[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 29.9.2008

KOM(2008) 583 slutlig

2008/0185 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND |

1100 | Motiv och syfte Idag har medborgare i EU:s medlemsstater rätt att arbeta och bosätta sig var som helst inom EU, och företag har rätt att bedriva handel och annan verksamhet över hela EU. När personer eller företag rör sig inom EU måste de ofta kommunicera med de olika medlemsstaternas offentliga förvaltningar, vilket i allt större utsträckning sker på elektronisk väg. För att underlätta den elektroniska kommunikationen med medborgare och företag har medlemsstaterna gradvis genomfört förändringar i sina förvaltningar. De har förbättrat verksamhetsprocesser och det sätt på vilket de kommunicerar med medborgare och företag, och har därigenom kunnat minska på både administration och kostnader samtidigt som den offentliga förvaltningen blivit effektivare. Risken är dock stor att det uppstår elektroniska hinder (”e-hinder”) i samband med dessa förändringar, eftersom lösningar utvecklas på nationell nivå och interoperabiliteten på EU-nivå är bristfällig. Det innebär att medborgare och företag inte kan kommunicera elektroniskt med andra nationella förvaltningar än sina egna, åtminstone inte lika enkelt och effektivt som lokala medborgare och företag. Det kan göra att den inre marknaden och den tillhörande fria rörligheten inte fungerar som den ska, med negativa effekter för öppenheten och konkurrensen på marknaderna och rörligheten över gränserna. Det kan också påverka kvaliteten på vissa tjänster av allmänt intresse, såväl ekonomiska som icke-ekonomiska sådana. Samtidigt står EU idag inför utmaningar som i allt högre grad kräver gemensamt politiskt handlande, och medlemsstaterna måste därför tillsammans sträva efter att genomföra sådana gemensamma insatser. Ansvaret för genomförandet av ett stort antal rättsakter delas i praktiken av medlemsstaterna och kommissionen. Detta kräver en gräns- och sektorsöverskridande samverkan med hjälp av informations- och kommunikationsteknik (IKT). Idag ingår därför IKT-aspekter som en del i flertalet rättsakter och IKT utgör nyckeln till en fungerande samverkan mellan förvaltningar. Medlemsstaterna och kommissionen behöver öka sina ansträngningar för att uppnå interoperabilitet mellan IKT-lösningar på nationell nivå och EU-nivå, främja gemensamt avtalade lösningar och undvika låsningar enligt traditionella mönster, allt för att uppnå en effektiv kommunikation mellan EU:s offentliga förvaltningar till stöd för tillhandahållandet av elektroniska offentliga tjänster och genomförandet av EU:s politik och verksamheter. |

120 | Allmän bakgrund Programmet för interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare[1] (IDABC-programmet) har, liksom föregångaren programmet för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar[2] (IDA-programmet), bidragit till viktiga framsteg i samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaternas förvaltningar. IDA- och IDABC-programmen har fungerat som forum för utbyte av idéer och erfarenheter och underbyggt genomförandet av EU:s politik genom sektoriella projekt som resulterat i uppbyggnaden av ett brett spektrum av operativa transeuropeiska nät och tjänster inom traditionella politikområden som jordbruk, fiske och sysselsättning men också inom nyare politikområden som rättsliga och inrikes frågor, smittsamma sjukdomar och hälso- och konsumentskydd. Sist men inte minst har IDA- och IDABC-programmen försett förvaltningssektorerna och medlemsstaterna med infrastrukturtjänster i form av gemensamma ramar, tjänster och allmänna verktyg. Ett exempel är kommunikationsplattformen sTESTA, som kännetecknas av hög säkerhets- och tillgänglighetsnivå. Programmen har även resulterat i ett flertal kompletterande verktyg som syftar till att uppnå interoperabilitet mellan interna administrativa system och processer liksom mellan interna och externa tjänster. På så sätt har IDA- och IDABC-programmen visat sig kunna tillföra ett mervärde åt informationsutbytet mellan förvaltningssektorerna, jämfört med vad man hade kunnat uppnå om man istället genomfört separata och icke samordnade projekt. Genom att bygga vidare på befintliga initiativ, även i medlemsstaterna, har programmen visat att ett samordnat tillvägagångssätt kan bidra till snabbare resultat som håller högre kvalitet och uppfyller verksamhetskraven. Det handlar främst om att ramar, allmänna tjänster och gemensamma verktyg utvecklats i form av infrastrukturtjänster i samarbete med medlemsstaterna. IDABC-programmet löper ut den 31 december 2009. Kommissionen föreslår nu ett uppföljningsprogram för lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA-programmet) som ska fokusera på internadministrativa lösningar för att stödja kommunikationen mellan de offentliga förvaltningarna inom EU liksom genomförandet av EU:s politik och verksamheter. ISA-programmet ska bidra till att möta de utmaningar vi står inför och säkra kontinuiteten genom att fungera som ett forum för utbyte av idéer och erfarenheter. |

130 | Gällande bestämmelser På samma sätt som IDABC-programmet och IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation[3] (ICT PSP-programmet) för närvarande kompletterar varandra i fråga om ett antal verksamheter, bland annat genom att pilotprojekt initieras inom ramen för ICT PSP-programmet som i sin tur bygger på resultat från IDABC-programmet, kommer ISA-programmet med sitt snävare fokus att komplettera ICT PSP-programmet på vissa områden, genom att tillhandahålla underlag och ramar för tillämpning och industrialisering av resultat som uppnåtts genom pilotprojekten inom ICT PSP. Att de två programmen kompletterar varandra kommer att medföra synergieffekter. ICT PSP-programmet stöder främst pilotprojekt som visar och validerar betydelsen av IKT-lösningar i praktiken. Det kan röra sig om pilotprojekt inriktade på innovativa lösningar eller spridning av bästa praxis men också pilotinsatser som bygger vidare på medlemsstaternas befintliga initiativ. ICT PSP-programmet stöder inte det praktiska införandet av utvecklade lösningar, vilket kräver strategiskt handlande på EU-nivå. Ramar för detta kan tillhandahållas av ISA-programmet, vilket syftar till att inrätta gemensamma operativa och återanvändningsbara IKT-lösningar som svarar mot de allmänna behov som uttrycks av förvaltningssektorer och medlemsstater. ISA- och ICT PSP-programmen bidrar dessutom till olika mål med olika tidsperspektiv och bygger på olika finansieringsmekanismer. ICT PSP-programmet bygger på en medfinansieringsmekanism och utgår ifrån inbjudningar att lämna förslag avseende pilotprojekt och utveckling av gemensamma specifikationer, medan ISA-programmet bygger på en mekanism för full finansiering och utgår ifrån upphandlingar avseende det slutliga införandet av lösningar enligt färdiga, fastställda specifikationer. Därav följer att ISA-programmet främst resulterar i slutprodukter med redan från början kända tekniska egenskaper, medan ICT PSP-programmet ger potentiella resultat genom projekt som definierar själva egenskaperna. ISA-programmet är alltså inriktat på den praktiska tillämpningen av lösningar medan ICT PSP-programmet syftar till att identifiera potentiella lösningar. ISA-programmet kommer att ha samma starka fokus som IDABC-programmet på organisatorisk styrning och interaktivt inrättande av lösningar med stöd av expertgrupper, för att säkra nära samordning, samarbete och dialog med medlemsstaterna och berörda sektorer angående arbetsprogrammets åtgärder. Där så är lämpligt kommer programöverskridande expertgrupper att inrättas som en plattform för utbyte av synpunkter och för att se till att de båda programmen kompletterar varandra. |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden ISA-programmet kommer att underlätta kommunikationen mellan offentliga förvaltningar i EU, både genom att tillhandahålla gemensamma tjänster och verktyg och genom att främja interoperabilitet. På så sätt kan programmet bidra till att stärka den inre marknaden genom att bekämpa e-hinder som kan störa den inre marknadens funktion. Samtidigt kommer ISA-programmet på ett övergripande sätt att bidra till ett smidigt genomförande av EU:s politik och initiativ, vilket i de flesta fall förutsätter IKT-stöd och ofta även utbyte av information över nations- och/eller sektorsgränser. På samma sätt som IDABC-programmet bidrar till genomförandet av initiativet i2010 och den tillhörande handlingsplanen för e-förvaltning, kommer ISA-programmet att bidra till genomförandet av eventuella uppföljningsinitiativ till i2010. Därmed är ISA-programmet inte bara förenligt med befintliga politiska initiativ utan även högst relevant för deras genomförande, och avsevärda synergieffekter kommer att uppnås genom samordning över sektors- och nationsgränser. |

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Med utgångspunkt från ett diskussionsunderlag som utarbetats av kommissionen inför det andra åsiktsutbytet med medlemsstaternas representanter i IDABC:s förvaltningskommitté om ett uppföljningsprogram, sammanställde kommissionen ett dokument som presenterades vid den IDABC-konferens efter halva tiden som hölls i Slovenien den 12–13 februari 2008 och diskuterades med IDABC:s förvaltningskommitté i mars 2008. Med beaktande av de synpunkter som tillkom vid dessa tillfällen inledde kommissionen en förhandsbedömning som innefattade skrivbordsundersökningar, pilotintervjuer, en undersökning riktad till medlemsstaterna samt workshoppar och arbetsmöten, samtidigt som ett formellt samråd med berörda parter inleddes för att se till att programmets mål och verksamheter tar tillbörlig hänsyn till de behov som föreligger. Eftersom ISA-programmet är inriktat på kommunikation mellan offentliga förvaltningar i EU, begränsades det formella samrådet till medlemsstaterna som var och en uppmanades att lämna endast ett svar på frågeformuläret. Samrådet genomfördes över Internet mellan den 30 april och den 20 juni 2008. 26 medlemsstater deltog i samrådet. Resultaten från samrådet liksom rapporten om förhandsbedömningen finns tillgängliga på http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706. |

212 | Sammanfattning av svaren och hur de har beaktats 25 medlemsstater ser ett avsevärt eller klart behov av inrättande och förbättringar av gemensamma ramar. En medlemsstat ser inga sådana behov. 25 medlemsstater ser ett avsevärt eller klart behov av stöd för och främjande av bedömningar av IKT-konsekvenser av föreslagna eller antagna EU-rättsakter liksom planering av införande av IKT-system. En medlemsstat ser ett visst behov av detta. 22 medlemsstater ser ett avsevärt eller klart behov av stöd för och främjande av drift och förbättringar av befintliga gemensamma tjänster som inrättats genom IDA- och IDABC-programmen och liknande initiativ, liksom av inrättande, industrialisering, användning och förbättringar av nya gemensamma tjänster som svarar mot nya behov och krav. Tre medlemsstater ser ett visst behov av detta och en ser inga sådana behov. 22 medlemsstater ser ett avsevärt eller klart behov av stöd för och främjande av förbättringar av befintliga allmänna verktyg som inrättats under IDA/IDABC-programmen och liknande initiativ, liksom av inrättande, tillhandahållande och förbättringar av nya allmänna verktyg som svarar mot nya behov och krav. Två medlemsstater ser ett visst behov av detta och två ser inga sådana behov. 25 medlemsstater ser ett avsevärt eller klart behov av kompletterande åtgärder som stöd för andra verksamheter där så är lämpligt. En medlemsstat ser inga sådana behov. 23 medlemsstater instämmer eller instämmer i stort sett med att de verksamheter som anges ovan (och i artiklarna 3 och 5.4 i förslaget till beslut) täcker in de behov som uttryckts av medlemsstaterna. Tre medlemsstater har ingen åsikt om detta. 25 medlemsstater instämmer eller instämmer i stort sett med att målet så som det beskrivs i artikel 1.2 i förslaget till beslut täcker in alla de verksamheter som anges ovan (och i artiklarna 3 och 5.4 i förslaget till beslut). En medlemsstat instämmer inte med detta. 25 medlemsstater instämmer eller instämmer i stort sett med att det finns ett behov av ett uppföljningsprogram till IDABC som har det mål som beskrivs i artikel 1.2 och som täcker in de verksamheter som anges i artiklarna 3 och 5.4. En medlemsstat instämmer inte med detta. Följaktligen har de behov som uttryckts av medlemsstaterna omsatts på ett framgångsrikt sätt i verksamheter som täcks in av det övergripande målet med ett uppföljningsprogram som behövs. |

Extern experthjälp |

229 | Någon extern experthjälp har inte behövts. |

230 | Konsekvensanalys Om EU inte lanserade ISA-programmet skulle de befintliga lösningar som erbjuds till stöd för en effektiv kommunikation mellan offentliga förvaltningar i EU inte längre kunna upprätthållas. Det gäller till exempel lösningar som det europeiska ramverket för interoperabilitet och sTESTA, vilket skulle innebära att tillämpningen av Schengenavtalet, Informationssystemet för viseringar (VIS) och andra verksamheter inom området för rättvisa, frihet och säkerhet inte skulle kunna fungera smidigt. Vidare skulle det kunna leda till en oavsiktligt ökad spridning av olikartade lösningar, vilket kan ge upphov till e-hinder som gör att den inre marknaden och den tillhörande fria rörligheten inte fungerar smidigt. Likaså skulle inrättandet och driften av nya lösningar, såsom gemensamma ramar, allmänna verktyg eller gemensamma tjänster, inte längre bidra till att säkra ett effektivt datautbyte mellan offentliga förvaltningar i EU. Utan ett nytt program skulle betydligt färre initiativ komma till stånd för att främja interoperabiliteten på EU-nivå. Mot bakgrund av dessa överväganden liksom de utmaningar och behov som kunnat konstateras har alternativet att inte vidta några åtgärder uteslutits och istället har man valt att föreslå ISA-programmet. Genom lanseringen av ISA-programmet kommer EU att bidra avsevärt till en smidig och fungerande kommunikation mellan de offentliga förvaltningarna i EU, vilket direkt gynnar medlemsstaterna och EU och samtidigt indirekt gynnar företag och medborgare, som är de slutliga förmånstagarna. Alternativet att inrätta en byrå förkastades eftersom programmets omfattning inte skulle nå en kritisk massa som kunde rättfärdiga kostnaderna och eftersom kontinuiteten i åtgärderna inte skulle kunna garanteras med tanke på den tid som krävs för att avtala om och inrätta en byrå. Alternativet att integrera programmet i IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation förkastades med hänsyn till olikheterna i fråga om mål, inriktning, åtgärdernas plats i utvecklings-/produktionskedjan, tidsplaner och finansieringsmekanismer. Programmet kommer att tillföra finansiellt mervärde till EU:s åtgärder genom att inrätta gemensamma och återanvändningsbara lösningar som gör att dubbelarbete kan undvikas mellan medlemsstater och sektorer. Återanvändningsbara lösningar kan också leda till skalfördelar. Programmet kommer att tillföra ekonomiskt mervärde genom att bidra till att den inre marknaden fungerar väl, vilket annars kan vara problematiskt då e-hinder uppstår till följd av att inkompatibla lösningar väljs av medlemsstater och sektorer om gemensamma lösningar saknas och då interoperabiliteten brister. Socialt mervärde tillförs genom att programmets verksamheter indirekt gynnar medborgare och företag i egenskap av användare av gränsöverskridande elektroniska offentliga tjänster som drar nytta av sådana gemensamma lösningar. |

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden ISA-programmet syftar till att underlätta en effektiv gräns- och sektorsöverskridande elektronisk kommunikation mellan offentliga förvaltningar i EU för att kunna tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster som stöder genomförandet av EU:s politik och verksamheter genom att säkra tillgången till gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg och genom att öka medvetenheten om IKT-aspekter i EU-lagstiftningen. |

310 | Rättslig grund Artikel 156 i EG-fördraget, som också var den rättsliga grunden för IDA- och IDABC-programmen. |

320 | Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i den mån som förslaget inte avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. |

Förslagets mål kan inte uppnås på ett tillfredsställande sätt av de enskilda medlemsstaterna om dessa agerar oberoende av varandra, eftersom man då inte skulle kunna uppnå den interoperabilitet som krävs för gräns- och sektorsöverskridande elektroniska offentliga tjänster och heller inte lyckas inrätta gemensamma lösningar till stöd för kommunikationen mellan offentliga förvaltningar i EU. |

Ett agerande på EU-nivå ger bättre förutsättningar för att förslagets mål ska uppnås. Programmet innebär inrättande och drift av gemensamma tjänster, allmänna verktyg och gemensamma ramar som stöder interoperabiliteten och därmed underlättar en smidig gräns- och sektorsöverskridande kommunikation mellan offentliga förvaltningar. På så sätt kan elektroniska offentliga tjänster tillhandahållas som stöder genomförandet av EU:s politik och verksamheter. Programmet som sådant har i sig en tydlig EU-dimension. |

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen. |

Proportionalitetsprincipen |

331 | Programmet ska stödja tillhandahållandet av gemensamma lösningar, dvs. gemensamma ramar, allmänna verktyg och gemensamma tjänster, som ska användas av offentliga förvaltningar där så är lämpligt för utbyte av information över nations- och sektorsgränser. Om inget annat anges är tillämpningen av sådana lösningar avhängig medlemsstaternas beslut. |

332 | Inrättande och förbättringar av gemensamma ramar och allmänna verktyg ska finansieras genom programmet, medan användningen av sådana ramar och verktyg ska finansieras av användarna på alla förvaltningsnivåer. Inrättande, industrialisering, dvs. det att lösningarna görs driftsmässigt gångbara, och förbättringar av gemensamma tjänster ska finansieras genom programmet, medan driften av sådana tjänster ska finansieras genom programmet endast i den mån användningen ligger i EU:s intresse. I annat fall ska användningen av tjänsterna, inbegripet driften av dem på decentraliserad nivå, finansieras av användarna. De lösningar som inrättas genom programmet kommer på det hela taget att minska den finansiella och administrativa bördan på de offentliga förvaltningarna i EU när dessa kommunicerar med varandra. |

Förslaget är därför förenligt med proportionalitetsprincipen. |

Val av regleringsform |

342 | Precis som för IDABC-programmet är den typ av rättsakt som föreslås ett Europaparlamentets och rådets beslut, eftersom inget av alternativen förordning eller direktiv lämpar sig för genomförandet av ett EU-program. |

4. BUDGETKONSEKVENSER |

401 | Finansieringsramen för genomförandet av ISA-programmet under perioden från den 1 januari 2010 till den 31 december 2015 har fastställts till 164,1 miljoner euro, varav 103,5 miljoner för perioden fram till den 31 december 2013 enligt budgetplanen för 2007–2013. Mer detaljerade uppgifter finns i den finansieringsöversikt för rättsakten som följer med förslaget. |

5. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

560 | Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) Detta förslag är av betydelse för EES och bör därför gälla i hela EES. |

Kandidatländerna Den föreslagna rättsakten är öppen för deltagande från kandidatländernas sida. |

2008/0185 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156 första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag[4],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[5],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[6],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och

av följande skäl:

(1) För att i enlighet med artikel 154 i fördraget medverka till att målen i artiklarna 14 och 158 i fördraget uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, ska gemenskapen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät, genom att vidta åtgärder som främjar interkonnektivitet, interoperabilitet och tillgänglighet.

(2) I sina slutsatser från mötet den 1 december 2005 betonade rådet angående kommissionens meddelande i2010 – Ett europeiskt informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning att en mer fokuserad, effektiv och integrerad IKT-politik på både europeisk och nationell nivå är nödvändig för att Lissabonmålen för ekonomisk tillväxt och produktivitet ska kunna uppnås. Kommissionen uppmanades att uppmuntra en effektiv användning av IKT i offentliga tjänster genom utbyte av erfarenheter och utveckling av gemensamma tillvägagångssätt i nyckelfrågor som interoperabilitet och effektiv användning av öppna standarder.

(3) I den ministerdeklaration som antogs i Manchester den 24 november 2005, enades de IKT-ansvariga ministrarna bland annat om att samarbeta med varandra och med kommissionen för att på ett effektivare sätt dela med sig av befintliga verktyg, gemensamma specifikationer, standarder och lösningar, och att främja samarbete för utveckling av lösningar där så behövs.

(4) I ministerdeklarationen från Lissabon av den 19 september 2007 uppmanade ministrarna kommissionen att bland annat underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen för att definiera, utveckla, genomföra och övervaka den gräns- och sektorsöverskridande interoperabiliteten. Det fastslogs också att man i framtida EU-lagstiftning bör förutse och bedöma rättsakters konsekvenser i fråga om IKT-infrastrukturer och förändrade tjänster.

(5) Med tanke på den snabba IKT-utvecklingen finns det risk att medlemsstaterna väljer olika eller inkompatibla lösningar och att nya e-hinder uppstår som innebär att den inre marknaden och den fria rörligheten inte fungerar som den ska. Det kan ha negativa effekter på öppenheten och konkurrensen på marknaderna. Det kan också påverka kvaliteten på vissa tjänster av allmänt intresse, såväl ekonomiska som icke-ekonomiska sådana. Medlemsstaterna och kommissionen bör öka sina ansträngningar för att undvika fragmentering av marknaden, uppnå interoperabilitet och främja gemensamma IKT-lösningar och samtidigt säkra en ändamålsenlig styrning.

(6) Tillgång till gemensamma, återanvändningsbara lösningar liksom interoperabla internadministrativa processer är en nödvändighet för att kunna erbjuda företag och medborgare gräns- och sektorsöverskridande offentliga tjänster.

(7) Fortsatta ansträngningar krävs för att uppnå gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet, utbyta erfarenheter, inrätta och upprätthålla gemensamma tillvägagångssätt, specifikationer, standarder och lösningar, liksom för att bedöma EU-lagstiftningens IKT-konsekvenser och minska den administrativa bördan och kostnaderna.

(8) För att möta utmaningarna bör sådana ansträngningar göras i nära samarbete, samordning och dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna, i nära interaktion med de sektorer som ansvarar för genomförandet av EU:s politik och, där så är lämpligt, med andra intressenter, med tillbörligt beaktande av EU:s prioriteringar och språkliga mångfald.

(9) I enlighet med beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC)[7], som kräver att kommissionen definierar mekanismer för att säkerställa att infrastrukturtjänsterna är ekonomiskt och operativt hållbara, bör infrastrukturtjänsterna upprätthållas och användas på ett hållbart sätt. Sådana infrastrukturtjänster har medlemsstaterna enats om i samband med genomförandet av beslut 1719/1999/EG av den 12 juli 1999 om en rad riktlinjer, innefattande fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA)[8] och beslut 1720/1999/EG av den 12 juli 1999 om att anta en rad insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet och tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt informationsutbyte mellan förvaltningar (IDA)[9] liksom i samband med genomförandet av IDABC och andra relevanta program.

(10) IDABC-programmet löper ut den 31 december 2009 och bör följas av ett EU-program för lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA-programmet) för att möta befintliga utmaningar.

(11) ISA-programmet bör baseras på erfarenheterna från IDA- och IDABC-programmen, vilka har visat att ett samordnat tillvägagångssätt kan bidra till snabbare resultat som håller högre kvalitet och uppfyller verksamhetskraven, genom att gemensamma lösningar inrättas och tas i drift i samarbete med medlemsstaterna. Dessa verksamheter har redan bidragit avsevärt till att säkra interoperabiliteten till stöd för elektroniskt utbyte av information mellan offentliga förvaltningar i EU och fortsätter att göra det.

(12) För att undvika fragmentering och tillämpa en helhetssyn bör tillbörlig hänsyn tas till den europeiska strategin för interoperabilitet och det europeiska ramverket för interoperabilitet när prioriteringarna fastställs för ISA-programmet.

(13) Lösningar som inrättas eller tas i drift under ISA-programmet bör vara efterfrågestyrda och, i den mån det är möjligt, ingå som en del i ett sammanhängande ekosystem av tjänster som underlättar kommunikationen mellan offentliga förvaltningar i EU och säkrar, underlättar eller möjliggör gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet.

(14) ISA-programmet bör säkra tillgången till gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg till stöd för gräns- och sektorsöverskridande kommunikation mellan offentliga förvaltningar i EU. Programmet bör även stödja sektorer i bedömningen av IKT-konsekvenser av EU-lagstiftning och i planeringen av införandet av lämpliga lösningar.

(15) Gemensamma ramar bör omfatta, bland annat, gemensamma specifikationer, riktlinjer och metoder såväl som gemensamma strategier.

(16) ISA-programmet bör säkra drift och förbättringar av befintliga gemensamma tjänster som inrättats under IDA- och IDABC-programmen och liknande initiativ, men också stödja inrättande, industrialisering, drift och förbättringar av nya gemensamma tjänster som svarar mot nya behov och krav.

(17) ISA-programmet bör säkra förbättringar av befintliga återanvändningsbara allmänna verktyg som inrättats under IDA- och IDABC-programmen och liknande initiativ, men också stödja inrättande, tillhandahållande och förbättringar av nya återanvändningsbara allmänna verktyg som svarar mot nya behov och krav, vilka fastställs, bland annat, genom bedömning av IKT-konsekvenser av EU-lagstiftning.

(18) Vid inrättande, förbättringar och drift av gemensamma lösningar bör ISA-programmet, där så är tillämpligt, bygga på eller kompletteras av utbyte av erfarenheter och lösningar liksom utbyte och främjande av god praxis.

(19) Lösningar som inrättas eller drivs under ISA-programmet bör baseras på principen om teknisk neutralitet och anpassbarhet med målet att också se till att medborgare, företag och förvaltningar fritt kan välja den teknik de vill använda.

(20) Principerna om säkerhet, integritet och skydd av personuppgifter bör beaktas inom alla verksamheter som ingår i ISA-programmet.

(21) Deltagande av samtliga medlemsstater i åtgärder under ISA-programmet bör uppmuntras, men åtgärder som omfattar endast ett antal medlemsstater kan också initieras. Medlemsstater som inte deltar i sådana åtgärder bör uppmuntras att ansluta sig i ett senare skede.

(22) ISA-programmet bör bidra till genomförandet av alla uppföljningsinitiativ till i2010, med beaktande av andra EU-program på IKT-området, särskilt IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation inrättat genom beslut (EG) nr 1639/2006 av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013)[10], för att undvika dubblering av insatserna.

(23) Synergier med den privata sektorn och andra organ bör eftersträvas i syfte att, där så är lämpligt, prioritera lösningar som är tillgängliga på eller stöds av marknaden.

(24) ISA-programmet bör genomföras i enlighet med reglerna för offentlig upphandling.

(25) Eftersom de åtgärder om krävs för genomförandet av detta beslut är förvaltningsåtgärder i den mening som avses i artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[11], bör de antas genom tillämpning av förvaltningsförfarandet i artikel 4 i det beslutet.

(26) ISA-programmet bör övervakas och utvärderas regelbundet för att ge utrymme för justeringar.

(27) Internationellt samarbete bör uppmuntras och i detta avseende bör ISA-programmet också vara öppet för deltagande av EES-länderna och kandidatländerna. Samarbete med andra tredjeländer och internationella organisationer bör också uppmuntras, särskilt inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet och med grannländer, särskilt länderna på västra Balkan.

(28) För att säkerställa att gemenskapens finansiella medel förvaltas väl och för att undvika onödig spridning av utrustning, upprepning av utredningar och olika tillvägagångssätt, bör det vara möjligt att använda lösningar som inrättas eller drivs genom ISA-programmet även inom ramen för andra icke-gemenskapsinitiativ, så länge detta inte innebär någon extra belastning för gemenskapens budget och så länge det huvudsakliga syftet med lösningen på gemenskapsnivå inte sätts ur spel.

(29) För programmets hela löptid bör en finansieringsram fastställas som utgör den särskilda referensen enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. Finansieringsramen kan också täcka sådana utgifter för förberedande insatser, övervakning, tillsyn, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för förvaltningen av programmet och uppfyllandet av dess mål. Det kan röra sig om undersökningar, expertmöten, informations- och publikationsinsatser, utgifter relaterade till IT-system och nätverk för utbyte och behandling av uppgifter, liksom alla andra utgifter för teknisk och administrativ assistans som kommissionen kan komma att behöva för förvaltningen av programmet.

(30) Målen för denna åtgärd, dvs. att underlätta en effektiv gräns- och sektorsöverskridande elektronisk kommunikation mellan offentliga förvaltningar i EU för att kunna tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster som stöder genomförandet av gemenskapens politik och verksamheter, kan inte uppnås på ett tillfredsställande sätt av de enskilda medlemsstaterna. På grund av åtgärdens omfattning och verkningar uppnås målen bättre på gemenskapsnivå. Därför kan gemenskapen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Syfte och mål

1. Genom detta beslut inrättas för perioden 2010–2015 ett program för lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU, inbegripet gemenskapens institutioner och organ, för att tillhandahålla gemensamma lösningar som underlättar interoperabilitet (nedan kallat ISA-programmet ).

2. Syftet med ISA-programmet är att stödja samarbetet mellan offentliga förvaltningar i EU genom att underlätta en effektiv gräns- och sektorsöverskridande elektronisk kommunikation mellan sådana förvaltningar för att kunna tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster som stöder genomförandet av gemenskapens politik och verksamheter.

Artikel 2 Definitioner

I detta beslut avses med

a) interoperabilitet : förmågan hos olika och olikartade organisationer att interagera i riktning mot ömsesidigt fördelaktiga och överenskomna gemensamma mål, inbegripet informations- och kunskapsdelning mellan organisationerna via de verksamhetsprocesser de stöder, genom utbyte av uppgifter mellan deras respektive IKT-system,

b) lösningar : gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg,

c) gemensamma ramar : strategier, specifikationer, metoder, riktlinjer samt liknande tillvägagångssätt och dokument,

d) gemensamma tjänster : operativa tillämpningar och infrastrukturer av generisk art som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politikområden,

e) allmänna verktyg : referensplattformar, delade plattformar och samarbetsplattformar, gemensamma komponenter och liknande beståndsdelar som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politikområden,

f) åtgärder : undersökningar, projekt och kompletterande åtgärder,

g) kompletterande åtgärder : strategiska åtgärder och åtgärder för att öka medvetenheten, åtgärder till stöd för förvaltningen av ISA-programmet samt åtgärder som rör utbyte av erfarenheter liksom utbyte och främjande av god praxis.

Artikel 3 Verksamheter

ISA-programmet ska stödja och främja

a) inrättande och förbättringar av gemensamma ramar som stöder gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet,

b) bedömning av IKT-konsekvenser av föreslagen eller antagen gemenskapslagstiftning liksom planering av införandet av IKT-system till stöd för genomförandet av gemenskapslagstiftningen,

c) drift och förbättringar av befintliga gemensamma tjänster liksom inrättande, industrialisering, drift och förbättringar av nya gemensamma tjänster,

d) förbättringar av befintliga återanvändningsbara allmänna verktyg liksom inrättande, tillhandahållande och förbättringar av nya återanvändningsbara allmänna verktyg.

Artikel 4 Allmänna principer

Åtgärder som initieras eller fortsätter under ISA-programmet ska, där så är tillämpligt, bygga på följande principer:

a) Principen om teknisk neutralitet och anpassbarhet.

b) Principen om integritet och skydd av personuppgifter.

c) Principen om säkerhet.

Artikel 5 Åtgärder

1. Gemenskapen ska i samarbete med medlemsstaterna vidta de åtgärder som anges i det rullande arbetsprogram som beskrivs i artikel 9, i enlighet med genomförandebestämmelserna i artikel 8. Sådana åtgärder ska genomföras av kommissionen.

2. En undersökning ska ha en fas och avslutas med en slutrapport.

3. Ett projekt ska, där så är tillämpligt, ha tre faser:

a) En inledningsfas, som ska leda fram till upprättandet av projektplanen.

b) En verkställandefas, som ska avslutas med en verkställanderapport.

c) En driftsfas, som inleds när en lösning gjorts tillgänglig för användning.

De relevanta projektfaserna ska definieras när åtgärden inkluderas i det rullande arbetsprogrammet.

4. Genomförandet av ISA-programmet ska stödjas av kompletterande åtgärder.

Artikel 6 Projektplan och verkställanderapport

1. Projektplanen ska innehålla en beskrivning av

a) syfte, mål och problem eller möjlighet, inbegripet förväntade förmånstagare och fördelar med en lösning, liksom kvantitativa och kvalitativa indikatorer för att mäta sådana fördelar,

b) tillvägagångssättet, inbegripet organisatoriska aspekter som faser, resultat och delmål samt, där så är tillämpligt, åtgärder för att underlätta flerspråkig kommunikation,

c) intressenter och användare samt tillhörande ledningsstruktur,

d) en detaljerad beskrivning av lösningen, inbegripet dess samstämmighet med och förhållande till andra lösningar, en specifikation över förväntade kostnader, tidsåtgång och krav liksom en uppskattning av de totala ägandekostnaderna, inklusive eventuella driftskostnader per år,

e) egenskaper,

f) begränsningar, inbegripet krav avseende säkerhet och uppgiftsskydd.

2. Verkställanderapporten ska innehålla en beskrivning av

a) syfte, mål och problem eller möjlighet, efter mätning mot projektplanen,

b) projektets effektivitet, inbegripet en mätning av uppnådda resultat, faktiska kostnader, tidsåtgång och krav jämfört med vad som angetts i projektplanen, en analys av förväntad investeringsavkastning liksom de totala ägandekostnaderna inklusive årliga driftskostnader,

c) organisatoriska aspekter, inbegripet lämpligheten i den rådande ledningsstrukturen och, där så är lämpligt, rekommendationer avseende ledningsstruktur efter verkställandet,

d) där så är lämpligt, ett förslag till plan för överförandet av lösningen till driftsfasen liksom indikatorer avseende servicenivå,

e) slutanvändare och tillgängligt material för teknisk support.

Artikel 7 Lösningar

1. Gemensamma ramar ska inrättas och upprätthållas genom undersökningar.

Undersökningar ska även användas för att stödja bedömningen av IKT-konsekvenser av föreslagen eller antagen gemenskapslagstiftning liksom planering av införandet av lösningar till stöd för genomförandet av gemenskapslagstiftningen.

2. Allmänna verktyg ska inrättas och upprätthållas genom projekt. Projekt ska även tjäna till att inrätta, industrialisera, driva och upprätthålla gemensamma tjänster.

Artikel 8 Genomförandebestämmelser

1. Vid genomförandet av ISA-programmet ska tillbörlig hänsyn tas till den europeiska strategin för interoperabilitet och det europeiska ramverket för interoperabilitet.

2. Så många medlemsstater som möjligt ska stimuleras att delta i undersökningar och projekt.

3. Inrättande eller förbättringar av lösningar ska, där så är tillämpligt, bygga på eller kompletteras av utbyte av erfarenheter och lösningar liksom utbyte och främjande av god praxis.

4. För att undvika dubbelarbete och påskynda inrättandet av lösningar ska resultat som uppnåtts inom ramen för andra relevanta initiativ på gemenskaps- och medlemsstatsnivå beaktas där så är tillämpligt.

För att uppnå största möjliga synergier och se till att relevanta insatser kombineras och kompletterar varandra ska åtgärderna där så är tillämpligt samordnas med andra relevanta gemenskapsinitiativ.

5. Kommissionen ska initiera och övervaka åtgärderna, definiera deras faser, fastställa projektplaner och utarbeta verkställanderapporter, som en del av genomförandet av det rullande arbetsprogram som ska utarbetas i enlighet med artikel 9.

Artikel 9 Rullande arbetsprogram

1. Kommissionen ska utarbeta ett rullande arbetsprogram för genomförandet av åtgärder för hela den tid som detta beslut gäller.

2. Kommissionen ska godkänna arbetsprogrammet och, minst en gång om året, eventuella ändringar av det.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.4 ska det förfarande som anges i artikel 12.2 tillämpas vad gäller kommissionens godkännande av det rullande arbetsprogrammet och alla eventuella ändringar av detta.

4. För varje åtgärd ska det rullande arbetsprogrammet, där så är tillämpligt, innehålla följande:

a) En beskrivning av syfte, mål och problem eller möjlighet, förväntade förmånstagare och fördelar samt organisatoriskt och tekniskt tillvägagångssätt.

b) En specifikation över de förväntade kostnaderna och, där så är tillämpligt, de delmål som ska uppnås.

5. Ett projekt kan införas i det rullande arbetsprogrammet i vilken som helst av dess faser.

Artikel 10 Budgetbestämmelser

1. Medel ska frigöras när specifika delmål uppnåtts, vilka är följande:

a) För initieringen av en undersökning, en kompletterande åtgärd eller inledningsfasen av ett projekt ska delmålet utgöras av införandet av projektet i det rullande arbetsprogrammet.

b) För initieringen av verkställandefasen av ett projekt ska delmålet utgöras av projektplanen.

c) För initieringen av den efterföljande driftsfasen av ett projekt ska delmålet utgöras av verkställanderapporten.

2. Eventuella delmål som ska uppnås under verkställandefasen och driftsfasen ska definieras i det rullande arbetsprogrammet.

3. Om ett projekt förs in i det rullande arbetsprogrammet i ett skede då projektet redan är i sin verkställande- eller driftsfas, ska medlen frigöras vid införandet i det rullande arbetsprogrammet.

4. Ändringar av det rullande arbetsprogrammet som rör budgetmedel överstigande 400 000 euro per åtgärd ska antas i enlighet med förfarandet i artikel 12.2.

5. ISA-programmet ska genomföras i enlighet med bestämmelserna om offentlig upphandling.

Artikel 11 Gemenskapens finansiella bidrag

1. Inrättande och förbättringar av gemensamma ramar och allmänna verktyg ska finansieras i sin helhet genom ISA-programmet. Användningen av sådana ramar och verktyg ska finansieras av användarna.

2. Inrättande, industrialisering och förbättringar av gemensamma tjänster ska finansieras i sin helhet genom ISA-programmet. Driften av sådana tjänster ska finansieras i sin helhet genom ISA-programmet i den mån användningen av tjänsterna ligger i gemenskapens intresse. I annat fall ska användningen av tjänsterna, inbegripet driften av dem på decentraliserad nivå, finansieras av användarna.

3. Kompletterande åtgärder ska finansieras i sin helhet genom ISA-programmet.

Artikel 12 Kommittéförfarande

1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté med benämningen kommittén för gränsöverskridande interoperabilitet (committee on Cross-border InterOperability, nedan kallad CIO-kommittén ) som ska bestå av företrädare för medlemsstaterna och ledas av kommissionen.

2. När det hänvisas till denna punkt ska det förvaltningsförfarande tillämpas som beskrivs i artikel 4 i rådets beslut 1999/468/EG senast ändrat genom rådets beslut 2006/512/EG av den 17 juli 2006, med beaktande av bestämmelserna i artiklarna 7.3 och 8 i det beslutet.

3. Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

4. CIO-kommittén ska själv anta sin arbetsordning.

Artikel 13 Övervakning och utvärdering

1. Kommissionen ska löpande övervaka genomförandet av ISA-programmet. Kommissionen ska göra en bedömning av synergieffekter med kompletterande gemenskapsprogram.

Kommissionen ska årligen rapportera till CIO-kommittén angående genomförandet av ISA-programmet.

2. Lösningarna ska genomgå en översyn vartannat år.

3. ISA-programmet ska utvärderas efter halva tiden och i slutet av programtiden. Resultaten av utvärderingarna ska meddelas Europaparlamentet och rådet den 31 december 2012 respektive den 31 december 2015.

I utvärderingarna ska man undersöka ISA-åtgärdernas relevans, genomslagskraft, effektivitet, nytta, hållbarhet och enhetlighet samt bedöma resultaten i förhållande till målen för ISA-programmet och det rullande arbetsprogrammet. I den slutliga utvärderingen ska man dessutom undersöka i vilken utsträckning ISA-programmets mål har uppnåtts.

I utvärderingarna ska man också undersöka de fördelar som åtgärderna inneburit för gemenskapens del när det gäller att främja gemensam politik, identifiera områden för möjliga förbättringar och hitta synergier med andra gemenskapsinitiativ på området gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet.

Artikel 14 Internationellt samarbete

1. EES-länderna och kandidatländerna får delta i ISA-programmet inom ramen för sina respektive avtal med gemenskapen.

2. Samarbete med andra tredjeländer och internationella organisationer ska uppmuntras, särskilt inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet och med grannländer, särskilt länderna på västra Balkan. Kostnaderna för detta ska inte täckas av ISA-programmet.

Artikel 15 Icke-gemenskapsinitiativ

Utan att det påverkar tillämpningen av EU:s övriga politik, ska det vara möjligt att använda lösningar som inrättas eller drivs genom ISA-programmet även inom ramen för andra icke-gemenskapsinitiativ, så länge detta inte innebär någon extra belastning för gemenskapens budget och så länge det huvudsakliga syftet med lösningen på gemenskapsnivå inte sätts ur spel.

Artikel 16 Finansiella bestämmelser

1. Finansieringsramen för genomförandet av EU:s åtgärder i enlighet med detta beslut fastställs härmed till 164,1 miljoner euro för perioden 1 januari 2010–31 december 2015, varav 103,5 miljoner euro för perioden 1 januari 2010–31 december 2013.

För perioden efter den 31 december 2013 ska beloppet anses vara bekräftat om det för denna period är förenligt med den gällande budgetramen för den period som börjar 2014.

2. De årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten med beaktande av budgetramen.

Artikel 17 Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2010 till och med den 31 december 2015.

Utfärdat i Strasbourg den …

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS BENÄMNING:

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA).

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Politikområde/verksamhet som berörs:

Informations- och kommunikationsteknik – operativt program under avdelning 26 Administration

Verksamhet: 26 03 Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare

3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster)) – nummer och benämning:

26 03 01 01 Lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA)[12]

26 01 04 01 Lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA) – Administrativa utgifter

3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgeten:

Tillämpningsperiod: 1 januari 2010–31 december 2015

Betalningar från EU:s budget kan göras efter den 31 december 2015 av belopp för vilka åtaganden gjorts under tillämpningsperioden.

3.3. Budgettekniska uppgifter:

Budgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökande länder | Rubrik i budgetramen |

26030101 | Icke-oblig. utg. | Diff. anslag[13] | JA | JA | JA | nr 1A |

26010401 | Icke-oblig. utg. | Icke-diff. anslag[14] | NEJ | JA | JA | 1A |

4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 och följande budgetår | Totalt |

Driftsutgifter[15] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1 | a | 23,00 | 25,20 | 26,00 | 26,10 | 28,50 | 30,50 | 159,3 |

Betalningsbemyndiganden | b | 5,75 | 23,55 | 25,40 | 26,00 | 26,73 | 51,87 | 159,3 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[16] |

Tekniskt och administrativt stöd (icke-diff. anslag) | 8.2.4 | c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 23,80 | 26,00 | 26,80 | 26,90 | 29,30 | 31,30 | 164,1 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 6,55 | 24,35 | 26,20 | 26,80 | 27,53 | 52,67 | 164,1 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[17] |

Personalutgifter och därtill hörande utgifter (icke-diff. anslag) | 8.2.5 | d | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 13,097 |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet (icke-diff. anslag) | 8.2.6 | e | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

Totala beräknade utgifter för åtgärden |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 25,986 | 28,240 | 29,040 | 29,140 | 31,540 | 33,540 | 177,488 |

TOTALA BETALNINGSBEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 8,736 | 26,590 | 28,440 | 29,040 | 29,765 | 54,915 | 177,488 |

Att budgeten ökar för varje år återspeglar driftskostnaderna för ett växande spektrum av gemensamma tjänster och allmänna verktyg som görs tillgängliga för kommissionens avdelningar och medlemsstaterna för införandet av interoperabla gränsöverskridande informationssystem.

Uppgifter om samfinansiering

Ej tillämpligt.

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering. För perioden efter den 31 december 2013 ska beloppet anses vara bekräftat om det för denna period är förenligt med den gällande budgetramen för den period som börjar 2014.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[18] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

( Förslaget påverkar inte inkomsterna.

4.2. 4.2. Personalresurser (t.ex. tjänstemän, tillfälligt anställda och extern personal) uttryckt i heltidsekvivalenter – för ytterligare uppgifter, se punkt 8.2.1.

Årsbehov | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Personal totalt (antal) | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

ISA-programmet ska tillgodose behoven av gemensamma ramar, medvetenhet om IKT-konsekvenser av EU-lagstiftning, gemensamma tjänster och återanvändningsbara allmänna verktyg.

Dessa behov har identifierats genom åsiktsutbyten med företrädare för sektorer och medlemsstater samt en förhandsbedömning och ett formellt samråd, så som beskrivs i motiveringen.

De huvudsakliga förmånstagarna när det gäller de verksamheter som kommer till stånd under detta program är offentliga förvaltningar i EU. Företag och medborgare kommer främst att gynnas indirekt.

5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekter

Ansvaret för samtliga åtgärdsområden som täcks av ISA-programmet delas mellan medlemsstaternas och EU. Därför ska ISA-programmet endast stå för insatser som innebär ett påvisbart europeiskt mervärde, så som beskrivs i motiveringen. ISA-programmets förvaltningskommitté ska se till att programmets åtgärder är samstämmiga med och kompletterar åtgärder som vidtas på medlemsstatsnivå. På EU-nivå ska man genom samordning mellan kommissionens avdelningar se till att åtgärderna blir samstämmiga inom olika sektorer och med IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, i syfte att maximera enhetlighet och synergieffekter. Det nära samarbetet och samordningen med medlemsstater och sektorer kommer att underlätta den kontinuerliga bedömningen av aktuella behov, proportionaliteten i programmets åtgärder och beaktandet av subsidiaritetsprincipen.

Såsom beskrivs i motiveringen kommer ISA-programmet i första hand att tillföra finansiellt och ekonomiskt mervärde till EU:s insatser och bidra till att stärka och genomföra EU: politik och lagstiftning, genom att avsevärda synergieffekter kan uppnås genom samordning över sektors- och nationsgränser.

Såsom också beskrivs i motiveringen ska man se till att programmets åtgärder är samstämmiga med och kompletterar IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, vilket också förväntas leda till synergieffekter.

5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen

Syftet med ISA-programmet är att underlätta en effektiv gräns- och sektorsöverskridande elektronisk kommunikation mellan offentliga förvaltningar i EU för att kunna tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster som stöder genomförandet av EU:s politik och verksamheter. Därmed är programmets syfte i sig länkat till i princip all EU-politik och bidrar till dess genomförande. Närmare bestämt stöder det den inre marknaden genom att bidra till att motverka e-hinder, samtidigt som det stöder Lissabonstrategins underliggande principer och behov.

Mer information om förväntade resultat och indikatorer finns i sammanfattningen av förhandsbedömningen.

5.4. Metod för genomförande (preliminärt)

( Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

( Indirekt genom delegering till:

( genomförandeorgan

( sådana av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen

( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

( Delad eller decentraliserad förvaltning

( Tillsammans med medlemsstaterna

( Tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Anmärkningar:

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Programmets genomförande ska övervakas regelbundet, i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och kommissionens administrativa förfaranden. Övervakningen ska innefatta årlig rapportering till förvaltningskommittén om de framsteg som gjorts i genomförandet av de verksamheter som stöds.

För övervakning av enskilda projekt krävs detaljerade projektplaner och verkställanderapporter, mot vilka de uppnådda resultaten ska mätas. Medlen ska frigöras när dessa delmål har uppnåtts.

Vidare ska lösningarna genomgå en översyn vartannat år.

Med hjälp av de programindikatorer som finns angivna i sammanfattningen av förhandsbedömningen ska programmets uppnådda resultat mätas med jämna mellanrum mot fastställda mål och förväntade resultat.

6.2 Utvärdering

6.2.1. Förhandsutvärdering

En förhandsbedömning har gjorts för att formellt kontrollera att insatserna baseras på en enhetlig strategi som ligger i linje med de behov, problem och frågeställningar som programmet är inriktat på. Den är även till hjälp för att se till att programmet kompletterar och är samstämmigt med andra insatser och att nödvändiga övervaknings- och utvärderingssystem har utformats inom ramen för genomförandet av programmet, för att underlätta halvtids- och slututvärderingarna. I förhandsbedömningen förklaras kommissionens val av ett program av det slag som beskrivs i förslaget och man redogör för förväntat mervärde och effekter. Slutligen görs i förhandsbedömningen en uppskattning av behoven av finansiella resurser och personal, och en grundläggande analysram tillhandahålls som innefattar bland annat förväntade resultat och indikatorer.

Resultaten av förhandsbedömningen har till fullo beaktats vid utformningen av förslaget, liksom även resultatet av samrådet med berörda parter.

Den fullständiga rapporten finns tillgänglig på http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 och en sammanfattning av den finns som ett tillägg till finansieringsöversikten.

6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av en interims- eller efterhandsutvärdering (lärdomar som dragits av liknande åtgärder)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Utvärdering av genomförandet av IDABC-programmet [19] dras slutsatsen att utvärderingen på det stora hela var positiv och man säger att IDABC-programmet generellt är av mycket hög kvalitet. Ett fåtal brister påtalas dock och man rekommenderar att dessa beaktas för programmets fortsatta genomförande. Alla de rekommendationer som kan vara relevanta även för ISA-programmet har beaktats.

Den fullständiga rapporten från halvtidsutvärderingen av IDABC-programmet finns tillgänglig på http://ec.europa.eu/idabc/en/document/5707/3.

6.2.3. Bestämmelser om och tidsintervall för framtida utvärderingar

ISA-programmet kommer att utvärderas efter halva tiden och i slutet av programtiden. Resultaten av utvärderingarna kommer att meddelas Europaparlamentet och rådet den 31 december 2012 respektive den 31 december 2015.

Halvtids- och slututvärderingarna samt de nödvändiga budgetanslagen ska ingå i arbetsprogrammet för ISA.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Ett stort antal finansiella och administrativa kontrollmekanismer finns på plats. Programmet kommer att genomföras med hjälp av offentlig upphandling i enlighet med reglerna och förfarandena i budgetförordningen. Dessa är tillämpliga genom hela processen och inbegriper följande:

- Fastställande av arbetsprogrammet, som ska läggas fram för yttrande från förvaltningskommittén, med angivna delmål som ska uppnås innan medel frigörs vilket säkrar kontrollen över uppnådda resultat och kostnader.

- Utarbetande av lämpliga anbudsspecifikationer som säkrar kontrollen över uppnådda resultat och faktiska kostnader.

- Kvalitativ och ekonomisk analys av anbuden.

- Deltagande av kommissionens övriga avdelningar genom hela processen.

- Kontroll av resultat och granskning av fakturor före utbetalning, på flera nivåer.

- Internrevision.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVEN

8.1. Kostnader för förslaget fördelade på mål[20]

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Åtgärd 1. | Inrättande och förbättringar av gemensamma ramar |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[23] (XX 01 01) | A*/AD | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |

B*, C*/AST | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |

Personal som finansieras[24] genom art. XX 01 02 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

Övrig personal[25] som finansieras genom art. XX 01 04/05 |

TOTALT | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |

Behoven av personella och administrativa resurser ska täckas med de anslag som beviljats det ansvariga generaldirektoratet inom ramen för den årliga fördelningen av anslagen.

Vid tillsättningen av tjänster under perioden 2014–2015 bör man beakta möjligheten att omfördela tjänster mellan avdelningarna med hänsyn till nästkommande budgetram.

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig

- AD-tjänsterna täcker den egentliga förvaltningen av programmet: utarbetande av arbetsprogrammet, budgetförvaltning, förvaltning av de offentliga upphandlingar som är kopplade till programmets verkställande, förvaltning av kontrakt rörande programmets verkställande, uppföljning av projekt och undersökningar, kontakter med kommissionens avdelningar och experter från medlemsstaterna, anordnande av expertmöten, workshoppar och konferenser. Här ingår även enhetschefen, programmets juridiska rådgivare och förvaltningskommitténs sekretariat.

- AST-tjänsterna tillhandahåller stöd på följande områden:

- Sekreteraruppgifter, organisation av tjänsteresor (2 personer)

- Budgetförvaltning, upphandlingar, kontrakt och betalning av fakturor (2 personer)

- Informationsspridning och kommunikation (2 personer)

- Logistik: organisation av möten och workshoppar, inbjudan av experter, utbetalning av ersättning till experter, dokumenthantering (1 person)

- De nationella experterna stöder det praktiska genomförandet av programmet genom att komplettera AD-tjänsterna, framför allt när det gäller samordning med medlemsstaterna, uppföljning av projekt och undersökningar och organisation av expertmöten, workshoppar och konferenser.

8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses

( Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas (20 tjänster, inklusive tre nationella experter vars nuvarande kontrakt löper ut i slutet av 2009)

( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n

( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag

( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning)

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året

Anmärkning : Till följd av synergieffekter mellan IDABC/ISA-enheten och avdelningarna/utvecklingsenheterna inom GD Informationsteknik, uppskattar man att fyra till sex tjänster som förutsetts i förhandsbedömningen för inrättande/drift av tjänster samt inrättande av verktyg inte kommer att behövas.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nummer och benämning) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | TOTALT |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

- internt (tjänstekontrakt)[27] | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 |

- externt |

2 Möten i expertgrupper, information och kommunikation | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 |

Totalt tekniskt och administrativt stöd | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |

8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda, etc.) (ange budgetrubrik) | 0,152 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda |

Antalet tjänster enligt punkt 8.2.1, gånger 117 000 euro per tjänst |

Beräkning – Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 |

Antalet tjänster enligt punkt 8.2.1, gånger 50 578 euro per nationell expert |

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |

XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[28] |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 – Informationssystem |

2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera, med hänvisning till budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet |

700 euro per tjänsteresa, 5 tjänsteresor per år för AD-personal/nationella experter (besök i medlemsstater, spridning av resultat vid workshoppar och konferenser) |

Sammanfattning av förhandsbedömningen

(Den fullständiga rapporten finns på http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 )

1. METOD

Förhandsbedömningen är en process som ska tjäna som underlag för utarbetandet av förslag till nya eller förnyade gemenskapsinsatser. Syftet är att samla in information och utföra analyser som bidrar till att säkerställa att de politiska målen kommer att uppnås, att åtgärderna är kostnadseffektiva och att det efteråt kommer att vara möjligt att göra en tillförlitlig utvärdering.

Förhandsbedömningen behandlar kraven i artikel 27 i budgetförordningen[29] i enlighet med artikel 21 i kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för budgetförordningen[30].

Förhandsbedömningen, som utfördes av externa konsulter, baserades på skrivbordsundersökningar, intervjuer och två mindre enkätundersökningar riktade till medlemsstaterna och IDABC-personal, liksom workshoppar/arbetsmöten.

2. PROBLEMANALYS OCH BEHOVSBEDÖMNING

E-förvaltningens alleuropeiska dimension och konceptet interoperabilitet

Medlemsstaterna använder sig alltmer av IKT i tillhandahållandet av offentliga tjänster, i syfte att öka ändamålsenligheten och effektiviteten. Konsumtionen av sådana e-förvaltningstjänster ökar på medlemsstatsnivå, medan konsumtionen på alleuropeisk nivå fortfarande är låg. Men när medlemsstaterna behöver kommunicera över gränserna för att stödja sådana tjänster eller för att stödja genomförandet av EU-lagstiftning är interoperabilitet en nödvändig förutsättning.

Allmänna politiska principer som ligger till grund för en ny offentlig insats

I strategier och politik på EU-nivå har man redan tidigare identifierat och beaktat behovet av ökad interoperabilitet och ett mer ändamålsenligt och effektivt tillhandahållande av offentliga tjänster. En ny EU-åtgärd bör baseras på de principer som ligger till grund för sådana befintliga politiska strategier (t.ex. förstärkning av den inre marknaden och Lissabonstrategin).

Faktorer som hindrar gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet i e-förvaltningen

Den alleuropeiska dimensionen hos e-förvaltningen hindras av flera olika faktorer, varav vissa har att göra med institutionella, kulturella, rättsliga och politiska skillnader mellan medlemsstaterna och andra med bristen på ett alleuropeiskt perspektiv vid hanteringen av gemensamma frågor.

Identifiering av målgrupper och nyckelaktörer

En uppföljningsåtgärd bör fokusera på de huvudsakliga förmånstagarna, dvs. offentliga förvaltningar i EU, vilka genom interoperabiliteten kommer att kunna fungera mer ändamålsenligt och effektivt tack vare förbättrad kommunikation med andra förvaltningar i andra medlemsstater och inom andra EU-sektorer i alleuropeiska frågor. Företag och medborgare kommer att gynnas indirekt.

Bedömning av behoven av en EU-åtgärd

Vissa av behoven har redan tagits upp i tidigare och pågående EU-program, inbegripet IDA- och IDABC-programmen, som resulterat i tillhandahållandet av gemensamma riktlinjer och ramar samt verktyg, tjänster och infrastrukturer. Fortsatta åtgärder bör bygga vidare på dessa ansträngningar. Behovet av förnyade åtgärder på EU-nivå har två sidor:

- Kontinuitet och hållbarhet i fråga om lösningar som redan utvecklats.

- Tillmötesgående av förändrade eller nya krav som uttrycks av medlemsstater och/eller sektorer.

Följande behov föreligger:

- Säkrande av samordningsfunktionen.

- Ökad medvetenhet.

- Utökad dialog med industrins intressegrupper.

- Konsolidering och återanvändning av befintliga verktyg, tjänster och infrastrukturer.

- Identifiering av IKT-konsekvenser av EU-lagstiftning.

- Ökad säkerhet när det gäller data- och informationsutbyte samt system.

- Fastställande av gemensamma ramar, riktlinjer och specifikationer.

3. MERVÄRDE AV EN INSATS PÅ EU-NIVÅ

När det gäller tillhandahållandet av offentliga tjänster till medborgare och företag på nationell nivå vilar det rättsliga ansvaret visserligen på medlemsstaterna, men svaren på en enkät som skickats till medlemmarna i förvaltningskommittén för IDABC-programmet visar att man är överens om att det finns ett mervärde i en insats på EU-nivå.

Vid bedömningen av behovet av en åtgärd på EU-nivå tillämpades kontrafaktiska argument, vilket ledde till bland annat följande slutsatser:

- Organisatorisk interoperabilitet över hela Europa skulle vara svårt att uppnå utan insatser på EU-nivå.

- De tekniska infrastrukturtjänster som inrättats genom tidigare och pågående program skulle upphöra att existera utan insatser på EU-nivå. I så fall skulle medlemsstater och sektorer bli tvungna att hitta enskilda lösningar.

- Gemensamma lösningar som kan delas av förvaltningarna i olika medlemsstater skulle inte utvecklas utan insatser på EU-nivå.

- En samordningsfunktion på EU-nivå skulle vara svår och kostsam att bygga upp på medlemsstatsnivå av medlemsstaterna själva.

4. EU-ÅTGÄRDENS MÅL OCH FÖRVÄNTADE RESULTAT

Med utgångspunkt från de mål som redan identifierats av kommissionen och medlemsstaterna genom inledande diskussioner, har sex mål för EU-åtgärden fastställts, varav ett är strategiskt och fem är operativa:

- Utveckla en europeisk interoperabilitetspolitik.

- Öka hänsynstagandet till IKT-aspekter i EU-lagstiftningen.

- Främja användningen av gemensamma ramar.

- Öka användningen av gemensamma tjänster.

- Öka användningen av återanvändningsbara allmänna verktyg.

- Tillhandahålla kompletterande åtgärder som stöder åtgärden på ett övergripande plan.

För vart och ett av dessa allmänna mål har särskilda mål, förväntade resultat och tillhörande indikatorer utvecklats inom ramen för förhandsbedömningen. Resultaten visas nedan i form av en kortfattad översikt:

Mål (verksamheter) | Förväntade resultat | Indikatorer[31] |

Inrättande och förbättringar av gemensamma ramar | En uppsättning sammanhängande ramar som bildar den kontext inom vilken medlemsstater och sektorer kan diskutera gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet Smidigare genomförande av europeiska e-förvaltningstjänster | Antal gemensamma specifikationer, riktlinjer, metoder, strategier etc. Undersökningar (medlemsstater och sektorer): Fullständighet Relevans Användning Nationella och internationella referenser |

Bedömning av IKT-konsekvenser av EU-lagstiftning | Smidigare genomförande av EU-lagstiftning genom att hänsyn tas till IKT-aspekter i utformningsfasen Identifiering av behov av tjänster och verktyg som stöder genomförande av lagstiftning enligt tidsplan Insikt om IKT-dimensioner i EU:s politik Smidigare genomförande av europeiska e-förvaltningstjänster | Antal relevanta rättsakter som identifierats Antal framgångsrika kontakter mellan sektorer och program Antal nya nödvändiga lösningar som identifierats Antal lösningar som införts Undersökningar (medlemsstater och sektorer): Medvetenhet Fullständighet Relevans Användning Aktualitet |

Inrättande, förbättringar och drift av gemensamma tjänster | Tillgänglighet till en uppsättning gemensamma tjänster som svarar mot behov inom sektorer och medlemsstater Professionellt tillhandahållande av en sammanhängande tjänsteportfölj Smidigare genomförande av europeiska e-förvaltningstjänster | Mätning av kvaliteten hos gemensamma tjänster Antal kända användare av gemensamma tjänster Undersökningar (medlemsstater och sektorer): Fullständighet Relevans Användning Ändamålsenlighet Projektspecifika indikatorer (ännu ej fastställda) |

Inrättande och förbättringar av återanvändningsbara gemensamma verktyg | Tillgänglighet till en uppsättning verktyg som svarar mot behov inom sektorer och medlemsstater Professionellt tillhandahållande av en sammanhängande verktygsportfölj Smidigare genomförande av europeiska e-förvaltningstjänster | Mätning av kvaliteten hos allmänna verktyg Antal kända användare av allmänna verktyg Undersökningar (medlemsstater och sektorer): Fullständighet Relevans Användning Ändamålsenlighet Projektspecifika indikatorer (ännu ej fastställda) |

Genomförande av kompletterande åtgärder |

Organisation av utbyte av information och bästa praxis | Ökad medvetenhet om bästa praxis Återanvändning av bästa praxis | Antal plattformar och användare Antal och storlek på intressegrupper Faktisk återanvändning, delning och samarbete (framgångsrika projekt) Undersökningar (medlemsstater och sektorer): Plattformens användbarhet för att hitta information utbyta erfarenheter inleda samarbete |

Förbättringar av samordningsfunktionen | Mer synergieffekter och mindre dubbelarbete i fråga om åtgärder Mer harmoniserade och samstämmiga tillvägagångssätt Samförstånd mellan intressegrupper Mer gräns- och sektorsöverskridande samarbete när systemen utformas | Framgångsrika projekt Undersökningar (medlemsstater och sektorer): Sörjer programmet för effektiv samordning och samarbete mellan medlemsstater och sektorer? |

Att göra gemensamma tjänster och allmänna verktyg mer synliga | Ökad medvetenhet om gemensamma tjänster bland potentiella användare (medlemsstater och sektorer) vid utformningen av europeiska e-förvaltningstjänster Beaktande av gemensamma tjänster och verktyg | Antal kontakter med programmet på generaldirektoratens initiativ Antal europeiska e-förvaltningstjänster som använder gemensamma tjänster och verktyg |

Strategiska insatser och stödinsatser | Förbättringar av programmet | Utvärderingsrapporter |

5. RESULTATMEKANISMER OCH INSTRUMENT FÖR GENOMFÖRANDET AV ÅTGÄRDEN

För att de mål som beskrivits ovan ska uppnås bör åtgärden innefatta flera olika typer av resultatmekanismer, instrument och verksamheter. Instrumenten bör vara desamma som IDABC-instrumenten.

6. BEFINTLIGA POLITISKA ALTERNATIV OCH ÅTGÄRDENS SAMSTÄMMIGHET

Tre alternativ analyserades i förhandsbedömningen. Ett alternativ förutsatte att verksamheterna skulle föras över till en lagstiftande myndighet. Detta alternativ skulle medföra alltför höga omkostnader och skulle inte kunna genomföras tillräckligt snabbt för att vara i drift i slutet av 2009. Därför kunde alternativet inte rekommenderas.

Ett annat alternativ skulle vara att överföra programmet till IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, vilket skulle kunna innebära viss samverkan och, möjligen, synergieffekter i verksamheterna. Men även om det finns gemensamma nämnare så finns det också viktiga skillnader mellan dessa program, ifråga om mål, inriktning, plats i utvecklings-/produktionskedjan, tidsplaner och finansieringsmekanismer. De fördelar som skulle kunna vinnas genom detta alternativ är definitivt färre än nackdelarna.

Av dessa skäl dras i förhandsbedömningen slutsatsen att de två programmen inte bör slås ihop och man rekommenderar det ursprungliga alternativet, nämligen ett oberoende program.

Förstärkt samarbete kan dock behövas på operativ nivå för att säkra medvetenheten och samordningen, liksom på strategisk nivå i samband med att arbetsprogrammen utformas, först och främst mellan uppföljningsprogrammet och IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Dessa program bör också samarbeta när arbetsgrupper sätts samman.

7. FINANSIELLA MEDEL

Två förslag till budget för uppföljningsprogrammet har utarbetats. Det ”lägre” alternativet skulle kräva en budget på 159 miljoner euro och det ”högre” alternativet skulle kräva en budget på 220 miljoner euro, fördelat per mål enligt följande:

Mål | Miljoner euro Det lägre alternativet | Miljoner euro Det högre alternativet |

1. Utveckla en europeisk interoperabilitetspolitik | 3 | 6 |

2. Öka hänsynstagandet till IKT-aspekter i EU-lagstiftningen | 6 | 12 |

3. Främja användningen av gemensamma ramar | 9 | 12 |

4. Öka användningen av gemensamma tjänster | 99 | 124 |

5. Öka användningen av återanvändningsbara allmänna verktyg | 18 | 30 |

6. Kompletterande åtgärder | 24 | 36 |

Totalt | 159 | 220 |

Det minsta antal personalresurser som krävs för uppföljningsprogrammet uppskattas till 25 heltidsekvivalenter. I det högre alternativet räknar man med 32.

8. SLUTSATSER

Tidigare program har redan bidragit avsevärt till att den inre marknaden kunnat utvidgas, förstärkas och komma att fungera bättre, genom att IT-lösningar gjorts tillgängliga. De har även bidragit till ett ändamålsenligt och effektivt samarbete mellan offentliga förvaltningar i EU. Fortsatta insatser på EU-nivå krävs dock för att säkra kontinuiteten och hållbarheten i tidigare inrättade åtgärder och för att tillmötesgå förändrade eller nya krav som uttrycks av medlemsstater och/eller sektorer.

Målen bör vara att

- utveckla en europeisk interoperabilitetspolitik,

- öka hänsynstagandet till IKT-aspekter i EU-lagstiftningen,

- främja användningen av gemensamma ramar,

- öka användningen av gemensamma tjänster,

- öka användningen av återanvändningsbara allmänna verktyg.

Med hänsyn till de verksamheter och resultatmekanismer som behövs för att uppnå målen, motsvaras det lämpligaste politiska alternativet av det ursprungliga förslaget, dvs. ett uppföljningsprogram.

Budgeten skulle uppgå till 159 miljoner euro för ett ”lägre” alternativ och 220 miljoner euro för ett ”högre” alternativ. De personalresurser som krävs för att genomföra alternativen motsvarar 25 respektive 32 personer.

[1] EUT L 144, 30.4.2004, ändrat genom EUT L 181, 18.5.2004, s. 25.

[2] EGT L 203, 3.8.1999, s. 1. Beslutet senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 885/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1). EGT L 203, 3.8.1999, s. 9. Beslutet senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 885/2004.

[3] EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

[4]

[5]

[6]

[7] EUT L 144, 30.4.2004, rättad genom EUT L 181, 18.5.2004, s. 25.

[8] EGT L 203, 3.8.1999, s. 1. Beslutet senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 885/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1).

[9] EGT L 203, 3.8.1999, s. 9. Beslutet senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 885/2004.

[10] EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

[11] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 1).

[12] Denna nya budgetpunkt kommer att ersätta den nuvarande budgetrubriken 26 03 01 01 Alleuropeiska elektroniska förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (IDABC). Slutförande av IDABC-åtgärder kommer att täckas av punkten 26 03 01 02 Slutförande …

[13] Differentierade anslag.

[14] Icke-differentierade anslag.

[15] Utgifter som inte faller under kapitel xx 01 av den berörda avdelningen xx.

[16] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.

[17] Utgifter som omfattas av andra artiklar inom kapitel xx 01 än artiklarna xx 01 04 eller xx 01 05.

[18] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[19] KOM(2006) 611 slutlig, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2006:0611:FIN:SV:HTML

[20] På liknande sätt som med de ”låga” och ”höga” alternativen i förhandsbedömningen används i denna specifikation det ”höga” alternativet för de verksamheter som anses ha störst betydelse för medlemsstaterna och det ”låga” alternativet för övriga verksamheter (som även de anses vara betydelsefulla för medlemsstaterna).

[21] Se beskrivning i avsnitt 5.3.

[22] Ökningen av budgeten från 2014 och framåt förklaras av att nya tjänster som kommer att ha utvecklats under de första åren av programmets löptid börjar sättas i drift.

[23] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[24] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[25] Kostnaderna för dessa ingår i referensbeloppet.

[26] Hänvisning till den specifika finansieringsöversikten för berörda genomförandeorgan.

[27] Intern teknisk assistans (med mycket specifik teknisk kompetens), för att hjälpa kommissionens personal att verifiera kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls av kontraktsparter och/eller för att hjälpa kommissionens personal att utarbeta tekniskt komplexa dokument.

[28] Två kommittémöten per år (2*15 000 euro) ingår i 8.2.4.1.

[29] EUT L 248, 16.9.2002, s. 1 i sin ändrade lydelse.

[30] EUT L 357, 21.12.2002, s. 1 i sin ändrade lydelse.

[31] Indikatorerna för vissa verksamheter, t.ex. samordnings- och samarbetsverksamheterna, är av nödvändighet ganska ospecifika. Det beror på att det är svårt att mäta deras direkta effekter eller resultat, av följande skäl: a) det handlar ofta om påverkansinsatser snarare än direkta åtgärder, b) de är därför svåra att avgränsa från andra faktorer i sammanhanget och därmed är det svårt att fastställa direkta orsakssamband, c) effekterna för de slutliga förmånstagarna beror i regel på medlemsstaternas och sektorernas efterföljande införande och tillämpning av lösningarna.