Sedan början har Bauhausinitiativet förknippats med tre grundläggande värden – estetik, hållbarhet och inkludering – med stark inriktning på boendemiljö och livsstil. Ambitionen att göra den gröna given till en kulturell, människocentrerad och positiv, konkret upplevelse bygger på just dessa värden.

·Mitten av mars till mitten av april: Granskningen av inkommande bidrag påbörjas: framtagning av trender, viktiga ämnen, utmaningar, från de bidrag som kommit in. Anordnande av Bauhauskonferensen (22–23 april). De första rundabordssamtalen på hög nivå; verksamhet inom partnerorganisationerna.

Sammanlagt ägde mer än 200 tvärvetenskapliga samtal rum, och över 2 000 bidragsgivare delade direkt med sig av sina idéer, utmaningar och visioner via Bauhausinitiativets webbplats. Dessutom var det ca 12 000 personer som följde och interagerade med initiativet på Instagram och över 8 500 tittare som följde Bauhauskonferensen på nätet. I denna fas var stödet både från Bauhausinitiativets officiella partner och från medlemmarna i rundabordssamtalen på hög nivå av avgörande betydelse, eftersom de har fungerat som förstärkare, aktiverat sina nätverk och stimulerat nya samtal.

Den här bilagan är en rapport om den ”gemensamma utformningsfas” som ligger till grund för konceptet för Bauhausinitiativet som presenteras i dag i kommissionens meddelande. Under sex månader har kommissionen bedrivit ett omfattande samarbete med medborgare, yrkesverksamma och organisationer och tagit till sig de viktigaste utmaningarna och idéerna som kommer att vägleda Bauhausinitiativet på kort och lång sikt.

För att aktivera dem som redan arbetar med Bauhausinitiativets dimensioner, värdera deras projekt och ta vara på deras idéer, fokuserade den gemensamma utformningsfasen på befintliga projekt som kan inspirera initiativet. Totalt lämnades omkring 1 800 exempel in på webbplatsen.

·Vad innebär begreppen estetik, hållbarhet och social inkludering för människor när det gäller platser och former av boende?

Rundabordssamtalen på hög nivå har till uppgift att dela och uttrycka tankar om centrala teman, innovativa idéer och utmaningar. Ledamöterna utbytte regelbundet idéer med talmannen och de två ansvariga kommissionsledamöterna och arbetade tillsammans genom en rad workshoppar. De fungerade också som ambassadörer och samarbetade med sina nätverk för att sprida samtalet och samla in kunskaper i och utanför sina hemländer.

Från en första grupp på 20 partner den 25 mars nådde gruppen av officiella partner fler än 200 i slutet av den gemensamma utformningsfasen. Inbjudan att bli partner kommer att stå öppen under hela genomförandefasen för att hjälpa gemenskapen att växa.

I april anordnade kommissionen ett globalt samtal: Bauhauskonferensen, ett hybridevenemang med över 40 internationella talare och mötesledare. Konferensen samlade över 8 500 tittare från 85 länder. Flera paneldiskussioner och åtta workshoppar möjliggjorde givande samtal mellan deltagarna. Resultaten av workshopparna samlades in under sessionerna och användes som underlag för tolkningen.

En annan grundtanke som vägledde granskningen var att undvika att tvinga in bidragen under specifika, fördefinierade kategorier, och sedan gå vidare med ett kvantitetsbaserat tillvägagångssätt som begränsade analysen till hur många bidrag som tar upp ett visst ämne.

Under hela den gemensamma utformningsfasen anordnades många samtal kring Bauhausinitiativet. Särskilt under de första veckorna anordnade kommissionen tiotals ”aktiveringssessioner” för att stimulera deltagandet bland specifika nätverk. De första mötena leddes och följdes nära av teamet för Bauhausinitiativet, men ett växande antal korsbefruktande evenemang började självständigt växa upp vecka efter vecka, särskilt efter Bauhauskonferensen i april. I många fall delade evenemangets organisatörer resultatet av samtalen på webbplatsen.

En annan ingång erbjöd möjligheten att fylla i ett formulär när ett bidrag lämnades in, strukturerat med fyra öppna frågor för att underlätta struktureringen av bidragen till Bauhausinitiativet.

Denna ingång skulle samla in korta bidrag (cirka 2 000 tecken i genomsnitt). Det var möjligt att dela dem via tre separata kanaler som var inriktade på olika aspekter:

För att ge allmänheten direkt tillgång till den gemensamma utformningsfasen, och med tanke på de begränsningar som pandemin orsakat, behövdes en digital plattform där människor lätt kan dela med sig av sina idéer och erfarenheter. Alltsedan webbplatsen öppnades den 18 januari 2021 har den erbjudit två huvudsakliga ingångar för bidrag: en som är utformat för att samla in korta berättelser och en för bidrag i valfritt format.

Metoden anpassades kontinuerligt beroende på innehållet som samlades in över tid, och berättelser och idéer grupperades i olika kluster av ämnen och frågor som de kunde besvara.

Efter kartläggningen av specifika trender var det mycket viktigt att inte förlora enskilda röster i de stora siffrorna och att med extra uppmärksamhet värdera de unika posterna för att uppväga stora grupper av liknande bidrag.

3.2.2.Stödresurser och skalor: en matris

Förutom att identifiera trender och avvikande faktorer syftade klusterprocessen också till att identifiera en uppsättning stödresurser, en typ av resurser som krävs för att underlätta omvandlingen (nätverk, kultur, utbildning, forskning, infrastruktur, platser, teknik, politik & regelverk, strategier och program). Förteckningen över stödresurser kombinerades med tillämpningsskalor, först den lokala dimensionen och sedan ”utzoomning” till det globala sammanhanget (byggnad, bostadsområde, mindre samhällen & städer, regional, nationell, europeisk, världsomspännande och multipel).

Kombinationen av stödresurser och skalor i en matris var en viktig milstolpe för att koppla samman ambitionernas övergripande trender med de mer konkreta idéerna om hur man går vidare mot de önskade omvandlingarna.

4.Verksamhet och resultat

4.1.Verksamheter

Det fanns en enorm variation och mångfald i de verksamheter som ägde rum. Kommissionen kontrollerade inte de verksamheter som föreslagits av andra organisationer, för att hålla samtalet så inkluderande och öppet som möjligt. Det är omöjligt att nämna alla organisationer och verksamheter i detta dokument. Exemplen står för många fler.

En mängd olika målgrupper nåddes: arkitekter, forskare, organisationer för subventionerat boende, industrin, barn, konststudenter och offentliga myndigheter är några exempel.

Lokala gräsrotsorganisationer grupperade och anordnade evenemang i sitt område eller sin region (Galicien i Spanien, Gdynia i Polen). I andra fall vände sig partnerna till sina europeiska nätverk för att skapa EU-omfattande samtal kring ett visst tema (Housing Europe, Bureau of European Design Associations (BEDA), IFLA Europe (International Federation of Landscape Architects), New European Bauhaus Collective, Europeana, Europa Nostra, Triennale Milano, Wood4Bauhaus Alliance).

I vissa medlemsstater antogs initiativet av nationella aktörer eller ministerier (Sverige, Danmark, Spanien, Litauen, Tyskland, Slovenien, Estland, Italien m.fl.). Andra städer och medlemsstater har kontaktat





sina kollegor i grannländerna för att organisera regionala samtal (Nordic Bauhaus, Bauhaus of the Sea eller NEB goes South, en plattform som samlar arkitekturavdelningar vid sex universitet)

De officiella partnerna och medlemmarna i rundabordssamtalen på hög nivå för Bauhausinitiativet spelade mycket ofta en avgörande roll i dessa initiativ.

Bauhausinitiativet stimulerade utvecklingen av många aktiviteter med barn och ungdomar, ofta i syfte att föra in deras kreativitet i den gemensamma utformningsfasen. Till exempel inledde Bayerns delstatsministerium för bostäder, byggande och transport en tävling för barn under 14 år och bad dem att lägga fram en bild för att inspirera det framtida bostadsbyggandet och samhällslivet. Det saxiska delstatsministeriet för justitiefrågor och demokrati, Europa och jämställdhet anordnade tillsammans med staden Chemnitz och dess skol- och utbildningsmyndighet en liknande tävling med ett pris till ungdomar från 14 till 18 år för den bästa framtidsvisionen, som skulle skildras genom teckningar, målningar, grafik, skulpturer eller modeller.

Arkki, en finsk kulturplattform, lanserade en konsttävling för att reflektera över Bauhausinitiativet, medan Architektūros Fondas, en ideell organisation från Litauen, kommer att anordna femdagars workshoppar i sju mindre städer runt om i landet för att öka ungdomars förståelse för sin boendemiljö, uppmuntra kreativitet och främja en känsla av personligt ansvar.