ÅTGÄRDSPLAN - Kommissionens åtgärdsplan i enlighet med rekommendationerna i revisionsrättens årsrapport om budgetåret 2001

INLEDNING

Vitboken om reformen av kommissionen [1] visade behovet av att öka kvaliteten på finansaktörernas räkenskaper och deras ansvar för att öka effektiviteten i kommissionens verksamhet. Det är i detta sammanhang som rådet i sin rekommendation om ansvarsfrihet 2000 uppmanade kommissionen att fr.o.m. nästa ansvarsfrihetsförfarande utarbeta en åtgärdsplan [2] som skall innehålla de åtgärder som kommissionen vidtagit för att förbättra sin förvaltning.

[1] KOM(2000)200, den 1 mars 2000.

[2] "Rådet noterar likväl att revisionsrättens rapport åtminstone inte innehåller tillräcklig information om utvecklingen av fel som observerats inom berörda sektorer. Under dessa omständigheter måste rådet upprepa sin uppmaning till revisionsrätten att åtminstone tillhandahålla uppgifter som gör det möjligt att utföra en objektiv jämförelse av de framgångar som gjorts i förhållande till uppsatta mål och att finna en metod som möjliggör en utvärdering av resultaten från det ena året till det andra.

Kommissionen har förutskickat att planen kommer att läggas fram inom ramen för ansvarsfrihetsförfarandet 2001. Syftet med detta dokument är att ange de korrigeringsåtgärder som bör vidtas för att följa revisionsrättens rekommendationer i fråga om den väntade effekten av dessa åtgärder.

Åtgärdsplanen grundar sig på kommissionens svar på revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2001. Där undersöks de åtgärder som bör vidtas från sektor till sektor för att förbättra kommissionens ekonomiska förvaltning och som skulle ge en tillfredsställande revisionsförklaring.

Årsrapporten utgör första steget i ansvarsfrihetsförfarandet. Kommissionens svar på revisionsrättens iakttagelser är därför av särskild vikt för ansvarsfrihetsförfarandet. Kommissionen skall beakta de iakttagelser som överlämnas till den och dessutom lägga fram en förteckning över de korrigeringsåtgärder som den planerar. Dessa åtaganden, som är grupperade per utgiftssektor i föreliggande åtgärdsplan, gäller förbättringen av den ekonomiska förvaltningen.

På området egna medel kommer kommissionen fortsätta att säkerställa att medlemsstaternas förfaranden i fråga om traditionella egna medel är förenliga med gemenskapsreglerna och den kommer att ta itu med alla felaktigheter som revisionsrätten hittar och vid behov vidta lämpliga åtgärder för att utestående belopp skall återbetalas.

Vad gäller den gemensamma jordbrukspolitiken överlämnade kommissionen i samband med halvtidsöversynen sina rekommendationer för en ny gemensam jordbrukspolitik till rådet och parlamentet. Den föreslår att lämpliga åtgärder vidtas i fråga om durumvete efter revisionsrättens analys som har stöd i en extern utvärdering och en intern analys.

Det ofullbordade genomförandet av reglerna för mjölkkvoterna har lett till att ett överträdelseförfarande har inletts mot vissa medlemsstater. Sanktionerna har skärpts och harmoniserats i enlighet med revisionsrättens rekommendationer. För övrigt kommer kommissionen under 2004 och 2005 att undersöka hur marknaden för nötkött är organiserad och analysera effekten av de olika instrumenten inom denna sektor, särskilt det nya exstensifieringsbidrag som infördes genom Agenda 2000. Vad gäller databasen "Clearance Audit Trail System" (CATS) och för systemet IACS (Integrated Agricultural Control System) har kommissionen redan vidtagit åtgärder för att ytterligare förbättra dessa system enligt revisionsrättens rekommendationer.

I fråga om strukturåtgärderna kommer kommissionen att närmare jämföra nuvarande uppgifter med tidigare rapporter. På kommissionens initiativ granskas för närvarande möjligheten att förenkla framtida förfaranden. Det faktiska genomförandet av dessa åtgärder kommer emellertid att bero på om medlemsstaterna samarbetar fullt ut. Genom anslutningsinstrumenten förbereds de nya medlemsstaterna för programplaneringen och förvaltningsstöd inom ramen för strukturfonden och sammanhållningsfonden. Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar att förbättra betalnings- och kontrollförfarandena i medlemsstaterna.

På området inrikespolitik har de rekommendationer som revisionsrätten lämnade i sin rapport 2001 i allmänhet godtagits av kommissionen. I flertalet fall hade åtgärderna vidtagits redan innan årsrapporten offentliggjordes och kommer inte blott att fortsättas utan också att intensifieras.

Vad gäller de externa åtgärderna är avsikten att fr.o.m. slutet av 2002 att inrätta ett integrerat program för externt stöd. Vad gäller livsmedelsstöd har vissa åtgärder vidtagits av kommissionen för att kontrollera att förfarandena tillämpas korrekt och att bl.a. regelbundna halvtidsutvärderingar, slutgranskningar och revisioner genomförs regelbundet.

I fråga om utvidgningen har kommissionen framhållit vilka åtgärder som varje enskilt kandidatland kan överväga för att påskynda integrationen och kommer att fortsätta för att ge dessa stater det stöd som de behöver.

När det gäller de administrativa utgifterna kommer kommissionens ekonomer att i fråga om harmonisering av uppställningen av de decentraliserade organens räkenskaper besluta vilka regler och metoder som skall tillämpas. Europeiska skolorna kommer att fortsätta sitt arbete mot en mer homogen uppställning av sina räkenskaper.

Vad gäller räkenskapernas riktighet och reformen av kommissionen är kommissionen fast besluten att modernisera ramen och systemet för räkenskaperna. En ny ram för räkenskaperna är alltså nödvändig för att kommissionen skall kunna uppfylla kraven i den nya budgetförordningen (utveckling mot ett integrerat räkenskapssystem och en striktare tillämpning av de allmänt godtagna räkenskapsprinciperna). Före slutet av 2002 kommer kommissionen att lägga fram ett detaljerat meddelande om moderniseringen av räkenskaperna.

Revisionsrättens årsrapport visar att situationen inom de politikområden som omfattas av EU:s budget är mycket olika. I denna åtgärdsplan beskrivs de viktigaste strategierna för vart och ett av dessa olika områden efter revisionsrätten iakttagelser.

År 2001 var det första år då generaldirektörerna och cheferna för tjänstegrenarna lade fram fullständiga årsrapporter per den 1 maj 2002, vilket var ett positivt resultat av det första steget i den administrativa reformen. Dessutom kommer kommissionen att lägga särskild vikt vid att integrera revisionsrättens rekommendationer när den utarbetar den årliga verksamhetsrapporten för 2002.

Det är mot denna bakgrund som verksamhetsplanen lämnas till rådet samtidigt som rapporten om uppföljning av rådets rekommendationer för år 2000. Den är ett konkret bidrag till öppenheten och insynen och ansvarsskyldigheten.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

I - GODTAGNA REKOMMENDATIONER

EGNA MEDEL

DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN

STRUKTURÅTGÄRDER

INRE POLITIK

EXTERNA ÅTGÄRDER

UTVIDGNINGEN

ADMINISTRATIVA UTGIFTER

FINANSIELLA INSTRUMENT

ÅTGÄRDER SOM FÖLJER AV REVISIONSFÖRKLARINGEN 2001

EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

EUROPEISKA KOL- OCH STÅLUNIONEN

II - REKOMMENDATIONER SOM INTE FÖLJTS

EGNA MEDEL

DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN

STRUKTURÅTGÄRDER

INRE POLITIK

EXTERNA ÅTGÄRDER

UTVIDGNINGEN

ADMINISTRATIVA UTGIFTER

FINANSIERINGSINSTRUMENT

ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV REVISIONSFÖRKLARINGEN FÖR 2001

EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN (EKSG)

I - GODTAGNA REKOMMENDATIONER

EGNA MEDEL

Rekommendationer från Europeiska revisionsrätten // Kommissionens åtgärder

Sammanfattning

På området egna medel kommer kommissionen fortsätta att säkerställa att medlemsstaternas förfaranden i fråga om traditionella egna medel är förenliga med gemenskapsreglerna och den kommer att ta itu med alla felaktigheter som revisionsrätten hittar och vid behov vidta lämpliga åtgärder för att utestående belopp skall återbetalas.

Rekommendation nr 1

Presentation av inkomsterna i inkomst- och utgiftsredovisningen // Åtgärd nr 1

Presentation av inkomsterna i inkomst- och utgiftsredovisningen

I de inledande delarna av årsredovisningen (volym II del 1 och volym IV) finns det en mycket viktig tabell med rubriken "Budgetutfall". I denna tabell utelämnas många intressanta uppgifter medan andra uppgifter, exempelvis budgetårets saldo, tas upp på flera ställen helt i onödan.

Revisionsrättens anser också att årsredovisningens inkomstdel (budgetgenomförande, volym II 1) bör förtydligas i fråga om struktur och innehåll. Framför allt bör man respektera de detaljerade budgetposterna, standardisera rubrikerna med hjälp av index, använda den terminologi som förekommer i regelverket, presentera inkomstberäkningarna parallellt med inkomstutfallet och, mer allmänt, tillse en harmonisering dels mellan de olika delarna i inkomst- och utgiftsberäkningen, dels med den allmänna budgeten. (punkterna 1.17./1.18.). // I volym IV i inkomst- och utgiftsredovisningen för år 2001 har kommissionen avsevärt förbättrat uppställningen av genomförandet av inkomster och utgifter samt stärkt kopplingen till resultattavlan. Den avser att utvidga inkomstsidan genom att lägga till uppgifter om genomförandet år n-1 och det procentuella genomförandet i förhållande till beräkningarna.

Kommissionen avser att också fortsätta arbetet för ökad öppenhet och insyn på det sätt som revisionsrätten önskar.

Under rubriken "Budgetinkomster" i voylm II 1 - del A i räkenskaperna kan budgetgenomförandet beskrivas. Kommissionen kommer emellertid att tillse att kopplingen mellan budgeten och inkomst- och utgiftsredovisningen blir klarare (punkt 1.18).

Rekommendation nr 2

Presentation av egna medlen från moms och BNI och korrigeringen för Förenade kungariket i inkomst- och utgiftsredovisningen // Åtgärd nr 2

Presentation av BNI-medel och korrigeringen för Förenade kungariket i inkomst- och utgiftsredovisningen

Revisionsrätten anser att de uppgifter om de faktiska moms- och BNI-belopp som tjänat som underlag för beräkningar av saldon och anpassningar av saldon för närvarande tas upp i inkomst- och utgiftsberäkningen, och de preliminära uppgifterna tas upp i den allmänna budgeten. De beräkningar av medlemsstaternas avgifter som gjorts med anledning av saldona bör emellertid också presenteras i inkomst- och utgiftsberäkningen.

Revisionsrätten anser att en särskild tabell bör tas fram för korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 15 och 35), med uppgift om viktig information avseende grundläggande datauppgifter och beräkningsmetoder som använts för att komma fram till det slutliga beloppet för Förenade kungarikets korrigering och dess finansiering (punkter.1.19/1.20). // Vad gäller beräkningen av medlemsstaternas avgifter med anledning av saldona, avser kommissionen att lägga fram sådana beräkningar vid nästa redovisning.

Kommissionen kommer att undersöka möjligheten att i inkomst- och utgiftsredovisningen ta in tabellerna om de grundläggande uppgifterna för Förenade kungarikets slutliga korrigering och finansieringen av den. (punkterna 1.19/1.20).

Rekommendation nr 3

Finansiering av korrigeringen för Förenade kungariket // Åtgärd nr 3

Beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket

Kommissionen utarbetar varje år ett arbetsdokument där man ger något mer ingående förklaringar till beräkningen och finansieringen av den definitiva korrigeringen avseende år n-4 [3]. Detta dokument med motiveringar ingår inte i budgetförfarandet för fastställande av Förenade kungarikets korrigering och dess finansiering, utan det överlämnas till rådet endast för kännedom, efter det att tilläggs- och ändringsbudgeten har antagits. Under 2001 presenterades detta dokument för rådet den 5 september, efter det att tilläggs- och ändringsbudget nr 3/2001 hade antagits. Med tanke på betydelsen av ovan nämnda dokument skulle det vara lämpligt om detta i god tid var tillgängligt för budgetmyndighetens båda parter.

[3] Den slutliga beräkningen av 1997 års korrigering av obalanser i budgeten till förmån för Förenade kungariket och dess finansiering, som distribuerades till rådets budgetkommitté den 5 september 2001.

Med hänsyn tagen till granskningens begränsade omfattning kan revisionsrätten med rimlig säkerhet konstatera att de egna medlen från moms och BNI har bedömts och uppburits på ett korrekt sätt. Kommissionen bör emellertid lägga fram förslag om en förenkling av den slutliga beräkningen av finansieringen av Förenade kungarikets korrigering. (punkterna 1.38/1.39/1.40). // Det främsta syftet med arbetsdokumentet om beräkningen av det slutliga korrigeringsbeloppet för Förenade kungariket och finansieringen av det är att förklara den beräkningsmetod som tillämpats på grundval av tillgängliga uppgifter. Det är inte alltid möjligt att tillhandahålla dokumentet före antagandet av tilläggs- och ändringsbudgeten, även om det lyckades 2002. Beräkningen av det slutliga beloppet beskrivs i motiveringen till tilläggs- och ändringsbudgeten. Kommissionen kommer att studera möjligheten att inkludera mer detaljerade uppgifter om beräkningen av det slutliga korrigeringsbeloppet i tilläggs- och ändringsbudgeten.

Det nya beslutet om egna medel och det medföljande arbetsdokumentet om beräkningen av korrigeringen för Förenade kungariket ("beräkningsmetoden") gör att man i någon mån kan förenkla sättet att i budgeten föra upp det slutliga korrigeringsbeloppet för Förenade kungariket. Detta kommer också att möjliggöra en förenklad beräkning av finansieringen av korrigeringen. Kommissionen avser att utnyttja denna möjlighet för beräkningen av beloppet för år 2001 som skall föras upp i 2005 års budget. (punkterna 1.39/1.40).

Rekommendation nr 4

Tillämpning av en ny budgetplan för inkomster // Åtgärd nr 4

Tillämpning av en ny budgetplan för inkomster

Enligt budgetförordningen [4] skall man inom ramen för budgetförfarandet fastställa kontoplanen i avdelningar, kapitel och artiklar. Den tillämpade klassificeringen, som skall beakta att de olika inkomstslagen är mycket heterogena, är obalanserad. Revisionsrätten anser att man bör undvika den extrema koncentrationen i avsnitt 1 (98,3 % år 2001) genom att skilja de traditionella egna medlen från moms- och BNI-medel och korrigeringen för Förenade kungariket. Överskottet från det föregående budgetåret (kapitel 30) bör tas upp i en separat avdelning eftersom det inte har någonting gemensamt med de saldon, korrigeringar och återbetalningar avseende moms- och BNI-medlen eller korrigeringen för Förenade kungariket som tas upp i samma avdelning (kapitel 31, 32, 33 och 35). (punkterna 1.21).

[4] Artikel 9.3.

// Kommissionen anser att budgetplanens struktur endast kan uttryckas enligt kvantitativa principer. Den kommer att undersöka möjligheterna att vid behov ändra budgetplanen över intäkterna (punkterna 1.21).

Rekommendation nr 5

Nationella instruktioner för kontrollsystemet // Åtgärd nr 5

Nationella instruktioner för kontrollsystemet

För flera av de granskade tullagren låg frekvensen av genomförda fysiska kontroller lägre än vad som var föreskrivet enligt nationella riktlinjer. Revisionsrätten uppskattar emellertid att det finns utrymme för medlemsstaterna att förbättra de nationella föreskrifterna när det gäller kontrollförfarandet för tullager så att kontrollernas typ, omfattning och frekvens fastställs klart och tydligt. I föreskrifterna bör det också anges på vilken nivå det skall fattas beslut om hur kontrollerna skall vara upplagda. Slutligen bör medlemsstaterna se till att planerade kontroller genomförs (punkterna 1.32./1.36.). // Inom ramen för programmet Tull 2000 utarbetas för närvarande ett dokument som skall vara en förteckning över kontrollområdena. Det kommer att förse tullmyndigheterna med en fullständig förteckning över kontrollområdena och de underordnade kontrollområdena samt gemensamma definitioner av kontrollmetoderna.

Kommissionen kommer också fortsättningsvis att se till att medlemsstaternas förfaranden på området traditionella egna medel är förenliga med gemenskapsreglerna. Den försöker också säkerställa en uppföljning av de exempel på bristande efterlevnad av reglerna som tas upp i revisionsrättens rapport och kommer vid behov att vidta nödvändiga åtgärder för att återkräva utestående egna medel eller räntor.

Kommissionen medger att det föreligger stora olikheter i fråga om kontrollerna. Projektgrupper sammansatta av tullexperter och företrädare för kommissionen arbetar inom ramen för programmet Tull 2002 på att utveckla en gemensam modell för riskförvaltning, standardformat för utbyte av information som framkommit vid kontroller och ett urval av riskkategorier (punkterna 1.30/1.31/1.35/1.36).

Rekommendation nr 6

Särskilda räkenskaper // Åtgärd 6

Särskilda räkenskaper

För 2001 upptäcktes, liksom för tidigare år, problem med upprätthållandet av B-räkenskaper i flera medlemsstater. I Tyskland är det för närvarande inte möjligt att bekräfta saldot i B-räkenskaperna, eftersom databasen inte medger någon uppdelning i enskilda poster. I Italien är förvaltningen av B-räkenskaper ännu inte enhetlig och beräkningsfel kan inträffa på lokal och regional nivå utan att upptäckas vid kontroller. Fel i B-räkenskapsposter påträffades också i Belgien och Frankrike, och i kommissionens inspektionsrapporter hänvisades det till fel i B-räkenskaperna i Irland, Sverige och Finland. Även om det här rör sig om mindre fel vad beloppen avser, visar dessa på en svaghet i redovisningen av egna medel inom förfarandet för gemenskapstransitering. (punkt 1.27). // I sitt svar på årsrapporten 2000 antog kommissionen att det nuvarande räkenskapssystemet skulle kunna ge upphov till både systematiska och punktvisa fel. Därför anstränger sig kommissionen att förbättra systemets struktur och lägger stor vikt vid denna fråga vid inspektionerna i medlemsstaterna. En åtgärd har redan vidtagits för att avhjälpa eventuella finansiella följder som revisionsrättens synpunkter om Frankrike och Italien får. Vad gäller revisionsrättens synpunkter kommer lämpliga åtgärder att vidtas när alla relevanta uppgifter inkommit från medlemsstaterna (punkt 1.27).

Rekommendation nr 7

Administrativt samarbete för att skydda momsintäkterna // Åtgärd 7

Administrativt samarbete för att skydda momsintäkterna

Revisionsrätten anser att följande åtgärder skulle kunna vidtas för att effektivisera det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen: //

a) Ständiga kommittén för administrativt samarbete (SCAC) och ständiga underkommittén för bedrägeribekämpning (SCAF) skulle, som det främsta forumet för informationsutbyte mellan medlemsstaterna, under kommissionens ledning kunna utveckla bästa metoder för att utveckla en bedrägeribekämpningsstrategi. // a) Kommissionen medger att ständiga kommittén för administrativt samarbete bör utveckla bästa metoder för att utveckla en bedrägeribekämpningsstrategi. Mot bakgrund av detta har ständiga kommittén för administrativt samarbete inrättat en ad hoc-grupp med ansvar för att sammanställa bästa metoder på områdena förebyggande åtgärder och kampen mot karusellbedrägerier.

b) Informationsutbytet mellan medlemsstaterna skulle kunna underlättas genom vidare utveckling av VIES för bedrägeribekämpning och av bi- eller multilaterala överenskommelser samt genom vidtagande av korrigerande åtgärder i de fall där medlemsstaterna inte tillhandahåller information i lämplig tid. // b) Dessa problem tas upp i kommissionens förslag till administrativt samarbete, även om kommissionen anser att utbytet av uppgifter om bedrägeribekämpningen bör ske utanför systemet för utbyte av information och mervärdesskatt (VIES).

c) Man skulle kunna upprätta särskilda kontrollenheter med ansvar för att ta sig an särskilda fall av momsbedrägerier. Detta kommer att ge medlemsstaterna bättre möjligheter till bedrägeribekämpning under förutsättning att enheterna integreras i eller kan bedriva ett nära samarbete med samordningsenheten och får stöd från OLAF. // c) Kommissionen bifaller denna rekommendation. Vid flera tillfällen, i arbetsdokument och rapporter, har kommissionen tagit upp nödvändigheten att inrätta kontrollenheter med ansvar för att ta sig an särskilda fall av momsbedrägerier.

d) Det informationsutbyte mellan medlemsstaterna som omnämns i artiklarna 11 och 12 i rådets förordning (EEG) n° 218/92 skulle kunna underlättas och bli tydligare om man harmoniserade befogenheterna och resurserna för VIES i de olika medlemsstaterna (punkt 1.54). // d) Kommissionen stödjer denna rekommendation och understryker att rådet för närvarande och på grundval av kommissionens förslag om det administrativa samarbetet undersöker ett nytt projekt för artiklarna 11 och 12 i rådets förordning nr 218/92/EEG. Kommissionen har i flera rapporter påtalat svagheten i sambandsenheterna, men påpekar än en gång att åtgärder framför allt skall vidtas på nationell nivå (punkt 1.54).

// Vad gäller OLAF:s operativa befogenheter på momsområdet, har kommissionen i sin åtgärdsplan för åren 2001-2003 till skydd för de ekonomiska intressena och bedrägeribekämpningen [5] och i sitt arbetsprogram för 2001 [6] lagt fram ett förslag till en förordning för Europaparlamentet och rådet om att inrätta ett samarbetssystem mellan medlemsstaternas behöriga nationella myndigheter och kommissionen till skydd för gemenskapens ekonomiska intressen mot brottslig verksamhet, vilket omfattar momsbedrägerier och penningtvätt.

[5] KOM(2001) 254 slutlig av den 15 maj 2001.

[6] Se blad 2001/098.

Kommissionen utarbetar f.n. i enlighet med artikel 280 i EG-fördraget ett separat förslag med särskilda bestämmelser om kommissionens roll i samordningen av det administrativa samarbetet (punkt 1.53).

Vad gäller de rekommendationer som uteslutande faller inom medlemsstaternas behörighet, har kommissionen dessutom genomfört en uppföljning av de framsteg som gjorts. Kommissionen kommer att lägga fram sina slutsatser i en rapport till rådet och Europaparlamentet i enlighet med artikel 14 i förordning (EEG) 218/92 (punkt 1.54.).

Rekommendation nr 8

Analys av budgetförvaltningen

Faktiska intäkter // Åtgärd nr 8

Analys av budgetförvaltningen

Faktiska intäkter

De månatliga belopp för jordbruksavgifter som Frankrike tillgängliggjorde uppgick i genomsnitt till 4,7 miljoner euro från januari till april 2001, men ökade markant till 10,3 miljoner euro i maj 2001 och låg därefter kvar på den högre nivån. För hela år 2001 motsvarade detta en ökning med 74 % i förhållande till år 2000, i motsats till den allmänna trenden för importtullar (punkt 1.7). // Kommissionen kommer att kontakta de franska myndigheterna för att ta reda på skälet till ändringen och kommer vid behov att vidta lämpliga åtgärder för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen (punkt 1.7).

Rekommendation nr 9

Utnyttjande av statistik för bedrägeribekämpning // Åtgärd nr°9

Utnyttjande av statistik för bedrägeribekämpning

Revisionsrätten rekommenderade i sin årsrapport för budgetåret 1999 [7] att en metod där man jämför skattemässiga källor med statistiska källor, som både Frankrike och Italien har testat, skall utsträckas till övriga medlemsstater och användas som ett möjligt sätt att bekämpa bedrägerier. I sitt svar åtog sig kommissionen att diskutera denna metod med medlemsstaterna.

[7] Punkter 1.63-1.70.

I sin rekommendation [8] om ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av Europeiska gemenskapens allmänna budget för budgetåret 1999 välkomnar rådet med intresse revisionsrättens rekommendation och föreslår att denna fråga skall behandlas inom den rådgivande kommittén för egna medel. Även om kommissionen har vidtagit lämpliga åtgärder för att fullfölja detta åtagande, har inte medlemsstaterna kunnat komma fram till någon överenskommelse. Revisionsrätten rekommenderar återigen att kommissionen skall fortsätta med sina ansträngningar på detta mycket viktiga område (punkter.1.42/1.43/1.44). // Denna fråga debatterades vid mötena i rådgivande kommittén för egna medel under 2001. Slutsatserna från dessa diskussioner, som både Frankrike och Italien var eniga om, visar tyvärr att de statistiska uppgifter om momsintäkterna som skall användas vid skattekontroll kräver sådan förfining att andra riskindikatorer kommer att vara mer tillgängliga, pålitligare och lättare att använda. För övrigt ansåg medlemsstaterna att rådgivande kommittén för egna medel inte var den bäst lämpade för att ytterligare utveckla denna idé. Emellertid kommer uppgifterna att finnas tillgängliga om medlemsstaterna anser att de är användbara för deras riskanalyssystem. Dessutom tar kommissionen systematiskt upp frågan vid sina kontroller av egna momsmedel för att säkerställa att de nationella myndigheterna beaktar skillnaderna mellan den teoretiska och faktiska momsen (punkt 1.43/1.44).

[8] Dokument SN 2088/01 - DG F II.

DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN

Rekommendationer från Europeiska revisionsrätten // Kommissionens åtgärder

Sammanfattning

I samband med halvtidsöversynen överlämnade kommissionen i juli 2002 sina rekommendationer för en ny gemensam jordbrukspolitik till rådet och parlamentet. Den föreslår att lämpliga åtgärder vidtas i fråga om durumvete efter revisionsrättens analys som har stöd i extern utvärdering och intern analys.

Det ofullbordade genomförandet av reglerna för mjölkkvoterna har lett till att ett överträdelseförfarande har inletts mot vissa medlemsstater. Sanktionerna har skärpts och harmoniserats i enlighet med revisionsrättens rekommendationer. För övrigt kommer kommissionen att undersöka marknaden för nötkött under 2004 och 2005 och analysera effekten av olika instrument inom denna sektor, särskilt det nya exstensifieringsbidrag som infördes genom Agenda 2000. Vad gäller databasen "Clearance Audit Trail System" (CATS) och för systemet IACS (Integrated Agricultural Control System) har kommissionen redan vidtagit åtgärder för att ytterligare förbättra dessa system enligt revisionsrättens rekommendationer.

Rekommendation nr 1

IACS kontrollrapportering // Åtgärd nr 1

IACS kontrollrapportering

I samband med utvärderingen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet utförde revisionsrätten stickprov på 156 transaktioner. Revisionsrätten anser att rapporteringen om resultaten från IACS-kontroller måste förbättras och den bör framför allt särskilja mellan resultat från slumpmässiga kontroller och kontroller som grundar sig på riskbedömning. (punkterna 2.44). // Vad gäller stöd till grödor uppmanas medlemsstaterna att inlämna en rapport som bl.a. skall innehålla resultaten från de kontroller som genomförs. Därför begär kommissionen att medlemsstaterna med hjälp av ett frågeformulär som kommissionen utformat separat skall rapportera resultaten av de ärenden som valts ut på grundval av risk och enligt ett slumpförfarande från och med 2002. Vad gäller djurbidragssystem är medlemsstaterna inte skyldiga att rapportera sina kontrollresultat i enlighet med revisionsrättens förslag. Uppdelningen mellan kontroller på grundval av risk och enligt ett slumpförfarande har verkligen undersökts regelbundet i samband med den granskning av jordbruksutgifter som kommissionen genomfört. Syftet är att i enlighet med förordning nr 3887/92 säkerställa att urvalet av jordbrukare för kontroller på plats är representativa. Dessutom kar IACS-lagstiftningen i detta avseende skärpts genom artikel 19.1 i förordning nr 2419/2001, som är tillämplig från den 1 januari 2002, enligt vilken medlemsstaterna "slumpmässigt skall välja ut 20-25 % av det minsta antal jordbrukare som skall kontrolleras på plats." Detta lagstiftningskrav kommer att ge revisionen en korrekt grundval, vilket förutsätts i revisionsrättens synpunkter (punkt 2.44).

Rekommendation nr 2

Databasen CATS // Åtgärd 2

Databasen CATS

Kommissionen förfogar över en databas (CATS - Clearance audit trail system) som omfattar en samling uppgifter om betalningar som genomförts inom ramen för EUGFJ:s garantisektion i de 15 medlemsstaterna under föregående budgetår. Revisionsrätten konstaterade att majoriteten av uppgifterna är behäftade med talrika brister. Kommissionen bör vidta nödvändiga åtgärder för att göra CATS-databasen mera tillförlitlig och användbar (punkt 2.47.). // I framtiden kommer kontrollerna av CATS-uppgifterna att förbättras genom ett antal kontroller som påminner om dem som vidtagits av revisionsrätten. Dessutom kommer striktare kvalitetskontroller (t.ex. användning av kodförteckningar) att infogas i det program som medlemsstaterna använder för att skicka datauppgifter till kommissionen från budgetåret 2002 och framåt (punkt 2.47).

Rekommendation nr 3

Godkännande av räkenskaperna // Åtgärd 3

Godkännande av räkenskaperna

Attesterande organ: en del av dessa organ utsågs för sent. En del betalningskontor uppfyller inte villkoren för att godkännas. Kommissionen bör vidta åtgärder som gör att situationen kan förbättras (punkt 2.53-2.55). // Kommissionen kommer eftersträva att de attesterande organen utses tidigare på året och att detta också sker 2002. Den övervakar dessutom noggrant förfarandet för att godkänna de nya betalningskontoren (punkterna 2.53.-2.55.).

Rekommendation nr 4

Mjölkavgift // Åtgärd 4

Mjölkavgift

Revisionsrätten upprepar att kommissionen bör vidta åtgärder för att säkerställa att korrigeringar tillämpas för svagheter i systemen som utgör en finansiell risk för EUGFJ (punkt 2.71.). // Tidigare finansiella rättelser som vidtagits i fråga om tilläggsavgiften har gällt två element, nämligen beloppet på utestående avgifter och den beräknade räntan för försenade inbetalningar av avgiften. I enlighet med en rad nya domar som avkunnats i Europeiska gemenskapens domstol kan man inte kräva att medlemsstaterna skall betala in avgifter som ännu inte samlats in (särskilt när avgifterna är föremål för nationella domstolsförhandlingar) och om vissa belopp inte betalas in eller betalas in för sent, är det inte i sig någon överträdelse av medlemsstaternas skyldigheter.

Kommissionen framhåller det faktum att skälet till att stora avgiftsbelopp inte har samlats in huvudsakligen är på att producenter som vägrar betala avgiften har gått till domstol i frågan.

Dessutom har kommissionen antagit en ny förordning om införande av en tilläggsavgift (förordning 1392/2001) som huvudsakligen skall stärka de sanktioner som är tillämpliga vid oegentligheter eller bedrägeri, varigenom revisionsrättens rekommendationer följs.

Rekommendation nr 5

Den gemensamma organisationen av marknaden för durumvete // Åtgärd nr 5

Den gemensamma organisationen av marknaden för durumvete

I sin uppföljning av observationerna i sin årsrapport 1997 konstaterar revisionsrätten att stödet för durumvete betydligt överskrider det belopp som behövs för att bibehålla producenternas inkomster. Man skulle ha kunnat uppnå betydande inbesparingar om man hade ändrat stödsystemet. Revisionsrätten anser att de rekommendationer som gemenskapsinstitutionerna avgivit fortfarande äger giltighet (punkter 2.87.-2.89.). // Enligt revisionsrättens analys av denna sektor och den utvärdering som gjorts av oberoende experter föreslår kommissionen att man minskar det specifika extra stödet på 250 euro/ha på det traditionella området och helt överger stödordningen på det icke-traditionella området. För att öka produktionen av kvalitetsdurumvete föreslås det att man skall införa ett specifikt stöd på 15 euro/ton durumvete som säljs till industrin inom ramen för kontrakt som garanterar att vissa kvalitativa villkor uppfylls (punkterna 2.87.-2.89.).

Rekommendationerna nr 6 och nr 7

Särskilda rapporten om bananer // Åtgärderna nr 6 och 7

Särskilda rapporten om bananer

De åtgärder som har vidtagits för att uppnå målen med GOM, av vilka vissa inte har uppnåtts, uppvisar brister. I sin särskilda rapport presenterar revisionsrätten flera rekommendationer, särskilt genom att bättre definiera målen med GOM för att förbättra kontrollerna. Eftersom kommissionen har utlovat att den skall göra den första utvärderingen av betydelse omkring 2004, är det viktigt att tillse att denna tidsplan respekteras och att vaka över att det också görs en utvärdering av synergier mellan olika stödformer för bananer (punkterna 2.115.-2.117.). // Detaljerna i definitionen och kvantifieringen av målen motsvarar dem som man känner från övrig gemensam organisation av marknaden (GOM) och kommer att undersökas i samband med utvärderingen av organisationen av marknaden 2004 (artikel 32 i förordning nr 404/93).

För övrigt kommer det att införas en renodlad tullordning senast den 1 januari 2006 (artikel 16.1 i förordning (EEG) nr 404/93, som ändrats genom förordning (EG) nr 216/2001).

Mera specifikt återstår det att införa tullförfaranden för import till medlemsstaterna och kommissionen kommer att fortsätta att insistera på att medlemsstaterna skall finna en varaktig lösning på problemet (punkt 2.115.-2.117.).

Rekommendation nr 8

Särskilda rapporten om oljeväxter // Åtgärd nr 8

Särskilda rapporten om oljeväxter

Revisionsrätten rekommenderar ändå att kommissionen bör ompröva stödet till produkter som kan odlas i stället för oljeväxter (punkt 2.123.). // Stödet till korn som kan odlas i stället för oljeväxter revideras för närvarande inom ramen för halvtidsutvärderingen inom Agenda 2000. Vad gäller situationen för oljeväxter bör det noteras att de inte kommer att påverkas av sänkningen av interventionspriset för korn. Samtidigt kommer oljeväxterna att dra nytta av en motsvarande ökning av direkta betalningar i den allmänna ordningen för jordbruksgrödor som höjs från 63 euro/ton till 66 euro/ton (punkt 2.123.).

Rekommendation nr 9

Den särskilda rapporten om extensifieringsersättning för uppfödning av nötboskap // Åtgärd 9

Den särskilda rapporten om extensifieringsersättning för uppfödning av nötboskap

Revisionsrätten har upptäckt vissa svagheter i genomförandet av stödet men har framför allt försökt mäta den reella indikativa effekten av ersättningen på uppfödningssättet. På den punkten anser revisionsrätten att effekten är begränsad. Mot bakgrund av detta rekommenderar revisionsrätten kommissionen att göra en bedömning av effektiviteten vad gäller stöd (punkt 2.127.). // Kommissionen kommer under 2004 och 2005 att undersöka hur marknaden för nötkött är organiserad och analysera effekten av olika instrumenten inom denna sektor, särskilt det nya exstensifieringsbidrag som infördes genom Agenda 2000 (punkt 2.127.).

Rekommendation nr 10

Kontrollsystemet // Åtgärd nr 10

Kontrollsystemet

Kommissionen bör varje år göra om och verifiera ett representativt urval IACS-kontroller (punkt 2.44.). // Kommissionen anser att IACS möjliggör en omfattande begränsning av antalet fel. Dessutom förbättrar kommissionen fortlöpande kontrollsystemet genom att förfina berörda förordningar och genom att tillskynda att de genomförs och utvecklas fullständigt i medlemsstaterna. Detta gäller exempelvis genomförandet av systemet för att identitetsmärka boskapen eller att åtminstone senast den 1 januari 2005 införa ett geografiskt identifieringssystem (punkt 2.44.).

Kontrollarbetet har i många år varit ett rutininslag under nästan alla IACS-uppdrag och är fortsatt en mycket viktig del av många granskningar på platsen som kommissionen utfört. Detta återges till fullo i kommissionens granskningsrapporter.

STRUKTURÅTGÄRDER

Rekommendationer från Europeiska revisionsrätten // Kommissionens åtgärder

Sammanfattning

Kommissionen kommer att närmare jämföra nuvarande uppgifter med tidigare rapporter. För att dessa åtgärder skall kunna genomföras på ett effektivt sätt krävs emellertid ett fullständigt samarbete mellan medlemsstaterna. På kommissionens initiativ granskas för närvarande möjligheten att förenkla framtida förfaranden. Genom anslutningsinstrumenten förbereds kandidatländerna på arbetet med att programplanera och förvalta insatser som genomförs inom ramen för strukturfonderna och sammanhållningsfonderna. Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar för att förbättra betalnings- och kontrollförfarandena i medlemsstaterna.

Rekommendation nr 1

Budgetförvaltning: betalningsprognoser // Åtgärd nr 1

Budgetförvaltning: betalningsprognoser

Trots att man tillsammans med medlemsstaterna har inrättat ett system för prognoser av utbetalningsansökningar [9] är beräkningen av de betalningsbemyndiganden som krävs fortfarande inte särskilt tillförlitlig. När tillgängliga uppgifter kan tänkas ändra denna beräkning beaktas dessutom inte detta för att uppdatera budgetberäkningarna (ändringsskrivelse, tilläggs- och ändringsbudget [10]). Under dessa omständigheter finns det, liksom beträffande åtagandebemyndiganden, fortfarande ingen koppling mellan hur budgetberäkningen beträffande betalningsbemyndiganden utarbetas och hur stödåtgärderna antas och framskrider (Punkt 3.14).

[9] Se årsrapporten för budgetåret 1999, kommissionens svar till punkt 3.13.

[10] De arbetsdokument som kommissionen utarbetar i samband med de preliminära budgetförslagen ger för övrigt ingen indikation om hur man har utfört dessa beräkningar.

// Det är inte lätt att förutse det budgetmässiga genomförandet av betalningsbemyndigandena.

Kommissionen kommer att närmare jämföra nuvarande uppgifter med tidigare rapporter. Medlemsstaterna har uppmanats att höja kvaliteten på prognoser genom att utarbeta dem per program och tillhandahålla dem elektroniskt (punkt 3.15.).

Det låga genomförandet av betalningar för åtgärder för perioden 2000-2006 under 2000 och 2001 beror främst på att de inleddes så sent. För program för vilka åtagandena gjordes 2000 kommer kommissionen att förfoga över exakta uppgifter för genomförandet i början av 2003, efter den första gången som regeln om automatiskt frigörande under året n+2 har tillämpats (punkt 42).

I sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet "Budgetgenomförandet under strukturfonderna, särskilt de utestående åtagandena (R.A.L)" (KOM(2002)528 slutlig, 20.9.2002) har kommissionen redan fördjupat frågan om skillnaden mellan medlemsstaternas regler och genomförandet och lagt fram betalningsprognoserna för perioden fr.o.m. nu till 2010.

Rekommendation nr 2

Budgetförvaltning: inkomst- och utgiftsredovisning // Åtgärd 2

Budgetförvaltning: inkomst- och utgiftsredovisning

Jämfört med det föregående budgetåret har kommissionen strukit de rubriker som avser lärdomar som kan dras. De strukturella brister som påträffats under de senaste budgetåren skulle ha krävt en mycket mer djupgående analys. Detta i syfte att föreslå förbättringar när det gäller finansierings- och budgetramarna (budgetplanen, förfaranden för utarbetande av anslagsberäkningar) och bestämmelser för programplanering och förvaltning i förordningarna om strukturåtgärder. Det skulle också ha varit värdefullt om kommissionen analyserat sitt eget ansvar i samband med förseningar av programplaneringsförfarandet, brister i anslagsberäkningar och anhopningen av transaktioner i slutet av budgetåret. (Punkterna 1.32./1.36.). // Kommissionen har för avsikt att i nästa inkomst- och utgiftsredovisning lägga fram mer detaljerade uppgifter om anslagsprognoserna och koncentrationen av transaktioner i slutet av budgetåret. Rubriken, som avser vilka lärdomar som kan dras, innebär inte någon informationsförlust, eftersom de detaljuppgifter som rör analyserna fortfarande återfinns i inkomst- och utgiftsredovisningen. (Punkterna 3.18./3.19.).

Rekommendation nr 3

Genomförande av programplaneringen: förenkling // Åtgärd 3

Genomförande av programplaneringen: förenkling

Ett av de huvudsakliga målen i de nya rättsliga ramarna [11] var att programplaneringsförfarandet skulle påskyndas och förenklas. Programplaneringen, som sker i flera successiva etapper [12], har emellertid visat sig vara synnerligen tungrodd. Utmärkande för denna har varit att det inte funnits någon klar och tydlig åtskillnad mellan kommissionens och medlemsstaternas ansvarsområden eller några exakta och på förhand fastställda ramar för programplaneringen. Det visade sig att det krävdes långa förhandlingar mellan medlemsstaterna och kommissionen [13], utan att de operativa ramarna för stödåtgärderna för den skull blev helt fastställda. En generell förklaring till detta är att osäkerheten består när det gäller kommissionens och medlemsstaternas ansvarsområden och att texten i bestämmelserna fortfarande är komplex när det gäller programplanering, förvaltning och redovisning av utgifter. Fastställandet av områden som är stödberättigade inom stödåtgärder för mål 2 är ett exempel på svårigheter som förekommer vid inledningen av programplneringsfasen. Revisionsrätten rekommenderar därför att erforderliga åtgärder skall vidtas för att i tid utarbeta lämpliga ramar för framtida programplaneringar, framför allt med tanke på nästa utvidgning (Punkter 3.30, 3.33 och 3.41).

[11] Rådets förordning (EG) nr 1260/1999, av den 21 juni 1999, om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (EGT L 161, 26.6.1999, s. 1). Enligt de nya rättsliga ramarna för perioden 2000-2006 gäller för varje enskild stödåtgärd följande:

[12] Planer, gemenskapsstödramar, samlade programdokument, operativa program och programkomplement.

[13] I sitt yttrande nr 10/98 om vissa förslag till förordningar inom ramen för Agenda 2000, punkt 4.1-4.7 "Programplaneringsförfarandet" i det avsnitt som berör förslag till förordningar för strukturfonderna, konstaterade revisionsrätten att man kunde ifrågasätta den verkliga nyttan av olika etapper i programplaneringen där endast det sista dokumentet i kedjan, programkomplementet, omfattar en strategi och huvudsakliga linjer för stödåtgärden och innehåller närmare detaljer avseende åtgärderna.

// På kommissionens initiativ granskas för närvarande möjligheten att förenkla framtida förfaranden. Kommissionen hoppas att tidsplanen för Europaparlamentet och rådets antagande av texterna ger utrymme för förhandlingar om programmen innan genomförandeperioden börjar. Anslutningsinstrumenten är i färd med att förbereda kandidatländerna på arbetet med att programplanera och förvalta insatser som genomförs inom ramen för strukturfonderna och sammanhållningsfonderna. I sin andra rapport om den ekonomiska- och sociala sammanhållningen har kommissionen redan påpekat att områdesindelningen för mål 2 är fragmenterad och i rapporten åberopar kommissionen också möjligheten att i framtiden främst låta medlemsstaterna få ansvar för områdensindelningen för mål 2 (Punkterna 3.33. och 3.41.).

Vad gäller den nuvarande programplaneringsperioden kommer en rad förenklingsåtgärder att diskuteras med medlemsstaterna vid ett gemensamt möte i Kommittén för utveckling och omställning av regioner, Förvaltningskommittén för jordbrukets struktur och landsbygdens utveckling, Europeiska socialfonden och Fonden för fiskets utveckling den 19-21 november 2002 om förenklingar (uppföljning av ministermötet den 7 oktober 2002). Kommissionen kommer också före slutet av år 2002 att anta ett förenklingspaket som omfattar vissa förändringar av förordningarna 1685/1999 (stödberättigande) och 438/2001 (förvaltnings- och kontrollsystemen).

Den preliminära tidsplanen för reflektioner avseende perioden efter 2006 ser ut på följande sätt:

- Den andra delrapporten godkänns den 29 januari 2003.

- Den 3 och 4 mars arrangeras ett seminarium om genomförandemetoden för den framtida sammanhållningspolitiken (denna punkt kommer att diskuteras vid direktörernas möte på måndagen).

- Den tredje delrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen är planerad till december 2003. Rapporten kommer att innehålla riktlinjerna för den framtida sammanhållningspolitiken.

Rekommendation nr 4

Genomförande av programplaneringen: stödberättigande i fråga om olika typer av utgifter // Åtgärd nr 4

Genomförande av programplaneringen: stödberättigande i fråga om olika typer av utgifter

Det är inte blott programplaneringen som vållar problem, utan också komplexiteten i de regeltexter som gäller utgifterna och de osäkerheter som fortfarande finns i fråga om tolkningen av olika grundläggande inslag såsom vissa utgifters stödberättigande, utgifterna för samfinansiering av intäktsskapande investeringar eller definitionen av en slutlig stödmottagare. // De planerade ändringarna av förordningarna 1685/2000 och 438/2001 (se åtgärd nr 3) bör bringa klarhet i frågan om hantering av förskott som stödberättigande utgifter och skyldigheterna att arkivera verifikat. Vad gäller finansieringen av infrastrukturella projekt som ger intäkter, försåg GD Regionalpolitik medlemsstaterna i juli 2002 med vägledande handlingar som sedan diskuterades i kommittén för utveckling och omställning av regioner. Dessa handlingar kommer inom kort att färdigställas och överlämnas till medlemsstaterna (Punkt 3.32.).

Rekommendation nr 5

Genomförande av programplaneringen: strukturfondernas gemensamma databas (SFC) // Åtgärd nr 5

Genomförande av programplaneringen: strukturfondernas gemensamma databas (SFC)

Uppdelningen av strukturåtgärdernas förvaltning mellan olika tjänsteenheter inom kommissionen gör det fortfarande svårt att få en helhetsbild av situationen. Den gemensamma databasen för strukturfonderna, som skall möjliggöra ett elektroniskt informationsutbyte, var inte operativ vid programförhandlingarna. I slutet av 2001 saknades fortfarande vissa uppgifter, framför allt avseende FFU (punkt 3.37). // Sedan slutet av 2001 är en gemensam databas för strukturfonderna (SFC) i drift och används av de fyra generaldirektorat som ansvarar för strukturfonderna. Den innehåller tabellerna från vägledningen till strukturfonderna med en fördelning av medlen efter mål, fond, medlemsstat och gemensam stödram. Uppgifterna om FFU kommer att införas under 2002.

Rekommendation nr 6

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen: avslutande av insatser före år 2000 // Åtgärd 6

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen: avslutande av insatser före år 2000

De kontroller som medlemsstaterna skall genomföra före avslutningen av varje insatsform under perioden 1994-1999 är ett helt avgörande inslag för systemens pålitlighet och betalningskravens formella riktighet. Trots vissa framsteg i fråga om att säkerställa att bestämmelserna tillämpas på samma sätt, kan kontrollsystemen ännu inte garantera att de slutliga utgiftsdeklarationerna har genomgått tillräckligt sträng och pålitlig kontroll. Under 2001 avslutade kommissionen 53 stödåtgärder avseende perioden 1994-1996 för mål 2 (varav 16 inom ERUF och 37 inom ESF). I slutet av 2001 återstod ännu 53 oavslutade stödåtgärder vilket motsvarade 575 miljoner euro i utestående åtaganden (varav 44 inom ERUF för 540 miljoner euro och 9 inom ESF för 35 miljoner euro). De förfaranden för avslutande som tillämpades för stödåtgärderna avseende perioden 1994-1996 för mål 2 och för projekt inom Sammanhållningsfonden är i allt väsentligt identiska med dem som tillämpades för den föregående perioden. Med tanke på de stödåtgärder som kommer att avslutas från år 2002 och framåt bör kommissionen intensifiera sina åtgärder och se till att verksamheten inom de olika tjänsteenheter som ansvarar för strukturåtgärder samordnas bättre (punkter 3.62 och 3.81). // Kommissionen har inlett kontroll av mycket viktiga program under 2001 för att försäkra sig om att medlemsstaterna genomför förordning 2064/97. Som ett resultat av de detaljerade rekommendationerna till de berörda organen har medlemsstaterna gjort stora ansträngningar för att före avslutningen av åtgärderna genomföra det nödvändiga kontrollarbetet i enlighet med förordningen. I det avseendet har kommissionen infört en rad förfaranden som skall ge en rimlig säkerhet för att icke stödberättigande utgifter inte samfinansieras. Kommissionen kommer att försäkra sig om att de materiella bristerna har behandlats på vederbörligt sätt före avslutningen. Den kommer att både sköta och utveckla en effektiv samordning mellan avdelningarna med ansvar för strukturfonderna, vilka har arbetat med att förbereda avslutningen. För övrigt kommer kontrollen av avslutningen att ske i samband med avslutningen av en rad utvalda program för att undersöka tillförlitligheten i de uppgifter som lämnats vid avslutningen och för att identifiera och utesluta alla uppgifter som inte uppfyller villkoren. Detta revisionsprogram började med revisionen av vissa mål-2-program som genomfördes mellan 1994 och 1996 och som nu till större delen avslutats. (Punkt 3.81).

Rekommendation nr 7

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen: uppföljning av egna kontroller vid avslutningen // Åtgärd 7

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen: uppföljning av egna kontroller vid avslutningen

Förfarandena för handläggning av ansökningar om slutbetalning utgjordes alltid av samråd mellan tjänsteenheterna, utan att respektive ansvarsområden hade ändrats jämfört med den föregående perioden. Syftet med dessa förfaranden var framför allt att kontrollera om enskilda anomalier som upptäckts vid tidigare eventuella kontroller på platsen hade åtgärdats. Uppföljningen av dessa iakttagelser från tidigare kontroller var fortfarande baserade på olika databaser som inrättats utan samordning eftersom den samlade databas som kommissionen hade aviserat inte kunde tas i bruk före 2002(punkt 3.48) [14].

[14] Se årsrapporten för budgetåret 2000, kommissionens svar till punkt 3.70.

// Från och med 2003 kommer det nya datasystemet SYSAUDIT att säkerställa planläggningen och uppföljningen av kommissionens revisioner i fråga om strukturfonderna.

Rekommendation nr 8

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen: system för förvaltning som inrättats av medlemsstaterna för perioden 2000-2006 // Åtgärd nr 8

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen: system för förvaltning som inrättats av medlemsstaterna för perioden 2000-2006

Bestämmelserna om förvaltning och kontroller avseende perioden 2000-2006 har förstärkts. Deras genomförande lider emellertid redan av förseningar, alla system är ännu inte redo att tas i bruk och den oberoende kontrollen av de utförda transaktionerna har ännu inte inletts. Bland de löpande betalningarna upptäckte revisionsrätten samma slags icke stödberättigande utgifter som de som förekom under de tidigare perioderna, vilket visar på att gällande regler inte är tillräckligt kända bland alla aktörer. För att försäkra sig om att förvaltnings- och kontrollsystemen håller den standard som krävs enligt bestämmelserna skall kommissionen regelbundet granska hur dessa system fungerar. För att göra detta krävs besök på platsen. Generaldirektoraten för regionalpolitik och fiske gjorde emellertid få besök under 2001, generaldirektoraten för sysselsättning och för jordbruk gjorde inga besök alls. Därmed har kommissionen under 2001 inte erhållit tillräcklig säkerhet om dessa systems tillförlitlighet. I vissa medlemsstater [15] finns det brister i förfarandena för kontrollen av att det rör sig om faktiska utgifter och att dessa är stödberättigande, framför allt saknades det kontroller av kvitterade fakturor eller motsvarande handlingar. Följden av detta är att en utgiftsredogörelse upprättas utan att man försäkrar sig om att det rör sig om faktiska utgifter. Kommissionen bör alltså så snart som möjligt försöka slutföra sina verifikationer i medlemsstaterna och se till att kontrollnormerna och reglerna för stödberättigande, samt de sanktioner som blir följden om dessa regler inte efterlevs, sprids och förstås på alla nivåer (punkterna. 3.66, 3.67 och 3.82).

[15] Spanien (FFU), Portugal (ESF), Tyskland (ERUF och ESF) och Finland (ERUF).

// Införandet av system som skall göra det möjligt att följa de striktare normerna har visserligen försenats, men medlemsstaterna har nu gjort betydande ansträngningar för att skapa nödvändiga strukturer. De har också bättre kunskap om villkoren och är bättre skickade att uppfylla dem. Generaldirektoraten för strukturfonderna har genomfört en revision av dessa system, både på platsen och på grundval av de beskrivningar som lämnats in i enlighet med artikel 5 i förordning 438/2001. Vid sina revisioner koncentrerar sig kommissionen uteslutande på de kontroller som är nödvändiga för att säkerställa att utgifterna på alla nivåer är precisa, formellt korrekta och stödberättigande. Under nästa år kommer den att fortsätta sina revisioner av sådana system med tyngdpunkt på program som ännu inte varit föremål för revision och på Sammanhållningsfonden, som nu omfattas av liknande villkor enligt förordning 1386/2002 av den 29 juli 2002. Den kommer att vidta lämpliga åtgärder för att brister skall kunna upptäckas. (punkterna 3.68 och 3.82).

I början av år 2003 kommer kommissionen att inför Europaparlamentet lägga fram en rapport om slutsatserna från kontrollen av de nya systemen i medlemsstaterna.

Rekommendation nr 9

Rationalisering av budgetstödet och förbättring av de finansiella förvaltningsförfarandena i samband med lokala sysselsättningsåtgärder // Åtgärd 9

Rationalisering av budgetstödet och förbättring av de finansiella förvaltningsförfarandena i samband med lokala sysselsättningsåtgärder

När det gäller ett urval av innovativa och förberedande projekt avseende lokal sysselsättning som kommissionen direktfinansierat, var kommissionens förfaranden för ekonomisk förvaltning inte tillräckligt strama i vissa fall. Dessutom garanterades inte någon sund ekonomisk förvaltning av sådana projekt på grund av att de olika innovativa åtgärderna till viss del överlappade varandra och att vissa projekt godkändes sent (punkt 3.118). // Kommissionen är enig med revisionsrätten i fråga om dess allmänna rekommendation om att rationalisera budgetstödet och förbereda de finansiella förvaltningsförfarandena för lokala sysselsättningsåtgärder som ett led i de innovativa och förberedande åtgärderna. Den avser att genomföra dessa budgetposter på bästa möjliga sätt, med de personalresurser som finns. (Punkt 3.118).

INRE POLITIK

Rekommendationer från Europeiska revisionsrätten // Kommissionens åtgärder

Sammanfattning

Kommissionen godtar i stort de rekommendationer om forskning som revisionsrätten gör i sin rapport för år 2001. I de flesta fallen vidtogs de åtgärder som beskrivs här redan innan årsrapporten offentliggjordes och de kommer att fullföljas eller intensifieras.

Kommissionen har lagt fram förslag utifrån revisionsrättens rekommendationer avseende utgiftssystemet och värde per verksamhet, som skall tillämpas på forskningsprojekten inom sjätte ramprogrammet, men det har varit nödvändigt att revidera dem innan de kan godkännas av rådet och Europaparlamentet (Generaldirektoratet för forskning och teknisk utveckling).

Kommissionen har börjat förbättra förvaltningen av utbildnings- och ungdomsprogrammen i samband med att de nya Sokrates II- och ungdomsprogrammen träder i kraft i början av år 2000. Denna förbättring omfattar bland annat en förstärkning av förvaltningen av de decentraliserade åtgärder som omfattar de nationella organ som inrättats av medlemsstaterna. Dessutom har kommissionen meddelat att den framgent avser att använda ett förvaltningsorgan i stället för ett kontor för tekniskt bistånd (Generaldirektoratet för utbildning och kultur).

Rekommendation nr 1

Utvärdering av TEN-T-programmet // Åtgärd nr 1

Utvärdering av TEN-T-programmet

Beträffande åtgärdsprogrammet för transeuropeiska transportnät bör kommissionen stärka den rättsliga ramen och ramverket för kontroll för att förbättra skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen (till exempel ställa krav på anslagsmeddelanden mellan medlemsstater och slutmottagare samt ta fram och införa klarare regler för när kostnader är stödberättigande). Utvärderingen av förslag bör förbättras genom att man i högre grad använder externa experter och den bör även dokumenteras ordentligt. Administrativa förfaranden och IT-system bör ändras med tanke på de speciella förutsättningar som gäller för åtgärdsprogrammen för transeuropeiska transportnät. Genomförda åtgärdsprogram för transeuropeiska transportåtgärder bör granskas regelbundet. (punkt 4.74). // Kommissionen är redan långt framme på en del av de områden som revisionsrätten nämner. Revisionen av standardtexterna till kommissionens beslut och infogandet av ytterligare bilagor med mer detaljerade specifikationer, definitioner och krav är avsedd att förbättra nuvarande situation. De rekommendationer som revisionsrätten gjort i fråga om utvärderingen av förslag, de administrativa förfarandena och IT-systemen beaktas. Revisionsprogrammen för 2002-2003 kommer att omfatta den efterföljande revisionen av TEN-T. (Punkt 4.74).

Rekommendation nr 2

Påföljder // Åtgärd 2

Påföljder

Slutligen uppmanas kommissionen, liksom i förra årets årsrapport, att skydda gemenskapens ekonomiska intressen genom att tillämpa de sanktioner som anges i rådets förordning nr 2988/95. [16] Förutom att fördelar som uppnåtts på felaktig grund kan återkrävas bör dessa sanktioner vara synliga och ge möjlighet till motsvarande administrativa åtgärder och påföljder för att vara både effektiva och avskräckande. Sanktionerna skulle kunna definieras i standardavtal eller införas genom en särskild sektorsbestämmelse. (punkt 4.51).

[16] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (EGT L 312, 18.12.1995).

// Hänvisningen till förordning nr 2988/95 finns också med i reglerna för deltagande i sjätte ramprogrammet och ingår i standardkontrakten för samma program. Kontrakten skall i tillämpliga fall innehålla bestämmelser om de sanktioner som revisionsrätten omnämner. Denna åtgärd ingår också i åtgärderna 73 och 94 i vitboken om reformen av kommissionen, där det talas om att införa standardkontrakt och att lagstiftningen och förvaltningen av kontrakten skall säkras mot bedrägeri. Kommissionen åtgärdsplan för 2001-2003 om bedrägeribekämpning innehåller förberedelser av ett initiativ för att integrera administrativa åtgärder och sanktioner på området direkta utgifter.

Rekommendation nr 3

Övervakning av åtgärderna för TEN-T // Åtgärd 3

Övervakning av åtgärderna för TEN-T

Regelbundna kontroller på platsen genomförs redan av kommissionens tjänstemän med ansvar för att övervaka åtgärderna för transeuropeiska transportnät, men det rekommenderas att dessa kontroller kompletteras med tekniska och finansiella granskningar i efterhand. (punkt 4.33). // I enlighet med revisionsrättens rekommendationer kommer GD Energi och transports centrala revisionsavdelning att ta med ett stickprov på åtgärder för TEN-T i sitt revisionsprogram för åren 2002-2003 (punkt 4.33).

Rekommendation nr 4

Standardkontrakt för indirekta FoTU-åtgärder // Åtgärd 4

Standardkontrakt för indirekta FoTU-åtgärder

Det bör i standardavtalen för indirekta FoTU-åtgärder anges att deltagarna har obegränsat och solidariskt ansvar för användningen av det ekonomiska bidraget från gemenskapen (med undantag för sådana deltagare, till exempel allmänna universitet, som av juridiska skäl inte kan hållas obegränsat eller solidariskt ansvariga). (punkt 4.50). // Principen om deltagarnas obegränsade och solidariska ansvar omnämns uttryckligen i kommissionens förslag till ändring av reglerna om organisationers deltagande i sjätte ramprogrammet. Principen om obegränsat ansvar har strukits på begäran av rådet och Europaparlamentet. I den antagna texten har emellertid principen om solidariskt ansvar ändå tagits upp (punkt 4.50).

Rekommendation nr 5

Återvinning // Åtgärd nr 5

Återvinning

Ansträngningarna att återfå gemenskapsmedel som överbetalats från slutmottagare bör intensifieras, särskilt beträffande generaldirektoraten för forskning, informationssamhället samt energi och transport. (punkt 4.76). // Intensifieringen av revisionsåtgärderna har redan bidragit till att återvinningsnivån stigit och särskilt i fråga om femte ramprogrammet har kommissionen redan förenklat återvinningsförfarandena. Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar i fråga om återvinningarna.

Rekommendation nr 6

Kommissionens särskilda rapport nr 2/2002 (Sokrates och Ungdom för Europa) // Åtgärd 6

Kommissionens särskilda rapport nr 2/2002 (Sokrates och Ungdom för Europa)

I sin särskilda rapport nr 2/2002 (Sokrates och Ungdom för Europa) lämnade revisionsrätten ett antal rekommendationer för att förbättra förvaltningen av dessa program vilka bör tas i beaktande. Bland annat rekommenderas att byrån för tekniskt stöd ersätts med ett gemenskapsorgan, att förhållandet mellan kommissionen och nationella myndigheter tydligt definieras, att kontroll och övervakning på alla nivåer förbättras och att effektiva utvärderingar genomförs i tid (Punkt 4.77). // Flera av revisionsrättens rekommendationer gäller förbättringar som redan beslutats eller genomförts då programmen Sokrates II och Ungdom för Europa trädde i kraft år 2000. Dessa program följde på den tidigare versionen av Sokrates I och Ungdom för Europa, som redan granskats av revisionsrätten. Kommissionen har särskilt anmält sin avsikt attanvända till ett beslutande gemenskapsorgan för den framtida förvaltningen av programmen på området utbildning och ungdomsfrågor. Den har på ett betydande sätt stärkt alla regler för återvinning inom ett nät av nationella myndigheter. Den har dessutom utökat antalet kontroller och uppföljningar av program, bl.a. genom flera kontroller på platsen. Ramarna för utvärderingen av nya program har fastställts och försetts med indikatorer och planering i syfte att säkerställa en effektiv utvärdering.

Rekommendation nr 7

Det rättsliga ramverket av åtgärdsprogrammet för transeuropeiska transportnät // Åtgärd 7

Det rättsliga ramverket av åtgärdsprogrammet för transeuropeiska transportnät

Kommissionen bör inrikta sig på ett enhetligt genomförande av åtgärdsprogrammet för transeuropeiska transportnät där samma bestämmelser tillämpas för alla mottagare i alla medlemsstater. Den rättsliga ramen för åtgärdsprogrammen för transeuropeiska transportnät bör stärkas för att bättre skydda gemenskapens ekonomiska intressen. När avtal inte ingås med slutmottagaren skulle medlemsstaterna kunna införa anslagsmeddelanden utformade enligt en ram som tagits fram av kommissionen. Dessa anslagsmeddelanden, som skall godkännas skriftligen av mottagaren, bör innehålla bidragsbestämmelser och bidragsvillkor för att öka mottagarens medvetande om de särskilda krav som skall uppfyllas vid åtgärdens genomförande. (punkt 4.31). // Kommissionens rättstjänst har lämnat ett yttrande om att det inte är nödvändigt att ingå avtal utöver kommissionens beslut. Kommissionens beslut skall anmälas direkt till både medlemsstaterna och slutmottagaren i enlighet med artikel 10 i förordning 2236/95. Kommissionen medger emellertid att framt till slutet av 2001 underrättades endast medlemsstaten som i sin tur informerade slutmottagaren (punkt 4.31).

Rekommendation nr 8

Urvalskriterierna för ansökningar // Åtgärd nr 8

Urvalskriterierna för ansökningar

GD Energi och transport bör noggrant tillämpa urvalskriterierna för ansökningar (särskilt vad beträffar mottagningsdatum), förstärka utvärderingsprocessen genom ökad användning av externa experter, och noggrant dokumentera alla gjorda kontroller. (punkt 4.35). // Att ansökningar inkommit för sent kan förklaras med motsvarande förlängning av den förlängda ansökningstiden. Vad gäller utvärderingsförfarandet torde det vara svårt att kunna använda fler externa experter: dels ansvarar kommissionen själv för förenligheten med gemenskapspolitiken, dels beror problemet på att medlemsstaterna som projektansvariga står för större delen av finansieringen. I vissa fall kan sekretesskäl i fråga om privata finansiärer av projekten innebära ytterligare en svårighet.

Införandet av TEN-T-förfarandena i den officiella förfarandemanualen kommer att klargöra vilka krav som gäller hur kontrollerna vederbörligen skall dokumenteras (punkt 4.35).

Rekommendation nr 9

Det nuvarande centrala datasystemet vid GD Energi och transport // Åtgärd 9

Det nuvarande centrala datasystemet vid GD Energi och transport

En övergång från nuvarande databaser till det centrala datasystemet vid GD Energi och transport bör ske snarast möjligt och med beaktande av de särskilda förutsättningar som gäller för åtgärder för transeuropeiska transportnät. Under tiden bör man söka lösningar för att hantera de nyckelfunktioner för förvaltningen av ansökningar, avtal och/eller projekt som för närvarande saknas eller är ofullständiga i de aktuella IT-systemen. (punkt 4.36). // TEN-T är på väg att integreras i det centrala projektförvaltningssystemet vid GD Energi och transport (punkt 4.36).

Rekommendation nr 10 // Åtgärd nr 10

För att följa kommissionens norm för internkontroll uppmanas GD Energi och transport även att tillämpa de förfaranden som godkänts av dess generaldirektör och där så är nödvändigt anpassa dem för att återspegla de faktiska förfaranden som införts för förvaltningen av åtgärdsprogrammen för transeuropeiska transportnät. De operativa förfarandena bör därefter hållas uppdaterade. (punkt 4.34). // Revisionen av manualen pågår för närvarande och den nya versionen kommer att omfatta förfaranden som är tillämpliga på TEN-T-programmet (punkt 4.34).

EXTERNA ÅTGÄRDER

Rekommendationer från Europeiska revisionsrätten // Kommissionens åtgärder

Sammanfattning

Vad gäller de externa åtgärderna är avsikten att fr.o.m. slutet av 2002 inrätta ett integrerat program för externt stöd. Vad gäller livsmedelsstöd har vissa åtgärder vidtagits av kommissionen för att kontrollera att förfarandena tillämpas korrekt och att bl.a. halvtidsutvärderingar, slutgranskningar och revisioner genomförs regelbundet. De förvaltande tjänstegrenarna för sedan år 2000 en aktiv politik för systematisk utvärdering och avslutande av gamla eller vilande budgetåtaganden för externa åtgärder i så många fall som möjligt.

Rekommendation nr 1

Utvecklingen av utestående åtaganden // Åtgärd nr 1

Utvecklingen av utestående åtaganden

Det ackumulerade värdet av utestående åtaganden som är fem år gamla eller äldre ökade från 933,9 miljoner euro i slutet av 1998 till 1589,6 miljoner euro i slutet av 2001. Denna utveckling visar hur viktigt det är att ständigt följa upp utestående åtaganden för att de skall kunna begränsas. Det är viktigt att kommissionen skaffar sig tillförlitliga och fullständiga redovisnings- och förvaltningsuppgifter för att underlätta förvaltningen av de finansierade åtgärderna. Dessa uppgifter bör göra det möjligt att genomföra fördjupade analyser av utvecklingen av de utestående åtagandena och av karaktären på utförda betalningar (förskott eller andra betalningar) så att man kan jämföra utbetalningstakten för stödet med genomförandet på plats (Punkt 5.10). // Kommissionen är medveten om nödvändigheten av att se över andelen utestående åtaganden i samband med förvaltningen av externt stöd och instämmer i revisionsrättens synpunkter om behovet av ständig övervakning av de utestående åtagandena för att de skall kunna begränsas. De förvaltande tjänstegrenarna för sedan år 2000 en aktiv politik för systematisk utvärdering och avslutande av gamla eller vilande budgetåtaganden för externa åtgärder i så många fall som möjligt.

Vad gäller de redovisnings- och förvaltningsuppgifter som är nödvändiga för att fördjupa analysen av utvecklingen av de utestående åtagandena, bör CRIS-instrumenten och redovisningssystemet för de nya kraven på budgetförordningen i fråga om betalningstypologin kunna leda till en sådan analys från och med år 2003 (punkt 5.10).

Rekommendation nr 2

Systematiska revisionsprogram // Åtgärd nr 2

Systematiska revisionsprogram

Kommissionen borde snarast ta itu med denna fråga för att kunna se till att systematiska revisionsprogram fastställs och samtidigt tydligt fastställa den ansvarsfördelning som behövs inom kommissionen för att slutsatserna i granskningsrapporterna skall följas av åtgärder (Punkt 5.21). // Faktum är att kommissionen har planerat att fr.o.m. 2002 inrätta ett integrerat revisionsprogram för externt stöd som kommer att överta alla delegationernas och huvudkontorets externa revisonsåtgärder (punkt 5.21).

Rekommendation nr 3

Humanitärt bistånd // Åtgärd nr 3

Humanitärt bistånd

Revisionsrätten rekommenderar följande:

* Kommissionen bör vidta ytterligare åtgärder för att se till att de organisationer som ansvarar för att hantera EU-medel förbättrar sina internkontrollsystem, framför allt för att se till att de verifierande underlagen och organisationernas upphandlingsförfaranden är tillfredsställande. Kommissionen bör tydligare fastställa vilka miniminormer som skall följas.

b) Kommissionen bör vidta de åtgärder som krävs för att se till att tillräckliga undersökningar och granskningar utförs, antingen av kommissionen själv eller för dess räkning, för att den skall kunna avgöra om de internkontrollförfaranden som de samarbetspartner som står för genomförandet tillämpar är lämpliga och vidta korrigerande åtgärder om så behövs (punkt 5.50.). // På området humanitärt bistånd förekommer emligt kommissionens mening både omfattande och relativt uttömmande granskningar, instruktioner, meddelanden, riktlinjer, meningsutbyten, utvärderingar, övervakningsinsatser, kontroller och revisioner av Echo-partner. Minimistandarder, särskilt i fråga om beledsagande dokumentation och upphandlingsförfaranden, har definierats i ramavtalet för partnerskap. Mot bakgrund av reformen, den nya budgetförordningen och genomförandereglerna är ett utkast till ett nytt ramavtal för partnerskap på väg att utarbetats.

Echo sköter ett stort antal översyner och kontroller vilket sker vid de tekniska assistenternas bedömning av varje insats, den operativa gruppens bedömning och vid avslutningen av budgetenheten. Tjänstemän inom Echo har genomfört ett betydande antal revisioner under de senaste åren. I juni 2002 slöt Echo ett avtal om revision med en extern revisionsbyrå, vilket påtagligt kommer att öka det antal revisioner som redan genomförs. På så sätt är det tänkt att varje partner skall bli föremål för revision vart annat år. Dessutom har de personalresurser som avsätts till revision trefaldigats.

Rekommendation nr 4

Övervakningssystemet // Åtgärd nr 4

Övervakningssystemet

Med övervakningssystemet kan man nu hitta brister i projekten, men det krävs ytterligare arbete för att de underliggande orsakerna skall kunna analyseras. Vidare bör övervakningssystemets kvalitet, prestanda och metoder utvärderas regelbundet av kommissionen (Punkt 5.77). // Kommissionen avser att fortsätta förbättringen och utvecklingen av metoderna. Det finns också färdiga planer på att bedöma övervakningsrapporternas användbarhet och den praktiska tillämpningen av dem efter det att systemet har varit i bruk två eller tre år (punkt 5.77).

Rekommendation nr 5

Förvaltningen av det makroekonomiska stödet // Åtgärd nr 5

Förvaltningen av det makroekonomiska stödet

Revisionsrätten rekommenderar följande: //

* Mervärdet av Europeiska unionens insatser i förhållande till Världsbankens och Internationella valutafondens insatser bör fastställas tydligare. // * Det görs systematiska ansträngningar för att säkerställa förenligheten med Internationella valutafondens och Världsbankens program.

* Man bör överväga att införa ett mer harmoniserat förfaringssätt för makroekonomiskt stöd och strukturanpassningsstöd, så att länder i liknande situationer behandlas lika. // * Med hänsyn till de olika instrumentens specifika utformning och de olika rättsliga grunderna håller kommissionen med om behovet av ett mer harmoniserat förfaringssätt för makroekonomiskt stöd och strukturanpassningsstöd. Mot bakgrund av detta förbereds en manual med de metoder för de harmoniserade handledningsprinciperna för budgetstöd till tredje länder.

* Kommissionens beslutsfattande i de olika stadierna av förvaltningen av det makroekonomiska stödet bör vara mer öppet och medge insyn, och framför allt bör kommissionen dokumentera sin motivering till att man tillåter undantag från villkoren. // * Kommissionen kommer i varje enskilt fall att säkerställa att motiveringen till stöd dokumenteras på vederbörligt sätt.

* Kommissionens övervakning av kvaliteten på den ekonomiska förvaltningen i de stödmottagande länderna bör förbättras avsevärt och alla ansvariga generaldirektorat bör vara delaktiga. // * Kommissionen förbättrar delegationernas kapacitet att övervaka de politiska och ekonomiska villkoren i mottagarländerna.

* utvärderingar bör ges högre prioritet (punkt 5.85). // * En starkare koncentration på utvärderingar är redan en del av den allmänna reformen. Kommissionen planerar att genomföra utvärderingar av makroekonomiska stödprogram fr.o.m. 2003 och framåt och allt strukturanpassningsstöd som godkänts sedan 2000, inklusive ekonomiska bestämmelser för en slutlig oberoende utvärdering (punkt 5.85).

Rekommendation nr 6

Förslag från enskilda organisationer // Åtgärd nr 6

Förslag från enskilda organisationer

Delegationerna bör emellertid få tillräckligt mycket tid för att kunna uttala sig om förslag från enskilda organisationer. Kommissionen bör också undersöka alternativa förfaranden för att förkorta tiden från en enskild organisations inlämnade av ett förslag till undertecknande av avtal (Punkt 5.78). // Kommissionen välkomnar revisionsrättens kommentarer om de åtgärder som vidtagits. Rådgivningsförfarandet kommer att inbegripa delegationerna och de kommer att få tillräckligt med tid för att lämna kommentarer (punkt 5.78).

Rekommendation nr 7

Utvärderingsarbete // Åtgärd nr 7

Utvärderingsarbete

Kommissionen bör överväga att låta delegationerna utföra en större del av bedömningsarbetet med hjälp av tydliga instruktioner och tydlig ledning från de centrala enheterna, och detta arbete bör sedan följas upp (punkt 5.75). // Inom nuvarande förfaranden finns utrymme för aktivt deltagande från delegationernas sida vid bedömningen av förslagen och kommissionen kommer att säkerställa att förslagen överlämnas i tid för att de skall kunna bedömas (punkt 5.75).

Rekommendation nr 8

Informations- och förvaltningssystem // Åtgärd nr 8

Informations- och förvaltningssystem

Ett informations- och förvaltningssystem som innehåller uppgifter om experter och entreprenörer bör utvecklas (Punkt 5.67). // Även om denna information inte fortlöpande sparas i databaser, är det utan tvekan avsikten. En databas för information om kontrakt för hela kommissionen håller på att utvecklas (punkt 5.67).

UTVIDGNINGEN

Rekommendationer från Europeiska revisionsrätten // Kommissionens åtgärder

Sammanfattning

Vad gäller utvidgningen har kommissionen framhållit vilka åtgärder som varje enskilt kandidatland kan överväga för att påskynda integrationen och kommer att fortsätta ge dessa stater nödvändigt stöd.

Rekommendation nr 1

Brister i kommissionens metoder för godkännande av nationell förvaltning av Sapard // Åtgärd nr 1

Brister i kommissionens metoder för godkännande av nationell förvaltning av Sapard

När kommissionen kontrollerar att villkoren för decentraliserad förvaltning är uppfyllda bör den se till att de av revisionsrätten påtalade bristerna beaktas i tillräcklig omfattning. Kommissionen bör också kontrollera att de punkter som nämns i dess egna granskningsrapporter rättas till (Punkt 6.31). // Kommissionen anser att bristerna beror på avsaknad av konkret bevisning och på att personalen saknar erfarenhet. Kommissionen kommer att behandla dessa frågor (punkt 6.31).

ADMINISTRATIVA UTGIFTER

Rekommendationer från Europeiska revisionsrätten // Kommissionens åtgärder

Sammanfattning

Kommissionens räkenskapsförare kommer att fastställa bestämmelser och redovisningsmetoder som skall tillämpas på harmonisering av uppställningen av de decentraliserade organens räkenskaper.

Europeiska skolorna kommer att fortsätta arbeta på en mer homogen uppställning av sina räkenskaper.

Rekommendation nr 1

Uppställning av de decentraliserade organens årsredovisningar // Åtgärd nr 1

Uppställning av de decentraliserade organens årsredovisningar

Uppställningen av de decentraliserade organens årsredovisningar bör harmoniseras. Uppställningen bör även anpassas till varje organs specifika karaktär så att det ekonomiska utfallet framträder tydligare (punkt 7.26). // I den nya budgetförordningen utvidgas harmoniseringen till decentraliserade organ och det preciseras att de skall tillämpa samma redovisningsregler som EU-institutionerna, för att de skall kunna harmonisera sina räkenskaper med kommissionens senast budgetåret 2005. För att klara av detta kommer kommissionens räkenskapsförare att anta redovisningsregler och -metoder för den harmoniserade redovisningsplanen som skall antas av alla institutioner, kontor och decentraliserade organ. Uppställningen av räkenskaperna kommer alltså att harminiseras (punkt 7.26).

Rekommendation nr 2

Kontroll av Europeiska skolorna // Åtgärd 2

Kontroll av Europeiska skolorna

Arbetet med att göra framläggandet av skolornas räkenskaper enhetligare bör gå vidare så att konsolideringen av räkenskaperna förenklas. I skolornas kontoplan saknas konton för anläggningstillgångar och inventarierna tas inte upp i de allmänna räkenskaperna. Anläggningstillgångarna förs inte in i balansräkningarna för de enskilda skolorna eller i balansräkningen för kontoret för styrelsens företrädare. I årsrapporten för budgetåret 2000 nämndes brister beträffande sättet att föra inventarieförteckningar (punkt 7.34). // Europeiska skolorna kommer att fortsätta arbeta på en mer homogen uppställning av sina räkenskaper. Europaskolornas högsta råd har försett skolorna med instruktioner för att uppställningen av räkenskaperna skall kunna göras mer homogen. Skolorna är f.n. i färd med att vidta nödvändiga åtgärder för att snarast genomföra inventeringar. Kontoret för styrelsens företrädare och skolorna överväger att inbegripa anläggningstillgångarna i de allmänna räkenskaperna (punkt 7.31).

FINANSIELLA INSTRUMENT

Rekommendationer från Europeiska revisionsrätten // Kommissionens åtgärder

Sammanfattning

1. Det är särskilt viktigt att rapporterna om genomförandet av mekanismerna är tillförlitliga.

Uppgifterna om åtaganden, undertecknade kontrakt, utbetalningar och intäkter verifieras av Europeiska investeringsfonden (EIF) och är föremål för en uppföljning från kommissionen. Fram till dess att de nya förvaltningsavtalet trädde i kraft tillhandahöll EIF uppgifter om skyldigheter och utbetalningar om de åtaganden och utbetalningar två gånger om året.

Uppgifterna om åtaganden, undertecknade kontrakt, utbetalningar och intäkter verifieras av EIF och är föremål för en uppföljning från kommissionen. Fram till dess att de nya förvaltningsavtalet trädde i kraft tillhandahöll EIF uppgifter om skyldigheter och utbetalningar om de åtaganden och utbetalningar två gånger om året.

Enligt det nya ramavtalet skall dessa uppgifter tillhandahållas fyra gånger om året.

2. Revisionsrätten rekommenderar kommissionen och EIF att undersöka hur man kan avhjälpa de svagheter som den har upptäckt i fråga om snabbheten och det geografiska genomförandet av berörda mekanismer.

Olikheterna i utnyttjandegraden av ordningarna upptäcktes tidigt av kommissionen och beaktades till stor del vid definitionen av ramen för genomförandet av programmet för företag och företagaranda.

I det nya programmet för företag och företagaranda föreslås ändringar och utvidgningar av ETF Start och SMF-garantin och vidare inför en ny åtgärd, såddkapitalåtgärden. Alla tre åtgärderna skall förvaltas av EIF och syftar till att rätta till erkända brister i marknaden för att förbättra de små och medelstora företagens möjligheter att hitta finansiering.

Rekommendation nr 1

Problem med rapporteringen kring genomförandet av "Start"-mekanismen // Åtgärd nr 1

Problem med rapporteringen kring genomförandet av "Start"-mekanismen

Eftersom det inte finns några precisa mål att uppnå är det särskilt viktigt att rapporter om åtgärdens genomförande är tillförlitliga, att relevanta siffror är exakta och att åtgärden är förenlig med andra åtgärder som förvaltas av EIF och som genomförs parallellt.

Upplysningarna om åtaganden och uttag som EIF gjort för investeringar i venture capital-fonder är tillgängliga för hela året "n" under det första kvartalet av det följande året ("n+1"). Å andra sidan översänds informationen om sysselsättning från små och medelstora företag för år "n" till kommissionen genom venture capital-fonder och EIF under tredje kvartalet. Kommissionen anser att det är rimligt att behålla de existerande tidsgränserna hellre än att förmå små och medelstora företag till att antingen ändra sin finansiella rapportcykel eller skicka in rapporten i två delar. Revisionsrätten noterar att budgetmyndigheten inte informeras om utvecklingen av systemet innan budgetbesluten tas år "n+1". (punkterna 8.14/8.15). // Precis som revisionsrätten fäster kommissionen och EIF stor vikt vid tillförlitligheten i de uppgifter om mekanismens genomförande som tillhandahålls. Uppgifterna om åtaganden, undertecknade kontrakt, utbetalningar och intäkter verifieras av EIF och följs upp av kommissionen.

Kommissionen anser att insamlingen och analysen av de statistiska uppgifterna bäst sker i samband med utvärderingen. I enlighet med rådets beslut har en utvärdering i efterhand genomförts.

Fram till dess att de nya förvaltningsavtalet trädde i kraft tillhandahöll EIF uppgifter om åtaganden och utbetalningar två gånger om året. Enligt det nya ramavtalet skall dessa uppgifter tillhandahållas fyra gånger om året. (punkterna 8.14./8.15.).

Rekommendation nr 2

Problem med att på ett rättvist sätt genomföra program inom hela gemenskapen // Åtgärd 2

Problem med att på ett rättvist sätt genomföra program inom hela gemenskapen

Revisionsrätten är medveten om svårigheterna att genomföra de granskande åtgärderna. En rimlig balans måste uppnås mellan den potentiellt vinstgivande användningen av medlen och de förutsättningar som kommer av att dessa medel är offentliga och skall användas för mål som ligger i allmänhetens intresse. Revisionsrätten vill ändå påminna om att genomförandet av europeiska teknikmekanismen "Start" (startbidrag) fortafarnde medför svårigheter, och samma sak gäller ett rättvist genomförandet till förmån för små och medelstora företag inom hela gemenskapen.

I överensstämmelse med vad som ovan sagts rekommenderar revisionsrätten att kommissionen och EIF skall undersöka möjligheterna att avhjälpa brister som revisionsrätten iakttagit vad gäller hastigheten och omfattningen i fråga om genomförandet av åtgärderna (punkter 8.31/8.32). // Garantimekanismen till förmån för små och medelstora företag har visat sig vara ett effektivt instrument som når ut till en stor del av de små och medelstora företagen inom ett stort antal verksamhetsområden.

De olikheter som konstaterats i fråga om användningen av mekanismerna upptäcktes snabbt av kommissionen och beaktades till stor del vid definitionen av ramen för genomförandet av programmet för företag och företagaranda (ETF). Genom gemenskapens nya ETF ändras och utvidgas ETF Start och garantimekanismen till förmån för små och medelstora företag. Därigenom införs också åtgärden "Startkapital". Alla tre åtgärderna skall förvaltas av EIF och syftar till att rätta till erkända brister i marknaden för att förbättra de små och medelstora företagens möjligheter att hitta finansiering (punkterna 8.30/8.31).

ÅTGÄRDER SOM FÖLJER AV REVISIONSFÖRKLARINGEN 2001

Rekommendationer från Europeiska revisionsrätten // Kommissionens åtgärder

Sammanfattning

Vad gäller räkenskapernas riktighet och reformen av kommissionen är kommissionen fast besluten att modernisera ramen och systemet för räkenskaperna. En ny ram för räkenskaperna är alltså nödvändig för att kommissionen skall kunna uppfylla kraven i den ny budgetförordningen (utveckling mot ett integrerat räkenskapssystem och en striktare tillämpning av de allmänt godtagna räkenskapsprinciperna). Före slutet av 2002 kommer kommissionen att lägga fram ett detaljerat meddelande om moderniseringen av räkenskaperna.

Kommissionen kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att den nya budgetförordningen tillämpas på rätt sätt fr.o.m. den 1 januari 2003. För att mer effektivt återvinna felaktigt utbetalade medel vid direkt förvaltning, preciserade kommissionen i december år 2000 de olika aktörernas roller och förbättringarna i fråga om datoriserade hjälpmedel och förfaranden. Den 3 december 2002 antog kommissionen ett meddelande om en effektivisering av återvinningen av fordringar och den direkta såväl som indirekta förvaltningen av gemenskapsutgifterna.

Rekommendation nr 1

Bokföringsprinciper och bokföringspraxis // Åtgärd nr 1

Bokföringsprinciper och bokföringspraxis

Kommissionen håller sedan flera år på att utveckla ett nytt redovisningssystem enligt principerna om periodiserad redovisning. I den nya budgetförordningen [17] påpekas emellertid att det omarbetade redovisningssystemet kommer att införas stegvis och inte kommer att fungera fullt ut före budgetåret 2005. Ett förslag till handlingsplan lades fram i juni år 2001 [18]. Handlingsplanen, som endast befinner sig på förslagsstadiet, hade inte påbörjats överhuvudtaget i slutet av maj 2002. Att antagandet av den nya budgetförordningen har försenats är inget skäl till att genomförandet av handlingsplanen har försenats. Enbart budgetförordningens regler kommer inte att räcka till för att korrigera bokföringssystemets nuvarande brister och många praktiska bestämmelser måste införas (Punkt 9.8).

[17] Se rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002).

[18] Se årsrapporten för budgetåret 2000, punkt 9.32.

// Kommissionen är fast besluten att modernisera redovisningssystemet. Före slutet av 2002 kommer kommissionen att fatta beslut om möjligheterna till förändringar, föreslå en tidsplan de föreslagna åtgärderna och de beräknade kostnaderna samt fördelningen av medel. Då det enligt den nya budgetförordningen dessutom krävs att redovisningen för år 2005 skall utarbetas enligt principen om periodisering är det nödvändigt att snabbt vidta omfattande åtgärder.

En ny ram för räkenskaperna är alltså nödvändig för att kommissionen skall kunna uppfylla kraven i den nya budgetförordningen (utveckling mot ett integrerat räkenskapssystem och en striktare tillämpning av de allmänt godtagna räkenskapsprinciperna). Den nya redovisningsramen skall vara förenlig med de allmänt godtagna periodiseringsprinciperna för utarbetande av räkenskaper. En förbättring av årsredovisningen skall ske på ett sådant sätt att de ger en riktig bild av den aktiva såväl som den passiva sidan, den finansiella situationen, genomförandet av budgeten, enhetens resultat och kassaflödet för det berörda budgetåret

Bokföringsreformen är en omfattande uppgift. I synnerhet kommer frågan om genomförandet av periodiseringsprinciperna att undersökas noggrant för att fastställa redovisningsmetod för de enskilda transaktionerna inom de enskilda tjänsterna eller åtgärderna.

Parallellt med övergången till periodiseringsprincipen kommer det elektroniska redovisningssystemet att vidareutvecklas.

Kommissionen kommer regelbundet att informera den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten och Europeiska revisionsrätten om hur projektet utvecklas under budgetåret (punkterna 9.6/9.8).

Rekommendation nr 2

Externa åtgärder // Åtgärd 2

Externa åtgärder

I balansräkningen förekommer bland övriga fordringar per den 31 december år 2001 ett belopp som avser tillgångar som innehas av förmedlande organ (980 miljoner euro varav 73 miljoner euro är räntor). Det tillämpade förfarandet tillåter inte kommissionen att visa att det bokförda beloppet är väl underbyggt. Därför innehåller förklaringarna från generaldirektörerna för GD Utvidgning och Europeaid reservationer vad gäller uppskattningarnas tillförlitlighet för deras del, d.v.s. 685 miljoner euro (Punkt 9.25). // Som revisionsrätten påpekar är övriga fordringar en integrerad del av kommissionens nuvarande bokföringssystem och nödvändig för att utarbeta årsredovisningar.

Kommissionen vill framhålla det stora arbete som utförts av de olika generaldirektoraten för att färdigställa förteckning över de förmedlande organen. Denna kommer att underlätta övergången till integrerad redovisning, eftersom det därigenom blivit möjligt att inhämta ett maximalt antal uppgifter. Den kommer hädanefter att användas i mycket liten utsträckning, eftersom det enligt den nyligen antagna budgetförordningen krävs att utbetalningarna till förhandsfinansieringen kartläggs (punkt 9.25).

Rekommendation nr 3

Bankkonton // Åtgärd 3

Bankkonton

En avsättning för risker och kostnader på 564 miljoner euro har gjorts i den konsoliderade balansräkningen per den 31 december år 2001, för att täcka kostnaderna för nedmonteringen av utrustningen vid det gemensamma forskningscentret (GFC) där vissa delar av verksamheten lagts ner (374 miljoner euro) medan andra fortfarande pågår (190 miljoner euro). Bortsett från det faktum att kostnaden för mobiliseringen av forskningscentrets egen personal (som uppskattats till mellan 75 och 100 miljoner euro) inte har tagits med i avsättningen, så har denna beräknats internt av GFC:s personal. Så länge den tekniska utvärdering som lett fram till avsättningen inte har varit föremål för en oberoende, oavhängig granskning har den ett begränsat bevisvärde. (punkt 9.31). // I samband med balansräkningen 2001 tog kommissionen ett första steg mot att på grundval av en studie som genomförts av kommissionen företa en nedmontering av hela utrustningen vid det gemensamma forskningscentret.

Ett avtal kommer att slutas med en extern utvärderare. Det första utkastet till utvärderingsrapport torde föreligga i slutet av januari 2003 (punkt 9.31).

Rekommendation nr 4

Åtaganden utanför balansräkningen // Åtgärd 4

Åtaganden utanför balansräkningen

Den 31 december år 2001 uppgick åtaganden för differentierade anslag som ej betalats ut till 86,76 miljarder euro. Av detta belopp återstår sedan mer än två år åtaganden att betala på 28,84 miljarder euro, varav inga betalningar gjorts för åtaganden på 9,79 miljarder euro under de två senaste åren. Av detta belopp utgör enligt revisionsrättens uppskattning cirka 1 318,2 miljoner euro (13 %) inte längre någon betalningsförpliktelse (Punkt 9.32). // Under den period som revisionsrätten nämner genomförde kommissionen utbetalningar på omkring 147 miljoner euro för åtaganden som ännu ej betalats ut. Man gick igenom ytterligare 745 miljoner euro i åtaganden, men kommissionens tjänstegrenar ansåg att de skulle lämnas öppna av flera olika skäl (kontraktet gällde fortfarande, man väntade på den slutliga rapporten, rättsliga förfaranden som ännu inte var avgjorda osv.). I slutet av april 2002 hade kommissionen genomfört sin revision av hälften av alla åtaganden som skall granskas. Rapporten visar också att antalet undersökningar kommer att öka från slutet av 2002. Målet med åtgärdsplanen är att utvärdera alla potentiellt onormala utestående åtaganden före utgången av år 2003 (punkt 9.3).

Rekommendation nr 5

Iakttagelser beträffande poster i den konsoliderade balansräkningen - pensionsrättigheter // Åtgärd nr 5

Iakttagelser beträffande poster i den konsoliderade balansräkningen - pensionsrättigheter

Den konsoliderade balansräkningen för budgetåret 2001 har en balansomslutning som är 76 % större än föregående budgetår. Ökningen beror i huvudsak på att kommissionen bytt redovisningsprincip när det gäller pensionsrättigheterna. Detta principbyte har gjorts till följd av revisionsrättens iakttagelse [19], att den årliga kostnad som motsvarar de pensionsrättigheter som uppkommit under budgetåret, borde minska det ekonomiska resultatet. Kommissionen har emellertid inte beaktat denna kostnad, eftersom den tar upp hela den potentiella pensionsskulden i årsredovisningen för ett enda år och samtidigt redovisar en inkomst på samma belopp, vilket raderar ut effekten på resultatet. Därmed efterkommer kommissionen inte revisionsrättens begäran. Vid tidpunkten för denna begäran ansåg kommissionen för övrigt att en fördjupad analys av redovisningen var nödvändig. [20] Revisionsrätten anser därför att det är lämpligt att kommissionen fortsätter sin analys av hur pensionssystemet skall redovisas, med hänsyn tagen till de särskilda förutsättningarna inom gemenskapen (punkt 9.17).

[19] Årsrapporten för budgetåret 2000, punkt 7.6.

[20] Se kommissionens svar i punkt 7.6 i årsrapporten för budgetåret 2000.

// Sedan flera år anstränger sig kommissionen för att ge exakt information om pensionsrättigheterna i bilagan till årsredovisningen (i åtaganden utanför balansräkningen). Ett stort steg togs i balansräkningen för budgetåret 2001 då kostnaden för pensionsrättigheterna för första gången fördes upp på passivsidan, trots att det ännu inte finns någon IPSAS-norm. [21]

[21] IPSAS: International Public Sector Accounting Standards (internationell norm för redovisningsstandard inom offentliga sektorn).

Kommissionen anser att den tillämpade metoden är riktig, men samarbetar med revisionsrätten för att undersöka hur pensionsrättigheterna på bästa sätt skall föras upp i årsredovisningen.

Kommissionen har i samband med reformarbetet vidtagit flera åtgärder som rör pensionsreglerna, särskilt en genomförbarhetsstudie om möjligheten att upprätta en pensionsfond. Denna studie som nu pågår och skall bl.a. uppskatta den finansiella effekten av övergången till ett sådant system och utvärdera effekten för institutionernas räkenskapssystem.

Rekommendation nr 6

Iakttagelser beträffande poster i den konsoliderade balansräkningen - räntor från förskott och a-kontobetalningar till tredje part // Åtgärd 6

Iakttagelser beträffande poster i den konsoliderade balansräkningen - räntor från förskott och a-kontobetalningar till tredje part

De förmedlande organen meddelar inte alltid kommissionen de räntefordringar som härstammar från förskott och a kontobetalningar. När så sker, bokförs de inte alltid som budgetinkomster. Räntor från medel som innehas av förmedlande organ och som är kända på central nivå (se punkt 9.25) uppgick den 31 december år 2001 till 73 miljoner euro. Av dessa redovisades endast 28 miljoner euro som budgetinkomster. När belopp som erhållits på detta sätt används i åtgärder eller program, redovisas de inte systematiskt som budgetutgifter. Därmed återspeglar redovisningen inte gemenskapens totala bidrag (Punkt 9.27). // Kommissionen kommer att säkerställa att dessa räntor redovisas regelbundet i räkenskaperna och utreda den berörda situationen under föregående period.

Enligt den nya budgetförordningen skall fordringar beräknas i samband med utbetalningen av förfinansiering och räntor från medel som fortfarande är Europeiska gemenskapens egendom skall föras upp som allmänna intäkter i budgeten.

Denna nya bestämmelse kommer att säkerställa en mer konsekvent redovisning av räntan på medel som beviljats efter den 1 januari 2003.

Dessutom kommer kommissionen i de nya genomförandebestämmelserna för den nya budgetförordning, som träder i kraft den 1 januari 2003, att precisera att räntor från förfinansiering av åtgärder inom ramen för föranslutningsinstrumenten skall betraktas som kommissionens egendom (punkt 9.27).

Rekommendation nr 7

Tidsplan för inlämnande av förklaringar och rapporter // Åtgärd 7

Tidsplan för inlämnande av förklaringar och rapporter

Generaldirektörernas förklaringar samt kommissionens sammanfattande rapport utgör spontana [22] ställningstaganden som den externa revisorn (revisionsrätten) inte kan bortse ifrån vid sin revisionsförklaring. De datum som kommissionen har fastställt för inlämnande av dessa förklaringar stämmer inte överens med tidsplanen för årsrapporten som fastställs i budgetförordningen. Generaldirektörernas rapporter utgör grunden för den sammanfattande rapport som kommissionen i slutet av juli skall överlämna till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten (se punkt 9.94-9.100). Emellertid fastställs i artikel 88.1 i budgetförordningen att revisionsrätten senast den 15 juli för kommissionen skall lägga fram de iakttagelser som kan komma att ingå i årsrapporten [23] (punkt 9.54).

[22] Ledningens förklaringar.

[23] Enligt artikel 88a samt artikel 88 i budgetförordningen skall revisionsrätten lägga fram en revisionsförklaring för Europaparlamentet och rådet samtidigt med årsrapporten (senast den 30 november). Av praktiska skäl ingår revisionsförklaringen sedan 1994 i årsrapporten.

Enligt denna tidsplan kan revisionsrätten inte under tillfredsställande villkor göra någon detaljerad granskning av förklaringarna och rapporterna, som läggs fram såväl av utanordnarna som av kommissionen själv. Tidsfristen som anges i stadgan för delegerade utanordnare för framläggandet av deras årsrapporter (den 15 mars) vore lämpligare. Ändringarna av tidsplanen som föreslagits i den nya budgetförordningen understryker ytterligare att kommissionen måste se över de datum då dess avdelningar skall lämna in sina förklaringar och årsrapporter (Punkt 9.55). // Kommissionen erkänner att det under det första året efter införandet av årsrapporterna och förklaringen var omöjligt att hålla sig till den ursprungliga tidsplan som var fastställd i förteckningen över de bemyndigade utanordnande organens ansvarsområden (meddelande av den 27 juni 2001). Inom ramen för åtgärd nr 10 i den sammanfattande rapporten [24] skall kommissionen undersöka metoden och riktlinjerna för kommande budgetår och kommer i det sammanhanget att ta ett första steg mot att införa denna tidsplan (punkterna 9.53/9.54).

[24] Åtgärd nr 10: Före slutet av år 2002 kommer generaldirektorat tillsammans med GD Budget, GD Personal och administration samt den interna revisionen att undersöka och förbättra metoden och inriktningen när det gäller att utarbeta årsrapporter för 2002 med särskild uppmärksamhet på frågan om väsentlighetsprincipen och fastställande av eventuella förbehåll som skall tas med i de gemensamma förklaringarna och behandlingen av blandade delegationer.

Rekommendation nr 8

Reformens framåtskridande

Återbetalningar // Åtgärd nr 8

Reformens framåtskridande

Återbetalningar

Åtgärd 96 i vitboken, om en effektivare uppbörd av felaktigt utbetalda medel (se punkt 9.26), skulle enligt planerna börja gälla i juli år 2000. I december år 2000 antog kommissionen ett uttalande [25] i vilket principerna för en reform av förfarandena fastställdes, tillsammans med en handlingsplan för detta syfte, som omfattade en decentralisering av den operativa verksamheten och ett förstärkt stöd av dess juridiska avdelning. På grund av administrativa svårigheter har datum för ikraftträdande skjutits upp till den 30 juni år 2002 (Punkt 9.67).

[25] SEK(2000) 2204/3, 12.12.2000.

// För en mer effektiv förvaltning av återbetalningen av felaktigt utbetalade medel vid direkt förvaltning, granskade kommissionen i december år 2000 de olika aktörernas roller och förbättringarna i fråga om datoriserade hjälpmedel och förfaranden.

Den operativa decentraliseringen av debiteringsnotan till de utanordnande organen gäller fr.o.m. den 1 januari 2003 när den nya budgetförordningen träder i kraft tillsammans med genomförande bestämmelserna och de interna bestämmelserna för återbetalningsförfarandet.

Under 2002 har andra förbättringar redan genomförts:

- På dataområdet har första etappen av en förbättrad uppföljningsperiod genomförts.

- Det har överförts mer personal till återbetalningsområdet. Dessutom har samordningen av återbetalningsärendena centraliserats.

- OLAF har inrättat en ny enhet med ansvar för den administartiva och finansiella uppföljningen av oegentligheter som varit föremål för en undersökning avseende direkta utgifter.

Ett nytt meddelande från kommissionen om en effektivisering av återbetalningen av fordringar och den direkta såväl som indirekta förvaltningen av gemenskapsutgifterna kommer att antas av kommissionen i slutet av 2002 (punkt 9.67).

Rekommendation nr 9

Iakttagelser beträffande poster i den konsoliderade balansräkningen - kapitalandelar och lån i förhållande till budgetmedel // Åtgärd 9

Iakttagelser beträffande poster i den konsoli