SV    SV SV 
 
SV 1   SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 30.6.2010 
SEK(2010) 797 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
Följedokument till 
  
Förslag till 
 
  
RÅDETS FÖRORDNING 
  
om översättningsarrangemang för Europeiska unionens patent 
  
{KOM(2010) 350} 
{SEK(2010) 796}  
 
SV 2   SV SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Konsekvensbedömningen medföljer förs laget till rådets förordning om 
översättningsarrangemangen för EU-patent. 
1. P ROBLEMBESKRIVNING  
Inom EU kan uppfinningar skyddas av nationella pa tent utfärdade av europeiska patentbyrån 
(EPO) eller den nationella patentbyråerna. Dt fi nns inget enhetligt patentskydd för hela EU. 
Detta leder till ett splittrat patentsystem 
Splittringen beror på de höga kostnaderna oc h krångliga förfarandena för att validera 
europeiska patent i enskilda medlemsstat er. Kostnaderna kan uppgå till 40 % av de 
sammanlagda patentkostnaderna i Europa. Ett eu ropeiskt patent som va lideras i 13 länder är 
exempelvis över tio gånger dyrare än ett patent  i USA eller Japan. Patentinnehavare begränsar 
därför oftast sitt skydd till ett par EU-medlemsstater.  
De höga kostnaderna för att validera patent be ror på nationella krav på att patentansökningar 
ska vara på det officiella sp råket i det land där skydd söks.  
– Specialiserade patentöversättare tar ut avgifter . I genomsnitt tar dessa 85 euro per översatt 
sida för patent som i genomsnitt är 20 sidor långa. 
– Avgifter tas också ut av patentbyråerna för översättningsrelate rade tjänster som 
förbindelsen mellan patentinnehavaren och de  nationella patentbyrå erna, hantering och 
kontroll av översättningarna och kontroll av överensstämmelse med nationell lagstiftning. 
Dessa avgifter varierar mellan 150 och 600 euro per validering.  
– Vissa nationella patentbyråer tar officiella av gifter för att offentliggöra översättningar. 
Dessa avgifter varierar mellan 25 och 400 euro.  
Exempel på typiska valideringskostn ader för ett europeiskt patent på 20 sidor som utfärdats på 
tyska: 
– Inga kostnader i Tyskland, Frankrike eller Stor britannien, eftersom inga valideringskrav 
föreligger.  
– Över 4 500 euro i 6 av EU:s medlemsstater. 
– Nästan 12 000 för 13 EU-medlemsstater. 
Höga valideringskostnader och kr ångliga förfaranden gör att eur opeiska patent i snitt bara 
valideras i fem medlemsstater. Det genomsnittli ga antalet valideringa r har sjunkit under de 
senaste 15 åren, medan antalet avtalsslutande pa rter till Europeiska patentkonventionen (EPC) 
har ökat från 17 till 37. Valider ingsandelen är mycket hög i de  tre största EU-länderna. Av 
alla patent som utfärdats av EPO validerades under 2003 95 % i Tyskland, 80 % i Frankrike och 75 % i Storbritannien. Färre än 40 % validerades däremot i andra medlemsstater. 
Låg validering leder till ett splittrat system fö r patentskydd i EU, vilket  har negativ inverkan 
på den inre marknaden. "Patentskyddsgränser"  uppstår kring enskilda medlemsstater, vilket 
minskar det kommersiella värdet på patenter ade uppfinningar, hindrar gränsöverskridande 
 
SV 3   SV verksamhet och gör att företagsmöjligheter inte  utnyttjas. Ett EU-patent skulle däremot ge 
skydd i hela EU. 
Vissa reformer har genomförts för a tt minska översättn ingskostnaderna. 
Londonöverenskommelsen, som slöts mellan 14 avta lsparter till EPC den 1 maj 2008, innebär 
att avtalsparterna helt eller delvis avstår från  sina översättningskrav. I 4 medlemsstater (DE, 
FR, LU, UK) har valideringskostnaderna strukits  helt. I 6 andra medlem sstater (DK, LV, LT, 
NL, SE, SI) behöver bara patent kraven  översättas. Sjutton medlemsst ater är emellertid inte 
avtalsslutande parter till Londonöverenskommels en och kräver fortfarande översättning av 
hela patenttexten till sitt officiella språ k. Londonöverenskommelsen har lett till minskade 
kostnader, men de olika valideringsförfarandena  kan bidra till att pate ntinnehavarna väljer 
selektiva valideringsstrategier. Det har ol ämpliga effekter på den inre marknaden. 
• Om patentskyddet lokaliseras i ett fåtal medlemsstater kan det leda till att FoU-
investeringar och tekniköverföring koncentrer as där. Låg patentverksamhet i andra 
medlemsstater kommer sannolikt att påverka deras FoU och innovation, inte minst i de små och medelstora företagen. Därigenom ökar de strukturella skillnaderna inom EU, vilket påverkar den allmänna konkurrenskraften. 
• Vad gäller efterlevnad av patentskyddet kan pa tentinnehavaren inte förlita sig på EU:s 
tullkodex för att stoppa varor som misstänks gör a intrång på patentet om varorna kommer 
in i EU via en medlemsstat där patentet inte gäller. Dessa varor kan sedan fritt cirkulera på 
den inre marknaden. 
2. S
UBSIDIARITETSPRINCIPEN  
Införandet av europeisk immaterialrätt som ger enhetligt skydd över hela  EU, och tillhörande 
språkarrangemang, föreskrivs i artikel 118 i EU F-fördraget. Endast EU har befogenhet att 
skapa ett enhetligt EU-patent och dess översättningsordning. 
3. M ÅL 
Den 3 mars 2010 antog kommissi onen Europa 2020-strategin med tre prioriteringar som ska 
förstärka varandra: Smart och hållbar tillväxt för alla. Det första innebär att man främjar kunskap och innovation som drivkrafter för fram tida tillväxt. En viktig aspekt är att 
ramvillkoren för företagens innovation förbättras , bland annat genom att ett enda EU-patent 
och en särskild patenträtt införs. Genom at ge e nhetligt skydd för patenträ ttigheter på den inre 
marknaden kommer EU-patentet att förbättra vi llkoren för FoU-investeringar, inte minst i 
regioner med lägre innovationsaktivitet än genomsnittet. Det kommer att göra det lättare att uppnå målet att 3 % av BNP ska investeras i FoU. Detta mål bekräftas i Europa 2020-
strategin. 
Samråd med berörda parter, särskilt det allmä nna samråd om den framtida patentpolitiken i 
Europa som hölls 2006, har visat a tt ett EU-patent skulle  vara av nytta vid sidan om nationella 
och europeiska patentsystem. Patentskydd bör bli mer tillgängligt för alla företag i EU, även 
småföretagen. Översättningsar rangemangen bör därför vara 
i) kostnadseffektiva (och ge goda konkurrensvi llkor med andra patentsystem i världens 
övriga stora ekonomier),  
 
SV 4   SV ii) förenklade (jämvikt mellan innovativa företags behov av tekniska information och 
kostnaderna för detta),  
iii) rättsligt säkra (inga osäkerheter genom att översättningar får rättslig giltighet). 
4. P OLITISKA ALTERNATIV OCH KONSEKVENSANALYS  
4.1. Inledning 
Alla alternativ som undersöks bygger på följande principer: 
1) Central förvaring av översättningar  och elektroniskt offentliggörande. När ett patent 
utfärdas ska de översättningar som krävs la gras centralt på EPO, som har hand om den 
elektroniska publiceringen av EU-patentet och ev entuella översättningar av patentkraven. 
Redan detta medför stora kostnad sbesparingar och är en före nkling jämfört med den rådande 
situationen. 
2) Automatiska maskinöversättningar. Program för automatisk maskinöversättning av 
patentdokumentation ska komplettera de manu ella översättningar som tillhandahålls med 
bistånd. Detta förbättrar spridni ngen av teknisk information fö r forskare och gör EU-patentet 
flerspråkigt. Automatisk maskinöversättning ger användarna tillgång till patentansökningar så 
snart de offentliggörs av EPO. Automatisk maski növersättning skulle vara gratis och endast 
för informationssyften, och inte vara rättsligt giltiga.  
3) Fullständig översättning vid tvister.  I händelse av rättsliga tvister om EU-patent ska 
patentinnehavaren på egen bekostnad och begäran av den som påstås göra intrång 
tillhandahålla en fullständig övers ättning av patentet till ett av  de officiella språken i den 
medlemsstat i vilken antingen det påstådda in trånget skedde eller där den som påstås göra 
intrång är bosatt. Det beräkna s att högst 1 % av alla patent blir föremål för tvist. 
4) Ersättning för kostnader  Ansökningar om EU-patent kan läggas fram på alla språk. Om 
språket inte är ett officiellt EPO-språk sk a en översättning tillhandahållas inom en viss 
tidsfrist för att ansökan ska beha ndlas. För sökande som är bosatta  eller har sitt  huvudsäte i en 
medlemsstat som inte delar ett officiellt språ k med EPO ska översättn ingskostnaderna bäras 
av systemet. 
Följande alternativ har utvärderats i konsekvensanalysen: Basscenario  – inga förslag om översättn ingsarrangemang för EU-patent. 
Alternativ 1  – EU-patent behandlas, utfärdas och offentliggörs på engelska. 
Alternativ 2  – EU-patent behandlas, utfärdas oc h offentliggörs på ett av EPO:s tre 
arbetsspråk. Patentkraven översätts till de båda andra arbetsspråken. 
Alternativ 3  – EU-patent behandlas, utfärdas oc h offentliggörs på ett av EPO:s tre 
arbetsspråk. Patentkraven översätts till de 4 mest talade EU-språken. 
Alternativ 4  – EU-patent behandlas, utfärdas oc h offentliggörs på ett av EPO:s tre 
arbetsspråk. Patentkraven översätts  till alla officiella EU-språk. 
 
SV 5   SV Analysen av dessa alternativ koncentrerar sig på de viktigaste ekonomiska följderna av 
översättningsarrangemangen för EU-patent. De tta omfattar användningen av patentsystemet 
(allmänt och för små och medelstora företa g), innovatörer i allmänhet, användare av 
patentinformation samt professionella  tjänster i samband med översättning.  
4.2. Basscenario  
Om kommissionen inte föreslår en förordning för översättningsarrangemangen för EU-patent 
kan en sådan aldrig komma till stånd. Detta skulle stå i strid med rådets slutsatser av den 4 december 2009 och Europa 2020-strategin. Det skulle  innebära att inget gjordes åt de höga 
kostnaderna till följd av översättning och va lideringskrav i det nuvarande systemet för 
europeiska patent. Det skulle också bibehålla splittringen i sy stemet, som hindrar den inre 
marknaden. 
Lägre översättningskostnader kan uppstå  om fler länder ansluter sig till 
Londonöverenskommelsen. Men även om alla  medlemsstater an sluter sig till 
Londonöverenskommelsen skulle språkarrangemange n för europeiska patent ändå medföra 
stora kostnader, eftersom patentkraven ändå  måste översättas enlig t nationell lagstiftning. 
4.3. Alternativ 1 
Detta alternativ innebär att bara engelska an vänds för EU-patent och att inga ytterligare 
översättningar behövs. För en stor del av använda rna av det europeiska patentsystemet skulle 
detta få positiva konsekvenser. De som ansöker om  patent på engelska skulle inte längre 
behöva översätta kraven till tyska och franska när patentet utfärdas. Alternativ 1 skulle 
emellertid ha negativa konsekvenser för många  användare som i dag lägger fram ansökningar 
på franska och tyska. Cirka 48 % av alla ans ökningar till EPO som komm er från Europa läggs 
fram på franska eller tyska. 
Alternativ 1 skulle ändra EPO:s nuvarande språkordning med 3 arbetsspråk för ansökningar 
om EU-patent. All skriftlig och muntlig kommunikation om ut färdande och invändningar vid 
EPO skulle vara på engelska. Företag som i dag ansöker om europeiska patent på franska eller 
tyska skulle behöva införa omfattande ändrin gar för sina EU-paten tansökningar. Genom att 
avskaffa det nuvarande systemets flexibilitet,  som många EU-företag  har nytta av, kan 
alternativ 1 påverka EU-industrins globala konku rrenskraft, och inte minst skada de små och 
medelstora företagen. EU-patentet skulle därigeno m kanske inte få de förväntade fördelarna, 
eftersom det eventuellt inte skulle användas i någon större utsträckning bland europeiska 
företag som i dag inte an vänder engelska i EPO. 
Andra grupper som berörs, bland annat de so m använder patentinformation, eller de som 
tillhandahåller professionella öv ersättningsrelaterade tjänster, ka n också få nackdelar av detta. 
Endast översättare med engelska som modersmål skulle få fördelar eftersom ansökningar och 
förfarandedokument för EU-patent skulle vara på engelska. 
4.4. Alternativ 2 
Detta alternativ motsvarar nuva rande ordning på EPO, med förfarande på ett av tre 
arbetsspråk. När ett EU-patent utfärdas sk ulle patentinnehavaren förse EPO med en 
översättning av kraven till de båda andra arbe tsspråken. Översättningarna av kraven skulle 
inte vara rättsligt giltiga. 
 
SV 6   SV Det skulle få positiva följder för användarna av patentsystemet. Alla krav på översättning och 
validering efter utfärdande skulle bortfalla, v ilket medför stora besparingar och förenklingar. 
Översättningskostnaderna skul le vara cirka 680 euro per patent. Detta motsvarar 
minimikostnaderna för översättningarna av krav en som ska läggas fram när ett EU-patent har 
utfärdats. Till skillnad från alternativ 1 sku lle alternativ 2 inte påverka EPO:s språkordning.  
Detta alternativ skulle ge de  flesta grupperna fördelar, bl and annat alla användare av 
patentsystemet, även små och medelstora före tag, innovatörer i allmänhet och användarna av 
patentinformation. Endast de som tillhandahå ller översättningsrelaterade professionella 
tjänster skulle påverkas negativ t av att översättningskraven efter utfärdande bortfaller. 
4.5. Alternativ 3 
Innan ett EU-patent utfärds följer detta altern ativ den nuvarande ordn ingen för europeiska 
patentansökningar. Efter utfärdan de skulle patentkraven översätt as till de fyra EU-språk som 
talas mest (dvs. de båda andra EPO-språken oc h de båda andra mest talade EU-språken, som 
är italienska och spanska). 
Alternativ 3 skulle ha positiva följder för användare av patentsystemet i Europa, med 
betydande förenklingar och besparingar. De di rekta översättningskostnaderna skulle vara 
cirka 1 360 euro per patent. 
Alternativ 3 skulle medföra högre kostnader pe r sökande och patent, men fortfarande vara 
överkomligt för användarna av patentsystemet oc h för innovatörer i allmänhet. Användare av 
patentinformation skulle påverkas positivt genom att kraven skulle finnas tillgängliga på de 
mest talade EU-språken. De som tillhandahå ller professionella tjänster skulle påverkas 
negativ, men inte lika mycket som med alternativ 2. 
4.6. Alternativ 4 
Alternativ 4 motsvarar den gemensamma poli tiska strategin av den 3 mars 2003. EU-patent 
skulle behandlas, offentliggöras och utfärdas på ett av EPO:s 3 arbetsspråk. Efter utfärdande 
skulle patentinnehavaren tillhandahålla en översättn ing av kraven till alla  officiella EU-språk 
där detta krävs. 
Det skulle medföra ett EU-patent med höga över sättningskostnader, vilk et skulle motverka 
fördelarna med en enhetlig EU -immaterialrätt. Översättning av kraven till de övriga 20 språk 
som i dag krävs av EU:s medlemsstater s kulle kosta cirka 6 800 euro per patent. 
Berörda parter har otvetydigt avvisat den gemensamma politiska strategin på grund av de 
otillfredsställande översättn ingsarrangemangen. Patentanvä ndare, i synnerhet små och 
medelstora företag, har tydligt sagt att detta a lternativ skulle bli för dyrt. De skulle behöva 
lägga fram och hantera en mängd översättninga r på kort tid. Dessutom skulle man behöva 
fatta beslut om EU-patentets enhetlighet, till exempel om det saknas en översättning. 
Trots dessa nackdelar skulle alternativet innebär att patentinformation blev tillgänglig på 
många EU-språk, om översättningarna blev tillgä ngliga mycket tidigt. De som tillhandahåller 
översättningsrelaterade professionella tjänster skulle  också ha fördelar av att en så dyr lösning 
på EU-patentfrågan valdes. Eventuellt finns det inte tillräckligt många specialiserade 
patentöversättare för vissa språk. 
 
SV 7   SV 5. J ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Alternativ 1 verkar vara en enkel och kostnad seffektiv lösning, men den skulle medföra stora 
förändringar av EPO:s nuvarande system, som ge r flexibilitet mellan arbetsspråken. Om man 
övergår till enbart engelska skulle en stor del av de europeiska sökande (som använder 
franska eller tyska) bli obenägna att ansöka om EU-patent.  
Alternativ 2 vore därför lämpligare, efters om det bibehåller det framgångsrika EPO-
språksystemet fram till dess att patentet utfärdats. Denna lösning är också kostnadseffektiv, enkel och rättssäker.  
Systemet med fem språk i alternativ 3 skulle  också vara lika enkelt och rättssäkert som 
alternativ 2, men medf öra högre direkta översättningskostnad er, varigenom det skulle vara 
mycket mindre kostnadseffektivt.  
Att kräva översättning av kraven  till alla EU:s officiella sp råk, som i alternativ 4, skulle 
medföra stora ekonomiska kostnader och risker för systemets användare. Det skulle inte vara kostnadseffektivt, enkelt eller rättssäkert. 
6. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
EU-patentet syftar till att fö rbättra villkoren för innovation i Europa. Innovation mäts av 
INNO-Metrics, som omfattar den europeisk resultattavlan för innovation (EIS) och 
Eurobarometern. I Europa 202-strategin fastställs  också att man ska utveckla en ny indikator 
för att mäta innovation. 
EU-patent kan samexistera med europeiska och nationella patentsystem. De patentnivåer som 
patentbyråerna offentliggör bör därför övervakas för att se till att dessa alternativ uppfyller innovatörernas behov, inbegripet i fråga om översättningsarrangemang.