C 374/33

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om en ny finansieringsstrategi för att finansiera NextGenerationEU

(COM(2021) 250 final)

(2021/C 374/07)

Föredragande: Judith VORBACH

Remiss Europeiska kommissionen, 31.5.2021 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 22.6.2021 Antagande vid plenarsessionen 8.7.2021 Plenarsession nr 562 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 186/0/4

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 beslutet om egna medel ) och att beslutet om egna medel därmed trädde i kraft den 1 juni 2021, vilket gör att kommissionen kan börja låna upp medel för återhämtningsinstrumentet. Kommittén uppmanar alla berörda parter att snabbt gå igenom de följande stegen för att sätta igång penningflödet. EESK välkomnar att alla medlemsstater har slutfört den nationella ratificeringen av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 ( 1 ) (nedan kallat) och att beslutet om egna medel därmed trädde i kraft den 1 juni 2021, vilket gör att kommissionen kan börja låna upp medel för återhämtningsinstrumentet. Kommittén uppmanar alla berörda parter att snabbt gå igenom de följande stegen för att sätta igång penningflödet.

1.2 Den förtroendeskapande effekten hos NextGenerationEU (nedan kallat instrumentet) har redan hjälpt till att stabilisera unionens och medlemsstaternas ekonomier och lånekostnader. Finansieringen av instrumentet kommer att öka EU:s säkra tillgångar och stärka eurons internationella roll. EESK noterar att finansieringsstrategin för NextGenerationEU bygger på upplåning på kapitalmarknaden och privata investeringar.

1.3 Jämfört med den allmänna diskussionen om instrumentets utgifter anses finansieringen av det vara en teknisk fråga. En välfungerande finansieringsstrategi är dock avgörande för ett smidigt genomförande av instrumentet. En sund finansiering, stabil riskhantering, låga lånekostnader och hållbar finansiering ligger i det civila samhällets intresse, då det är detta som i slutändan bär marknadsriskerna. Låne- och skuldhanteringen måste baseras på demokratisk kontroll, legitimitet och transparens.

1.4 Instrumentets finansieringsbehov kräver en sofistikerad strategi för att säkerställa att EU kan uppfylla betalningsutfästelser i tid och under gynnsamma marknadsförhållanden. EESK betonar vikten av att kommissionen direkt förvaltar finansieringsstrategin och välkomnar kommissionens ökade personalresurser på detta område. Detta bör dock ske på ett könsbalanserat sätt. Dessutom bör man inrätta en rådgivningsnämnd, där kommissionen, Europaparlamentet, rådet, arbetsmarknadsparterna och det organiserade civila samhället finns representerade.

1.5 EESK betonar vikten av att bevara EU:s höga kreditvärdighet och låga lånekostnader för att undvika spridningseffekter från låntagare till långivare. Detta kommer dessutom – tillsammans med en ökande ekonomisk tillväxt – att underlätta återbetalningen. Kreditvärdigheten kommer framför allt att bero på EU:s ekonomiska, politiska och sociala styrka och skulle konsolideras genom en fördjupning av EMU. Hur som helst bör kriser föregripas, vilket också kan innebära att ECB agerar som ”köpare i sista hand”.

1.6 Sammantaget är den största delen av den nya finansieringsstrategin inriktad på investerarrelationer. EESK välkomnar lånebeslutet och finansieringsplanerna, som är det främsta sättet att säkerställa transparens för finansmarknaderna. Kommunikationen med allmänheten och dess representanter bör emellertid aldrig komma i andra hand. Det välkomnas att ett krav för aktörernas deltagande i nätverket för aktörer på den primära marknaden för statspapper bland annat är att de ska stå under tillsyn av en behörig myndighet i unionen. Eftersom det är mycket viktigt att de relevanta reglerna följs stöder kommittén det möjliga deltagandet av Olaf i denna tillsyn, och välkomnar att andra offentliga myndigheter också kan utses för att verifiera att medlemmarna i nätverket följer reglerna i beslutet.

1.7 De omfattande transaktionerna på kapitalmarknaderna kommer att medföra en mängd olika risker. EESK stöder inrättandet av solida riskhanteringssystem och ett särskilt konto för instrumentet hos ECB. På grund av allmänhetens intresse av sund riskhantering bör riskchefen rådfråga Europaparlamentet och rådet när högnivåpolicyn för risker och regelefterlevnad utvecklas. EESK uppmanar slutligen kommissionen att säkerställa ansvarsskyldighet, transparens och sund ekonomisk förvaltning omedelbart när upplåningen inleds inom ramen för instrumentet och varnar för överdriven upplåning från investerare i tredjeländer, samtidigt som man förespråkar införandet av nya egna medel.

1.8 På det hela taget välkomnar EESK instrumentets utökade riskdelningskomponent, men betonar också vikten av riskreducering för att säkerställa stabilitet på finansmarknaderna och för att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen. För att ta vederbörlig hänsyn till det civila samhällets intressen välkomnar EESK den planerade ramen för gröna obligationer inom NextGenerationEU och föreslår att man överväger att emittera sociala obligationer inom ramen för instrumentet.

2. Bakgrund till yttrandet

2.1 NextGenerationEU kommer att tillföra 806 miljarder euro – 5 % av EU:s BNP – till EU:s ekonomi i form av bidrag och lån. På EU:s vägnar kommer kommissionen att låna dessa belopp genom finansieringstransaktioner på de internationella kapitalmarknaderna. NextGenerationEU är avsett att vara ett tillfälligt instrument. Upplåningen kommer ske mellan mitten av 2021 och 2026. Under denna period kommer kommissionen att behöva verkställa finansiering på upp till 150–200 miljarder euro årligen. Den finansiering som lånas upp av EU ska återbetalas, antingen direkt av medlemsstaterna (i fråga om lånen) eller via EU:s budget (i fråga om icke-återbetalningspliktigt stöd) senast i december 2058.

2.2 Meddelandet om en ny finansieringsstrategi för att finansiera NextGenerationEU ( 2 ) antas inom ramen för artikel 5.3 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053, där det krävs att kommissionen ska fastställa de nödvändiga arrangemangen för att administrera lånetransaktionerna och regelbundet och på ett heltäckande sätt informera Europaparlamentet och rådet om alla aspekter av sin skuldförvaltningsstrategi. På grundval av alla medlemsstaters godkännande av beslutet om egna medel kommer kommissionen att genomföra en finansieringsstrategi, som beskrivs i meddelandet och specificeras i tre beslut ( 3 ) . Instrumenteten kommer att inkludera EU-obligationer och EU-växlar. De berörda teknikerna består av syndikerade transaktioner och auktioner. Ett årligt beslut som fastställer de högsta belopp som ska lånas och halvårsvisa finansieringsplaner kommer att fastställas. Kommissionen kommer att förstärka sina strukturer och inrätta ett alleuropeiskt nätverk för aktörer på den primära marknaden för statspapper.

3. Allmänna kommentarer

3.1 Next Generation EU-initiativet har utarbetats och antagits i rätt form och vid rätt tidpunkt ”. På grund av sin förtroendehöjande effekt har instrumentet redan en positiv effekt på EU:s ekonomi och har minskat sannolikheten för en djupgående kris i vissa länder. På lång sikt förväntas instrumentet förbättra EU:s finanser påtagligt, vilket innebär att alla medlemsstater sannolikt kommer att bli nettomottagare i slutändan EESK har gett instrumentet sitt stöd från första början och har upprepade gånger uttryckt sitt gillande ( 4 ) . I sitt yttrande om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 ( 5 ) bekräftar kommittén att ””. På grund av sin förtroendehöjande effekt har instrumentet redan en positiv effekt på EU:s ekonomi och har minskat sannolikheten för en djupgående kris i vissa länder. På lång sikt förväntas instrumentet förbättra EU:s finanser påtagligt, vilket innebär att alla medlemsstater sannolikt kommer att bli nettomottagare i slutändan ( 6 ) . EESK välkomnar att alla medlemsstater har slutfört den nationella ratificeringen av beslutet om egna medel, vilket gör det möjligt att börja låna, och uppmanar alla berörda parter att snabbt gå igenom de följande stegen för att sätta igång penningflödet.

3.2 Det förs med goda skäl en bred debatt om användningen av instrumentets medel och – i mindre utsträckning – om nya egna medel. Jämfört med detta har frågan om hur instrumentet ska finansieras, som uppfattas som en teknisk snarare än en politisk fråga, ägnats lite uppmärksamhet. Upplåningen inom ramen för instrumentet kommer dock att öka unionens finansiella skyldigheter och måste genomföras med demokratisk kontroll, legitimitet och transparens. EESK betonar att sund och hållbar finansiering, stabil riskhantering och låga lånekostnader ligger i allmänhetens intresse. Det europeiska civila samhället kommer i slutänden att ansvara för de skulder som uppstår och högre lånekostnader skulle innebära spridningseffekter från låntagare till långivare. En välfungerande finansieringsstrategi är också avgörande för ett smidigt genomförande av instrumentet.

3.3 EESK noterar att den föreslagna strategin förlitar sig på finansiering via internationella kapitalmarknader. Inga kapitalbuffertar har genomförts eftersom de ingår i Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och det finns inga planer på att förlänga lånen till efter 2058. Andra metoder har dock också debatterats offentligt, t.ex. gemensamt garanterade eviga obligationer som utfärdas av ECB ( 7 ) . På lång sikt, och särskilt vid permanent emission av gemensam skuld, bör det övervägas att anförtro ECB rollen som långivare i sista hand.

3.4 Med tanke på instrumentets stora finansieringsbehov, dess komplexa och potentiellt osäkra utbetalningstakt och inte exakt kända budgetanslag behövs en sofistikerad finansieringsstrategi för att genomföra upplåningen på marknaderna. Finansmarknadsutvecklingen måste kunna förutses för att säkerställa att unionen kan uppfylla betalningsutfästelser i tid utan att tvingas anskaffa kapital under ogynnsamma marknadsförhållanden. Detta kräver kunskap om marknaden och flexibilitet för att besluta om när finansieringsinsatser ska utföras och vilka finansieringsmetoder som ska användas för att tillhandahålla en så låg genomföranderisk och så låga finansieringskostnader som möjligt. EESK betonar vikten av att kommissionen direkt förvaltar finansieringsstrategin och inte lägger ut den på entreprenad. Ny operativ kapacitet måste inrättas och kommissionen håller med rätta på att öka sina respektive personalresurser och kompetenser. EESK uppmanar kommissionen att genomföra en strategi som garanterar balans mellan könen i samband med detta.

3.5 Kommittén noterar dessutom att finansieringsstrategin för instrumentet åtföljs av att ansvaret utökas till kommissionen och välkomnar skyldigheten att hålla Europaparlamentet och rådet regelbundet informerade om alla aspekter av skuldförvaltningsstrategin i enlighet med bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet ( 8 ) . Årliga uppdateringar kommer att börja tillhandahållas från och med det tredje kvartalet 2021. Med tanke på det stora allmänna intresset av stabil finansiering av instrumentet tycks detta utgöra minsta nivån av deltagande. EESK föreslår att det inrättas en rådgivningsnämnd för finansiering av instrumentet. Ledamöterna i instrumentets risk- och regelefterlevnadskommitté ska sammanträda en gång i halvåret, med utvalda företrädare för Europaparlamentet, rådet, arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället med kompetens i finansmarknadsfrågor.

3.6 På grund av EU:s höga kreditvärdighet och stabila utsikter kommer kommissionen att kunna låna till fördelaktiga finansiella villkor och överföra fördelarna till medlemsstaterna. EESK betonar betydelsen av att bibehålla låga lånekostnader under hela finansieringsperioden. Detta kommer tillsammans med den förväntade ökade ekonomiska tillväxttakten att underlätta återbetalningen avsevärt. Unionens kreditvärdighet kommer framför allt att bero på dess ekonomiska, politiska och sociala styrka och kommer att konsolideras genom fördjupningen av EMU. Nackdelen är att splittrande krafter och ihållande konflikter mellan medlemsstater sannolikt kommer att försvaga den, samtidigt som verkningarna av garantier ( 9 ) på bekostnad av vissa medlemsstater skulle kunna leda till allvarliga politiska motsättningar ( 10 ) . Kriser av ekonomisk karaktär eller som rör finansmarknaden, hälsa eller annat bör förutses. Det är därför avgörande att inrätta finansieringsstrategin på en så resilient och hållbar grund som möjligt, vilket även kan innebära att ECB agerar som ”köpare i sista hand”.

3.7 Medan verksamhet för att finansiera instrumentet redan har inletts är tidpunkten för införandet av nya egna medel mycket mindre konkret. Kommissionen kommer att tillhandahålla förslag om nya egna medel på grundval av en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, utsläppshandelssystemet och en digital avgift i mitten av 2021. Ytterligare förslag 2024 skulle kunna inkludera en skatt på finansiella transaktioner eller ett finansiellt bidrag kopplat till företagssektorn. Om nya egna medel skulle bli tillgängliga före januari 2028 kommer dessa att användas för att påbörja återbetalningen tidigare. EESK uppmanar kommissionen att tidigarelägga de förslag som är planerade för 2024 och förespråkar ett snabbt införande av nya egna medel. Om de genomförs korrekt skulle de inte bara fungera som en ersättning när skatter inte kan genomföras effektivt på nationell nivå på grund av skattekonkurrens, utan även bidra till ett rättvist system för återbetalning och hjälpa till att bekämpa klimatförändringar. Detta skulle även bidra till att undvika en höjning av de nationella bidragen eller en minskning av utgifterna från EU-budgeten.

3.8 Lån inom ramen för instrumentet på cirka 800 miljarder euro kommer att öka mängden eurodenominerade säkra tillgångar till cirka 2 biljoner euro, inbegripet Sure ( 11 ) och ytterligare 800 miljarder euro i tillgångar som utfärdades via ESM och det europeiska systemet för finansiell tillsyn samt EIB före pandemin ( 12 ) . Främjandet av europeiska säkra tillgångar som omfattar alla löptider på upp till 30 år kommer att tillhandahålla nya säkra investeringsinstrument, hjälpa bankerna att diversifiera sitt innehav av statsobligationer, öka euroområdets attraktivitet och stärka eurons internationella roll. Instrumentets förtroendehöjande effekt kommer dessutom sannolikt även att minska de statliga lånekostnaderna och den privata sektorns lånekostnader, särskilt i länder i euroområdet med stor spridning i förhållande till Tyskland. Lånen inom ramen för instrumentet kommer även att ge medlemsstaterna ett alternativ i händelse av marknadsstörningar som påverkar emitteringen av nationella obligationer. EESK välkomnar stärkandet av riskdelningskomponenten men betonar även betydelsen av riskreducering genom att säkerställa en sund reglering av finansmarknaden och enhetlig tillsyn.

4. Särskilda kommentarer

4.1 EESK välkomnar att det i det årliga rambeslutet om lån kommer att fastställas maxgränser, till exempel för lång- och kortfristig finansiering, och att upplåningen kommer att organiseras utifrån sex månader långa finansieringsplaner som baseras på information om kommande betalningar. Dessa ska erbjuda transparens gentemot marknaderna genom att garantera investerare förutsägbarhet avseende emissioner, och underlätta samordningen med andra emittenter, samtidigt som de ska ligga till grund för information till Europaparlamentet och rådet. Kommittén är fullt medveten om vikten av investerar- och emittentrelationer, men betonar att kommunikation med allmänheten och dess representanter aldrig bör komma i andra hand och att unionens ekonomiska intressen måste skyddas noga.

4.2 Löpande likviditetsplanering kommer att säkerställa att likviditetsbufferten är tillräcklig för att undvika likviditetsbrist, samtidigt som onödig och kostsam kassahållning undviks. Med tanke på att kapitalmarknadernas absorptionskapacitet är begränsad och att likviditetsbrister skulle kunna leda till störningar i genomförandet av instrumentet ber EESK om att man ska prioritera solida riskbuffertar framför överdriven kostnadsminimering, och stöder uttryckligen att likviditetsbuffertarna ska stå på ett särskilt konto hos ECB för att förhindra att dessa buffertar börjar omfattas av några motpartsrisker.

4.3 Att tillhöra nätverket för aktörer på den primära marknaden för statspapper ger finansinstitut rätt att delta i auktioner och inkluderar främjande av marknadslikviditet och tillhandahållande av rättvis rådgivning och marknadskännedom till kommissionen, när denna fullgör köp- och rapporteringsskyldigheter. EESK välkomnar att sökande redan måste vara aktiva medlemmar i ett EU-nätverk för aktörer på den primära marknaden för statspapper och stå under tillsyn av en behörig unionsmyndighet. Aktörerna på den primära marknaden för statspapper kommer att spela en viktig roll för finansieringen av instrumentet och all försummelse eller eventuella felaktiga beteenden skulle kunna leda till högre lånekostnader. Dessutom måste man beakta motpartsrisker, samt marknadskraften och systemrelevansen hos aktörerna på den primära marknaden för statspapper.

4.3.1 Eftersom medlemmarna i nätverket för aktörer på den primära marknaden för statspapper har ett betydande ansvar är det mycket viktigt att de följer de relevanta reglerna. Tillsynen av efterlevnaden av de regler som fastställs i beslutet ( 13 ) utgår i stor utsträckning från de rapporteringsskyldigheter som åligger aktörerna själva. Vidare stöder EESK ett möjligt deltagande av Olaf i tillsynen och välkomnar att andra offentliga myndigheter, utöver kommissionen, också kan utses till tredje parter för att utföra kontroller för att kontrollera att medlemmarna i nätverket följer beslutet.

4.3.2 Kommissionen kommer även att utarbeta en metod för att fastställa vilka aktörer som kan komma i fråga för deltagande i syndikerade transaktioner. Dessa kommer att utses för varje lånetransaktion. Särskilt aktiva medlemmar bör ha rätt att agera som företrädare och medföreträdare i syndikerade transaktioner och få ersättning. Denna grupp bör ägna sig åt verksamhet som marknadsgarant, främja emissioner med investerare och tillhandahålla ytterligare rättvis rådgivning och marknadskunnande till kommissionen. Kommittén noterar den avgörande roll som finansinstituten spelar när det gäller finansieringsverksamhet och uppmärksammar möjliga intressekonflikter, i synnerhet med koppling till den rådgivande rollen. Hur som helst bör man säkerställa kapacitet och kunskap på hög nivå med avseende på finansmarknaden bland offentliga myndigheter.

4.4 De omfattande transaktionerna på kapitalmarknaderna kommer att medföra en mängd olika risker, vilka i slutändan kommer att bäras av Europas civila samhälle. EESK instämmer helt och fullt i kommissionens uttalande om att ” [m]ed tanke på de hittills oöverträffade transaktionsvolymerna och den sofistikerade finansieringsstrategi som krävs är det av yttersta vikt att transaktioner inom ramen för instrumentet omfattas av en stabil och oberoende ram för riskhantering och efterlevnad ”. Det är mycket viktigt att transaktionerna inom instrumentet utförs på ett sätt som överensstämmer med de högsta standarderna för integritet, korrekthet och sund ekonomisk förvaltning. EESK stöder inrättandet av solida styrnings- och riskhanteringssystem, inklusive inrättandet av principer och strukturer för att säkerställa en robust och oberoende tillsyn av alla finansiella transaktioner inom instrumentet.

4.4.1 En central pelare i detta system kommer att vara riskchefen, som kommer att vara helt självständig i utförandet av sina uppgifter och som bland annat kommer att rapportera till generaldirektören för generaldirektoratet för budget och till kommissionsledamoten med ansvar för budget. Han eller hon kommer att ansvara för att utveckla en högnivåpolicy för risker och regelefterlevnad och säkerställa att alla transaktioner inom instrumentet följer denna, samtidigt som han eller hon får stöd av en regelefterlevnadsansvarig och en risk- och regelefterlevnadskommitté. På grund av betydelsen av solid riskhantering och det därmed sammanhängande allmänintresset bör man överväga om riskchefen ska behöva rådfråga Europaparlamentet och rådet när högnivåpolicyn för risker och regelefterlevnad utvecklas.

4.4.2 Det finns fortfarande obesvarade frågor om hur risken ska hanteras i början av upplåningsverksamheten, i synnerhet under den period som föregår utnämningen av riskchefen och den tremånadersperiod som planeras för utvecklingen av högnivåpolicyn. För att väga upp för bristande överensstämmelse mellan löptiderna för lån och underliggande skuldinstrument, i synnerhet under 2021, kommer kommissionen att tillämpa en uppsättning finansmarknadsinstrument, inklusive swappar och möjligtvis företagscertifikat, som inbegriper särskilda risker. EESK uppmanar kommissionen att säkerställa ansvarsskyldighet, transparens och sund ekonomisk förvaltning direkt när upplåningen inom ramen för instrumentet inleds.

4.5 Det krävs tydligen ett omfattande och heltäckande redovisningssystem för att hantera den diversifierade finansieringsstrategin på rätt sätt. EESK välkomnar förstärkningen av kommissionens backoffice- och redovisningsfunktioner. Beprövad och testad programvara ska naturligtvis användas som standard. Kommittén noterar den viktiga roll som spelas av kommissionens räkenskapsförare, som är ansvarig för att säkerställa att lämpliga räkenskaper förs för alla transaktioner inom instrumentet och att öppna det ”NextGenerationEU-konto” som ska innehas hos ECB.

4.6 EESK konstaterar att en stor del av den nya finansieringsstrategin rör utvecklingen av en strategi för investerarrelationer och åtföljande verktyg. Ett inslag kommer att vara ett nyhetsbrev om EU-finansiering som gör det möjligt för kommissionen att regelbundet och öppet informera investerarna. Kommissionen kommer även att ha aktiv kontakt med ”investerare i hela världen” genom ett program med systematiska, strukturerade besök. EESK varnar dock för överdriven upplåning från investerare i tredjeländer, vilket, framför allt i kristider, kan gå hand i hand med ökade risker såsom exempelvis ett plötsligt stopp för utlåningen.

4.7 Kommissionen kommer att sträva efter att anskaffa 30 % av medlen inom instrumentet genom emission av gröna obligationer, som skulle kunna uppgå till 250 miljarder euro i emissioner av gröna obligationer, vilket skulle etablera EU som en av de största emittenterna av gröna obligationer globalt och stärka EU:s politik och dess marknadsledande ställning inom hållbar finansiering. EESK välkomnar instrumentets planerade ram för gröna obligationer, som bygger på medlemsstaternas skyldighet att säkerställa att 37 % av de utgifter som finansieras genom faciliteten för återhämtning och resiliens går till åtgärder för att ta itu med klimatförändringarna. Dessutom borde emissionen av sociala obligationer ökas inom instrumentet och komplettera den volym på 100 miljarder euro som har avsatts till Sure. För att få stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens ombes EU-länderna även ta fram projekt inom bland annat politikområdena tillväxt för alla och social sammanhållning – som en grund för utvecklingen av en ram för emissionen av sociala obligationer. På så sätt skulle man kunna ta full hänsyn till det civila samhällets intressen i finansieringsstrategin.

Bryssel den 8 juli 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

(2) COM(2021) 250 final.

(3) C(2021) 2500 final (EUT L 131, 16.4.2021, s. 170), C(2021) 2501 final, C(2021) 2502 final.

(4) EUT C 364, 28.10.2020, s. 124.

(5) EUT C 155, 30.4.2021, s. 45.

(6) The nonsense of Next Generation EU net balance calculations (Bruegel).

(7) Covid Perpetual Eurobonds: Jointly guaranteed and supported by the ECB.

(8) Interinstitutionellt avtal av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

(9) På grund av antagandet av beslutet om egna medel.

(10) Se artikel 9.5 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053.

(11) Europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation.

(12) Klaus Regling, webbseminarium – Deepening EMU and the role of ESM, 5.5.2021.

(13) C(2021) 2500 final.