ft^ft ft ft ft ft ft ft 
ft £ft EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.12.1997 
KOM(97) 661 slutlig 
97/0340 (COD) 
97/0341 (SYN) 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om utvärdering av ID A-programmet samt en andra etapp av ID A-programmet 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om en rad riktlinjer, innefattande identifiering av projekt av gemensamt intresse för 
transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA) 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om antagandet av en rad insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet och 
tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA) 
(framlagda av kommissionen) 

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om utvärdering av IDA-programmet samt en andra etapp av ID A-programmet 
DEFINITIONER 
Ett telematiknät är ett omfattande datakommunikationssystem, som inte endast består av 
fysisk infrastruktur och kopplingar utan även av de tjänster och tillämpningsprogram som 
har byggts på denna infrastruktur, och som möjliggör ett elektroniskt utbyte av information 
mellan organisationer och enskilda personer. 
Ett IDA-nät är ett transeuropeiskt telematiknät for förvaltningar inrättat inom ramen för 
IDA-programmet. 
Ett sektornät är ett transeuropeiskt telematiknät för förvaltningar, avsett för 
genomförandet av eller som administrativt stöd för en speciell gemenskapspolitik eller 
-aktivitet, nedan kallad administrativ sektor. 
Kommittén for telematik mellan förvaltningar (TAQ är en kommitté bestående av 
företrädare för medlemsstaterna som bistår kommissionen vid genomförandet av IDA-
programmet och säkerställer samordning inom och mellan medlemsstaterna och med 
kommissionen. 
1. INLEDNING 
Syftet med detta meddelande är att informera rådet om resultaten från en utvärdering av 
det nuvarande IDA-programmet (Interchange of Data between Administrations) och i 
enlighet med utvärderarnas rekommeridationer föreslå en utvidgning av programmet i 
framtiden. Det nya program som beskrivs i detta dokument skall bygga på den starka bas 
som skapats under de tre senaste åren och samtidigt ta itu med de svagheter som har 
identifierats i nuvarande program. 
Enligt rådets resolution om samordning med hänsyn till informationsutbyte mellan 
förvaltningar1, fastställde rådets beslut om antagandet av det treåriga IDA-programmet2 
gemenskapens bidrag till vissa projekt på området för telematiknät för datautbyte mellan 
förvaltningar i syfte att underlätta samarbetet mellan dem. 
Inom ramen för IDA-programmet har betydande inledande åtgärder redan genomförts för 
att uppmuntra förvaltningar till att utbyta information elektroniskt. IDA har öppnat nya 
möjligheter för förvaltningar att på europeisk nivå uppnå större öppenhet och effektivitet, 
och öka sin kapacitet för en lätt och snabb anpassning till framtida förändringar. 
För detta har eft antal viktiga transeuropeiska nätverk inom många olika sektorer skapats 
inom ramen for IDA. Dessa system underlättar gemenskapens beslutsprocess, bedrar till 
bedrägeribekämpning och förbättrar kommunikationen och förståelsen både mellan 
medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och gemenskapens institutioner, sar it är till 
nytta för alla europeiska organ. 
2. FRAMTIDA KRAV OCH ANVISNINGAR 
2.1. Fortsatt behov av IDA 
De verktyg och teknologier som idag används inom informationsteknologin kommer 
snabbt att bli föråldrade eller ha ändrats till oigenkännlighet inom några få år. 
Förändringstakten på det teknologiska området ökar ständigt, vilket framgår av både den 
astronomiska ökningen av användningen av Internet under de senaste åren och den tillgång 
på nya produkter Och tjänster som utnyttjar denna nya resurs och som kommer ut på 
marknaden nästa dagligen. De senaste beräkningarna visar att regeringsorganisationernas 
användningen av Internet och intranet i USA kommer att öka till nästan tio gånger den 
nuvarande nivån under de tre närmaste åren enligt en undersökning som nyligen gjordes av 
Business Research Group. 
Det är denna föränderliga miljö och den senaste tidens utveckling tillsammans med de 
europeiska förvaltningarnas behov av att effektivt kunna utnyttja nya teknologiska 
möjligheter vid skapandet av den inre marknaden som gör att en ny etapp av IDA-
programmet är viktig. Användningen av Internet och Internet-relaterade teknologier 
underlättar inrättandet av telematiknät qch skapandet av globala anslutningsmöjligheter 
avsevärt, men skapar även problem. Själva inrättandet av ett nät har nu blivit relativt 
okomplicerat, men frågor avseende administrativ användning av sådana nättjänster, t.ex. 
säkerhet och juridiska hinder och krav på samtrafiklösningar som uppfyller flerspråkiga och 
Rådets resolution av den 20.6.94, EGT C 181 av den 2.7.94, s. 1. 
Rådets beslut 95/468/EG av den 6.11.95, EGT L 269 av den 11.11.95, s. 23. 
mångkulturella krav, särskilt på tillämpningsnivå, kan inte lösas på lokalt, utan måste lösas 
av gemenskapen. 
Allteftersom kostnaderna minskar och nya möjligheter att använda telematik uppstår, 
kommer dessutom mer och mer kommunikation att ske elektroniskt. Därför blir en generell 
samordning för att förbättra driftskompatibiliteten ännu mer nödvändig. Telematik är av 
naturen global. Att uppnå en situation där information flödar utan hinder mellan europeiska 
förvaltningar, där nya dataflöden lätt kan inrättas och nya organisationer snabbt kan börja 
kommunicera är en process som inte kan ske av en slump utan måste planläggas noggrant. 
Behovet av samordning på europeisk nivå är inte endast en fråga om driftskompatibilitet 
utan även om minskade kostnader och större effektivitet. Ett harmoniserat genomförande 
av tekniska lösningar bör till sist leda till lägre kostnader under telematiksystemets hela 
livscykel, från utvecklingsfasen och genom underhalls- och driftsfasen, och ytterligare 
underlätta informationsutbytet mellan sektorer samt möjliggöra stordriftsfördelar. Både 
medlemsstaterna och de europeiska institutionerna har utsikt att på samma villkor vinna på 
en mer samlad teknisk lösning och därmed undvika att behöva installera och underhålla en 
mångfald av olika verktyg och produkter. 
I IDA-programmets nya etapp bör således inriktningen ändras från utveckling av 
nätinfrastrukturer till att skapa samordning och stöd till olika administrativa sektorer och 
ge ökade resurser till sådana insatser som gör IDA-nät lättare att inrätta, använda och 
underhålla, som gör dem billigare, effektivare och framförallt ger dem större 
driftskompatibilitet. IDA bör kunna tillhandahålla vägledning och hjälp till förvaltningar 
under telematiksystemens hela genomförandeprocess, från kravspecifikation, över beslut 
om lämpliga tekniska lösningar, anskaffning av telematiktjänster och -produkter, 
omorganisering av nuvarande organisationsmetoder och harmonisering av 
informationsinnehåll, till det slutliga handhavandet av de operativa systemen. 
Inom överskådlig framtid kommer det att finnas ett ständigt behov av att inrätta 
telematiknät som en viktig stödmekanism för förvaltningen av den inre marknaden och 
gemenskapspolitiken. De aktiviteter som IDA skall genomföra på övergripande nivå är inte 
ett mål i sig själva, utan de skall tillfredsställa ett behov. Deras enda syfte är att bidra till 
inrättandet av sektornät i vilka den verkliga nyttan av att använda telematiknät uppnås. 
Som tidigare angivet är det avgörande att säkerställa att transeuropeiska telematiknät 
mellan förvaltningar är sammanhängande och kompatibla både med varandra och med 
nationella nätverk. Detta kan endast uppnås genom åtgärder på gemenskapsnivå och 
kommer att kräva ett starkt och fortsatt engagemang från sektorerna. Den samordning och 
det samarbete som krävs mellan europeiska institutioner och medlemsstaternas 
förvaltningar måste garanteras genom en bred omfattande gemenskapsåtgärd, nämligen 
IDA 2. 
Samtidigt skall IDA 2 alltid beakta närhetsprincipen. IDA-åtgärder är utformade för att 
främja kompatibilitet och samtidigt ge enskilda medlemsstaters förvaltningar full möjlighet 
till åtgärder och valfrihet. IDA kan bli mycket värdefullt om det omfattar information om 
nationella initiativ som ger effekt på administrativa telematiknät, men skall inte försöka 
påverka dessa aktiviteter utan snarare se till att internationella närverk drar fördel av dem 
på bästa sätt. IDA: s roll är att stödja behörig administration inom varje pqlitiskt område, 
men aldrig att ersätta den. 
2.2. Ett förbättrat program: Effekten av de rekommendationer som ingick i 
utvärderingen efter halva tiden 
Ytterligare överväganden om målen, strategin och förvaltningen av det nya programmet 
har tagits fram genom den utvärdering av nuvarande ID A-program efter halva tiden som 
krävdes enligt artikel 6 i rådets beslut. Syftet med denna utvärdering var att se över alla 
aktiviteter som omfattades av beslutet, med hänsyn till kostnader, nytta och avkastning på 
investerat kapital. 
Denna utvärdering genomfördes av kommissionen i samråd med medlemsstaterna och med 
stöd av oberoende utvärderare. 
I utvärderingen fastställdes att den första etappen av IDA har varit ett värdefullt program 
som har stimulerat till utveckling av transeuropeiska telematiksystem och främjat 
administrativt samarbete mellan medlemsstaternas förvaltningar och ElMnstitutionerna. 
En betydande del av ID A-projekten avser utveckling av telematiktillämpningar för särskilda 
sektorer. De projekt som har finansierats under den första etappen av IDA är följande: 
Tull och skatter: VIES/Sites, Excises Control, Quota, Scent-CIS/Fiscal, Tarie, 
EBTI och Transit 
Fiske: FIDES 
Jordbruk: Animo, Physan och Shift 
Socialförsäkring: TESS (f.d. Sosenet) och EURES 
Offentlig upphandling: SIMAP 
Folkhälsa: EUPHIN (f.d. CARE), EUDRA 
(läkemedelsövervakning) och REITOX 
Statistik: SISR/DSIS, Extracom och SERT 
Handelspolitik: SIGL 
Konkurrenspolitik: Fourcom 
Kultùr: ITCG (Illegal handel med kulturföremål) 
Genom dessa projekt har IDA i hög grad bidragit till 
• utveckling, underhåll och drift av system till stöd för genomförandet av viktiga delar av 
EU: s politik vad avser de fyra friheterna och den inre marknaden, 
• inrättandet av nödvändig telematikutrustning för nya organ och kommunikationen 
mellan institutionerna samt gemenskapens beslutsprocess. 
Mot bakgrund av antalet pågående projekt som utgör kärnan i IDA från dess start, deras 
storlek, komplexitet och omfattningen av vad som genomförs, vore det oskäligt att 
förvänta betydande resultat inom en relativt kort tidsskala på 3 år. Det kan ofta gå ett och 
ett halvt år mellan det att ett projekt planeras och kontraktsskrivningen. I Utvärderingen har 
det dock fastställts att aUa projekt som granskats har gjort klara framsteg, och många 
projekt ger även viktiga driftsfördelar, och i vissa fall t.o.m. besparingar. 
IDA omfattar även ett antal projekt som inte begränsas till en sektor, sk. övergripande 
aktiviteter, som resulterar i telekommunikationstjänster, allmänna tillämpningar, inklusive 
överföring och hantering av officiella dokument och införandet av e-post på basis av 
X.400, samt riktlinjer för arkitektur och juridiska frågor. Tillgången till dessa resultat har 
hitintills varit begränsad eftersom många av dessa aktiviteter fortfarande befinner sig i en 
inledande fas. I synnerhet TEST A-projektet, som skall börja tillhandahålla tjänster under 
1997, anses som en positiv utveckling därför att det syftar till att tillhandahålla 
telekommunikationstjänster snarare än att bygga fysiska nätverk. 
Förbättrad programförvaltning 
IDA-projektens komplexitet har att göra med genomförandet av telematiknät mellan minst 
15 olika medlemsstaters förvaltningar, och den höga grad av samordning som krävs mellan 
de många olika deltagarna med deras olika prioriteringar och intressen. Detta har bidragit 
till att programadministrationen hitintills har varit både komplicerad och tidskrävande. I 
utvärderingsresultatet föreslås ett antal lösningar för att förbättra den totala förvaltningen 
av programmet i framtiden. 
Programadministrationen bör koncentreras på programmets politik, mål och strategi och 
undvika ett alltför djupt engagemang i anbudsprocessen och enskilda kontrakt. 
Ledningens deltagande på så grundläggande verksamhetsnivåer kräver stora insatser och 
förbättrar inte de slutliga resultaten nämnvärt. Det är därför på sin plats att inrikta 
administrationens verksamhet på den nivå där den är till störst nytta och att föreslå en 
förvaltande kommitté i stället för en föreskrivande kommitté till IDA 2. Kommitténs 
ansvarsområden bör innefatta godkännandet av ett årligt arbetsprogram samt globala 
genomförandeplaner avseende individuella IDA-projekt. Därigenom säkerställs att 
kommittén rådfrågas om teknologiska strategier och val som görs inom projekt. En sådan 
förvaltande kommitté skulle även i praktiken ha större handlingsfrihet än den nuvarande, 
eftersom ett negativt yttrande inte skulle innebära en möjlig risk för att all verksamhet 
stoppas för ett visst nät. 
Det har rekommenderats att IDA 2 skall vara ett rullande program, med en programtid på 
fem år som ideal. Denna tidsplan skulle vara lämplig om man tar hänsyn till projektens 
livstid, den tidsrymd som behövs för att främja investeringar från industrin och för att 
upprätta partnerskap mellan offentliga och privata sektorn, såsom angivits i riktlinjerna för 
TEN-Telecom, samt till den insats och tid som krävs för att utforma ett sådant program. 
Kommissionen anser dock att man behöver undersöka vilka speciella projekt som stöds av 
programmet på en mer regelbunden bas för att kunna fastställa nya prioriterade områden. 
Kommissionens förslag är därför att listan över projekt av allmänt intresse ses över vart 
tredje år. 
I utvärderingen ifrågasätts lämpligheten av att fortsätta att finansiera alla IDA-projekt och -
system (inklusive både utvecklings- och driftskostnader) genom en enda budget, varvid 
individuella anslag måste omfattas av ett förfarande med en föreskrivande kommitté. 
Det finns argument både för och emot en sådan princip, och i denna speciella fråga har 
deltagarna i programmet uttryckt helt olika åsikter. Medan de nuvarande förhållandena är 
användbara för att främja sammanhang mellan ganska olikartade projekt skapar de även en 
viss åtskillnad mellan den sektorsvisa politiska administrationen och administrationen av de 
telematiksystem som stöder dem. Dessutom kan konkurrens mellan olika IDA-projekt om 
en begränsad budget minska värdefulla insatser i projektarbetet och ytterligare försena 
viktiga aktiviteter. 
Det är viktigt att skapa en finansiell ram som underlättar utvecklingen av sektorsvisa 
telematiksystem, möjliggör ett snabbt svar på nya krav på elektroniskt informationsutbyte 
och finansierar åtgärder som främjar driftskompatibilitet mellan och tillträde till näten. Det 
är likväl även nödvändigt att specificera kriterier som definierar exakta villkor för hur ett 
projekt inledningsvis kan berättigas till ID A-bidrag och som klart definierar klara gränser 
för dessa bidrag. Framtida förslag om nyutvecklingar skall därför alltid åtföljas av en 
redovisning av hur driftskostnaderna skall finansieras. 
Så snart som ett projekt eller en serie projekt avseende ett speciellt politikområde eller 
aktivitet har genomförts helt och således anses vara i drift, eller på annat sätt har uppnått 
en viss storlek som gör att det kan bli ett eget program, skall den budget som krävs helst 
anslås av budgetmyndigheten inom ramen för varje politikområde eller aktivitet. I båda 
fallen skall generella principer följas och det skall därför vara av avgörande betydelse att 
IDA skapar en stark samordning och ett inflytande över de tekniska val som görs inom 
administrativa telematiknät. 
Övergången till sektorindelat självbestämmande i projektbudgetering och 
projektförvaltning kan inte ske omedelbart. Lämpliga arrangemang må^te fastställa* för att 
täcka övergångsperioder, i synnerhet när det gäller kostnaderna för att driva ot erativa 
anordningar. 
Vad gäller en exakt lydelse i kommande beslut har utvärderingen rekommenderat att 
referenser till användning av särskilda tekniska standarder skall undvikas, så att ett mer 
flexibelt tillvägagångssätt kan tillåtas på ett område som utvecklas snabbt på marknaden. 
På liknande sätt, inom den ram där projekt av allmänt intresse definierats, är det önskvärt 
att skapa en viss grad av flexibilitet vid identifiering av projekt av allmänt intresse, för att 
viktiga och nya politikområden skall kunna stödjas, när så krävs. 
Bättre projektresultat 
Även om IDA endast existerat under tre år, har programmet redan kunnat identifiera ett 
antal områden där kvalitetsförbättringar av programmets resultat kan uppnås. Steg i rätt 
riktning har därför redan tagits genom initiativ för att införa kvalitetskontroll, skapa 
riktlinjer och allmänna telematiktjänster, underlätta för människor att arbeta i nät och dela 
erfarenheter samt öka öppenheten om och synliggörandet av projektresultaten. 
Man har insett att IDA-projektens slutliga resultat är beroende av att man säkerställer att 
användarnas behov är väl uppfattade och beaktade och att det finns ett tidigt och fortsatt 
engagemang av lämpliga användargrupper under varje projekt. I synnerhet är det viktigt att 
se till att sektoriella krav på och nyttan av produkter och tjänster på övergripande nivå 
tydligt har definierats, innan man startar några nya övergripande aktiviteter. Dessa är 
speciellt stimulerande uppgifter för IDA-programmet och stora insatser kommer att 
uppsättas som mål i det nästa programmet för att förbättra kravspecifikation, 
samsynskapande och ett ömsesidigt utbyte genom inrättandet av användarforum. 
Anvisningar för framtiden 
Utvärderingen har visat att IDA:s främsta mål bör vara att främja en effektiv och 
harmoniserad utveckling av alla gemenskapens telematikbaserade system för datautbyte 
mellan förvaltningar. Detta innebär att ett efterföljande program otvetydigt bör utvidga 
IDA: s effektiva ram till alla relevanta nätverk (dvs. alla nätverk mellan förvaltningar som 
stöder gemenskapspolitik och -aktiviteter) och inte enbart dem som erhåller bidrag direkt 
från IDA:s budget. Denna utvidgning föreslås för att skapa en praktisk mekanism 
varigenom en bättre samordning och ett större samarbete kan skapas mellan de talrika 
aktiviteter avseende telematiknät och telematik i förvaltningar som genomförs inom hela 
kommissionen. Överensstämmelse med andra gemenskapsprogram och med TEN-Telecom 
i synnerhet, skall eftersträvas för att optimera insatserna och gemenskapens resurser. 
IDA-programmets främjande av övergripande projekt stöds generellt och anses som ett 
grundläggande mål för framtiden. IDA skall fortsätta understryka vikten av att utnyttja 
tjänster och produkter som finns tillgängliga på marknaden snarare än att utveckla 
exklusiva lösningar. IDA bör även vidta åtgärder för att harmonisera innehållet i den 
information som överförs i telematiknäten, Under utvärderingsarbetet konstaterade många 
deltagare att ett primärt behov är samordning och överenskommelse om standarder för 
informationsutbyte och att den använda teknologin jämförelsevis är en relativt obetydlig 
fråga. 
Utvärderingen har även bekräftat det fortsatta framtida behovet av en 
samordningsmekanism mellan europeiska administrativa telematiknät och en tillämplig 
kunskaps- och expertiskälla för att undvika en onödig mångfald av utrustningar, olika 
tillvägagångssätt och upprepade utredningar. 
Förutom att säkerställa att sektornät inrättas eller förbättras för att uppfylla kraven från 
gemenskapens politik och aktiviteter har utvärderingen rekommenderat att huvudmålen för 
programmet IDA 2 skall vara följande: 
Fastställa användarkrav för tekniska principer och standarder och definiera och 
reglera ramen för genomförandet av dessa tekniska principer och standarder inom 
vilken de sektoriella projekten drivs. 
Säkerställa att allmänna tjänster, komponenter och specifikationer finns tillgängliga 
för europeiska förvaltningar och arbeta för att dessa tjänster utnyttjas. 
Främja en harmonisering av information. 
Identifiera nya administrativa krav och nya allmänna tjänster som uppfyller dessa 
krav. 
Främja samordning och ömsesidigt utbyte mellan projekt med hjälp av insamling, 
sammanställning och spridning av information. 
Administrationen för den inre marknaden kommer att fortsätta att förpliktiga europeiska 
förvaltningar att utbyta information med sina motparter i andra länder. Även om många 
förvaltningar redan utbyter liknande information på nationellt plan, skapar den europeiska 
dimensionen en rad helt nya problem som endast kan lösas med hjälp av en mekanism som 
inrättas och gör en samordning på internationell nivå möjlig. 
Dessutom finns på IT-marknaden ett överväldigande urval av produkter och tjänster där 
det saknas ett starkt motiv för att skapa kompatibilitet mellan dem och som ger resultat av 
varierande relevans till administrativa krav. För att garantera tillgång på bra valmöjligheter 
måste europeiska förvaltningar tala med en stämma. Detta förstärker även behovet av stark 
internationell samordning och samarbete. Mot bakgrund av de erfarenheter, kunskap och 
den grund som redan lagts är programmet IDA 2 bäst lämpat att skapa denna samordning 
och säkerställa samarbete på gemenskapsnivå. 
3. POLITISK BAKGRUND 
3.1. Stöd till den inre marknaden 
Avlägsnandet av inre gränser och genomförandet av de fyra rörelsefriheterna skapar ökade 
krav på europeiska förvaltningar att förbättra, utvidga och samordna, och i många fall 
integrera mycket av deras informationsutbyte och administrativa processer. Huvudmålet 
för varje nytt ID A-program skall därför kvarstå - att ge praktiskt stöd för att den inre 
marknaden skall fungera genom att med hjälp av telematiknät koppla samman 
förvaltningar i hela Europa, och på det sättet skapa en mekanism för ett snabbt, effektivt 
och säkert utbyte av information och ett bättre administrativt samarbete. Som sådana 
kommer aktiviteter inom ramen för IDA 2 att vara av betydelse för handlingsprog ammet 
för den inre marknaden. 
Det är även viktigt att fastslå att IDA-aktiviteter genom att garantera tillgång till 
omfattande telematiktjänster för förvaltningar i hela unionen och genom att uppmuntra 
tjänsteleverantörer att slcapa sådana hjälpmedel på EU-basis främjar ekonomisk och social 
sammanhållning. 
Kravet på förvaltningarna att öka sin tillgång till och tillhandahållandet av information som 
en följd av den inre marknadens krav har inte varit statiskt. Nya krav uppstår och 
prioriteringar revideras allteftersom gemenskapspolitik genomförs. Flera nyckelområden 
kan redan identifieras, där IDA-programmets nästa etapp har en viktig roll att spela. 
3.2. Praktiskt genomförande av den europeiska monetära unionen 
Genomförandet av den europeiska monetära unionen kommer att bli en avgörande 
utmaning ft>r gemenskapen under de kommande åren och ett framgångsrikt resultat 
kommer att kräva stöd av telematiknät. Samtidigt som skyldigheter att bearbeta 
eurobaserad information kommer att mångfaldigas enormt kommer även behovet av nya 
informationsflöden och stödjande datanät för att uppfylla ökade krav till följd av införandet 
och administrationen av euron att bli aktuella. 
3.3. Stöd till utvidgning 
Gränserna för den inre marknaden förväntas utvidgas inom en snar framtid för att 
tillmötesgå integrationen av nya medlemsländer i Central- och Östeuropa. Det är 
nödvändigt att förbereda deras integrering, både geriom att stimulera införandet av 
10 
samverkande telematiktjänster och -lösningar i dessa länder och genom att förbättra 
informationsflödet. Samordningen av aktiviteter på områden som sträcker sig från 
handelskontroll till bedrägeribekämpning, hälsovård och miljöskydd kan förbättra de 
ekonomiska och sociala förhållandena i dessa länder liksom i våra egna. 
I sitt meddelande Agenda 2000 av den 16 juli 1997 framhävde kommissionen vikten av att 
de länder som kandiderar för medlemskap i samband med en utvidgning av gemenskapen 
ökar sin institutionella och administrativa kapacitet. Dessa länders medverkan i 
gemenskapsprogram, och deras tillämpning av gemenskapsmekanismer för att följa 
gemenskapens regelverk utgör viktiga komponenter i en framgångsrik anslutningsstrategi. 
3.4. Inriktning på medborgarna och den privata sektorn 
Förvaltningarnas slutkund är medborgaren. För att skapa större öppenhet och erbjuda nya 
och bättre tjänster till medborgarna kommer förvaltningarna att behöva bättre tillgång till 
information och lägre kostnader för informationsbehandlingen. Vissa områden där IDA 
redan är aktivt är av speciell betydelse för medborgare. Dessa innefattar telematiknät som 
ger information om socialförsäkring, hälsovård och sysselsättning. 
I samma anda är en förstärkt möjlighet för europeiska förvaltningar att öka sin effektivitet 
och snabbt kunna möta nya utmaningar särskilt viktigt i en tid när införandet av 
informationssamhället och nya teknologier och metoder troligtvis kommer att revolutionera 
både den offentliga och den privata sektorn på samma sätt. 
Som en del av denna revolution kan förvaltningar inte ignorer^ sitt inflytande, oberoende 
av vad som händer, på den privata sektorn. Huvudfrågan är om förvaltningar väljer att 
komma på efterkälken eller ej och i så fall införa onödiga omkostnader avseende kostnader 
och förseningar vad gäller utbyte av administrativa data med den privata sektorn och på det 
sättet bli den svagaste länken i informationskedjan eller i stället besluta att föregå som 
exempel för att främja och underlätta ett förbättrat informationsflöde mellan sektorer. 
Användning av effektivare mekanismer för informationsutbyte mellan företag och 
förvaltningar (till exempel p$ områden som tull, skatter och miljöskydd) kan i hög grad 
påverka en enskild organisations kapacitet, engagemang och kostnader och i slutändan ge 
en positiv effekt på den samlade konkurrenskraften hos den europeiska industrin som 
helhet, inte minst hos små och medelstora företag. 
IDA har även möjlighet att direkt påverka den europeiska ITK-industrin. IDA samlar in 
och granskar de generella telematikkraven hos förvaltningar i hela Europa. Genom att 
direkt förse industrin med dessa krav, såsom skedde under IDA: s senaste workshop med 
industrin ger IDA en klar beskrivning av administrativa behov och garanterar i huvudsak en 
stor marknad för de produkter och tjänster som har specificerats. 
Således skall iDA-åtgärder för att garantera driftskompatibilitet även hjälpa till att 
undanröja hinder för kommunikation mellan förvaltningar och den privata sektorn. Projekt 
skall stimuleras till att ta hänsyn till behov utanför den offentliga sektorn när administrativa 
telematiklösningar utformas och utvecklas och projekt skall stödjas så att deras resultat kan 
få en utvidgad användning inom industrin och hos medborgarna när ett klart krav att göra 
detta har identifierats. Detta gäller även projekt för den privata sektorn som har effekt på 
den offentliga sektorn. På detta speciella område skall man se till att skapa samverkan 
mellan IDA, TEN-Telecom och åtgärder som riktar sig till de små och medelstora 
ii 
företagen, och se till att definitionen av projekt av allmänt intresse för medborgare och små 
och medelstora företag optimeras. 
3.5. Institutionella reformer 
De europeiska institutionerna liksom deras nationella motstycken är under konstant press 
att ge bättre service till medborgarna och den privata sektorn till minsta möjliga kostnader. 
Den enda möjligheten för dem är att införa nya metoder för att behandla och hantera 
information med stöd av IKT-hjälpmedel. Det ökande utnyttjandet av telematiknät av 
förvaltningar, baserat på användning av färdiga och tillgängliga marknadstjänster och 
produkter bör till en viss utsträckning lösa problemet mellan behovet, att minska kostnader 
genom att lägga ut administrativa bearbetningar på underleverantörer och den därtill 
hörande förlusten av kontroll och tillämpningsexperter och data. 
För närvarande skapar arbetsförfarandena inom EU-förvaltningarna ett enormt behov av 
produktion, hantering, distribution och arkivering av dokument av vilka de flesta 
fortfarande är pappersdokument. Distributionen av dokument sker vanligtvis via normal 
post, telex eller fax. Mer än 1 200 utskott är knutna till kommissionens verksamhet, 
förutom EU:s institutioner och medlemsstaternas förvaltningar. 
Det huvudsakliga målet på detta område måste vara att säker tälla att de nödvändiga 
telematikverktygen och -tekniken, i synnerhet hjälpmedel för arbeisflödesorga lisation och 
dokumentutbyte görs tillgängliga som stöd för det administrativa informationsflödet inom 
kommissionen, mellan institutionerna och mellan medlemsstaternas förvaltningar. Det 
slutliga målet för de europeiska institutionerna är att utgöra ett ledande exempel på de 
potentiella fördelarna med att överföra och bearbeta information elektroniskt. 
4. FRAMTIDEN - MÅL, STRATEGI OCH ÅTGÄRDER 
De marknadsförhållanden och den tekniska miljö som påverkade utformningen av det 
ursprungliga programmets politik och strategier har förändrats dramatiskt under de senaste 
tre åren. I motsats till dess föregångare står IDA 2 inte längre inför en "okänd situation" 
och kan därför bygga på existerande tillgångar av kunskap och erfarenhet som redan har 
uppnåtts samt befintliga sektornät. Samtidigt måste programmet även sträva efter att kunna 
hantera en ökad osäkerhet i framtiden vad gäller riktning och hastighet av de teknologiska 
förändringarna. Den strategi och de aktiviteter som föreslagits att skall genomföras av IDA 
i en andra etapp understryker därför i större grad kompatibilitet och gemensamma 
lösningar och är mindre inriktat på krav från enskilda sektorprojekt men skall samtidigt 
säkerställa att behovet av sektornät fortsättningsvis uppfylls. 
4.1. Mal 
Gemenskapsaktiviteterna under den föreslagna andra etappen av IDA-programmet skall 
inriktas på att inom en period av tre år uppnå följande konkreta resultat: 
• Inrättandet av operativa, driftskompatibla transeuropeiska infrastrukturer för 
telematikkommunikation mellan medlemsstaters förvaltningar och mellan förvaltningar 
och de europeiska institutionerna, som möjliggör ett effektivt och lönsamt 
12 
informationsutbyte som stöd för den inre marknadens administrativa behov, allt efter 
omständigheterna. 
Användning av telematiklösningar som helt är integrerade i den dagliga förvaltningen av 
Europeiska unionens politik och aktiviteter och i gemenskapens beslutsprocess. 
Tillgång till transeuropeiska administrativa nättjänster, kännetecknade av en hög grad av 
driftskompatibilitet inom och mellan olika administrativa sektorer och med den privata 
sektorn och som är kostnadseffektiva och anpassningsbara till teknologiska förändringar 
och marknadens utveckling. 
Tillgång för alla europeiska förvaltningar till en internationell och aktuell källa av 
kunskap och erfarenhet om telematiknät. 
4.2. Strategi 
• Marknadsorientering: Köpa tjänster från marknaden, undvika investeringar i 
infrastrukturer, speciella teknologier och utveckling av exklusiva lösningar. 
• Serviceinriktning: Ge stöd och anvisningar till förvaltningar för att identifiera och 
genomföra lösningar för informationsutbyte som ger högsta möjliga funktionalitet och 
flexibilitet och minimerar kostnader. 
• Inriktning på kompatibilitet: Fokusera på sådana aktiviteter som ger större 
kompatibilitet mellan nät och deras beståndsdelar och den information som överförs via 
dessa nät. 
För att hantera en miljö i konstant utveckling och en föränderlig teknologi på bästa möjliga 
sätt är den enda praktiska vägen för IDA i framtiden att främja inköp av tjänster direkt från 
marknaden snarare än att investera i egna exklusiva utvecklingsprojekt, att undvika 
åtaganden för speciella teknologier och produkter och att inriktas på allmänna sektorskrav. 
Med detta framtidsperspektiv skall IDA hjälpa offentliga förvaltningar att välja verktyg och 
produkter med bästa anskaffningsvärde för att få en omedelbar tillgång till den senaste 
utvecklingen, att rationalisera nätdriften och för att dra nytta av de stordriftsfördelar som 
de som stora organisationer har rätt att förvänta sig. 
Grundförutsättningen för att förbättra informationsflödet mellan förvaltningar på den inre 
marknaden är införandet av telematik som en kommunikationsmekanism. 
Definitionsmässigt innefattar all kommunikation minst två deltagare, en sändare och en 
mottagare, som var och en måste kunna förstå vad som meddelas. Om kommunikationen 
sker mellan ett litet antal nära besläktade individer uppstår inte frågan om 
driftskompatibilitet mellan kommunikationsverktygen hos varje deltagare. Det stora antalet 
och den stora variationen av eventuella partner i kombination med brist på stabilitet och 
överensstämmelse som teknologin och marknaden för telematik visat har tvingat alla 
användare av IDA-nät att inrikta sin uppmärksamhet på kompatibilitet, när de investerar i 
telematiklösningar. 
Driftskompatibilitet mellan de olika nätens komponenter krävs på alla nivåer av den 
telematikpyramid som visas nedan. De fysiska näten, som utgör den viktigaste basen för 
alla nätsystem, måste vara sammankopplade, de tjänster som utnyttjar nätens infrastruktur 
måste vara överensstämmande, den informationen som sänds via tjänsterna måste vara 
harmoniserad och de tillämpningar som bearbetar informationen för den slutliga nyttan för 
13 
slutanvändaren måste vara driftskompatibla, både med varandra och även med 
omgiyningen bestående av pappersdokument och människor. 
IDA.-s driftskompatibilitetspyramid 
I allmänhet, när det gäller att garantera driftskompatibilitet i praktiken, omfattar detta mer 
än ett krav om att vara överens om eller att harmonisera användningen av standarder och 
specifikationer, det innefattar även att uppnå driftskompatibla införanden av dessa 
standarder, sammanhang mellan rätts- och säkerhetssystem och den samlade integreringen 
av den nya elektroniska miljön och processerna och de konventionella driftsmedlen. 
Fastställandet av standarder är viktigt för att uppnå driftskompatibilitet på alla nivåer i ett 
nät. IDA är därför en stor användare, följaktligen påverkare, av standarder och en viktig 
roll för programmet skall vara att erkänna och främja användningen av standarder. IDA 
skall fungera som en mellanhand mellan standardiseringsorgan och de stora 
användargrupperna inom offentlig förvaltning. På detta sätt kan IDA medverka till att 
offentliggöra och sprida standarder och se till att erfarenheter och frågor som gäller 
praktisk tillämpning av standarder i IDA-projekt återhänvisas till standardiseringsorganen, 
hjälpa till att förbättra särskilda standarder och utgöra en viktig länk i 
standardiseringskedjan. 
För transeuropeiska nät mellan förvaltningar är en ytterligare faktor skyldigheten att 
optimera driftskompatibiliteten med nationella nätsystem och på det sättet underlätta 
skapandet av internationella nätinfrastrukturer baserat på förbindelser mellan nationella 
nätverk. Dessa aktiviteter ger en enorm möjlighet att öka det totala antalet förvaltningar 
som har tillgång till ett speciellt nät till relativt låg kostnad. 
14 
5. VAL AV RÄTTSLIG GRUND. INNEHÅLL OCH STRUKTUR I DET NYA IDA-PROGRAMMET. 
Det rättsliga sammanhanget har avsevärt förändrats sedan de ursprungliga förslagen om IDA lades 
fram 1993. Rådet antog det ursprungliga programmet3, för åren 1995 till 1997, på grundval av 
artikel 235 i EG-fördraget. 
I mars 1996 avkunnade EG-domstolen utslag i EDICOM-målet4, som skapade ett viktigt 
prejudikat för transeuropeiska telematiknät mellan förvaltningar. Av avgörande betydelse är även 
antagandet av den så kallade finansordningen TEN5, i vilken fastslås regler för gemenskapens 
finansiella bidrag till projekt på området transeuropeiska nät. Riktlinjerna för transeuropeiska 
telekommunikationsnät har även nyligen antagits6. 
Eftersom 
• IDA representerar ett gemenskapsbidrag för att inrätta och utveckla transeuropeiska 
telematiknät för förvaltningar, och 
• dess syfte är att säkerställa kompatibilitet mellan och tillträde till nät, 
anses avdelning XII i EG-fördraget och i Synnerhet artikel 129d vara en lämplig rättslig grund för 
det nya IDA-programmet. 
I motsats till andra nät, t.ex. järnvägsnät, som upptar ett fysiskt utrymme (under en medlemsstats 
suveränitet) kännetecknas ett telematiknät genom dem som har tillträde till nätet och de syften som 
nätet tjänar. Gemenskapen får således en dubbel roll för de telematiknät som direkt stöder dess 
politik och aktiviteter: den omfattas både av uppdraget enligt avdelning XII att medverka till att 
inrätta och utveckla näten och är även en användare av eller förmånstagare till dessa nät, dvs. en 
roll som i det stora hela är jämförbar med vilken som helst annan deltagares. 
Med denna speciella roll för gemenskapen vad beträffar IDA-nät är konceptet medlemsstatsprojekt 
otillräckligt och kan inte utgöra den enda grunden för ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen. 
Vidare skall gemenskapsbidrag även främja driftskompatibilitet mellan och tillträde till nät och 
skall utgöra ett verktyg för att underlätta samordnade insatser av gemenskapen och 
medlemsstaterna. 
Följaktligen skapar den andra etappen av IDA en särskild finansiell ram som säkerställer att 
gemenskapens resurser används på lämpligt sätt, att åtgärder vidtas för att garantera 
driftskompatibilitet mellan näten och att kostnader delas mellan gemenskapen och medlemsstaterna 
i enlighet med principen om cui bono. 
Kommissionen föreslår att IDA-programmet antas på basis av två beslut som återspeglar 
strukturen i artiklarna 129c och 129d i EG-fördraget mot bakgrund av EDICOM-målet. 
Tillsammans skall dessa två beslut skapa ett program söm skall bibehålla internt sammanhang och 
samverkan. Kommissionen skall biträdas av en enda kommitté för genomförandet av båda besluten 
som skall inrikta sitt arbete på programmets samlade strategi, ha tillsyn över övergripande projekt 
och följa sektorprojekt. Den föreslagna typen av kommitté är en förvaltande kommitté (variant 
2a), i linje med rekommendationerna från utvärderingen av IDA-programmet efter halva tiden. 
3 Rådets beslut 95/468/EG av den 6.11.95, EGT L 269 av den 11.11.95, s. 23. 
4 ECJ, mål C- 271 / 94, Europaparlamentet mot rådet, 26 mars 1996. 
5 Rådets förordning (EG) 2236/95 av den 18.9.95, EGT L 228 av den 23.9.95. 
6 Europaparlamentets och rådets beslut 1336/97/EG av den 17.6.1997, EGT L 183, 11.7.1997, s. 12. 
15 
Riktlinjer och projekt av gemensamt intresse 
Det är viktigt att inrätta en sammanhängande ram som gör det möjligt för gemenskapen att 
fastställa på vilka prioriterade områden nät skall inrättas och att säkerställa att näten 
genomförs enligt gemensamma principer. 
Det först föreslagna beslutet gäller antagandet av en rad riktlinjer som fastställer de mål 
som skall uppnås, de politiska prioriteringar som skall tillämpas och de vägledande 
principer (huvudlinjer) som skall följas i alla telematiknät som stöder gemenskapens 
aktiviteter och politik. Dessa riktlinjer identifierar även projekt av gemensamt intresse för 
vilka en särskild ekonomisk gemenskapsram bedöms nödvändig och tillhandahåller en 
sådan ram. 
Åtgärder för att garantera driftskompatibilitet 
IDA skall sträva efter största grad av driftskompatibilitet mellan administrativa 
telematiklösningar genom att vidta åtgärder som löser administrativa telematikfrågor på 
varje nivå: 
- Användning av nätinfrastrukturer: Främja övert nsstämmels • mellan 
telematiklösningar och uppmuntra till nydanande användning av telematik i förvaltningar 
genom att sprida kunskap och bästa praxis. 
• Välja och införa allmänna tjänster: Samla in och sammanföra administrativa krav och 
välja gemensamma lösningar som allmänna tjänster från marknaden. 
- Harmonisera informationens innehåll: Säkerställa maximalt sammanhang och 
automatik i informationsbehandlingen genom att undersöka flödet och innehållet i den 
information som överförs mellan förvaltningar och genom att identifiera möjligheter till 
att skapa modeller, harmonisera och strukturera. 
- Utveckla en gemensam ram för tillämpningar: Inrikta arbetet på gemensamma 
administrativa tillämpningskrav, inklusive rättsliga och säkerhetsmässiga behov. 
Det andra föreslagna beslutet gäller således antagandet av ett antal åtgärder på 
övergripande nivå som i hög grad skall underlätta driftskompatibiliteten mellan nät och 
nätkomponenter. Å ena sidan utgör de en komplett samling åtgärder som är obligatoriska 
för utveckling av IDA-nät. Å andra sidan utgör dessa åtgärder en utmärkt grund för att öka 
driftskompatibiliteten mellan befintliga system inom medlemsstaternas förvaltningar och för 
att underlätta industrins och medborgarnas tillgång till information som tillhandahålls av ett 
befintligt nät. 
16 
6. ÅTGÄRDER 
Öka spridning av bästa praxis och främja nytänkande 
Den offentliga sektorn står för närvarande inför många av samma utmaningar som den 
privata sektorn när den inför användning av telematik i sin dagliga verksamhet. Den privata 
sektorn är dock möjligtvis bättre rustad för att möta dessa utmaningar, på grund av att 
majoriteten av de nya koncepten, produkterna och tjänsterna som utvecklas på detta 
område tenderar att inriktas mot en konkurrensutsatt, kommersiell miljö. 
Förvaltningar inför ofta telematiknät för att ersätta existerande, interna, nlanuella 
processer. Även om ersättning av manuell informationsbehandling med elektroniska 
datakommunikationssystem generellt ger ökad effektivitet och minskade kostnader kan 
införandet av gemensamma, kompatibla lösningar och nydanande användning av dessa 
system, i samverkan med omstrukturering av processer, ge mycket större fördelar genom 
att informationen kan bearbetas på mycket olika sätt och ge möjlighet till kommunikation 
med nya organisationer eller kunder och skapa möjligheter att erbjuda helt nya tjänster. Det 
viktigaste behovet för förvaltningarna är därför att ha tillgång till en kunskaps- och 
inspirationskälla. 
IDA-programmet som har tillgång till en mängd sakkunskap och erfarenhet som förvärvats 
under de senaste årens verksamhet har möjlighet att fungera som en sådan källa. 
Förvaltningar skall genom en central kommunikationspunkt ha lätt att fa tillgång till 
information om utveckling, framsteg och erfarenheter i många av IDA-programmets 
telematikprojekt och -tillämpningar, om liknande nationella projekt i medlemsstaternas 
förvaltningar och om kommissionens tillämpliga FoU-program och åtgärder avseende 
informationssamhället. På liknande sätt kommer europeiska förvaltningar att informeras om 
riktlinjer, rekommendationer och de allmänna tjänster som finns tillgängliga från IDA och 
som de kan utnyttja. 
Marknadsföringsaktiviteter i det nya programmet skall även inriktas på att profilera 
telematik i allmänhet inom förvaltningar genom att på ett konkret sätt och i en 
internationell administrativ miljö visa på möjliga tillämpningar och fördelar med att 
kommunicera elektroniskt via telematiknät samt uppmuntra till ett ömsesidigt utbyte av 
resultat och erfarenheter. 
Ett viktigt element i denna strategi skall innefatta inrättandet av mekanismer för insamling, 
kontroll och återföring för att säkerställa att den information som tillhandahålls regelbundet 
förbättras och uppdateras. 
Minskade kostnader och gemensamma lösningar med hjälp av allmänna tjänster 
Vad gäller telematik, som genomgår en snabb utveckling, erbjuder industrin en allt större 
mängd lösningar, paketerade för användare som lättillgängliga "allmänna" tjänster. Detta 
har lett till en situation där inrättandet av ett telematiknät i huvudsak blir en fråga om att 
besluta vilka allmänna tjänster som bäst uppfyller kraven och att anpassa den lokala miljön 
därefter. 
Huvudsyftet med IDA-aktiviteter i samband med allmänna tjänster är att kontinuerligt 
tillhandahålla kostnadsbesparingar för gemenskapens telematiknät genom att rationalisera 
och globalisera gemensamma lösningar på kollektiva krav. Förvaltningar måste kunna välja 
17 
den affärsmässigt bästa tjänsten från marknaden, ha tillgång till de senaste produkterna så 
snart som de finns tillgängliga, rationalisera förvaltningen och kontrollen av sina operativa 
nät samt dra nytta av de stordriftsfördelar som de som stora organisationer med många 
användare har rätt att förvänta sig. 
Allmänna tjänster på marknaden skall ständigt identifieras, specificeras, verifieras och 
kontrolleras. Dessa aktiviteter skall förse förvaltningar med enkla beskrivningar på 
allmänna tjänster, klassificerade efter kvalitet och urvalskriterier som tillförlitlighet, 
tillgänglighet, prestanda, kontinuitet och driftskompatibilitet så att alla användare som 
arbetar med upphandling av telematiktjänster kan erhålla en godtagbar och jämförbar 
kvalitet vad avser tjänster i hela unionen. 
På en mer allmän nivå förväntas denna strategi ge en positiv effekt på marknaden för 
telematikprodukter och -tjänster och driva på en harmonisering av tjänster, öka 
driftskompatibiliteten mellan tjänster från olika leverantörer, förbättra den totala kvaliteten i 
de tjänster som erbjuds samt säkerställa att prissättningen är konkurrenskraftig. 
Ett initiativ som kan vara av särskilt intresse på detta område gäller en basnättjänst baserad 
på Internet-teknologi för användning i europeiska förvaltningar. En del av detta näts 
kapacitet kan användas för videokonferenser vid kommittémöten mellan medlemsstaternas 
förvaltningar och gemenskapens institutioner. 
Harmonisering av innehållet i informationen 
Ett stort hinder för ett effektivt informationsflöde är skillnaderna i det faktiska innehållet i 
den information som överförs mellan organisationer. Dessa hinder kan bero på olika språk, 
seder och praxis och medan de ofta uppstår inom länder mångfaldigas de på internationell 
nivå. På telematikområdet erhålls ofta större effektivitet genom att minska den insats som 
krävs för att behandla en viss information och genom att bearbeta informationen snabbare. 
Om de data som tas emot inte lätt kan identifieras och bearbetas av datorn eller är 
ofullständig, kan nyttan av en ökad effektivitet avsevärt minskas. 
Sådana problem kräver lösningar som strukturerar informationen på sådant sätt att den kan 
databehandlas automatiskt och där man kan komma överens om gemensamma 
arbetsrutiner. Förvaltningar investerar alltmer tid och möda för att finna sådana lösningar 
med insikt om att informationsflödet och informationens sammansättning i sig är mycket 
stabilare än den underliggande kommunikationsteknologin och att betydande fördelar 
eventuellt kan uppnås. Även om många aspekter kommer att förbli specifika för bestämda 
sektorer har IDA en roll att spela för att definiera en allmän ram, inriktning och strategi for 
sådana lösningar och nå överenskommelser om formatet på den information som sänds 
mellan sektorer, utforma gemensamma affärsmetoder och fastställa gemensamma krav för 
marknadslösningar. 
Utveckling av gemensamma verktyg och gemensam teknik för tillämpningar 
Att kombinera telematiktillämpningar med allmänna tjänster ger både mervärde genom 
användning av metoder på rådande teknologisk kommunikationsnivå och 
kostnadsbesparingar genom att slå samman krav och dithörande stordriftsfördelar. Detta 
innebär ett ytterligare behov av att i framtiden se till att IDA-nät lätt kan anpassas och 
utvecklas i fråga om ändamålsenlighet och tillgänglighet, liksom i fråga om teknologi. 
Detta kan bäst uppnås genom att i möjligaste mån använda en modulär metod vad gäller 
18 
nät och utveckling av tillämpningar och genom att integrera produkter och tjänster från 
marknaden och andra sektorer när så är möjligt. 
Det kommer alltid att finnas ett behov av att utveckla särskilda tillämpningar för att 
uppfylla särskilda sektorers behov, men på samma sätt som färdig mjukvara finns att tillgå 
från mjukvaruleverantörer för basfunktioner som redovisning och personalvård kan 
emellertid vissa allmänna administrativa funktioner som tillhandahålls av IDA-
nättillämpningar även kunna utföras av mer allmänna tillämpningar eller moduler. 
Möjligheter kan därför fjnnas att centralt specificera och utarbeta prototyplösningar eller 
tjänster som löser unika problem som förvaltningar stött på och som kan utnyttjas av 
många olika sektoriella telematiksystem. De främsta begränsningarna för sådana aktiviteter 
kommer att vara med vilken lätthet de kan integreras i befintliga system och infrastrukturer, 
bristen på lämpliga lösningar på marknaden och de minskade kostnaderna i samband med 
användningen av gemensamma, kundanpässade produkter som uppfyller särskilda 
administrativa behov. Allmänna tillämpningar kan även krävas som ett gränssnitt mellan 
IDA:s allmänna tjänster och mer specialiserade sektoriella tillämpningskomponenter. 
Fördelarna med detta tillvägagångssätt innefattar en systematiserad konstruktion av 
tekniska lösningar, en minskning av vissa risker genom att använda väletablerade, 
utprovade lösningar, minskade förseningar mellan definitionen av användarkrav och 
utvecklingen av ett operativt system, förbättrad kvalitet av tillämpningens mjukvara samt 
att kunna underhålla en enda allmän tillämpning i stället för flera olika tillämpningar. 
Vid användning av gemensamma verktyg och teknik för utveckling av tillämpningar kan 
man inte förbise krav avseende rättsliga frågor och säkerhetsfrågor. IDA-system är inte 
unika i sina krav om praktiska lösningar på nuvarande problem i fråga om säkerhet och den 
juridiska giltigheten av elektroniskt informationsutbyte. Den konfidentiella naturen i 
administrativ data och den internationella miljö i vilken transeuropeiska nät måste fungera 
bidrar till att öka både svårigheterna med att utveckla sådana lösningar och komplexiteten i 
de lösningar som måste hittas. 
Filosofin bakom formuleringen av en rättslig ram och säkerhetsram skall vara en stegvis 
utveckling, grundad på en praktisk bedömning av befintliga hinder och behov och parallell 
med den teknologiska utvecklingen, snarare än ett försök att skapa en definitiv och 
vittomfattande ram, som i stället kan ge en kontraproduktiv effekt genom att hindra 
utvecklingen av nya produkter och teknologier. En pragmatisk inställning krävs som 
balanserar det brådskande åtgärdskravet på detta område med förpliktelsen att nå en 
överenskommen gemensam ståndpunkt soni garanterar säkerhet och juridisk giltighet för 
utbyte av administrativ data i telematiknät. 
Åtgärder behövs för att identifiera och undanröja rättsliga och avtalsmässiga hinder för ett 
smidigt datautbyte mellan nätanvändare och för att skapa en rättslig ram som garanterar 
datautbytets bevisvärde, dataskyddet, användarnas rättigheter och skyldigheter samt 
upprätthållandet av säkerheten. 
7. AVSLUTANDE KOMMENTARER 
I detta perspektiv skall IDA bli den resurs genom vilken europeiska förvaltningar kan 
utnyttja nya teknologier. Även om IDA är ett teknologiprogram står det klart att den 
slutliga framgången med nästa etapp kommer att bero på dess förmåga att samordna och 
kommunicera mellan det stora antalet berörda parter. IDA skall först och främst säkerställa 
19 
att sektorernas behov är klart identifierade och att man har uppnått samsyn, både för att 
kunna inrätta sektornät och svara mot särskilda sektorers krav och samtidigt definiera 
lämpliga övergripande aktiviteter som skall uppfylla sektorernas gemensamma behov. IDA 
skall därefter kunna informera marknaden om dessa krav. 
Gemenskapsåtgärder inom områdena forskning och teknisk utveckling samt TEN-Telecom 
bör få särskild uppmärksamhet. Inom ramen för programmet för telematiktillämpningar 
finns ett antal framgångsrika projekt som kan ge innovativa lösningar och nya möjligheter 
för att stimulera och förbättra användningen av telematik inom förvaltningen. På samma 
sätt främjar TEN-Telecom utveckling av allmänna tjänster och skapar på det sättet ett 
underlag av produkter och tjänster som IDA:s åtgärder för kompatibilitet kan bygga vidare 
på. Därutöver finns det en rad projekt av gemensamt intresse i enlighet med TEN-
Telecom-riktlinjerna, som omfattar områden som även är av vikt för genomförandet av 
gemenskapens övriga politik och verksamhet. 
Det är därför ytterst viktigt att upprätta samordningsmekansimer som säkerställer att 
sådana kompletterande gemenskapsstyrmedel utnyttjas optimalt, både i fråga om 
samordning och den flexibilitet som erbjuds genom att åtgärderna även omfattar områden 
av gemensamt intresse. IDA är ett unikt och värdefullt program som framförallt vinner på 
dess inriktning mot praktiska marknadsstyrda lösningar, kostnadsbesparingar, 
stordriftsfördelar och större effektivitet genom gemensamma lösningar, dess inriktning på 
operativt genomförande snarare än forskning samt inblandning av en stor mängd olika 
sektorer med central samordning. Dessa principer skall bevaras c ch förbättra i framtiden. 
20 
97/0340 (COD) 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om en rad riktlinjer, innefattande identifiering av projekt av gemensamt intresse för 
transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA) 
(Text av betydelse för EES) 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA 
BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 129d 
första stycket i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag7, 
med beaktande av Ekononiiska och sociala kommitténs yttrande8, 
med beaktande av regionkommitténs yttrande9, 
i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 189b i fördraget10, och 
med beaktande av följande: 
1. Rådet underströk i sin resolution av den 20 juni 199411 behovet av samordning av 
informationsutbytet mellan förvaltningar. 
2. Rådet fastställde i sin resolution av den 21 november 199612 nya politiska prioriteringar 
beträffande informationssamhället. 
3. Kommissionen föreslog i sitt meddelande av den 19 juli 199413 ett handlingsprogram för 
informationssamhället. 
4. Kommissionen har föreslagit ett handlingsprogram för den inre marknaden14. 
5. Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 12 juni 199715 Europeiska unionen och 
medlemsstaterna att vidta åtgärder för utveckling och tillämpning av ny informations- och 
kommunikationsteknologi (IKT) under nästa decennium. 
6. Europaparlamentet och rådet antog i sitt beslut 2717/95/EG16 en rad riktlinjer för utveckling 
av Euro-ISDN som ett transeuropeiskt nät, 
7 
8 
9 
10 
11 EGT C 181 av den 2.7.1994, s. 1. 
12 EGT C 376, 12.12.1996, s.l. 
13 KOM(94) 347 slutlig. 
14 KOM(97) 184 slutlig. 
15 EGT C 200, 30.6.6.1997, s. 196. 
21 
7. Europaparlamentet och rådet antog i sitt beslut nr 1336/97/EG17 en rad riktlinjer för 
transeuropeiska telekommunikationsnät. 
8. För att upprätta den ekonomiska och monetära unionen och genomföra gemenskapens politik 
och aktiviteter är det nödvändigt för medlemsstaternas förvaltningar och för gemenskapen att 
få tillgång till, utbyta och bearbeta en ökad mängd information. 
9. För att gemenskapens institutioner skall kunna utöva de befogenheter som de tilldelats är det 
nödvändigt för dem att fa tillgång till, utbyta och bearbeta en ökad mängd information. 
10. Ett ändamålsenligt, effektivt och säkert utbyte av bearbetningsbar information kräver 
integrerade datakommunikationssystem, nedan kallade telematiknät. 
11. Telematiknät som kopplar samman informationssystemen hos medlemsstaternas förvaltningar 
och gemenskapen i hela Europa är transeuropeiska telekommunikationsnät för förvaltningar. 
12. En smidigt fungerande inre marknad och undanröjande av hinder för kommunikation mellan 
offentliga förvaltningar och den privata sektorn är viktiga faktorer för gemenskapens 
industrisektors framgång och konkurrenskraft. 
13. Användningen av telematiknät kan bidra till skyddet av gemenskapens finansiella intressen och 
bedrägeribekämpningen. 
14. Modifiering och förbättring av telematiknäten kan krävas under förbered* ndet av den 
Europeiska unionens utvidgning. 
15. Engagerade och öppna offentliga förvaltningar kommer att uppmuntra medborgare i 
Europeiska unionen att dra nytta av informationssamhället. 
16. Gemenskapen är en användare eller en förmånstagare av de telematiknät som stöder 
gemenskapens politik och verksamhet, kommunikation mellan institutioner och en ekonomisk 
och monetär union. 
17. Uppgiften att inrätta sådana nät åligger både gemenskapen och medlemsstaterna. 
18. Det är av avgörande betydelse att optimera driftskompatibiliteten för att uppnå 
stordriftsfördelar och öka nyttan av sådana nät. 
19. För att effektivt utnyttja gemenskapens finansiella resurser är det nödvändigt att kostnaderna 
för dessa nät delas mellan medlemsstaterna och gemenskapen på rättvis grund; samtidigt 
undviks en onödig mångfald av utrustning, upprepning av utredningar och tillämpning av olika 
metoder. 
20. Det finns således behov av att fastställa särskilda riktlinjer för allmän tillämpning för alla 
sådana nät, liksom en särskild finansiell ram för projekt av gemensamt intresse enligt dessa 
riktlinjer. 
21. I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen såsom de 
kommer till uttryck i artikel 3 b i fördraget kan målet att inrätta dessa nät inte i tillräcklig 
utsträckning uppnås av medlemsstaterna och kan därför, på grund av den planerade åtgärdens 
16 EGT L 282, 24.11.1995, s. 16. 
17 EGT L 183, 11.7.1997, s. 12. 
22 
omfattning och verkningar bättre uppnås på gemenskapsnivå. Den föreslagna åtgärden går 
inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det angivna målet. 
22. Genomförandet av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och 
associeringsavtalen med Europeiska gemenskapen kräver en ändring och förbättring av de 
ifrågavarande telematiknäten. 
23. Det finns en naturlig internationell dimension vad avser telematiknät och elektronisk 
kommunikation. 
24. De åtgärder som syftar till att säkerställa driftskompatibilitet i telematiknät mellan 
förvaltningar överensstämmer med de prioriteringar som antagits i samband med riktlinjerna 
för transeuropeiska telekommunikationsnät. 
25. Rådet har antagit beslut 95/468/EG18 om gemenskapens bidrag till telematikutbyte av data 
mellan förvaltningar i gemenskapen (IDA). 
26. I detta beslut fastställs finansieringsramar för hela den tid Under vilken programmet pågår 
vilka bör utgöra den särskilda referensen, enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och 
kommissionens förklaring av den 6 mars 199519, för den budgetansvariga myndigheten under 
det årliga budgetförfarandet. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Omfattning och mål 
1. Gemenskapen - i samarbete med medlemsstaterna - skall verka på området transeuropeiska 
telematiknät för förvaltningar, samt vidta de åtgärder som anges i artiklarna 3 till 6 samt 
9 och 11, i syfte att 
a) inrätta operativa, driftskompatibla transeuropeiska telematiknät mellan medlemsstaters 
förvaltningar, nationella eller regionala, liksom mellan dessa förvaltningar och 
gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan, alltefter omständigheterna, och möjliggöra 
ett ändamålsenligt, effektivt och säkert utbyte av information för att inrätta en ekonomisk 
och monetär union och för att medlemsstaterna och gemenskapen inom sina respektive 
behörighetsområden skall kunna genomföra gemenskapspolitik och 
gemenskapsverksamhet i enlighet med artiklarna 3 och 3 a i fördraget, 
b) inrätta integrerade telematiknät för att underlätta kommunikationen mellan gemenskapens 
institutioner och som stöd för gemenskapens beslutsprocess. 
2. Detta beslut utgör en del av IDA-programmet. 
is EGT L 269 av den 11.11.95, s. 23. 
19 EGT C 102,4.4.1996, s. 4. 
23 
Artikel 2 
Definitioner 
I detta beslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges: 
a) telematiknät: ett omfattande datakommunikationssystem, bestående av inte endast fysisk 
infrastruktur och kopplingar utan även av de tjänster och tillämpningsprogram som har 
byggts på denna infrastruktur och som möjliggör ett elektroniskt utbyte av information 
mellan organisationer och enskilda individer, 
b) IDA-nät: ett transeuropeiskt telematiknät för förvaltningar inrättat eller vidareutvecklat 
inom ramen för detta beslut. Ett sådant nät upprättas på initiativ av gemenskapen som 
användare av eller part till nätet, eller som förmånstagare som har intresse av att 
säkerställa nätets upprättande. 
c) sektornät. ett transeuropeiskt telematiknät för förvaltningar avsett för genomförandet av 
eller som administrativt stöd för en speciell gemenskapspolitik eller -verksamhet nedan 
kallad administrativ sektor, 
d) IDA-projekt: en grupp samhörande åtgärder som vidtas eller vidareutvecklas enligt detta 
beslut, och som identifieras i bilagan och gäller inrättande eller förstärkning av sektornät. 
Artikel 3 
Projekt av gemensamt intresse 
1. För att uppnå de mål som fastställs i artikel I skall gemenskapen och medlemsstaterna 
genomföra projekt av gemensamt intresse enligt bilagan till detta beslut. 
2. Genomförandet av dessa projekt skall ske i enlighet med IDA:s arbetsprogram och med de 
globala program som beskrivs i artikel 5. 
3. Gemenskapen och medlemsstaterna skall uppbåda de finansiella, tekniska och förvaltande 
resurser och införa de organisatoriska åtgärder som behövs för att genomföra IDA-projekt. 
Artikel 4 
Prioriteringar 
I syfte att upprätta IDA: s arbetsprogram och vid tilldelning av gemenskapens finansiella medel till 
IDA-projekt skall de projekt prioriteras som genom inrättandet eller förstärkning av ett sektornät 
a) direkt bidrar till att avlägsna hinder för fri rörlighet för varor, personer, tjänster och 
kapital, eller 
b) direkt bidrar till ett framgångsrikt genomförande av den ekonomiska och monetära 
unionen eller till att dess funktion är tillfredsställande, eller 
c) stöder kommunikationen mellan gemenskapens institutioner, eller 
24 
d) bidrar till att skydda gemenskapens finansiella intressen eller till bedrägeribekämpningen, 
eller 
e) på annat sätt underlättar förberedandet av Europeiska unionens utvidgning, eller 
f) på annat sätt underlättar industrins konkurrensmöjligheter i gemenskapen, inte minst de 
små och medelstora företagens konkurrenskraft, eller 
g) på annat sätt är till direkt nytta för hedborgarna i Europeiska unionen. 
Artikel 5 
, Huvudlinjer 
1. Vid genomförandet av IDA-projekt skall de principer som anges i punkterna 2-8 beaktas: 
2. IDA-projekt skall innefatta alla nödvändiga åtgärder för inrättande eller förstärkning av 
sektornät, inklusive i förekommande fall genomförbarhetsstudier och demonstrationsprojekt, 
inrättande av arbetsgrupper bestående av experter från medlemsstaterna och gemenskapen samt 
upphandling av varor och tjänster för gemenskapen. 
3. IDA-projekt skall innefatta en förberedande fas, en genomförbarhetsstudietas, en utvecklings-
och godkännandefas samt en genomförandefas. 
Den förberedande fasen skall leda till fastställande av mål, omfattning och logisk grund för 
projektet och till att uppnå nödvändiga åtaganden och kunskaper hos deltagarna genom 
lämpliga överläggningar. 
Genomförbarhetsstudiefasen skall leda till upprättandet av en global genomförandeplan som 
skall omfatta 
a) en beskrivning av de nät som planeras inom ramen för projektet i fråga om mål, 
funktionalitet, deltagare och tekniska lösningar, 
b) de roller och uppgifter som skall tilldelas gemenskapen och medlemsstatenia under de 
påföljande utvecklings-, godkännande- och genomförandetaserna, 
c) en närmare beskrivning av de förväntade fördelarna, innefattande bedömningskriterier för 
att mäta dessa fördelar efter genomförandefasen, 
d) en plan som definierar en rättvis fördelning mellan gemenskapen och medlemsstaterna av 
drifts- och underhållskostnader för de berörda näten efter det att genomförandefasen är 
avslutad. 
Under utvecklings- och gödkännandefasen skall den föreslagna lösningen för det eller de 
berörda näten konstrueras, testas, bedömas och följas upp i liten skala och resultaten skall 
användas för att anpassa den totala genomförandeplanen i enlighet därmed. 
Under genomförandefasen skall det eller de berörda, helt fungerande näten inrättas i enlighet 
med den totala genomförandeplanen. 
25 
4. IDA-projekt skall baseras på de övergripande insatser och åtgärder som vidtas av gemenskapen 
inom ramen för rådets beslut 98/XXX/EG20 [om antagandet av en rad insatser och åtgärder för 
att säkerställa kompatibilitet och tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte 
mellan förvaltningar (IDA)]. I synnerhet skall gemensamma allmänna tjänster och tillämpningar 
användas, när så är lämpligt. 
5. Definitionen av användarkrav för ett sektoriellt IDA-nät skall ske inom ramen för den berörda 
gemenskapspolitiken eller -verksamheten och i synnerhet i enlighet med eventuellt tillämpligt 
kommittéförfarande för denna politik eller aktivitet. 
6. Varje IDA-projekt skall tekniskt specificeras med hänvisning till europeiska standarder eller i 
förekommande fall offentligt tillgängliga specifikationer för att garantera en hög grad av 
driftskompatibilitet mellan nationella system och gemenskapssystem inom och mellan 
administrativa sektorer och med den privata sektorn. Särskild hänsyn skall tas till 
gemenskapsriktlinjer och stödverktyg på området standardisering inom offentlig upphandling av 
IKT-system och -tjänster, såsom SPRITE - S2. 
7. Vid fastställandet och genomförandet av varje IDA-projekt skall man se till att använda 
lämpliga resultat som uppnåtts av andra relevanta gemenskapsverksamheter, i synnerhet från 
gemenskapens FoTU-program och gemenskapsverksamheter på området transeuropeiska 
telekommunikationsnät. 
8. En utvärdering av varje IDA-projekt skall genomföras inom ett år ef er genomfö andefasen. 
Resultaten från denna utvärdering skall överlämnas till medlemsstaterna. 
Artikel 6 
Gemenskapens ekonomiska bidrag 
1. Vid genomförandet av IDA-projekt skall gemenskapen bära kostnader i förhållande till dess 
intressen. 
2. Det ekonomiska bidraget från gemenskapen för varje IDA-projekt skall fastställas i enlighet 
med punkterna 3 till 7. 
3. Under den förberedande fasen och genomförbarhetsstudiefasen av ett projekt kan 
gemenskapens bidrag täcka den totala kostnaden för de nödvändiga undersökningarna. 
4. Under utvecklings-, godkännande- och genomförandefasen av projektet skall gemenskapen 
bära kostnaderna för de uppgifter som den har tilldelats i den globala genomförandeplanen för 
projektet. 
5. Gemenskapen kan direkt bidra till kostnader spm en eller flera medlemsstater ådragit sig för att 
dessa medlemsstater skall kunna 
a) genomföra aktiviteter som avser ett IDA-projekt eller ett nät som bedöms vara till nytta 
för andra deltagare eller andra sektornät, 
20 
26 
b) förbättra ett nationellt system som bedöms nödvändigt för en förbättring eller förenkling 
av det totala genomförandet av ett speciellt nätsystem. 
De planerade bidragen skall specificeras i IDA:s arbetsprogram för det aktuella budgetåret. 
Bidragen skall inte, förutom i undantagsfall, överstiga hälften av de kostnader som varje 
berättigad medlemsstat ådragit sig för att genomföra de uppgifter för vilka bidraget tilldelats. 
6. Gemenskapsfinansiering enligt detta beslut skall upphöra när ett IDA-projekts genomförandefas 
har avslutats. Ytterligare finansiering kan i undantagsfall beviljas enligt detta beslut för att täcka 
alla eller en del av kostnaderna för driften och underhållet av ett IDA-nät fram till slutet av året 
efter det år under vilket genomförandet avslutades. 
7. Gemenskapen kan även inom ramen för detta beslut och fram till slutet av 1999 bära 
kostnaderna för driften och underhållet av de IDA-nät som fortsätter drivas enligt detta beslut 
och som redan är i drift den dag då detta beslut träder i kraft. 
Artikel 7 
Genomförande 
1. Kommissionen skall genomföra den gemenskapsverksamhet som avses i artiklarna 3 till 6. 
2. Det förfarande som anges i artikel 8 skall tillämpas vid godkännandet, på grundval av de 
prioriteringar som fastställs i artikel 4 och de principer som fastställs i artikel 5, av den del av 
IDA: s arbetsprogram som rör genomförandet av detta beslut, och som årligen skall upprättas 
av kommissionen. 
3. Det förfarande som anges i artikel 8 skall tillämpas vid godkännandet, på grundval av att de 
principer som fastställs i artikel 5 följs, av den globala genomförandeplanen för varje IDA-
projekt i slutet av genomförbarhetsstudiefasen och i slutet av utvecklings- och 
godkännandefasen, liksom vid godkännandet av varje senare betydande ändring av denna 
genomförandeplan. 
Artikel 8 
Kommittéförfarande 
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna 
och med en företrädare för kommissionen som ordförande. Denna kommitté skall kallas 
Kommittén för telematikutbyte mellan förvaltningar (TAC). 
Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén 
skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur 
brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i 
fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Rösterna 
från medlemsstaternas företrädare i kommittén skall vägas enligt samma artikel. Ordföranden 
far inte rösta. 
Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med 
kommitténs yttrande, skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall: 
27 
får kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid som 
inte överstiger en månad från dagen då rådet underrättats: 
får rådet fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i 
föregående stycke. 
2. Kommissionen skall regelbundet rapportera till TAC om genomförandet av detta beslut. 
Artikel 9 
Översyn och utvärdering 
1. Bilagan skall ses över av Europaparlamentet och rådet vart tredje år. 
2. Två år efter det att detta beslut träder i kraft eller efter en efterföljande ändring av bilagan och 
vart tredje år därefter skall kommissionen i samordning med medlemsstaterna genomföra en 
utvärdering av genomförandet av detta beslut. 
3. Utvärderingen skall fastställa utvecklingen av och rådande status i de projekt av gemensamt 
intresse som fastställas i bilagan. 
Utvärderingen skall också mot bakgrund av de kostnader som gemenskapen ådngit sig, 
undersöka de fördelar som vunnits av IDA-nät för gemenskapen, medlems »täterna, 
gemenskapsindustrin och medborgarna i Europeiska unionen, och fastställa omri.den för 
möjliga förbättringar och bekräfta synergieffekter med andra gemenskapsverksamheter på 
området transeuropeiska telekommunikationsnät. 
4. Kommissionen skall vidarebefordra sin utvärdering till Europaparlamentet och rådet 
tillsammans med sitt förslag om ändring av bilagan. 
Artikel 10 
Utvidgning till EES-länder och associerade länder 
1. IDA-programmet kan inom ramen för respektive avtal med Europeiska gemenskapen öppnas 
för deltagande av länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och de associerade 
länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern i projekt av gemensamt intresse som är 
tillämpliga för sådana avtal. 
2. Under genomförandet av IDA-projekt skall samarbete med icke-medlemsländer och 
internationella organisationer eller organ i förekommande fall uppmuntras. 
Artikel 11 
Övriga sektornät 
1. Med hänsyn till upprättandet eller förbättrandet av alla övriga sektornät som inte är IDA-
projekt (i fortsättningen kallad "övriga sektornät") skall medlemsstaterna och gemenskapen, i 
överensstämmelse med relevanta föreskrifter i gemenskapslagstiftningen beträffande 
genomförandet av sådana sektornät, säkerställa att punkterna 2 till 6 följs. 
28 
2. De övriga sektornäten skall använda sig av de horisontella åtgärder som gemenskapen vidtagit 
inom ramen för beslut 98/XXX/EG [om antagandet av en serie åtgärder för att säkerställa 
samtrafikförmåga hos och tillgång till transeuropeiska nät för datakommunikation mellan 
förvaltningar (IDA)], i den mån dessa åtgärder lämpar sig för att uppfylla användarnas krav 
inom de övriga sektornäten. 
3. Vart och ett av de övriga sektomäten skall specificeras tekniskt, antingen i enlighet med 
europeiska standarder eller i enlighet med offentligt tillgängliga specifikationer, beroende på 
vad som är lämpligt, i syfte att uppnå en hög grad av driftskompatibilitet mellan nationella 
system och gemenskapssystem, både inom och mellan de olika förvaltningssektorerna och med 
den privata sektorn. Särskild hänsyn skall tas till gemenskapsriktlinjer och hjälpmedel inom 
standardiseringsområdet beträffande offentlig upphandling av system och tjänster för 
informations- och kommunikationsteknik (t.ex. SPRITE-S2). 
4. Vid definitionen och upprättandet av de övriga sektomäten skall det tillses att dessa grundar sig 
på lämpliga resultat som uppnåtts av andra gemenskapsåtgärder med anknytning till denna 
verksamhet, i synnerhet gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling och 
gemenskapens verksamhet inom området transeuropeiska telekommunikationsnät. 
5. En utvärdering av de övriga sektomäten, efter det att de upprättats, skall genomföras. 
6. I samband med genomförandet av de övriga sektomäten skall gemenskapen bidra till 
kostnaderna i förhållande till sitt intresse i näten. 
Artikel 12 
Finansiell ram 
Finansieringsramafna för genomförandet av gemenskapsåtgärder enligt detta beslut under perioden 
1998-2000 fastställs till 38,5 miljoner ecu. 
De årliga anslagen skall godkännas av den budgetansvariga myndigheten inom ramen för 
budgetplanen. 
Artikel 13 
Ikraftträdande 
Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Det träder i kraft 
den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts. 
29 
Artikel 14 
Addressater 
Detta besltit riktar sig till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den 
På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 
30 
BILAGA 
Projekt av gemensamt intresse på området transeuropeiska nät 
för datautbyte mellan förvaltningar 
Följande projekt skall vara projekt av gemensamt intresse enligt IDA-programmet: 
A) Generellt 
Fortsättning på sektorprojekt och åtgärder vidtagna enligt rådets beslut 95/468/EG 
av den 6.11.1995 med undantag för följande nät som tidigare finansierats av IDA-
programmet och som nu uttryckligen är uteslutna från det nyä programmet: 
SIGL 
VIES 
TRANSIT 
QUOTA 
EBTI 
TARIC 
SCENT CIS/FISCAL 
SEED - EXCISE CONTROL 
CCN/CSI 
1. Genomförandet av de nät som krävs för att de europeiska organens funktion och 
som stöd för den rättsliga ram som upprättats med anledning av skapandet av de 
europeiska organen. 
2. Genomförandet av de nät som inom ramen för gemenskapens politik och 
verksamhet och under oförutsebara omständigheter brådskande behövs för att 
stödja åtgärder av gemenskapen och medlemsstaterna för att skydda liv och hälsa 
för människor, djur och växter, europeiska konsumenters rättigheter eller 
gemenskapens grundläggande intressen. 
B) Förstärkning av existerande IDA-projekt: 
\ En utvidgning av projektet för överföring och administration av officiella 
dokument till allt informationsutbyte mellan de europeiska institutionerna och 
medlemsstatemas regeringar och förvaltningar, och för spridning av 
kommissionens egna beslut. 
2. Förstärkning av SIMAP-projektet för att tillhandahålla en telematiktjänst som 
omfattar hela upphandlingsförfarandet. 
3. Utvidgning av EUPHIN (f.d. CARE) nätarkitektur för hälsovård för utbyte av ny 
hälsorelaterad information, som t.ex. blodtransfiisionskedjor, nya sjukdomar och 
olycksfall i hemmen och på fritiden. 
31 
4. Utvidgning av TESS-programmets ram för utbyte av information om nya 
socialförsäkringssektorer, t.ex. arbetslöshets- och familjebidrag. 
5. Utvidgning och ytterligare utveckling av EURES med inriktning på 
gränsöverskridande information om lediga jobb och arbetssökande, 
decentralisering och förbättrat tillträde för allmänheten. 
6. Utbyte av miljödata och information för EIONET. 
7. Utvidgad tillgång till miljöinformation för medborgare. 
8. Utvidgning av EMCDDA-REITOX drogövervakningssystem för att innefatta nya 
nationella partner och frågor om t.ex. drogrelaterade brott i städer. 
9. Aktiviteter för att främja och öka medvetenheten om jordbruksnät. 
10. Utvidgning av existerande läkemedelsnät till andra vetenskapliga och reglerande 
områden och till andra användargrupper, som t.ex. industrin och medborgarna. 
C) Särskilda nya nät för att stödja EMU och gemenskapens politik och aktiviteter: 
1. Telematiknät för att underlätta kontrollen av efterlevnad av konvergenskriterier, 
införandet av euron och det ekonomiska och monetära handlingsprogrammet. 
2. Telematiknät för statistikutbyte i enlighet med gemenskapens politiska 
prioriteringar. 
3. Telematiknät för att förse medborgarna med statistikinformation. 
4. Nya telematiknätsystem för insamling och spridning av statistik. 
5. Nya telematikprojekt för att stödja förvaltningen av jordbruksmarknader och 
jordbruksstrukturer, en effektivare finansiell förvaltning och 
bedrägeribekämpningen inom jordbrukssektorn. 
6. Telematiknät för utbyte av jordbruksekonomiska data (RICA) mellan nationella 
organ och kommissionen. 
7. Förbättrade övergripande telematiksystem inom jordbrukssektorn. 
8. Telematiknät för att underlätta insamling, hantering och spridning av information 
på central- och regional adminstrationsnivå om genomförandet av regional politik 
och sammanhållningspolitik. 
9. Datautbyte om biltypgodkännande mellan förvaltningar, innefattande interaktiv 
databas för tekniska tjänster (LISTEC) och hänvisning till direktiv. 
10. Telematiknät för informationsutbyte mellan industrimyndigheter och mellan 
industrimyndigheter och industriförbund. 
32 
11. Tillträde för telematiknät till kommissionens befintliga databaser för att underlätta 
tillgången för europeiska organisationer och i synnerhet små och medelstora 
företag till information om gemenskapens finansieringskällor. 
12. Telematiknät för informationsutbyte om kosmetika. 
13. Telematiktjänster för industrin för att minska industrins arbete med att fylla i 
administrativa formulär. 
14. Telematiktjänster för ett tidigt varningssystem om nya syntetiska droger 
(EMCDDA). 
15. Telematiktjänster för informationsutbyte om innehåll i öppna nät för att främja 
utveckling och fri omsättning av nya audiovisuella tjänster och 
informationstjänster. 
16. Telematiknät till stöd för datautbyte mellan medlemsstaterna beträffande 
information om förare, fordon och transportföretag. 
17. Telematiknät till stöd för utvidgningen av EU genom upprättandet av effektiv 
elektronisk kommunikation mellan kommissionens och rådets översättningstjänster 
och tillfälliga översättnings- och granskningskontor som kan komma att upprättas i 
kandidatländerna. 
D) Globalisering av IDA-nät: 
1. Utbyggnad av TESS-programmets arkitektur för informationsutbyte om 
ålderspension till länder dit många av medlemsstatemas medborgare har emigrerat. 
2. Utvidgning av tillträde till EU:s telematiknät för hälsovård och läkemedel till 
internationella organisationer, EES, EFTA, associerade länder i Central- och 
Östeuropa (CEEC) och andra associerade länder och till G7-länder. 
3. Säkerställande av driftskompatibilitet med miljönät i tredje lands miljöskyddsorgan 
och internationella organisationer. 
4. Utvidgning av tillträde till EMCDDA-REITOX telematiknät för CEEC, EFTA och 
Medelhavsländer, liksom tredje land och internationella organisationer som utbyter 
information med dessa system. 
E) Projekt mellan institutioner: 
1. Inrättandet av en telematiklänk mellan kommissionen, rådet, institutionerna och 
sätet för EU:s ordförandeskap. 
2. Nätsamarbete och dokumentutbyte mellan europeiska organ och mellan dessa och 
de europeiska institutionerna. 
33 
Telematiknättjänster för att stödja informationsutbyte mellan institutionerna 
avseende jordbrukssektorn. 
Telematikstöd för kommunikation mellan gemenskapsinstitutioner genom 
gemensamt utnyttjande och utbyte av flerspråkiga resurser och organisation av 
gemensam tillgång till termbanker. 
Stöd till institutionsövergripande utbyten genom förbättrad hantering av 
översättningsflödet och effektivare översättningshjälpmedel. 
34 
97/0341 (SYN) 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om antagandet av en rad insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet och 
tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA) 
(Text av betydelse för EES) 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artikel 129d tredje stycket i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag21, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande22, 
med beaktande av regionkommitténs yttrande2 \ 
i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 189c i fördraget i samarbete med 
Europaparlamentet24, och 
med beaktande av följande: 
1. Rådet underströk i sin resolution av den 20 juni 199425 behovet av samordning av 
informationsutbytet mellan förvaltningar. 
2. Rådet fastställde i sin resolution av den 21 november 199626 nya politiska 
prioriteringar beträffande informationssamhället. 
3. Kommissionen föreslog i sitt meddelande av den 19 juli 199427 ett handlingsprogram 
för informationssamhället. 
4. Kommissionen har föreslagit ett handlingsprogram för den inre marknaden28. 
5. Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 12 juni 199729 Europeiska 
unionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för utveckling och tillämpning av ny 
informations- och kommunikationsteknologi (IKT) under nästa decennium. 
t-* 
25 EGT C 181 av den 2.7.1994. s. I. 
26 EGT C 376, 12.12.1996. s. 1. 
27 KOM/94/0347/shitlig. 
2X KOM/97/ 184/slutlig. 
29 EGT C 200. 30.6.1997. s. 196. 
35 
6. Europaparlamentet och rådet antog i sitt beslut 2717/95/EG30 en rad riktlinjer för 
utveckling av Euro-ISDN som ett transeuropeiskt nät. 
7. Europaparlamentet och rådet antog i sitt beslut nr 1336/97/EG31 en rad riktlinjer för 
transeuropeiska telekommunikationsnät. 
8 För att upprätta den ekonomiska och monetära unionen, genomföra gemenskapens 
politik och aktiviteter och stödja kommunikationen mellan gemenskapens institutioner 
och organ är det nödvändigt att inrätta integrerade datakommunikationssystem mellan 
förvaltningar, nedan kallade telematiknät, 
9. Dessa nät måste kunna koppla samman både existerande och framtida 
informationssystem vid medlemsstatemas och gemenskapens förvaltningar i hela 
Europa och utgör därför transeuropeiska telekommunikationsnät för förvaltningar. 
10. En effektiv sammankoppling av dessa informationssystem kräver största möjliga grad 
av driftskompatibilitet mellan de olika systemen och deras komponenter. 
11. Det är av avgörande betydelse att optimera driftskompatibiliteten för att uppnå 
stordriftsfördelar och öka nyttan av telematiknät. 
12. Förbättrade kommunikationsmöjligheter med offentliga förvaltningar komme^ att 
uppmuntra medborgare i Europeiska unionen att dra nytta av informationssamhäl et. 
13. Undanröjande av hinder för kommunikation mellan offentliga förvaltningar och den 
privata sektorn är en viktig faktor för att gemenskapens industri skall bli framgångsrik 
och konkurrenskraftig. 
14. Gemenskapen är en användare eller en förmånstagare av de telematiknät som stöder 
gemenskapens politik och verksamhet, kommunikation mellan institutioner och en 
ekonomisk och monetär union. 
15. Uppgiften att inrätta sådana nät åligger både gemenskapen och medlemsstaterna 
16. För att effektivt utnyttja gemenskapens finansiella resurser är det nödvändigt att 
undvika en onödig mångfald av utrustning, upprepning av utredningar och tillämpning 
av olika metoder. 
17. Kostnadseffektivitet, mottaglighet, flexibilitet och anpassningsbarhet till teknologiska 
förändringar vid inrättandet och driften av dessa nät kan bäst uppnås med hjälp av en 
marknadsorienterad metod. 
18. Varje åtgärd för att garantera kompatibilitet mellan och tillträde till dessa nät måste 
bibehålla en god balans mellan uppfyllandet av gemensamma krav och bibehållandet 
av en nationell, specifik karaktär. 
19. Det är således nödvändigt alt vidta övergripande insatser och åtgärder för att 
säkerställa driftskompatibilitet mellan dessa nät. 
30 EGT L 282, 24.11.1995, s. 16. 
31 EGT L 183, 11.7.1997, s. 12. 
36 
20 1 överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proprtionalitetsprincipen såsom 
de kommer till uttryck i artikel 3 b i fprdraget kan målet att genomföra dessa 
övergripande insatser och åtgärder inte i tillräcklig utsträckning uppnås av 
medlemsstaterna och kan därför på grund av den planerade åtgärdens omfattning och 
verkningar bättre uppnås på gemenskapsnivå. Den föreslagna åtgärden går inte utöver 
vad som är nödvändigt för att uppnå det angivna målet. 
21. Genomförandet av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och 
associeringsavtalen med Europeiska gemenskapen kräver en hög grad av 
driftskompatibilitet inom och mellan de relevanta telematiknäten. 
22. Det finns en naturlig internationell dimension vad avser telematiknät och elektronisk 
kommunikation. 
23. De åtgärder som syftar till att säkerställa kompatibilitet i telematiknät mellan 
förvaltningar överensstämmer med de prioriteringar som antagits i samband med 
riktlinjerna för transeuropeiska telekommunikationsnät. 
24. kådet har antagit beslut 95/468/EG32 om gemenskapens bidrag till telematikutbyte av 
data mellan förvaltningar i gemenskapen (IDA). 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel] 
Omfattning och mål 
Gemenskapen skall verka på området transeuropeiska telematiknät för förvaltningar, 
och skall vidta de åtgärder som anges i artiklarna 3 till 10 och i artikel 13, i syfte att 
a) uppnå en hög driftskompatibilitet inom och mellan olika administrativa sektorer 
och med den privata sektorn, mellan telematiknät inrättade i medlemsstaterna och 
mellan gemenskapen och medlemsstaterna för att inrätta en ekonomisk och 
monetär union och genomföra gemenskapens politik och verksamhet, i enlighet 
med artiklarna 3 och 3 a i fördraget, 
b) uppnå större kostnadseffektivitet, mottaglighet, flexibilitet och anpassningsbarhet 
till teknologiska förändringar och marknadsutveckling vid inrättandet och driften 
av dessa nät, 
c) utvidga fördelama av dessa nät till gemenskapsindustrin och medborgarna i 
Europeiska unionen, 
d) främja spridningen av bästa praxis och uppmuntra till utveckling av nydanande 
telematiklösningar i förvaltningar. 
Detta beslut utgör en del av IDA-programmet. 
V2 EGT L 269, ll.ll.95, s. 23 
37 
Artikel 2 
Definitioner 
I detta beslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges: 
a) telematiknät: ett omfattande datakommunikationssystem, bestående av inte endast 
fysisk infrastruktur och kopplingar utan även av de tjänster och 
tillämpningsprogram som har byggts på denna infrastruktur och som möjliggör ett 
elektroniskt utbyte av information mellan organisationer och enskilda individer, 
b) sektornät: ett transeuropeiskt telematiknät för förvaltningar avsett för 
genomförande av eller som administrativt stöd för en speciell gemenskapspolitik 
eller -verksamhet, nedan kallad administrativ sektor, 
c) allmänna tjänster: de funktioner i telematiknät som uppfyller allmänna 
användarkrav, såsom insamling, spridning och datautbyte samt säkerhet. 
Kännetecknen för varje tjänst är klart specificerade och förbundna med en 
garanterad kvalitetsnivå. 
Artikel 3 
Övergripande insatser och åtgärder 
1. För att uppnå de i artikel 1 fastställda målen skall gemenskapen vidta övergripande 
insatser och åtgärder i enlighet med artikel 4—10 och enligt IDA:s arbetsprogram. 
2. Genomförandet av de övergripande insatserna och åtgärderna skall allt efter 
omständigheterna innefatta genomförbarhetsstudier och demonstrationsprojekt, 
inrättandet av arbetsgrupper bestående av experter från medlemsstaterna och 
gemenskapen samt upphandling av varor och tjänster för gemenskapen. 
3. Vid genomförandet av de övergripande insatserna och åtgärderna skall man försöka 
bygga på relevanta resultat från andra tillämpliga gemenskapsverksamheter, i 
synnerhet gemenskapens FoTU-program och gemenskapens verksamhet på området 
transeuropeiska telekommunikationsnät. 
4. Övergripande insatser och åtgärder skall, när så är lämpligt, hänvisa till europeiska 
standarder eller offentligt tillgängliga specifikationer för att garantera en hög grad av 
driftskompatibilitet mellan nationella system och gemenskapssystem inom och mellan 
administrativa sektorer och med den privata sektorn. Särskild hänsyn skall tas till 
riktlinjer och stödverktyg på området standardisering vad gäller offentlig upphandling 
för IKT-system och -tjänster, som t.ex. SPRITE - S2. 
Artikel 4 
Allmänna tjänster. 
1. Gemenskapen skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att leverantörer av 
telematiktjänster i konkurrens med varandra skall kunna förse sektomät med ett stort 
38 
1 utbud av gemensamma, allmänna tjänster som uppfyller sektoms användares behov. 
Dessa åtgärder skall i förekommande fall innefatta fortsatta lämpliga åtgärder 
vidtagna enligt beslut 95/468/EG. 
I syfte att göra det möjligt för användare av sektomät att fastställa sina tekniska krav 
och tillhandahålla ett stort urval av gemensamma allmänna tjänster som motsvarar 
sektomätanvändamas behov skall gemenskapen i synnerhet 
a) definiera riktlinjer för arkitekturen i sektomät, utformade för att främja 
driftskompatibiliteten mellan de olika fysiska infrastrukturerna och tjänsterna, 
b) definiera och offentliggöra specifikationer för de allmänna tjänster som allmänt 
krävs i telematiknät mellan förvaltningar, inklusive tjänstemas kvalitet och 
tillämplig driftskompatibilitetskrav som införts till följd av en miljö med flera 
leverantörer, 
c) definiera eller inrätta ett system med vars hjälp graden av driftskompatibilitet 
mellan de tjänster som erbjuds av leverantörer av telematiktjänster kan bedömas 
och offentliggöras, 
d) identifiera och specificera lämpliga standardgränssnitt lör att främja flyt t barhet och 
kopieringsmöjlighet av tillämpningar, 
e) säkerställa en kontinuerlig utveckling av allmänna krav och en fortsatt bevakning 
av de telematiktjänster som erbjuds av nämnda leverantörer 
Artikel .5 
Allmänna tillämpningar 
Gemenskapen skall säkerställa att gemensamma verktyg och tekniker utvecklas för 
sektornätstillämpningar i syfte att minska de totala kostnaderna i samband med utveckling 
av tillämpningar, rationalisera och förbättra tekniska lösningar, minska den tid som krävs 
för att införa operativa system samt effektivisera systemunderhåll. 
I detta syfte skall gemenskapen identifiera och specificera de i sektomät grundläggande 
och återkommande funktioner som kan utgöra bas för allmänna tillämpningar eller 
moduler. 
Gemenskapen skall också främja utvecklingen och användning av sädana allmänna 
tillämpningar och moduler i sektornät, i synnerhet skall spridning av lampliga lösningar 
som utvecklats inom ett sektomät säkerställas 
Artikel 6 
Driftskompatibilitet mellan informationsinnehåll 
Gemenskapen skall främja driftskompatibilitet mellan det informationsinnehåll som 
utbyts inom och mellan administrativa sektorer och med den privata sektorn. För 
detta ändamål, och i överensstämmelse med sektomätanvändamas rättsliga, 
39 
säkerhets- och sekretesskrav, skall gemenskapen vidta lämpliga åtgärder och i 
synnerhet 
a) stödja insatser av medlemsstaternas förvaltningar för att garantera sådan 
överensstämmelse, förenkla administrativa processer och förbättra 
informationsflödet, 
b) samordna krav från sektornät om överensstämmande format i den information 
som sänds och säkerställa spridning av lämpliga lösningar, 
c) bevaka lämpliga teknologiska utvecklingar på området elektronisk 
datakommunikation, inklusive nydanande metoder för datainsamling och 
presentation av data, undersökning av deras effekt och främjande av deras 
användning i sektornät 
lör de ändamål som sägs i punkt I, skall lösningar som underlättar 
driftskompatibilitet mellan olika mcddclandcformat föredras men inte utesluta 
utveckling av harmoniserade meddelandeformat 
Lösningar som möjliggör lör den privata sektorn att lätt integrera administrativa krav 
i affärsverksamheten skall också gynnas 
ArtikeLZ 
Rättslig ram och säkerhetsram 
Gemenskapen skall bidra till identifiering och undanröjande av rättsliga och avtalsmässiga 
hinder för ett smidigt datautbyte mellan nätanvändare och garantera en lämplig grad av 
säkerhet inom sektornät. Framförallt skall gemenskapen 
a) i samarbete med medlemsstaterna utforma en modell för en rättslig ram och 
säkerhetsram för transeuropeiskt datautbyte mellan förvaltningar och mellan 
förvaltningar och den privata sektorn för att underlätta ett gemensamt förfarande, 
b) stödja medlemsstaternas ansträngningar att tillämpa den ram som anges i a) inom 
deras egna förvaltningar och i synnerhet utfärda lämpliga rekommendationer. 
c) med hänsyn till sektornät och i enlighet med den ram som anges i a) säkerställa 
erkännandet av bevisvärdet av de data som utbytts inom gemenskapens 
administrativa miljö, införandet av en metodik lör skydd av persondata, en 
definition av rättigheter och skyldigheter för användare, den utbytta 
informationens sekretess, integritet, verifiering och erkännande liksom åtgärder 
för att kontrollera tillträdet till näten, 
d) identifiera och analysera de olika säkerhetsnivåerna som krävs för de olika typerna 
av sektornät, beroende på deras art och syfte, 
e) sammanställa riktlinjer och tillhandahålla gemensamma lösningar för val och 
införande av verktyg, komponenter och system som säkerställer de fastställda 
säkerhetsnivåerna 
40 
Artikel 8 
Kvalitetsgaranti och kvalitetskontroll 
Gemenskapen skall definiera, genomföra och fortlöpande uppdatera ett kvalitetsprogram 
som skall tillämpas för de övergripande åtgärder och initiativ som föreskrivs i detta beslut 
samt för de projekt av gemensamt intresse som omfattas av Europaparlamentets och 
rådets beslut [98/XXX/EG]. Detta kvalitetsprogram skall innefatta nödvändiga åtgärder 
för att 
a) förbättra det sätt på vilket användarkrav och projektspecifikationer upprättas, 
b) förbättra projektresultatens kvalitet både i fråga om uppfyllelse av 
projektspecifikationer och användarförväntningar. 
c) säkerställa att de erfarenheter som samlas är kunskapsbyggande och sprids genom 
utbyte av bästa praxis enligt artikel K). 
Artikel/) 
Driftskompatibilitet med nationella och regionala initiativ 
Vid genomförandet av IDA-programmet skall gemenskapen sträva efter att underlätta 
driftskompatibilitet och ömsesidigt utbyte med liknande initiativ avseende datautbyte 
mellan förvaltningar inom medlemsstaterna. 
Artikel 10 
Spridning av bästa praxis 
(iemenskapen skall säkerställa samordning och utbyte av åsikter, kunskap och 
erfarenheter inom och mellan sektornät i syfte att främja ett större utnyttjande av bra 
lösningar och uppmuntra till nydanande lösningar. 
Gemenskapen skall säkerställa en allmän medvetenhet om ID A-programmets resultat 
och nytta, en spridning av IDA.s riktlinjer och rekommendationer samt samordning av 
användares krav och erfarenheter med standardiseringsorgan och 
standardiseringsinitiativ av gemenskapen. 
Artikel[11 
Genomförande 
Kommissionen skall genomföra de gemenskapsåtgärder som avses i artiklarna 3 
till 10. 
Den del av IDA s arbetsprogram som berör genomförandet av detta beslut, och som 
ärligen skall upprättas av kommissionen, skall godkännas i enlighet med det 
förfarande som anges i artikel 12 
41 
3. De gemensamma reglerna och förfarandena för att skapa driftskompatibilitet på 
teknisk och administrativ nivå skall antas i enlighet med det förfarande som anges i 
artikel 12. 
Artikel! 2 
Kommittéförfarande 
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté bestående av företrädare för 
medlemsstaterna och med en företrädare för kommissionen som ordförande Denna 
kommitté skall kallas Kommittén för telematikutbyte mellan förvaltningar (TAC). 
Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. 
Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer 
med hänsyn till hur brådskande frågan är Den skall fatta sitt beslut med den majoritet 
som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på 
förslag av kommissionen Rösterna frän medlemsstaternas företrädare i kommittén 
skall vägas enligt samma artikel Ordföranden tår inte rösta. 
Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med 
kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. 1 sidana 
fall 
far kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en 
tid som inte överstiger en månad från dagen då rådet underrättats. 
tar rådet fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges 
i föregående stycke 
2. Kommissionen skall regelbundet rapportera till TAC om genomförandet av detta 
beslut. 
Artikel 13 
Utvärdering 
Två år efter det att detta beslut träder i kraft eller efter en efterföljande ändring av 
detta beslut och vart tredje är därefter skall kommissionen i samordning med 
medlemsstaterna genomfora en utvärdering av genomförandet av detta beslut 
7 Utvärdering skall fastställa utvecklingen och rådande status i de övergripande insatser 
och åtgärder som föreskrivs i detta beslut. 
Utvärderingen skall ocksä, mot bakgrund av kostnader som gemenskapen ådragit sig, 
undersöka de fördelar som vunnits av dessa övergripande insatser och åtgärder \or 
gemenskapen, medlemsstaterna, gemenskapsindustrin och medborgarna i Europeiska 
unionen, och fastställa områden för möjliga förbättringar och bekräfta synergieffekter 
med andra gemenskapsverksamheter på området transeuropeiska 
telekommunikationsnät 
42 
3. Kommissionen skall vidarebefordra sin utvärdering till rådet tillsammans med sitt 
förslag om ändring av detta beslut. 
Artikel 14 
Utvidgning till EES-länder och associerade länder. 
1. IDA-programmet kan inom ramen för respektive avtal med Europeiska gemenskapen 
öppnas för deltagande av länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och 
de associerade länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern i fråga om 
övergripande insatser och åtgärder enligt detta beslut. 
2. Under genomförandet av detta beslut skall samarbete med icke-medlemsländer och 
internationella organisationer eller organ i förekommande fall uppmuntras. 
Utfärdat i Bryssel den 
På rådets vägnar 
43 
FINANSIERINGSOVERSIKT 
1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 
Transeuropeiska telematiknät för förvaltningar (IDA) 
1.1. Projekt av gemensamt intresse för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte 
mellan förvaltningar i Europa. 
1.2. Insatser och åtgärder för att säkerställa kompatibilitet och tillträde till 
transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA). 
2. BERÖRD BUDGETPOST 
B5-7210. Transeuropeiska telematiknät för förvaltningar (IDA) 
3. RÄTTSLIG GRUND 
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om en rad 
riktlinjer, innefattande identifiering av projekt av gemensamt intresse för 
transeuropeiska nät för elektroniskt dalautbyte mellan förvaltningar (IDA) 
Förslag till rådets beslut om antagandet av en rad insatser och åtgärder för att 
säkerställa kompatibilitet och tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt 
datautbyte me lian förvaltningar (IDA) 
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1. Allmänna mål33 
-/././. Inrättandet av transeuropeiska nät för datautbyte mellan förvaltningar i 
Europa. 
a) Att inrätta operativa, driftskompatibla transeuropeiska telematiknät mellan 
medlemsstatemas förvaltningar liksom mellan dessa förvaltningar och 
gemenskapens institutioner eller organ som skall möjliggöra ett ändamålsenligt, 
effektivt och säkert informationsutbyte för att upprätta en ekonomisk och 
monetär union och för att medlemsstaterna och gemenskapen inom sina 
33 Andra gemenskapsinitiativ kopplade till specifika områden, exempelvis inom omrädel lull och 
indirekt beskattning, har ocksä beröringspunkter med inrättandet av telematiknät mellan 
förvaltningar till stöd för gemenskapens politik och program. För att undvika onödig dubblering och 
främja samverkan mellan dessa initiativ skall del finnas olika samarbetsmekanismcr. Liknande 
samarbetsmekanismer kommer all upprättas mellan IDA och andra närbesläktade verksamheter, i 
synnerhet i fräga om TEN-Telecom och FoU-verksamhet. 
44 
respektive behörighetsområden skall genomföra gemenskapens politik och 
aktiviteter. 
b) Att inrätta integrerade telematiknät för att underlätta kommunikationen mellan 
gemenskapens institutioner och som stöd för gemenskapens beslutsprocess. 
4.1.1.1. Föreslagna åtgärder 
1) Nya projekt: förberedelse, genomförbarhetsstudier, utveckling, pilotprojekt och 
inrättande av nät. 
2) Vidareutveckling och förbättring av existerande telematiksystem inom ramen för 
IDA-programmet. Genomföra projekt som startats upp under ID A-programmets 
första fas och utveckla befintliga system mot en användning av gemensamma 
allmänna telematiktjänster. I tillämpliga fall inrätta länkar med industrin och 
medborgarna. 
3) Globalisering av IDA-nät: identifiering och utveckling av gemensamma krav, 
standarder, regler och riktlinjer för nya deltagare och stöd till anslutning av 
enskilda länder och organisationer till vissa nät. 
4) System mellan institutionerna för att tillhandahålla nödvändiga 
telematikhjälpmedel och -system, i synnerhet hjälpmedel tor 
arbetsflödesorganisation, elektronisk post och dokumentutbyte som stöd för det 
administrativa informationsflödet inom kommissionen, mellan de europeiska 
institutionerna och mellan dem och medlemsstaternas permanenta 
representationer. 
4.1.1.2. Typer av åtgärder 
1) Genomförbarhetsstudier och pilot projekt, expertmöten och upphandling av 
varor och tjänster till gemenskapen. 
2) Bidrag till medlemsstaterna. 
4.1.2. Åtgärder för att främja driftskompatibilitet vid datautbyte mellan 
förvaltningar i Europa. 
a) Uppnå en hög driftskompatibilitet inom och mellan olika förvaltningssektorer och 
med den privata sektorn, mellan telematiknät inrättade i medlemsstaterna och 
mellan gemenskapen och medlemsstaterna for alt genomföra gemenskapens 
politik och verksamhet. 
b) Uppnå större kostnadseffektivitet, mottaglighet, flexibilitet och 
anpassningsbarhet till teknologiska förändringar och marknadsutvecklingen vid 
inrättandet och driften av dessa nät. 
c) Utvidga utnyttjandet av dessa nät till den europeiska industrin och europeiska 
medborgare. 
d) Främja spridningen av bästa praxis och uppmuntra till utveckling av nydanande 
telematiklösningar i förvaltningar. 
45 
4 1.2.1. Föreslagna åtgärder 
1) Fortsätta att tillhandahålla gemensamma allmänna telematiktjänster inom ramen 
för TEST A-programmet. Utarbeta riktlinjer för nätarkitektur. Utveckla 
gemensamma allmänna telematiktjänster: rationalisera och globalisera 
gemensamma lösningar på kollektiva krav, identifiera och välja allmänna tjänster 
på marknaden, stödja systemförvaltare och slutanvändare. Se till att existerande 
nät övergår till att använda allmänna tjänster. Införa en metodik för certifiering av 
telekommunikationstjänster i en miljö med flera leverantörer. Identifiera eller 
specificera lämpliga standardgränssnitt för att främja flyttbarhet och 
kopieringsmöjlighet av tillämpningar. 
2) Spridning av bästa praxis: främja utveckling och spridning av idéer, tekniker och 
lösningar som kan underlätta genomförandeprocessen och stimulera till ett 
ömsesidigt utbyte mellan sektorprojekt. 
3) Driftskompatibilitet med nationella och regionala system: inrätta en mekanism för 
att samla in och sprida information om olika nationella initiativ på området 
telematiknät mellan förvaltningar för att främja kompatibilitet mellan systemen. 
4) Principer för utveckling av tillämpningar: utveckling av allmänna tillämpningar 
för att uppnå stordriftsfördelar. Inom sektornät identifiera och specificen 
grundläggande och,återkommande funktioner som kan utgöra bas för allmänn 
tillämpningar och moduler. Spridning av lämpliga lösningar bland sektornät. 
5) Åtgärder för att öka driftskompatibilitet mellan informationsinnehåll. Upprätta 
allmänt överenskomna specifikationer, där så krävs, för utbyte av elektroniska 
dokument, databassökning och -tillträde och direkt kommunikation mellan 
tillämpningar, för att utveckla riktlinjer och exempel avseende administrativ 
omstrukturering och införandet av nya arbets- och datainsamlingsmctodcr och 
presentationssystem, undersöka deras effekt och sträva efter att de tillämpas i 
sektornät. 
6) Undanröja rättsliga hinder: Genomföra tillämplig undersökning av befintliga 
system i syfte att genom ett pragmatiskt tillvägagångssätt definiera de rättsliga 
och avtalsmässiga hindren för smidigt fungerande nät, dra upp riktlinjer för att 
förbättra den rättsliga och avtalsmässiga miljön för näten. 
7) Säkerhetsåtgärder: Införa en sammanhängande serie av åtgärder som skall 
genomföras som ett första steg för att minska omedelbara risker när det gäller 
godtagbara nivåer, definiera tillämpliga säkerhetsprofiler, status och de 
motsvarande säkerhetsförfaranden som måste införas, undersöka möjligheten att 
fa tillgång till certifieringsmyndigheter för att inrätta vissa 
datasäkerhetsmekanismer. 
8) Kvalitetsgaranti: utforma och genomföra ett kvalitetsprogram tillämplig för alla 
åtgärder och all projektutveckling. 
4.1.2.2. Typer av åtgärder 
1) Genomförbarhetsstudier och pilot projekt, expertmöten och upphandling av 
varor och tjänster för gemenskapen. 
46 
2) Publikationer, spridning av information via elektroniska system, konferenser. 
4.1.3. Driftskostnader för telematiknät mellan förvaltningar. Särskilda driftskostnader. 
De tjänster som krävs för en normal drift av IDA-nät, inklusive underhåll, 
användarstöd och överföringskostnader skall tillhandahållas som allmänna 
tjänster. 
Allmänna tjänster kommer att behövas redan under genomförandefasen av ett 
projekt. 
Efter att genomförandefasen har avslutats skall gemenskapens del av 
driftskostnaderna täckas av varje sektors budget. För att de nödvändiga 
budgetarrangemangen skall kunna genomföras i både medlemsstaterna och 
gemenskapen är driftskostnaderna planerade att täckas av ID A-programmets 
budget under en övergångsperiod som inte överstiger två år för varje nät. 
En övergångsperiod förutses även för de nät som fortsätter att drivas under 
IDA II och söm redan är i drift när programmets andra fas inleds. Av tekniska 
och avtalsmässiga skäl kan dessa nät endast gradvis utvecklas till att använda 
allmänna tjänster. Således skall "gamla" driftskostnader (dvs. specifika för varje 
tillämpligt nät och i många fall med små möjligheter till kostnadsdelning mellan 
gemenskapen och medlemsstaterna) vara avvecklade senast vid utgången av 
år 1999. Dessa kostnader kallas nedan "särskilda driftskostnader". 
4.2. Period som omfattas av åtgärden 
Från 1998 till 2000 
4.3. Målgrupper 
Gemenskapens institutioner och organ, medlemsstaternas förvaltningar. 
5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER 
DNO, CD 
6. TYP AV UTGIFT 
IDA.s budget skall stödja de åtgärder som ingår i IDA.s arbetsprogram, vare sig 
de är nya eller vidareutvecklade från arbetsprogrammet 1997. De innefattar alla 
tillämpliga undersökningar (i synnerhet, genomförbarhets- och 
utvärderingsstudier), expertmöten, konferenser, publikationer i pappersform eller 
elektroniska och generellt upphandling av varor och tjänster till gemenskapen för 
inrättandet av nät, för att genomföra övergripande åtgärder och för att stödja 
programmets förvaltning 
47 
Samfinansiering av projekt gäller endast den offentliga sektorn, dvs. 
medlemsstatemas förvaltningar. En stark marknadsinriktad inställning kommer 
emellertid att medföra en övergång till investeringar och risktaganden inom den 
privata sektorn, vilket tidigare gjordes av gemenskapen - framförallt vad gäller 
allmänna tjänster. 
Partnerskap med den offentliga sektorn genomförs med hjälp av ett 
samarbetssystem där varje projektdeltagare tilldelas uppgifter (dvs. gemenskapen 
och medlemsstatemas förvaltningar) inom ramen för genomförandet av enskilda 
projekt. IDA.s årliga arbetsprogram innefattar alla uppgifter som tilldelats 
gemenskapen för innevarande år, vilka i första hand genomförs via 
upphandlingar. 
Medlemsstatemas förvaltningar genomför på egen bekostnad de uppgifter som 
de tilldelats i varje projektprogram, vilket innefattar att stödja alla eller delar av 
telekommunikationskostnader, underhållskostnader, inköp/förhyrning av 
utrustning, mm. 
Bidrag till medlemsstatemas förvaltningar förordas emellertid även (upp till 50 ° o 
av kostnaden för de tillämpliga projektuppgifterna), om de kan påvisa ett 
effektivare sätt att underlätta inrättandet av hela nätsystem eller att kunna minska 
därmed förbundna kostnader. Alla planerade anslag och de uppg'fter de gäller 
skall specificeras i det årliga arbetsprogrammet. 
7. BUDGETKONSEKVENSER 
7.1. Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad 
Bedömningen av finansieringsbehovet för perioden 1998/2000 har beräknats på 
följande grund: 
• Man beräknar att förutom en nödvändig fortsättning av pågående projekt 
kommer mellan 15 till 25 nya sektorprojekt att startas under IDA-
programmets nya etapp för att uppnå programmets mål. Kostnaderna för 
varje projekt varierar mellan 0,5 till 3 miljoner ecu (beroende på den 
funktionalitet som krävs) till dess att de är helt i drift efter en pilotfas. En 
del av de totala kostnaderna för dessa projekt skall täckas genom 
användning av allmänna tjänster (cirka 30 %). 
• Man beräknar även att kostnaderna för genomförandet av projekt mellan 
institutionerna för att stödja gemenskapens beslutsprocess och utbytet av 
information eller dokument mellan de europeiska institutionerna uppgår 
till 11,5 miljoner ecu under tre år, av vilka 3,7 miljoner ecu kommer att 
avsättas till telematiktjänster, som på detta sätt kommer att omfattas av 
den allmänna linjen. Resterande 7,8 miljoner ecu kommer att täcka 
inrättandet av det grundläggande interinstitutionella systemet och tre till 
fem tilläggsåtgärder rörande översättningshjälpmedel eller 
interinstitutionell kommunikation inom särskilda sektorer 
Tilläggsåtgärderna uppskattas kosta 1,8 miljoner ecu, uppdelat pä tre är, 
eftersom de skall baseras pä allmänna tjänster och bygga pä det 
grundläggande systemet, vilket leder till låga utvecklingskostnader pä 
48 
omkring 0,4 eller 0,5 miljoner ecu vardera. Det grundläggande systemet 
uppskattas kosta 6 miljoner ecu, uppdelat på 3 år. Detta inbegriper 
följande: vidareutveckling och genomförande av produktion av 
elektroniska dokument i institutionerna (1 miljon ecu); utarbetande, 
anpassning och införande av system för arbetsflödesorganisation inom 
och mellan institutionerna (2 miljoner ecu); skapande av en referens- och 
spridningsmiljö inom institutionerna (1,2 miljoner ecu), vidareutveckling 
av tillämpningen för parlamentsfrågor (0,6 miljoner ecu), samt slutligen 
driftsstöd (0,4 miljoner ecu) och användarutbildning (0,8 miljoner ecu) för 
tillämpningen SEI-LEG. 
De föreslagna åtgärderna för att öka driftskompatibiliteten har beräknats 
på grundval av gjorda erfarenheter. Huvuddelen av kostnaderna gäller 
tillhandahållande av allmänna tjänster, som kommer att öka allteftersom 
nya projekt genomförs och nya tjänster skapas för näten. Den konstanta 
tillväxten i ecu är omkring 20 % per år, med hänsyn tagen till den 
förväntade prissänkningen på telematiktjänster. 
De särskilda driftskostnaderna för existerande nät uppskattas bli totalt 8,7 
miljoner ecu, baserat på tidigare kostnader. Dessa särskilda 
driftskostnader förutses vara avvecklade vid utgången av år 1999, 
allteftersom och då övergången till användning av allmänna tjänster och 
kostnadsdelning med medlemsstaternas tillåter detta. 
7.2. Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (miljoner ecu enligt 
aktuell kurs) 
Typ 
Projekt av gemensamt intresse 
Delsumma 
Åtgärder för 
driftskompatibilitet (DK) 
Delsumma 
Särskilda driftskostnader 
TOTALT Projekt 
Nya sektorprojekt 
Mellan institutioner 
Globalisering 
Fullföljande/Förbättring 
av pägäende projekt 
Allmänna tjänster 
Spridning av bästa praxis 
Utveckling av tillämpningar 
DK - nationella/regionala system 
DK avseende 
informationsinnehåll och 
Rättsliga hinder 
Säkcrhelsätgäidoi 
Kvalitetsgaranti 1998 
2,50 
2,50 
0,50 
3,70 
9,20 
4,80 
0,50 
1.00 
0,30 
0,80 
0,40 
0,40 
0,50 
8,70 
5,70 
23,60 1999! 2000|TOTAL 
3,80 
2,50 
1,00 
2,00 
9,30 
5,50 
1,00 
3.00 
0,30 
0,60 
0,40 
0,40 
0,50 
11,70 
3,00 
24,00 5.50 11.80 
2.80 7.80 
1.00 2.50 
: 
2,00! 7,70 
11,30 29,80 
î 
i 
} - -
i 
. ... 
6,50 
1,00 
3,00 
0,30 
0,60 
0,40 
0,40 
0,50 
12,70 
0,00 
24,00 16,80 
2,50 
7.00 
0,90 
2,00 
1,20 
1,20 
1,50 
33,10 
8,70 
71,60 
49 
7.3. 
7.3. L VÄGLEDANDE TIDSPLAN OVER ANSLAG 
Tidsplan för den nya åtgärd som föresläs (angivet i miljoner ecu) 
Åtagande-
bemyndiganden 1998 
2%m 1999 
24^00 2000 
24$> i 2001 
•t* 2002 
•* : TOTALT 
i\M 
Betalnings-
bemyndiganden 
1998 
1999 
2000 
TOTALT 4,00 
-
-
4,00 5,00 
5,50 
-
tÖA50 5,00 
14,50 
5,50 
25,00 9,60 
4,00 
14,50 
28,10 -
-
4,00 
4,00 23,60 
24,00 
24,00 
71,6D 
I årsbudgeten uppdelas betalningarna enligt följande: 23 % till betalningar för 
innevarande år n, 62 % för år n+1 och 15 % för år n+2. Detta fiver av aktuel 
modell för projekttyp och be roende på sektorernas utveckling. 
7.4. Flerårigt åtgärdsprogram: 
VÄGLEDANDE PLAN 
MILJONER ECU 
1998 
23,60 1999 
24,00 2000 
24,00 TOTALT 
1998-2000 
71,60 
8. ÅTGÄRDER FÖR BEDRÄGERIBEKÄMPNING 
En strikt efterlevnad av regler och förfaranden vid upphandling av varor och 
tjänster till gemenskapen garanteras, i enlighet med budget förordningen för 
Europeiska gemenskapernas allmänna budget, förordningen om villkor för 
genomförande av budgetförordningen samt kommissionens interna regler. 
Tillämpliga skyddsklausuler innefattas i alla avtal och kontrakt mellan 
kommissionen och betalningsberättigade. Endast officiellt godkända 
avtalsmodeller används och upphandlingsprocessen genomgår ett flertal 
kontroller för att säkerställa att den sker korrekt och öppet. Kontrollåtgärder 
innefattas systematiskt i alla kontrakt och avtal, som t.ex. periodiska rapporter 
och kontroll av pä förhand bestämda leveranser vid förutbestämda milstolpar i 
kontrakt Kontroll av bidrag och ellcktivt fullgörande görs, innan någon 
betalning godkänns Detta sker genom kontroller på platsen, fastställande och 
kontroll av resultat, etc 
50 
9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 
ID A-programmets strategi att uppnå hög effektivitet grundas på tre faktorer: 
tillhandahållande av allmänna telematiktjänster från marknaden och användande 
av allmänna tillämpningar i motsats till utveckling av hela skräddarsydda nät, 
spridning av bästa praxis mellan sektornät samt genomförandet av ett kvalitets-
och utvärderingsprogram som innefattar alla sektorprojekt. Avsikten är därmed 
att minska de totala kostnaderna för inrättande och drift av nät, rationalisera och 
förbättra tekniska lösningar, minska den tid som krävs för att införa operativa 
system samt effektivisera systemunderhåll och underlätta förbättringar av nätet, 
samtidigt som man säkerställer största möjliga driftskompatibilitet. 
Allmänna tjänster tillhandahålls redan genom TEST A-programmet. Man räknar 
med att det skall ske en övergång till ett konkurrenspräglat system under IDA:s 
andra etapp. Allmänna tjänster på marknaden kommer oavbrutet att identifieras, 
specificeras, kontrolleras och följas upp. Dessa aktiviteter skall förse 
förvaltningar med enkla, allmänna beskrivningar på tjänster, klassificerade efter 
kvalitet och urvalskriterier som tillförlitlighet, tillgänglighet, prestanda, 
kontinuitet och driftskompatibilitet, så att alla användare som arbetar med 
upphandling av telematiktjänster kan erhålla en godtagbar och jämförbar kvalitet 
vad avser tjänster i hela unionen. Det är sedan enkelt att välja det bästa 
erbjudandet till det lägsta priset bland en rad möjliga leverantörer och samtidigt 
säkerställa den nivå som krävs i fråga om prestanda, säkerhet och kompatibilitet 
Ständiga kostnadsbesparingar kan således uppnäs genom att rationalisera och 
globalisera gemensamma lösningar på gemensamma krav, minimera risktagande 
och skapa stordriftsfördelar. Åtgärder kommer också att vidtas för att inom 
sektornäten identifiera och specificera grundläggande och återkommande 
funktioner som kan utgöra grundval för allmänna tillämpningar eller moduler. 
Man skall främja utveckling och användning av sådana allmänna tillämpningar 
och moduler inom sektornät. 
ID A-programmets förvaltning skall fastställa en politik for kvalitetsgaranti och 
kvalitetskontroll, vilken som en övergripande funktion skall innefatta alla IDA-
projekt, samt utforma ett kvalitetsprogram som tillämpar denna politik under 
utvecklingen av projekt. Denna politik skall omfatta kontinuerlig uppföljning och 
revidering av IDA-programmet s kvalitetsgaranti-metodik som skall gälla varje 
projekt vad gäller systemintegration, tillhandahållande av 
telekommunikationstjänster, mjuk variait vcckling, syslemfunktioner och 
användarstöd. 
En global genomförandeplan för varje projekt skall ge en detaljerad beskrivning 
av de förväntade resultaten, innefattande kriterier för att bedöma dessa resultat 
efter genomförandefasen (exempelvis kvalitet och beredskap för införande, 
hastigheten på informationsbearbetningen, överföringens hastighet, tillgänglighet, 
kundernas åsikt samt kostnader). En utvärdering av varje IDA-projekt skall göras 
inom ett år efter genomförandefasen. Resultaten av en sådan utvärdering skall 
ligga till grund för den periodiska utvärderingen av hela programmet, som skall 
ske vart tredje år. 
Spridning av bästa praxis är även en nyckelfaktor för att skapa teknisk 
överensstämmelse och för att undvika onödiga överlappande funktioner och olika 
tillvägagångssätt Man planerar att vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja 
51 
utveckling och spridning av idéer, teknik och lösningar som kan underlätta 
genomförandeprocessen och öka utnyttjandet av och fördelarna med att 
kommunicera elektroniskt över telematiknät, främja spridning av lämpliga 
lösningar och generellt underlätta ömsesidigt utbyte mellan sektorer för att uppnå 
större lönsamhet. 
Slutligen skall man göra periodiska utvärderingar av denna verksamhet (vart 
tredje år). 
I denna utvärdering skall man 
a) fastställa gjorda framsteg och nuvarande situation bcträlVande de 
övergripande insatser och åtgärder som avses i detta beslut, 
b) mot bakgrund av gemenskapens kostnader granska vilka positiva 
effekter resultaten av sådana övergripande insatser och åtgärder har för 
gemenskapen, medlemsstaterna, europeiskt näringsliv och Europas 
medborgare, och 
c) ange områden där eventuella förbättringar kan göras och kontrollera 
samverkan med annan gemenskapsverksamhet inom området 
transeuropeiska telekommunikationsnät. 
Utvärderingen skall visa på faktorer som kan bilda grundval för förslag med 
avseende på en slutlig översyn av verksamheten. 
10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER 
10.1. Antalet kommissionsanställda 
Denna verksamhet kommer inte att leda till en ökning av kommissionens 
personal. Den personal som krävs kommer att tilldelas utifrån befintliga resurser 
genom inre omfördelning. 
Tillhandahållandet av de förvaltningsresurser som krävs beror på kommissionens 
årliga beslut om fördelning av medel, med särskilt beaktande av den extra 
personal och de medel som finns tillgängliga i budgeten. 
10.2. Personalutgifter och administrativa utgifter 
De maximala administrativa utgifter som denna verksamhet direkt för med sig 
uppskattas enligt följande: 
• Projekt har klassificerats som sektorprojekt och projekt som inte är begränsade 
till en sektor. Vid genomförandet av sektorprojekt skall projektledningen om 
möjligt delegeras till den berörda enheten, på grundval av den grad av assistans 
som varje sektor behöver från IDA Sektorprojekt har sålunda klassificerats som 
delegerade eller icke-delegerade. Projektledningen har delats upp i de viktigaste 
verksamhetsområdena för varje enskilt projekt. Den samlade ledningen och 
förvaltningen av programmen har beräknats separat. 
52 
FAKTISKA PROJEKTKOSTNADER 
KALKYL 
PROJEKTTYP: \ 
I. \Saktorbll- delêgorad budfot 
III. SekhrbH- Jcke-dvhgorad budget 
hke+sektortol 
TAOsetnordning Ull/Ill 
Pivjmkt-samordning (TAC) l/ll/ltl 
AdmristratMstödMI-B 
tikiurabekriftetsatyp MU 
Sekrvturtrstödfyp M! - C 
TAC-aékntariat Max miQJir per projott 
0.25 A 
0.35 A 
O.SA 
0.02 A 
0.01 B 
0.05 B 
0.05 C 
0.2 C 
o.oic 
GENOMFÖRANDE AV TRANSEUROPEISKA 
TELEMATIKNÄT Mfi|!^Tö^r™^"~™~ 
ProjektfSrvahnlng och teknisk samordning: 16,25 
Typ Antal 
17' 
11 
ALLM. TJÄhlSTeR^LLÄMPNINGAR 
PrDJaktförvaltning och teknisk samordning: 
Typ Antal 
III. 
SPRIDNING AV BÄSTA PRAXIS 
ProjftkiföfvaRning och teknisk samordning: 
Typ Antal 
RÄTTSLIGA HINDER OCH SÄKERHET 
Typ Antal 2,50 2,00 0,25 0.25 
Särskild 
ÄNDRA ÖVERGRIPANDE ÅTGÄRDER 2,40 1.75 0,25 0,40 
Typ Antal 
"sârskiïd isiriï'B* 
ADMINISTRATION 
Personaladministration och utyecking 5,50 'ï",00 1,50 3,00 
0,25 
Oparatrva och administrativa fÄrfaranden 0,25 
Budget 
Logttilc/Arklv 
Intarn kvsRtot 0,25 0,50 
0,25 
Informations- och sekrewnir»t6ci 
TOTALT 33,50 1.00 
1.00 2.00 
20,49 3.54 9,47 
34 20 10 
Totala personalkostnader-^ 103 000 ecu/år = 3,5 miljoner ecu/år 
Tjänsteresor: 47 500 ecu/år enligt en uppskattning på 2 500 ecu/år per anställd i 
lönegrad A som arbetar inom projektfbrvaltning. 
Kommittémöten: 66 000 ecu/år beräknat enligt tre möten per år till en beräknad 
kostnad av 10 000 ecu per möte plus sex undergruppsmöten per år beräknat till en 
kostnad av 6 000 ecu för varje. 
Utvärdering av anbud: 30 000 ecu/år beräknat enligt en generell utvärdering 
per år. 
S3 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 661 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 15 16 
Katalognummer : CB-CO-97-678-SV-C 
ISBN 92-78-28627-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
i-v