A4-0075/96

Resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om den gemensamma transportpolitiken - handlingsprogram 1995-2000 (KOM(95)0302 - C4-0351/95)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande om den gemensamma transportpolitiken - handlingsprogram 1995-2000 (KOM(95)0302 - C4-0351/95),

- med beaktande av kommissionens vitbok om den framtida utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken - en global strategi för genomförandet av en gemenskapsram i syfte att garantera en hållbar rörlighet (KOM(92)0494),

- med beaktande av resolutionsförslaget i arbetsordningen av Lüttge och Simpson om obligatoriskt införande av stänkskyddsanordningar på lastbilar (B4-1326/95)

- med beaktande av sina föregående resolutioner av den

- 18 september 1992 om grönboken transport och miljö ((EGT nr C 284, 2-11.1992, s. 165.))

- 15 december 1992 om förseningarna i genomförandet av den inre marknaden för transporter ((EGT nr C 21, 25.1.1993, s. 37.))

- 22 januari 1993 om eldrivna fordon i städerna ((EGT nr C 42, 15-2.1993, s. 256.))

- 27 maj 1993 om vitboken om den framtida utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken ((EGT nr C 176, 28-6.1993, s. 164.))

- 18 januari 1994 om den framtida utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken ((EGT nr C 44, 14.2.1994, s. 53.))

- 11 mars 1994 om förhandlingarna med Schweiz om flyg- och vägtransporter ((EGT nr C 91, 28.3.1994, s. 313.))

- 11 mars 1994 om förhandlingarna med några tredje länder om vägtransporter ((EGT nr C 91, 28.3.1994, s. 298.))

- 22 april 1994 om de sociala aspekterna av transporter ((EGT nr C 128, 9.5.1994, s. 462.))

- 28 september 1994 om undersökningskommittén juli 1994 - godstransporter på väg ((EGT nr C 305, 31.10.1994, s. 50.))

- 19 januari 1995 om Europas bidrag till utvecklingen av ett globalt navigationssystem via satellit ((EGT nr C 43, 20.2.1995, s. 71.))

- 14 februari 1995 om utvecklingen av trafikflyget i Europa ((EGT nr C 56, 6.3.1995, s. 28.))

- 7 april 1995 om «Open skies»-avtalet mellan medlemsstaterna och USA ((EGT nr C 109, 1.5.1995, s. 325.))

- 29 juni 1995 telematiktillämpningar inom transportsektorn ((EGT nr C 183, 17.7.1995, s. 30.))

- 16 november 1995 om trängseln i luftrummet och krisen för flygtrafiken ((EGT nr C 323, 4.12.1995, s. 92.))

- 1 februari 1996 om sjösäkerhet ((EGT nr C 47, 19.2.1996, s. 27.))

- 15 februari 1996 om katastrofen som inträffade på öppet vatten utanför Dominikanska republiken ((EGT nr C 65, 4.3.1996, s. 172.))

- 15 mars 1996 antalet flyg- och tjänstetimmar för flygplansbesättningarna

((EGT nr C 96, 1.4.1996, s. 340.))- med beaktande av sina yttranden av den

- 30 november 1994 om de allmänna reglerna för beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd för de transeuropeiska näten ((EGT nr C 363, 19.12.1994, s. 23.))

- 13 juli 1995 om kontrollutrustning i vägtransportsektorn (färdskrivare) ((EGT nr C 249, 25.9.1995, s. 128.))

- 13 juli 1995 om användningen av fordon utan förare för godstransporter på väg ((EGT nr C 249, 25.9.1995, s. 139.))

- 16 november 1995 om tillträdet till marknaden för ground handling services på gemenskapens flygplatser ((EGT nr C 323, 4.12.1995, s. 94.))

- 16 november 1995 om den alternativa körkortsmodellen ((EGT nr C 323, 4.12.1995, s. 107.))

- 29 november 1995 om fartygsutrustning ((EGT nr C 339, 18.12.1996, s. 21.))

- 13 februari 1996 om organisationen av marknaden för sektorn för inlandssjöfart ((EGT nr C 65, 4.3.1996, s. 30.))

- 29 februari 1996 om stöd för transporter på järnväg, väg och till sjöss ((EGT nr C 78, 18.3.1996, s. 24.))

- 29 februari 1996 om teknisk kontroll av fordon

((EGT nr C 78, 18.3.1996, s. 26.))- med beaktande av sitt beslut av den 13 december 1995 om rådets gemensamma ståndpunkt om de gemensamma riktlinjerna för utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet,

((EGT nr C 17, 22.1.1996, s. 58.))- med beaktande av sina resolutioner av den 17 maj 1995 om hur Fördraget om Europeiska unionen fungerar inför 1996 års regeringskonferens - genomförande och utveckling av unionen ((EGT nr C 151, 19.6.1995, s. 56 .)), och av den 13 mars 1996 om Europaparlamentets yttrande om regeringskonferensen och utvärderingen av reflektionsgruppens arbeten och fastställandet av Europaparlamentets politiska prioriteringar inför regeringskonferensen ((EGT nr C 96, 1.4.1996, s. 77.)),

- med beaktande av den förklaring som antogs vid avslutningen av den andra alleuropeiska transportkonferensen på Kreta den 14-16 mars 1994 (PE 203.975),

- med beaktande av resultaten av mötet som utskottet för transport och turism höll den 25-26 september med transportutskotten i medlemsstaternas parlament (PE 214.456),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för socialfrågor och sysselsättning, budgetutskottet, utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik, utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentskydd samt från utskottet för externa ekonomiska förbindelser (A4-0075/96), och med beaktande av följande:

A. De framsteg som gjorts i Europa under historiens gång bygger på kommunikationsnätens kvalitet och omfattning.

B. Transporterna och de transeuropeiska näten är grundstommen i den ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingen.

C. En enhetlig marknad, fri rörlighet för personer och varor, integration och utveckling av hela den europeiska kontinenten, ekonomisk återhämtning och skapande av sysselsättning kräver ett effektivt och ändamålsenligt transportnät.

D. Globala utmaningar, såsom en hållbar rörlighet, som den gemensamma transportpolitiken och de transeuropeiska transportnäten står inför, är i behov av ett trovärdigt bemötande genom en fördjupning och en ökning av gemenskapsåtgärderna på europeisk nivå.

E. Respekten för subsidiaritetsprincipen enligt artikel 3b i Romfördraget får på transportområdet inte vara en ursäkt för att inte fullt ut eftersträva de andra principer och intressen som fastställs i Fördraget om Europeiska unionen, såsom miljöskydd, trafiksäkerhet, förbättring av livskvaliteten, stegvis ekonomisk och social tillväxt, fred och en långsiktig utveckling av den europeiska kontinenten.

F. Ett effektivt och ändamålsenligt transportnät och därtill hörande förbindelser med tredje land måste för att tillfredsställa och tjäna det moderna samhällets socioekonomiska behov ta hänsyn till kraven på allmännyttiga tjänster, miljöskydd, trafiksäkerhet och förbättrade förbindelser, främst i de minst utvecklade områdena, samt på en integration av de mest avlägsna områdena.

G. Transporter har en grundläggande roll att spela i minskningen av de mest avlägsna regionernas beroende av omvärlden och i att säkerställa deras tillgänglighet. Det är således nödvändigt att det för Europeiska unionens ö-områden finns en lämplig transportpolitik som kan minska dessa områdens geografiska nackdelar.

H. Transporter och transportinfrastrukturer utgör en av grundbultarna i den regionala planeringen och har ett därför direkt inflytande på territoriella olikheter.

I. Prioriteringen av randområden, inlandsområden och öar i artikel 129b i Romfördraget, vad gäller syftena med de transeuropeiska näten, bekräftar i grunden den regionala planeringens funktion, som är densamma som de transeuropeiska nätens funktion, och dess nödvändiga bidrag till bekämpningen av territoriella olikheter.

J. I handlingsprogrammet fastställs det att det skall genomföras ett integrerat, säkert, åtkomligt, effektivt, ändamålsenligt och konkurrenskraftigt transportnät som respekterar miljön och som tar hänsyn till kraven från användarna och de anställda i sektorn. Dessutom är ett av målen för handlingsprogrammet att höja kvaliteten på det europeiska transportnätet.

K. Den gemensamma transportpolitiken skall dock inte inskränka sig till att skapa ett transportsystem med sådana egenskaper utan den skall också eftersträva målet att skapa en kultur och ett medvetande om transporter och säkerhet.

L. Den gemensamma transportpolitikens handlingsprogram 1995-2000 bör betraktas som en naturlig praktisk utveckling, inte enbart av kommissionens vitbok om den framtida utvecklingen för den gemensamma transportpolitiken, utan även av Europaparlamentets ovan nämnda resolutioner av den 27 maj 1993 och den 18 januari 1994 om den framtida utvecklingen av en gemensam transportpolitik.

M. Den politiska och ekonomiska analys som kommissionen gjorde inför fastställandet av dagordningen för den gemensamma transportpolitiken fram till år 2000 var otillräcklig, eftersom den begränsade sig till det rättsliga planeringsdokument som ligger till grund för denna resolution, och saknar den ekonomiska och statistiska grund som krävs för att utvärdera och förbereda all ekonomisk och social politik.

N. Kommissionens handlingsprogram förbiser helt den regionala dimensionen, dvs. den gemensamma transportpolitikens återverkningar på territoriella olikheter.

O. De grundläggande problemen inom transportsektorn, såsom påverkan på miljön och levnadsstandarden, trängseln i luftrummet och på vägarna samt den regionala obalansen och obalansen i tillgången till transporter, har sedan vitboken om den gemensamma transportpolitiken utarbetades förblivit oförändrade och har i några fall förvärrats.

P. Det går inte att uppnå en optimal balans mellan transportsätten om det förekommer grundläggande skillnader i sättet att fördela de infrastrukturella och externa kostnaderna mellan de olika transportsätten.

Q. Samtidigt som handlingsprogrammet 1995-2000 innehåller viktiga åtgärder för att utveckla en gemensam transportpolitik och de transeuropeiska näten bör det åtföljas av åtgärder i syfte att höja den övergripande effektiviteten och säkerheten i transportinfrastrukturen, och dessa åtgärder bör genomföras i nära samarbete med industrin.

R. Det finns en enorm klyfta mellan de finansiella gemenskapsmedel som öronmärkts för perioden 1994-1999 till förmån för de transeuropeiska transportnäten (1 868 miljoner ecu) och den totala kostnaden för de projekt som fastställts av kommissionen i Delors-vitboken för samma period (200 miljarder ecu).

S. Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden utgör däremot den viktigaste källan till gemenskapsfinansiering av transportinfrastrukturer.

T. De alleuropeiska transportkonferenserna och bedrivandet av en alleuropeisk transportpolitik kommer att uppta en stor del även av kommissionens och Europaparlamentets framtida arbete.

U. Besluten beträffande de transeuropeiska transportnäten kommer, om de genomförs i enlighet med den gemensamma transportpolitiken, att stimulera den europeiska ekonomin och närma Europeiska unionen till dess medborgare eftersom det rör sig om synliga handlingar som också skapar arbetstillfällen.

V. Efterfrågan på transport har i praktiken ökat lika mycket som BNP (ca. 2,6 % i reala termer) och transporttjänsterna utgör ca. 4 % av BNP och sysselsätter ca. 7 miljoner människor.

W. Det vore önskvärt för såväl transportväsendet som turism och kommunikationssystem, liksom av sociala och ekonomiska orsaker, att inom Europeiska unionen fastställa en enhetlig standardtid, så att den princip om en enhetlig tidszon för hela gemenskapen, med undantag av Grekland, som Europaparlamentet föreslog i sitt yttrande av den 17 december 1993 ((EGT nr C 20, 24.1.1994, s. 531.)) om förslag till Europaparlamentet och rådets sjunde direktivet om bestämmelser beträffande sommartid 94/21/EG ((EGT nr L 164, 30.6.1994, s. 1.)) fastställs. Den nuvarande sommartiden innebär att länderna längst i väster (Portugal, Irland) ligger en timme efter övriga Europa. En förskjutning med endast en timme skulle innebära enhetlig tid i hela Europa.

Allmänna synpunkter

1. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera att den gemensamma transportpolitikens första handlingsprogram 1995-2000 innehåller statistiska uppgifter om nuvarande och förväntade transportmängder på de viktigaste internationella förbindelserna för varje transportsätt, att EU- täckande databaser med information om antalet trafikolyckor och skadade inom respektive transportsätt byggs upp och att dessutom harmonisera varje åtgärd som föreskrivs i handlingsprogrammet med det övergripande mål som den gemensamma transportpolitiken eftersträvar, i samband med detta bör åtgärder för en minskning av trafiken och en övergång till hållbarare transportsätt, t.ex. räls, vattenvägar i städer för passargerartransport och längre sträckor för varutransport, och icke-motoriserade transportsätt, intensifieras,

2. välkomnar målen i handlingsprogrammet för 1995 - 2000 som kommissionen definierat och i synnerhet principen om att effektiva transportsystem är avgörande för konkurrenskraften, tillväxten och sysselsättningen i Europa,

3. samtycker till huvudriktlinjerna för verksamheten som kommissionen dragit upp, dvs. systemutveckling, förbättring av miljön, förbättring av säkerheten, hänsyn till den sociala dimensionen,

4. erkänner att det åtgärdsprogram som framläggs av kommissionen är ett nödvändigt och nyttigt ramprogram för att genomföra målen och prioriteringarna i vitboken om den framtida utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken, även om det vore lämpligt att angripa frågan på ett mera konkret sätt och ge en uttömmande statistisk bakgrund,

5. uppmanar således kommissionen att i samarbete med Europaparlamentet före den 31 oktober 1997 formulera ett ändrat handlingsprogram 1997-2000 om den gemensamma transportpolitiken och de transeuropeiska transportnäten som skall innehålla de nya förslagen till åtgärder från Europaparlamentet, Regionkommittén och Ekonomiska och sociala kommittén,

6. uppmanar dessutom kommissionen att från och med den 31 juli 1998 vartannat år förbereda ett planerings- och genomförandedokument för hela den gemensamma transportpolitiken som anger uppnådda mål, i synnerhet i fråga om att åter nå en balans mellan transportsätten, och tar upp den gemensamma transportpolitikens återverkningar på övrig politik och vice versa, tillsammans med en uppdaterad sektorsbaserad statistisk analys av den senaste utvecklingen i transportsektorn och den därtill kopplade säkerheten,

7. uppmanar kommissionen att före år 2000, efter det att handlingsprogrammets giltighetstid löpt ut, utarbeta en ny vitbok för ytterligare utveckling av den gemensamma transportpolitiken och de transeuropeiska näten i början av det tjugoförsta århundradet,

8. kräver en noggrann kostnads-och nyttoanalys både på sektornivå och nationell nivå för samtliga bestämmelser som föreslagits för reglering av olika transportdelområden,

9. önskar att detta ändrade handlingsprogram skall innehålla en enhetlig finansieringsram som säkerställer att samordning sker med befintliga strukturinstrument, i synnerhet Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden,

10. anser att det är nödvändigt att det ändrade handlingsprogrammet innehåller ett avsnitt om nödvändiga åtgärder för att samordna tillämpningen av transportpolitiken och riktlinjerna för infrastrukturer med strukturfondernas och Sammanhållningsfondens verksamhet,

11. kräver en starkare integrering av tull- och konkurrenspolitiken i transportpolitiken; påpekar att det i avregleringens tecken ofta är fallet att tullförfaranden avskaffas och gränser öppnas, medan transportföretagen på nationell nivå alltjämt drabbas av orättvisor t.ex. vad gäller avgifter och bestämmelser för olika transportområden,

12. anser att åtgärderna inom transportsektorn under perioden 1996-2000 främst bör inriktas på att fördela transporternas externa kostnader, rationalisera marknaden, forska inom transportsektorn samt om transportsäkerhet och miljöskydd genom att initiativen inom den transeuropeiska transportnätssektorn kopplas till ändringar i det befintliga europeiska transportnätet i syfte att skapa ett renare integrerat kombinerat system, som kan garantera en hållbar rörlighet och som särskilt uppmuntrar utvecklingen av transportnät i de ur infrastruktursynpunkt minst utvecklade områdena,

13. anmodar kommissionen att utföra en utförlig studie om de sociala och sysselsättningsmässiga konsekvenserna av avregleringen inom den europeiska transportsektorn samt att avge en rapport om detta till parlamentet; påminner om de otaliga ohörda yrkandena vad gäller en parallell mellan avregleringsprocesser och tillhörande sociala åtgärder,

14. instämmer med kommissionen vad gäller nödvändigheten att ytterligare främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter inom transportområdet; det är således nödvändigt att vidta åtgärder som säkrar att arbetsmarknadens parter framför allt kan använda de blandade utskotten för att söka avtalsenliga lösningar,

15. anmodar dessutom kommissionen att lägga fram lagförslag speciellt vad gäller arbetstiden inom de sektorer som inte innefattas av ramdirektiv 93/104/EG ((EGT nr L 307, 13.12.1993, s. 18.)), ifall arbetsmarknadens parter inte når enighet inom rimlig tid; påminner som exempel om den försenade revideringen av förordning 3820/85/EEG ((EGT nr L 370, 31.12.1985, s. 1.)); påminner i detta sammanhang om att arbetstiden enligt ramdirektivet inte får överskrida 48 timmar,

16. anser det likaledes vara nödvändigt att kommissionen gör omfattande ansträngningar för att övervaka och kontrollera tillämpningen av de regler som gäller arbetsförhållandena och -tider inom denna sektor, förväntar sig särskilt att iakttagande av arbetstider kontrolleras effektivt i alla medlemsstaterna och uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag för hur man skall kunna säkerställa effektiva kontroller i medlemsstaterna,

17. uppmanar kommissionen att lägga fram lagförslag om en effektiv europeisk trafik- och räddningstjänst och fastställande av ett gränsvärde som gäller för hela Europa med avseende på körförbud vid alkoholintag,

18. anmodar dessutom kommissionen att undersöka möjligheten att tillämpa ovannämnda direktiv inom transportsektorn på personal som inte reser, som t.ex. avtalet mellan arbetsmarknadens parter angående markpersonal inom flygsektorn,

19. betonar att det finns oupplösliga band mellan säkerhet, miljöskydd, yrkesutbildning och arbetsförhållanden; uppmanar således kommissionen att tillhandahålla konkreta åtgärder för främjande av yrkesutbildningen inom transportsektorn men även för ömsesidigt erkännande av licenser, examensbevis och yrkesintyg; påminner om att de olika karaktärsdragen hos sektorerna kräver åtgärder för att underlätta övergången till nya uppgifter och anpassning till ny teknologi, speciellt genom fortbildning på arbetsplatsen,

20. uppmanar kommissionen att ange vilka slutsatser som kan dras av att tyngdpunkten ligger på rörlighet i fråga om Helios II-programmet och den lista över prioriterade ämnen som finns i bilaga II i dess dokument från oktober 1993, vilken inkluderar dryftande av frågor såsom en anpassning av kollektivtrafikens fordon, anpassning av avgångs- och ankomstställen, dörr- till-dörr transport för personer som inte kan använda kollektivtrafik samt möjligheten att anpassa fordon; uppmanar med kraft rådet att inte blockera antagandet av ett kommande Heliosprogram,

21. uppmanar med kraft kommissionen att säkerställa att alla förslag i anslutning till transportsektorn, inklusive forskning, beaktar de rörelsehindrade gruppernas speciella synpunkter och farhågor, för att hinder för tillgång till rörlighet i så hög grad som möjligt skall elimineras i planeringsstadiet inom alla transportsätt och att speciell uppmärksamhet fästs vid problemet att utbilda och informera rörelsehindrade arbetstagare för att göra det möjligt för dem att på ett optimalt sätt använda de transportmedel som står till deras förfogande, inklusive adekvat utbildning av personalen inom transportsektorn så att de kan hjälpa rörelsehindrade personer,

22. föreslår att man grundar ett europeiskt forum för sociala aspekter inom den gemensamma transportpolitiken för att främja dialogen mellan alla parter inom denna sektor (Europaparlamentet, kommissionens generaldirektorat VII och V, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, användarorganisationer och miljöorganisationer samt berörda internationella organisationer (speciellt IMO och ILO) med syftet att stipulera en europeisk «kompatibilitetspakt» för gemenskapens transportpolitik under nästa århundrade,

23. beklagar avsaknaden av specifikt miljöinriktade förslag i kommissionens arbetsprogram,

24. anser att på säkerhetsområdet särskilda ansträngningar måste göras för att uppnå en hög säkerhetsstandard som gäller inom hela Europeiska unionen,

25. välkomnar den länge emotsedda grönboken om internalisering av externa kostnader (KOM(95)0691) och hoppas att den kommer att avskaffa många av de gömda subventionerna för vägtransporter; betonar således att internaliseringen av externa kostnader är en fråga av högsta prioritet, de idéer på detta område som skisseras upp i grönboken visar tydligt vilka möjligheter som står till buds och visar även att konkreta åtgärder så snart som möjligt måste vidtas på lämplig nivå,

26. påminner om att internaliseringen av externa kostnader endast kan vara en verkningsfull metod för att styra användningen av transportmedlen om det råder verklig valfrihet för användarna, vilket inte är fallet i områden med allvarliga brister i infrastrukturerna och framför allt inte i randområdena,

27. bekräftar att de finansiella instrument som finns tillgängliga för den gemensamma transportpolitiken och de transeuropeiska transportnäten väsentligt måste ökas, av medlemsstaterna och av Europeiska unionen, för att Europeiska unionen skall kunna möta de socioekonomiska och miljömässiga utmaningarna i denna sektor, med tanke på denna sektors förmåga att globalt stimulera den europeiska ekonomin,

28. påminner om att den största källan till gemenskapsfinansiering vad gäller transportpolitik och transeuropeiska nät utgörs av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden; anser att den styrfunktion som dessa fonder kan ha måste utnyttjas, genom val av projekt och program och genom gemensamma riktlinjer, och anser därför att det är av största vikt att säkerställa största möjliga samordning mellan transport- och infrastrukturpolitiken och strukturpolitiken,

29. påminner kommissionen om att kostnaderna för trafikstockningar på vägarna inom EU motsvarar ca 2 % av BNP årligen; anser att åtgärder som syftar till att utveckla infrastrukturen och främja alternativa transportmetoder samt kombinerad transport frigör resurser för att skapa nya arbetstillfällen,

30. uppmanar kommissionen att i enlighet med subsidiaritetsprincipen och med beaktande av kompetensfördelningen inom medlemsstaterna tillämpa och genomföra sitt handlingsprogram i samarbete med regionala och kommunala myndigheter,

31. beklagar att Avdelning IV - Transporter - i Romfördraget inte föreskriver en övergripande gemensam transportpolitik som omfattar alla aspekter av denna ur social och ekonomisk synvinkel viktiga verksamhet, i synnerhet beträffande transporternas säkerhet, och upprepar Europaparlamentets uppmaning i resolutionen av den 18 januari 1994 till kommissionen om att före den 31 maj 1996 lägga fram en rapport om hur väl Fördraget om Europeiska unionen lämpar sig för att ur synvinkeln om rättslig grund stödja alternativen för en reviderad gemensam transportpolitik,

32. kräver följaktligen att det i samband med en fördragsrevision fastställs en integrerad gemensam transportpolitik, där hänsyn tas till EU:s finansiella, ekonomiska, sociala och ekologiska mål; önskar vidare att fördraget, inom ramen för Europeiska unionens politik, kompletteras med definitioner av begreppen «allmännyttig tjänst», «allmänt tillgänglig tjänst», «tillgänglighet», «likaberättigande», «kontinuitet» och «kvalitet», varvid även ansvarsområden vad gäller säkerhet inom och kontroll av flygtrafiken skall fastställas,

33. kräver att subsidiaritetsprincipen tillämpas på sommartiden, så att de praktiska svårigheter som kan uppstå för medlemsstaterna undviks och så att en fast tid för hela året återigen införs; kräver ett omgående införande av ett enhetligt europeiskt system utan omställning mellan vinter- och sommartid, i enligt med de principer som fastställts i Washingtonkonventionen och som baseras på solens passage över referensmeridianen (centralmeridianen) med 15°,

34. uppmanar kommissionen att se över de betydande statsstöd som idag snedvrider konkurrensen mellan olika transportslag, i de flesta länder står exempelvis sjöfarten för sina egna infrastrukturkostnader medan järnvägen till stor del är skattefinansierad; anser att statsstöd till olika transportmedel är ett stort problem, inte minst vad gäller flygbolag, kombinerad trafik och järnvägar, då det försämrar möjligheterna att bedriva konkurrens på lika villkor och därmed sätter den inre marknaden för transporter ur spel,

35. anser att maskinrumsavfall, s.k. «sludge», är ett problem inte minst i Östersjön där denna typ av olja dumpas direkt i havet av många fartyg, genom mottagningsanordningar för «sludge» i EU:s hamnar skulle vi kunna motverka denna miljöförstöring,

36. beklagar att programmet saknar uppgifter om åtgärder beträffande ett av de svåraste problemen som uppstått under de senaste åren inom EU, nämligen bekämpningen av organiserad brottslighet i samband med transporter enligt EU:s transiteringssystem och till tredje länder enligt TIR-konventionen, framförallt förekommer denna brottslighet i samband med internationella lastbilstransporter, och eftersom denna fråga är av största betydelse för utvecklingen av transporterna inom EU bör inkluderas i arbetsprogrammet,

37. anser att problemet med den avbrottsfaktor som nationsgränserna utgör måste angripas och anser att transportpolitiken måste beakta gränsområdenas särskilda behov,

Vägstransporter

38. uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om enhetlig fordonsskatt och enhetlig skatt på mineraloljor för godstrafiken i syfte att äntligen avlägsna den skattemässiga snedvridningen av konkurrensen på en annars enhetlig inre marknad,

39. beklagar avsaknaden av en övergripande strategi från kommissionens sida att tygla den beräknade ökningen av bil- och godstrafiken,

40. anser att det ansvar som kommissionären med ansvar för transporter och transeuropeiska transportnät har i vägsäkerhetsfrågor skall utvidgas till att inkludera den sektor inom industrin med ansvar för de tekniska förbättringar av fordon och infrastruktur som är nödvändiga för att möta kraven på trafiksäkerhet, och att det i förlängningen utarbetas ett harmoniseringsprogram för fordonskrav (även för cyklar), infrastruktur och trafikbestämmelser, som tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen,

41. begär således att följande skall harmoniseras på europeisk nivå:

- trepunktsbälten på bussar samt krav på säkerhetsbälte både i fram- och baksätet på personbilar,

- obligatoriska stänkskyddsanordningar på lastbilar,

- störtbåge i bussar och minibussar,

- trafikmärken samt fordons säkerhetsutrustning,

- krav att på det europeiska motorvägsnätet ha vägrenar utrustade med nödtelefoner för att tillkalla hjälp,

- punktsystem för körkort,

- teknisk kontroll av två- och trehjuliga fordon,

- tillåten alkoholhalt för förare och tillhörande kontrollsystem,

- hastighetsbegränsningar,

- försäkringsförfarandena vid olyckor,

42. efterlyser en strategisk plan för trafiksäkerhet som skall omfatta bland annat de generella säkerhetsprinciper som strikt skall respekteras av de transeuropeiska transportnäten, skyddet av de mest utsatta användarna, t.ex. fotgängare och cyklister samt yngre och äldre människor, och ett kvantifierat mål för att minska antalet trafikolyckor och trafikoffer,

43. uppmanar kommissionen att omgående ställa forskningsmedel till förfogande för forskning om och utveckling av ett effektivt dimvarningssystem, som också bör tas i drift,

44. efterlyser att undervisning i användningen av transportmedel och trafiksäkerhet skall införas som ett obligatoriskt ämne i läroplanerna i länderna i Europeiska unionen samt att den skall stödjas av särskilda gemenskapsprogram,

45. understryker hur bråttom det är att i transportsektorn för befordran av personer och gods på väg vidta nödvändiga åtgärder för att medlemsstaterna skall uppfylla sin skyldighet att kontrollera att den europeiska lagstiftningen iakttas, för att förhindra bedrägerier och överträdelser,

46. kräver att licenserna för transport på väg med cabotage på uppdrag av tredje man görs enhetliga inom hela gemenskapen i enlighet med förordning (EEG) nr 881/92 ((EGT nr L 95, 9.4.1992, s. 1.)), varvid varje licens skall ställas ut på det företag som gett transportuppdraget och inte på varje enskilt fordon; begär dessutom att de europeiska lagar som reglerar åkeriverksamheten skall utvidgas till att omfatta även företag som i dag är undantagna (med fordon som väger högst 3,5 ton),

47. betonar att det brådskar med att göra en fullständig översikt av ovannämnda förordning (EEG) 3820/85 om social lagstiftning om vägtransporter, inklusive en flexibel definition av «tjänstetid», samt med att harmonisera yrkesutbildningen i sektorn genom att anpassa den till höga säkerhetsstandarder; begär dessutom att svarta lådor skall införas i fordon för kommersiellt bruk,

48. uppmanar kommissionen att bekräfta de exakta målen för sänkningen av gränserna för utsläpp i enlighet med målen i det femte handlingsprogrammet «på väg mot en hållbar utveckling» i syfte att nå en stabilisering av koldioxidutsläppen på 1990 års nivåer före år 2000, att införa noll- utsläppsfordon på marknaden före år 2002, att minska koldioxidutsläppen med 20 % i förhållande till 1990 års nivåer före år 2005 och att minska utsläppen av andra giftiga substanser med 50 % i förhållande till 1990 års nivåer före år 2005,

49. uppmanar kommissionen att skapa incitament för skrotning, eftersom fordonsparken i många medlemsstater är föråldrad, något som har negativa effekter för både säkerhet och miljö; anser det därför rimligt med åtgärder som främjar en förnyelse av fordonsparken i syfte att minska föroreningarna och ge bilindustrin och närliggande branscher de nödvändiga impulserna,

50. anser att det då Europas bilindustri riskerar att hamna efter bilindustrin i andra delar av världen är av största vikt att kommissionen gör en inventering av forskningsinsatserna på området för utveckling av nya typer av motorer, t.ex. motorer med batteridrift eller sk hybridmotorer,

51. begär att de telematiska infrastrukturer som redan tillämpas i samband med vägtransporter skall utvecklas och framför allt att smart-cards (parkering, kollektivtrafik, vägtullar, etc.) skall harmoniseras,

Kombinerade transporter

52. betonar behovet av att främja positiva åtgärder för att gynna den kombinerade användningen av olika transportsätt i syfte att uppnå högsta möjliga ekonomiska effektivitet och minsta möjliga påverkan på miljön,

53. betonar brådskan i att fastställa en oberoende gemenskapsdefinition av kombinerade transporter som ett transportsätt som skall uppmuntras via harmoniseringen av tekniska specifikationer kopplade till terminaler, godsenheter, informationssystem och försäkringsarrangemang och att genom skattelättnader främja uppkomsten av nya företag i sektorn och positiva åtgärder för lämpligt utrustade hamnar vid floder och hav som utgör en viktig del av det europeiska transportsystemet,

54. anser det lämpligt att tillstyrka ett godkännande av förslaget till ändring (KOM(95)0337) av förordning (EEG) 1107/70 ((EGT nr L 130, 15.6.1970, s. 1, ändrad genom förordning EEG 3578/92, publicerad i EGT nr L 364, 12.12.1992, s. 11.)) om stöd till transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar,

Flygtransporter

55. bekräftar ånyo behovet av att fastställa ett enhetligt system för kontroll och ledning av flygtrafiken inom Europeiska unionen, vilket också skall vara öppet för Europas övriga stater, samt att:

- snarast stärka reglerna för harmonisering, i synnerhet av flygcertifikat, och av reglerna för underhåll av och säkerhet i flygplanskabinerna,

- stärka befintliga regler om olyckor och katastrofer i trafikflyget genom att inrätta anmälningssystem i samband med olyckor och genom att på gemenskapsnivå samordna nationella uppgifter i denna fråga,

- att på grundval av artikel 94 i Romfördraget anta en förordning som tydligt fastställer villkoren för förenlighet mellan det stöd som beviljas av medlemsstaterna och principerna enligt vilka den gemensamma marknaden styrs,

- fastställa regler om skydd av kabinpersonalens hälsa,

- fastställa regler om gemensamma krav i fråga om utbildning och yrkeskvalifikationer för utförandet av alla uppgifter i denna sektor,

- skapa ett gemenskapsregister över flygbolagen,

- harmonisera och stärka reglerna om buller och flygplansutsläpp,

- fastställa regler för passagerarskydd (skadeersättning vid olyckor och uppförandekodex för resebyråerna och flygbolagen för att förbättra informationen till passagerarna),

56. beklagar likaså avsaknaden av en övergripande strategi för flygtransporten och en särskild studie över alla dess miljökonsekvenser,

57. bekräftar sin åsikt att alla bilaterala avtal om flygtrafik som slutits mellan en medlemsstat och tredje land omgående måste granskas med avseende på hur internationella säkerhetsstandarder beaktas, i förekommande fall bör avtalen omförhandlas; uppmanar i detta sammanhang till ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen för att få sådana flygtrafikavtal mer enhetliga och, där så är tillämpligt, omvandlade till multilaterala avtal mellan Europeiska unionen och tredje land,

58. betonar behovet av en överordnad myndighet för ATC (Air Traffic Control) inom EU; 1995 var mer än 18 % av alla avgångar försenade mer än femton minuter, av detta utgjorde väderleksmässiga förseningar mindre än 3 %, vilket innebär att den allra största delen har med den «mänskliga faktorn» att göra och följaktligen kan lösas; kommissionen bör beakta detta och följa upp tidigare arbeten på detta område med ett lagstiftande initiativ i form av en förordning,

59. begär att ett direktiv om öppning av marknaden för marktjänster genomförs först när det säkerställts att varken de sociala standarderna eller säkerhets- och utbildningsstandarderna på flygplatserna kommer att sänkas,

60. uppmanar till att strikt och undantagslöst tillämpa principen om «en enda gång» beträffande statligt stöd inom luftfartssektorn,

61. välkomnar att kommissionen i sin rapport tar upp problemet med kväveutsläpp från flygplan, då detta är av största betydelse för luftfartsindustrin; anser att det för att uppnå en gemensam struktur som inte hämmar konkurrensen är nödvändigt att anta en rättsakt i form av en förordning; anser dock att det är viktigt att se till att en sådan reglering av utsläppen införs med acceptabla tidsperspektiv,

62. uppmanar med beaktande av den senaste utvecklingen inom JAA (Joint Aviation Authority) kommissionen att snarast lägga fram förslag om flyg- och arbetstider för piloter och kabinpersonal inom EU på basis av en demokratisk process som respekterar den rättsliga grunden (artikel 84.2 och 118a i Romfördraget) enligt samarbetsförfarandet med Europaparlamentet och adekvat konsultation med arbetsmarknadens parter,

Transporter på inre vattenvägar

63. hoppas att kommissionen stärker ställningen för transporter på inre vattenvägar och att den i egenskap av samordnare ingriper för att skapa incitament - utan att det påverkar transportbranschens eget ansvar; hoppas även att kommissionen med stöd av en arbetsgrupp bestående av sakkunniga från transportbranschens internationella organisationer, representanter för de medlemsstater som berörs mest samt oberoende sakkunniga genomför en undersökning och rapporterar till rådet och parlamentet före den 1 januari 1998,

I detta sammanhang är det nödvändigt att framför allt betona följande faktorer:

- inlandssjöfartens givna ställning inom den europeiska godstrafiken,

- risken för att det i spåren av den regelbundna skrotningen av mindre fartyg följer ett ökat antal områden inom unionen som riskerar att bli utan möjlighet att åtnjuta inlandssjöfartens tjänster,

- möjligheterna som kan skapas för inlandssjöfarten via en planerad anpassning och förbättring av den nödvändiga infrastrukturen,

- stärkandet av inlandssjöfartens ställning inom den kombinerade transporten,

- möjligheten till kompletterande instrument som gör det möjligt att ingripa vid fall av allvarliga störningar på marknaden,

- en ledsagande socialpolitik som gör det möjligt att mildra stötarna av en sanering,

Sjötransporter

64. anser att sjötransporter spelar en strategisk roll för den europeiska ekonomin och för utbytet med resten av världen; hoppas därför att de budgetmedel som är avsatta för sjötransporter, som är mycket blygsamma i jämförelse med de beviljade anslagen till andra transportsystem, skall höjas väsentligt,

65. anser att sjötransporten, i synnerhet cabotagetrafiken, bör ses som en del av de transeuropeiska näten och så långt det är möjligt länkas till övriga transportsätt (väg, räls, inre vattenvägar, insjöhamnar),

66. begär att det i handlingsprogrammet för den gemensamma transportpolitiken skall införas åtgärder beträffande:

- landbaserade infrastrukturer för satellitanläggningar för att möjliggöra snabba reaktioner om fartyg befinner sig i fara,

- stärkandet av den nationella kustbevakningen med en bättre inbördes samordning och uppbyggnaden av en europeisk kustbevakning på medellång sikt,

- bindande regler för inspektion av fartygens hållbarhet som skall kombineras med ett system för stränga sanktioner antagna på nationell nivå som skall vidtas om försummelse och/eller underlåtenhet orsakar olyckor till havs,

- upprättandet av ett europeiskt system för fartygskontroll (Vessel Traffic Service),

- möjlighet att tillåta fartyg att gå i hamn för att ta skydd vid dåligt väder,

- förbättra och stärka kontrollen av hamnstaten för att säkerställa en effektiv kontroll av flaggstaten,

- fastställande av känsliga områden i gemenskapens vatten och fastställande, i samarbete med berörda medlemsstater, av säkraste farleder för olika typer av fartyg beroende på storlek, last och väderförhållanden

67. begär positiva rättsliga och skattemässiga åtgärder för att främja den europeiska flottan, däribland upprättandet av Euros-registret, fastställandet av nödvändiga standarder samt avlägsnandet av fartyg som inte uppfyller internationella konventioner,

68. efterlyser åtgärder i syfte att motverka användningen av bekvämlighetsflagg och det alltmer utbredda bruket att anställa okvalificerade besättningsmän för att minska personalkostnaderna; önskar att det skapas ett europeiskt utbildningsinstitut för sjöfolk,

69. anser att det för att bemöta en raffinerad och konkurrenskraftig världsmarknad är nödvändigt att uppmuntra den europeiska varvsindustrin, bygga upp fartygskonsortier och samriskföretag mellan de europeiska skeppsredarindustrierna och de företag som verkar inom sjötransportsektorn,

70. hoppas att en gemenskapsförordning skall antas om ett enhetligt införlivande i medlemsstaternas nationella lagstiftning av Marpol- konventionen 73/78 om havsföroreningar,

71. konstaterar att ett antal länder har beslutat sig för att genomföra hårdare säkerhetskrav på ro-ro-fartyg; anser att kommissionen bör lägga ett förslag syftande till en harmonisering, så att dessa hårdare säkerhetsregler blir standard i samtliga 15 EU-länder,

Järnvägstransport

72. anser att de föreslagna avregleringsåtgärderna i stort är tillfredsställande för utvecklingen av de europeiska järnvägarna, men efterlyser ytterligare åtgärder för att utveckla godstransporter på järnväg samt sov-och liggvagnar för passagerare, som i nuläget är mycket otillräckliga och osäkra, genom ett snabbt fastställande av villkoren för fullständig samverkan,

73. anser att avregleringen av järnvägen bara kan bli framgångsrik om alla transportsätt belastas med de externa kostnader de orsakar, och en enhetlig tillämpning av gemenskapsbestämmelserna säkrar lika tillgång till marknaden och konkurrens på lika villkor,

74. uppmanar till en harmonisering av konkurrensreglerna och de sociala bestämmelserna för alla transportsätt genom vidare utveckling av dem och en verklig tillämpning i alla medlemsstater; iakttagandet av dessa bestämmelser är inte givet, särskilt vad gäller godstrafik på väg och avsaknaden av dem utgör en snedvridning av konkurrensen till järnvägarnas nackdel,

Transporter i städerna

75. anser att persontransport på vattenvägar i städer och storstäder, som berör ett stort antal städer och områden, hittills varit helt åsidosatt med tanke på hur lite uppmärksamhet detta transportsätt ägnats i Europeiska unionens program för transportpolitik; detta står i motsättning till hur stora utvecklingsmöjligheter detta transportsystem har, som är mycket miljövänligt och kan lösa en stor del av trafikproblemen i städer med svåra trafikstockningar där det finns vattenvägar,

76. uppmanar till särskilda åtgärder för förnyat utnyttjande av transport på vattenväg, även för att starta ny verksamhet inom den teknologiska forskningen för att utveckla nya fartyg eller drivmedel som bättre kan angripa miljöproblemen, nystart inom kontruktionen av fartyg för passagerartransport i stadsmiljöer och iordningsställande av områden vid vatten där nya terminaler kan inrättas,

77. uppmanar till att handlingsprogrammet skall omfatta åtgärder för att öka tillgängligheten i städerna, främja både kollektiva och allmänna eldrivna persontransportfordon och små godstransportfordon, utveckla kollektivtrafiken, (och sikta på en mer effektiv samordning av de olika slags transportnäten och av dem och de privata transportmedlen) inrätta gratis parkeringar i de största städernas utkanter tillsammans med tät och subventionerad matartrafik in till centrum, öka användningen av vattentransport i städerna, inrätta och förbättra infrastruktur för cykeltrafik, uppmärksamma fotgängarnas säkerhet, begränsa luftföroreningar och buller genom metoder som inkluderar kollektiva kombinerade transportsystem för tillträde till de historiska stadskärnorna, med begränsningar för den motoriserade privattrafiken i städerna och ett förbud mot trafik i stadskärnorna i städer med historiskt värdefull arkitektur,

78. anmodar kommissionen att eftersträva en personlig rätt till rörlighet för unionsmedborgarna som en logisk följd av presentationen av kommissionens grönbok om «medborgarnas nätverk» (KOM(95)0601); anser att speciell uppmärksamhet bör fästas vid rörelsehindrade personer t.ex. genom att främja kontakter dem emellan, förbättra tillgången till transportmedel, avskaffa hinder som omöjliggör tillträdet till byggnader och sprida information om de mest tillgängliga transportmedlen,

79. uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att omdefiniera begreppet «allmän tjänst» så att detta bland annat innefattar ovan beskrivna rätt till rörlighet och förenar marknadens logik med de allmännyttiga tjänsternas obevekliga principer; understryker i detta sammanhang betydelsen av att bygga ut den urbana kollektivtrafiken som ger upphov till nya arbetstillfällen tillsammans med en omorganisering av stadsplaneringen, restider och livsrytmen i städerna,

Yttre förbindelser

80. är väl medvetet om vilken ytterst viktig roll transportsektorn spelar både för unionens interna funktion och för förbindelserna med tredje länder; bekräftar ånyo kravet på att Europeiska unionen skall upprätta särskilda avtal inom flyg- och landtransportsektorn med alla länder i Central- och Östeuropa samt med Medelhavsområdet som skall bygga på de principer som fastställdes på den andra alleuropeiska transportkonferensen på Kreta, inklusive bifogade finansprotokoll, för att i dessa länder främja utvecklingen av en transportpolitik som överensstämmer med målen för den gemensamma transportpolitiken,

81. kräver att säkerheten prioriteras i dessa avtal, särskilt vad gäller harmonisering av den tekniska övervakningen av motorfordon och de i Europeiska unionen gällande bestämmelserna för begränsning av luftföroreningar, bullernivåer och säkerhetskrav för motorfordon,

82. samtycker till de åtgärder som kommissionen definierat vad gäller externa förbindelser, men önskar att kommissionen även behandlar transportproblemen med andra regioner, såsom utveckling av systemen beträffande förbindelserna med Medelhavsområdet, Latinamerika och länderna i Asien, och att särskilt stor uppmärksamhet ägnas harmoniseringen av bestämmelser som kan garantera en sund konkurrens som gynnar användarna och den ekonomiska aktiviteten; anser att det är särskilt viktigt att sluta sjöfartsavtal med länderna i ASEAN, Latinamerika och AVS-länderna,

83. uppmanar Europeiska unionen att anta en gemensam politik om de externa luftfartsavtalen samt uppmanar till att varje bilateralt avtal som förhandlats mellan Europeiska unionen och ett tredje land, i synnerhet inom ramen för «Open skies»-avtalet med USA, skall omfatta områden såsom beviljande av cabotagerättigheter för utländska flygbolag på ömsesidig grund,

84. uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas ratificering av alla de internationella överenskommelserna inom transportsektorn; uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i behöriga organ befrämja att dessa överenskommelser eller avtal ratificeras av tredje land i syfte att möjliggöra rättvis konkurrens och avvärja fenomen som social dumping och miljödumping; understryker bland slutsatserna från den alleuropeiska konferensen på Kreta (mars 1994) kommissionens skyldighet att stödja den sociala dialogen inom transportsektorn i de central- och östeuropeiska länderna,

85. kräver att kriterierna för säkerhet och kontroll av motorfordon enligt konventionen från FN:s ekonomiska kommission för Europa i Genève om vägtrafiksäkerhet skärps och kräver att EU ansluter sig till denna konvention,

Transeuropeiska nät

86. påminner om att man vid utvärderingen av transeuropeiska infrastrukturprojekt inte enbart bör ta hänsyn till den nationella nyttan för de enskilda medlemsstaterna, utan även nyttan för hela Europeiska unionen bör analyseras; konstaterar att de transeuropeiska näten utgör ett viktigt steg för att skapa den korttidssysselsättning som finns inom byggnadsindustrin och därmed förbundna sektorer, inom den avancerade teknologin samt även inom förädlingsindustrin, särskilt i de små och medelstora företagen,

87. vad beträffar finansieringen av de transeuropeiska näten, som är väsentliga för fullständigandet av den enhetliga marknaden, måste instrument och finansiella medel ökas avsevärt. Detta gäller särskilt förstärkande av de infrastrukturella fonderna och Europeiska investeringsfonden; särskild vikt bör även läggas vid att främja partnerskap mellan den privata och den offentliga sektorn för att övervinna svårigheter på detta område; uppmanar dessutom till främjande av alla instrument som underlättar tillgången till privat kapital för finansiering av nya investeringar, bland annat genom instiftandet av en europeisk infrastrukturfond,

88. begär att det i detta syfte snarast skall antas ett gemenskapsdirektiv om att skapa gynnsamma institutionella villkor (bestämmelser för anbudsinfordran, konkurrensspecifika aspekter etc.) för samarbetet mellan offentligt och privat kapital vid genomförandet av prioriterade projekt; anser vidare att det inom ramen för utbyggnaden av de transeuropeiska näten till tredje land bör skapas planeringsenheter där även tredje land kan deltaga,

89. stöder idén om att kompletteringen av de prioriterade transeuropeiska transportnätsprojekt som skall fastställas av Europaparlamentet och rådet skall påskyndas genom att «unionsobligationer» för varje enskilt projekt placeras på finansmarknaderna,

90. uppmanar till att projekt som avser att förena nordliga och sydliga länder, Medelhavet och Östersjön, östra och västra Medelhavsområdet samt Atlanten med Medelhavet ges högsta prioritet och att det framför allt skall utvecklas integrerade kommunikationssystem för Sydeuropa och andra områden i Europa som ligger efter i utvecklingen, i synnerhet ytterområden,

Budgetaspekter

91. påminner om att den finansiella planering som kommissionen angivit i sin rapport endast är av översiktlig natur och att den planering som angivits i finansieringsöversikterna och som presenterades i det preliminära budgetförslaget bör uppdateras vid omröstningen av varje budget,

92. konstaterar att finansieringen av de transeuropeiska näten liksom åtgärder för sanering av inlandssjöfarten inte var planerade vid antagandet av budgetplanen,

93. glädjer sig åt att Europeiska rådet i Madrid delar parlamentets ståndpunkt att en revidering av budgetplanen är nödvändig för att garantera finansieringen av näten och anser att denna finansiering kan göras inom maximibeloppen av de egna tillgångarna, vilken träder i kraft efter Nederländernas ratificering, medan alla andra medlemsstater redan har ratificerat den,

94. uppmanar följaktligen kommissionen att lägga fram ett förslag till revidering i enlighet med punkt 12 i det interinstitutionella avtalet av den 29 oktober 1993, för att möjliggöra finansiering av transportpolitik som inte förutsågs i budgetplanen,

95. förstår att tonvikten inom transportområdet lagts på utveckling av det transeuropeiska nätet, men anser att de medel som anslagits till externa aspekter av den gemensamma transportpolitiken (1,0 miljon ecu 1995 och 1,5 miljoner ecu för 1996) är mycket begränsade och att dessa summor i framtiden bör höjas kraftigt med tanke på hur viktiga de externa förbindelserna är för unionen,

96. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, regeringarna och parlamenten i länderna i Central- och Östeuropa samt i Ryska federationen, regeringarna och parlamenten i Medelhavsländerna, regeringarna och parlamenten i EES-länderna, regeringarna och parlamenten i ASEAN-länderna, Förenta staternas regering och kongress, Europeiska transportministerkonferensen, FN:s ekonomiska kommission för Europa, Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och till Internationella luftfartsorganisationen (ICAO).