RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Övervakning av ärenden rörande stöd till stålindustrin enligt artikel 95 i EKSG-fördraget, trettonde rapporten, maj 2000

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN vervakning av ärenden rörande stöd till stålindustrin enligt artikel 95 i EKSG-fördraget, trettonde rapporten, maj 2000

Innehåll

Sammanfattning

Översikt

Irish Steel, Irland

Siderurgia Nacional, Portugal

EKO Stahl, Tyskland

Voest Alpine Erzberg GmbH, Österrike

Sammanfattning

Kommissionen lägger fram sin trettonde rapport om övervakningen av ärenden rörande stöd till järnmalms- och stålindustrin enligt artikel 95 i EKSG-fördraget i enlighet med sina beslut av den 4 april 1994 [1], 21 december 1994 [2] och 29 november 1995 [3].

[1] Beslut nr 94/257-261/EKSG (EGT L 112, 3.5.1994, s. 52, 58, 64, 71, 77).

[2] Beslut nr 94/1075/EKSG (EGT L 386, 31.12.1994, s. 18).

[3] Beslut nr 96/269/EKSG (EGT L 94, 16.4.1996, s. 17).

Enligt ovannämnda beslut omfattar denna trettonde rapport följande företag: Irish Steel, Siderurgia Nacional, EKO-Stahl och Voest Alpine Erzberg. Eftersom de flesta av de villkor som kommissionen krävde vid sina beslut för att godkänna stödet redan har uppfyllts, tas endast de villkor som kommissionen fortfarande övervakar upp i rapporten.

1. Irish Steel, Irland

De investeringar som Irish Ispat gjort fram till och med den 31 december 1999 ligger på planenlig nivå.

De rapporterade uppgifterna om produktion och försäljning för den första halvan av budgetåret 1999/2000 (från juli 1999 till juni 2000) ligger inom de föreskrivna gränserna.

2. Siderurgia Nacional, Portugal

Övervakningen inriktas på att följa upp planen för installation av den nya ljusbågsugn, som enligt den ändrade planen skall vara i drift under det tredje kvartalet 2001. Den minskning av arbetsstyrkan vid SN Serviços som krävs uppskjuts därför till denna tidpunkt. Av detta skäl ämnar kommissionen förlänga övervakningen till den 15 mars 2002.

3. EKO Stahl, Tyskland

De enda villkor som fortfarande övervakas av kommissionen är den årliga kapacitetsbegränsningen (900 kiloton per år fram till slutet av januari 2000 och 1,5 miljoner ton per år från februari 2000) som det nya varmvalsverket skall följa och att dess produktion endast används för ytterligare bearbetning inom företaget. Kapacitetsbegränsningen säkerställs genom en elektrisk anordning, vars funktion övervakas av kommissionen.

4. Voest Alpine Erzberg, Österrike

Priset på järnmalm var under övervakningsperioden marknadsmässigt och högre än priset på importerad järnmalm.

Enligt beslutet skulle 57 miljoner österrikiska schilling betalas i stöd under 1999. Företaget ansökte om 51 miljoner österrikiska schilling och 47,8 miljoner har slutligen utbetalts. Produktionen översteg det tak som anges i beslutet. Emellertid var det utbetalade stödbeloppet 9,2 miljoner lägre än det stödbelopp som kommissionen godkänt för året i fråga.

5. Olösta frågor i företag som tidigare övervakats

ILP

Investeringarna under 1999 ändrade inte företagets totala produktionskapacitet.

Medlingen i tvisten mellan Riva och IRI om det pris som betalats för ILP är ännu inte avslutad.

ACERALIA

Under 1999 var företagets totala produktionskapacitet oförändrad.

AHV-Ensidesa Capital

Det sociala stöd som företaget mottog under 1999 låg i linje med det godkända stödet.

Acenor

Det sociala stöd som företaget mottog under 1999 låg i linje med det godkända stödet.

Freital

Ingen ökning av den återstående kapaciteten gjordes under 1999.

Översikt

Siderurgia Nacional, EKO Stahl, Irish Steel, Voest Alpine Erzberg

>Plats för tabell>

Irish Steel, Irland

I Inledning

Kommissionen beslutade den 7 februari 1996 (kommissionens beslut 96/315/EKSG) [4] att i enlighet med artikel 95 i EKSG-fördraget godkänna stöd på högst 38,298 miljoner irländska pund i samband med försäljningen av Irish Steel Ltd (ISL) till Ispat International, för olika ändamål i syfte att omstrukturera Irish Steel (se tidigare övervakningsrapporter för närmare uppgifter).

[4] EGT 121, 21.5.1996, s. 6.

Olika villkor var förknippade med beslutet (se tidigare övervakningsrapporter för detaljer).

De enda villkor som nu återstår att övervaka är att begränsningarna för produktion och försäljning respekteras fram till och med den 30 juni 2000 liksom det femåriga förbudet mot ökning av produktionskapaciteten som gäller till slutet av maj 2001.

Den nionde övervakningsrapporten om Irish Steel Ltd (för närvarande Irish Ispat Ltd.) täcker perioden fram till och med den 31 december 1999 och baseras på den information som de irländska myndigheterna enligt kommissionens beslut lade fram den 24 mars 2000.

II. Produktion

Den faktiska produktionen av färdigvaror uppgick till 145,059 ton under perioden från början av juli 1999 till slutet av december 1999. Denna produktionsnivå är lägre än under motsvarande föregående period. För att begränsningen av produktionen till 361 000 ton enligt beslutet för perioden juli 1999 - juni 2000 skall hållas, bör produktionen under första halvåret 2000 inte överstiga 216 000 ton. I tabellen nedan ges en sammanfattning av läget.

(tusental ton)

>Plats för tabell>

De balkstorlekar som producerades låg inom de dimensionsramar som anmäldes till kommissionen i november 1995.

Den totala produktionen av tackor uppgick under perioden juli 1999 till december 1999 till 163 675 ton. Produktionen av tackor för extern försäljning uppgick under övervakningsperioden till 951 ton (den begränsning som kommissionen fastställt för år 1999/2000 uppgår till 90 000 ton).

III. Försäljning

Försäljningen av färdigprodukter uppgick under övervakningsperioden till totalt 141 227 ton, jämfört med en total försäljning under motsvarande föregående period på 154 101 ton.

Fördelningen av försäljningen per marknad för perioden juli 1999 till december 1999 visar att ungefär 92 % av försäljningen, eller 131 135 ton, avsåg europeiska marknader enligt definitionen i beslutet (dvs. gemenskapen, inbegripet den inhemska irländska marknaden, plus Schweiz och Norge). Begränsningen för perioden juli 1999 till juni 2000 uppgår enligt kommissionens beslut om europeisk försäljning till 320 000 ton.

De irländska myndigheterna har även lämnat prisuppgifter. Kommissionen har granskat uppgifterna och funnit att priserna ligger inom de normala prisklasserna. [Skall bekräftas av generaldirektoratet för näringsliv].

Produktionen för försäljning på marknader inom gemenskapen av ISL:s största U-balkar (brittisk standard), HE-balkar (metrisk standard) och IPE-balkar uppgick under andra halvåret 1999 till 14 732 ton. Den totala produktionen för försäljning av dessa produkter inom Europeiska gemenskapen, plus Schweiz och Norge, uppgick under perioden 1998/99 till 34 996 ton, vilket ligger något under den årliga begränsningen på 35 000 ton som fastställs i kommissionens beslut.

Siderurgia Nacional, Portugal

I. Inledning

Den 12 april 1994 godkände kommissionen [5] stöd på 60,12 miljarder portugisiska escudos [6] till det offentligt ägda portugisiska stålföretaget Siderurgia Nacional enligt artikel 95 i EKSG-fördraget (se tidigare övervakningsrapporter för detaljer).

[5] EGT L 112. 3.5.1994, s. 52.

[6] PTE 1 miljard = 4,987 miljoner ecu (1.1.1999)

Stödet utbetalades under 1994 och 1995.

I september 1994 godkände kommissionen enligt gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin [7]:

[7] EGT C 390. 31.12.1994, s. 18.

4,925 miljarder escudos för socialt stöd, och

1,000 miljard escudos för stöd till miljöskydd.

Till utgången av 1999 har socialt stöd utbetalats till ett belopp av 2,40956 miljarder escudos. Det återstående sociala stödet och miljöstödet kan fortfarande komma att betalas ut.

För att stödet skulle godkännas ställdes flera villkor. Kommissionen övervakar fortfarande följande villkor:

Utbyte av masugnen i Seixal mot en ljusbågsugn (återstår).

Den totala arbetsstyrkan skall minskas med 1 798 anställda till slutet av 1996 (försenat).

Denna rapport omfattar utvecklingen till och med 31 december 1999 på grundval av de uppgifter som den portugisiska regeringen lämnade i sin tolfte övervakningsrapport, som översändes den 21 mars 2000 i enlighet med kommissionens begäran. I denna rapport läggs tyngdpunkten på de villkor som kommissionen fortfarande övervakar.

II. Investeringar

SN Longos - Ljusbågsugn

Enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen (PERG) skulle masugnen i början av 1996 ersättas med en ljusbågsugn. Den portugisiska regeringens beslut att omedelbart privatisera driftsföretagen, vilket inte förutsetts i den ursprungliga omstruktureringsplanen, och myndigheternas linje att överlämna det slutgiltiga investeringsbeslutet till SN Longos nya privata ägare har lett till att installationen av ljusbågsugnen försenats med tre år.

Efter förvärvet av aktierna i RIVA-koncernen överlämnade den ende återstående investeraren, MEGASA, den plan för installation av masugnen som anges på sidan 8 i den tolfte övervakningsrapporten. SN Serviços och Portugal underrättade kommissionen om att ytterligare förseningar uppstått eftersom ugnen av miljöskäl inte kunde uppföras på den plats som ursprungligen planerats och då en egendomsfråga inte kunnat klaras upp i tid. SN Serviços beslutade därför att uppföra ugnen på en annan plats och att använda den anläggning som finns där, vilket i slutändan kommer att resultera i att färre konstruktionsarbeten behövs, men förseningar uppstod eftersom det blev nödvändigt att ändra redan mottagna offerter.

I tabellen nedan visas den nya planeringen. Den tidsplan som offentliggjordes i den tolfte rapporten anges inom parentes.

Fastställande av projektet och utformningen av ugnen // (April 1999) avslutad.

Analys och val av offerter // (September 1999) mars 2000.

Tekniska specifikationer // (December 1999) mars 2000.

Konstruktionsarbeten // (Juni 2000) fjärde kvartalet 2000.

Installation av utrustningen // (November 2000) första kvartalet 2001.

Driftstart // (Januari 2001) andra kvartalet 2001.

Ugnen i full drift // (Juli 2001) tredje kvartalet 2001.

Kommissionen övervakar genomförandet av varje fas i planen. Det bör framhållas att då undantaget beviljades enligt artikel 95 i EKSG-fördraget, ansågs ersättandet av masugnen med en ljusbågsugn vara ett centralt element i den nödvändiga industriella omstruktureringen av Siderurgia Nacional.

Omstruktureringen kan därför inte anses vara slutförd innan denna investering är genomförd. Trots att det för närvarande inte finns något tecken på att förseningen kommer att göra det nödvändigt att bevilja SN Serviços ytterligare stöd, måste kommissionen övervaka slutförandet av den omstrukturering som fått stöd. Eftersom övervakningsperioden bara förlängdes till den 15 september 2000 har kommissionen för avsikt att ytterligare förlänga övervakningsperioden fram till den 15 mars 2002 för att täcka hela planeringsperioden för installationen av ljusbågsugnen.

III. Utvecklingen av personalstyrkan

Personalminskningarna ligger fortfarande efter den ursprungliga planen. Eftersläpningen rör bara SN Serviços, och borde därför inte påverka de privatiserade företagens lönsamhet. De 447 anställda som fortfarande finns kvar vid företaget behövs för driften av masugnen, som enligt den ursprungliga planen skulle ha stängts i slutet av 1996 men som måste behållas i drift tills SN Longos nya ljusbågsugn i Seixal kommer igång.

Förseningen i genomförandet av den ursprungliga planen berörde 359 arbetstagare i slutet av 1998. I tabellerna nedan visas faktiska uppgifter och prognoser för utvecklingen av personalstyrkan.

1997 till 1999 och prognoser för 2000 och 2001

>Plats för tabell>

*Förväntad arbetsstyrka under åren 2000 och 2001.

**Nödvändig arbetsstyrka för nedmontering av anläggningarna.

Sannolikt kommer SN Longos att utöka sin personalstyrka så snart den nya ljusbågsugnen tagits i drift, vilket betyder att de privatiserade företagens personalstyrka kommer att öka något efter det att masugnen stängts. Man räknar med att det ursprungliga målet på 1 410 anställda som fastställdes i omstruktureringsplanen skall uppnås senast år 2001, efter det att masugnen stängts.

Finansiering av friställningar

>Plats för tabell>

1 Enligt artikel 4.1 i gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin täcks 50 % av dessa kostnader genom statliga bidrag.

2 Genom överenskommelser (avtalade friställningar).

3 Dessa siffror skiljer sig från de nettominskningar av personalstyrkan som anges i den föregående tabellen eftersom företagen i viss utsträckning har nyanställt.

Under andra hälften av 1999 utbetalades 52,97 miljoner escudos i socialt stöd som godkänts enligt artikel 4 i gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin.

IV. Försäljning

SN Serviços försäljning av tackor på den portugisiska marknaden går uteslutande till SN Longos. Priserna för dessa produkter fastställs för en period på tre månader enligt normala marknadsvillkor. Återstående stålproduktion säljs på marknaden till marknadspriser (Metal Bulletins kontantpriser). I övervakningsrapporten redovisades genomsnittspriserna för de olika produktgrupperna. Kommissionen har jämfört dessa priser med de genomsnittliga marknadspriserna och funnit att de var normala. [Skall bekräftas av generaldirektoratet för näringsliv].

V. Ekonomiskt resultat

SN Serviços

De portugisiska myndigheterna har lämnat fullständiga ekonomiska uppgifter och nyckeltal i enlighet med bilagan till kommissionens beslut. Som framgår av den tolfte övervakningsrapporten drabbades SN Serviços under första halvan av 1999 av det allmänna prisraset på stål. Förlusterna ökade markant under denna period. Stålpriserna förbättrades betydligt under andra halvan av 1999 [8] och SN Serviços kunde uppvisa ett positivt kassaflöde under andra halvan av 1999. Företagets prisarrangemang med SN Longos (priset fastställs under 3 månader, se ovan), som innebär att marknadspriserna följs på distans, gjorde det inte möjligt för SN Serviços att omedelbart dra förmån av de förbättrade marknadspriserna. Företaget hoppas att återigen bli lönsamt under 2000.

[8] Priserna varierar efter stålmarknadens utveckling, se kommissionens prognoser för stålsektorn för år 2000, EGT C 27/2 av den 29.1.2000.

>Plats för tabell>

VI. Stöd

Det stöd som godkänts enligt artikel 95 i EKSG-fördraget utbetalades i sex omgångar mellan mars 1994 och juni 1995, såsom redovisades i den fjärde övervakningsrapporten. Det miljöstöd som godkänts enligt artikel 3 i gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin har ännu inte utbetalats. Användningen av det sociala stöd som godkänts enligt artikel 4.1 i gemenskapsreglerna redovisas ovan i avsnitt II.3 ("Finansiering av friställningar").

EKO Stahl GmbH, Tyskland

I. Inledning

Den 21 december 1994 beviljade kommissionen [9] 900,62 miljoner DEM [10] i stöd till EKO Stahl GmbH enligt artikel 95 i EKSG-fördraget (se närmare uppgifter i föregående övervakningsrapport).

[9] EGT L 386, 31.12.1994, s.18.

[10] DEM 1 miljon = 511 299,72 ecu (1.1.1999)

Den 21 december 1994 godkände kommissionen [11] dessutom regionalt investeringsstöd på 385 miljoner tyska mark enligt artikel 5 i gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin.

[11] EGT C 18, 17.1.1997, s. 7.

För att stödet skulle godkännas ställdes flera villkor. Kommissionen övervakar fortfarande följande villkor:

- Det nya varmvalsverket skall ha uppnått sin årskapacitet på 900 000 ton per år vid utgången av 1997, och verket skall förbli på den kapacitetsnivån till och med utgången av januari 2000. Från februari 2000 tillåts företaget att öka varmvalsverkets kapacitet till 1,5 miljoner ton per år fram till slutet av januari 2005 (övervakas, se II).

- Det nya varmvalsverkets produktion skall användas endast för vidare bearbetning i företagets egna kallvalsningsanläggningar (hittills under observation).

Denna rapport täcker utvecklingen till och med den 29 februari 2000 på grundval av de uppgifter som den tyska regeringen lämnat i sin övervakningsrapport som översändes till kommissionen den 15 mars 2000. I denna rapport läggs tyngdpunkten på de två villkor som kommissionen fortfarande övervakar.

II. Kapacitetsbegränsning

Begränsningen av kapaciteten i det nya varmvalsverket till 900 000 ton per år till och med utgången av januari 2000 och därefter till 1,5 miljoner ton per år till och med utgången av januari 2005 säkerställs genom en elektronisk anordning som gör det tekniskt omöjligt att överskrida dessa tak. Kommissionen godkände i början av 1996 i princip denna tekniska lösning. Se den femte övervakningsrapporten för närmare uppgifter om systemet. Systemet har fungerat tillförlitligt och uppgifter om de producerade kvantiteterna har regelbundet lämnats till kommissionen.

Den från februari 2000 tillåtna kapacitetsökningen ledde till tekniska problem för företaget eftersom den elektriska anordningen anpassats till kapacitetsåret, som löper från juli till juni.

Den 15 mars 1999 godkände kommissionen därför ett förslag från de tyska myndigheterna om att produktionen från juli 1999 till juni 2000 kommer att räknas som den genomsnittliga produktionen för de två trösklarna, vilket kommer att resultera i en årlig kapacitet på 1,150 miljoner ton under kapacitetsåret juli 1999 - juni 2000 [12]. Anordningen justerades därför den 1 juli 1999 och skall därefter justeras till 1,5 miljoner ton den 1 juli 2000.

[12] Beräknat enligt följande: (7/12 x 900 = 525) + (5/12 x 1,5 = 625) = 1,150.

III. Produktionen i det nya varmvalsverket

Varmvalsade band som produceras i det nya varmvalsverket används uteslutande i kallvalsverket.

Produktionen av varmvalsade band uppgick under perioden 1 juli 1999 - 29 februari 2000 till 775,026 ton. Under perioden 1 mars - 1 juli 2000 uppgår den återstående tillåtna produktionen till 374,974 ton.

Voest Alpine Erzberg GmbH, Österrike

I. Inledning

Kommissionen beslutade [13] den 29 november 1995 att godkänna statligt stöd till Voest Alpine Erzberg GmbH (VAEG) för att medge en gradvis nedläggning av företagets gruvverksamhet fram till år 2002. Det godkända stödet uppgår till totalt 272 miljoner österrikiska schilling (ATS) [14] för att täcka rörelseförluster under perioden 1995 till 2002 och till 136 miljoner österrikiska schilling för att täcka kostnaderna för en säker och miljövänlig avveckling av järnmalmsutvinningen.

[13] EGT L 94, 16.4.1996, s. 17.

[14] ATS i miljon = 72 672,00 ecu (1.1.1999).

De årliga högsta godkända nivåerna för de olika typerna av stöd anges i punkt 4 i tabellen nedan.

Godkännandet av stödet var förknippat med bl.a. följande villkor:

- De årliga stödtaken och produktionstaket som anges i tabellen ovan får inte överskridas (produktionstaket har överskridits, se II.2.a).

- Driftstödet får inte överstiga skillnaden mellan produktionskostnaderna och intäkterna (hittills följt).

- Priset som tas ut för järnmalm skall vara marknadsmässigt och inte vara lägre än priset på importerad järnmalm (hittills följt).

Denna rapport omfattar utvecklingen till och med 31 december 1999 på grundval av de uppgifter som Österrike lämnade i sin åttonde övervakningsrapport, som översändes den 15 mars 2000 i enlighet med kommissionens begäran.

II. Den nya övervakningsrapporten

1. Företaget

Företaget Voest Alpine Erzberg Gesellschaft mbH (VAEG) ägs av ÖIA Bergbauholding Aktiengesellschaft, som i sin tur tillhör Österreichische lndustrieholding Aktiengesellschaft, ett industriellt holdingbolag som i sin helhet ägs av den österrikiska staten. VAEG bryter malm med låg järnhalt (32 % järn). Företaget har bara en kund, Voest Alpine Stahl AG (VASA), som privatiserades hösten 1995.

2. Driftstöd

(a) Produktion och försäljning

1999 producerade VAEG 1,149 miljoner ton järnmalm med en genomsnittlig halt på 33,6 % Fe och 589,662 ton lågvärdiga produkter som VASA kan använda som masugnsfyllning (Möllerzusatzmaterial). Dessa kvantiteter såldes och levererades till VASA.

Produktionen minskade från 1,3 miljoner ton per år 1998 till 1,149 miljoner ton per år 1999 men överskred det tak på 1 miljon ton per år under 1999 som anges i artikel 1 i beslutet. De österrikiska myndigheterna har uppgett att detta gett ett bättre rörelseresultat och att mindre stöd än det som godkänts kommer att behövas.

Kommissionen undersöker situationen mot bakgrund av beslutet och har uppmanat de österrikiska myndigheterna att lämna ytterligare uppgifter. Dessa informerade kommissionen den 18 april 2000 om att situationen uppkommit på grund av oförutsedda omständigheter. I slutet av 1999 tvingades VAEG spränga delar av gruvan i förtid på grund av rasrisk. Malmen som då frigjordes var ämnad att produceras och levereras först år 2000. VAEG beslutade leverera den redan i slutet av 1999 som ett förskott på kontraktet för år 2000. De österrikiska myndigheterna försäkrade kommissionen om att förskottsleveransen följaktligen också kommer att minskas från den tillåtna produktionen år 2000 och att produktionstaket kommer att respekteras.

(b) Produktionskostnader

Produktionskostnaderna för järnmalm av standardkvalitet uppgick 1999 till totalt 169,915 miljoner schilling, dvs. 147,22 schilling per ton. Produktionskostnaderna för de låghaltiga produkterna uppgick till totalt 33,581 miljoner schilling, dvs. 56,95 schilling per ton. I dessa belopp ingår kostnader för nedläggnings- och omskolningsåtgärder under 1999. En detaljerad översikt av produktionskostnaderna återfinns i bilagan.

(c) Prissättning

Järnmalm av standardkvalitet såldes till ett pris av 139,50 schilling per ton. Detta standardpris fastställdes i december 1998 för hela 1999.

Det låghaltiga materialet (Möllerzusatzmaterial) såldes för 76 schilling per ton, ett pris som fastställts på grundval av marknadspriset för kalkstensgrus (Kalkschotter).

Det genomsnittliga priset för leveranser av järnmalm och låghaltigt material (Möllerzusatzmaterial) blir 99,60 schilling per ton. Priset inklusive kostnaderna för transport till VASA/Linz var 667,50 schilling per ton järn.

De uppgifter som Österrike lämnade i sin nionde rapport bekräftar de uppgifter som getts av Voest Alpine Rohstoffbeschaffungs GmbH, ett dotterföretag till Voest-Alpine Stahl AG med ansvar för inköp av råmaterial, att det ovan nämnda priset per ton järn för järnmalm är högre än det jämförbara priset för importerad järnmalm. [Skall bekräftas av generaldirektoratet för näringsliv].

Man kan följaktligen dra slutsatsen att de priser som togs ut 1998 inte var lägre än vad som krävs enligt artikel 2 i kommissionens beslut av den 29 november 1995.

(d) Driftstöd

Under första halvan av 1999 uppgick VAEG:s sammanlagda förlust till 52,158 miljoner schilling.

Av de totala förlusterna under perioden gällde 23,233 miljoner schilling nedläggningsåtgärderna. Ytterligare uppgifter om förlusterna ges i bilagan.

Företaget begärde 51 miljoner schilling i drift- och nedläggningsstöd under 1999. Av detta belopp behövde bara 47,8 miljoner schilling betalas ut. Detta belopp är 9,2 miljoner schilling lägre än det högsta beloppet på 57 miljoner schilling som kommissionen godkänt för 1999 (34 miljoner schilling i driftstöd och 23 miljoner i nedläggningsstöd). Det minskade behovet av stöd beror på att VAEG:s kostnadsbesparingar blev högre än vad som förväntades i den ursprungliga planen och uppnådde ett bättre rörelseresultat till följd av en högre produktion än den planerade som anges i beslutet.

3. Nedläggningsstöd

Det högsta godkända beloppet för nedläggningsstöd under 1999 uppgick till 23 miljoner schilling. Under 1999 betalades 17,8 miljoner österrikiska schilling, medan nedläggningskostnaderna uppgick till 23,233 miljoner schilling.

4. Utbetalt stöd i förhållande till godkänt stöd

>Plats för tabell>

5. Utvecklingen av personalstyrkan

Planen för att minska personalstyrkan anges i tabellen nedan.

>Plats för tabell>

Med utgångspunkt från ovanstående plan minskades under 1998 antalet anställda i produktionen till 230, vilket redovisas i den elfte övervakningsrapporten. Under 1999 minskades antalet anställda i produktionen till 219. Personalminskningarna ligger därmed före de planerade.

Bilaga Jämförelse av produktionskostnader och intäkter under 1999

>Plats för tabell>

* Skillnaden på 6 900 ton beror på att produkterna i lagret sålts ut.