Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om sjätte ändringen av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland

(framlagda av Komissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

Denna motivering och bifogade förslag till förordning följer av bestämmelserna i punkt 11 i protokoll 4 till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrad genom protokoll 14 till Anslutningsakten för Spanien och Portugal, där det föreskrivs att en rapport om hur stödsystemet fungerar skall lämnas. Under 1997/98 föregicks rapporten till viss del av kommissionens rapport till rådet om Greklands begäran inom bomullssektorn (KOM(1998) 10 slutlig). Till följd av den rapporten och till följd av antagandet av vissa bestämmelser uppmanade rådet i juni 1998 kommissionen att göra en undersökning av vissa frågor. De aktuella frågorna är följande:

- huruvida det är möjligt att inrätta ett system där stödet betalas ut direkt till producenten,

- huruvida ett sådant system är förenligt med nu gällande praxis för handeln med produkten,

- huruvida det är möjligt att inrätta ett system för sanktioner på regional nivå,

- vilka svårigheter vad gäller förvaltning och övervakning som följer av ett sådant system.

Utvärderingen av de önskade förändringarna har präglats av en önskan om förenkling av lagstiftningen och av målsättningen att bibehålla eller förstärka kontrollåtgärderna. I revisionsrättens årliga rapporter [1] har det framkommit att det inom stödsystemet för bomull förekommer stora svårigheter när det gäller kontroll.

[1] EGT C 309, 16.11.1993, s. 1.

2. Stödsystemet för bomull

Gemenskapsrättsligt bygger stödsystemet för bomull på ett protokoll som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland. Efter Portugals och Spaniens anslutning antogs rådets förordning (EEG) nr 1964/87 om ändring av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 i bilaga till Anslutningsakten för Grekland särskilt i syfte att inrätta en maximal garanterad kvantitet. Därefter har den förordningen ändrats fyra gånger och dessa ändringar har bland annat inneburit ändringar av vissa artiklar, men även av vissa punkter i protokoll 4. Dessutom fastställs i rådets förordning (EG) nr 1554/95 allmänna regler för stödsystemet. Denna något ovanliga konstruktion inom lagstiftningen har blivit särskilt komplex, och det är därför, i syfte att förenkla, lämpligt att begränsa bestämmelserna i protokollet till de grundläggande aspekterna och att samla övriga bestämmelser i en och samma rådsförordning.

Stödsystemet för bomull bygger på ett minimipris per ton orensad bomull, som rensningsföretaget betalar till producenten. Rensningsföretaget får gemenskapsstöd per ton, stödbeloppet varierar beroende på marknadsnoteringarna, så att företaget kan sälja rensad bomull till världsmarknadspris. Sedan regleringsåret 1998/99 kan även producentsammanslutningar utföra rensningen på beställning och få stödet via rensningsföretagen.

Systemet inbegriper följande nationella garanterade kvantiteter: 782 000 ton för Grekland och 249 000 ton för Spanien. När produktionen överstiger den nationella garanterade kvantiteten sänks riktpriset, stödbeloppet och minimipriset, dock utan att det säkerställs att budgeten förblir oförändrad. Det finns emellertid en metod som under vissa omständigheter, som när världsmarknadspriset är relativt högt, kan motverka sänkning. Oftast finns det ett övre tak för budgetutgifter på 770 miljoner EUR, men dessa kan också vara högre, särskilt om världsmarknadspriset är lågt och intresset för odlingen ånyo ökar, som i det aktuella fallet. Under sådana omständigheter får utgifterna överstiga 900 miljoner EUR. Genom ett förskottssystem är det möjligt att betala ut stödet under loppet av regleringsåret, på grundval av det konstaterade världsmarknadspriset och de skördeprognoser som gjorts före regleringsårets början (1 september). Sedan regleringsåret 1998/99 revideras dessutom förskotten på grundval av en ny skördeprognos som görs i slutet av november när skörden har kommit igång ordentligt.

Från 1982 till 1992 har gemenskapen uppmuntrat producentsammanslutningar inom bomullssektorn. Det har föreskrivits startstöd och investeringsstöd, huvudsakligen till inköp av skördemaskiner. För närvarande är maskinparken för skördemaskiner kollektiv, både i Grekland och Spanien. Producentsammanslutningarna förvaltar denna maskinpark. Sedan 1992 anses det att systemet för produktionsstöd gynnar bildandet av producentsammanslutningar och deras verksamhet.

I Grekland är 20 av 75 rensningsföretag kooperativ, vilket betyder att cirka en fjärdedel av dessa disponerar över cirka en tredjedel av rensningskapaciteten. Den totala rensningskapaciteten utgör inget särskilt problem mot bakgrund av den grekiska produktionsnivån.

I Spanien företräder tio kooperativ nästan hälften av de 22 företagen. Rensningssektorn har överkapacitet i förhållande till producenternas utbud, särskilt efter den svåra torkan under de senaste regleringsåren, 1993/94 och 1995/96.

När det gäller kontroll av systemet är huvudelementen följande:

- den arealdeklaration som lämnas av producenterna och integration av denna i den ansökan om arealstöd som föreskrivs i det integrerade systemet för förvaltning och kontroll,

- det avtal som ingås mellan producenten och rensningsföretaget och som innebär ett åtagande beträffande minimipriset,

- kontroll av kvantiteter orensad bomull i företaget,

- bokföring av vilka kvaliteter som levereras respektive lämnar rensningsföretaget.

Genom att dessa olika element kontrolleras är det möjligt att fastställa ursprunget för varje enskilt parti orensad bomull, att kontrollera huruvida kvantiteterna överensstämmer med arealerna och att skapa en koppling mellan den orensade bomullen och de färdiga fibrerna.

En kontroll av tillämpningen av lagstiftningen har inom ramen för granskning av räkenskaperna inom EUGFJ fått till följd att det gjorts finansiella justeringar för Greklands vidkommande beträffande 10% av de utgifter som deklarerats för räkenskapsåren 1991 och 1992. I revisionsförklaringen 1994 fastställde revisionsrätten även att det hos de grekiska rensningsföretagen förekom svagheter när det gällde att iaktta vissa bestämmelser i lagstiftningen. Det gjordes en finansiell justering om 3,2 miljoner EUR.

Efter 1994 har kontrollförfarandena i Grekland setts över och i nuläget anser granskningsenheterna inom EUGFJ att kontrollsystemet förbättrats.

Som helhet betraktat fungerar det nuvarande systemet så att det är möjligt att ha en produktion vars kvalitet är ganska hög och det är möjligt att avsätta rensad bomull till världsmarknadspris. Emellertid visar aktuella uppgifter på en oroande utveckling när det gäller arealer och produktion. Detta tyder på att det kan förekomma faktorer som gör det svårt att garantera budgetdisciplinen och miljöskyddet. För att motverka detta bör det säkerställas en högre grad av budgetneutralitet för ordningen för stöd till bomull. Därför föreslås en höjning av den procentsats med vilken riktpriset nedsätts, som dock inte får innebära att övriga faktorer i stabiliseringsmekanismen ändras.

3. Frågan om utbetalning av stödet direkt till producenten

Producenterna och rensningsföretagen är ofta oense om när förskottet på stödet skall betalas till producenten i form av minimipriset och även beträffande justeringar av minimipriset på grund av varierande kvalitet. Sedan regleringsåret 1995/96 används inte längre gemenskapens schablon för höjning och sänkning av minimipriset för att kompensera för kvalitetsvariationer, som resultat av en önskan om subsidiarietet och på enhällig begäran från aktörerna inom sektorn. För närvarande justeras det överenskomna priset för orensad bomull proportionellt, efter överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna, om det skulle förekomma avvikelser mellan den levererade bomullens kvalitet och kvalitetsnormen. I avsaknad av en branschöverenskommelse har det grekiska interventionsorganet infört schablonersättningar. Dessutom uppbär interventionsorganet från rensningsföretagen 1% av de belopp som företagen betalar till producenterna, vilket bidrar till att ge systemet jämvikt.

Då det förefaller svårt och föga lämpligt att på gemenskapsnivå försöka lösa de problem som finns i de avtalsmässiga förhållandena mellan producenterna och rensningsföretagen bör det föreskrivas att hela stödet skall betalas ut till stödmottagarna så att stödet kan fylla sin funktion som kompensation vid avvikelser mellan riktpriset och priset på världsmarknaden. Det förefaller vidare lämpligt att fastställa vissa regler som skall iakttas, såsom kravet på att kvaliteten på orensad bomull skall överensstämma med kvaliteten på rensad bomull och kravet på att det skall betalas ut ett förskott på minimipriset.

Det är i detta sammanhang och i syftet att stödet mer direkt skall komma producenterna till godo som Grekland har begärt en undersökning av huruvida det är möjligt att bevilja stödet direkt till producentorganisationerna, som i sin tur betalar minimipriset till sina medlemmar, låter utföra rensningen och saluför den rensade bomullen. Denna möjlighet skulle endast vara fakultativ och skulle åtminstone inledningsvis endast röra ett fåtal fall. För närvarande är det ingen av de producentorganisationer som inte förfogar över rensningsanläggningar som saluför rensad bomull.

Förslaget att stödet skall betalas ut direkt till producentorganisationerna enligt ovan angivna villkor möter följande två huvudsakliga hinder:

- för att garantera saluföring av den rensade bomullen krävs att producentorganisationen förfogar över det kapital som krävs för nödvändiga bankgarantier för betalningen av minimipriset, material och anläggningar för saluföringen (dvs. för lagerhållning, hantering och kommunikation), kvalificerad personal och särskilt en ledning som kan följa utvecklingen på världsmarknaden, hantera rörligt stöd och ingå försäljningsavtal. Det finns stor risk för att det uppstår finansiella svårigheter när det gäller att betala ut minimipris eller att betala banklån.

- det skulle fortfarande åligga det rensningsföretag som arbetar på beställning att kontrollera de kvantiteter orensad och rensad bomull som omfattas av stöd. Om oegentligheter skulle konstateras hos ett sådant företag skulle producentorganisationen kunna hävda ansvarsfrihet.

Det förefaller således som om de producentsammanslutningar som inte själva utför rensning av bomull inte för närvarande förfogar över de medel som krävs för direkt förvaltning av det rörliga stöd som föreskrivs i det nuvarande systemet. Frågan bör undersökas på nytt om några år, mot bakgrund av de erfarenheter som kommer att göras av de producentorganisationer som i enlighet med den lagstiftning som träder i kraft i början av regleringsåret 1998/99 kommer att låta rensa bomull på beställning mot utbetalning av det stöd som rensningsföretaget fått. Denna möjlighet har ännu inte utnyttjats.

Mot bakgrund av ovanstående är det lämpligt att behålla det nuvarande systemet där stöd beviljas per producerad kvantitet och går till rensningsföretaget.

4. Frågan om sanktioner på regional nivå

Grekland önskar införa principen om regionalisering av bomullsodlingen i syfte att motverka att odlingen sprids till andra områden än de traditionella odlingsområdena i regioner där vattenförsörjningen är både orsak till konflikter och till problem när det gäller miljöförvaltningen. I Spanien är bomullsodlingen nästan helt och hållet koncentrerad till regionen Andalusien.

Förhållandet mellan bomullsodling och miljö är komplext. Å ena sidan är bomull den främsta naturfibern och det är tack vare det faktum att bomullen är en naturprodukt som den har en bättre image än de syntetiska fibrer som den konkurrerar med. Å andra sidan beskrivs miljökonsekvenserna ofta som mycket stora när det gäller vattenförbrukning, användningen av pesticider och gödningsämnen och tendensen till ensidig odling i vissa områden. Det finns en risk för att den bristande odlingsrotationen med tiden kommer att utarma jordarna och öka de fytosanitära riskerna.

Åtskilliga ansträngningar har redan gjorts för att åtgärda ovannämnda problem. Genom droppbevattning och odling under plast är det möjligt att minska vattenförbrukningen. Grekland har inlett ett program för att minska användningen av gödningsämnen och för att införa droppbevattning på de arealer där bomull odlas. I Spanien har Asociaciones para Tratamientos Integrados del Algodón (ATRIAS) tagit initiativ för att sänka produktionskostnaderna och för att främja biologisk bekämpning.

I förhållande till Greklands begäran skulle förslaget om att göra om de nationella garanterade kvantiteterna till regionala garanterade kvantiteter kunna orsaka komplikationer, utgöra ett risktagande för EUGFJ eller skapa konflikter regioner emellan när det gäller följande områden:

- regionala produktionsprognoser och förskott på stöd,

- omfördelning av outnyttjade regionala garanterade kvantiteter i vissa regioner,

- kontroll av ursprung för orensad bomull som skulle kunna omfattas av olika stödbelopp per ton.

En anan lösning som Grekland föreslår skulle bygga på individuella kvoter. Enligt det förslaget skulle det nuvarande stödet fortsätta att som idag gå till rensningsföretagen med en nationell garanterad kvantitet för all bomull som produceras. Producenterna skulle även fortsättningsvis erhålla minimipriset med lämpligt avdrag för individuella kvoter som skulle motsvara den beräknade produktionen. Eventuell bomull som produceras utöver de individuella kvoterna skulle inte omfattas av regeln om minimipris.

Det föreslagna systemet har tillämpats tidigare, bland annat inom mjölk- och durumvetesektorerna, och det har i samband därmed visat sig hur komplicerat ett sådant system är. Följande två huvudsakliga praktiska svårigheter uppstår:

- förvaltningen av de individuella kvoterna vilka skulle behöva omfördelas varje år, skulle kunna orsaka svåra konflikter,

- det faktum att det förekommer rensad bomull till låga priser på marknaden, vilket ger rensningsföretaget rätt till samma stöd som bomull till minimipris förefaller kunna orsaka omläggningar av handelsmönsterna och bedrägerier.

De båda förslagen, dvs. regionalisering av de nationella garanterade kvantiteterna och individuella kvoter innebär ytterligare komplikationer, konflikter och risk för bedrägerier. För att det angivna målet för kontroll av spridning av odlingen skall kunna uppnås föreslås det att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för miljöskydd och på objektiva miljökriterier begränsar antalet arealer eller områden där bomullsodling är stödberättigande. Därmed kan sägas att detta förslag är i linje med de allmänna miljömål som anges i besluten inom ramen för Agenda 2000. Det föreslås att medlemsstaterna, senast den 31 december 2003, skall lämna in en rapport till kommissionen om miljösituationen inom sektorn.

5. Andra frågor rörande förvaltning och kontroll

Beträffande frågan om hur systemet fungerar kan villkoren för fastställande av stödet orsaka problem. Enligt det gällande systemet skall det stödbelopp som skall beviljas vara det belopp som gäller den dag då rensningsföretaget lämnar in sin ansökan. Rensningsföretaget kan välja att lämna sin eller sina ansökningar beträffande den kvantitet eller de kvantiteter som önskas närsomhelst från och med den dag då bomullen anländer till företaget (tidigast den 1 september) fram till och med senast den 31 mars följande år. Genom denna mekanism kan rensningsföretaget erhålla ett belopp som är anpassat efter priset på världsmarknaden samma dag som företaget ingår kontrakt om försäljning av de producerade fibrerna.

Genom denna mekanism är stödmottagaren förhindrad att lämna in ansökan om stöd innan han rent fysiskt innehar produkten och det gör att det inte är möjligt att ingå kontrakt på världsmarknaden förrän skörden inletts. Det skulle kunna föreslås att perioden för fastställande av stödbeloppet förlängs, men det skulle innebära att bokföringen beträffande stödberättigande kvantiteter skiljs från den fysiska kontrollen av de enskilda partier som anländer till företaget.

Till exempel kommer stödansökningarna beträffande kvantiteter som fastställs av den berörda parten att avse de belopp som gäller då ansökningarna lämnas in, dvs. mellan den 1 juli och den 31 mars följande år. De sammanlagda kvantiteterna i ansökningarna måste motsvara de bomullskvantiteter som anlänt till företaget mellan den 1 september och den 31 mars följande år. Däremot kommer förskotten på stödet att i likhet med nu att beräknas på grundval av de kvantiteter som faktiskt genomgår kontroll vid det berörda företaget.

6. Föreslagna åtgärder

Efter att ha undersökt hur bomullssystemet fungerar lämnar kommissionen sitt förslag som huvudsakligen består av följande element:

- att det nuvarande stödsystemet bibehålls,

- att det föreskrivs att hela stödet betalas ut till stödmottagarna och att det fastställs regler för betalning och justering av minimipriset,

- att procentsatsen för nedsättning av riktpriset höjs,

- att det föreskrivs att medlemsstaterna skall fastställa objektiva miljökriterier och i tillämpliga fall begränsa antalet stödberättigade områden,

- att det föreskrivs att medlemsstaterna skall lämna in en rapport om effekterna av de nationella miljöåtgärder som vidtagits inom sektorn,

- att tidsfristen för inlämnande av stödansökningar förlängs inom ramen för ett förbättrat system för bokföring av stödberättigande kvantiteter,

- att gemenskapslagstiftningen förenklas genom att huvuddelen av de bestämmelser i protokoll 4 som rör bomull sammanförs i en och samma rådsförordning om produktionsstöd för bomull.

De föreslagna åtgärderna innebär en förenkling av lagstiftningen och dessutom villkor för fastställande och beviljande av stöd vilket gynnar små och medelstora företag. De innebär en förbättring av miljöskyddet och bidrar till att budgetdisciplinen iakttas i högre grad.

Samtliga dessa åtgärder faller inom ramen för målet att uppnå en enhetlig tillämpning av stödordningarna på jordbruksområdet. På detta område har gemenskapen ensam behörighet.

1999/0201 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om sjätte ändringen av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av protokoll 4 om bomull [2] som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom förordning (EG) nr 1553/95 [3], särskilt punkt 11 i detta,

[2] EGT L 291, 19.11.1979, s. 174.

[3] EGT L 148, 30.6.1995, s. 45.

med beaktande av kommissionens förslag [4],

[4]

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [5],

[5]

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [6], och

[6]

av följande skäl:

(1) En undersökning av funktionen hos det stödsystem för bomull och det stödsystem för jordbruksgrödor som infördes genom punkt 11 i protokoll 4 visar att det är nödvändigt att göra ändringar i stödsystemet för bomull.

(2) Åtgärder beträffande bomull fastställs i protokoll 4 i rådets förordning (EG) nr 1554/95 av den 29 juni 1995 om fastställande av de allmänna reglerna för systemet med stöd till bomull och upphävande av förordning (EEG) nr 2169/81 [7], senast ändrad genom förordning (EG) nr 1419/98 [8], och i rådets förordning (EEG) nr 1964/87 av den 2 juli 1987 om ändring av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 i bilaga till Anslutningsakten för Grekland [9], senast ändrad genom förordning (EG) nr 1553/95. Dels bör de principer som fastställs i protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland behållas, särskilt rådets möjlighet att ändra systemet och dels bör, i syfte att förenkla, åtgärderna för att genomföra produktionsstödet för bomull samlas i en och samma rådsförordning.

[7] EGT L 148, 30.6.1995, s. 48.

[8] EGT L 190, 4.7.1998, s. 4.

[9] EGT L 184, 3.7.1987, s. 14.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Punkt 3 i protokoll 4 skall ersättas med följande:

«3. Systemet som avses i punkt 2 skall inkludera beviljandet av ett produktionsstöd.»

Artikel 2

Punkt 6 i protokoll 4 skall ersättas med följande:

«6. Rådet skall, med kvalificerad majoritet efter förslag från kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet, besluta om nödvändiga förändringar av det system som föreskrivs i detta protokoll och fastställa de grundläggande regler som är nödvändiga för införandet av de bestämmelser som föreskrivs i detta protokoll.»

Artikel 3

Punkterna 7, 8, 8a, 9, 10, 11 och 12 i protokoll 4 skall utgå.

Artikel 4

Punkt 13 i protokoll 4 skall betecknas punkt 7.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 september 2000.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

>Plats för tabell>