Under 2021 genomförde kommissionen en rad riktade samråd med berörda parter inom näringslivet och det civila samhället, bl.a. om prioriteringar för det nyligen inrättade handels- och teknikrådet mellan EU och Förenta staterna – se avsnitt 2.1.3. Kommissionen anordnade också, tillsammans med det slovenska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, det årliga forumet för exportkontroll den 8 december 2021. Detta gav tillfälle att diskutera genomförandet av EU:s exportkontroller och EU:s moderniserade exportkontrollsystem med mer än 800 berörda parter inom näringslivet och det civila samhället.

Rapporten omfattar verksamheten under 2021 och täcker därför inte aspekter av exportkontroll som berörs av Rysslands anfallskrig mot Ukraina eller åtgärder som vidtagits i form av exportrestriktioner som svar på kriget. Dessa händelser har gett frågan om Rysslands och Belarus tillgång till teknik med dubbla användningsområden ett starkt politiskt fokus, om än inom ramen för EU:s tillämpning av sanktioner, däribland exportförbud och exportrestriktioner.

Denna rapport innehåller information om genomförandet av EU:s exportkontroller av produkter med dubbla användningsområden under 2021 och sammanställda uppgifter om exportkontroll för 2020. Rapporten har utarbetats av kommissionen med bidrag från medlemsstaterna i samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden. Under 2021 antogs en ny förordning om exportkontroll, som är en viktig milstolpe i utvecklingen av EU:s exportkontrollpolitik.

Samordningsgruppen sammanför experter från kommissionen och medlemsstaterna för att undersöka alla frågor som rör tillämpningen av exportkontroller. Den höll sex möten under 2021.

Kommissionen har inte informerats om någon ny utveckling under 2021. Förteckningen över nationella åtgärder för genomdrivande som offentliggjordes tillsammans med 2019 års rapport om exportkontroller gäller fortfarande.

När det gäller tekniska expertgrupper erkänns deras roll nu i den nya förordningen, och expertgruppen för övervakningsteknik återaktiverades och dess mandat reviderades för att återspegla de nya bestämmelserna i förordningen. Expertgruppen gör det möjligt för experter från medlemsstaterna att bidra till utvecklingen av EU:s kontroller av export av it-övervakningsteknik. Expertgruppens uppdrag omfattar informationsutbyte om risker i samband med export av it-övervakningsprodukter och tekniska diskussioner om särskilda it-övervakningsprodukter samt utarbetande av riktlinjer för tillbörlig aktsamhet för exportörer. Under 2021 utbytte experter information som är relevant för vissa produkter, såsom övervakningscentrum och lösningar för datalagring, övervakningsfordon och VoIP-system, som en del av sin tekniska översyn av potentiell it-övervakningsteknik.

Under kommissionens samordning tog samordningsgruppen initiativ till att lösa vissa tekniska genomförandefrågor och inrättade särskilda expertgrupper för att genomföra kraven i den nya förordningen.

Samordningsgruppen genomförde ett utbyte av teknisk information om tillämpningen av kontroller av cyberövervakningsteknik under 2020. Uppgifterna från medlemsstaterna visar att antalet licenser för export av denna teknik (se tabell 1) har minskat. År 2020 utfärdades sammanlagt 39 licenser för förtecknade cyberövervakningsprodukter. Under samma period gjordes 32 avslag för cyberövervakningsprodukter.

Kommissionen samlade in information om licensuppgifter med stöd av samordningsgruppen för att ge en översikt över genomförandet av exportkontroller och öka den offentliga insynen i EU:s exportkontroller av produkter med dubbla användningsområden (aggregerade uppgifter för EU från 2020 användes vid utarbetandet av denna årliga rapport).

E-Licensieringsprojektet utvecklas också i nya riktningar för att effektivisera kontrollerna, t.ex. genom att koppla samman e-licensieringssystemet med de nationella tullsystemen via tullens enda kontaktpunkt. Detta kommer att göra det mycket lättare att utbyta information över gränserna och med tullmyndigheterna, vilket kommer att minska regelbördan för aktörerna och möjliggöra automatisk förvaltning av licenskvantitet. Detta skulle ske via certifieringsutbytet – Certexplattformen, som sköts av GD Skatter och tullar.

Efter flera års förberedelser togs e-licensieringssystemet för produkter med dubbla användningsområden i bruk för första gången 2021 och infördes i två medlemsstater – Lettland och Rumänien; e-licensiering gör det möjligt för behöriga myndigheter och exportörer att handhakontroller online på ett effektivare sätt och minska den administrativa bördan i samband med kontroller. Systemet syftar till att ersätta offline-system och föråldrade nationella elektroniska system, möjliggöra ett smidigare informationsutbyte – bl.a. när det gäller rapportering av licensieringsuppgifter till kommissionen – och skapa ytterligare potential för utbyte av uppgifter i hela EU. Utvecklingen av e-licensieringssystemet fortsatte under 2021 och andra behöriga myndigheter anslöt sig till pilotprojektet: Italien och Belgien (regionen Vallonien) inleder driften under 2022 och Slovenien planerar att göra det i början av 2023. Utanför EU undersöker kommissionen, som en del av sina dialoger med partnerländerna, olika alternativ för att tillhandahålla e-licensieringsverktyget till partner, t.ex. den nationella myndigheten i Bosnien och Hercegovina som har visat intresse för att använda verktyget.

Under 2021 gällde förordningen främst export av de cirka 1 884 produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga I (EU:s kontrollförteckning) och som klassificeras enligt de tio kategorier som finns förtecknade i bilaga I till förordning (EU) 821/2021 (figur 1). Dessa produkter med dubbla användningsområden avser cirka 1 000 ”varor” i tullnomenklaturen, inbegripet kemikalier, metaller och icke-metalliska mineralprodukter, datorer, elektronikvaror och optik, elektrisk utrustning, maskiner, fordon och transportutrustning. Produkterna ingår vanligen i den högteknologiska delen av detta stora, blandade varuområde.

Det är fortfarande svårt att få fram tillförlitliga uppgifter om den samlade exporten av produkter med dubbla användningsområden (inbegripet icke-förtecknade produkter med dubbla användningsområden), eftersom det inte finns någon officiell kategori av ”produkter med dubbla användningsområden” i officiell ekonomi-/handelsstatistik. Kommissionen och medlemsstaterna samlar dock in uppgifter som möjliggör ungefärliga uppskattningar av exporten av produkter med dubbla användningsområden utifrån dels licensieringsuppgifter som samlas in av behöriga myndigheter, dels tullstatistik över exportdeklarationer som inbegriper produkter med dubbla användningsområden. Uppskattningar av 2020 års exportuppgifter redovisas nedan. Det bör noteras att dessa uppskattningar inte omfattar tjänster eller immateriell tekniköverföring i samband med handel med produkter med dubbla användningsområden.

Under 2021 bidrog kommissionens gemensamma forskningscentrum, med stöd av GD Handel och samordningsgruppen, till förberedelserna inför gemensamma forskningscentrumets och den amerikanska kärnsäkerhetsmyndighetens (NNSA) 14:e tekniska seminarium för tillsynsmyndigheter. Seminariet organiserades av kommissionens gemensamma forskningscentrum och Förenta staternas energidepartement och hölls under flera sessioner från september till november 2021. Seminariet var inriktat på cyberövervakning, kryptovalutor, blockkedjefinansiering och finansiering av spridning.

Figur 3: Uppskattningar av EU:s export av produkter med dubbla användningsområden: de 25 främsta destinationsländerna för export och deras delregioner 2020.

Figur 4: Uppskattningar av EU:s export av produkter med dubbla användningsområden: destinationsländer per region och delregion 2020.

4.2. Exportlicenser för produkter med dubbla användningsområden i EU: ansökningar, tillstånd och avslag

Mot bakgrund av artikel 23.2 i förordningen, där det anges att medlemsstaterna ska ”vidta alla lämpliga åtgärder för att upprätta ett direkt samarbete och informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna i syfte att öka effektiviteten av unionens ordning för exportkontroll”, har kommissionen och medlemsstaterna utbytt licensieringsuppgifter och information för att få en bättre förståelse av exportkontrollerna och deras ekonomiska effekt. Detta utbyte har fått stöd av samordningsgruppen. En del av de uppgifter som samlades in under rapporteringsperioden återges nedan. Det bör dock noteras att alla medlemsstater inte samlar in alla uppgifter. Informationen nedan utgör ungefärliga uppskattningar av aggregerade kvantiteter och värden utifrån de uppgifter som medlemsstaterna tillhandahållit.

Under 2020 uppgick det totala värdet för ansökningarna till 38,4 miljarder euro, och den kontrollerade exporten av produkter med dubbla användningsområden motsvarade därmed 2,3 % av den totala exporten till länder utanför EU:s 27 medlemsstater. Handeln med produkter med dubbla användningsområden för vilka exporttillstånd har beviljats uppgick till 31 miljarder euro, vilket motsvarar 1,9 % av den totala exporten till länder utanför EU:s 27 medlemsstater. Den största delen av affärerna tilläts genom individuella licenser (omkring 19 412 enskilda licenser utfärdades 2020) och globala licenser (sett till värde). I själva verket avslogs endast ett fåtal exporter: 559 avslag gjordes 2020, vilket motsvarar ca 1,4 % av värdet av den kontrollerade exporten av produkter med dubbla användningsområden det året och 0,03 % av den totala exporten till länder utanför EU:s 27 medlemsstater. Skillnaderna i uppgifterna som visar en nedgång i jämförelse med tidigare år beror på brexit och på att Förenade kungariket inte har uppgett några siffror sedan 2019. När det gäller destinationer för exportlicenser stod de 25 främsta destinationerna utanför EU för 94 % av det licensierade värdet. De viktigaste destinationerna var Kina, Förenta staterna, Taiwan, Sydkorea och Ryssland. När det gäller överföringar inom EU var de viktigaste destinationerna Frankrike, Sverige, Finland, Tyskland, Spanien och Belgien. En uppdelning av licenser per produktkategori i bilaga I till förordningen om produkter med dubbla användningsområden visar att huvudkategorin 2020 var kategori 5 Telekommunikation och informationssäkerhet följt av kategori 0 Kärnmaterial, anläggningar och utrustning och kategori 3 Elektronik.

Figur 5: Antalet tillstånd och avslag 2016–2020

Figur 6: Värdet av tillstånd och avslag 2016–2020 (i miljoner euro)

Figur 7: Antalet tillstånd per tillståndstyp 2020.

Figur 8: Värdet av tillstånd per typ 2020 (i miljoner euro)