[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 27.9.2007

KOM(2007) 552 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

om genomförandet av beslut nr 1445/2000/EG om tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Lucas-projektet 3

2.1. Genomförande 3

2.2. Använda medel 6

2.3. Förslag på hur tekniker för arealundersökning kan fortsätta att användas 7

3. Mars-projektet 10

3.1. Projektets syfte 10

3.2. Metod 10

3.3. Utvärdering av resultaten 12

3.4. Slutsatser 12

3.5. BILAGA 1 13

1. INLEDNING

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1445/2000/EG av den 22 maj 2000 om tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999–2003[1], som förlängdes till 2007 genom beslut nr 2066/2003/EG av den 10 november 2003[2] och utvidgades till de tio nya medlemsstaterna genom beslut nr 786/2004/EG av den 21 april 2004, ålades kommissionen

– att genomföra ett projekt avseende arealundersökningar inom jordbruksstatistiken på gemenskapsnivå (Lucas-projektet), och

– att fortsätta användningen av fjärranalys, bland annat genom att göra det agrometeorologiska systemet operativt (Mars-projektet).

Denna rapport har utarbetats i enlighet med artikel 6 i beslut nr 1445/2000/EG och tar upp genomförandet av de båda åtgärderna, de medel som använts och förslag på hur arealundersökningar och fjärranalys skulle kunna fortsätta att användas.

2. LUCAS-PROJEKTET

Med pilotprojektet Lucas vill man undersöka om det är möjligt att genomföra en arealundersökning på gemenskapsnivå, särskilt för att

”– samla in den information som behövs för att genomföra och övervaka den gemensamma jordbrukspolitiken och för att analysera samspelet mellan jordbruk, miljö och landsbygd,

– tillhandahålla beräkningar av arealerna för de viktigaste grödorna”.

Projektet syftar därför till att man ska erhålla tillräckligt noggranna harmoniserade uppgifter om markanvändning och marktäckning, särskilt med tanke på jordbruket, på EU-nivå. Det syftar även till att samla in geografiska uppgifter om miljön.

2.1. Genomförande

2.1.1. Åtgärder som vidtagits

Följande åtgärder har vidtagits sedan 2000:

Lucas-undersökningar har gjorts 2001/02, 2003, 2006 (med en förberedande undersökning 2005) och 2007. De medlemsstater som omfattades anges i tabell 2.

Den första Lucas-undersökningen, som var uppdelad i två etapper (en arealundersökning på våren och en uppföljande jordbruksundersökning på hösten), utfördes på cirka 100 000 punkter.

En ny metod (ny undersökningsplan grundad på ett EU-rutnät i enlighet med Inspire-rekommendationerna) definierades 2004 när man beslutade att avstå från den uppföljande jordbruksundersökningen på hösten mot bakgrund av de dåliga erfarenheterna 2001–2003.

För undersökningsplanen (169 197 punkter 2006) var det nödvändigt att med bildtolkning stratifiera basurvalspunkterna i det 2 km-rutnät som täckte EU-25:s territorium 2005. Undersökningen koncentreras på jordbruksmark, med en initial urvalsfraktion på 50 % för åkermark och permanenta grödor och 40 % för gräsmark (även alla icke-jordbruksstratum omfattas med en urvalsfraktion på 10 % vardera).

Enligt denna metod observerar lantmätarna parametrarna på varje georefererad undersökningspunkt i fält med hjälp av GPS-teknik, ortofoton och kartor för att lokalisera och nå punkterna på marken. Beroende på undersökningens fokus kan man samla in andra karakteristika förutom nyckelparametrarna (till exempel kartlägga transekter eller ta jordprov).

En ytterligare Lucas-undersökning med fokus på miljövariabler som erosionsrisk, bevattning och landskapselement utfördes under våren 2007 på ett underurval av de punkter som ingick 2005/2006.

Flera studier har inletts för analys av undersökningsresultaten, om potentialen hos Lucas-uppgifterna för miljöindikatorer för jordbruket, om potentialen hos flygfototolkning för insamling av uppgifter, om användning av fotografier för landskapskategorisering, för förberedande arbete inför Lucas-projektets framtid och för teknikbevakning för att förbättra processen för uppgiftsinsamling.

2.1.2. De viktigaste resultaten

De viktigaste resultaten från denna verksamhet sammanfattas nedan, i enlighet med begäran i beslutet:

Pilotundersökningarna som genomfördes i medlemsstaterna under perioden 2001–2007 visade att detta projekt är genomförbart på gemenskapsnivå. Allmänna fördelar med Lucas-undersökningens metod är 1. hög tematisk noggrannhet, 2. hög representativitet, 3. harmoniserat tillvägagångssätt, 4. exakt upptäckt av förändringar, 5. flexibel undersökningsstruktur och 6. snabbt verkställande (uppdaterad information)[3].

Lucas-uppgifter har samlats in i alla medlemsstater som anges i tabell 2. Undersökningen 2001–2003, som genomfördes i EU-15, omfattade marktäckning, markanvändning och miljöparametrar (linjära element längs transekter, erosion, buller och faror). Den nya metod som tillämpats från och med undersökningen 2005 och anledningarna till ändringarna beskrevs utförligt i den särskilda rapporten om Lucas från 2005[4].

De uppgifter som samlats in under perioden 2001–2007 gör det möjligt att analysera tidsserier för övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, inom de begränsningar som metodändringarna och dataurvalets begränsade täckning medför. Samspelet mellan jordbruk, miljö och landsbygd kan undersökas genom att man utvärderar förändringar i marktäckning/markanvändning över tiden och längs de kartlagda transekterna och analyserar de undersökta miljöparametrarna (igenkännande av landskap, erosionsrisk, bevattning, strukturella och linjära element, enligt undersökningen 2007).

Andra relevanta resultat från pilotfasen omfattar

- sunda metoder som harmoniserats på EU-nivå med tvåfasurval av icke-klustrade punkter och stratifiering efter den första fasen[5],

- en betydande mängd uppgifter och fotografier (1,2 TB) som kan användas för att mäta förändringar i markanvändning och marktäckning över tiden eller som en urvalsbas för specifika undersökningar,

- en IT-infrastruktur som är operativ och redo att användas för framtida undersökningar; infrastrukturen består av hårdvarusystem, ett datalager och den mjukvara som behövs för att samla in uppgifter, kontrollera uppgifterna mot fotografierna och kontrollera deras kvalitet, generera urvalen och beräkna skattningarna samt känna igen landskapsmångfald på de tagna bilderna och jämföra olika rutnät som används för arealundersökningar,

- gedigen erfarenhet av att sköta arealundersökningar.

2.1.3. Erfarenheter från pilotprojektet och de studier som inletts

Skattningar kan göras med nödvändig noggrannhet på EU-nivå.

Lucas tillhandahåller information om både jordbruksområden och andra marktäckningar och markanvändningar, till exempel uppgifter om stadsområden och skogsmark, i en konsekvent form för hela EU. Noggrannheten förväntas vara runt eller bättre än 2 %[6] för huvudkategorierna, som vete, spannmål, åkermark, permanent gräsmark, permanenta grödor, skogsmark, stadsområden eller inlandsvatten. Jämförelser med nationell statistik visar på god överensstämmelse för åkermark i allmänhet. På lägre nivåer förblir överensstämmelsen tillfredsställande för alla spannmålsslag, vanligt vete, korn och majs (förutom 2006 till följd av den sena säsongen och den sena perioden för sådd). På mindre områden är skillnaderna i proportion till spridningen av grödorna inom området.

Tabell 1 – Noggrannhet som Lucas nådde för de huvudsakliga marktäckningsklasserna 2001, 2003 och 2006

2001 | 2003 | 2006 |

Yta i % | Mätfel: CV (%) | Yta i % | Mätfel: CV (%) | Yta i % | Mätfel: CV (%) |

ARTIFICIELL MARK | 4,80 | 2,7 | 4,80 | 2,2 | 5,62 | 1,07 |

ÅKERMARK | 25,80 | 1,3 | 25,08 | 1 | 30,92 | 0,26 |

SKOGSMARK | 35,00 | 1 | 35,23 | 0,8 | 28,83 | 0,40 |

BUSKMARK | 8,30 | 2,9 | 8,18 | 2 | 5,69 | 1,35 |

GRÄSMARK | 15,70 | 1,4 | 16,06 | 1,1 | 23,25 | 0,42 |

MARK UTAN VEGETATION | 3,10 | 5,3 | 2,49 | 3 | 3,42 | 1,29 |

VATTEN | 7,30 | 3 | 7,29 | 2,1 | 1,70 | 1,76 |

Obs! Förändringarna av yta i marktäckningsklasserna mellan 2001/2003 och 2006 beror på att olika medlemsstater omfattades av de respektive undersökningarna. |

Markfotografier är ytterst viktiga för validering av uppgifter.

Under kvalitetstesten som utfördes i de olika undersökningarna blev det tydligt att markfotografier som lantmätarna tagit (till exempel fotografier av landskapet, punkten och täckningen) var oerhört användbara för att kontrollera, validera och, vid behov, korrigera uppgifterna som samlats in på fältet.

Det är svårt att utföra fältundersökningar före maj.

Under undersökningen 2006 gjordes ett försök att flytta den vanliga undersökningsperioden mellan maj och mitten av juli till perioden mars till juni för att ge skattningar av jordbruksarealer till den 15 juni. Även om tidiga skattningar kan ges i mitten av juni påverkas resultaten starkt av väderförhållandena och odlingssäsongen. Bristande överensstämmelse i fråga om uppgifterna kan inträffa till följd av sammanblandning av spannmål i tidiga odlingsstadier, överrepresentation av mark utan vegetation (på mark som sås sent eller ligger i träda) eller översvämning eller otillgänglighet som gör det omöjligt att undersöka vissa punkter.

Punkter kan hittas igen på marken.

Med hjälp av GPS-teknik, fotografier från tidigare undersökningar och kartor och ortofoton var det möjligt att hitta alla punkter som undersöktes korrekt 2006 på marken igen 2007.

2.2. Använda medel

Tabell 2 – Utgifter för Lucas-undersökningarna (i euro)

EU-25-stratifiering | 900 000 |

Belgien och Luxemburg | 62 475 | 47 361 | 65 065 | Ej känt |

Tjeckien | 66 830 | Ej känt |

Danmark | 98 803 | 112 692 |

Tyskland | 403 936 | 339 329 | 747 000 | Ej känt |

Grekland | 115 499 | 100 084 |

Spanien | 227 149 | 228 053 | 530 318 | Ej känt |

Frankrike | 419 295 | 237 074 | 983 528 | Ej känt |

Italien | 180 488 | 147 028 | 232 500 | Ej känt |

Lettland | 44 597 | Ej känt |

Litauen | 45 000 | Ej känt |

Ungern | 238 727 | Ej känt |

Nederländerna | 97 957 | 107 338 | 61 400 | Ej känt |

Österrike | 157 808 | 129 669 |

Polen | 78 254 | 451 000 | Ej känt |

Portugal | 110 808 | 92 801 |

Slovakien | 94 640 | Ej känt |

Finland | 248 377 | 197 511 |

Sverige | 511 470 | 329 470 |

Förenade kungariket och Irland | 255 791 | 156 340 |

Estland, Ungern och Slovenien (Phare 2000) | 447 500 |

TOTALT | 3 600 133 | 2 424 463 | 1 139 726 | 3 742 659 | 700 000 |

* Fördelningen per medlemsstat är ännu inte känd.

Tabell 3 – Utgifter för Lucas-metodanalyserna (i euro)

Beskrivning | KOSTNAD |

Metodanalys av resultaten av Lucas-undersökningen 2001 | 90 200 |

Studie av bildtolkningens roll i Lucas-undersökningen | 50 000 |

Studie av användningen av uppgifter från gemenskapens Lucas-undersökning (2002–2004) | 463 790 |

Förbättring av urvalet i etapp 2 | 3 000 |

Flerdimensionell korsanalys av Lucas-uppgifter (landskapsklassificering) | 280 000 |

Prospektiv studie av möjliga användningar av Lucas | 150 000 |

Kombination av flera uppgiftskällor | 42 500 |

Teknikbevakning | 70 000 |

Totalt | 1 149 490 |

Tabell 4 – Utgifter för Lucas IT-infrastruktur (i euro)

Beskrivning | KOSTNAD |

Servrar, skivminnen och backupsystem | 109 813,22 |

Arbetsstationer, bildskärmar, skrivare | 8 203,77 |

Utveckling av verktyget för uppgiftsinmatning | 111 830,00 |

Mjukvara för bildbehandling | 36 587,00 |

Databasutveckling, datalager | 251 732,00 |

Totalt | 518 165,99 |

2.3. Förslag på hur tekniker för arealundersökning kan fortsätta att användas

Viktiga EU-politikområden där Lucas kan bidra är marktäckning/markanvändning, landskapsmångfald och landskapsstruktur, jorderosion och jordbeskaffenhet samt markförvaltning. Inom politikområden som luftförorening, vattenkvalitet och skogsövervakning kan Lucas stödja medlemsstaterna i deras rättsliga förpliktelser genom harmonisering av och tillgänglighet till uppgifter med relativt liten ansträngning[7].

2.3.1. De tillgängliga Lucas-uppgifterna kan användas för ett stort antal syften

a) Insamling av jordbruks- och miljöuppgifter

Lucas skulle kunna tillhandahålla skattningar av jordbruksarealer , oberoende av jordbrukarnas uppgifter, vilket skulle kunna ha stor betydelse för den gemensamma jordbrukspolitikens marknadsstyrning när Lucas har validerats och fungerar fullt ut och när annan odlingsstatistik inte är fullt utvecklad eller inte är helt tillförlitlig.

Lucas kan även användas som en urvalsbas för mer specifika undersökningar som har att göra med jordbruks- och miljöfrågor.

Lucas är en av de mycket få identifierade bidragsgivarna till miljöindikatorerna för jordbruket på landskap och på förändringar i marktäckning. En större informationsklyfta som Lucas kan överbrygga är den om förekomsten av linjära element och landskapsmångfald i hela EU.

Lucas kan anses vara en unik källa för grundläggande information för modellering av erosionsrisk, för undersökning av användningen av bevattning, för kartläggning av landskapselement och för andra miljövariabler.

b) Tillhandahållande av uppgifter för landskapsanalys

Det historiska arkivet över landskapselement, miljöinformation och fotografier är en värdefull källa för grundläggande information för analys av framtida utvecklingstendenser . Lucas tillhandahåller uppgifter för långsiktig övervakning av jordbruks- och miljöfrågor på gemenskapsnivå.

Ett annat mervärde är möjligheten att noggrant jämföra de observationer som görs i på varandra följande undersökningar för att upptäcka skillnader och förändringar i marktäckning och markanvändning.

I kombination med ortofoton och uppgifter från fjärranalys ger Lucas inblick i jordbrukets rumsliga organisation och balansen mellan jordbruk/naturskydd/kulturarv/grönområden och så vidare. Lucas ger en förståelse av habitatens storlek, läge, förbindelser och uppdelning och stöder därigenom bevarande och förvaltning av landskap.

c) Koppling av uppgifterna till jordobservationsprojekt

Lucas förväntas bli en av de viktigaste källorna för uppgifter från platsen för GMES ( Global monitoring for environment and security ; global övervakning för miljö och säkerhet[8]). Uppgifter från platsen på EU-27-nivå för att stödja satellitforskning är nödvändiga för arbetsprogrammet Rymd inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling.

I Corine -projektet som genomförs av Europeiska miljöbyrån har man utnyttjat och utnyttjar uppgifter och fotografier från Lucas i stor omfattning.

Lucas tillhandahåller harmoniserad information om marktäckning och markanvändning i en konsekvent form över EU:s hela territorium. Sådana informationssystem för markförvaltning skulle kunna bli stommen i den framtida europeiska infrastrukturen för geografisk information.

2.3.2. Lucas-undersökningens styrka grundas på att den tillhandahåller uppgifter för en kombinerad jordbruks- och miljöpolitik och inte endast odlingsskattningar

De ändamål som anges ovan motiverar inte var för sig en Lucas-undersökning. I synnerhet skattningar av jordbruksarealer på grundval av traditionella uppgifter från jordbrukarna finns redan i de flesta medlemsstater, och

landskapsindikatorerna har ännu inte definierats ordentligt. Rådet har även uppmanat kommissionen att noga väga in kostnaderna och de resursmässiga konsekvenserna av alla nya initiativ som rör insamling av uppgifter som går utöver nuvarande rättsliga krav.

Å andra sidan kan resultaten från modelleringsinsatser eller fjärranalys inte ersätta övervakning på platsen (eller faktiska data) som den som utförs inom ramen för Lucas. Lucas skulle kunna definieras som en av de europeiska standarderna för undersökning på platsen (till exempel inom ramen för Inspire-initiativet).

2.3.3. Framtida Lucas-undersökningar

En Lucas-undersökning i Bulgarien och Rumänien planeras för våren 2008 som en del av Phare 2006.

Ytterligare specifika Lucas-undersökningar kan komma att genomföras på begäran med de allmänna Lucas-undersökningarna som urvalsram.

Lucas-undersökningar skulle kunna utföras vart tredje år, 2009 och 2012, på hela EU för att tillgodose de behov som identifierades ovan och undvika dubbelt fältarbete.

3. MARS-PROJEKTET

3.1. Projektets syfte

Målet med det agrometeorologiska systemet för övervakning av grödor och avkastningsprognoser som utvecklats av Gemensamma forskningscentret (GFC) inom ramen för projektet Mars ( Monitoring Agriculture with Remote Sensing ) vid jordbruksenheten vid Institutet för allmänhetens skydd och säkerhet är att tillhandahålla uppgifter som skapar förståelse för hur vädret påverkar skörden och att göra avkastningsprognoser för de viktigaste grödorna. Huvudresultatet av denna verksamhet är skördeprognossystemet Mars Crop Yield Forecasting System, som är i drift sedan 1998.

I enlighet med genomförandebestämmelserna i beslut nr 1445/2000/EG och beslut nr 2066/2003/EG är verksamheten inriktad på inkörning av den agrometeorologiska modellen och den efterföljande behandlingen av de lågupplösta satellitbilderna från NOAA och VEGETATION. Dessa satellitbilder används till att analysera, övervaka och prognostisera avkastningen för EU:s jordbruksgrödor. Gemensamma forskningscentret har åtagit sig att underhålla modellerna och mjukvaran och att övervaka hela projektet. Verksamheten inom ramen för Mars omfattar även andra specifika uppgifter i enlighet med ramprogrammet för forskning som inte redogörs för här.

3.2. Metod

I Mars-skördeprognossystemet ingår fyra verksamheter:

- Inköp av meteorologiska uppgifter och behandling, beräkning, interpolation och lagring av härledda meteorologiska uppgifter.

- Användning av de meteorologiska uppgifterna i den agrometeorologiska modellen i CGMS ( Crop Growth Monitoring System ). Resultaten består av en serie indikatorer för simulering av tillväxten för de viktigaste grödorna. Dessa indikatorer lagras i en georefererad databas som gör det möjligt att framställa tematiska kartor över meteorologisk statistik och indikatorer för varje gröda.

- Inköp av satellitbilder från NOAA-AVHRR och SPOT VEGETATION och behandling av dessa uppgifter i de system som tagits fram och utvecklats av Gemensamma forskningscentret. Indikatorerna på vegetationens tillstånd beräknas genom att man integrerar uppgifter från Corine Land Cover (CLC). Användningen av Corine gör det möjligt att beräkna vegetationsindikatorer på marktäckningsklassnivå. Detta förbättrar analysen av jordbruksvegetationsklasser med lågupplösta satellitindikatorer.

- Inrättande av en expertgrupp inom Gemensamma forskningscentret som ska göra statistiska analyser av uppgifterna och de kvantitativa prognoserna utifrån de tidigare indikatorerna och offentliggöra kortsiktiga analyser och prognoser om skördeutfall.

Det operativa arbetet under de första, andra och tredje punkterna har lagts ut på en underleverantör. Kontrakten gavs till ett externt konsortium för perioden 2000–2003 (Marsop) och fortsatte på en ny rättslig grund i form av Marsop2-kontraktet för perioden 2004–2007. Det arbete som nämns i den fjärde punkten ovan (inrättandet av en expertgrupp för statistiska analyser av de kvantitativa prognoserna) har utförts direkt av kommissionen vid Gemensamma forskningscentret i samarbete med GD Jordbruk. Det främsta resultatet av detta arbete är Mars-bulletinen, med 94 utgivna nummer 1999–2006 och 21 nummer planerade under 2007. I Mars-bulletinerna ingår analyser av klimatets påverkan på de viktigaste grödorna i EU, inklusive kortsiktiga väderprognoser, och de används regelbundet av GD Jordbruks prognosgrupp av analytiker. Den information och de uppgifter som tillhandahålls används för att stödja beslutsprocessen i den gemensamma jordbrukspolitiken, till exempel skattningar av per capita-konsumtion, budgetprognoser och uppföljning av utgifter, ingripande i och förvaltning av lager, exportanbud, fastställande av satser för och användning av arealuttag och stöd till EU-marknader. Specialnummer om särskilda analyser ges ut på begäran av GD Jordbruk. Resultaten från bearbetningen av de operativa uppgifterna offentliggörs på webbplatsen http://www.marsop.info.

Till följd av utvidgningsprocessen och för att bygga ut Mars-skördeprognossystemet till att omfatta verksamhet i 25 länder och göra det professionellare inleddes 2004 en rad åtgärder genom projektet Asemars ( Actions in support of the Enlargement for the MARS Crop Yield Forecasting System ). Dessa kommer att fortsätta till 2008. Projektet är uppdelat i sju mål som motsvarar sju delar:

- Uppdatering av CGMS: för att komplettera och förstärka CGMS ( Crop Growth Monitoring System ) i de tio nya medlemsstaterna (EU-10), kalibrera de saknade grödorna, inkludera den nya europeiska jordmånskartan, använda uppsättningen av uppgifter från Corine 2000 och införa fler automatiska förfaranden i CGMS:s statistiska modul.

- Nya uppsättningar av meteorologiska uppgifter: fler väderstationer, uppgifter grundade på numeriska vädermodeller, både som förnyade analyser och som prognoser (tiodagars-, månads- och säsongsprognoser), och agrofenologiska uppgifter för att komplettera och förstärka den Mars-databas som används för analyserna.

- Nya medel- och lågupplösta satellitbilder för att komplettera och förstärka den Mars-databas som används för analyserna, beräkna noggrannare satellitbaserade indikatorer, framställa andra generationens Meteosat-uppgifter, förbättra skattningarna av inverkan av frost och sjukdomar och framställa MODIS- och MERIS-bilder med bättre upplösning (200–300 m i stället för 1 km).

- Ett nytt operativt CGMS-system, grundat på probabilistiska ensembleprognoser av vädret för att systemet ska kunna köra 10-dagars grödosimuleringar för intrasäsongs- och säsongsväderprognoser och framställa probabilistiska skördeprognoser.

- CGMS-Wofost- och Lingra-kalibreringsplattform för systematiskt och kontrollerat genomförande av grödokalibrering för att uppdatera och underhålla modellerna för såväl grödor som betesmark och gräsmark.

- CGMS-plattform för sensitivitetsanalys för genomförande av ett sensitivitetsanalysverktyg för systemvalidering och sensitivitetsanalys med syfte att förbättra modelleringen.

- Slutligen inleddes en del genom anbudsinfordran 2006 med syfte att samla in agrofenologiska uppgifter från de befintliga nationella tjänsterna. Uppgifterna behövs för att förbättra kalibreringen av modellerna och den följande analysen av de simuleringar som gjorts.

I tabell 5 (se bilaga 1) visas användningen av gemenskapsfinansiering för Mars-stat-projekten under perioderna 2000–2003 och 2004–2007.

3.3. Utvärdering av resultaten

3.3.1. Mars-skördeprognossystemet

Mars-skördeprognossystemet har gjort det möjligt att utvärdera klimatets påverkan på skördar på EU-25-nivå på ett oberoende och homogent sätt över hela EU.

Avkastningsprognoserna från bulletinen används av GD Jordbruk som en del av underlaget vid framtagning av prognoser för jordbruksgrödor i EU och i kandidatländerna.

Utvärderingen av prognoserna är en ständigt pågående process inom Gemensamma forskningscentrets Mars-enhet. De fel som upptäcks i efterhand i de kvantitativa avkastningsprognoserna beräknas från de slutliga officiella uppgifterna. För perioden 1999–2003 var prognosfelen inte fler än Mars-systemets felgenomsnitt som offentliggjorts tidigare år (källa: Quamp-rapporten, resultatet av en studie som finansierades av Gemensamma forskningscentret och utfördes av ett oberoende externt företag 2003–2004). Den beräknade kvadratroten ur medelkvadratavvikelsen (RMSE; root mean square error ) för spannmål uppvisade en ökning i prognosernas avvikelse efter utvidgningen (från 0,6 q/ha till 1,5 q/ha). RMSE har dock sjunkit kraftigt sedan Asemars-projektens första år (2005 minskade avvikelsen till 0,1 q/ha).

3.3.2. Annan forskningsverksamhet som Gemensamma forskningscentret utfört under sin egen forskningsbudget och som har att göra med förstärkning av metoder för marktäckningsskattning (institutionellt stöd till Eurostat för Lucas-projektet)

Förutom agrometeorologisk verksamhet utför Gemensamma forskningscentret andra forskningsprojekt som begränsas till teknikbevakning och metodstöd till Lucas och som finansieras av dess egen budget.

För att optimera Lucas-undersökningsplanens effektivitet med samma budgetramar testades en modifierad metod i Grekland efter en begäran från det grekiska jordbruksdepartementet.

Resultaten bekräftade att noggrannheten som väntat förbättrats (variationskoefficienterna förbättrades med en faktor tre) när den modifierade punkturvalsmetoden användes. Följaktligen tjänade denna undersökning som ett riktmärke när specifikationerna för Lucas-undersökningarna 2005 och 2006 formulerades.

En annan verksamhet var utvecklingen av mjukvara för beräkning av Lucas-skattningarna i enlighet med den nya punkturvalsmetoden (Caesar-mjukvaran). Mjukvaran användes för Lucas-undersökningarna 2005 och 2006.

3.4. Slutsatser

Mot bakgrund av nyttan för den gemensamma jordbrukspolitiken av den information och de uppgifter som Gemensamma forskningscentret tillhandahållit inom ramen för Mars-projektet under de senaste åren anser kommissionen att denna verksamhet bör fortsätta under perioden 2008–2013.

.

3.5. BILAGA 1

Tabell 5 – Utgifter för det agrometeorologiska systemet (Mars-stat) (i euro)

Del/etapp | Etapp 1 | Etapp 2 | Etapp 3 | Totalt (alla 3 etapperna) |

Period | 2000/2001 | 2002 | 2003 | 2000/2003 |

DEL 1 | 151 812 | 99 650 | 99 650 | 351 112 |

DEL 2 | 204 900 | 87 500 | 90 100 | 382 500 |

DEL 3 | 207 294 | 160 010 | 162 310 | 529 614 |

DEL 4 | 259 372 | 197 468 | 200 567 | 657 407 |

Samordning | 74 220 | 29 500 | 30 400 | 134 120 |

Totalt/etapp | 897 598 | 574 128 | 583 027 | 2 054 753 |

Tabell 6 – Utgifter för Mars från GD Jordbruks budgetpost (åtagandebemyndiganden) grundade på förnyelse av |

rådets beslut för perioden 2004–2007 och tidsplanen för projekten Mars op II och Asemars |

Mars-åtaganden |

Projekt/år | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TOTALT |

Mars op II, etapp 1 | 850 000 |

Mars op II, etapp 2 | 595 751 |

Asemars, etapp 1 | 649 800 |

Mars op II, etapp 3 | 557 233 |

Asemars, etapp 2 | 650 000 |

Mars op II, etapp 4 | 600 000 |

Asemars, etapp 3 | 551 924 |

Asemars, etapp 4 | 647 492 |

Mars op II | 850 000 | 595 751 | 557 233 | 600 000 |

Asemars | 649 800 | 650 000 | 551 924 | 647 492 |

Totalt för Mars | 850 000 | 1 245 551 | 1 207 233 | 1 151 924 | 647 492 | 5 102 200 |

[1] EGT L 163, 4.7.2000, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

[2] EUT L 309, 26.11.2003, s. 9.

[3] EFTAS, SADL, LUXspace (2007): Prospective Study on potential use of LUCAS. Final report of Contract N°61103.2005.001-2006.157.

[4] Report from the Commission to the Member States on implementation of aerial-survey (LUCAS) and remote-sensing techniques (MARS) to the agricultural statistics. KOM(2005) XXX.

[5] Det systematiska urvalet ( grundurvalet ) är sammankopplat med ett 1 km-rutnät som baseras på Inspire-rekommendationerna och motsvarar cirka 4 miljoner punkter i hela EU.

Lucas- basurvalet är en delmängd av grundurvalet som motsvarar ett 2 km-rutnät skapat genom användning av alla jämna punkter i grundurvalet och därför består av cirka 1 miljon punkter.

Varje punkt i basurvalet bildtolkas och tilldelas sedan ett av sju stratum (”åkermark”, ”permanenta grödor”, ”permanent gräsmark”, ”skogsmark och buskmark”, ”mark utan vegetation eller med låg eller gles vegetation”, ”vatten” eller ”artificiell mark”). Från det stratifierade basurvalet extraheras ett underurval av punkter ( fälturval ) som ska klassificeras genom ett fältbesök grundat på den etablerade nomenklaturen.

[6] För att möjliggöra jämförelse med resultaten av rapporteringen enligt rådets förordning (EEG) nr 959/93 om statistik för andra grödor och rådets förordning (EEG) nr 837/90 om spannmålsproduktion.

[7] Enligt slutsatsen i: EFTAS, SADL, LUXspace (2007), se ovan.

[8] http://www.gmes.info/.