6. Gemensam rapport om sysselsättningen 1999
A5-0046/1999
Europaparlamentets resolution om utkast till gemensam rapport om sysselsättningen 1999
(SEK(1999)1386 /dash C5-0215/1999)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
hdash med beaktande av utkastet till den gemensamma rapporten om sysselsättningen (SEK(1999) 1386 hdash
C5-0215/1999),
hdash med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets rekommendationer om genomförandet
av medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(1999) 445),
hdash med beaktande av ordförandeskapets slutsatser vid det extra toppmötet i Luxemburg den 20 och
21 november 1997, toppmötet i Cardiff den 15och 16 juni 1998, toppmötet i Wien den 11 och
12 december 1998 och toppmötet i Köln den 3 och 4 juni 1999,
hdash med beaktande av resolutionen från Europeiska rådet i Amsterdam av den 16 juni 1997 om tillväxt
och sysselsättning(1),
hdash med beaktande av resolutionen från Europeiska rådet i Köln av den 3 och 4 juni 1999 om den euro-
peiska sysselsättningspakten,
hdash med beaktande av sin resolution av den 18 november 1998 om meddelande från kommissionen hdash
förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1999(2),
hdash med beaktande sin resolution av den 11 mars 1999 om kommissionens meddelande till rådet, Europa-
parlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om unionens ekonomi vidinförandet av euron: främjande av tillväxt, sysselsättning och stabilitet, om ekonomisk årsrapport1999 hdash(
3),
hdash med beaktande av sin resolution av den 4 maj 1999 om Europapparlamentets bidrag till den euro-
peiska sysselsättningspakten och om kommissionens meddelande om gemenskapspolitik för att stödjasysselsättningen (i enlighet med artikel 127 i EG-fördraget) (COM(1999)167)(
4),
hdash med beaktande av artiklarna 2, 3.2, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 137.1 och 141 i Fördraget om
upprättandet av Europeiska gemenskapen,
hdash med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor samt yttrandena från
utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor och utskottet för ekonomi och valutafrågor(A5-0046/1999),
A. med beaktande av att nästan 60 miljoner personer lever under fattigdomströskeln i medlemsländerna;
och att detta faktum äventyrar den sociala sammanhållningen och den europeiska sociala modellen,
B. med beaktande av att gemenskapen genom sina sysselsättningspolitiska initiativ skapat 1,8 miljoner
ytterligare arbetstillfällen under 1998, men att det fortfarande finns stora skillnader mellan medlems-stater i ungdomsarbetslöshetens relativa nivå, och att det i två fall inte har skett några förbättringaralls; med beaktande av att den sammanlagda nivån fortfarande ligger på en oacceptabel nivå, 19,5pro-cent, vilket innebär att det krävs ytterligare betydande och ihållande ansträngningar för att en märkbarminskning av ungdomsarbetslösheten skall ske,
C. med beaktande av att endast ett fåtal medlemsstater påtagligt lyckades minska långtidsarbetslösheten
1998, att cirka hälften av de arbetslösa i Europeiska unionen fortfarande är långtidsarbetslösa och attförebyggande åtgärder för att på ett varaktigt sätt i alla medlemsstater minska långtidsarbetslöshetendärför måste drivas på,
D. med beaktande av att mindre än hälften av den arbetsföra befolkningen i åldern 50 till 64 år förvärv-
sarbetar och att det därför krävs konsekventa strategier för att bekämpa utslagning av äldre arbets-tagare från arbetsmarknaden,
(1) EGT C 236, 2.8.1997, s. 3.
(2) EGT C 379, 7.12.1998, s. 88.
(3) EGT C 175, 21.6.1999, s. 296.
(4) EGT C 279, 1.10.1999, s. 111.7.6.2000 SV C 158/43 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 4 november 1999
E. med beaktande av att skatte- och bidragssystemen måste utformas så att de i högre grad gynnar sys-
selsättningen,
F. med beaktande av att endast cirka 40 procent av arbetstagarna i unionen är sysselsatta inom tjänste-
sektorn jämfört med 54 procent i USA, en skillnad som motsvarar 36 miljoner arbetstillfällen, och attsysselsättningspotentialen i denna sektor i EU därmed ännu inte utnyttjas fullt ut,
G. med beaktande av att den implicita skattesatsen på arbete under det senaste årtiondet har stigit med
cirka sex procentenheter till den aktuella nivån 43 procent och att det därför är en av medlemsstater-
nas mest angelägna uppgifter att vidta åtgärder för att minska skattetrycket på arbete, utan att även-tyra den finansiella stabiliteten hos de statliga systemen för social trygghet,
H. med beaktande av att moderniseringen av arbetsorganisationen, tillsammans med en reell reducering
av arbetstiden, kan bidra till ökad produktivitet, konkurrenskraft och därmed också sysselsättning ochförbättrade levnads- och arbetsvillkor, och att partnerskapsinitiativet för modernisering av arbetsorga-nisationen därför måste vidareutvecklas med stöd av en uttömmande analys av olika pågående försökmed att reducera arbetstiden,
I. med beaktande av man behöver vidta ytterligare och mer målinriktade initiativ för att personer med
funktionshinder skall kunna finna och behålla arbeten på en öppen arbetsmarknad, bland annat
genom att man särskilt prioriterar politik för hälsa- och säkerhet som syftar till att förhindra arbets-
skador och yrkessjukdomar,
J. med beaktande av att metoden att införliva jämställdhetsaspekter antogs i handlingsplattformen från
kvinnokonferensen i Peking, där man uppmanade regeringar och andra aktörer att arbeta för en aktivoch synlig politik för att införliva jämställdhetsaspekterna i all politik och alla program
K. medlemsstaternas åtaganden i jämställdhetsfrågan och införlivandet av jämställdhetsaspekter i politiken
har inte omsatts i praktiken på ett tillfredsställande sätt och därför kvarstår oacceptabla skattemässiga,utbildningsbetingade, kulturella och sociala hinder som förhindrar kvinnors tillträde till arbetsmarkna-den och deras framsteg på den,
L. med beaktande av att man behöver rikta särskild uppmärksamhet mot arbetstillfällenas kvalitet vad
avser stabilitet och trygghet och att man därför på nationell nivå och Europanivå behöver ta frambåde kvantitativa och kvalitativa kriterier,
M. med beaktande av att man bör erinra om att det finns skillnader mellan de europeiska arbetsmarkna-
derna och att vissa riktlinjer kan ha olika grad av relevans för olika medlemsstater,
N. med beaktande av att kommissionen i sitt utkast till den gemensamma sysselsättningsrapporten kon-
staterar att framsteg gjorts men också att åtskilliga brister förekommer när det gäller genomförandetav de sysselsättningspolitiska riktlinjerna på nationell nivå.
Allmänna slutsatser om genomförandet av Luxemburgprocessen
1. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att de allmänna riktlinjerna för den eko-
nomiska politiken och riktlinjerna för sysselsättningspolitiken blir mer samordnade vad avser innehåll, tids-mässiga aspekter (genom att de diskuteras och antas samtidigt) och förbindelser mellan rådets berördakommittéer,
2. förväntar sig att kommissionen och rådet lägger fram sina förslag om de sysselsättningspolitiska rikt-
linjerna efter att ha samordnat tidpunkten för detta med parlamentet,
3. anser att det skulle få stor positiv verkan om parlamentet deltar i utformningen av sysselsättnings-
riktlinjerna och tillsammans med kommissionen övervakar genomförandet av de europeiska sysselsätt-ningsinitiativen i medlemsstaterna,C 158/44 SV 7.6.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 4 november 1999
4. konstaterar att utvärderingen av de sysselsättningspolitiska riktlinjerna kräver en stor administrativ
insats, men anser att ettårsintervallen för kontrollerna måste bibehållas så att medlemsstaterna inte drarner på sin sysselsättningsfrämjande verksamhet,
5. uppmanar rådet att oförändrat anta det förslag till rekommendationer om genomförandet av med-
lemsstaternas sysselsättningspolitik som kommissionen har föreslagit och uppmanar medlemsstaterna attprioritera rekommendationerna inom ramen för sina nationella handlingsplaner.
Slutsatser om samordningen av sysselsättningspolitik och ekonomisk politik
6. understryker att förverkligandet av Ekonomiska och monetära unionen är ett kraftfullt redskap för att
höja ekonomins prestanda och skapa ett gott klimat för nya arbetstillfällen,
7. anser det nödvändigt att avsevärt förbättra möjligheterna till dialog mellan politikområdena och för-
väntar sig en bättre samordning mellan aktörerna på både nationell nivå och EU-nivå inom sysselsättnings-och socialpolitiken, den ekonomiska politiken, finans-, miljö- och strukturpolitiken,
8. förväntar sig att Europaparlamentet erkänns fullständigt och görs mer delaktigt inom ramen för de
befintliga institutionella förfarandena när den europeiska sysselsättningspakten skall utarbetas och genom-föras och att det skall delta fullständigt i den makroekonomiska dialogen hdash eventuellt också genom ett
interinstitutionellt avtal,
Slutsatser om aktiva åtgärder för att skapa arbetsplatser
9. påpekar att det finns en skillnad mellan medlemsstaternas direkta och indirekta arbetsmarknadsfräm-
jande åtgärder; förväntar sig att varje medlemsstat åstadkommer en bättre balans i sin sysselsättningspolitik,
10. stöder kravet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor att sysselsättningsinitiativen på regio-
nal och lokal nivå skall stödjas ekonomiskt,
11. påpekar att det ekonomiska och/eller skattemässiga stödet till företagen måste kontrolleras bättre så
att det verkligen bidrar till att skapa sysselsättning i stället för att bidra till omstruktureringar och omloka-liseringar som åtföljs av uppsägningar; konstaterar att arbetsmarknadens parter bör delta i dessa kontroller
som bör utföras på ett regelbundet och offentligt sätt,
Slutsatser om riktlinjerna
12. påpekar att åtgärderna för att uppfylla de sysselsättningspolitiska riktlinjerna måste komma alla
berörda till del, och också särskilda målgrupper,
13. uppmanar medlemsstaterna att intensifiera arbetsmarknadsparternas medverkan i genomförandet av
de sysselsättningspolitiska riktlinjerna,
14. stöder bestämt förslaget om nya riktlinjer för informations- och kommunikationsteknik och konsta-
terar vad avser dess genomförande att detta är ett tydligt exempel på att man måste stödja ökade offentligaoch privata investeringar mer aktivt redan från början,
15. anser att tanken på livslångt lärande måste förstärkas i de sysselsättningspolitiska riktlinjerna och
uppmanar kommissionen att utforma kontrollerbara minimimål för att möjliggöra att arbetskraft i olikaåldersgrupper och av båda könen deltar i fortbildningsåtgärder,
16. uppmanar medlemsstaterna att bättre rikta in sina utbildningsystem på arbetsmarknadens krav, i
synnerhet bör utbildning- och fortbildning i större omfattning vara inriktade på tjänstesektorn, som upp-
visar en hög tillväxtpotential,
17. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla genomförbara alternativ till beskattning
av arbete, vilket redan föreslagits i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och av MarioMontis arbetsgrupp om beskattning.7.6.2000 SV C 158/45 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 4 november 1999
Slutsatser om sysselsättningsstrategin och social trygghet
18. anser att sambandet mellan sysselsättningen, kvaliteten i sysselsättningsskapandet och den sociala
tryggheten måste förstärkas inom ramen för Luxemburgstrategin,
19. kräver gemensamma sociala miniminormer inte bara i fråga om arbetsförhållanden utan även på
andra områden av arbets- och sociallagstiftningen, t.ex. uppsägningsregler, integrering av funktionshind-rade i arbetslivet och arbetstagarnas rätt att konsulteras i ärenden som rör det egna företaget,
20. räknar även uppgifter om pensionsrättigheternas utveckling till miniminormerna för information,
21. kräver att medlemsstaterna om pensionsåldern höjs till följd av en ändring i lagstiftningen om
socialförsäkringar för arbetslösa, för att undvika att vissa personer står utan arbete och utan pension, gerdessa personer företräde till program som syftar till att återinföra arbetslösa i arbetslivet.
Slutsatser om lika möjligheter och integrering av jämställdhetsaspekter
22. uppmanar rådet och medlemsstaterna att främja nationella resurser och stärka rättsliga och institu-
tionella ramverk för att integrera jämställdhetsaspekter i sysselsättningspolitiska åtgärder,
23. uppmanar rådet och medlemsstaterna att sätta upp mål, baserade på genomsnittet i de tre mest
framgångsrika medlemsstaterna på området, för att mäta kvinnors deltagande i yrkesutbildningsprogram,
24. uppmanar rådet och medlemsstaterna att ta fram referensnivåer och kriterier för genomförande och
utvärdering av integreringen av jämställdhetsaspekter i nationell arbetsmarknadspolitik,
25. uppmanar rådet och medlemsstaterna att skapa bidrag som stimulerar kvinnors inträde på arbets-
marknaden, genom att öka tillgången till barnomsorg och bidrag till föräldrar, barnbidrag samt att ta hän-syn till utgifter för barnomsorg vid beräkning av inkomstprövade bidrag till familjer med låg inkomst.
Slutsatser om utvärderingen
26. anser att införandet av konkreta kvantifierbara mål, också på EU-nivå på grundval av s.k. bench-
marking, innebär en avgörande förbättring av de sysselsättningspolitiska riktlinjerna; förväntar sig därförfler målsättningar på gemenskapsnivå i samband med befintliga riktlinjer,
27. förväntar sig av kommissionen och medlemsstaterna att målen formuleras på ett sådant sätt att de
också kan utvärderas,
28. upprepar, med hänsyn till de dokument kommissionen lagt fram, sitt krav på jämförbarhet mellan
de nationella statistiska uppgifterna, så att det blir möjligt att göra en enhetlig bedömning och lämpligkontroll av att de sysselsättningspolitiska riktlinjerna tillämpas,
29. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till början av 2000 göra sina statistiska system
jämförbara vad avser sysselsättningspolitiska faktorer, för att möjliggöra en enhetlig bedömning och ade-kvat kontroll av de sysselsättningspolitiska riktlinjerna,
*
**
30. uppdrar åt sin talman att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Ekonomiska och
sociala kommittén, Regionkommittén och de europeiska arbetsmarknadsparterna.C 158/46 SV 7.6.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 4 november 1999