) I den andra avdelningen (kapitel 56 till 63), undantaget nr 5809 00 00 och 5902, klassificeras varorna enligt kapitel eller nummer utan hänsyn till de använda textilmaterialens beskaffenhet. Många nummer i kapitel 56 till 63 av Kombinerade nomenklaturen är dock uppdelade i undernummer efter de ingående textilmaterialens beskaffenhet. I sådana fall skall klassificeringen enligt dessa undernummer ske enligt bestämmelserna i anmärkning 2 till undernummer i denna avdelning.

2. I anmärkning 2 till undernummer i denna avdelning fastställs regler för klassificering av textilvaror som omfattas av kapitel 56 till 63 och består av två eller flera textilmaterial. Dessa varor skall klassificeras enligt det undernummer som motsvarar varor bestående av det textilmaterial som dominerar viktmässigt, i lämpliga fall med hänsyn till bestämmelserna i anmärkning 2 B i denna avdelning.

Vid tillämpningen av dessa regler skall dock hänsyn tas till bestämmelse a till c i anmärkning 2 B till undernummer i denna avdelning.

3. Beträffande riktlinjer för tolkningen av anmärkning 2 till denna avdelning hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, (se t.ex. allmänna anvisningar, I A till denna avdelning).

Vid tillämpning av anmärkning 2 skall följande inte tas med i beräkningen:

a) Garner som ingår i stadkanter, förutsatt att dessa inte utgör en väsentlig del av den färdiga produkten, som t.ex. stadkanter på vissa vävnader som används till paraplyer och sjalar.

b) Skiljetrådar som är invävda för att markera var vävnaden skall klippas isär.

c) Garner som ingår i ändarna på vävnader om dessa garner är framställda av andra textilmaterial än själva vävnaden.

4. Beträffande tolkningen av uttrycken "oblekt", "blekt" och "färgat" i fråga om garn och uttrycken "oblekta", "blekta", "färgade", "av olikfärgade garner" och "tryckta" i fråga om vävnader hänvisas till anmärkningarna 1 b till 1 ij till undernummer i denna avdelning.

5. Beträffande beskrivningen av de olika vävsätten hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning i HS, allmänna anvisningar, I C, förklaringar till undernummer.

KAPITEL 50

NATURSILKE

>Plats för tabell>

KAPITEL 51

ULL SAMT FINA ELLER GROVA DJURHÅR; GARN OCH VÄVNADER AV TAGEL

>Plats för tabell>

KAPITEL 52

BOMULL

>Plats för tabell>

KAPITEL 53

ANDRA VEGETABILISKA TEXTILFIBRER; PAPPERSGARN OCH VÄVNADER AV PAPPERSGARN

>Plats för tabell>

KAPITEL 54

KONSTFILAMENT

Allmänna anmärkningar

Beträffande definitionen av begreppet "högstyrkegarn" hänvisas till anmärkning 6 till denna avdelning.

Töjfibergarn definieras i anmärkning 1 a till undernummer i denna avdelning.

>Plats för tabell>

KAPITEL 55

KONSTSTAPELFIBRER

>Plats för tabell>

KAPITEL 56

VADD, FILT OCH BONDAD DUK; SPECIALGARNER; SURRNINGSGARN OCH TÅGVIRKE SAMT VAROR AV SÅDANA PRODUKTER

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

>Plats för tabell>

KAPITEL 57

MATTOR OCH ANNAN GOLVBELÄGGNING AV TEXTILMATERIAL

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

>Plats för tabell>

KAPITEL 58

SPECIELLA VÄVNADER; TUFTADE DUKVAROR AV TEXTILMATERIAL; SPETSAR; TAPISSERIER; SNÖRMAKERIARBETEN; BRODERIER

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

>Plats för tabell>

KAPITEL 59

IMPREGNERADE, ÖVERDRAGNA, BELAGDA ELLER LAMINERADE TEXTILVÄVNADER; EXTILVAROR FÖR TEKNISKT BRUK

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

>Plats för tabell>

KAPITEL 60

DUKVAROR AV TRIKÅ

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

>Plats för tabell>

KAPITEL 61

KLÄDER OCH TILLBEHÖR TILL KLÄDER, AV TRIKÅ

Allmänna anmärkningar

1. Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

2. Beträffande klassificeringen av klädesplagg som föreligger i satser för försäljning i detaljhandeln hänvisas till anmärkning 13 till denna avdelning.

3. När ett plagg i en kostym eller ensemble enligt nr 6103 eller 6104 har besättningar eller dekorationer som inte finns på det eller de andra plaggen klassificeras alla dessa plagg som kostymer eller ensembler förutsatt att dessa besättningar eller dekorationer är av mindre betydelse och begränsade till ett eller två ställen på plagget (t.ex. på kragen, nedersta delen av ärmarna, slagen eller fickorna).

Om dessa dekorationer har framställts vid stickningen av plaggen klassificeras dessa inte som kostymer eller ensembler om inte dekorationen är en logotyp eller liknande märke.

>Plats för tabell>

KAPITEL 62

KLÄDER OCH TILLBEHÖR TILL KLÄDER, AV ANNAN TEXTILVARA ÄN TRIKÅ

Allmänna anmärkningar

1. Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

2. Beträffande klassificeringen av klädesplagg som föreligger i satser för försäljning i detaljhandeln hänvisas till anmärkning 13 till denna avdelning.

3. När ett plagg i en kostym eller ensemble enligt nr 6203 eller 6204 har besättningar eller dekorationer som inte finns på det eller de andra plaggen klassificeras alla dessa plagg som kostymer eller ensembler förutsatt att dessa besättningar eller dekorationer är av mindre betydelse och begränsade till ett eller två ställen på plagget (t.ex. på kragen, nederdelen av ärmarna, slagen eller fickorna).

Om dessa dekorationer har framställts vid vävningen av plaggen klassificeras dessa inte som kostymer eller ensembler om inte dekorationen är en logotyp eller liknande märke.

4. I detta kapitel omfattar vissa undernummer arbets- och skyddskläder som på grund av deras allmänna utseende (enkelt eller speciellt snitt eller utformning beroende på plaggets funktion) och beskaffenheten hos vävnaden, som i allmänhet är slitstark och krympfri, visar att de är utformade till att bäras uteslutande eller huvudsakligen för att (fysiskt eller hygieniskt) skydda andra kläder och/eller personer vid industri- eller annat yrkesarbete eller vid hushållsarbete.

I regel har kläder av detta slag inga dekorationer. I detta sammanhang betraktas namn och symboler som hänvisar till den verksamhet som utförs inte som dekorationer.

Kläder av detta slag är framställda av bomull, syntet- eller konstfibrer eller en blandning av dessa textilmaterial.

För att öka plaggens slitstyrka är de två sömmar som oftast används när plaggen konfektioneras "safety-lock" och fällsöm.

Arbets- och skyddskläder stängs oftast med ett blixtlås, tryckknappar, kardborrband eller en korsvis snörning eller med hjälp av knytband eller liknande.

Kläder av denna typ kan ha fickor som i allmänhet är påsydda. Inskurna fickor är i allmänhet av samma material som plagget och inte fodrade på samma sätt som andra klädesplagg.

Bland arbets- och skyddskläder kan nämnas de kläder som används av mekaniker, fabriksarbetare, murare, jordbrukare, osv. och som i allmänhet består av två delar, overaller, snickarbyxor och byxor. För andra arbetsområden kan det vara förkläden, skyddsrockar, osv. (för läkare, sjuksköterskor, lokal- och hemvårdare, hårfrisörer, bagare, slaktare, osv.).

Som arbets- och skyddskläder betraktas endast plagg med en handelsstorlek av minst 158 (kroppslängd = 158 cm).

Uniformer och liknande ämbetsdräkter (t.ex. ämbetsdräkter för domare och präster) anses inte som arbets- och skyddskläder.

>Plats för tabell>

KAPITEL 63

ANDRA KONFEKTIONERADE TEXTILVAROR; HANDARBETSSATSER; BEGAGNADE KLÄDER OCH ANDRA BEGAGNADE TEXTILVAROR; LUMP

Allmänna anmärkningar

Beträffande klassificeringen av varor som består av två eller flera textilmaterial hänvisas till de förklarande anmärkningarna till denna avdelning, allmänna anvisningar.

I. ANDRA KONFEKTIONERADE TEXTILVAROR

>Plats för tabell>

AVDELNING XII

SKODON, HUVUDBONADER, PARAPLYER, PARASOLLER, PROMENADKÄPPAR, SITTKÄPPAR, PISKOR, RIDSPÖN SAMT DELAR TILL SÅDANA ARTIKLAR; BEARBETADE FJÄDRAR SAMT VAROR TILLVERKADE AV FJÄDRAR; KONSTGJORDA BLOMMOR; VAROR AV MÄNNISKOHÅR

KAPITEL 64

SKODON, DAMASKER O. D.; DELAR TILL SÅDANA ARTIKLAR

Allmänna anmärkningar

1. Beträffande definitionen av "yttersula" och "överdelar" hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 64, allmänna anvisningar, C och D.

Vid bedömning av materialet i "överdelen" skall ingen hänsyn tas till plös (innerplös) som är delvis eller helt täckt.

Se skissen nedan där den streckade linjen markerar innerplösen.

>PIC FILE= "C_2002256SV.024101.TIF">

2. I hela Kombinerade nomenklaturen definieras uttrycket "gummi" enligt anmärkning 1 till kapitel 40; i detta kapitel utsträcks dess räckvidd i anmärkning 3 a till detta kapitel.

3. I hela Kombinerade nomenklaturen definieras uttrycket "plast" enligt anmärkning 1 till kapitel 39; i detta kapitel utsträcks dess räckvidd i anmärkning 3 a till detta kapitel.

>Plats för tabell>

KAPITEL 65

HUVUDBONADER OCH DELAR TILL HUVUDBONADER

>Plats för tabell>

KAPITEL 66

PARAPLYER, PARASOLLER, PROMENADKÄPPAR, SITTKÄPPAR, PISKOR OCH RIDSPÖN SAMT DELAR TILL SÅDANA ARTIKLAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 67

BEARBETADE FJÄDRAR OCH DUN SAMT VAROR TILLVERKADE AV FJÄDRAR ELLER DUN; KONSTGJORDA BLOMMOR; VAROR AV MÄNNISKOHÅR

>Plats för tabell>

AVDELNING XIII

VAROR AV STEN, GIPS, CEMENT, ASBEST, GLIMMER ELLER LIKNANDE MATERIAL; KERAMISKA PRODUKTER; GLAS OCH GLASVAROR

KAPITEL 68

VAROR AV STEN, GIPS, CEMENT, ASBEST, GLIMMER ELLER LIKNANDE MATERIAL

Allmänna anmärkningar

Detta kapitel omfattar inte endast färdiga varor utan också, i vissa nummer, halvfabrikat som eventuellt behöver vidare bearbetning innan de kan användas för avsett ändamål (t.ex. blandningar på basis av asbest eller på basis av asbest och magnesiumkarbonat enligt nr 6812 ).

>Plats för tabell>

KAPITEL 69

KERAMISKA PRODUKTER

I. VAROR AV KISELDIOXIDHALTIGA FOSSILMJÖL ELLER AV LIKNANDE KISELDIOXIDHALTIGA JORDARTER SAMT ELDFASTA PRODUKTER

>Plats för tabell>

II. ANDRA KERAMISKA PRODUKTER

Allmänna anmärkningar

Beträffande definitionen av uttrycken "porslin", "vanligt lergods", "fajans" och "stengods" som används i numren och undernumren till denna underavdelning hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 69, allmänna anvisningar till underavdelning II.

>Plats för tabell>

KAPITEL 70

GLAS OCH GLASVAROR

Allmänna anmärkningar

Uttrycket "optiskt glas" omfattar olika typer av specialglas, särskilt för tillverkning av optiska instrument som används t.ex. för fotografering, astronomi, mikroskopi, navigation, vapensystem (t.ex. kikarsikten) och laboratorieutrustning och för tillverkning av vissa typer av glasögonlinser för synkorrektion. Det finns många olika typer av optiskt glas men ett gemensamt kännetecken är att de är synnerligen genomsynliga och klara även om de ibland är färgade för att i någon grad kunna absorbera vissa ljusstrålar. De är helt homogena, dvs. utan bubblor eller ojämnheter, och har brytningsindex och spridningsegenskaper som sällan förekommer hos andra typer av glas.

Glasplattor i ramar av trä, metall och liknande anses ha förlorat sin väsentliga karaktär av glas och omfattas av andra nummer, t.ex.:

1. För inramning av tavlor (nr 4414 00, 8306, osv.)

2. För maskiner eller fordon (avdelning XVI eller XVII).

3. För dörrar och fönster till byggnader, osv. (nr 4418, 7610, osv.).

>Plats för tabell>

AVDELNING XIV

NATURPÄRLOR OCH ODLADE PÄRLOR, ÄDELSTENAR OCH HALVÄDELSTENAR, ÄDLA METALLER OCH METALLER MED PLÄTERING AV ÄDEL METALL SAMT VAROR AV SÅDANA PRODUKTER; OÄKTA SMYCKEN; MYNT

KAPITEL 71

NATURPÄRLOR OCH ODLADE PÄRLOR, ÄDELSTENAR OCH HALVÄDELSTENAR, ÄDLA METALLER OCH METALLER MED PLÄTERING AV ÄDEL METALL SAMT VAROR AV SÅDANA PRODUKTER; OÄKTA SMYCKEN; MYNT

I. NATURPÄRLOR OCH ODLADE PÄRLOR SAMT ÄDELSTENAR OCH HALVÄDELSTENAR

>Plats för tabell>

II. ÄDLA METALLER OCH METALLER MED PLÄTERING AV ÄDEL METALL

>Plats för tabell>

III. ÄKTA SMYCKEN, GULD- OCH SILVERSMEDSVAROR OCH ANDRA VAROR

>Plats för tabell>

AVDELNING XV

OÄDLA METALLER OCH VAROR AV OÄDEL METALL

Allmänna anmärkningar

Avfall och skrot av andra metaller än järn som smälts ned och gjutits till göt, tackor, block eller liknande former klassificeras som obearbetad metall och inte som avfall eller skrot. Det omfattas därför t.ex. av nr 7601 (aluminium), 7801 (bly), 7901 (zink) eller undernr 8104 11 00 eller 8104 19 00 (magnesium).

Uttrycket "metaller" omfattar också metaller som har amorf (icke kristallisk) struktur, t.ex. metalliskt glas och produkter inom pulvermetallurgin.

KAPITEL 72

JÄRN OCH STÅL

Allmänna anmärkningar

A. Åtskillnad mellan smidda och valsade produkter kan i nödvändiga fall göras på grundval av en rad olika kännetecken (nr 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 och 7228 ).

Om hela produkten är tillgänglig är det särskilt viktigt att undersöka hur tvärsnittet varierar:

- Om det förekommer variationer som inte är regelbundet återkommande är produkten smidd.

- Om det däremot förekommer variationer som är regelbundet återkommande, eller om tvärsnittet är konstant, kan produkten vara antingen smidd eller valsad. I detta fall skall alla nedanstående kännetecken undersökas:

1. Tvärsnittets dimensioner

Vid stora dimensioner (tvärsnitt med en yta av mer än 150000 mm2) är produkten troligen smidd. Vid små dimensioner (minsta dimension mindre än 15 mm) är produkten troligen valsad.

2. Tvärsnittets form

Om produktens form är enkel (t.ex. kvadratisk, rektangulär, rund, sexkantig och liknande) kan den vara antingen valsad eller smidd, medan produkter av en mera komplicerad form nästan alltid är framställda genom valsning.

3. Längd

Om en produkt är mer än 5 m lång är det nästan alltid fråga om en valsad produkt. Om den är kortare kan den vara antingen valsad eller smidd.

4. Dimensionstoleranser

Toleranserna hos tvärsnittets dimensioner är mindre i valsade produkter än i smidda.

5. Metallografiskt utseende

Eftersom reduktionsförhållandet hos valsade produkter normalt är avsevärt högre än hos smidda produkter kan de nästan alltid skiljas från varandra genom en mikroskopisk undersökning.

Vid undersökningen iakttas främst inneslutningar och struktur:

a) Inneslutningar hos valsade produkter är mycket långa och smala och nästan helt parallella med valsriktningen. Hos smidda produkter däremot är de kortare (nästan elliptiska) och inte helt parallella.

b) På valsade produkter som efter glödgning härdats och anlöpts uppvisar strukturen nästan helt räta delningslinjer som är parallella med valsningsriktningen. Hos smidda produkter däremot förekommer dessa i långt mindre grad eller är nästan obefintliga.

6. Kvantitet

Smidda produkter levereras i allmänhet i ett litet antal.

Valsning kan utföras som varm- eller kallvalsning. Beroende på valsämnets form och på valsarnas form och placering framställs platta produkter, t.ex. tunna plåtar och band, stänger med runt eller månghörnigt tvärsnitt och profiler med varierande tvärsnitt, rör, osv.

B. Beträffande definitionen av vissa typer av plastisk deformation (t.ex. valsning, smidning, sänksmidning) hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV A och B.

C. Beträffande skillnaden mellan varmvalsade eller varmdragna produkter och produkter som framställts eller färdigbearbetats i kallt tillstånd hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV B, sista stycket.

Några av de ovannämnda skillnaderna mellan varmvalsade och kallvalsade produkter kan reduceras eller helt försvinna om de kallvalsade produkterna glödgas. Hos varmvalsade produkter som genomgått en lätt kallbearbetning begränsas skillnaderna till ytans hårdhet och utseende.

Varmvalsade eller varmdragna stänger och profiler kan kallbearbetas genom dragning eller på annat sätt - särskilt riktning eller kalibrering - vilket ger produkten ett bättre utseende. Genom denna behandling kan produkterna anses som "tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd".

Kallriktning och grovt avlägsnande av glödspån anses dock inte som riktning eller kalibrering och berör därför inte stänger, stavar och profiler, inte vidare bearbetade än varmvalsade eller strängpressade. Vridning av sådana stänger och stavar anses inte heller som färdigbehandling i kallt tillstånd.

D. Beträffande definitionen av "plätering" hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 e.

Oädla metaller med plätering av ädla metaller omfattas av kapitel 71, oavsett pläteringens tjocklek (se de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 71).

E. Beträffande ytbehandling hänvisas till de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 72, allmänna anvisningar, IV C 2 d.

F. Icke-färdiga smidesämnen som inte längre har utseendet av ämnen, grovt tillformade genom smidning, enligt nr 7207, 7218 eller 7224 klassificeras enligt de nummer som omfattar respektive färdiga produkter, vilka i allmänhet omfattas av kapitel 82, 84, 85 och 87. Smidesämnen av järn eller stål för vevaxlar omfattas därför av nr 8483.

I. OBEARBETADE MATERIAL; PRODUKTER I FORM AV GRANULAT ELLER PULVER

>Plats för tabell>

II. JÄRN OCH OLEGERAT STÅL

>Plats för tabell>

III. ROSTFRITT STÅL

>Plats för tabell>

IV. ANNAT LEGERAT STÅL; IHÅLIGT BORRSTÅL AV LEGERAT ELLER OLEGERAT STÅL

>Plats för tabell>

KAPITEL 73

VAROR AV JÄRN ELLER STÅL

>Plats för tabell>

KAPITEL 74

KOPPAR OCH VAROR AV KOPPAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 75

NICKEL OCH VAROR AV NICKEL

>Plats för tabell>

KAPITEL 76

ALUMINIUM OCH VAROR AV ALUMINIUM

>Plats för tabell>

KAPITEL 78

BLY OCH VAROR AV BLY

>Plats för tabell>

KAPITEL 81

ANDRA OÄDLA METALLER; KERMETER; VAROR AV DESSA MATERIAL

>Plats för tabell>

KAPITEL 82

VERKTYG, REDSKAP, KNIVAR, SKEDAR OCH GAFFLAR AV OÄDEL METALL; DELAR AV OÄDEL METALL TILL SÅDANA ARTIKLAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 83

DIVERSE VAROR AV OÄDEL METALL

>Plats för tabell>

AVDELNING XVI

MASKINER OCH APPARATER SAMT MEKANISKA REDSKAP; ELEKTRISK MATERIEL; DELAR TILL SÅDANA VAROR; APPARATER FÖR INSPELNING ELLER ÅTERGIVNING AV LJUD, APPARATER FÖR INSPELNING ELLER ÅTERGIVNING AV BILDER OCH LJUD FÖR TELEVISION SAMT DELAR OCH TILLBEHÖR TILL SÅDANA APPARATER

>Plats för tabell>

KAPITEL 84

KÄRNREAKTORER, ÅNGPANNOR, MASKINER, APPARATER OCH MEKANISKA REDSKAP; DELAR TILL SÅDANA VAROR

Allmänna anmärkningar

Uttrycket "för industriell sammansättning" i undernr 8407 33 10, 8407 34 10, 8407 90 50 och 8408 20 10 gäller bara för seriemässig sammansättning av nya fordon i fabriker där tillverkning eller sammansättning av motorfordon äger rum (inbegripet underleverantörer).

Dessa undernummer omfattar endast motorer som faktiskt används vid tillverkningen av nya fordon av de slag som avses i undernumren. Följaktligen omfattar undernumren inte liknande motorer som används som reservdelar.

>Plats för tabell>

KAPITEL 85

ELEKTRISKA MASKINER OCH APPARATER, ELEKTRISK MATERIEL SAMT DELAR TILL SÅDANA VAROR; APPARATER FÖR INSPELNING ELLER ÅTERGIVNING AV LJUD, APPARATER FÖR INSPELNING ELLER ÅTERGIVNING AV BILDER OCH LJUD FÖR TELEVISION SAMT DELAR OCH TILLBEHÖR TILL SÅDANA APPARATER

>Plats för tabell>

AVDELNING XVII

FORDON, LUFTFARTYG, FARTYG OCH VISS TRANSPORTUTRUSTNING

>Plats för tabell>

KAPITEL 86

LOK OCH ANNAN RULLANDE JÄRNVÄGS- OCH SPÅRVÄGSMATERIEL SAMT DELAR TILL SÅDAN MATERIEL; STATIONÄR JÄRNVÄGS- OCH SPÅRVÄGSMATERIEL SAMT DELAR TILL SÅDAN MATERIEL; MEKANISK (INBEGRIPET ELEKTROMEKANISK) TRAFIKSIGNALERINGSUTRUSTNING AV ALLA SLAG

>Plats för tabell>

KAPITEL 87

FORDON, ANDRA ÄN RULLANDE JÄRNVÄGS- ELLER SPÅRVÄGSMATERIEL, SAMT DELAR OCH TILLBEHÖR TILL FORDON

Allmänna anmärkningar

1. Med "nya fordon" förstås i hela tulltaxan fordon som aldrig har varit inregistrerade.

2. Med "begagnade fordon" förstås i hela tulltaxan fordon som har varit inregistrerade minst en gång.

>Plats för tabell>

KAPITEL 88

LUFTFARTYG OCH RYMDFARKOSTER SAMT DELAR TILL SÅDANA

>Plats för tabell>

KAPITEL 89

FARTYG SAMT ANNAN FLYTANDE MATERIEL

>Plats för tabell>

AVDELNING XVIII

OPTISKA INSTRUMENT OCH APPARATER, FOTO- OCH KINOAPPARATER, INSTRUMENT OCH APPARATER FÖR MÄTNING ELLER KONTROLL, MEDICINSKA OCH KIRURGISKA INSTRUMENT OCH APPARATER; UR; MUSIKINSTRUMENT; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL SÅDANA ARTIKLAR

KAPITEL 90

OPTISKA INSTRUMENT OCH APPARATER, FOTO- OCH KINOAPPARATER, INSTRUMENT OCH APPARATER FÖR MÄTNING ELLER KONTROLL, MEDICINSKA OCH KIRURGISKA INSTRUMENT OCH APPARATER; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL SÅDANA ARTIKLAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 91

UR OCH DELAR TILL UR

>Plats för tabell>

KAPITEL 92

MUSIKINSTRUMENT; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL MUSIKINSTRUMENT

>Plats för tabell>

AVDELNING XIX

VAPEN OCH AMMUNITION; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL VAPEN OCH AMMUNITION

KAPITEL 93

VAPEN OCH AMMUNITION; DELAR OCH TILLBEHÖR TILL VAPEN OCH AMMUNITION

>Plats för tabell>

AVDELNING XX

DIVERSE VAROR

KAPITEL 94

MÖBLER; SÄNGKLÄDER, MADRASSER, RESÅRBOTTNAR TILL SÄNGAR, KUDDAR OCH LIKNANDE STOPPADE INREDNINGSARTIKLAR; BELYSNINGSARMATUR OCH ANDRA BELYSNINGSARTIKLAR, INTE NÄMNDA ELLER INBEGRIPNA NÅGON ANNANSTANS; LJUSSKYLTAR, NAMNPLÅTAR MED BELYSNING, O. D.; MONTERADE ELLER MONTERINGSFÄRDIGA BYGGNADER

>Plats för tabell>

KAPITEL 95

LEKSAKER, SPEL OCH SPORTARTIKLAR; DELAR TILL SÅDANA ARTIKLAR

>Plats för tabell>

KAPITEL 96

DIVERSE ARTIKLAR

>Plats för tabell>

AVDELNING XXI

KONSTVERK, FÖREMÅL FÖR SAMLINGAR SAMT ANTIKVITETER

KAPITEL 97

KONSTVERK, FÖREMÅL FÖR SAMLINGAR SAMT ANTIKVITETER

>Plats för tabell>

(1) EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

(2) EGT L 198, 20.7.1987, s. 1.

(3) Belgien, Danmark, Tyskland, Spanien, Italien, Nederländerna, Portugal, Finland och Sverige.

(4) EGT C 82, 5.4.2002, s. 5.

(5) EGT L 279, 23.10.2001, s. 1.