Yttrande från Regionkommittén om "Kommissionens rapport 'Yngre jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket'"

(97/C 215/06)

BAKGRUND- Kommissionens rapport "Yngre jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket" (KOM(96) 398 slutlig).

- Kommissionens beslut den 5 september 1996 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende, i enlighet med artikel 198c i EG-fördraget.

- Regionkommitténs beslut den 18 juli 1995 att ge utskott 2 "Fysisk planering, jordbruk, jakt, fiskeri, skogsbruk, havsmiljö och bergsområden" i uppdrag att utarbeta ett yttrande i frågan.

- Utkastet till yttrande (CdR 457/96 rev.), antaget av utskott 2 den 12 februari 1997. Föredragande var Pauliina Haijanen och Michel Lafay.

Med beaktande av detta antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 17:e plenarsession den 12-13 mars 1997 (sammanträdet den 13 mars).

1. Inledning

1.1. Regionkommittén anser att jordbrukarnas och landbygdsbefolkningens allt högre medelålder utgör ett allvarligt hot mot en balanserad utveckling av Europeiska unionens landsbygd. Detta fenomen äventyrar skapandet och utvecklingen av en sund regional infrastruktur på landsbygden, och medför en flykt från dessa områden och avfolkning. Det ämne som behandlas i kommissionens dokument är av avgörande betydelse för Europas och EU:s framtid. Det är inte bara ett yrkes framtid som står på spel, utan all ekonomisk verksamhet på landsbygden påverkas. Jordbruket kan inte bestå utan yngre jordbrukare. Om dessa försvinner kommer vår jordbrukspolitik att hotas.

1.2. Enligt kommissionens rapport, som baseras på uppgifter från 1989/1990, är ca 55 % av jordbrukarna 55 år eller mer, och ett stort antal av dessa kan inte räkna med att en familjemedlem kommer att ta över gården. Dessa siffror är sju år gamla och täcker därför inte de tre nya medlemsstaterna. Regionkommittén beklagar att det inte finns någon aktuell omfattande studie av hög kvalitet beträffande de yngre jordbrukarnas nuvarande situation.

1.3. Det är tydligt att landsbygden utan en dynamisk politik som syftar till att "föryngra" den jordbrukande befolkningen kommer att ställas inför allvarliga sociala problem och infrastrukturproblem. Den svaga ökningen av jordbruksinkomsterna, produktionsbegränsningarna och osäkerhet om framtiden på grund av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) uppmuntrar säkerligen inte unga människor att ge sig in i denna bransch. I vissa medlemsstater gör man dock särskilda insatser för att förbättra kvinnornas ställning på landsbygden.

1.4. I detta sammanhang blir GJP mycket viktig. Genom sin gemensamma jordbrukspolitik bör EU stödja alla jordbruk på ett sådant sätt att de blir livskraftiga. Jordbruksverksamheten bör utvärderas i förhållande till gårdens lönsamhet och graden av privata initiativ, med utgångspunkt i familjejordbruk. Yngre jordbrukare delar också detta synsätt.

1.5. Tack vare de handlingsmöjligheter som EU ställt till deras förfogande kan medlemsstaterna lösa de problem som yngre jordbrukare stöter på. Medlemsstaterna måste vidta mer bestämda åtgärder för att lösa detta problem, samtidigt som man på lokal nivå tar mer hänsyn till de yngre nyblivna jordbrukarnas behov. Den lokala dimensionen och respekten för subsidiaritetsprincipen är nyckelfaktorer som ska ge landsbygden en nytändning, men samtidigt måste den politik som förs vara flexibel och svara mot lokala och regionala behov.

1.6. De krav som jordbrukspolitiken ställer måste beaktas, särskilt de som gäller respekt för konkurrensregler. Man bör dock ge medlemsstaterna ett visst spelrum när det gäller förberedelserna och genomförandet av praktiska åtgärder. Man bör se till att det inte bara genomförs sådana åtgärder, utan också att det europeiska jordbruket inte förlorar sin framtidstro.

1.7. Svårigheter skapas även av skillnader i uppgifter om villkoren på landsbygden och det faktum att denna statistik snabbt blir föråldrad, vilket minskar dess pålitlighet. Om kommissionen fick ny och uppdaterad information skulle den ha möjlighet att mer exakt analysera situationen och det skulle vara lättare för den att dra korrekta slutsatser. Regionkommittén anser för övrigt att medlemsstaterna och särskilt kommissionen bör utarbeta mer exakta nationella statistiksystem.

2. Allmänna kommentarer till jordbrukets nuvarande situation, de yngre jordbrukarnas svårigheter och krav samt framtida behov

2.1. Enligt kommissionens rapport är för närvarande mindre än 10 % av jordbrukarna under 35 år och medelåldern ökade ytterligare mellan 1979/1980 och 1989/1990, enligt uppgifterna från 1989/1990. Strukturen hos jordbrukarnas befolkningspyramid påverkar det sociala livet på landsbygden, och man kan konstatera en brist på sociala kontakter med andra människor i samma ålder, och endast ett fåtal jordbrukare har vuxit upp någon annanstans än på landsbygden. Detta gör det svårt att skapa sociala organisationer och starkare band till folk i städerna. De yngre jordbrukarna fäster själva stor vikt vid att ha egna organisationer och möjligheter att utöva inflytande.

2.2. Kommissionen noterar i sin rapport att de yngre jordbrukarna har de största jordbruken av alla åldersgrupperna, och därmed bättre möjlighet att effektivt utnyttja jordbrukets produktionsfaktorer. Den ekonomiska situationen för yngre jordbrukare inom EU varierar dock stort. De ådrar sig ofta stora finansiella kostnader i samband med övertagandet av en gård.

2.3. Antalet sysselsatta inom de olika delarna av jordbruks- och skogsbrukssektorn har minskat betydligt. Denna utveckling har medfört att landsorten har avfolkats, att det uppstått en brist på utbildad arbetskraft och att infrastrukturerna förändrats, särskilt när det gäller tjänster. På grund av den osäkra sysselsättningssituationen är det absolut önskvärt att EU koncentrerar sina ansträngningar på att bevara de befintliga arbetstillfällena på landsbygden och skapa nya arbetstillfällen.

2.4. De svårigheter som de yngre jordbrukarna ställs inför beror i allmänhet på att det uppstått nya samhällsekonomiska förhållanden samt en känsla av osäkerhet. Yngre jordbrukare måste kämpa med avfolkning och landbygdsområdenas tillbakagång, vilket orsakats av bristande infrastrukturer och en lägre servicenivå.

2.5. Jordbrukarna ställs också inför en rad sociala problem: risken att deras kulturella identitet urholkas, en allt starkare känsla av maktlöshet och isolering samt allmänhetens negativa bild av jordbrukaryrket. Kvinnornas svaga ställning inom jordbruket utgör också ett problem.

2.6. När det gäller finansieringsproblemet medför etableringen ett stort betalningsansvar, särskilt när det gäller att kompensera arvingar eller köpa jord. Framtidsutsikter med omfattande ekonomiska åtaganden gynnar säkerligen inte överlåtelsen av gårdar och hotar en fortlöpande utveckling av jordbruken efter överlåtelsen. De skatter och avgifter som tas ut vid överlåtelse av jordbruk spelar en likartad roll härvidlag.

3. Aktuella gemenskapsåtgärder

3.1. Strukturåtgärder enligt mål 5a

3.1.1. Stöd till etablering och investeringar

3.1.1.1. Regionkommittén ställer sig positiv till gemenskapens insatser i form av stöd till etablering och investeringar riktade till yngre personer som vill bli jordbrukare, även i form av sammanslutningar, och uttalar sitt stöd för att medlemsstaterna förstärker insatserna av dessa åtgärder.

3.1.2. Yrkesutbildning för yngre jordbrukare

3.1.2.1. Regionkommittén anser att yrkesutbildningen är en mycket viktigt del av den yrkesmässiga utvecklingen av yngre jordbrukare som skall hantera ständigt förändrade produktionsvillkor. EU bör finansiera en yrkesutbildning som ger alla yngre europeiska jordbrukare samma möjligheter. Dessutom bör EU uppmuntra medlemsstaterna att använda det stöd som baseras på förordning (EEG) nr 2328/91 () om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet.

3.1.2.2. Kommittén anser för övrigt att det är viktigt att utvidga yrkesutbildningen till att omfatta nyetablerade jordbrukare som inte kommer från en lantlig miljö, för att skapa effektiva landsbygdsorganisationer med en bred bas. Förutom att täcka alla aspekter av jordbruksproduktion bör yrkesutbildningen ta upp hur företag sköts, inklusive företagsekonomi, marknadsföring, kommunikation och socialkunskap. De unga jordbrukarna erkänner också själva behovet av en effektiv vidareutbildning. Därutöver är det önskvärt att även miljöfrågor, ekologi, bevarande av landskapsbilden och kulturlandskapet ingår i utbildningen.

3.2. Följdåtgärder till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken

3.2.1. Förtidspensioneringssystem

3.2.1.1. Regionkommittén stöder förtidspensioneringssystemet, som är ett effektivt instrument för att föryngra jordbrukssektorn, men beklagar att systemet inte tillämpas i någon större omfattning i medlemsstaterna. Enligt Regionkommittén bör man prioritera överlåtelse av jordbruk till yngre jordbrukare som åtar sig att driva jordbruk på heltid eller att höja kvaliteten i produktionen. Man bör inte heller glömma medlemsstaternas egna insatser för att tillämpa ett sådant system.

3.2.1.2. Man bör medge viss lokal och regional flexibilitet när det gäller tolkningen av kravet på att främst utöva jordbruksverksamhet. För att garantera tillgång till tjänster och arbetstillfällen i landsbygdsområdena är det viktigt att förtidspensioneringssystemen föreskriver åtgärder som garanterar de jordbrukare som överlåter sin gård en möjlighet att stanna kvar på landsbygden.

3.2.2. Andra följdåtgärder till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken

3.2.2.1. Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att yngre jordbrukare är mycket motiverade när det gäller de åtgärder som åtföljer GJP-reformen, som exempelvis gäller arbetsmässig diversifiering och produktionsmetoder som kan kombineras med miljöskydd och bevarande av grönområden.

3.2.2.2. Med tanke på detta ställer sig Regionkommittén bakom Cork-deklarationen, där man hävdar att politiken bör främja den europeiska landsbygdens utveckling på ett sätt som bevarar dess kvalitet och skönhet (naturresurser, biologisk mångfald och kulturell identitet). En sådan politik hjälper till att bevara en levande landsbygd.

3.2.2.3. Kommissionen bör sträva efter att upprätthålla de yngre jordbrukarnas större motivation och högre utbildningsnivå genom att ordna ytterligare utbildning, vägledning och rådgivning.

3.2.2.4. Kommissionen bör ta hänsyn till de yngre jordbrukarnas motivation och högre utbildningsnivå, särskilt när det gäller förvaltning av miljön. Åtgärder som syftar till att skydda miljön och bevara traditionella landskap bör ge yngre jordbrukare extra inkomstmöjligheter.

3.3. Landsbygdsutvecklingspolitiken och regionalprogrammen

3.3.1. Mål 1 och 6

3.3.1.1. Regionkommittén hoppas att åtminstone en del av de insatser och program som planeras enligt mål 1 och 6 kommer att riktas mot yngre jordbrukare. Regionkommittén anser dessutom att kommissionen hädanefter borde uppmuntra regionerna att ta hänsyn till de yngre jordbrukarnas situation när de utarbetar sina program, särskilt när det gäller mindre utvecklade regioner som genom sin dynamik kan bidra till att höja levnadsstandarden.

3.3.1.2. Regionkommittén anser att information om framgångsrika program i mål 1- och 6-områden bör göras tillgänglig för alla yngre jordbrukare som arbetar under liknande förhållanden.

3.3.2. Mål 5b

3.3.2.1. Regionkommittén vill fästa uppmärksamhet på en extremt viktig aspekt av mål 5b: skapandet av sysselsättning. Kommittén anser att de yngre jordbrukarnas verksamhet inom de olika ekonomiska sektorerna på landsbygden utgör en viktig sysselsättningspotential.

3.3.2.2. Utarbetandet av program avsedda för yngre jordbrukare garanterar att man på lång sikt bevarar infrastrukturerna på landsbygden. En dynamisk och diversifierad ekonomisk verksamhet på landsbygden är det bästa sättet att säkerställa att de program för landsbygdsutveckling som EU antar verkligen genomförs.

3.3.3. Leader-programmet

3.3.3.1. Regionkommittén stöder gemenskapsinitiativet Leader som ett kompletterande medel för att uppnå de strukturpolitiska målen.

3.3.3.2. Regionkommittén anser att Leader-projekt kan genomföras mer effektivt om det samordnas bättre med målen i strukturfonderna.

3.3.3.3. Åtgärderna inom Leader bör baseras på förslag från landsbygdsområden. Detta skulle kunna ge en bättre samordning mellan Leader-programmen och andra initiativ för den lokala utvecklingen, och strukturfonderna skulle kunna utnyttjas bättre, i linje med subsidiaritetsprincipen.

3.3.3.4. Regionkommittén konstaterar också med tillfredsställelse att programmet Leader omfattar många projekt under mål 1 och 5b. Detta gemenskapsinitiativ har gjort det möjligt att skapa en utvecklingsdynamik och en miljö i de berörda regionerna som särskilt gynnar yngre jordbrukare. Leader-projekten bidrar också till att nya arbetstillfällen skapas på landsbygden.

3.3.3.5. Regionkommittén anmodar kommissionen att tillhandahålla information om hur yngre jordbrukare kan utnyttja Leader-programmet, och även om de möjligheter och den finansieringshjälp som finns tillgänglig för initiativ från yngre jordbrukare.

3.4. Marknadsorganisationerna

3.4.1. Regionkommittén godkänner huvudmålen med reformen av GJP beträffande produktionsbegränsning, dvs. att förbättra marknadens jämvikt och bibehålla jordbrukarnas inkomstnivå. Gemensamma marknadsorganisationer som ökar jordbrukens inkomster har en direkt effekt på yngre människors intresse för jordbruk och deras vilja att bli jordbrukare.

3.4.2. Medlemsstaterna kan själva skapa nationella reserver av produktionsrättigheter. Regionkommittén önskar att medlemsstaterna drar nytta av denna möjlighet för att se till att dessa rättigheter fördelas för att uppmuntra unga människor att bli jordbrukare.

3.5. Andra gemenskapsåtgärder

3.5.1. Gemenskapens utbildningsprogram

3.5.1.1. Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att gemenskapen har utvecklat flera utbildningsprogram.

3.5.1.2. Regionkommittén hoppas att kommissionen skall förbättra spridningen av information om programmen till relevanta målgrupper. Därför begär kommittén med stöd av subsidiaritetsprincipen att lokala myndigheter med ansvar för att administrera programmen skall delta aktivt.

3.5.1.3. De utbildningsprogram som är riktade mot yngre jordbrukare som håller på att etablera sig är särskilt viktiga och utgör ett villkor för deras tillgång till stöd till etablering och investeringar. Regionkommittén hänvisar i denna fråga till det yrkesutbildningsstöd för yngre jordbrukare som finns tillgängligt under förordning (EEG) nr 2328/91.

3.5.2. EU:s åtgärder på forskningsområdet

3.5.2.1. Enligt Regionkommittén kan de åtgärder som vidtas på lokal och regional nivå inom forskningen göra det möjligt att samla användbar information om de problem som jordbrukssektorn och landsbygden står inför. Kommittén anser att innehållet i gemenskapens nya forskningsprogram är tillfredsställande och tillräckligt understött och utgör en ny informationskälla för unga jordbrukare, i synnerhet när det gäller regional utveckling, ny teknik, nya arbetsformer etc.

3.5.2.2. Regionkommittén anmodar kommissionen att utföra en djupare analys av jordbrukarnas situation i etableringsskedet med hjälp av aktuella statistiska uppgifter. Regionkommittén anser att kommissionen borde ge en bättre redogörelse för innehållet i och resultaten av programmet för yngre jordbrukare.

3.5.3. Information

3.5.3.1. Regionkommittén anser att det är viktigt att utveckla informationen på regional nivå. Det är i själva verket det bästa sättet för att nödvändig information skall kunna nå ut till de enskilda människorna. De lokala jordbruksorganisationerna anses också vara en utmärkt informationsspridare. Det är tydligt att de unga hellre använder sig av informationskanaler som skapats av unga.

3.5.3.2. Regionkommittén anser att EU bör förbättra informationens tillgänglighet.

3.5.3.3. Regionkommittén ställer sig bakom utbytesprogrammet för yngre jordbrukare och hoppas att systemet kommer att utvecklas mer.

4. Regionkommitténs ställningstagande när det gäller kommissionens förslag och rekommendationer

4.1. Liksom kommissionen konstaterar Regionkommittén att det redan finns många åtgärdsprogram inom EU. När programmen genomförs behöver man dock ägna större uppmärksamhet åt de unga jordbrukarnas problem och behov.

4.2. Regionkommittén gläder sig åt den beslutsrätt som i enlighet med subsidiaritetsprincipen beviljats regioner och medlemsstater inom ett flertal sektorer, i synnerhet när det gäller yngre jordbrukare.

4.3. Gemenskapsåtgärder

4.3.1. Startstöd

4.3.1.1. Regionkommittén beklagar det faktum att antalet jordbrukare som mottagit startstöd har minskat. Detta beror antagligen på att villkoren för stödet är alltför stränga.

4.3.1.2. Kommittén samtycker till rådets beslut att utvidga tillämpningen av huvudsysselsättningsprincipen så att verksamhet inom skogsbruk, turism och hantverk också räknas med. Förutom dessa sektorer anser kommittén att det skulle vara lämpligt att i jordbruksverksamhet även inkludera all verksamhet till förmån för en diversifiering av jordbruket. Den traditionella jordbruksproduktionen måste breddas om man vill bevara jordbrukens lönsamhet.

4.3.1.3. Att fatta beslut på lokal nivå i särskilda fall och i fall då det råder tvivel om tillämpningen av villkoren för stöd, är enligt kommittén enda sättet att fördela startstödet på ett rättvist och jämnt sätt.

4.3.2. Utbildning

4.3.2.1. Regionkommittén anmodar unionen att förbättra tillgången till yrkesutbildning och garantera att samma utbildningsmöjligheter ges inom hela EU.

4.3.2.2. Kommittén anser att lokala utbildningsspecialister skall se till att de lokala förhållandena beaktas och att de lokala behoven tillgodoses när det gäller utbildning. Det är också lättare på lokal nivå att uppmuntra unga människor att delta i utbildningsprogram.

4.3.3. Förtidspensioneringssystem

4.3.3.1. Regionkommittén gläder sig åt kommissionens önskan att diskutera och utveckla idéerna om system för förtidspensionering.

4.3.3.2. Kommittén vill att de unga i alla medlemsstater skall ges företräde när det gäller möjligheten till övertagande.

4.3.3.3. Den ökade användningen av förtidspensioneringssystemet kommer att minska de investeringskostnader som uppstår vid ägarbyten. Systemet borde också beakta överlåtarnas ställning. Det vore idealiskt om föräldrar kunde garanteras möjlighet att leva i närheten av gården efter att de lämnat över den. Detta skulle göra det möjligt att öka utbudet av tjänster på landsbygden.

4.3.4. Marknadsordningar

4.3.4.1. Regionkommittén anser att marknadsordningarnas huvudsakliga målsättningar på EU-nivå är en stabil inkomstnivå för jordbrukare och jämvikt på marknaden.

4.3.4.2. GJP och jordbrukssektorn måste anpassa sig till nya förhållanden och utmaningar. Yngre jordbrukare måste få hjälp att anpassa sig och de måste ges tydliga indikationer inför framtiden.

4.3.4.3. Medlemsstaterna bör se till att reserver av produktionsrättigheter utnyttjas till produktion på lokal nivå för uppmuntra yngre jordbrukare att starta verksamhet.

4.3.4.4. Regionkommittén anser att alla jordbrukare som håller på att etablera sig bör behandlas lika vid tilldelningen av produktionsrättigheter så att det blir möjligt att skapa lönsamma jordbruk genom dessa rättigheter.

5. Slutsatser

För att sammanfatta detta yttrande om yngre jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket:

a) Regionkommittén anmodar medlemsstaterna att mer effektivt utnyttja de medel som står till deras förfogande.

b) Regionkommittén godkänner de metoder för förändring och förbättring till förmån för yngre jordbrukare som föreslås i kommissionens rapport och ser fram emot konkreta åtgärder.

c) Regionkommittén förstår att de metoder som kommissionen föreslår medlemsstaterna ligger i linje med subsidiaritetsprincipen, enligt vilken de lokala och regionala aspekterna bör respekteras. Regionkommittén anser att det är mycket positivt att subsidiaritetsprincipen tillämpas och att detta i alla avseenden är riktigt.

d) Regionkommittén anmodar kommissionen att snarast möjligt säkra tillgången till uppdaterad information om förhållandena på landsbygden och att utan dröjsmål utföra en omfattande studie av hög kvalitet beträffande de yngre jordbrukarnas situation i EU.

e) Regionkommittén anmodar kommissionen att förbättra förtidspensioneringssystemet för äldre jordbrukare för att underlätta överlåtelsen av gårdar till yngre jordbrukare. Regionkommittén önskar ett klarläggande också av de "pensionerade" jordbrukarnas roll för diversifieringen av gårdarnas jordbruksproduktion även efter att jordbruken överlåtits till nya ägare.

f) Regionkommittén föreslår att andra ekonomiska aktiviteter skall godkännas som direkt knutna till jordbrukssektorn, för att underlätta en diversifiering av jordbruksproduktionen. När man beräknar den tid som går åt till jordbruksverksamhet, vilket krävs vid tilldelningen av stöd, måste man absolut ta hänsyn till andra verksamheter som har anknytning till jordbruket och som utförs av yngre jordbrukare. Det torde dessutom vara nödvändigt att undersöka om inte deltidsjordbruken - mot bakgrund av att denna verksamhetsform spelar en allt viktigare roll - i framtiden även de borde beaktas i stödkriterierna rörande stöd till investeringar och utrustning. Jordbruksverksamheten måste vara den främsta sysselsättning. Denna regel skulle ta hänsyn till specifika regionala förhållanden.

g) Regionkommittén kräver att beslut om finansieringsstöd inom ramen för strukturpolitiken, liksom beslut om nationella subventioner, fattas i så stor utsträckning som möjligt på lokal nivå och i samarbete med yngre jordbrukare.

h) Regionkommitténs roll är att studera konsekvenserna av EU:s politik på lokal nivå, och det är därför man känner sig direkt berörd av problemet med etableringen av yngre jordbrukare inom EU:s olika regioner. Kommittén önskar delta aktivt i utvecklingen av den europeiska politiken för yngre jordbrukare.

i) Regionkommittén anmodar kommissionen att utarbeta instrument för att främja landsbygds- och jordbruksanknutna yrken och att med hjälp av lokala och regionala experter satsa på att förbättra allmänhetens bild av jordbrukaryrket.

j) Regionkommittén anser att yrkesutbildningen är särskilt viktig för yngre jordbrukare i dagens föränderliga produktionsmiljö. Yrkesutbildningen måste särskilt beakta både ekonomiska och sociala aspekter, och bör även riktas mot yngre jordbrukare som håller på att etablera sig och som inte kommer från en lantlig miljö.

k) Regionkommittén stöder idén om att införa skattelättnader i alla medlemsstater för yngre människor som etablerar sig som jordbrukare. Man bör också överväga att minska andra etableringskostnader, exempelvis genom avbetalningssystem, vilket skulle öka möjligheten för de yngre jordbrukarna att investera i gårdens utveckling.

l) Regionkommittén hoppas att medlemsstaterna skall utnyttja reserverna av produktionsrättigheter och att de tilldelas yngre jordbrukare. Regionkommittén anmodar kommissionen att överväga behovet av att erbjuda ett framtidsperspektiv för jordbrukarna, som i verkligheten ser sina produktionsmöjligheter begränsas av den gemensamma jordbrukspolitikens restriktioner, särskilt när det gäller höjningen av mjölkkvoter och rätten att föda upp dikor samt får och getter. Det är föga meningsfullt att skapa styrinstrument som skall underlätta en överlåtelse av jordbruksrörelser till unga jordbrukare, om denna verksamhets möjligheter att överleva samtidigt åsidosätts i debatten.

m) Regionkommittén vill att man förbättrar informationen till yngre jordbrukare när det gäller etableringsmöjligheter, särskilt när det gäller stöd till etablering och investeringar. Kommittén anser att omfattande och lättillgänglig information skulle förbättra allmänhetens bild av landsbygden betydligt, och skulle göra jordbruk till en mer attraktiv sysselsättning i de ungas ögon.

n) Regionkommittén vill att kommissionen agerar i nära samarbete med organisationer för yngre jordbrukare, eftersom dessa berörs av de frågor som behandlas.

o) Regionkommittén anser att det är önskvärt att medlemsstaterna upprättar "överlåtelseorgan" som skulle ha till uppgift att omsätta politiken för jordbruksetableringar i praktiken. Denna struktur skulle ge hjälp och stöd till unga jordbrukare vid starten och under de första 4-5 åren.

p) Denna rapport är en viktig del av diskussionerna om den europeiska landsbygdens framtid, i linje med slutsatserna i Cork-deklarationen. Rapporten följer tankegångarna om "en hållbar utveckling, något som är högt prioriterat inom Europeiska unionen". Dessa konkreta förslag garanterar en kontinuitet när det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken. Att det finns verksamma yngre jordbrukare är en viktig del. På så sätt kan man komma närmare målet med en mer verklighetsnära och realistisk Europeisk union.

Bryssel den 13 mars 1997.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EGT nr L 218, 6.8.1991, s. 1.