EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 25.09.1998 
KOM(1998) 537 slutlig 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA 
MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 30 JUNI 1998 
VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA 
BUDGETEN 

2-
I denna rapport redogörs för situationen vid datum för rapporten vad gäller garantier 
som berör den allmänna budgeten. 
Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen 
om tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att 
"halvårsvis lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör 
budgeten och därmed förbundna risker". 
Den läggs fram i enlighet med bestämmelserna i artikel 134 i budgetförordningen för 
Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 
Kommissionen har tidigare lagt fram fjorton sådana rapporter till den budgetansvariga 
myndigheten. 
Denna rapport består av två delar och en bilaga: 
1) Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för 
utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. 
2) En bedömning av potentiella risker mot bakgrund av en värdering av det allmänna 
ekonomiska läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande 
lånetransaktionerna. 
t 
3-
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
DEL 1: OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 
31 DECEMBER 1997, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE 
GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 5 
I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR 5 
LA TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MÅL 5 
I.B TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MÅL 5 
II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 
31 DECEMBER 1997 5 
1I.A UKRAINA 5 
II.B LÅN FRÅN EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN TILL FÖRMÅN FÖR INVESTERINGSPROJEKT I FÖRE 
DETTA JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN 6 
II.C LÅN FRÅN EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN TILL FÖRMÅN FÖR INVESTERINGSPROJEKT I 
BOSNIEN OCIIHERCHOOVINA 6 
III. RISKSITUATIONEN 6 
III.A UTESTÅENDE BELOPP VID DATUM FÖR RAPPORTEN 7 
III.B MAXIMAL RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD ÅR FÖR ÅR: BELOPP SOM 
HAR UTBETALATS FRAM TILL DATUM FÖR RAPPORTEN 8 
III.C MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD ÅR FÖR ÅR. 9 
IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 13 
IV.A ANVÄNDNING AV DE LIKVIDA MEDLEN. 13 
IV.B INTERVENTION FRÅN GARANTIFONDEN 13 
IV.C FÖRSENADE ÅTERBETALNINGAR 13 
IV.D SITUATION VID DATUM FÖR RAPPORTEN VAD GÄLLER ÄNNU EJ GENOMFÖRDA 
ÅTERBETALNINGAR 14 
V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL 
TREDJE LAND 14 
VI. GARANTI FONDENS RELATIVA SOLIDITET 16 
DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER- EKONOMISKT OCH FINANSIELLT 
LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE 
LÅNETRANSAKTIONERNA 18 
I. INLEDNING 18 
H. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER 18 
in. DE NYA OBEROENDE STATERNA 25 
IV. MEDELHAVSLÄNDERNA 28 
5 
BILAGA 31 
I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR 32 
LA FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 32 
I.A.l Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell I) t 32 
I.A.2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) 32 
I.A.3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) 33 
I.B TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN 34 
I.C FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LÅN 39 
I.D FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER 39 
l.D. I In- och utlåningstransaktioner 39 
I.D.2 Garantier avseende tredje land 40 
II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE 
UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND 
MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 41 
ILA RESERV FÖRGARANI 1ER AVSEENDE LÅN TILL TREDJE LAND 41 
ILB BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN 41 
II.C UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 42 
ILD INBETALNING TILL GARANTIFONDEN 42 
ILE RESTERANDE UTRYMME i RESERVEN FÖR GARANTIER... 43 
II.F ÅTERSTÅENDE UTLÅNINGSKAPACITET 43 
III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 44 
k 
5-
DELI: 
OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 
31 DECEMBER 1997, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH 
UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR 
De risker som täcks av garantier ur gemenskapens budget avser låne- och 
garantitransaktioncr av två slag: transaktioner med makroekonomiska mål och 
transaktioner med mikroekonomiska mål. 
LA Transaktioner med makroekonomiska mål 
Detta rör sig framför allt om betalningsbalanslån till medlemsstater eller till tredje land. 
Lånen beviljas utifrån väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. 
Till kategorin hör även det lån på 1.250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import 
av jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom 
riskerna härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i 
mottagarländerna, 
I.B Transaktioner med mikroekonomiska mål 
Här rör det sig om lån för finansiering av projekt, där återbetalningstiden vanligen är lång 
och återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I 
allmänhet är det finansiella och andra företag samt tredje länder som beviljas dessa lån, 
och lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. 
Det avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya 
gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EIB-lån till länder utanför gemenskapen 
(Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke-medlemsländer -
utvecklingsländer i Asien och Latinamerika samt Sydafrika). 
II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 
31 DECEMBER 1997 
De mest betydelsefulla operationer som har inletts under det första halvåret 1998 är 
följande: 
ILA Ukraina 
Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Ukraina lade kommissionen den 
12 november. 1997 fram ett förslag till rådets beslut om kompletterande makrofinansiellt 
bistånd till Ukraina på 150 miljoner ecu i form av lån under maximalt 10 år. Rådet hadç 
vid datum för rapporten ännu inte tagit något formellt beslut. 
r 
-6 
II.B Lån från Europeiska investeringsbanken till förmån för 
investeringsprojekt i före detta jugoslaviska republiken Makedonien 
Den 13 januari 1998 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om en 
gemenskapsgaranti som skall täcka 70 % av lånen till investeringsprojekt i före detta 
jugoslaviska republiken Makedonien. Denna garanti har ett generellt tak på 150 miljoner 
ecu för perioden från och med 1998 till och med den 31 december 2000. Rådet 
beslutade den 19 maj 1998 att ge en gemenskapsgaranti för detta lån. 
Genom detta beslut uppgår de nya mandat som tilldelats EIB till ett belopp på totalt 
7 255 miljoner ecu. Det garantisystem som skall tillämpas har fastställts i beslutet av 
den 14 april 1997 och i villkoren i garantiavtalet mellan kommissionen och banken den 
25 och 29 juli 1997. 
II.C Lån från Europeiska investeringsbanken till förmån för 
investeringsprojekt i Bosnien och Hercegovina 
Den 18 maj 1998 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om en 
gemenskapsgaranti till förmån för investeringsprojekt i Bosnien och Hercegovina. 
Denna garanti har ett generellt tak på 100 miljoner ecu för en tvåårsperiod. Rådet hade 
vid datum för rapporten ännu inte fattat något formellt beslut. 
III. RISKSITUATIONEN 
Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras med två 
olika metoder, nämligen 
- den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående 
lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och 
- den i budgetarbete vanligare, metoden, enligt vilken den högsta totala summa som 
gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. 
Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen : 
- genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till datum för 
rapporten, vilket ger det minsta riskbeloppet för gemenskapen om inga tidiga 
återbetalningar sker (se tabell 2 nedan), och 
- genom att man även blickat framåt och tagit hänsyn till alla transaktioner som rådet 
beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på framtida 
budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens förslag i fråga 
godtas, det största riskbeloppet för gemenskapen (se tabell 3 nedan). 
<r 
Den senare metoden ger en uppfattning om omfattningen av de risker som är förknippade 
med förslagen. Den kräver emellertid att ett antal antaganden görs vad gäller 
utbetalningsdatum, villkor för återbetalning, räntesatser1 och växelkurser2. Närmare 
uppgifter om detta återfinns i bilagan. 
Resultaten framgår av tabell 1-3, där beräkningar av risker i samband med lån till länder 
inom respektive utanför gemenskapen återges. 
De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd gäller 
det lån till en enda stat, medan det t.ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens 
verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (NGI) rör sig om projektlån. 
I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till 
medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. 
III.A Utestående belopp vid datum för rapporten 
Läget beskrivs i tabell 1. 
Den totala risken belöpte sig till 11 821 miljoner ecu vid datum för rapporten, jämfört 
med 12 171 miljoner ecu föregående halvår, alltså en minskning med 2,9 %3. 
De transaktioner som påverkat det utestående beloppet sedan den föregående rapporten 
återfinns i nedanstående tabell. 
1 Antagandet görs med en genomsnittlig räntesats på 10 % för EIB-lånen. För in- och 
utlåningstransaktioner är den genomsnittliga räntesatsen 4,4 %. 
2 När det gäller lån i andra valutor än ecu tillämpas växelkurserna den 30 juni 1998. 
3 Delar av skillnaden i förhållande till den föregående sexmånadersperioden beror på förändringar i 
växelkurser vid lån i andra valutor än ecu. 
* 
i miljoner ecu 
mÊmÊmmmtmmËimÊmm^mÊÊÊmm^^amimmÊmammËmÊÊBmÊaiimmmÊmmimÊÊÊÊÊmmmmi^mÊmÊÊËimmmÊËÊmËmimmi^^immmÊÊÊiÊmÊmmÊmmmmmmmmmim^mmmÊmmami^ 
Utestående belopp den 31 december 1997 12.171,00 
Återbetalningar av lån 
Betalningsbalans: Grekland - 500,00 
Euratom - 89,4 
Nya gemenskapsinstrument (NGI) - 22,1 
Ekonomiskt bistånd - 620,00 
F.d. Sovjetunionen -113,31 
EIB -175,00 
Förändring av växelkurser för andra valutor i förhållande till ecu - 28,19 
Utbetalningar av lån 
[Ekonomiskt bistånd +140,00 
EIB +1058,00 
Utestående belopp den 30 juni 1998 11.821 Det utestående beloppet (exklusive räntor) till förmån för medlemsstater var vid datum 
för rapporten 3 861 miljoner ecu, vilket är 14,1 % lägre än motsvarande belopp den 
31 december 1997 . 
Denna minskning beror främst på återbetalningen av lån till den grekiska 
betalningsbalansen samt Euratom- och NGI-lån på 611,5 miljoner ecu. 
För lånet till den italienska betalningsbalansen ligger det utestående lånebeloppet kvar på 
samma nivå som det föregående halvåret. 
Vad gäller de risker som hänför sig till tredje land kan en ökning av det utestående 
beloppet konstateras: 7 960 miljoner ecu, vilket är en ökning med 3,73 % jämfört med 
beloppet föregående halvår. 
111.B Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år: 
belopp som har utbetalats fram till datum för rapporten4 
Läget beskrivs i tabell 2. 
Den totala risken, redovisad år för år, uppgår till 3.289 miljoner ecu år 1998 och 
kommer att öka till 3 746 miljoner ecu år 2000. En speciell situation kommer dock att 
råda under 1999 eftersom inga betalningsbalanslån till medlemsstaterna skall amorteras 
det året, och eftersom amorteringarna på lånen till Ungern, Tjeckien och Slovakien samt 
lånet på 290 miljoner ecu till Bulgarien slutförts under 1998. 
4 Vid datum för rapporten uppgick den återstående risken for 1998 i tabell 2 till 1882,5 miljoner ecu, 
inräknat återbetalningarna under det första halvåret 1998. 
Î 
Beloppet för de transaktioner som avser medlemsstater uppgår år 1998 till 
1 967 miljoner ecu. Detta belopp kommer att variera beroende på när 
amorteringsdatum infaller för betalningsbalanslåncn till Grekland och Italien. Risken 
kommer år 2000 att uppgå till 2.734 miljoner ecu med sista återbetalningen av lånet 
till Italien. 
- Risken i samband med transaktioner gentemot tredje land uppgår till 1.323 miljoner 
ecu år 1998, med hänsyn till att följande amorteringar då kommer att förfalla: 
- Ungern: 100 miljoner ecu. 
- Tjeckien: 123 miljoner ecu. 
- Slovakien: 62 miljoner ecu. 
Bulgarien: 150 miljoner ecu. 
- Rumänien: 185* miljoner ecu. 
- EIB-lån: 288 miljoner ecu. 
Från och med 1999 kommer man att erfara en minskning av de belopp som förfaller 
till amortering. Risken i fråga om tredje land kommer under perioden 1999-2006 att 
uppgå till i genomsnitt 954 miljoner ecu. 
III.C Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad 
år för år5 
Läget beskrivs i tabell 3. 
Denna risk uppgår år 1998 till 3 403 miljoner ecu och kommer att öka till 
4 270 miljoner ecu år 2000, för att sedan stabiliseras vid i genomsnitt 2 536 miljoner ecu 
under perioden 2001-2006 (år 1999 kommer risken att uppgå till 1 557 miljoner ecu). 
- Vad gäller transaktioner gentemot medlemsstaterna blir den maximala teoretiska 
riskens utveckling fram till och med år 2000 ungefär densamma som den som 
framgår av tabell 2. Det året uppgår risken till 2 734 miljoner ecu. 
- Risken vid transaktioner gentemot tredje land kommer att minska från 1 436 miljoner 
ecu år 1998 till 1 278 miljoner ecu år 1999. Man konstaterar en ökad risk från och 
med år 2000 till och med år 2006 på i genomsnitt 11 % per år. 
5 Vid datum för rapporten uppgick den återstående risken för 1998 i tabell 3 till 1996,5 miljoner ecu, 
inräknat återbetalningarna under det första halvåret 1998 
<\ 
•10-
IABELL1 
UTESTÅENDE GARANTERADE BELOPP • GODKÄNDA TRANSAKTIONER 
(I miljoner ecu) 
Berörda 
transaktioner 
MEDLEMSSTATERNA 
Betalningsbalanslån 
LGreklandO 
2. Italien 
B.övriga 
3. Euratom 
4. Nya gemenskapsinstrument (NGI) 
och NGI-jordbävn. stöd 
5. EIB Medelhavsområdet 
Spanien, Grekland, Portugal 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
A. Ekonomiskt stöd 
1. UngernC) 
Z Tjeckien!.') 
3. Slovaklen(') 
4. Bulgarlen 
ft. Rumänien 
6. Algeriet 
7. F.d.jugoslav.rep.Makadonlen 
8. Baltikum 
9. Moldova 
10. Ukraina 
11. Vitryssland 
12. Georgien, Arménien 
13. F.d. Sovjetunionen (**) 
B.övriga 
14. EIB Medelhavsområdet 
15. EIB Central- och Östeuropa 
16. EIB Utvecklingsländer i Asien 
och Latinamerika 
17. EIB Sydafrika 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT Högsta 
godkända 
belopp 
14000 
4000 
6830 
1500 
26330 
180 
250 
125 
650 
580 
600 
40 
220 
60 
285 
55 
170 
1250 
8822 
8220 
1925 
675 
24107 
50437 Utestående 
lAnebelopp den 
31.12.97 
500 
3448 
118 
219 
212 
4497 
100 
123 
62 
260 
560 
250 
25 
130 
60 
285 
30 
0 
216 
3150 
1919 
385 
100 
7674 
12171 Utestående 
lånebelopp den 
30.06.96 
0 
3447 
29 
195 
191 
3661 
0 
0 
0 
235 
395 
250 
40 
130 
60 
285 
30 
0 
103 
3407 
2448 
494 
83 
7960 
11821 Återstod att 
betala ut den 
30.06.96 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
125 
0 
100 
0 
85 
0 
0 
25 
170 
0 
2531 
3944 
588 
244 
7812 
7812 
(*) Lån som återbetalats till fullo 30,06.98 
(") Del utestående beloppet på 103 miljoner ecu motsvarar de utestående belopp som ej 
betalats In 30.06.98. 
BILAGA TILL TABELL 1 
EIB:S TRANSAKTIONER - SITUATIONEN DEN 30.06.1998 
Transaktioner 
Medelhavsomrèdet medlemsstaterna 
Tredje land gamla mandat: 
Medelhavsprotokoll 
Central- och Östeuropa I 
Central- och Östeuropa II 
Asien och Latinamerika I 
Asien och Latinamerika II 
Sydafrika 
Tredje land nya mandat(*): 
Medelhavsområdet 
Central- och Östeuropa 
Asien och Latinamerika 
Sydafrika 
Totalt Tak för 
godkända lån 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
153 
300 
2460 
3520 
1022 
375 
21142 Tillgängliga 
anslag minus 
annulleringar 
1465 
5850 
1628 
3000 
657 
153 
300 
1292 
1888 
265 
45 
16542 Ursprungligt 
utbetalat belopp 
1573 
4581 
1286 
908 
392 
78 
83 
156 
419 
51 
0 
9527 Utestående 
den 30.06.98 
191 
3252 
1126 
903 
364 
78 
83 
156 
419 
51 
0 
6623 
(') Rådets beslut av den 14 4 97 
Märk: Del faktum att del ursprungliga utbetalade beloppet Ibland överstiger beloppet för de lån som godkänt 
boror pä variationer I ecuns växelkurs mellan dagen för undertecknande av kontraktet och datum för rapport 
ÅO 
TABELL 3 
MAXIMAL RISK AR FÖR AR IGEMENSKAPLNS BUDGET 
(Uppskattningar I miljoner BCU med utgångspunkt från transaktioner «om skett fram till den 30.08.98) 
MEDLEMSSTATER 
LANEBELOPP 
A. Betalningsbalanslån 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella lån 
3. Euratom 
4. NGI, NGI Jordbävn.stöd 
5. EIB; Medelh., gamla protok. 
Spa., Gre., Por. 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Betalningsbalanslän 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella lån 
3. Euratom 
4. NGI, NGI Jordbävn.stöd 
3. EIB: Medelhavsområdet, gamla pre 
Spanien, Grekland, Portugal 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
LANEBELOPP 
A. Ekonomiskt stöd 
6. Ungern 
7. Tjeckien 
8. Slovaklen 
9. Bulgarlen 
10. Rumänien 
11. Algeriet 
12. F.d.jugoslav.rep.Makedonlen 
13. De baltiska staterna 
14. Moldavian 
15. Ukraina 
16. Vitryssland 
B. Garantier 
17. EIB, Medelhavsområdet 
18. EIB, Central- och Östeuropa 
19. EIB, Latinamerika och Asien 
20. EIB, Sydafrika 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Ekonomiskt stöd 
6. Ungern 
7. Tjeckien 
8. Slovaklen 
9. Bulgarlen 
10. Rumänien 
11. Algeriet 
12. F.d.jugoslav.rep.Makedonlen 
13. De baltiska staterna 
14. Moldavian 
15. Ukraina 
16. Vitryssland 
B. Garantier 
17. EIB, Medelhavsområdet 
18. EIB, Central- och Osteuropa 
19. EIB, Latinamerika och Asien 
20. EIB, Sydafrika 
Räntor totalt 
TREDJE LÄNDER TOTALT 
TOTALT 
(Östeuropa) 
(övriga) 1998 
500 
981 
91 
50 
45 
1867 
48 
209 
10 
18 
tok. 
18 
300 
1987 
100 
123 
62 
150 
185 
5 
174 
92 
22 
912 
2 
3 
1 
8 
22 
16 
1 
7 
3 
13 
2 
185 
115 
18 
15 
410 
1323 
3289 
892 
430 1099 
15 
40 
39 
95 
155 
3 
13 
14 
184 
279 
190 
5 
187 
142 
28 
552 
10 
13 
18 
2 
7 
3 
12 
1 
185 
145 
21 
12 
426 
978 
1257 
528 
450 2000 
2467 
12 
40 
37 
2556 
155 
1 
10 
11 
177 
2734 
80 
95 
5 
203 
196 
38 
617 
10 
7 
15 
2 
5 
3 
12 
1 
172 
135 
20 
12 
396 
1013 
3746 
550 
462 2001 
71 
20 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
9 
17 
6 
225 
225 
45 
29 
776 
10 
5 
15 
2 
1 
2 
12 
1 
159 
123 
19 
12 
362 
1138 
1244 
483 
655 2002 
22 
22 
2 
5 
7 
30 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
247 
234 
51 
16 
782 
7 
5 
4 
2 
1 
2 
12 
1 
145 
110 
17 
8 
314 
1096 
1126 
507 
589 2003 
21 
21 
2 
3 
5 
26 
40 
12 
57 
6 
263 
247 
63 
688 
7 
3 
2 
1 
10 
1 
130 
96 
16 
6 
271 
959 
986 
480 
479 2004 
17 
15 
32 
2 
2 
4 
35 
70 
12 
57 
6 
251 
242 
35 
673 
5 
3 
2 
1 
7 
1 
114 
83 
14 
6 
235 
908 
944 
487 
421 2005 
8 
8 
1 
1 
6 
31 
7 
57 
6 
244 
224 
37 
607 
5 
2 
1 
5 
1 
99 
69 
12 
6 
200 
806 
815 
406 
400 2006 
0 
0 
0 
31 
3 
40 
252 
207 
37 
570 
3 
2 
1 
3 
85 
56 
11 
6 
166 
736 
736 
344 
392 TOTAL 
500 
3448 
118 
218 
208 
4492 
48 
519 
14 
51 
61 
693 
5185 
100 
123 
82 
323 
580 
250 
0 
130 
60 
265 
30 
2048 
1606 
356 
44 
6177 
2 
3 
1 
66 
58 
65 
15 
21 
17 
86 
10 
1274 
932 
148 
81 
2780 
8957 
14142 
4677 
4279 
AA 
TABELL 3 
MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR 
(Beräkning i miljoner ecu baserad på kommissionens utförda, beslutade och föreslagna transaktioner) 
MEDLEMSSTATER 
LANEBELOPP 
A. Betalningsbalansen 
I.Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella lån 
3. Euratom och NGI 
4. EIB Sp.Gre.Port 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Betalningsbalans 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella lån 
3. Euratom och NGI 
4. EIB Sp.Gre.Port 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATERNA TOTALT 
TREDJE LAND 
LANEBELOPP 
A. Ekonomiskt stöd 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7. Slovakien 
8. Bulgarien 
9. Rumänien 
10. Algeriet 
11. F.d.jugoslav.rep.Makedonlen 
12. Baltikum 
13. Moldova 
14. Ukraina 
15. Vitryssland 
16. Georglen 
17. Armenlen 
18. Euratom Central- och östeurop 
B. Garantier 
19. EIB Medelhaväområdet 
20. EIB Central- och Östeuropa 
21. EIB Latinamerika och Asien 
22. EIB Sydafrika 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Ekonomiskt stöd 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7. Slovakien 
8. Bulgarien 
9. Rumänien 
10. Algeriet 
11. F.d.jugoslav.rep.Makedonlen 
12. Baltikum 
13. Moldova 
14. Ukraina 
15. Vitryssland 
16. Georgien 
17. Armenlen , 
18. Euratom Central- och Östeuropa 
B. Garantier 
19. EIB Medelhavsomràdet 
20. EIB Central- och Östeuropa 
21. EIB Latinamerika och Asien 
22. EIB Sydafrika 
Räntor totalt 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT 
(varav Östeuropa ) 
(varav övriga tredje länder ) 1996 
500 
981 
141 
45 
1667 
48 
209 
26 
18 
300 
1967 
100 
123 
62 
150 
185 
5 
0 
174 
92 
22 
913 
2 
3 
1 
17 
22 
21 
2 
11 
3 
16 
3 
5 
3 
205 
166 
26 
18 
523 
1436 
3403 
968 
661 1999 
55 
39 
94 
155 
15 
14 
184 
279 
190 
5 
0 
187 
142 
28 
552 
21 
13 
15 
2 
7 
3 
15 
1 
5 
3 
2 
278 
293 
43 
26 
726 
1278 
1557 
699 
338 2000 
2467 
52 
37 
2557 
155 
11 
11 
177 
2734 
80 
95 
5 
0 
203 
196 
38 
617 
21 
7 
15 
2 
5 
3 
15 
1 
5 
3 
11 
338 
393 
82 
39 
919 
1536 
4270 
839 
697 2001 
71 
20 
91 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
9 
17 
6 
0 
275 
306 
57 
36 
926 
21 
5 
15 
2 
1 
2 
15 
1 
5 
3 
30 
407 
500 
88 
50 
1144 
2070 
2176 
990 
1080 2002 
22 
22 
2 
5 
7 
29 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
0 
352 
400 
76 
33 
1096 
18 
5 
8 
2 
1 
2 
15 
1 
5 
3 
56 
449 
559 
108 
52 
1283 
2379 
2408 
1199 
1180 2003 
21 
21 
2 
3 
5 
26 
40 
12 
57 
6 
0 
435 
512 
109 
29 
1200 
18 
3 
4 
2 
1 
13 
1 
5 
3 
81 
452 
557 
119 
50 
1308 
2508 
2534 
1308 
1200 2004 
17 
15 
32 
2 
2 
4 
36 
70 
12 
87 
6 
3 
501 
619 
107 
41 
1446 
18 
3 
4 
2 
1 
10 
1 
5 
3 
99 
436 
534 
121 
45 
1281 
2727 
2763 
1470 
1257 2005 
8 
8 
1 
1 
8 
63 
7 
87 
6 
12 
526 
635 
124 
46 
1506 
17 
4 
2 
1 
7 
1 
5 
3 
106 
348 
491 
114 
37 
1135 
2642 
2650 
1441 
1201 2006 
0 
0 
0 
63 
100 
3 
70 
28 
561 
649 
124 
48 
1646 
14 
4 
2 
1 
4 
5 
3 
105 
329 
435 
104 
46 
1052 
2698 
2698 
1380 
1318 TOTAL 
500 
3448 
336 
208 
4492 
48 
519 
65 
61 
692 
5184 
100 
123 
62 
386 
580 
350 
0 
130 
60 
355 
30 
0 
0 
43 
3214 
3551 
685 
233 
9902 
2 
3 
1 
165 
58 
90 
18 
25 
17 
110 
10 
44 
24 
490 
3242 
3928 
785 
363 
9375 
19277 
24462 
10297 
8980 
Al 
13 
IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
IV.A Användning av de likvida medlen 
Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets 
förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, 
Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Genom detta förfarande har man 
undvikit förseningar av kommissionens utbetalningar i de fall då inbetalningen från 
låntagaren är försenad. 
IV.B Intervention från garantifonden 
Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 inrättas en 
garanti fond för åtgärder avseende tredje land. Om en förfallodag för en betalning av ett lån 
som beviljats av gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden täcka 
underskottet inom tre månader efter förfallodägen. Vid bristande återbetalning av ett lån 
från ÉIB som garanteras av gemenskapen skall kommissionen inom tre månader från 
mottagandet av EIB:s begäran om aktivering av garantin bevilja att banken tar ut 
motsvarande belopp ur garantifonden. 
Dröjsmålsränta mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datumet för 
fondens intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. 
Under de sex senaste månaderna har fonden belastats i samband med lån till följande 
låntagare: 
ITredje land Datum Belopp (lånebelopp + räntor) 
F.d. Jugoslavien 06.02.98 4.704.085,39 
F.d. Jugoslavien 22.05.98 4.352.236,80 
Totalt 9.056.322,19 IV.C Försenade återbetalningar 
Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje länder, efter 
förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden tidigare intervenerat. Dessa 
belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets 
förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en 
garanti fond för åtgärder avseende tredje land. 
- Georgien har återbetalat samtliga sina försenade återbetalningar, motsvarande ett 
belopp på 131 288 737,93 ecu. 
- Tadzjikistan har återbetalat en del av beloppen, (3 miljoner ecu) vilket innebär att 
kommissionen svarar för det återstående beloppet på 70 miljoner ecu. 
A6 
14 
De försenade återbetalningarna sedan den 1 januari 1998 fördelas enligt följande: 
Tredje land Återbetalningsdag Belopp (lånebelopp + räntor + dröjsmålsräntor) 
Tadzjikistan 25.03.98 1.291.892,58 
Tadzjikistan 16.04.98 1.726.331,69 
Georgien 02.07.98 81.288.737,93 
Georgien 21.07.98 50.000.000,00 
Totalt 134.306.962,20 
IV.D Situation vid datum för rapporten vad gäller ännu ej genomförda 
återbetalningar6 
De belopp som ännu inte hade återbetalats vid periodens slut är följande: 
Tredje land Belopp (lånebelopp + räntor + dröjsmålsräntor) 
Tadzjikistan 70.142.185,24 
Arménien 48.510.587,09 
F.d. Jugoslavien 95.727.036,69 
Totalt 214.379.809,02 
V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL 
TREDJE LAND 
Systemet med fonden och reserven för garantier innebär i praktiken en begränsning av 
unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för 
de obligatoriska avsättningarna i samband med varje beslut om lån (eller årlig 
delutbetalning - tranch - om det gäller garantier för fleråriga lånetransaktioner) begränsas 
till det belopp som anges för garantireserven i budgetplanen7. 
Vid varje givet tillfälle motsvarar utlåningskapaciteten det utrymme som står till 
förfogande under taket för garantireserven. Detta utrymme är lika med reservens totala 
storlek minus summan av de avsättningar som redan skett eller som är under förberedelse. 
Tabell 4 innehåller en beräkning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land 
under perioden 1997-1999, med utgångspunkt från garantifondssystemet. En närmare 
beskrivning av tillvägagångssättet för beräkningen återfinns, jämte hänvisningar till 
rättsakter, i bilagan till denna rapport. 
Det gäller försenade slutbetalningar från Tadzjikistan och Arménien för de lån på 1 250 miljoner 
ecu som gemenskapen beviljat f.d. Sovjetunionen och dess republiker samt försenade 
återbetalningar på lån från EIB till f.d. Jugoslavien inom medelhavsprotokollen. 
Det belopp som har förts in i budgetplanen är 300 miljoner ecu i 1992 års priser. 
A 
15-
Mol bakgrund av de beslut som antagits av rådet samt förslag till beslut och beslut under 
förberedelse (se tabell 4) förväntas ett utnyttjande av garantin för reserver på 
312,71 miljoner ecu år 1998. Det disponibla utrymmet i reserven skulle därmed bli 
25,29 miljoner ecu vid 1998 års utgång. 
Det utestående beloppet för lån och lånegarantier till förmån för tredje länder, 
omfattande kapitalbelopp och obetald till betalning förfallen ränta, uppgick den 
30 juni 1998 till 8 261 miljoner ecu. 
Enligt förordningens definition uppgår förhållandet mellan fondens tillgångar och de 
utestående beloppen den 30 juni 1998 (1184) till 14,33 %, vilket är högre än de 10 % 
som i fondens inrättandeförordning fastställts som målbelopp. I förordningen fastställs 
att "om fondens tillgångar vid årets slut överstiger målbeloppet, skall överskottet föras 
upp på en särskild post i inkomstberäkningen i Europeiska gemenskapernas allmänna 
budget". Under det första halvåret 1998 överfördes det överskjutande beloppet på 
66 miljoner ecu till gemenskapens budget. 
I garantifonden skulle ett belopp på 1 405 miljoner ecu kunna finnas tillgängligt vid 
utgången av räkenskapsåret 1998, förutsatt: 
- att 67,20 miljoner ecu överförs från garantireserven år 1998. 
- att inga nya uteblivna betalningar kräver att fonden belastas. 
- att inga försenade återbetalningar genomförs av de länder som ligger efter med 
betalningar. 
- att avkastningen på fondens tillgångar uppgår till omkring 33 miljoner ecu under det 
andra halvåret. 
Beroende av hur reserven för garantier påverkas av avsättningar till garantifonden i 
samband med lån om vilka beslut fattats, föreslagits eller är under förberedelse för 
perioden 1998-1999, kommer utlåningskapaciteten att variera enligt följande: 
- mellan 34 miljoner ecu och 181 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras helt och 
hållet genom gemenskapens budget, och 
- mellan 48 miljoner ecu och 258 miljoner ecu för lån som garanteras till 70 % (enligt 
garantiavtalet mellan gemenskapen och EIB som undertecknades den 25 juli 1997 
och den 29 juli 1997), 
Med hänvisning till de planerade avsättningarna till fonden under 1999 visar tabell 4 
nedan att den återstående lånekapaciteten är starkt begränsad. 
AS" 
-16-
VI. GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET 
Förhållandet mellan beloppet i garantifonden den 30 juni 1998 (1 184 miljoner ecu) och 
den maximala risk för lån till tredje länder som förutses för 1998 enligt tabell 3 (definierat 
som det totala belopp som förfaller till betalning under året, 1 436 miljoner ecu) är 
82 %. 
A(, 
17 
TABELL 4 
GEMENSKAPENS PRELIMINÄRA TEORETISKA UTLÅNINGSKAPACITET OCH KAPACITET 
ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMÅN FÖR TREDJE LAND 
UNDER PERIODEN 1997-1999 
med avseende på garantifondssystemet(*) 
Situation Prognos Prognos 
i miljoner ecu 31.12.1997 1998 1999 
Reserv för garantier avseende lån till tredje land 
Beräkningsunderlag för avsättningar till garantifonden 
- EIB-Iån 
- Medelhavsområdet (a) 
- Länder i Central- och Östeuropa (b) 
• Latinamerika och Asien (c) 
- Sydafrika (d) 
- EIB-Iån totalt 
- Euratom-lån 
- Makroekonomiskt stöd 
Avsättningar till garantifonden 
Resterande utrymme i reserven för garantier 
Återstående utlåningskapacitet (betalningsbalanslån, 
EIB-Iån och Euratom-lån) 
- Högsta belopp vid fullt utnyttjande (100 %) av garantin (t.ex. BB-lån) 
- Högsta belopp vid fullt utnyttjande (vid t.ex. EIB-Iån) av garanti till 70 % 329 338 346 
553 938,6 735,25 
850,5 665,7 710,5 
60 190,55 322 
125 17,5 105 
1588,5 1812,35 1872,75 
0 
305 
286 
43 
286 
409 260 
170 
313 
25 
181 
258 440 
125 
341 
(*). Den tillämpliga inbetalningssatsen för 1998 och 1999 är 14 %, eftersom fondens målbelopp uppnåddes i slutet av 199 
(se rådets rekommendationer från 2.12.96 och 27.01.97) 
Lån som skall återbetalas till fonden under perioden 1997-1999: 
- EIB 
a. Medelhavsområdet: 
- beslutade lån: 1994-1996: 115 miljoner ecu enligt det 4:e finansprotokollet med Syrien (en heltäckande garanti på 
75%). 31.01.97-31.01.2000: 2 310 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande 
garanti på 70 %. 1998-2000: 150 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med den 
den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. (övergripande garanti på 70%) 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1998-2002: 750 miljoner ecu i samband med det ekonomiska samarbetet 
med Turkiet. 1998-2001: 230 miljoner ecu i samband med det ekonomiska samarbetet med Kroatien. 1998-2000:100 
miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Bosnien. 
b. Länder i Central- och Östeuropa: 
- beslutade lån: 31.01.97-31.01.2000: 3 520 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en 
heltäckande garanti på 70 %. 
c. Latinamerika och Asien: 
- beslutade lån: 1993-1996: 750 miljoner ecu. Inställda lån på 54,6 miljoner ecu. 
1996: 275 miljoner ecu (garanti på 100 %). Ett belopp på 122 miljoner ecu återstod att utanordna när beslutet av den 
14.04.97 antogs och överfördes till systemet med en heltäckande garanti på 70 %. 
31.01.97-31.01.2000: 900 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande 
garanti på 70 %. 
d. Sydafrika: ' 
- beslutade lån: .1.07.97-1.07.2000: 375 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en 
heltäckande garanti på 70 %. 
- Euratom 
Preliminärt undertecknande av låneavtal: 460 miljoner ecu 1998, 440 miljoner ecu 1999. 
• Makroekonomiskt stöd 
- beslutade lån: 1997: 25 miljoner ecu till Vitryssland kommer att frigöras och överföras 1999; inställda lån på 130 
miljoner ecu till Slovakien. 1998: 100 miljoner ecu till Algeriet kommer att frigöras 1998 och överföras 1999. 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1998: 150 miljoner ecu till Ukraina. 50 miljoner ecu till Bulgarien. 30 
miljoner ecu till Bosnien. 20 miljoner ecu till Albanien. 20 miljoner ecu till den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. 
AÏ 
18-
Del 2: 
Bedömning av potentiella risker - ekonomiskt och finansiellt 
läge i de tredje länder som är föremål for de mest betydande 
lånetransaktionerna 
I. INLEDNING 
De siffror som angetts i de föregående delarna av rapporten ger information om de 
kvantitativa aspekterna på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter 
behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspekterna, d.v.s. 
som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I detta avsnitt analyseras de 
händelser som inträffat under den senaste tiden och som kan påverka riskerna vad avser de 
aktuella länderna. 
Den riskbedömning per land som redovisas i detta kapitel ger en uppsättning 
riskbedömningsindikatorer för de länder i Central- och Östeuropa, de nya oberoende 
stater samt länder i Medelhavsområdet som mottagit makroekonomiskt stöd. 
Indikatorerna redovisas i form av en helsidestabell per land. Som ett komplement till 
detta ges en ytterligare analys i textform för de länder där viktig ny information som 
inverkar på riskbedömningen har blivit tillgänglig efter offentliggörandet av den senaste 
rapporten, som omfattade det sista halvåret 1997. En kortfattad analys i textform ges 
också för de länder som fortfarande är återbetalningsskyldiga för de utestående lån som 
tecknades i samband med att 1 250 miljoner ecu i handelskrediter gjordes tillgängliga 
för dåvarande Sovjetunionen år 1991. 
Bedömningen i detta avsnitt omfattar inte EU:s riskexponering i andra områden än de 
som omnämns, i huvudsak därför att den riskexponeringen (väsentligen genom garantier 
för EIB:s utlåning) endast utgör en liten del av den totala riskexponeringen (mindre än 
3 %) och dessutom är väl fördelad över många länder. Från och med nästa rapport 
kommer Tjeckien, Ungern och Slovakien inte längre att omfattas, eftersom dessa länder 
återbetalade sina utestående skulder till gemenskapen under det första halvåret 1998. 
II. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER 
BULGARIEN 
Utsikterna för Bulgarien fortsätter att vara positiva. Det standby-avtal som ingicks med 
Internationella valutafonden (IMF) våren 1997 har framgångsrikt genomförts. 
Diskussioner om en möjlig treårig förlängd facilitet har börjat. Valutareserven är mer än 
tillräcklig för att täcka centralbankens förpliktelser enligt det sedelfondssystem som 
infördes den 1 juli 1997. 
Det offentliga underskottet förväntas bli omkring 1,5 % av BNP för 1998, vilket är ca 
0,5 procentenheter lägre än målet i budgetlagen. Anledningen är goda inkomster under 
At 
19-
det första halvåret och även att räntorna blivit lägre än förväntat, vilket är en följd av 
både framgångar med den makroekonomiska stabiliseringen och låg efterfrågan på 
krediter. 
Även om strukturreformerna fortskrider har en del av den dynamik som byggdes upp 
under 1997 gått förlorad. De viktigaste anledningarna förefaller vara en brist på 
administrativ kapacitet, vilket även gäller domstolarna, och en oklar ram för reformerna. 
Myndigheterna uppfattas även i viss mån vara ovilliga att släppa det grepp om 
ekonomin som de har genom de statligt ägda företagen. Den beredskap att begränsa sitt 
eget manöverutrymme som regeringen visat, både genom sedelfonden och genom att 
använda privata konsulter för att privatisera ungefär 80 stora företag, visar dock att det 
även fortsättningsvis finns anledning till en försiktig optimism beträffande politikens 
allmänna inriktning. 
Trots de framsteg som Bulgarien har gjort kommer betalningsbalanssituationen troligen 
att fortsätta att vara något bräcklig under några år framöver. Räntorna och 
amorteringarna på utlandsskulden är betydande och uppgår till nästan 1 miljard US-
dollar (USD) per år. Uthålliga reformansträngningar kommer att säkerställa ett fortsatt 
stöd från IMF och andra internationella institutioner och ge ett större inflöde av 
utländska direktinvesteringar. 
Bulgarien återbetalade i mars 1998 150 miljoner ecu till gemenskapen, vilket utgjorde 
återbetalningen av den andra och sista delen av det första makroekonomiska stöd om 
290 miljoner ecu som gemenskapen beviljat detta land. Vid utgången av rapporterings­
perioden uppgick EG:s utestående fordringar på Bulgarien för makroekonomiskt stöd 
till 235 miljoner ecu. 
TJECKISKA REPUBLIKEN (TJECKIEN) 
Situationen i Tjeckien är fortfarande osäker. Den ekonomiska tillväxttakten minskade 
betydligt under 1997 och ekonomin minskade rentav med 0,9% under det första 
kvartalet 1998 jämfört med samma period ett år tidigare. Alla väsentliga delar av den 
inhemska efterfrågan minskade under detta kvartal jämfört med samma period ett år 
tidigare. Exporten gick dock extremt bra. Siffrorna för industriproduktionen på kort sikt 
visar en återhämtning som huvudsakligen grundar sig på ett förbättrat exportresultat. 
Den minskade tillväxttakten i kombination med bättre exportresultat på EU-marknaden 
har lett till betydligt minskade handels- och bytesbalansunderskott. Utvecklingen för 
den tjeckiska korunan fortsätter att avgöras av händelserna på den politiska scenen. 
Valen i juni 1998 ledde inte till något klart resultat och då denna rapport skrivs 
förväntas långdragna förhandlingar om möjliga koalitioner. 
Tjeckien återbetalade i mars 1998 ca 123 miljoner ecu till gemenskapen, vilket utgjorde 
återbetalningen av den andra och sista delen av det makroekonomiska stöd på 
250 miljoner ecu som gemenskapen beviljat detta land. Vid utgången av rapporterings-
perioden hade EG inte längre några utestående fordringar för makroekonomiskt stöd på 
Tjeckien. 
A°[ 
20 
ESTLAND 
Trots den finansiella turbulensen och problemen inom banksektorn under den senaste 
tiden bedöms risken för Estland fortfarande vara en av de lägsta i området. Ekonomin 
växer mycket snabbt (den reala BNP-tillväxten var 11,4 % 1997), produktiviteten stiger 
snabbt, vilket leder till att enhetsarbetskostnaderna sjunker (med så mycket som 9 % 
1997), och situationen för de offentliga finanserna har förbättrats (de uppvisade 1997 ett 
överskott på 2,1 % av BNP efter ett underskott på 1,5% året dessförinnan). Den 
offentliga sektorns utlandsskuld fortsatte att minska från 6,8 % till 5,4 % av BNP under 
1997 och bruttoinflödet av utländska direktinvesteringar har ökat till 5,6 % av BNP, 
vilket bidrar till en modernisering av ekonomin. Landets goda ekonomiska resultat har 
erkänts genom ett antal positiva riskratingar från oberoende kreditvärderingsinstitut. 
Moody's gav Estland en investerings- och långsiktig valutarating på nivån Baal, och i 
december, efter den finansiella turbulensen i Estland och på andra tillväxtmarknader gav 
Standard and Poors' Estland en investeringsrating på nivån BBB+. Både Moody's och 
Standard and Poors' ratingar är de bästa som tilldelats ett land i före detta 
Sovjetunionen. 
De allt fler tecknen på överhettning och bankutlåningens s,nabba expansion ledde dock 
till att myndigheterna genomförde en åtstramning under det sista kvartalet 1997 för att 
minska de yttre obalanserna (bytesbalansunderskottet uppgick till 12 % av BNP 1997) 
och försvara växelkursåtagandet. Åtgärderna förefaller att ha gett resultat. Summan av 
de lån som beviljades under februari 1997 var den lägsta på 17 månader, 
penningmängden Ml har varit stabil under de senaste 8 månaderna och ökningstakten 
för import och industriproduktion har minskat. Den uppskattade tillväxten för det första 
kvartalet 1998 är lägre än för motsvarande period 1997. 
Det föreligger dock fortfarande makroekonomiska risker förknippade med de stora yttre 
obalanserna och volatiliteten på de lokala och internationella finansmarknaderna. Nya 
stora kapitalinflöden under 1998 har lett till en dramatisk förbättring av de monetära 
förhållandena, vilket innebär förnyade farhågor för konsekvenserna för den inhemska 
efterfrågan och bytesbalansunderskottet. Viktigare är dock att de ökar landets sårbarhet 
för plötsliga och oväntade förändringar i de utländska investerarnas förtroende, vilket 
kan utlösas av omständigheter som inte har något att göra med utvecklingen i själva 
Estland. Eftersom större delen av kapitalinflödet har placerats i skuldinstrument ökade 
nettoskulden för de estländska invånarna kraftigt under 1997. Till följd av den svåra 
situationen på de internationella finansmarknaderna och myndigheternas åtgärder för att 
strama åt ekonomin sjönk den estländska börsen mellan augusti 1997 och början av juni 
1998. Vissa banker som bedrev aktiv handel har gjort betydande förluster och fått 
nedsatta ratingar av de internationella instituten. 
Inga transaktioner har registrerats under rapporteringsperioden beträffande 
makroekonomiskt stöd från EG till Estland. Vid utgången av juni 1998 uppgick EG:s 
utestående fordringar på Estland för makroekonomiskt stöd till 15 miljoner ecu. 
to 
21 
F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN 
F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har under 1997 fortsatt de makroekonomiska 
stabil iscringsåtgärder som inleddes 1994 efter den svåra ekonomiska krisen i början av 
1990-talet. På grund av den svaga betalningsbalansen tvingades landet devalvera 
denaren med 14% i juli 1997, men genom att genomföra ett tufft inflations­
bekämpningsprogram lyckades regeringen hålla inflationen på 2,7 % och det offentliga 
underskottet på 0,4% av BNP. Landet fortsatte även, i nära samarbete med 
Världsbanken, IMF och EU, arbetet med att genomföra strukturella reformer, särskilt 
genom att anpassa lagstiftningen. Arbetet med att åtgärda landets strukturella svagheter 
och främja exporten är dock inte slutfört. 
Även om skuldtjänstkvoten (räntor och amorteringar på utlandsskulden i procent av 
exporten) pressats ner med 1,6 procentenheter till 9,2% är bytesbalanssituationen 
fortfarande mycket bräcklig på grund av det stora underskottet i handelsbalansen (över 
10 % av BNP). På grund av den (delvisa) privatiseringen av några viktiga företag har 
landet lyckats dra till sig ca 100 miljoner US-dollar i utländska direktinvesteringar under 
det första halvåret 1998, vilket är mer än det sammanlagda beloppet sedan landet blev 
oberoende. 
Den senare tidens händelser i Kosovo kan få negativa konsekvenser för landets stabilitet 
och även för genomförandet av strukturreformerna, framför allt försäljningen av 
privatiserade företag till utländska investerare. Det skulle innebära att republiken skulle 
fortsätta att vara beroende av yttre finansiellt stöd. 
EG utbetalade i början av 1998 15 miljoner ecu, vilket utgjorde den andra och sista 
delen av det makroekonomiska lån på 40 miljoner ecu som rådet fattade beslut om i juli 
1997. Vid utgången av rapporteringsperioden uppgick EG:s utestående fordringar på 
F.d. jugoslaviska republiken Makedonien till 40 miljoner ecu. 
UNGERN 
Landrisken för Ungern har minskat i stadig takt under de senaste tre åren. Den 
koalitionsregering mellan socialister och liberaler som framgångsrikt hade genomfört 
strukturanpassningsåtgärderna 1995 och 1996 förlorade dock det allmänna valet i maj 
1998. Valnederlaget för en regering som hade uppnått en betydande internationell 
trovärdighet ledde uppenbart till att vissa investerare blev nervösa. Innan den nya 
regeringen tillträtt och dess uppslutning bakom en försiktig budget- och skattepolitik 
kan bedömas kommer det att råda en viss ekonomisk osäkerhet och den politiska risken 
kommer att vara något högre än tidigare. Pen ungerska ekonomin är emellertid fortsatt 
sund. Tillväxten ökar samtidigt som bytesbalansunderskottet fortsätter att minska. 
Utvecklingen för skatteinkomsterna och -utgifterna följer samma mönster som under de 
föregående två åren, dvs. årets mål för de offentliga finanserna kommer troligen att 
uppfyllas eftersom större inkomster till statsbudgeten än planerat kompenserar för att 
utgifterna, särskilt inom socialförsäkringssystemet, blivit större än planerat. 
Ungern återbetalade i mars 1998 100 miljoner ecu till gemenskapen, vilket utgjorde 
återbetalningen av den andra och sista delen av det makroekonomiska stöd på 
tÅ 
160 miljoner ecu som gemenskapen beviljade detta land 1991. Vid utgången av 
rapporteringsperioden hade EG inte längre några utestående fordringar för 
makroekonomiskt stöd på Ungern. 
LETTLAND 
Den makroekonomiska situationen i Lettland fortsätter att vara gynnsam. Tillväxten steg 
kraftigt under hela 1997 och blev 6,5 % för hela året. Dessutom fortsätter inflationen att 
falla. Konsumentprisinflationen var nere på 5,4% i maj 1998 jämfört med samma 
period ett år tidigare. Högre tillväxt och en mer återhållsam politik har medgivit en 
betydande förbättring av de offentliga finanserna, vilket lett till ett överskott för 1997. 
Att staten inte längre är en stor låntagare på marknaden har möjliggjort en expansion av 
utlåningen till den privata sektorn och lägre räntesatser. Underskotten i handels- och 
bytesbalansen är fortfarande stora, men risken är liten för att valutans stabilitet skall 
hotas. Såväl Lettlands offentliga skuld som utlandsskuld ligger på en relativt låg nivå 
och följaktligen bör inte räntorna och amorteringarna innebära några problem under de 
kommande åren. Den viktigaste riskfaktor som framträtt under de senaste månaderna är 
hotet om omfattande ekonomiska åtgärder från Rysslands sida till följd av försämrade 
politiska relationer. Ryssland är en av Lettlands största handelspartner och en viktig 
källa till den transithandel som är av mycket stor betydelse för landet. 
Inga transaktioner har registrerats under rapporteringsperioden beträffande 
makroekonomiskt stöd från EG till Lettland. Vid utgången av juni 1998 uppgick EG:s 
utestående fordringar på Lettland för makroekonomiskt stöd till 40 miljoner ecu. 
LITAUEN 
Tillväxten i Litauen ökade under 1997. Inflationen sjönk till ensiffriga nivåer och 
konsolideringen av de offentliga finanserna återupptogs efter avvikelsen från denna 
politik under 1996. Dessa positiva makroekonomiska resultat åtföljdes av en betydande 
försämring av bytesbalansen, vilken emellertid enkelt finansierades tack vare 
kontinuerliga och ökande kapitalinflöden. Dessa trender fortsätter under 1998. 
Uthålligheten för den nuvarande tillväxttrcnden kommer att vara avhängig av en 
omsorgsfull styrning av den makroekonomiska politiken och ytterligare 
strukturreformer. Strategin för att avveckla sedelfonden genomförs på ett smidigt och 
mycket försiktigt sätt. De potentiellt destabiliserande planerna på att ersätta de 
sparmedel som till följd av inflationen gick förlorade under de första övergångsåren har 
för närvarande skjutits på framtiden. 
Förstärkningen av banksektorn fortsätter. Myndigheterna beslutade i slutet av mars att 
likvidera den insolventa offentligt ägda Statliga affärsbanken enligt den tidsgräns som 
föreskrivs genom 1997 års privatiseringslag, genom vilken denna bank undantogs från 
tillsynskraven. Den lokala finansiella marknaden reagerade ganska lugnt eftersom 
likvidationen varit allmänt förväntad under de senaste månaderna. En annan statligt ägd 
bank, Jordbruksbanken, är avsedd att privatiseras under det andra halvåret 1998 och 
myndigheterna har nu åtagit sig att på sikt privatisera den andra återstående offentliga 
banken. 
ti 
23 
Inga transaktioner har registrerats under rapporteringsperioden beträffande 
makroekonomiskt stöd från EG till Litauen. Vid utgången av juni 1998 uppgick EG:s 
utestående fordringar på Litauen för makroekonomiskt stöd till 75 miljoner ecu. 
RUMÄNIEN 
Landrisken för Rumänien har ökat under första halvåret 1998. Trots såväl beslutet att 
stoppa de riktade krediterna från centralbanken till skyddade sektorer i ekonomin som 
många andra viktiga beslut som fattades i början av 1997 om liberalisering av priser, 
handel och valutamarknad avstannade utvecklingen senare under året, vilket skadade 
både de utländska investerarnas förtroende och förväntningarna om en snabb 
återhämtning. Den ekonomiska och rättsliga osäkerheten förvärrades av politiska gräl 
inom den styrande koalitionen, vilka ledde till att premiärministern avgick den 30 mars 
1998 och att Radu Vasile utsågs till efterträdare. Koalitionen har dock fortsatt att visa 
tecken på inbördes oenighet. 
Rumäniens ekonomiska situation har förvärrats. BNP minskade med 6,6 % under 1997, 
vilket innebar att den sammanlagda produktionsnivån var ungefär 82 % av 1989 års 
nivå. Investeringarna sjönk med mer än 15 %. Inflationen, som uppgick till 151,4 % i 
slutet av förra året, är inte under kontroll, vilket avspeglas av de månatliga siffror som 
uppmättes i början av detta år (4,9 % i januari och 7,2 % i februari). Detta har föranlett 
centralbanken att återigen strama åt penningpolitiken, vilket lett till högre räntesatser 
och en appreciering av den reala växelkursen. De kortfristiga indikatorerna tyder på att 
den ekonomiska aktiviteten har minskat ytterligare under det första halvåret 1998. 
Också finanspolitiken påverkar den inhemska efterfrågan negativt, även om det finns ett 
starkt tryck för att mjuka upp den. Det förklarar särskilt varför budgeten för 1998 
godkändes först i slutet av maj. 
Balansen gentemot utlandet är också en källa till bekymmer. Bytesbalansunderskottet 
uppgick 1997 till 2,5 miljarder USD (7,1 % av BNP), vilket är marginellt lägre än 
föregående år. Den ringa förbättringen av bytesbalansen avspeglar i själva verket en 
grundläggande svaghet i landets exportbas, som inte kunde dra fördel av deprecieringen 
av den nationella valutan och de låga arbetskostnaderna under 1997. Även om inflödet 
av utländska direktinvesteringar ökade kraftigt under 1997 är den låga nivån för de 
sammanlagda utländska direktinvesteringama en ytterligare förklaring till de mediokra 
exportresultaten. Handelsbalansens negativa utveckling under de första månaderna 1998 
(handelsbalansunderskottet mer än fördubblades under det första kvartalet till följd av 
fallande export och stigande import) är också oroande och kan vara en följd av de 
negativa effekterna av den kontinuerliga reala apprecieringen av den nationella valutan. 
De makroekonomiska svårigheterna förvärras av avsaknaden av meningsfulla och 
snabba framsteg med omstruktureringen av de stora statligt ägda bankerna och 
företagen. Privatisering i stor skala har upphört trots de nya privatiserings- och 
investeringslagarna och den finansiella disciplinen försämrades under de första 
månaderna 1998. Den nya regeringen har klart bekräftat sin avsikt att påskynda takten i 
privatiseringen och att omstrukturera de stora statliga företagen. Vissa uppmuntrande 
åtgärder vidtogs under de första månaderna 1998, men det är fortfarande alltför tidigt för 
B 
-24-
att avgöra om denna politik kommer att genomföras på ett framgångsrikt sätt under en 
tillräckligt lång tidsperiod. 
Rumäniens förhållande till de internationella finansiella instituten har också försämrats 
under det första halvåret 1998. IMF kunde inte nå en överenskommelse om budgeten för 
1998 och klargjorde att regeringen måste lägga fram ett sammanhängande paket med 
strukturreformer innan förhandlingarna kunde återupptas. Villkoren i IMF-programmet 
iakttogs inte och programmet upphörde i maj 1998. Förhandlingar med IMF om ett nytt 
avtal kommer att återupptas under det andra halvåret 1998. På grund av att villkoren för 
lånet inte iakttogs kunde Världsbanken inte heller utbetala den sista delen av sitt FESAL 
(anpassningslån för den finansiella och den privata sektorn), trots att lånet giltighetstid 
förlängts. Försämringen av de ekonomiska förhållandena avspeglades i att Standard and 
Poor's sänkte landets kreditrating från B+ till BB-. 
Rumänien återbetalade i mars 1998 185 miljoner ecu till gemenskapen av de 
580 miljoner ecu som hittills utbetalats inom ramen för gemenskapens 
makroekonomiska stöd till detta land. Vid utgången av rapporteringsperioden uppgick 
EG:s utestående fordringar på Rumänien för makroekonomiskt stöd till 
395 miljoner ecu. 
SLOVAKIEN 
Även om den ekonomiska tillväxten förblev en av de högsta i området och underskottet 
i handelsbalansen minskade från den mycket höga nivån 1996, försämrades den 
övergripande makroekonomiska situationen i Slovakien avsevärt under 1997. Det 
offentliga underskottet ökade betydligt, balansen gentemot utlandet förbättrades 
huvudsakligen på grund av tillfälliga protektionistiska åtgärder och låg kvar på en 
ohållbart hög nivå, och inflation och arbetslöshet ökade återigen, vilket omintetgjorde 
vissa av de framsteg som gjorts under tidigare år. Det grundläggande ekonomiskt-
politiska problemet i Slovakien är att penning- och finanspolitiken inte är samordnad 
och att den ekonomiska omstruktureringen går alltför långsamt. För att kompensera den 
släpphänta finanspolitiken har Slovakiens centralbank under nu mer än ett år tvingats 
bedriva en mycket stram penningpolitik. De höga räntesatser som är en följd av detta 
skadar företag och banker och detta i en sådan utsträckning att centralbanken var 
tvungen att överta driften av den tredje största banken. 
Till följd av denna utveckling har Moody's investeringsavdelning nyligen nedgraderat 
Slovakiens långfristiga valutarating från Baa3 till Bal, vilket är en riskfylld gradering. 
Slovakien återbetalade i mars 1998 ca 62 miljoner ecu till gemenskapen, vilket utgjorde 
återbetalningen av den andra och sista delen av det makroekonomiska stöd på 
125 miljoner ecu som gemenskapen beviljat detta land. Vid utgången av rapporterings­
perioden hade EG inte längre några utestående fordringar för makroekonomiskt stöd på 
Slovakien. 
« 
25 
III. DE NYA OBEROENDE STATERNA 
ARMÉNIEN 
Arméniens BNP ökade med 3,1 % 1997. Det var det fjärde året i rad som ekonomin 
växte och trenden bör fortsätta under 1998. Allt talar för att inflationen, som steg till 
22 % räknat på årsbasis i december 1997, kommer att minska i år. Skattesituationen 
förbättras och det offentliga underskottet, som fortfarande låg på den höga nivån 5,9 % 
1997, förväntas minska något under 1998. Arméniens bytesbalansunderskott, som var ca 
29 % av BNP 1997, förväntas minska till ca 20 % för 1998. Utlandsskulden är hög (40-
50 % av BNP) och betalningsbalansens bärkraftighet är en avgörande fråga. Paradoxalt 
nog har emellertid nettoreserverna i utländsk valuta samtidigt ökat till 240 miljoner 
USD. 
Vad som nu har högst prioritet för Arménien är att skapa förutsättningar för att öka 
exporten och dra till sig utländska direktinvesteringar. De senare förefaller att ha ökat 
under de senaste månaderna. I detta hänseende välkomnas den tonvikt som den 
armenska regeringen lagt vid privatiseringsprocessen och iståndsättandet av 
energisektorn. IMF förväntas i detta sammanhang godkänna det tredje årliga 
programmet inom ramen för den utökade strukturanpassningsfaciliteten (ESAF). På den 
politiska sidan innebär den olösta konflikten med Azerbajdzjan om Nagorno-Karabach 
att landrisken är fortsatt hög. 
Vid utgången av juni 1998 hade ännu ingen utbetalning ägt rum inom ramen för det 
exceptionella makroekonomiska stöd till förmån för Arménien som beslutades av rådet i 
november 1997. Förhandlingarna pågick fortfarande mellan kommissionen och de 
armenska myndigheterna om villkoren för utbetalningen av detta stöd, vilket kommer att 
frigöras först efter det att landet har betalat alla sina utestående förfallna skulder till 
gemenskapen (50 miljoner ecu). 
VITRYSSLAND 
Under 1997 och det första kvartalet 1998 har den vitryska ekonomin uppvisat blandade 
resultat. Den reala BNP-tillväxten och industriproduktionen har fortsatt att växa i 
betydande takt men det finns risk för att utvecklingen inte är bärkraftig. Inflationen var 
fortfarande hög under 1997 och steg återigen under det första kvartalet 1998. Trots 
upprepade devalveringar fortsätter den officiella växelkursen, på grund av ökning av 
penningmängden och ett ökande underskott i handelsbalansen, att släpa efter den fria 
kursen. I mars 1998 inträffade en valutakris som ledde till omfattande och skadliga 
direkta kontrollåtgärder. 
Devalveringen av den vitryska rubelns fria kurs med över 30 % i mars 1998 har från 
officiellt håll tillskrivits en illvillig spekulativ attack. Den vitryska rubeln är emellertid 
väl skyddad från spekulativa attacker och de slutliga orsakerna till krisen är underskottet 
i handelsbalansen, alltför stor ökning av penningmängden samt 
inflationsförväntningarna. De vitryska myndigheterna använder inte 
marknadsekonomiska instrument för att åtgärda den bristande jämvikten i 
ÎS~ 
26 
handelsbalansen och inflationstrycket utan direkta kontrollåtgärder, vilka är ineffektiva, 
motverkar sitt eget syfte och står i motsats till Vitrysslands övergång till 
marknadsekonomi. 
En oförändrad politik riskerar att vända tillväxten till recession, öka inflationen samt 
leda till återkommande valutakriser. För att undvika detta är det sedan länge nödvändigt 
att snabbt rätta till de grundläggande ekonomiska förhållandena med hjälp av fmans-
och penningpolitiska instrument som hör hemma i en marknadsekonomi. 
GEORGIEN 
BNP förväntas växa med 10% under 1998, vilket inte är långt ifrån de 11 % som 
uppmättes för 1997. Det offentliga underskottet sjönk till 4,1 % av BNP 1997 och 
förväntas fortsätta att sjunka till ca 2 % 1998 samtidigt som den årliga inflationen, som 
sjönk till 7,3 % 1997, bör fortsätta att minska till 6,5 % 1998. Bytesbalansunderskottet 
(exklusive officiella transfereringar), vilket blev 10 % av BNP 19976, bör stabiliseras 
under 1998. De utländska direktinvesteringarna ökar (189 miljoner USD 1997) till följd 
av ett ökat utländskt intresse för Georgien. Valutareserven (som motsvarade 2^2 
månaders import 1997) minskar i relativa termer, men förväntas överstiga 200 miljoner 
USD under 1998. Georgiens utlandsskuld uppgick till ca 30 % av BNP vid utgången av 
1997. 
I februari och maj 1998 uppsköt IMF:s styrelse ett beslut om ett tredje årligt program 
inom ramen för det treåriga ESAF-avtalet eftersom flera kriterier inte hade iakttagits. En 
ny kontroll kommer att äga rum senare i år för att bedöma de georgiska myndigheternas 
genomförande av de återstående prioriterade åtgärderna innan ett nytt program antas. På 
det politiska området är det abchaziska problemet mer akut nu än för sex månader sen 
och landrisken kan följaktligen betraktas som högre. 
Vid utgången av juni 1998 hade ännu ingen utbetalning ägt rum inom ramen för det 
exceptionella makroekonomiska stöd till förmån för Georgien som beslutades av rådet i 
november 1997. Förhandlingarna pågick fortfarande mellan kommissionen och de 
georgiska myndigheterna om villkoren för utbetalningen av detta stöd, vilket kommer 
att frigöras först efter det att landet har betalat alla sina utestående förfallna skulder till 
gemenskapen (130,5 miljoner ecu). 
REPUBLIKEN MOLDOVA (MOLDOVA) 
Moldova har gjort betydande framsteg mot makroekonomisk stabilisering under de 
senaste åren. Inflationen har minskat avsevärt och produktionen började återhämta sig 
1997. Växelkursen för den moldovanska leuen har varit anmärkningsvärt stabil sedan 
maj 1995. 
Framförallt från och med det andra halvåret 1997 har emellertid flera aspçkter av 
utvecklingen givit anledning till allvarlig oro. Finanspolitiken mjukades upp betydligt 
och det offentliga underskottet beräknades vid årets utgång uppgå till 6,7 % av BNP. 
Det ökande offentliga underskottet har satt press på penningpolitiken och bytesbalansen, 
vilken beräknas ha ett underskott på över 13 % av BNP. En ökad extern finansiering har 
U 
27 
dessutom lett till en kontinuerlig ökning av landets utlandsskuld, vilken nu uppgår till 
klart över 50 % av BNP. Även om skulden inte är särskilt hög i absoluta tal så har den 
ökat i mycket snabb takt och nästan fördubblats varje år sedan 1993. En tredjedel av 
skulden utgörs vidare av kortfristiga lån, vilka kan visa sig mycket känsliga för 
störningar med ursprung på de internationella finansmarknaderna. 
Allmänt sett har landrisken ökat under 1997 och det första halvåret 1998. Risken för att 
övergångsprocessen avbryts bör minimeras, vilket kräver att de grundläggande 
ekonomiska förhållandena i Moldova förbättras, särskilt beträffande avsaknaden av 
strukturella reformer på finanspolitikens område, och att ansträngningar görs för att 
minska underskottet i bytesbalansen. De finanspolitiska reformåtgärderna bör inriktas på 
att öka kvaliteten, samtidigt som utgiftsnivån sänks på det sociala området, på att 
begränsa de lokala myndigheternas tillgång till lån och deras utgiftsmöjligheter samt att 
förbättra skatteuppbörden. Det kommer vidare att vara lika viktigt att stärka tillsynen 
över banksystemet och gjuta nytt liv i strukturreformprocessen, särskilt inom jordbruket. 
TADZJIKISTAN 
Efter undertecknandet i juni 1997 av det fredsavtal som innebar ett formellt slut på 
Tadzjikistans fem år långa inbördeskrig, har myndigheterna stramat åt den 
makroekonomiska politiken betydligt. Det gjorde det möjligt att utforma ett nytt 
stabiliserings- och reformprogram som understöddes av ett särskilt ("Post Conflict") 
katastrofbistånd på ca 20 miljoner USD från IMF. Till följd av den försiktiga finans-
och penningpolitik som fördes i enlighet med programmet föll inflationen betydligt (till 
i genomsnitt 1 % per månad under det första kvartalet 1998) och förtroendet för den 
inhemska valutan förbättrades (den nominella växelkursen har varit stabil sedan 
september 1997). I maj 1998 avslutade tjänstemän från IMF och de tadzjikiska 
myndigheterna framgångsrikt förhandlingarna om ett ekonomiskt program för perioden 
1998-2001, vilket kan komma att understödjas av en utökad strukturanpassningsfacilitet 
(ESAF) på 102 miljoner USD. Att fortsätta konsolideringen av de offentliga finanserna 
och få till stånd en exportledd tillväxt är centrala delar av programmet, särskilt mot 
bakgrund av Tadzjikistans höga utlandsskuld och framtida räntor och avbetalningar på 
denna (motsvarande 10 till 15 % av exporten). 
BNP ökade med ca 2 % i reala termer 1997, vilket var den första ökningen sedan landet 
blev självständigt. Anledningen var framför allt stigande bomullsproduktion och ökad 
handel. Bytesbalahsunderskottet sjönk 1997 marginellt till 9 %, jämfört med 10 % 1996. 
Bruttoreserverna i utländsk valuta ökade till 30 miljoner USD vid utgången av 1997 
(motsvarande 3 veckors import) och till 32 miljoner USD vid utgången av mars månad 
1998. De tadzjikiska myndigheterna har ingått betydande avtal om omläggning av lån 
med Ryssland, Kazakstan, Uzbekistan och Turkiet. Den övergripande landrisken är, 
huvudsakligen till följd av osäjcerhet beträffande fredsprocessen, fortfarande hög, men 
de senaste månaderna har det kunnat skönjas en tydlig positiv trend. 
Tadzjikistan släpar efter med betalningar på ca 70 miljoner ecu till gemenskapen. Ett 
reguljärt finansiellt samarbete med detta land kommer därför att skjutas upp tills landet 
betalat alla sina utestående förfallna skulder. 
<& 
28 
UKRAINA 
Ukrainas ekonomi krympte 1997 för det sjunde året i rad, men i minskande takt (den 
reala BNP-tillväxten var -3,2 % 1997 jämfört med -10 % 1996). Inflationen minskade 
ytterligare från 40% 1996 till 10% 1997. Den allmänna ekonomiska situationen är 
dock fortfarande mycket bräcklig, huvudsakligen beroende på: a) förseningar i 
genomförandet av centrala strukturreformer, vilket äventyrar de framsteg med 
stabiliseringen som redan gjorts och b) en uppmjukning av finanspolitiken som är 
förknippad med en lång förvalsperiod (parlamentsval hölls den 29 mars och 
presidentvalet är planerat till oktober 1999). De ökade utgifterna under upptakten till 
parlamentsvalet ledde till att flera av riktvärdena i det standby-avtal som ingåtts med 
IMF överskreds och programmet slutade att tillämpas i början av detta år. IMF-
tjänstemännen har nu övergett standby-avtalet och i stället förhandlat fram en utökad 
finansieringsfacilitet (EFF) som innehåller ett mycket stort antal åtgärder redan i 
inledningsfasen. Avtalet kan förse Ukraina med ca 2,5 miljarder USD under tre år. 
Ukrainas valuta har utsatts för ett betydande tryck på grund av såväl den uppmjukade 
finanspolitiken som valutaturbulensen i Asien, vilken undergrävde investerarnas 
förtroende för de s.k. tillväxtekonomierna. Centralbanken har hittills lyckats försvara 
valutan mot spekulationsattacker genom att kraftigt höja de centrala räntesatserna, 
genom tunga interventioner på såväl valutamarknaden som marknaden för 
statsskuldväxlar och genom att i januari 1998 såväl bredda som sänka valutans 
nuktuationsutrymme. En handclstvist med Ryssland som slutligen löstes i början av 
1998 innebar en ökning av bytcsbalansunderskottet (3,1 % av BNP 1997 jämfört med 
2,7 % 1996). Sammansättningen av Ukrainas utlandsskuld med avseende på löptider har 
försämrats de senaste månaderna på grund av att regeringen vid upprepade tillfällen har 
använt sig av kortfristig utlandsupplåning på alltför dyra villkor. Landets valutareserv 
ökade marginellt förra året, huvudsakligen beroende på större officiella transfereringar 
och kortfristig kapitalimport. Det har inte gjorts några betydande framsteg med 
strukturreformerna under de senaste månaderna. Den övergripande riskbedömningen är 
fortfarande ogynnsam. 
IV. MEDELHAVSLÄNDERNA 
ALGERIET 
Fastän Algeriet kan uppvisa ett gott makroekonomiskt stabiliseringsresultat under de 
senaste tre åren är landrisken fortfarande hög på grund av den fortsatt svåra inhemska 
säkerhetssituationen och de osäkra ekonomiska utsikterna på medellång sikt. På det 
politiska området fullbordades den institutionella reformprocessen efter valen till 
parlamentet och de lokala församlingarna med inrättandet av parlamentets övre 
kammare i december 1997. 
Algeriet har framgångsrikt genomfört det IMF-stödda programmet för stabilisering och 
strukturreformer inom ramen för den treåriga utökade finansieringsfaciliteten (EFF). 
BNP växte med 2,3 % 1997 och prognosen är 5,6 % för 1998. Inflationen sjönk till i 
ti 
29 
genomsnitt 5,7 % under 1997 jämfört med 18,6 % under 1996 och prognosen för 1998 
är för närvarande 5 %. Bytesbalansen och de offentliga finanserna uppvisade stora 
överskott under 1997, motsvarande 6,7 % respektive 2,3 % av BNP. Bruttoreserverna i 
utländsk valuta som redan hade fördubblats till 4,2 miljarder USD 1996 ökade 
ytterligare under 1997 och uppgick till 8 miljarder USD vid utgången av året, vilket 
motsvarar 9,5 månaders import. På grund av detta ekonomiska resultat tillkännagav de 
algeriska myndigheterna att de inte skulle begära ett nytt program efter utgången av det 
IMF-stödda programmet i maj 1998. / 
Trots fortsatta strukturreformer inom utrikeshandeln och den finansiella sektorn, 
omstrukturering av offentliga företag och privatiseringar är ekonomin fortfarande föga 
diversifierad och särskilt känslig för såväl variationerna i världsmarknadspriserna på 
energi som för väderförhållandena. Det kraftiga fallet för oljepriserna sedan början av 
1998 har avsevärt försämrat de medelfristiga utsikterna för de offentliga finanserna och 
för bytesbalansen. Det nuvarande bytesbalansöverskottet förväntas följaktligen minska. 
Till följd av denna negativa utveckling och den fortsatt höga, om än minskande, 
utlandsskulden, befinner sig Algeriet inte i en gynnsam position för att låna upp pengar 
på de internationella kapitalmarknaderna i enlighet med de ursprungliga intentionerna. 
Algeriets betalningsbalans kommer att fortsätta att vara bräcklig om inte exportbasen 
diversifieras och en dynamisk privat sektor utvecklas. En ny period av övergripande 
strukturreformer behövs för att skapa förutsättningarna för en högre varaktig tillväxt 
utanför energisektorn. 
30 
Översättning àv förkortningar 
CCFF Compensatory and Contingency Financing Facility 
DM Tyska Mark 
EG Europeiska Gemenskapen 
EFF Utökad Finansieringsfacilitet 
EIB Europeiska Investeringsbanken 
ESAF Utökad Strukturanpassningsfacilitet 
EU Europeiska Unionen 
FESAL Strukturanpassningslån för finans- och företagssektorn 
G&S varor och tjänster 
BNP Brutto National Produkten 
IMF Internationella Valutafonden 
SB A Stand-By Avtal 
STF Systematic Transformation Facility 
USDprUS$ US dollar 
JO 
31 
BILAGA 
BILAGA ...31 
I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR 32 
LA FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 32 
LA. I Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) 32 
I.A.2 Utestående in-och utlånade belopp (tabell 1) 32 
I.A.3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) 33 
I.B TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN 34 
I.C FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LÅN 39 
I.D FÖRFARANDE VII) UTBETALNING AV GARANTIER 39 
l.D.l In-och utlåningstransaktioner 39 
I.D.2 Garantier avseende tredje land 40 
II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE 
UTLÂNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND 
MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 41 
ILA RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LÅN TILL TREDJE LAND 41 
II.B BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN 41 
II.C UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 42 
II.D INBETALNING TILL GARANTIFONDEN 42 
ILE RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER 43 
1I.F ÅTERSTÅENDE UTLÅNINGSKAPACITET 43 
III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 44 
3^f 
32 
I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR 
I.A Förklaringar till tabell 1-3 
Tabell 1 -3 syftar till att ge en överblick över de utestående garanterade lånebeloppen och de 
årliga amorteringar och räntor på in- och utlåningsoperationer som innebär risker för 
gemenskapens budget. Dessa siffror utgör tillsammans den maximala risk som dessa 
transaktioner kan medföra för gemenskapen. De skall däremot inte tolkas så som att 
budgeten faktiskt kommer att belastas med alla dessa belopp. Beträffande tabell 3 är det 
inte ens säkert att alla de utbetalningar som redovisas kommer att äga rum. 
I.A.l Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) 
Det högsta möjliga beloppet beviljade lån definieras såsom summan av de lånetak som 
fastställts för varje låneoperation genom beslut av rådet. 
För att få en fullständig bild av den risk som belastar gemenskapens budget, måste man 
även beakta följande faktorer, som påverkar risken: 
En faktor som höjer riskbeloppet: de räntor som är kopplade till lånen måste läggas till det 
högsta beviljade lånebeloppet (lånetaket). 
Riskbeloppet minskar : 
• genom att gemenskapen endast garanterar EIB-lånen till länder i 
Medelhavsomràdet till 75 %, 
• genom att gemenskapen endast garanterar EIB-lånen till 70 % inom ramen för de 
lånetransaktioner gällande vissa tredje land som beviljats genom rådets beslut av 
den 14 april 1997, och genom att risken delas mellan gemenskapen och EIB, 
eftersom garantin i vissa fall endast täcker politiska risker, 
• genom att det redan skett återbetalningar, eftersom det här (utom vad gäller 
betalningsbalanslån till medlemsstaterna) rör sig om högsta beviljade lånebelopp, 
och inte om beviljade utestående belopp, 
• på grund av det faktum att de belopp som beviljas inte nödvändigtvis utnyttjas i 
sin helhet. 
I.A.2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) 
Det utestående beloppet definieras såsom den del av de utbetalade beloppen som vid ett 
givet datum ännu inte har återbetalats. 
Till skillnad från den storhet som beskrivs under den föregående punkten omfattar alltså det 
utestående beloppet inte de summor som ännu inte betalats ut, eller de summor som redan 
betalats tillbaka. Den anger alltså vilka belopp som är "i arbete" vid en viss tidpunkt. 
n 
- ÔÛ 
LA. 3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) 
Detta belopp utgörs av summan av de amorteringar och räntor som förfaller till betalning 
under ett visst budgetår. 
Beloppet kan räknas fram på grundval av : 
a) de lån som betalats ut (tabell 2); 
det belopp som skall återbetalas motsvarar då det utestående beloppet enligt 
ovan, eller 
b) de lån som betalats ut plus de lån om vilka beslut fattats men som ännu inte 
betalats ut, plus de lån som föreslagits av kommissionen men om vilka ännu 
inget beslut fattats (tabell 3). 
I det fallet motsvaras det lånebelopp som skall återbetalas av summan av de tak 
som fastställts i besluten om lån plus de lånebelopp som kommissionen 
föreslagit, men där beslut ännu inte fattats. 
33 
34 
I.B Tabeller över lånetransaktioner som garanteras genom budgeten 
% 
(1) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Kalien 1980. 
(2) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Grekland 1961. 
(3) Långfristiga lån vars förfaltodatum beror på datum tor utbetalning. 
(4) Rådet har beslutat att genom beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1994 utsträcka Euratom-tånen 
till finansiering av projekt i vissa tredje änder. Inget lån har vid datum for rapporten beviljats i tredje lander. 
(5) Avvikelse p.g* variation I växelkursen för de andra valutorna jämfört med ecu. (1) Extra stöd for återuppbyggnad i områden drabbad av jordbävningen i Italien 1980. 
(2) Bdra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Grekland 1961. 
(3) Långfristiga lån vars förfaltodatum beror på datum for utbetalning. 
(4) Rådet har beslutat att genom beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1994 utsträcka Euratom-lånen 
till finansiering av projekt i vissa tredje änder. Inget lån har vid datum for rapporten beviljats i tredje lander. 
(5) Avvikelse p.OA variation I växelkursen för de andra valutorna jarnlort med ecu. TABELL 5a 
Lan till medlemsstaterna 
Utveckling under halvåret av fordringarna i länen tiM medlemsstaterna 
i mäjonerocu 
LAND 
OREKLAND 
ITALIEN 
Euratom 
Nya gemenskaps-
instument 
Totalt Besluts-
referens 
91/136/EEG 
93/67/EEG 
77/270-271/Euratom 
80/29/Euratom 
82/170/Euratom 
85/537/Euratom 
90/212/Euratom 
78/870/EEG 
81/19/EEG(1) 
81/1013/EEG(2) 
82/169/EEG 
83/200/EEG 
87/182/EEG Datum 
Or beslut 
4.3.1991 
181.1993 
29.3.1977 
20121979 
15.31982 
5.12.1985 
23.4.1990 
16.10.1978 
20.1.1981 
14.12.1981 
15.3.1982 
1941983 
9.3.1987 Langd 
P» 
lanen 
6 
6 
6 
0) 
(3) -avstutade(a) 
-detvis utbetalda (b) 
- hett utbetakta (c) 
• annu inta utbetalda (d) 
(a) 
(d) 
(d) 
(0 
(c) 
(d) 
(d) 
(0 
(c) 
(c) 
(b)(4) 
(d)(4) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) Beshitade 
belopp 
2200,00 
1.000,00 
600.00 
600.00 
fLOOO.OO 
2.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
2.000,00 
4.000,00 
500.00 
500,00 
1.000,00 
1000,00 
1.000.00 
&830.00 
1.000,00 
1.000,00 
80,00 
1.000,00 
3.000,00 
750.00 
21.030,00 Fordringar 
per den 
1.01.98 
500,00 
3.447,80 
118,40 
218,60 
4284£0 Operattoner utforda 
under hatvaret 
Utbetalda 
belopp 
0,00 Atarbetatda 
belopp 
500,00 
89,40 
22:10 
611,60 Fordrlngar 
per den 
30.0&98 
0,00 
3.446,60 
28,70 
194,80 
3.670,10 ( 5) 
LAND 
UNGERN 
1:atranctien 
2:atranchen 
TJECKIEN 
1:atranchen 
2:a tranchen 
SLOVAKIEN 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
BULGARIEN I 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
BULGARIEN II 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
BULGARIEN III 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
RUMÄNIEN I 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
RUMÄNIEN II 
RUMÄNIEN III 
1» tranchen 
2:a tranchen 
BALTIKUM 
ESTLAND 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
LETTLAND 
1:a tranchen 
2:a tranchen Tfiftfll'ftft 
Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder 
Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat på mottagarländer och i trancher 
Besluts-
referens 
91/31 O/EEG 
91/106/EEG 
91/106/EEG 
91/311/EEG 
92/511/EEG 
97/472/EG 
91/384/EEG 
92/551/EEG 
94/369/EG 
92/542/EEG Datum 
för beslut 
24.6.1991 
25.2.1991 
252.1991 
24.6.1991 
19.10.1992 
22.0727 
22.7.1991 
27.11.1992 
20.6.1394 
23.11.1902 Lånens 
längd 
(år) 
10 amor­
teringar 
18.3.1998 
15.12.1997 
18.3.1998 
15.12.1997 
18.3.1998 
15.12.1997 
18.3.1998 
15.12.1997 
7.12.2001 
29.82003 
10.022008 
12.1999 
18.3.1998 
2622000 
20.112002 
31.32000 
31.32000 Lånesituation 
• avslutade (a) 
-delvis utbetalda (b) 
-heR utbetalda (c) 
- ännu Inte utbetalda (d) 
(a) 
(a) 
(a) 
(a) 
(a) 
(a) 
(a) 
(a) 
(c) 
(c) 
(c) 
«0 
(c) 
(a) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
Jd) Beslutade 
belopp 
180,00 
100,00 
80.00 
250/» 
123,30 
126,70 
12&JM 
61,70 
63,30 
280,00 
150,00 
140,00 
110,00 
70,00 
40,00 
250,00 
125,00 
125,00 
378>00 
190,00 
185,00 
80,00 
125,00 
55,00 
70,00 
220,00 
40,00 
20,00 
20,00 
80,00 
40,00 
40,00 Fordringar 
per den 
LOI je 
100,00 
0,00 
12324) 
0.00 
61,70 
0,00 
150,00 
0,00 
70,00 
40,00 
190,00 
185,00 
80,00 
55,00 
70.00 
15,00 
0.00 
40,00 
0,00 i miljoner ecu 
Operationer utförda 
under halvåret 
Utbetalda 
belopp 
125,00 Återbetalda 
belopp 
100,00 
123,30 
61,70 
150.00 
185,00 Fordringar 
per den 
30.0628 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
70,00 
40,00 
125,00 
0.00 
190.00 
0.00 
80,00 
55,00 
70,00 
154» 
0.00 
40,00 
0,00 
TAseusptt) 
Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder 
Utveckling under hatvåtet av fordringarna, uppdelat på mottag^niandctr och i trancher 
LAND 
UTAUEN 
1:a tranchen 
2» tranchen 
MOLDAVA1 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
MOLDAVAH 
UKRAINA 1 
UKRAMAM 
1/2 tranche 
1/2 tranche 
2:a tranchen 
VITRYSSLAND 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
Före detta jugoslaviska 
republiken Makedonien 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
ALGERIET I 
1:a tranchen 
2» tranchen 
ALGERIET II 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
FD. SOVJETUtMONENf) 
TOTALT Besluts-
referens 
94/3467EG 
96/242/EG 
94/940/EG 
95/442/EG 
95/132/EG 
97/471/EG 
91/51 Q/E EG 
94/938/EG-
91/658/EEG Besluts-
datum 
13.6.1994 
25.3.1996 
22.12.1994 
23.10.1995 
10.4.1995 
22.07.97 
23.9.1991 
22.12.1994 
16.12.1991 Lånens 
längd 
(år) 
7 
7 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
15 
5 
7 
7 
3 Amor­
teringar 
27.7.2000 
16.8.2002 
7.12.2004 
8.8.2005 
30.10.2006 
28.12.2005 
29.8.2006 
30.10.2006 
28.12.2005 
27.09.2012 
15.12.1997 
17.8.2001 
27.11.2002 
28.9.1997 Lånesituation 
- avslutade (a) 
-delvis utbetalda (b) 
-heltutbetalda (c) 
- ännu inte utbetalda (d) 
(c) 
(b) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) 
(a) 
(c) 
(c) 
(d) Beslutade 
belopp 
100.00 
50,00 
50.00 
45,00 
25,00 
20.00 
15,00 
85,00 
200,00 
55,00 
30.00 
25,00 
40,00 
25,00 
15,00 
400.00 
250,00 
150,00 
200,00 
100.00 
100.00 
1.250,00 
4.045,00 Fordringar 
per den 
1.01.98 
50,00 
25,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
50,00 
50,00 
100,00 
30,00 
0,00 
25,00 
0,00 
0,00 
150,00 
100,00 
0,00 
216,00 
2.121,00 Im^onerecu 
Operationer utförda 
under halvåret 
Utbetalda 
belopp 
15,00 
140.00 Återbetalda 
belopp 
113,31 
733,31 Fordringar 
per den 
30.06.98 
50,00 
25,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
50,00 
50,00 
100,00 
30,00 
0,00 
25,00 
15,00 
150,00 
100,00 
0,00 
102,69 
1.527,69 
(*) Det utestående beloppet på 102,69 miljoner ecu rrrctsvarar de utastaerrie belopp som ej betalate in 30.06.98. 
Tfttffiil f 
LÅNEGARANTIER EIB-LÂN 
GHX3RARSKTOMRÂDE 
Medelhavsomr. finans. prot<1 ) 
Medemavsomr. horisont samarb 
Totalt Medelhavsomràdet 
Centrai- och österuropa 1 
Central- och Östeuropa II 
Utvecklingsl. i Latinam. och Asten 1 
Utvecklings!, i Latinam och Asien Ii 
Utvecklingsl. i Latinam och Asien II 
Sydafrika 
Nya mandat 
F.d.jugoslav.rep.Makedonlen 
TOTALT Besluts-
referens 
R/1762/92/EEG 
90/62/EEG(4) 
91/2S2/EBG(S) 
93/696/EG<6/ 
93/115/ŒG 
96/723/EG 
96/723/EG 
S6/2077EG 
97/2SeVEG(7) 
S6V348/E6 Datum 
for beslut 
82.1977 
29.6.1992 
122.1890 
14.5.1991 
13.12.1993 
152.1993 
12.12.1996 
12.12.1996 
1.6.1995 
144.1997 
19.0598 Garanö-
sats 
75% (2) 
75% (2) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
70% 
100% 
70% 
70% Lånens 
Hngd 
(år) 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 Datum for 
borgens-
kontrakt 
30.10.1978/10.11.1978 
9.11.1992/18.11.1992 
24.4.1990/14.5.1990 
19.1.1993/42.1993 
22.7.1994/122.1994 
4.11.1993/17.11.1993 
18.03.97/26.0327 
21.10.97 
4.10.1995/16.10.1995 
25.7.1997/29.7.1997 "Jjjlp* 
6062 
1800 
7862 
1000 
700 
3000 
750 
153 
122 
300 
7105 
150 
21142 BevSJadelån 
per 
den 1.1.1896 
5400 
1800 
7200 
(3) 
928 
700 
3000 
667 
153 
52 
300 
2563 
15553 under 
halvåret 
115 
0 
115 
(3) 
0 
0 
0 
0 
875 
0 
990 Fordringar 
per 
den 1.1.1998 
2469 
779 
3248 
691 
437 
761 
307 
78 
0 
100 
144 
5765 den 30.06.1988 
2415 
1027 
3442 
688 
438 
903 
364 
78 
0 
83 
626 
6623 
(1) Varav 1500 miljoner ecu till Spanien, Grekland och Portugal. 
(2) Heltäckande garanti pä 75% för alla krediter öppnade enögt ttneoperatiuner som fastställts i ett borgenskontrakt mellan gemenskapen och BB den 30.10.1978 och den 10.111978. 
For övrigt täcker undantagsvis en garanti pä 100% de bcvsjade kredtema inom ramen för katastrofhjälpen Portugal enligt bcstammcteema i radats beslut av den 7 oktober 1975. 
(3) Den av gemenskapen garanterade delen ar 5 435,9 rnajoner ecu. varaw 141,5 rniSoner ar gararrter^ 
(4) Mottagande tredje lander: Polen, Ungern. 
(5) Mottagande tredje länder: Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien 
(6) Mottagande tredje lander: Polen, Ungern, Tjeckien. Slovakien, Bulgarien, Rumänien, Baltikum och Albanien. 
(7) Mottagande tredje lander Lander i Central- och Östeuropa,! Medetiavsomradet. i Latinamerika och Asien samt Sydafrika. 
-39-
I.C Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-Iån 
De siffror som ligger till grund för beräkningen i tabell 3 härrör från EIB (EIB-Iån till tredje 
länder ur EIB:s egna medel). 
Förväntade utanordnanden 
Vid datum för rapporten återstår 4 143 miljoner ecu att utanordna. Beloppet fördelar sig 
som följer: 
Medelhavsområdet: föregående mandat 
(protokollen med Syrien och Malta) 255 miljoner ecu 
Medelhavsområdet: 1168 miljoner ecu 
Central- och Östeuropa: 1 632 miljoner ecu 
Latinamerika och Asien: 758 miljoner ecu 
Sydafrika: 330 miljoner ecu 
FOrvantade utbetalningar 
Vad gäller utbetalningen av återstående lånemedel har följande antaganden gjorts: året 
för utanordnandet: 0 %, andra året: 10 %, tredje till femte året: 25 % per år, sjätte året: 
15%. 
Vid datum för rapporten återstod 7 307 miljoner ecu att utbetala på lån som utanordnats 
fram till detta datum. Detta belopp fördelar sig enligt följande8: 
I———ii—mrnn—minnr————T-*———" ii~*-~———-n————nnnr*——•———^—————i • -"•• i ——•————-
Medelhavsområdet: 2 531 miljoner ecu 
Central-och Östeuropa: 3 944 miljoner ecu 
Latinamerika och Asien: 588 miljoner ecu 
Sydafrika: 244 miljoner ecu 
I.D Förfarande vid utbetalning av garantier 
I.D.l In-och utlåningstransaktioner 
Gemenskapen lånar upp medel på finansmarknaden för att sedan återutlåna dessa medel på 
samma räntevillkor och löptid till medlemsstater (betalningsbalans), till tredje länder 
(ekonomiskt stöd på medellång sikt) och till företag (NGI, Euratom-lån). 
Återbetalningen av dessa lån skall täcka återbetalningen av de lån som gemenskapen har 
tagit upp. Om låntagaren inte betalar i tid skall kommissionen återbetala lånet på det 
fastställda datumet med egna medel. 
8 Baserat på antagandet om utbetalningar över fyra år (25 % per år) och en genomsnittlig beräknad 
löptid på 15 år, av vilka tre är amorteringsfria. 
31 
40-
De medel som krävs för att betala budgetgarantin när den som tagit ett lån från 
gemenskapen inte har återbetalat i tid skall anskaffas på följande sätt: 
a) Genom provisoriskt utnyttjande av likvida medel enligt artikel 12 i rådets förordning 
nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom om 
systemet för gemenskapernas egna medel. Denna metod har upprättats för att 
gemenskapen omedelbart på den fastställda förfallodagen skall kunna återbetala lån 
om låntagaren inte betalar i tid. 
b) Om den försenade återbetalningen har bekräftats tre månader efter förfallodagen skall 
kommissionen vända sig till garantifonden för att möta den konstaterade bristen. 
Denna hänvändelse syftar till att återställa kommissionens likviditet. 
c) Genom överföringsförfarandet kan de nödvändiga anslagen för att täcka den 
konstaterade bristen föras in under budgetposten för garantier. Varje disponibelt 
utrymme i reserven för garantier skall användas i första hand. Denna metod skall 
tillämpas när garanti fondens disponibla medel är otillräckliga. För att metoden skall få 
tillämpas måste den budgetansvariga myndigheten först ha gett sitt godkännande. 
d) Genom återanvändning av belopp som tidigare återvunnits från låntagare som brustit i 
återbetalning och för vilka gemenskapsgarantin har trätt i funktion. Denna metod gör 
det i praktiken möjligt att betala snabbt, givetvis under förutsättning att återvunna 
medel finns disponibla. 
I.D.2 Garantier avseende tredje land 
Gemenskapens lånegaranti gäller i fråga om tredje land för lån som beviljats av finansiella 
företag såsom Europeiska investeringsbanken (EIB). När EIB har konstaterat att en 
låntagare, vars lån är garanterat, inte har återbetalat på den utsatta förfallodagen, begär 
banken att gemenskapen betalar skuldbeloppet enligt garantiavtalen. Garantin skall betalas 
senast tre månader efter det att en begäran från EIB inkommit till gemenskapen. EIB skall 
förvalta lånet med all den noggrannhet som krävs enligt bankpraxis och skall återvinna de 
medel som inte återbetalats sedan garantin trätt i funktion. 
Sedan förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land 
trätt i kraft, föreskrivs enligt bestämmelserna i konventionen mellan gemenskapen och EIB 
om förvaltningen av fonden att kommissionen på grundval av EIB:s begäran om aktivering 
av garantin vid en konstaterad bristande återbetalning skall bevilja att banken inom tre 
månader tar ut de medel som fattas från garantifondens konto. 
Om fondens medel är otillräckliga aktiveras garantin genom samma förfarande som för 
inlånings- och utlåningstransaktioner. 
ko 
41-
II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE 
UTLÂNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND 
MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 
ILA Reserv för garantier avseende lån till tredje land 
I överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser i Edinburgh enades institutionerna 
om att Europeiska gemenskapernas allmänna budget, i enlighet med rådets beslut om 
budgetdisciplin och avtalet mellan institutionerna av den 29 oktober 1993, bör innehålla en 
reserv för lån och garantier för lån till tredje land. Denna reserv är avsedd att möta 
garantifondens behov av medel och i förekommande fall garantiansökningar som överstiger 
fondens disponibla medel, så att dessa kan påföras budgeten. 
Reservens garantibelopp är det belopp som avsatts i budgetplanen, dvs. 300 miljoner ecu i 
1992 års penningvärde. Det reserverade beloppet uppgår till 338 miljoner ecu år 1998 . 
Villkoren för inbetalningar till samt utnyttjande och finansiering av garantireserven 
fastställs genom följande beslut: 
• Rådets beslut nr 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin. 
• Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2730/94 av den 31 oktober 1994 om 
ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska 
gemenskapernas allmänna budget. 
• Rådets beslut nr 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapernas 
egna medel. 
II.B Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden 
Underlaget för inbetalningar till fonden beräknas genom tillämpning av gällande 
garantinivåer (70 %, 75 % eller 100 %): 
- på lånegarantier som beviljats av rådet och för lånegarantier som föreslagits eller 
är under förberedelse av kommissionen, på grundval av uppskattade belopp för 
utanordnande av lån i finansieringsöversikterna (EIB-Iån, Euratom-lån), 
- på lånebelopp som beviljats (för finansiellt stöd) av rådet och lån som föreslagits 
och är under förberedelse av kommissionen. 
I bilagan till rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om 
upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, som rör sätten för betalning 
till garantifonden, anges att för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till 
finansieringsorgan inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk eller strukturell 
inriktning, skall inbetalningar till fonden ske i form av årliga trancher vars storlek beräknas 
på grundval av de belopp som angivits i den ekonomiska redogörelse som bifogas 
kommissionens förslag och som vid behov anpassas mot bakgrund av rådets beslut. 
k A 
-42-
Vad gäller gemenskapens övriga in- och utlåningstransaktioner, såsom betalningsbalanslån 
till tredje land, verkställda i en eller flera trancher, skall belopp som betalas till fonden 
beräknas på grundval av det totala belopp som rådet fastställt för transaktionen. 
I förordningens bilaga anges att från och med det andra året (för transaktioner som sträcker 
sig över. flera år) skall de belopp som betalas in till fonden justeras med den skillnad som 
föreligger den 31 december föregående år mellan de uppskattningar som låg till grund för 
den föregående betalningen och det faktiska utfallet av de lån som godkändes under året. 
Skillnader som avser det föregående året medför en betalning det påföljande året. 
I bilagan anges även att när kommissionen inleder ett betalningsförfarande skall den gå 
igenom de transaktioner som redan föranlett betalningar, och i de fall de tidsfrister som 
ursprungligen fastställts inte iakttagits skall den föreslå att detta beaktas vid beräkningen av 
den första betalning inom ramen för påbörjade låneoperationer, som skall göras vid början 
av det påföljande räkenskapsåret. 
Den budgetansvariga myndigheten antog under det första halvåret 1998 överföring 8/98 
som, i likhet med inledningen av varje budgetår, syftade till att justera de belopp som 
tillförts fonden och överföra motsvarande belopp till de årliga trancherna i EIB:s 
finansieringsöversikter för lån till projekt i tredje land (Central- och Östeuropa, 
Medelhavsländerna, länder i Latinamerika och Asien samt Sydafrika). 
II.C Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier 
Vad avser EIB-Iån som garanteras till 75 % baseras inbetalningen till fonden på 75 % av 
det totala beloppet för de beviljade operationerna. 
De EIB-Iån som beviljades av rådet den 14 april 1997 omfattas av en garanti som begränsas 
till 70 % av de totala öppnade krediterna. Inbetalningen baseras på 70 % av de 
utanordnanden som förutses för året. 
II.D Inbetalning till garantifonden 
De belopp som inbetalas till garanti fonden beräknas med hjälp av den tillämpliga 
inbetalningssatsen (14 %), enligt det underlag som definierats ovan. 
I förordningen om garantifonden fastställs i artiklarna 2 och 4 att fonden skall tillföras 
medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 14% av 
transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. Eftersom 
målbeloppet hade uppnåtts den 31 december 1997 har kommissionen enligt förordningen 
lagt fram förslag om omprövning av inbetalningssatsen. Förslagen ingår i den 
sammanfattande rapporten för fondens verksamhet som kommissionen har utarbetat i 
enlighet med artikel 3 i förordningen om fondens inrättande (KOM(1998) 168 Slutl, 
18.3.1998). 
kl 
43-
II.E Resterande utrymme i reserven för garantier 
Det resterande utrymmet i garantireserven utgörs av skillnaden mellan reserven och 
rubriken inbetalning till garanti fonden. 
11.F Återstående utlåningskapacitet 
Den återstående utlåningskapaciteten är lånesidans motsvarighet till det resterande 
utrymmet i garantireserven med utgångspunkt från de gällande garantinivåerna. 
43 
44-
III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 
kk 
45 • 
Landrltklndlkatorer 
Land: Bulgarlen 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
. Inflationstakt (dec - dec) 
Valutakurs (lev pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (1 mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver, inkl. guld (i slutet av perioden) 
i mdr USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, 1 mdr USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponerlng/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemäng 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetsindlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perloden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
O) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
2,1 
8,6 
11,6 
32,8 
71 
•5,7 
7,0 
•0,5 
90 
1,5 
2,8 
10,2 
0,9 
0,3 
0,6 
79 
151 
14 
none 
none 
7,3 
5,7 
7,7 
-
none 
none 
03/95 09/95 
90 90 
(187) (181) 
03/95 09/95 
93 94 
(135) (135) 
21.9 22.2 1996 
-10,9 
-8,3 
12,5 
310,8 
487 
-11,0 
6,3 
0,8 
109 
0,8 
1,6 
9,6 
1,0 
0,4 
0,6 
103 
153 
17 
none 
none 
8.1 
6,5 
10,0 
SBA 
(7/96-2/98) 
no (4) 
none 
none 
03/96 09/96 
99 92 
(178) (178) 
03/96 09/96 
92 93 
(135) (135) 
23.1 23.5 1997 
-6,9 
-11,5 (5) 
13,7 
580,0 
1792 
-2.6 
6.3 
4.4 
498 
2.5 
5,2 
9.7 
1.1 
0,6 
0,5 
97 
156 
14 
none 
none 
5,7 
4,8 
7.4 
SBA 
(6/97-5/98) 
yes 
B3 
none 
03/97 09/97 
111 96 
(179) (180) 
03/97 09/97 
97 99 
(135) (135) 
22.5 22.2 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Standby-avtal som avbröts i september 1996.A23 
(5) Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 
k? 
-46-
Landriskindikatorer 
Land: Tjeckiska republiken 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (koruna pr. USD)(i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i mdr. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld (i slutet av perioden) 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU.s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kredltvärdlghetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga, rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering 
: fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
6,4 
8,7 
2,9 
7,9 
26,6 
0,3 
28,2 
-2,7 
2526 
14,0 
6,1 
16,5 
2,6 
2,0 
0,6 
32,6 
58,6 
9,2 
none 
none 
5,8 
2,6 
2,5 
-
Baal (09/95) 
A 
03/95 09/95 
35 41 
(187) (181) 
03/95 09/95 
33 30 
(135) (135) 
55.8 58.4 1996 
3,7 
6,8 
3,5 
8,6 
27,1 
•0,4 
29,9 
-7,6 
1388 
12,4 
4,4 
20,8 
3,8 
3,0 
0,8 
37,0 
69,6 
12,8 
none 
none 
7,3 
2,7 
1,9 
-
Baal 
A 
03/96 09/96 
36 35 
(178) (178) 
03/96 09/96 
30 29 
(135) (135) 
60.1 62.0 1997 
1,0 
2,3 
5,2 
10,0 
34,4 
-2.0 
29,7 
-6,1 
1275 
9,7 
3,6 
21.4 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
48,4 
72,1 
n.a. 
none 
none 
5,9 
2,2 
1,6 
- • 
Baal 
A 
03/97 09/97 
37 37 
(179) (180) 
03/97 09/97 
28 28 
(135) (135) 
62.8 63.1 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
^ 
-47 
Landrlsklndlkatorer 
Land: Estland 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (i slutet av perioden) 
Valutakurs (kroon pr. USD)(genomsnitt) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) (exkl. offentliga överföringar) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld (inkl. IMF) 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
KredKvärdighetsindlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(4) 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
4,3 
1,4 
9,7 
28,9 
11.5 
-1,2 
1840 
-7,4 
199 
583 
2,7 
268,6 
21,0 
6,0 
15,0 
7,5 
14,6 
1.1 
none 
none 
0,5 
16,5 
2.2 
SBA 
(4/95-6/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
66 76 
(187) (181) 
03/95 09/95 
79 79 
(135) (135) 
25.4 26.3 1996 
4,0 
1,1 
10 
14,8 
12 
-1,5 
2077 
-11.7 
111 
640 
2,4 
295,2 
51,2 
27,5 
23,7 
6,8 
14,2 
2,5 
none 
none 
0,5 
13,8 
2,0 
SBA 
(7/96-8/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
73 71 
(178) (178) 
03/96 09/96 
76 71 
(135) (135) 
28.9 31.1 1997 
11,4 
13,4 
10,5 
12.5 
13,9 
2,1 
2926 
-12,0 
131 
830 
1.9 
246,2 
51.7 
40,1 
11,6 
5,4 
8,4 
1,8 
none 
none 
0,6 
17,5 
1,5 
SBA 
(11/97-12/98) 
yes 
Baal 
BBB+ 
03/97 09/97 
69 63 
(179) (180) 
03/97 09/97 
65 63 
(135)(135) 
33.6 36.9 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Angivelser i Estlands valuta kroon har omräknats enligt den genomsnittliga växelkursen gentemot dollarn under året. 
Under 1996 och 1997 återbetalade Estland utlandslån i förskott. 
tf 
•48-
Landriskindikatorer 
Land: Före detta jugoslaviska republiken Makedonien 
Roal BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (denar pr. USD)(i slutet av perioden) 
Konsoliderat statligt budgetsaldo (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver inklusive guld (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning (i milj. USD) 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s rlskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kredltvärdighetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(4) 
(5) 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1095 
-1.2 
-10,0 
23,7 
8.6 
38.0 
-1.2 
1.2 
-5,7 
13,0 
270.0 
1.9 
1.1 
141,0 
84,0 
57,0 
29,5 
92,6 
10,1 
66.0 
326,0 
SBA 
(05/95-04/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
108 118 
(187)(181) 
none 
none 1996 
0,8 
3,4 
24,9 
-0,7 
41,3 
-0,5 
1.1 
-7.3 
12.0 
267,0 
2,0 
1,2 
124,0 
70,0 
54,0 
31,9 
102.5 
10,8 
34,0 
37,0 
SBA 
(05/95-04/96) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
85 59 
078) (178) 
none 
none 1997 
1.5 
0.0 
26,3 
2.7 
55,4 
-0,4 
1,2 
-8,3 
18,0 
280,0 
1.9 
1.1 
117.0 
47.0 
69,0 
35.9 
92,3 
9.2 
none 
87,0 
0,3 
2,6 
2,4 
ESAF 
(04/97) 
yes 
none 
none 
03/97 09/97 
107 151 
(179)(180) 
none 
none 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Det finns luckor i handelsstatistiken till följd av varierande tillgång till uppgifter, särskilt under 1996. 
(5) Siffrorna för bytesbalansunderskottet kan vara för höga till följd av bristande uppgifter om vissa överföringar. 
(6) Återbetalningarna av skulder inkluderar inte skulder till IMF. Siffrorna avser en uppskattning av betalningarna till kommersiella långivare. 
4t 
-49. 
Landriskindikatorer 
Land: Ungern 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i % av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (förinter pr. USD)(i slutet av perioden) 
Konsoliderat statligt budgetsaldo (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i mdr USD 
i antal månaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar, inklusive tidigarelagda återbetalningar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valgta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(4) 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
1.5 
4,6 
10,2 
28,3 
139,5 
-6,8 
12,8 
-5,5 
4453 
12,0 
9,4 
31,7 
8,4 
6,0 
2,4 
70,9 
185,3 
43,6 
none 
none 
13,0 
3,1 
6.6 
-
Ba1 
BB+ 
03/95 09/95 
50 44 
(187) (181) 
03/95 09/95 
45 48 
(135) (135) 
46.4 45.0 1996 
1.3 
3,4 
9,9 
19,8 
164,0 
•3,3 
14.2 
-3,7 
1987 
9,7 
7,0 
27,6 
9,7 
7,4 
2,3 
61,4 
143,6 
42,0 
none 
none 
9,6 
2,7 
5,2 
SBA 
(3/96-2/98) 
yes 
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
44 44 
(178) (178) 
03/96 09/96 
50 50 
(135) (135) 
43.6 44.7 1997 
4.4 
11,1 
8,7 
18,4 
203,5 
-4,6 
24.5 
-2,2 
1653 
8,4 
4,7 
23.8 
11.3 
9,0 
2,3 
52,6 
96,4 
39,5 
none 
none 
8.6 
3,0 
2.9 
SBA 
(3/96-2/98) 
yes 
Baa3 
BBB-
03/97 09/97 
46 41 
(179) (180) 
03/97 09/97 
48 46 
(135) (135) 
47.6 49.7 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Avser endast varor 1995 och 1996. 
k°i 
50-
Landriskindikatorer 
Land: Lettland 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec - dec) 
Valutakurs (lat pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster (tjänster exkl. 
betalning för produktionsfaktorer) 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P-.s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
-0,8 
-6,3 
6,6 
23,1 
0.54 
-3.4 
2088 
-0.4 
244 
586 
3.2 
403 
39.0 
n.a. 
n.a. 
9,2 
19,3 
3.0 
none 
none 
0.7 
12.3 
4,0 
SBA 
(4/95-4/96) 
no 
none 
none 
03/95 09/95 
106 116 
(187)(181) 
03/95 09/95 
91 89 
(135) (135) 
22.6 23.4 1996 
3,3 
1,4 
7,2 
13,0 
0,56 
-1,3 
2613 
-5,5 
379 
773 
3,1 
409 
71,0 
n.a. 
n.a. 
8.2 
8,0 
4.9 
none 
none 
0,7 
12,4 
1.9 
SBA 
(5/96-8/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
89 75 
(178X178) 
03/96 09/96 
86 88 
(135) (135) 
24.7 25.7 1997 
6.5 
6.1 
7,0 
7.0 
0,59 
1,8 
2789 
-8.0 
422 
821 
2.9 
370 
n.a. 
n.a 
n.a 
6,8 
15,1 
n.a. 
none 
none 
0.7 
15,7 
2.1 
SBA 
(9/97-2/99) 
yes 
none 
BBB 
03/97 09/97 
63 59 
(179) (180) 
03/97 09/97 
79 74 
(135) (135) 
29.1 32.6 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
5o 
-51-
Landriskindikatorer 
Land: Litauen 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec - dec) 
Valutakurs (litas pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (I % av BNP) 
Finansiell balans (financial balance) 
Kapitalbalans (fiscal balance) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) exkl. officiella transfereringar 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden, utländska bruttotillgångar) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kredltvärdighetslndikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P;s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(4) 
(4) 
0) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
3,3 
5,3 
7,3 
35,7 
4,0 
-1,8 
-3,3 
3,2 
-10,2 
71 
819 
3,9 
757 
69 
n.a. 
n.a. 
13,9 
34,3 
3,1 
none 
none 
1.4 
13,9 
4,8 
EFF 
(10/94-10/97) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
108 118 
(187)(181) 
03/95 09/95 
95 90 
(135)(135) 
21.7 22.9 1996 
4,7 
3,7 
6,2 
13,1 
4,0 
-2,5 
-3,6 
4,2 
-9,2 
153 
834 
2,4 
1076 
120 
n.a. 
n.a. 
15,3 
32,7 
3,6 
none 
none 
1.4 
10,2 
2,6 
EFF 
(10/94-10/97) 
yes 
Ba2 
none 
03/96 09/96 
85 59 
(178)(178) 
03/96 09/96 
89 90 
(135)(135) 
23.8 25.3 1997 
5,7 
0,7 
6,7 
8,4 
4,0 
-1.2 
n.a. 
5,2 
-10,3 
328 
1063 
2,1 
1407 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
15.4 
27.0 
n.a. 
none 
none 
1.6 
9,4 
2,5 
EFF 
(10/94-10/97) 
yes 
Ba1 
BBB-
03/97 09/97 
72 62 
(179) (180) 
03/97 09/97 
85 80 
(135)(135) 
27.4 31.1 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) I den finansiella balansen räknas inte statens nettoutlåning med, till skillnad från i kapitalbalansen. 
SA 
52-
Landriskindikatorer 
Land: Rumänien 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (i slutet av perioden) 
Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld (inkl. kortfristiga) 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perloden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
7,1 
9.4 
8 
27,8 
2760 
-2,6 
7,9 
-5,0 
417 
1579 
2.0 
6,5 • 
1366 
1073 
293 
17,7 
68,9 
14,5 
none 
none 
10,2 
11,5 
10,1 
SBA 
(5/94-12/95) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
68 64 
(187) (181) 
03/95 09/95 
73 71 
(135) (135) 
28.1 29.7 1996 
4,1 
9,9 
6.3 
56,9 
4035 
-3,9 
8,1 
-7,2 
263 
2103 
2,4 
8,3 
1527 
1159 
368 
23,7 
86,5 
15,8 
none 
none 
10,2 
9,1 
12.5 
SBA 
(4) 
no (5) 
Ba3 
BB-
03/96 09/96 
67 61 
(178) (178) 
03/96 09/96 
68 72 
(135) (135) 
30.9 31.0 1997 
-6,6 
-5,9 
8,8 
151,4 
8023 
-3,7 
8,4 
-6,7 
1224 
3803 
4,4 
9,3 
2581,5 
2080 
501,5 
26,8 
94,5 
26,2 
none 
none 
11,0 
8,5 
9,4 
SBA 
(4/97-5/98) 
no (6) 
Ba3 
BB-
03/97 09/97 
75 75 
(179) (180) 
03/97 09/97 
64 67 
(135) (135) 
32.7 34.1 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Standby-avtalet beviljades i maj 1994 och utvidgades och gavs förlängd löptid under hela 1997. 
(5) Avtalet avbröts i mars 1996. Ett nytt avtal beviljades dock av IMF den 22 april 1997. 
(6) Avtalet annulerades och endast två av fem delutbetalningar genomfördes 
SI 
53 
Landriskindikatorer 
Land: Slovaklen 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (% av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (SKK pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetslndikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
6,9 
8,3 
13,1 
7,2 
29,6 
0,1 
11,0 
2,3 
134 
3418 
4,1 
5,7 
1202 
813 
389 
32,9 
52,0 
11,0 
none 
none 
4,1 
5,2 
2,8 
SBA 
(7/94-3/96) 
no (4) 
Baa3 
BB+ 
03/95 09/95 
53 51 
(187)(181) 
03/95 09/95 
61 59 
(135) (135) 
33.2 35.7 1996 
6,6 
2,5 
12,8 
5,4 
31,9 
-1,3 
10,9 
-10,2 
129 
3473 
3,4 
7,7 
1365 
858 
507 
40,6 
70,6 
12.5 
none 
none 
4,5 
4,5 
3,2 ' 
-
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
48 49 
(178) (178) 
03/96 09/96 
57 53 
(135) (135) 
38.6 41.2 1997 
6,5 
2,0 
12,5 
6,4 
34,8 
n.a. 
11,0 
-6,9 
150 
3299 
3.2 
9,8 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
50,3 
89,4 
n.a. 
none 
none 
4.3 
3,6 
3,2 
-
Baa3 
BBB-
03/97 09/97 
53 54 
(179) (180) 
03/97 09/97 
52 52 
(135) (135) 
43.9 44.8 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Den halvtidsöversyn av programmet som hade planerats för februari 1995 slutfördes inte. 
S3 
-54-
Landriskindikatorer 
Land: Armenlen 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (% av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (dram pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (1 milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetsindlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
6,9 
1,5 
8,1 
31,9 
402 
-11.1 
270 
-37,6 
19 
107 
1.6 
371 
63,0 
n.a. 
n.a. 
28,8 
137,4 
20,6 
n.a. 
n.a. 
SBA 
(06/95-05/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
140 122 
(187) (181) 
none 
none 1996 
5,8 
1.2 
9.7 
5,8 
435 
-9,3 
290 
-26,9 
22 
168 
2,2 
614 
74,7 
n.a. 
n.a. 
38,0 
211,7 
20,3 
n.a. 
n.a. 
0,8 
10,3 
21,9 
ESAF 
(02/96-01/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
150 137 
(178) (178) 
none 
none 1997 
3,1 
0,9 
11,0 
21.9 
495 
-5,9 
239 
-29,0 
51 
240 
2,8 
786 
54,2 
n.a. 
n.a. 
48,3 
328,9 
16,4 
n.a. 
n.a. 
0,7 
7,2 
23,7 
ESAF 
(07/97-06/98) 
yes 
none 
none 
03/97 09/97 
141 136 
(179) (180) 
none 
none 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
5k 
55 
Landriskindikatorer 
Land: Vitryssland 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
inflationstakt (årligt genomsnitt) 
Valutakurs (rubier pr. USD) (genomsnitt) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perloden) 
i milj. USD 
i antal månaders import och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Skurdomläggningsavtal 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
-10,4 
-11,5 
2,7 
244 
11500 
-2,8 
4.7 
-5,4 
7 
377,0 
0,8 
1,7 
178,0 
n.a. 
n.a. 
16,0 
35,5 
3,8 
460 
none 
0,5 
2,6 
0,8 
SBA 
(12/95-11/96) 
no (4) 
none 
none 
03/95 09/95 
135 134 
(187) (181) 
03/95 09/95 
112 112 
(135) (135) 
15.215.5 1996 
2,6 
3,2 
3,9 
53 
13400 
-2,0 
5,8 
-3,7 
6 
469,2 
0,8 
1,1 
163,2 
n.a. 
n.a. 
7,8 
18,5 
2,8 
n.a. 
none 
0,5 
3,6 
0,7 
SBA 
(12/95-11/96) 
no (4) 
none 
none 
03/96 09/96 
128 142 
(178) (178) 
03/96 09/96 
116 118 
(135) (135) 
14.5 14.6 1997 
10,0 
17,6 
2,3 
64 
26200 
-2,1 
7.4 
-6,0 
n.a. 
393.7 
0.5 
0,9 
170.4 
n.a. 
n.a. 
6,7 
12,2 
2.3 
n.a 
none 
0.4 
3.8 
0,5 
-
none 
none 
03/97 09/97 
154 131 
(179) (180) 
03/97 09/97 
118 121 
(135) (135) 
14.5 14.2 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna 
(4) be ae tonxiaranae anmärkningarna. 
Den översyn efter första fjärdedelen av programmet som ursprungligen planerats för december 1995 har inte genomförts. 
sr 
56-
Landriskindikatorer 
Land: Georgien 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktlon (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (lari pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(1 konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
2.4 
•9,8 
3,4 
57,4 
1,2 
-5,3 
358 
-14,0 
6 
157 
2,7 
1223 
35 
n.a. 
n.a. 
42,4 
3,4 
7,3 
n.a. 
n.a. 
SBA 
(06/95-05/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
166 151 
(187)(181) 
none 
none 1996 
11,0 
6,7 
2,3 
13,7 
1,3 
-4,5 
415 
-9,0 
54 
158 
2,5 
1373 
50 
n.a. 
n.a. 
30,0 
3,3 
9,8 
n.a. 
n.a. 
2,1 
12,1 
39,9 
ESAF 
(02/96-01/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
153 153 
(178) (178) 
none 
none 1997 
11,0 
8,1 
2,6 
7,3 
1.3 
-4,1 
452 
-10,0 
189 
173 
2,2 
1565 
53 
n.a. 
n.a. 
29,9 
3,5 
9,2 
n.a. 
n.a. 
1,8 
9,5 
32,7 
ESAF 
(02/97-03/98) 
yes 
none 
none 
03/97 09/97 
173 163 
(179) (180) 
none 
none 
(1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
66 
57 
Landriskindikatorer 
Land: Moldavian 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (i slutet av perioden) 
Valutakurs (leu pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetslndlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P.-s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(3) 1995 
-1.9 
-6,0 
1,4 
23,8 
4,5 
-5,8 
739 
-8,0 
63,7 
240 
4,3 
671,0 
73,9 
n.a. 
n.a. 
47,0 
90,8 
10,0 
none 
none 
0.8 
8.7 
7.9 
SBA 
(3/95-3/96) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
157 141 
(187) (181) 
none 
none 1996 
-8,0 
-5,1 
1,8 
15,1 
4,6 
-9,8 
822 
-12,9 
23,8 
314 
3,4 
821,0 
49.3 
n.a. 
n.a. 
50,2 
99,9 
6,0 
none 
none 
1.0 
9,3 
9,3 
EFF 
(5/96-5/99) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
134 125 
(178) (178) 
none 
none 1997 
1.3 
-2,3 
1,6 
11,2 
4,6 
-6,7 
823 
-13,0 
59,9 
366 
3,7 
1045,0 
139,9 
n.a. 
n.a. 
55,0 
127,0 
17,0 
none 
none 
0,8 
6,5 
8,3 
EFF 
(5/96-5/99) 
no 
Ba2 
none 
03/97 09/97 
113 104 
(179) (180) 
none 
none 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
£f 
58-
Landriskindikatorer 
Land: Ukraina 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (karb. pr. USD 1995) (Hrv. per USD) 
auktion/interbank (i slutet av perioden) 
kontant (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalingsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (exkl. överföringar) (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i mrd USD) 
Officiella valutareserver, brutto 
I milj. USD 
i antal veckors import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdlghetslndikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) * 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
-11,8 
-11.7 
0,6 
182,0 
179400 
186000 
-5,0 
16,4 
-5,0 
0.3 
1134 
3,7 
8,1 
1531 
986 
545 
23,3 
53.6 
9,3 
236,0 
(4) 
1,5 
1,4 
0,7 
SBA 
(04/95-04/96) 
no (5) 
none 
none 
03/95 09/95 
145 138 
(187)(181) 
03/95 09/95 
109 111 
(135) (135) 
15.5 15.7 1996 
-10,0 
-5,1 
1,3 
40,0 
1,9 
1,9 
-3,2 
20,3 
-2,7 
0,5 
1994 
5,2 
9,2 
1221 
716 
505 
21,2 
45,3 
6,6 
n.a. 
(4) 
3,0 
2,6 
1,2 
SBA 
(05/96-02/97) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
136 135 
(178)(178) 
03/96 09/96 
107 111 
(135) (135) 
16.7 16.6 1997 
-3,2 
-1,6 
2,6 
10,1 
1.9 
1.9 
-5,6 
20,4 
-3,1 
0,58 
2375 
6,3 
11,8 
1440 
794 
646 
23,8 
58,1 
7,1 
n.a 
none 
4,0 
2,7 
1,6 
SBA 
(07/97-06/98) 
yes 
none 
none 
03/97 09/97 
136 129 
(179) (180) 
03/97 09/97 
109 105 
(135) (135) 
17.6 19.8 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
(4) Omläggning av skulder till Ryssland och Turkmenistan. 
(5) Avbrutet i november 1995. 
Si 
59 
Landriskindikatorer 
Land: Algeriet 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Gas- och oljeproduktion (procentuell förändring) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (dinarer pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver 
i mdr USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning (mdr USD) 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ 
(Datum) 
Villkoren uppfylls 
Kreditvärdighetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1995 
3,9 
4,4 
21,9 
52.2 
-1,4 
10,3 
-5,4 
0 
2,1 
2,1 
32,5 
9,4 
7,1 
2,3 
78,6 
297,1 
42,5 
none 
4,9 
12,2 
2,8 
8,9 
SBA/EFF 
(5/94 - 5/95) 
yes 
none 
none 
03/95 09/95 
102 107 
(187) (181) 
03/95 09/95 
89 91 
(135) (135) 
23.5 22.8 1996 
3,8 
6,3 
15,1 
56,2 
3,0 
13,2 
2,7 
270 
4,2 
4,5 
33,5 
7,4 
5,2 
2,2 
73,4 
240,1 
29,2 
none 
3,5 
11,6 
2,7 
6,8 
EFF/CCFF 
(5/95 - 5/98) 
yes 
none 
none 
03/96 09/96 
109 97 
(178) (178) 
03/96 09/96 
95 95 
(135) (135) 
21.5 22.8 1997 
1,3 
6,0 
6,0 
58,0 
2,4 
13,8 
7.3 
260 
8,0 
9,4 
30,0 
6,3 
4,2 
2,1 
63,4 
219,5 
29,8 
none 
2,2 
7,7 
2,1 
4,6 
EFF 
(5/95-5/98) 
yes 
none 
none 
03/97 09/97 
102 97 
(179) (180) 
03/97 09/97 
96 96 
(135) (135) 
23.2 24.5 
(1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. 
b°\ 
•60-
Förklaring till landrlshindikatorer. 
Standardfotncfer 
(1 ) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna 
och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta rl6ken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, 
men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kredltv. för alla länder förbättras. 
Förkortningar och *npfl 
SÄP Standard and Poor's 
CCFF-- Compensatory and Contingency Financing Facility 
EFF= Extended Financing Facility 
SBA = Stand-By Arrangement 
STF= Systemic Transformation Facility 
est.= Estimates 
n.a = not available 
prelim.= Preliminary 
no 
none 
yes ekonomiskt stöd för kompensation och oförutsedda händelser 
förstärkt ekonomiskt stöd 
"sfand-by"-avtal 
systemskiftesfaciliteten 
uppskattat värde 
ingen uppgift 
preliminär 
nej 
inga/inget 
ja 
6<o 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 537 slutlig 
UMENT 
sv 01 09 17 
Katalognummer : CB-C0-98-543-SV-C 
ISBN 92-78-39393-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
/- . 'i