Särskild rapport Har kommissionens 
förvaltning av 
integreringen av kopplat 
stöd i systemet med 
samlat gårdsstöd varit 
ändamålsenlig?SV 2014  nr 08
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-0229-1
doi:10.2865/53538
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 08
Särskild rapport Har kommissionens 
förvaltning av 
integreringen av kopplat 
stöd i systemet med 
samlat gårdsstöd varit 
ändamålsenlig?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‑fördraget)
02
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
 Ordförklaring ar
I–IX   Sammanfattnin g
1–17   Inlednin g
1–4  Bakgrund
5–13   Systemet med samlat gårdsstöd efter “hälsokontrollen” av den gemensamma  
jordbrukspolitiken 2008
5–8  Integreringen av kopplat stöd i systemet med samlat gårdsstöd
9–12   Nationella tak och nationella reserver
13  Stödrättigheter efter 2014
14 –17   Kommissionens och medlemsstaternas respektive roller vid genomförandet av  
utgifter inom systemet med samlat gårdsstöd
14–15   Kommissionens ansvar för att se till att utgifter inom systemet med samlat gårdsstöd  
överensstämmer med EU:s regler och principer
16 –17   Medlemsstaterna hade stor frihet när det gällde att fastställa kriterier för fördelningen av  
tillgängligt stöd i enlighet med de politiska målen
18–21   Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål och revisionsme tod
22–59   Iakttag elser
22–34   Brister i kommissionens övervakning och i medlemsstaternas genomförande  
försvårade konsekvent tillämpning av de principer som antogs vid hälsokontrollen  
2008 av den gemensamma jordbrukspolitiken
23–24   Kommissionen har inte fastställt tillämpningsföreskrifter och inte gjort en ordentlig  
bedömning av medlemsstaternas kriterier för fördelningen av tillgängliga belopp
25–31   Några kriterier som medlemsstaterna hade fastställt överensstämde i detta avseende inte alltid  
med EU:s lagstiftning eller principer
32–34   Bieffekter av integreringen av kopplat stöd i systemet med samlat gårdsstöd behandlades inte konsekvent
03 Innehåll
35–44   De gällande reglerna tillämpades ibland felaktigt av medlemsstaterna
36–37   Kommissionen angav inte tydligt under vilka förutsättningar jordbrukare kunde få tillgång till 
stödrättigheter från den nationella reserven
38–39   I några fall tilldelade medlemsstaterna stödrättigheter utan att det fanns rättslig grund i EU:s lagstiftning
40  Medlemsstaterna beräknade enhetsvärden för stödrättigheter i enlighet med oklara kriterier
41–42   Kommissionens förfaranden för övervakning av att taken i  systemet med samlat gårdsstöd  
respekterades var otydliga
43–44   Exempel på när överträdelser av de gällande taken ledde till att värdena på stödrättigheter angavs för högt
45–59   Brister i övervakningen och kontrollen påverkade beräkningen av stödrättigheter och de 
efterföljande betalningarna av samlat gårdsstöd
47–49   Myndigheterna i de besökta medlemsstaterna hade oftast använt jordbrukarnas referensuppgifter korrekt 
men flera av de fel som förekom var systematiska
50–56   Medlemsstaternas kontrollsystem var av varierande kvalitet och alla beräkningsfel upptäcktes inte
57–59   Kommissionens kontroll av överensstämmelse var mindre ändamålsenlig
60–71   Slutsatser och rekommendat ioner
 Bilaga I  —  Belopp som integrerades i systemet med samlat gårdsstöd 2010–2012
 Bilaga II  —  Stödrättigheter enligt medlemsstaternas uppgifter per den 15  september  2013 
i enlighet med artikel 51.3 a i förordning (EG) nr 1120/2009 (ansökningsår 2012)
 Kommissionens svar
04
 Förkortningar
GJP : den gemensamma jordbrukspolitiken
EGFJ : Europeiska garantifonden för jordbruket
EJFLU : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
IACS : det integrerade administrations‑  och kontrollsystemet
05
 Ordförklaringar
Avslutande av räkenskaperna : ett förfarande i två steg genom vilket kommissionen ser till att utgifter 
överensstämmer med tillämpliga finansiella och sektorspecifika förordningar. De två stegen består av ett årligt 
finansiellt beslut och fleråriga överensstämmelsebeslut. De finansiella besluten gäller årsredovisningen och 
internkontrollsystemen för varje godkänt utbetalningsställe (attestering av räkenskaperna för medlemsstatens 
utbetalningsställe och årlig genomgång av att det uppfyller ackrediteringskriterierna), syftet med 
överensstämmelsebeslut är att se till att medlemsstaterna tillämpar EU:s rättsliga ram och att utgifter som innebär 
överträdelse av dessa regler under ett eller flera budgetår utesluts från EU‑finansiering.
Frikoppling : en process där utbetalningar av direktstöd skiljs från den faktiska jordbruksproduktionen.
Hälsokontrollen : översynen 2008 av reformen 2003 av den gemensamma jordbrukspolitiken. Antagande 
av kommissionens förslag om ytterligare frikoppling av direktstöden, överföring av högre utgiftsbelopp 
till landsbygdsutvecklingsåtgärder, ändringar i interventionssystemet, ökning av mjölkkvoterna och andra 
sektorspecifika åtgärder.
Modulering : obligatorisk minskning av allt årligt direktstöd över 5 000 euro som infördes med reformen 2003 för 
att finansiera landsbygdsutvecklingsåtgärder.
Nationell reserv : varje medlemsstat ska ha en nationell reserv i vilken mellanskillnaden mellan respektive lands 
nationella tak för samlat gårdsstöd och det sammanlagda värdet av de tilldelade stödrättigheterna ska ingå. Den 
nationella reserven ska i första hand användas för att tilldela stödrättigheter till jordbrukare som befinner sig i en 
särskild situation. Medlemsstaterna får även använda dessa medel för att tilldela stödrättigheter till jordbrukare 
som etablerar en jordbruksverksamhet eller vars jordbruksföretag är belägna i områden som omfattas av 
omstrukturerings ‑ eller utvecklingsprogram.
Principen om icke‑diskriminering : principen om icke‑diskriminering anges i artikel 40 i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt och föreskriver att jämförbara situationer inte får behandlas olika och att olika situationer 
inte får behandlas lika, såvida det inte finns sakliga skäl för en sådan behandling. Olika behandling av jordbrukare 
måste därför vara objektivt motiverad.
Proportionalitetsprincipen : en allmän princip i gemenskapsrätten som föreskriver att gemenskapsinstitutionernas 
åtgärder inte får gå utöver vad som är lämpligt och nödvändigt för att uppnå de legitima mål som eftersträvas med 
lagstiftningen i fråga.
Reformen 2003 : reform (halvtidsöversyn) av den gemensamma jordbrukspolitiken som syftade till att minska 
prisstödet och kompensera för minskningen genom direkta inkomststöd och på så sätt fortsätta en process som 
hade börjat 1992 (MacSharry‑reformen) och som bekräftades 1999 (Agenda 2000 ‑reformen). Med reformen 2003 
infördes frikoppling av direktstöd till jordbrukare, och stöden kopplades till uppfyllande av verksamhetskrav 
avseende mark och djur på alla jordbruksföretag (tvärvillkoren), samtidigt som landsbygdsutvecklingsstödet 
stärktes.
Stödrättighet : en rättighet som ger jordbrukaren rätt till betalning av det samlade gårdsstöd som fastställts 
i rättigheten när denna redovisas tillsammans med en hektar stödberättigande jordbruksmark.
06
 Sammanfattning
I
Systemet med samlat gårdsstöd är det ekonomiskt 
viktigaste systemet för direktstöd som finansieras av 
EU:s jordbruksbudget. Det var en central del av refor ‑
men 2003 av den gemensamma jordbrukspolitiken. 
Systemet med samlat gårdsstöd ersatte merparten av 
de tidigare direktstöden som var kopplade till odlad 
jordbruksmark eller antalet djur. Systemet med samlat 
gårdsstöd är fristående (”frikopplat”) från den faktiska 
jordbruksproduktionen och jordbrukarna måste ha 
stödrättigheter och stödberättigande mark för att få 
samlat gårdsstöd.
II
År 2008 beslutade rådet inom ramen för ”hälsokon ‑
trollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken att 
mellan 2010 och 2012 integrera kopplat stöd i sys ‑
temet med samlat gårdsstöd för de sektorer som 
då fortfarande var uteslutna från det systemet eller 
för vilka medlemsstaterna hade beslutat att endast 
delvis frikoppla stödet. Medlemsstaterna integrerade 
4,2 miljarder  euro som tidigare hade varit tillgängliga 
för stöd i systemet med samlat gårdsstöd.
III
Vid integreringen av kopplat stöd i systemet med 
samlat gårdsstöd fick medlemsstaterna stor frihet när 
det gällde kriterierna för fördelning av de tillgängliga 
beloppen mellan jordbrukare. Kommissionen behåller 
dock det slutliga ansvaret för att EU‑budgeten genom ‑
förs konsekvent och för att de allmänna principerna 
i EU:s lagstiftning för jordbrukssektorn följs.IV
Från och med 2015 kommer systemet med samlat 
gårdsstöd att ersättas med ett nytt grundläggande 
stödsystem där några centrala delar från systemet 
med samlat gårdsstöd behålls. Medlemsstaterna kom ‑
mer att kunna ta hänsyn till värdet av stödrättigheter 
från systemet med samlat gårdsstöd för stöden inom 
det nya systemet fram till budgetåret 2021.
V
Revisionsrätten granskade om kommissionen förval ‑
tade integreringen av kopplat stöd i systemet med 
samlat gårdsstöd på ett ändamålsenligt sätt. Mer 
specifikt undersökte revisionsrätten om kommissio ‑
nen på ett lämpligt sätt övervakade och kontrollerade 
beräkningen av stödrättigheter i medlemsstaterna, 
om medlemsstaternas lagstiftning uppfyllde villkoren 
och principerna i EU:s lagstiftning och om de behöriga 
myndigheterna hade infört ändamålsenliga kontrol ‑
ler som garanterar att stödrättigheter beräknas och 
tilldelas korrekt.
VI
Revisionsrättens slutsats är att kommissionens förvalt ‑
ning av integreringen av kopplat stöd i systemet med 
samlat gårdsstöd var endast delvis ändamålsenlig.
VII
Revisionsrätten konstaterade att kommissionen inte 
såg till att de kriterier som tillämpades för fördel ‑
ningen av tillgängliga belopp alltid överensstämde 
med EU:s principer, särskilt principerna om icke‑dis ‑
kriminering av jordbrukare och om proportionalitet. 
Integreringen av kopplat stöd i systemet med sam ‑
lat gårdsstöd genomfördes i detta avseende på ett 
inkonsekvent sätt och jordbrukare i vissa sektorer fick 
oväntade fördelar. Det fanns vidare brister i hur kom ‑
missionen övervakade att gällande tak tillämpades, 
kontrollerade att medlemsstaterna följde gällande 
EU‑lagstiftning och såg till att fel korrigerades.
Sammanfattning 07
VIII
Trots att medlemsstaterna oftast hade använt jordbru ‑
karnas referensuppgifter korrekt, fann revisionsrätten 
stora brister när det gällde att korrekt tillämpa beräk ‑
ningsregler, respektera tak och använda den natio ‑
nella reserven. Den ram som kommissionen har inrät ‑
tat angav inte heller tillräckligt tydligt vilka kontroller 
medlemsstaterna ska göra för att se till att stödrättig ‑
heter beräknas korrekt, och kvaliteten på medlems ‑
staternas kontrollsystem varierade. Detta ledde till att 
värdet på stödrättigheter ibland beräknades felaktigt 
så att jordbrukare fick felaktiga utbetalningar av sam ‑
lat gårdsstöd.
IX
Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen
a) för att se till att åtgärder inom de framtida nya 
systemen för direktstöd genomförs konsekvent 
inom den gemensamma jordbrukspolitiken på en 
gemensam marknad fastställer tydliga riktlinjer 
på lämplig nivå och kräver att medlemsstaterna 
visar att de fastställda kriterierna är objektiva och 
icke‑diskriminerande, så att marknaden eller kon ‑
kurrensen inte snedvrids,
b) på ett ändamålsenligt sätt övervakar att gällande 
tak respekteras och vid inspektionerna av överens ‑
stämmelse använder en mer heltäckande metod 
som beaktar de särskilda risker som är förknip ‑
pade med ett stödsystem som bygger på rättig ‑
heter och snabbare följer upp fall av bristande 
efterlevnad,
c) ser till att stödrättigheter som inte har beräknats 
i enlighet med gällande regler korrigeras och att 
felaktigt tilldelade stödrättigheter och felaktiga 
betalningar av samlat gårdsstöd återvinns, i syn ‑
nerhet systematiska fel,
d) ser till att utbetalningsställena använder tydliga 
förfaranden som innehåller ändamålsenliga kon ‑
troller av att de uppgifter som ligger till grund för 
beräkningarna är tillförlitliga och av att de stödrät ‑
tigheter som medlemsstaterna tilldelat är korrekta.
08
 Inledning
Bakgrund
01 
Frikopplingen av direktstödet till jord ‑
brukare från produktionen och infö ‑
randet av systemet med samlat gårds ‑
stöd var viktiga delar av reformen av 
den gemensamma jordbrukspolitiken 
2003. Huvudsyftet med det samlade 
gårdsstödet var att ändra politikens in ‑
riktning från marknadsstöd till frikopp ‑
lat inkomststöd till jordbrukare och på 
så sätt öka deras marknadsinriktning 
och undvika att marknaden snedvrids.
02 
Systemet med samlat gårdsstöd byg ‑
ger på att varje jordbrukare tilldelas 
stödrättigheter. Det är det ekonomiskt 
viktigaste stödsystemet inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken 
och finansieras helt av Europeiska 
garantifonden för jordbruket (EGFJ). 
I budgeten för 2013 svarade betal ‑
ningarna av samlat gårdsstöd för 70 % 
av EGFJ‑utgifterna och för 54 % av 
hela EU‑budgeten för jordbruk och 
landsbygdsutveckling.
03 
Mellan 2005 och 2007 införde 17 med ‑
lemsstater systemet med samlat gårds ‑
stöd1 som ersatte de flesta systemen 
för direktstöd som var kopplade till 
odlade arealer eller antalet djur.04 
Medlemsstaterna kunde dock välja att 
behålla en viss procentandel av det 
stöd som var kopplat till jordbruks ‑
produktion eller att inte ta med vissa 
typer av direktstöd i systemet med 
samlat gårdsstöd2. I några jordbruks ‑
sektorer var direktstöd också fortfa ‑
rande uteslutna från systemet med 
samlat gårdsstöd3.
Systemet med samlat 
gårdsstöd efter ”hälso ‑
kontrollen” av den 
gemensamma jordbruks ‑
politiken 2008
Integreringen av kopplat 
stöd i systemet med samlat 
gårdsstöd
05 
Kommissionen och rådet gjorde 2008 
en genomgång av den gemensamma 
jordbrukspolitiken som kallas ”hälso ‑
kontrollen”4. När det gällde det kopp ‑
lade stöd som fortfarande var uteslutet 
från systemet med samlat gårdsstöd 
eller i de fall där medlemsstaterna 
hade beslutat att låta det förbli helt 
eller delvis kopplat till produktion 
följde rådet kommissionens förslag 
att ytterligare frikoppla det före 2012. 
Medlemsstaterna fick dock fortsätta 
att låta bidragen för am ‑ och dikor, 
får och getter vara kopplade till 
produktionen5.1 Belgien, Danmark, Tyskland, 
Irland, Grekland, Spanien, 
Frankrike, Italien, Luxemburg, 
Malta, Nederländerna, 
Österrike, Portugal, Slovenien, 
Finland, Sverige och 
Storbritannien. Tio andra 
medlemsstater som anslöt 
sig till EU 2004 och 2007 
bestämde sig för att införa 
ett övergångssystem med 
frikoppling av arealer – 
systemet för enhetlig 
arealersättning – som inte 
bygger på stödrättigheter.
2 Alla medlemsstater, utom 
de som anslöt sig till EU 
2004 och 2007, måste 
införa systemet med 
samlat gårdsstöd och 
kunde bestämma nivån på 
frikopplingen genom att 
behålla några kopplade stöd 
antingen helt eller endast 
delvis. Detta gällde t.ex. 
arealstöd för jordbruksgrödor, 
bidrag för nötkreatur, får och 
getter och stöd för humle, 
som medlemsstaterna kunde 
frikoppla endast delvis 
eller inte alls. EU:s yttersta 
randområden och stödet för 
produktion av utsäde kunde 
också uteslutas.
3 Till exempel det särskilda 
kvalitetsbidraget för 
durumvete, bidrag för 
proteingrödor, ris, nötter, 
energigrödor, stärkelsepotatis 
och potatisstärkelse, bomull, 
socker, stöd till trindsädesslag 
och bidraget för torkat foder.
4 Rådets förordning 
(EG) nr 73/2009 av den 
19 januari 2009 om 
upprättande av gemensamma 
bestämmelser för system för 
direktstöd för jordbrukare 
inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken och 
om upprättande av vissa 
stödsystem för jordbrukare, 
om ändring av förordningarna 
(EG) nr 1290/2005, (EG) 
nr 247/2006 och (EG) 
nr 378/2007 samt om 
upphävande av förordning 
(EG) nr 1782/2003 (EUT L, 
30.1.2009, s. 16).
5 Det kopplade stödet för 
bomull behölls också. 
Medlemsstaterna fick även 
behålla stödet i EU:s yttersta 
randområden.
09 Inledning
06 
Samma år antog rådet reformen av 
den gemensamma organisationen av 
marknaden för vin6. Medlemsstaterna 
fick överföra EU‑medel från natio ‑
nella stödprogram inom vinsektorn 
och ge stödrättigheter till vinodlare. 
Vidare kunde medlemsstaterna tilldela 
stödrättigheter för vinodlingar som 
jordbrukarna hade fått röjningsbidrag 
från EU för.07 
I och med att kopplade stöd integrera ‑
des i systemet med samlat gårdsstöd 
mellan 2010 och 2012 upphörde de 
nästan att existera. Medlemsstaterna 
kunde därför till jordbrukarna fördela 
stödrättigheter på 4,2  miljarder  euro 
som tidigare hade varit avsatta för 
kopplat stöd eller som hade överförts 
från vinsektorn7. En uppdelning av de 
tillgängliga beloppen per system visas 
i figur 18.6 Rådets förordning (EG) 
nr 479/2008 av den 
29 april 2008 om den 
gemensamma organisationen 
av marknaden för vin, om 
ändring av förordningarna 
(EG) nr 1493/1999, 
(EG) nr 1782/2003, 
(EG) nr 1290/2005 och 
(EG) nr 3/2008 samt 
om upphävande av 
förordningarna (EEG) 
nr 2392/86 och (EG) 
nr 1493/1999 (EUT L 148, 
6.6.2008, s. 1).
7 Den totala nettoökningen 
av det samlade gårdsstödet 
under den här perioden är 
3,5 miljarder euro eftersom 
medlemsstaterna fick använda 
en del av de tillgängliga 
beloppen vid ett senare 
tillfälle för att finansiera särskilt 
stöd i enlighet med artikel 68 
i förordning (EG) nr 73/2009.
8 En mer detaljerad översikt 
finns i  bilaga I.Tillgängliga belopp som kunde integreras i systemet med 
samlat gårdsstöd uppdelade per stödordning 2010–2012 
(miljoner euro)
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 8001 527
180237
209
180
156
152241291
1 081Arealersättning för jordbruksgrödor
Tidigare artikel 69 i förordning 1782/2003
Får- och getbidrag
Slaktbidrag för fullvuxna nötkreatur
Am- och dikobidrag 
Ris
Överföring från stödprogrammet för vin och 
röjningsbidrag
Potatisstärkelse 
Frukt och grönsaker, tomater
Andra stödordningarFigur  1
08 
Fördelningen av de tillgängliga belop ‑
pen mellan medlemsstaterna framgår 
av figur 2.
10 Inledning
Nationella tak och nationella 
reserver
09 
I likhet med alla direktstöd begränsas 
bidrag inom systemet med samlat 
gårdsstöd av ett årligt budgettak för 
varje medlemsstat. Taken ska garante ‑
ra att de totala stödrättigheterna inte 
överskrider de rådande budgetmässiga 
begränsningarna9.
10 
Enligt reglerna för integrering av 
kopplat stöd i systemet med samlat 
gårdsstöd får medlemsstaterna tilldela 
jordbrukare stödrättigheter eller öka 
värdet av befintliga stödrättigheter 
inom de sektorspecifika taken. Det 
totala värdet av alla stödrättigheter 
som tilldelats jordbrukare i en viss 
medlemsstat får inte överskrida det na ‑
tionella budgettaket för systemet med 
samlat gårdsstöd.11 
Varje stödrättighet som deklareras till ‑
sammans med en hektar stödberätti ‑
gande jordbruksmark ger innehavaren 
rätt till det belopp i samlat gårdsstöd 
som anges i stödrättigheten. Detta 
kallas aktivering. I nästan alla med ‑
lemsstater som har infört systemet 
med samlat gårdsstöd leder varje år 
över 95 % av värdet av de stödrättig ‑
heter som har tilldelats jordbrukarna 
till att samlat gårdsstöd betalas ut.Fördelning per medlemsstat av det stöd som kunde integreras 2010–2012
Spanien 30 %Frankrike 42 %
Italien 12 %Övriga medlemsstater  8 %
Nederländerna 4 %
Grekland 4 %Figur  2
9 Budgettaken gäller kalenderår 
n när jordbrukarna ska 
lämna in sin årliga samlade 
ansökan om betalning av 
stöd. Stödbetalningarna 
belastar budgeten för det 
följande budgetåret n + 1. 
De belopp som sedan 
betalas ut till jordbrukarna är 
dock lägre än budgettaket 
eftersom alla jordbrukare inte 
nödvändigtvis begär stöd för 
alla sina stödrättigheter. Vidare, 
och särskilt fram till 2012, 
minskades årliga betalningar 
på över 5 000 euro (så kallad 
modulering) för att finansiera 
landsbygdsutvecklingsåtgärder. 
Stödbetalningarna kan även 
minskas genom administrativa 
sanktioner.
11 Inledning
12 
Medlemsstaterna måste ha en natio ‑
nell reserv som motsvarar mellanskill ‑
naden mellan respektive lands natio ‑
nella tak för samlat gårdsstöd och det 
sammanlagda värdet av alla tilldelade 
stödrättigheter. Den nationella reser ‑
ven ska i första hand användas för att 
ge stödrättigheter till jordbrukare som 
befinner sig i en särskild situation10. 
Medlemsstaterna får även använda 
dessa medel för att tilldela stödrättig ‑
heter till jordbrukare som etablerar sin 
jordbruksverksamhet eller som ligger 
i områden som omfattas av omstruktu ‑
rerings ‑ eller utvecklingsprogram.
Stödrättigheter efter 2014
13 
Systemet med samlat gårdsstöd gäller 
till utgången av 2014. Från och med 
ansökningsåret 2015 kommer det att 
ersättas av ett nytt grundläggande 
stödsystem som även det kommer att 
bygga på stödrättigheter11. Värdet av 
dessa stödrättigheter kommer i princip 
att baseras på nationella eller regionala 
schablonbelopp per hektar. Medlems ‑
staterna kommer dock att kunna ta 
hänsyn till värdet av stödrättigheter 
inom systemet med samlat gårdsstöd 
till utgången av 2018 genom att gradvis 
anpassa dem till det regionala genom ‑
snittet (konvergens). Beräkningen av 
rättigheter till samlat gårdsstöd kan där ‑
för påverka kommande betalningar till 
jordbrukare fram till budgetåret 2021.Kommissionens och 
medlemsstaternas 
respektive roller vid 
genomförandet av 
utgifter inom systemet 
med samlat gårdsstöd
Kommissionens ansvar 
för att se till att utgifter 
inom systemet med samlat 
gårdsstöd överensstämmer 
med EU:s regler och principer
14 
Enligt EU:s budgetförordning genom ‑
för kommissionen utgifter inom EGFJ 
genom ett system där förvaltningen 
delas med medlemsstaterna12. Detta 
innebär att de allmänna reglerna för 
beräkning av stödrättigheternas värde 
och betalning av samlat gårdsstöd 
anges i EU‑förordningar13 men att 
medlemsstaterna ska vidta alla lagstift ‑
ningsrelaterade, administrativa och 
övriga åtgärder som är nödvändiga för 
att skydda EU:s ekonomiska intressen.
15 
Kommissionen har det slutliga ansva ‑
ret för genomförandet av budgeten 
och är redovisningsskyldig när det 
gäller betalningarnas laglighet och för 
att den ekonomiska förvaltningen av 
utgifter är sund medan medlemssta ‑
terna har ansvaret för beräkningen av 
stödrättigheter och de efterföljande 
betalningar av samlat gårdsstöd till 
jordbrukare som utförs av godkända 
utbetalningsställen. Enligt de lagstad ‑
gade bestämmelserna om finansie ‑
ringen av utgifter inom EGFJ ska kom ‑
missionen övervaka medlemsstaternas 
genomförande av EGFJ‑finansierade 
åtgärder och se till att EU:s gällande 
förordningar och principer följs14. 
Fördelningen av ansvaret för integre ‑
ringen av kopplat stöd i systemet med 
samlat gårdsstöd visas i  figur 3.10 Se punkt 36.
11 Europaparlamentets 
och rådets förordning 
(EU) nr 1307/2013 av den 
17 december 2013 om regler 
för direktstöd för jordbrukare 
inom de stödordningar som 
ingår i den gemensamma 
jordbrukspolitiken och 
om upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 637/2008 
och rådets förordning (EG) 
73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, 
s. 608) .
12 Artikel 53b och avdelning 
I i del två av rådets förordning 
(EG, Euratom) nr 1605/2002 
av den 25 juni 2002 med 
budgetförordning för 
Europeiska gemenskapernas 
allmänna budget (EGT L 248, 
16.9.2002, s. 1). Detta 
gäller även enligt den nya 
budgetförordning som trädde 
i kraft den 1 januari 2013 
(Europaparlamentets 
och rådets förordning 
(EU, Euratom) nr 966/2012 
av den 25 oktober 2012 
om finansiella regler för 
unionens allmänna budget 
och om upphävande av rådets 
förordning (EG, Euratom) 
nr 1605/2002 (EUT L 298, 
26.10.2012, s. 1)).
13 Kommissionens förordning 
(EG) nr 1120/2009 av den 
29 oktober 2009 om 
tillämpningsföreskrifter 
för det system med samlat 
gårdsstöd som föreskrivs 
i avdelning III i rådets 
förordning (EG) nr 73/2009 om 
upprättande av gemensamma 
bestämmelser för system för 
direktstöd för jordbrukare 
inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken och 
om upprättande av vissa 
stödsystem för jordbrukare 
(EUT L 316, 2.12.2009, s. 1).
14 Rådets förordning (EG) 
nr 1290/2005 av den 
21 juni 2005 om finansieringen 
av den gemensamma 
jordbrukspolitiken (EUT L 209, 
11.8.2005, s. 1).
12 Inledning Figur  3Ansvaret för integreringen av kopplat stöd i systemet med samlat gårdsstöd enligt 
förordning (EG) nr 73/2009
Utbetalnings-
ställen
Medlems-
staternaFastställa 
kriterier för 
tilldelning och 
beräkning av SR2KommissionenAnta tillämpnings-föreskrifter 
och övervaka medlemsstaternaBeräkna och 
tilldela SR2 
Betala samlat 
gårdsstöd när 
SR2 aktiveratsHämta historiska 
referens-
uppgifter1 
Integrering av kopplat stöd 
(förordning (EG) nr 73/2009)Granska regelefterlevnaden 
(förordning (EG) nr 1290/2005)
1 Endast den historiska modellen. Den regionala modellen tar hänsyn till det regionala genomsnittet.
2 SR = stödrättigheter.
13 Inledning
Medlemsstaterna hade 
stor frihet när det gällde 
att fastställa kriterier för 
fördelningen av tillgängligt 
stöd i enlighet med de 
politiska målen
16 
När systemet med samlat gårdsstöd 
infördes 2005 kunde medlemsstaterna 
välja att beräkna stödrättigheterna 
antingen utifrån det kopplade stöd 
som jordbrukarna hade fått under en 
särskild referensperiod (den så kallade  
historiska modellen) eller utifrån re ‑
gionala schablonbelopp per hektar 
(den regionala modellen). Det fanns 
även blandade former som kombi ‑
nerade delar från båda modellerna 
(blandmodeller).17 
Enligt de principer som rådet antog vid 
hälsokontrollen 2008 för integreringen 
av kopplat stöd i systemet med samlat 
gårdsstöd hade medlemsstaterna stor 
frihet när det gällde fördelningen av 
de tillgängliga beloppen mellan jord ‑
brukarna15. När det gällde de berörda 
jordbrukssektorerna kunde de sålunda 
besluta att beräkna ett referensbelopp 
på grundval av objektiva och icke‑dis ‑
kriminerande kriterier och särskilt ta 
hänsyn till vilka stöd dessa jordbrukare 
hade fått, direkt eller indirekt, inom ra ‑
men för de relevanta stödordningarna 
under en specifik referensperiod16. Al‑
ternativt kunde medlemsstaterna fast ‑
ställa vilka typer av jordbruksverksam ‑
het som hade utövats av jordbrukarna 
under ett eller flera år av en referens ‑
period och fördela stödet på grundval 
av denna typ av verksamhet17.15 Artiklarna 63–67 i rådets 
förordning (EG) nr 73/2009.
16 Artiklarna 64 och 65 i rådets 
förordning (EG) nr 73/2009.
17 Artikel 63.2 a i förordning (EG) 
nr 73/2009. I detta fall måste 
medlemsstaterna se till att 
jordbrukare som tidigare hade 
fått kopplat stöd fick minst 
75 % av det genomsnittliga 
årliga stöd som de hade fått 
inom allt direktstöd under den 
aktuella referensperioden. 
Medlemsstater som införde 
en regional form av systemet 
med samlat gårdsstöd 
kunde också använda hela 
eller delar av det tillgängliga 
stödet för att öka värdet på 
stödrättigheterna för alla 
jordbrukare i regionen med 
ett enhetligt tilläggsbelopp 
per stödrättighet.
14
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmål 
och revisionsmetod
18 
Mot bakgrund av de stora beloppen 
i systemet med samlat gårdsstöd efter 
hälsokontrollen 2008 av den gemen ‑
samma jordbrukspolitiken och de 
särskilda riskerna i samband med be ‑
räkningen av referensbelopp för varje 
jordbrukare, i synnerhet i de medlems ‑
stater som hade valt den historiska mo ‑
dellen för samlat gårdsstöd, beslutade 
revisionsrätten att göra en regelef ‑
terlevnadsrevision av beräkningen av 
stödrättigheter under åren 2010–2012.
19 
Revisionsrätten ställde följande hu ‑
vudfråga vid revisionen: Har kommis ‑
sionens förvaltning av integreringen 
av kopplat stöd i systemet med samlat 
gårdsstöd varit ändamålsenlig? Vid revi ‑
sionen behandlades följande delfrågor:
a) Övervakade och kontrollerade kom ‑
missionen beräkningen av stöd ‑
rättigheter på ett lämpligt sätt?
b) Överensstämde medlemsstater ‑
nas lagstiftning med villkoren och 
principerna i EU:s lagstiftning och 
beräknade och fördelade de behö ‑
riga myndigheterna jordbrukarnas 
stödrättigheter på ett korrekt sätt?
c) Kontrollerade de behöriga myn ‑
digheterna i medlemsstaterna 
på ett ändamålsenligt sätt att 
beräkningen och tilldelningen av 
stödrättigheter var korrekt?20 
Revisionen genomfördes vid kom ‑
missionen och i Grekland, Spanien, 
Frankrike, Italien och Nederländerna. 
Dessa medlemsstater står för 92 % av 
de belopp som integrerades i syste ‑
met med samlat gårdsstöd mellan 
2010 och 2012. Samtliga dessa med ‑
lemsstater hade tillämpat den histo ‑
riska modellen för samlat gårdsstöd 
under 2005  eller  2006.
21 
Vid revisionen bedömdes kommissio ‑
nens roll vid övervakningen av beräk ‑
ningen och tilldelningen av stödrät ‑
tigheter, särskilt i samband med den 
integrering av kopplat stöd i systemet 
med samlat gårdsstöd som infördes 
vid hälsokontrollen 2008. I revisions ‑
rättens arbete ingick även genomgång 
av nationella genomförandeakter, 
analys av förvaltnings ‑ och kontrollsys ‑
tem och kontroll av regelefterlevnaden 
– genom dokumentgranskning – på 
ett urval av 377 akter med stödmotta ‑
gare som hade fått ökat värde på sina 
stödrättigheter eller nya stödrättig ‑ 
heter mellan 2010 och 2012.
15
 Iakttagelser
Brister i kommissionens 
övervakning och i  
medlemsstaternas 
genomförande försvårade 
konsekvent tillämpning av 
de principer som antogs 
vid hälsokontrollen 2008 
av den gemensamma 
jordbrukspolitiken
22 
På grundval av de analyser som 
beskrivs ovan konstaterade revisions ‑
rätten att kommissionens bristande 
övervakning ledde till att medlems ‑
staterna hade integrerat kopplat stöd 
i systemet med samlat gårdsstöd och 
beräknat stödrättigheter på ett sätt 
som inte alltid överensstämde med de 
allmänna principerna i EU:s lagstift ‑
ning, vilket beskrivs närmare nedan.
Kommissionen har inte fast ‑
ställt tillämpningsföreskrifter 
och inte gjort en ordentlig 
bedömning av medlemssta ‑
ternas kriterier för fördel ‑
ningen av tillgängliga belopp
23 
Såsom påpekas ovan hade medlems ‑
staterna stor frihet när det gällde att 
fastställa kriterier för fördelningen av 
de belopp av kopplat stöd som var 
tillgängliga för integrering i systemet 
med samlat gårdsstöd men kriterierna 
skulle vara objektiva och icke‑diskri ‑
minerande och måste i synnerhet ta 
hänsyn till det stöd som jordbrukarna 
direkt eller indirekt hade fått för ett 
eller flera år under referensperioden. 
Detta var i allmänhet åren 2005–2008. 
För system som redan hade frikopplats 
2005, men som medlemsstaten hade 
valt att lämna delvis kopplade, gällde 
liknande principer. Stödet måste då stå 
i proportion till vad jordbrukarna hade 
fått under de ursprungliga referens ‑
perioderna18, men medlemsstaterna 
kunde även besluta att välja en senare 
representativ period.24 
Trots kravet i förordning (EG) 
nr 73/2009 på att anta närmare 
bestämmelser19 fastställde kommis ‑
sionen inga tillämpningsföreskrifter 
för integreringen av kopplat stöd 
i systemet med samlat gårdsstöd, med 
undantag för några tekniska bestäm ‑
melser om frukt och grönsaker och 
vinsektorn20. Kommissionen begärde 
inte heller att medlemsstaterna i detalj 
skulle rapportera om och motivera 
de kriterier som de hade fastställt. 
Följaktligen gjorde kommissionen inte 
heller någon förhandsbedömning av 
om medlemsstaterna tillämpade en 
enhetlig strategi och fördelade det 
tillgängliga stödet i enlighet med EU:s 
principer.
Några kriterier som 
medlemsstaterna hade 
fastställt överensstämde 
i detta avseende inte alltid 
med EU:s lagstiftning eller 
principer
25 
Revisionsrätten konstaterade att de 
besökta medlemsstaterna som regel 
hade fastställt kriterier som antingen 
utgick från de belopp i direktstöd som 
jordbrukarna hade fått under ett eller 
flera av referensåren eller från antalet 
stödberättigande hektar eller djur som 
fick bidrag. När det gällde stödord ‑
ningar som stödet för bearbetning av 
torkat foder eller stödet för potatis ‑
stärkelse, där stödet tidigare betalades 
till beredare, fick jordbrukarna ett 
referensbelopp som utgick från deras 
leveranser av råmaterial eller kvantite ‑
ter som omfattades av ett leveranskon ‑
trakt med tillverkaren.18 Vanligen åren 2000–2002.
19 Artikel 142 d i förordning (EG) 
nr 73/2009.
20 Förordning (EG) nr 1120/2009.
16 Iakttagelser
Procentuell ökning av värdet på stödrättigheter utöver det kopplade stöd  
som mottogs under referensperioden i Spanien
Stödordningar som integreras  
i systemet med samlat gårdsstödÖverskjutande värde  
på stödrättigheterna
Särskilt kvalitetsbidrag för durumvete 12,2  %
Tilläggsstöd för durumvete 18,1  %
Stöd för olivodlingar 1,4 %
Får- och getbidrag 7, 6 %
Ytterligare får- och getbidrag 4,4 %
Bidrag för proteingrödor 31,5  %
Stöd för utsäde 76,8  %Tabell  126 
Enligt EU:s lagstiftning måste refe ‑
rensperioderna vara representativa. 
Medlemsstaterna kunde dock inte all ‑
tid motivera varför en specifik period 
hade valts ut som ”representativ”, och 
principerna för integrering av kopplat 
stöd i systemet med samlat gårdsstöd 
tolkades olika. Detta ledde ibland till 
att jordbrukare i jämförbara situationer 
behandlades olika.
27 
Således tillämpade de nationella 
myndigheterna i Italien och Grekland 
en försiktig strategi och beräknade 
stödrättigheter utifrån de belopp som 
jordbrukare i den berörda sektorn 
hade fått i direktstöd under referens ‑
perioden. I Spanien däremot beslutade myndigheterna att multiplicera det 
kopplade stöd som varje jordbrukare 
hade fått per år under referensperio ‑
den med en koefficient för att utnyttja 
det tillgängliga stödet fullt ut. I några 
sektorer översteg dock dessa revidera ‑
de belopp betydligt vad jordbrukarna 
hade fått under referensperioden. 
Följden var att jordbrukarna inom dess 
sektorer beviljades stödrättigheter 
som totalt var värda 32,6 miljoner euro 
mer än vad de hade fått i kopplat stöd 
per år under referensperioden. Revi ‑
sionsrätten uppskattar att jordbrukar ‑
na i de aktuella sektorerna härigenom 
sammantaget får en oförväntad fördel 
på cirka 29 miljoner euro i samlat 
gårdsstöd per år. Det överskjutande 
värdet på stödrättigheterna i förhållan ‑
de till det belopp som togs emot un ‑
der referensperioden visas i  tabell 1.
17 Iakttagelser Figur  4Integrering av det särskilda kvalitetsbidraget för durumvete
01050
40
30
20miljoner euro
Grekland
Tillgängliga beloppVärdet av stödrättigheter för
samlat gårdsstöd
Kopplat stöd under referensperiodenSpanien Italien28 
De nederländska myndigheterna til l‑
lämpade en liknande strategi som 
myndigheterna i Spanien. De beslu ‑
tade att fördela allt tillgängligt stöd 
på grundval av brukade hektar eller 
slaktade djur under referensperioden 
i stället för på grundval av de stödbe ‑
lopp som jordbrukarna faktiskt hade 
fått och skapade därigenom risk för 
oväntade fördelar. Detta fick dock liten 
eller ingen effekt, eftersom ansökning ‑
arna om stöd i de aktuella sektorerna 
under referensperioden vanligen över ‑
steg den tillgängliga budgeten. Endast 
i utsädessektorn fick stödmottagarna 
stödrättigheter vars värde översteg 
det kopplade stödet under referens ‑
perioden med 46 %.29 
Den olika behandlingen av jordbrukare 
i jämförbara situationer som i några 
sektorer blev följden av att olika 
strategier tillämpades visas i  figur 4  
för det särskilda kvalitetsbidraget för 
durumvete.
18 Iakttagelser
 Exempel på diskriminerande behandling av jordbrukare
Till skillnad mot andra länder som revisionsrätten besökte sänkte myndigheterna i Grekland referensbe ‑
loppen för jordbrukare inom sektorerna ris, durumvete, proteingrödor och nötter med 5 %. De förklarade 
att sänkningen var en tillämpning av moduleringen, genom vilken alla direktstöd under referensperioden 
(2007  och  2008) hade sänkts för att finansiera utgifter för landsbygdsutvecklingsåtgärder21. Men eftersom 
moduleringsförfarandet hade tillämpats på alla direktstöd och endast påverkade belopp över 5 000  euro per 
år var stödrättigheternas värde lägre än de bidrag som många jordbrukare faktiskt hade fått i kopplat stöd 
under referensperioden. Eftersom det stöd från systemet med samlat gårdsstöd som myndigheterna hade 
betalat ut sedan 2010 också skulle minskas för modulering fick de jordbrukare som påverkades av integre ‑
ringen av kopplat stöd sammantaget mindre stöd och diskriminerades i jämförelse med de jordbrukare som 
inte berördes.
I Italien beräknade myndigheterna stödrättigheterna för mottagarna av kvalitetsbidraget för durumvete, det 
grödspecifika stödet för ris och stödet för nötter på grundval av det kopplade stöd som de verkligen hade fått 
före moduleringen. Det fanns dock jordbrukare vars stöd under referensperioden hade minskats eller ute ‑
slutits eftersom de nationella myndigheterna hade fastställt att de hade planterat mindre arealer med dessa 
grödor än vad de hade deklarerat. Genom att utgå från det belopp som faktiskt hade betalats i stället för det 
belopp som motsvarade den fastställda arealen sänkte de italienska myndigheterna permanent jordbrukarnas 
referensbelopp och därigenom deras samlade gårdsstöd. Härigenom straffade myndigheterna de berörda 
stödmottagarna mer än en gång för samma överträdelse, och jordbrukarna drabbades av ekonomiska konse ‑
kvenser som inte stod i proportion till syftet med den påföljd som de ursprungligen hade ålagts.
21 Se avdelning II kapitel 2 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för 
system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av 
förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, 
(EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1).Ruta  130 
För merparten av de stödordningar 
som integrerades valde Italien genom ‑
snittet av årliga betalningar av kopp ‑
lat stöd från åren 2005–2008 medan 
Grekland, Spanien och Nederländerna 
valde kortare perioder på mellan två 
och tre år eller, för integreringen av 
får‑ och getbidraget i Spanien, endast 
ett år. I det sistnämnda fallet noterade 
revisionsrätten att detta innebar att 
myndigheterna kunde koncentrera 
de tillgängliga beloppen på en min ‑
dre population av jordbrukare. För de 
stödordningar som integrerades 2010 
beslutade Frankrike att det enskilda 
referensåret skulle vara det år under 
perioden 2005–2008 då jordbrukaren 
hade fått det högsta beloppet i kopp ‑
lat stöd.31 
Ibland konstaterade revisionsätten 
även att medlemsstater hade fördelat 
de tillgängliga beloppen i strid med 
principerna om icke‑diskriminering 
och proportionalitet (se ruta 1 ).
19 Iakttagelser
Bieffekter av integreringen 
av kopplat stöd i syste ‑
met med samlat gårdsstöd 
behandlades inte konsekvent
32 
Enligt den gällande lagstiftningen22 
kunde medlemsstaterna välja att inte 
höja värdet på stödrättigheter eller 
att inte tilldela stödrättigheter när 
jordbrukare hade sålt eller överlåtit sitt 
jordbruksföretag eller sina bidragsrät ‑
tigheter eller när ett arrende hade löpt 
ut för hela eller delar av det innan han 
eller hon fick kännedom om frikopp ‑
lingen och de aktuella villkoren och att 
ökningen eller tilldelningen då skulle 
ha gett honom eller henne oväntade 
fördelar.
33 
Av de besökta medlemsstaterna hade 
endast Frankrike generellt använt den ‑
na mekanism, men genom så kallad 
clawback återkrävt alla referensbelopp 
som motsvarade minskad aktivitet 
i form av brukad areal eller stödberätti ‑
gande djur som slaktats efter referens ‑
perioden. Detta gick dock också längre 
än de fall av försäljning, överlåtelse 
eller arrende som löpt ut som nämns 
i EU‑lagstiftningen.
34 
Italien hade inte tillämpat regeln 
om oväntade vinster, så jordbrukare 
som väsentligt hade minskat antalet 
brukade hektar mellan referensperio ‑
den och det år då stödet integrerades 
i systemet med samlat gårdsstöd 
kunde koncentrera stödet till mycket 
små arealer. I ett fall som revisionsrät ‑
ten granskade hade detta förfarande 
lett till en situation där en jordbrukare 
som under referensperioden hade od ‑
lat cirka 70 hektar med ris och därför 
fått 30 425 euro i kopplat stöd endast 
behövde 0,41 hektar stödberättigande 
mark för att ha rätt till samma belopp 
i systemet med samlat gårdsstöd.De gällande reglerna 
tillämpades ibland 
felaktigt av 
medlemsstaterna
35 
Vid revisionsrättens revision konsta ‑
terades att kommissionens bristande 
övervakning hade lett till att medlems ‑
staterna integrerade kopplat stöd 
i systemet med samlat gårdsstöd på 
ett sätt som inte alltid överensstämde 
med EU:s lagstiftning, vilket beskrivs 
närmare nedan.
Kommissionen angav 
inte tydligt under vilka 
förutsättningar jordbrukare 
kunde få tillgång till 
stödrättigheter från den 
nationella reserven
36 
Jordbrukare som befinner sig i en 
särskild situation, som ska definie ‑
ras av kommissionen, har rätt att få 
stödrättigheter från den nationella 
reserven. I sina tillämpningsbestäm ‑
melser hade kommissionen t.ex. tagit 
med fall där jordbrukare investerade 
i en sektor som skulle ha gett dem rätt 
till högre kopplat stöd om sektorn inte 
hade varit frikopplad. Till skillnad från 
de föreskrifter som gällde före hälso ‑
kontrollen23 hade kommissionen dock 
underlåtit att definiera vad som avsågs 
med en ”investering”. Följden blev att 
det förekom fall där det antingen var 
tveksamt om jordbrukarna verkligen 
hade gjort en investering eller om de 
verkligen skulle ha fått ett visst högre 
kopplat stöd om de berörda sekto ‑
rerna inte hade integrerats i systemet 
med samlat gårdsstöd (se ruta 2 ).22 Artikel 41.6 i förordning (EG) 
nr 73/2009.
23 Artikel 21 i kommissionens 
förordning (EG) nr 795/2004 
av den 21 april 2004 om 
tillämpningsföreskrifter för det 
system med samlat gårdsstöd 
som föreskrivs i rådets 
förordning (EG) nr 1782/2003 
om upprättande av 
gemensamma bestämmelser 
för system för direktstöd 
inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken och 
om upprättande av vissa 
stödsystem för jordbrukare 
(EUT L 141, 30.4.2004, s. 1).
20 Iakttagelser
Exempel på stödrättigheter som beviljats för investeringar
I Frankrike tilldelade de nationella myndigheterna stödrättigheter för ”investeringar” till mottagare av slakt ‑
bidrag som hade slaktat fler djur under 2009 än under referensperioden. Myndigheterna visste emellertid inte 
om dessa jordbrukare verkligen hade investerat i produktionskapacitet, köpt djur för uppfödning eller bara 
minskat sin jordbruksverksamhet genom att slakta sina djur (avveckling av besättningen). Den ersättning per 
djur som fastställts av de nationella myndigheterna var också betydligt högre än det kopplade stöd per djur 
som gavs till de jordbrukare som inte hade investerat. 
Revisionsrätten fann också fall i Frankrike där myndigheterna hade beviljat stödrättigheter för investering 
i mark trots att de sökande endast hade ändrat sin juridiska status.Ruta  2
37 
I Grekland fick jordbrukare stödrättig ‑
heter från den nationella reserven för 
investeringar när de 2010 hade råkat 
odla större arealer än 2008, som var 
det sista året i referensperioden, med 
en gröda i en sektor som integrerades 
i systemet med samlat gårdsstöd. Dock 
styrdes det årliga produktionsbeslutet 
om vad som skulle odlas på marken 
2010 och 2008 enbart av efterfrågan 
på marknaden och det var inte nöd ‑
vändigtvis knutet till en verklig inves ‑
tering i produktionskapacitet, såsom 
förvärv av ytterligare mark. Kommis ‑
sionen hade inte heller fastställt ett 
maximalt belopp per hektar för värdet 
av stödrättigheter från den nationella 
reserven. Detta ledde till situationer 
som inte överensstämde med princi ‑
pen om lika behandling. I Frankrike 
exempelvis fann revisionsrätten att 
lantbrukare i nötkreatur ‑ och fårsek ‑
torerna kunde få stödrättigheter från 
den nationella reserven som var värda 
upp till 9 010 euro per hektar trots att 
EU:s lagstiftning begränsar värdet av 
en stödrättighet till 5 000 euro per 
hektar för jordbrukare som utnyttjade 
integreringen av kopplat stöd i syste ‑
met med samlat gårdsstöd i samma 
sektorer utanför den nationella 
reserven.
21 Iakttagelser
Tilldelning eller ökning av stödrättigheternas värde utan rättslig grund
I Frankrike tilldelade myndigheterna stödrättigheter till jordbrukare som saknade stödrättigheter eller ökade 
värdet på stödrättigheter som låg betydligt under det regionala genomsnittliga värdet. Detta motiverades 
med att det fanns en allmän risk för nedläggning av jordbruksverksamhet. Enligt gällande EU‑lagstiftning kan 
dock detta endast ske i områden som omfattas av omstrukturerings ‑ eller utvecklingsprogram. De franska 
myndigheterna hade emellertid varken upprättat ett särskilt program eller identifierat områden där risken för 
att jordbruksverksamheten skulle läggas ned ansågs sannolik. De kunde inte heller lägga fram bevis för att 
det ökade värdet på dessa stödrättigheter var ett ändamålsenligt instrument för att undvika nedläggning av 
mark eller för att jordbrukarna behövde kompenseras för specifika nackdelar.
Inom en annan åtgärd tilldelade de franska myndigheterna stödrättigheter på 2 miljoner euro till vissa kalv ‑
uppfödare med motiveringen att denna specifika sektor hade drabbats av en nedgång samtidigt som de 
specifikt stödde nykomlingar inom samma sektor. Åtgärdens mål var att skydda mot cykliska effekter inom en 
specifik jordbrukssektor men den var inte kopplad till ett särskilt omstrukturerings ‑ eller utvecklingsprogram.Ruta  3I några fall tilldelade med ‑
lemsstaterna stödrättigheter 
utan att det fanns rättslig 
grund i EU:s lagstiftning
38 
Medlemsstaterna får också tilldela 
stödrättigheter från den nationella 
reserven till jordbrukare som etable ‑
rar en jordbruksverksamhet och till 
jordbrukare i områden som omfattas 
av offentlig intervention eller omstruk ‑
turerings ‑ eller utvecklingsprogram.
39 
Vid denna revision konstaterade 
revisionsrätten att medlemsstaterna 
hade vidtagit åtgärder som antingen 
saknade rättslig grund i EU:s lagstift ‑
ning eller som stred mot EU:s lagbe ‑
stämmelser (se ruta 3 ).Medlemsstaterna 
beräknade enhetsvärden för 
stödrättigheter i enlighet 
med oklara kriterier
40 
För vissa kategorier jordbrukare hade 
Italien, Frankrike och Grekland fast ‑
ställt ett fast enhetsvärde per hektar 
för stödrättigheter från den nationella 
reserven. I Frankrike och Grekland var 
dock kriterierna för beräkning av det 
fastställda beloppet per hektar ganska 
godtyckliga, och i Italien fanns det 
ingen verifieringskedja som gjorde det 
möjligt att kontrollera att beräkning ‑
arna var korrekta.
22 Iakttagelser
Kommissionens förfaranden 
för övervakning av att ta ‑
ken i systemet med samlat 
gårdsstöd respekterades var 
otydliga
41 
Enligt gällande regler ska kommis ‑
sionen varje år fastställa det natio ‑
nella budgettak som ska tillämpas för 
systemet med samlat gårdsstöd och 
då ta hänsyn till de olika alternativ 
som medlemsstaterna har valt för att 
bevilja kopplat stöd eller särskilt stöd. 
Detta tak är det maximala värdet för 
alla stödrättigheter som tilldelas jord ‑
brukare i en medlemsstat och belop ‑
pet från den nationella reserven.
42 
Medlemsstaterna ska regelbundet 
informera kommissionen om det totala 
värdet av befintliga stödrättigheter 
i systemet med samlat gårdsstöd för 
det aktuella året, oavsett om de är ak ‑
tiverade eller inte, antalet hektar som 
krävs för aktivering och de belopp som 
finns kvar i den nationella reserven. 
Revisionsrätten noterade att medlems ‑
staterna inte alltid lämnade denna 
information i tid och att kommissionen 
inte hade infört ett helt ändamåls ‑
enligt system för att kontrollera om 
medlemsstaterna respekterade de tak 
som gällde för systemet med samlat 
gårdsstöd24. Kommissionen har inte 
heller klargjort för vilket syfte den 
i sista hand använder den information 
som medlemsstaterna lämnar.Exempel på när överträdelser 
av de gällande taken ledde 
till att värdena på stödrättig ‑
heter angavs för högt
43 
EU:s lagstiftning föreskriver att det to ‑
tala värdet av stödrättigheter som till ‑
delas jordbrukarna inte får överskrida 
det nationella budgettaket för syste ‑
met med samlat gårdsstöd. På samma 
sätt kunde medlemsstaterna, för varje 
sektor som integrerats i systemet med 
samlat gårdsstöd, inte fördela mer till 
jordbrukarna i de berörda sektorerna 
än vad som varje år fanns tillgängligt 
för sektorn inom det nationella taket25.
44 
I strid med EU:s lagstiftning26 hade 
de franska myndigheterna inte mins ‑
kat värdet av alla stödrättigheter för 
att finansiera det särskilda stödet till 
jordbrukare enligt artikel 68 i förord ‑
ning (EG) nr 73/200927. Värdet av alla 
stödrättigheter i Frankrike hade därför 
angetts 4,61 % för högt, vilket motsva ‑
rar 357,3 miljoner euro. Av detta be ‑
lopp gällde 74 miljoner euro det stöd 
som hade integrerats i systemet med 
samlat gårdsstöd 2010. När revisionen 
gjordes våren 2013 hade de franska 
myndigheterna ännu inte korrigerat 
stödrättigheternas värde.24 Se punkt 44.
25 Se bilaga XII till förordning (EG) 
nr 73/2009.
26 Artikel 69.6 b i förordning (EG) 
nr 73/2009. Medlemsstaterna 
kunde välja att generera de 
nödvändiga medlen genom 
att linjärt minska värdet av de 
stödrättigheter som tilldelades 
jordbrukarna. I sådana fall 
minskade kommissionen 
de nationella budgettaken 
för systemet med samlat 
gårdsstöd i motsvarande grad.
27 För ansökningsåret 2010 
minskade de franska 
myndigheterna alla 
betalningar av samlat 
gårdsstöd med ett 
schablonavdrag på 3,92 %, 
för 2011 med 3,4 % och för 
2012 med 3,31 %. Se även 
punkt 3.12 i årsrapporten 
för budgetåret 2011 och 
punkt 3.13 i årsrapporten för 
budgetåret 2012.
23 Iakttagelser
Brister i övervakningen 
och kontrollen påverkade 
beräkningen av stödrät ‑
tigheter och de efterföl ‑
jande betalningarna av 
samlat gårdsstöd
45 
Stödrättigheterna måste beräknas 
korrekt för att de efterföljande be ‑
talningarna av samlat gårdsstöd ska 
bli lagliga. Ett fel vid beräkningen av 
värdet på en stödrättighet leder i regel 
till att betalningen av samlat gårdsstöd 
blir fel under de efterföljande budget ‑ 
åren och så länge systemet med sam ‑
lat gårdsstöd varar såvida inte felet 
korrigeras.
46 
Enligt EU:s lagstiftning ska medlems ‑
staterna inrätta ett system för iden ‑
tifiering och registrering av stödrät ‑
tigheter för att göra det möjligt att 
verifiera stödrättigheterna och sam ‑
köra uppgifterna med stödansökning ‑
arna och identifieringssystemet för 
jordbruksskiften. Denna databas är en 
hörnsten i det integrerade administra ‑
tions ‑ och kontrollsystemet (IACS) som 
medlemsstaterna ska använda för att 
förvalta allt direktstöd.Myndigheterna i de besökta 
medlemsstaterna hade 
oftast använt jordbrukarnas 
referensuppgifter korrekt 
men flera av de fel som 
förekom var systematiska
47 
De medlemsstater som hade bestämt 
sig för att integrera de tillgängliga 
beloppen för kopplat stöd i systemet 
med samlat gårdsstöd på grundval av 
det stöd som jordbrukarna hade fått 
under referensperioden var tvungna 
att för varje system och varje jordbru ‑
kare ta fram de enskilda referensupp ‑
gifterna. Uppgifterna kom antingen 
från utbetalningsställenas egna data ‑
baser eller från databaserna hos organ 
till vilka förvaltningen av de tidigare 
systemen hade delegerats.
48 
Revisionsrätten konstaterade att de 
nationella myndigheterna oftast hade 
använt jordbrukarnas referensupp ‑
gifter korrekt. Dock identifierades flera 
systematiska fel i Italien där kopplat 
stöd i nötsektorn delvis hade beräk ‑
nats felaktigt under referensperioden. 
Vidare respekterade de nationella 
myndigheterna inte heller de beräk ‑
ningsregler som anger att de belopp 
som integreras i systemet med samlat 
gårdsstöd ska fördelas mellan alla de 
stödrättigheter en jordbrukare inne ‑
har28. Detta berörde omkring 86 000 
jordbrukare och stödrättigheter till ett 
värde av 107,9 miljoner euro. I Spa ‑
nien stämde inte de arealer som hade 
angetts för fastställandet av stödrät ‑
tigheter i citrussektorn med referens ‑
arealerna i jordbrukarnas akter, eller 
så hade myndigheterna ingen upp ‑
daterad information om arealer som 
var planterade med citrusträd under 
referensperioden.28 Artikel 64.2 i förordning (EG) 
nr 73/2009.
24 Iakttagelser
49 
Oftast respekterade de nationella 
myndigheterna också de särskilda 
taken för de sektorer som integre ‑
rades i systemet med samlat gårds ‑
stöd mellan 2010 och 2012. I Spanien 
överskred dock myndigheterna taket 
för integrering av tomatsektorn med 
1,3 miljoner euro. I Grekland överens ‑
stämde inte de belopp som fastställts 
2006 för den ytterligare betalningen 
för särskilda typer av jordbruk29 med 
de belopp som kommissionen hade 
godkänt för sektorerna för nötkreatur, 
får och getter och olivolja. Detta ledde 
till att de belopp som integrerades 
2010 var 2,6 miljoner euro högre än de 
tillgängliga beloppen.
Medlemsstaternas 
kontrollsystem var av 
varierande kvalitet och alla 
beräkningsfel upptäcktes 
inte
50 
Enligt EU:s lagstiftning ska medlems ‑
staterna endast godkänna en EGFJ‑  
utbetalning efter det att tillräckliga 
kontroller gjorts av att den är förenlig 
med gemenskapsreglerna30.
51 
Revisionsrätten bedömde de särskilda 
kontroller som de besökta medlems ‑
staterna hade infört för att kontrollera 
att stödrättigheter hade beräknats 
korrekt. Trots att dessa medlemsstater 
hade fått stor erfarenhet av att förvalta 
stödrättigheterna sedan de infördes 
var de nationella myndigheternas 
kontroller av att referensuppgifter var 
tillförlitliga och att stödrättigheter 
beräknats korrekt av mycket varie ‑
rande kvalitet. Detta beror delvis på 
att kommissionen inte har gett tydliga 
anvisningar.52 
I Nederländerna fann revisionsrätten 
endast mindre brister i kontrollerna 
av överlåtelse av referensuppgifter 
mellan jordbrukare och i tillämpningen 
av de särskilda reglerna för beräkning 
av antalet stödrättigheter som ska till ‑
delas vissa jordbrukare.
53 
I Frankrike hade de nationella myn ‑
digheterna angett tydliga förfaranden 
för beräkningen av stödrättigheter 
i sina nationella instruktioner men de 
berörda förvaltningsorganen hade 
ingen heltäckande kontrollstrategi, 
och revisionsrätten fann enskilda fel på 
lokal nivå.
54 
I Grekland använde de nationella 
myndigheterna otillförlitliga uppgifter 
från vinodlingsregistret för att be ‑
räkna stödrättigheter för jordbrukare 
i vinsektorn och jordbrukare kunde 
få stödrättigheter för mark som inte 
ingick i åtgärden. De grekiska myndig ‑
heterna beviljade även stödrättigheter 
till nya jordbrukare trots att de sak ‑
nade garantier för att de sökande inte 
hade bedrivit jordbruksverksamhet 
i sitt eget namn och på egen risk under 
de fem år som föregick inledandet av 
den nya jordbruksverksamheten, vilket 
krävs enligt EU:s lagstiftning.29 Artikel 69 i förordning (EG) 
nr 1782/2003.
30 Detta ingår i kriterierna 
för godkännande av 
utbetalningsställen. Se 
bilaga I till kommissionens 
förordning (EG) nr 885/2006 
av den 21 juni 2006 om 
tillämpningsföreskrifter 
för rådets förordning 
(EG) nr 1290/2005 när det 
gäller godkännande av 
utbetalningsställen och andra 
organ och avslutande av 
räkenskaperna för EGFJ och 
EJFLU (EUT L 171, 23.6.2006, 
s. 90).
25 Iakttagelser
55 
I Italien gjordes inte beräkningen av 
stödrättigheter av utbetalningsstäl ‑
lena själva utan av ett centralt sam ‑
ordningsorgan som lade ut arbetet på 
entreprenad till en tjänsteleverantör. 
På grund av bristande övervakning 
upptäcktes inte flera systematiska 
fel i beräkningen av stödrättigheter 
och referensbelopp kunde tilldelas 
stödmottagare som inte hade rätt till 
dem eftersom de inte bedrev jordbruk 
i de berörda sektorerna. Det fanns 
även betydande brister i kontrollen 
av tillgång till den nationella reserven 
från vilken myndigheterna sedan 2010 
hade tilldelat nya jordbrukare stöd ‑
rättigheter till ett värde av 78,5 miljo ‑
ner euro. Revisionsrätten upptäckte 
dock fall där jordbrukare hade skapat 
juridiska personer (företag) som de 
kontrollerade och som fick stödrättig ‑
heter från den nationella reserven som 
”nya jordbrukare” trots att de inte var 
stödberättigade. Revisionsrätten fann 
även många nya jordbrukare som var 
äldre än 65 år (den normala pensions ‑
åldern i Italien) men myndigheterna 
kontrollerade inte om dessa sökande 
verkligen hade startat en jordbruks ‑
verksamhet eller om förutsättningarna 
hade skapats på ett artificiellt sätt.56 
I Spanien lade de nationella myn ‑
digheterna också ut beräkningen av 
referensbelopp på entreprenad till en 
tjänsteleverantör. De kunde inte bevisa 
att de på ett korrekt sätt hade överva ‑
kat arbetet och gjort om beräkningar ‑
na. De spanska myndigheterna gjorde 
inte heller några ändamålsenliga kon ‑
troller av jordbrukare som hävdade att 
deras stödnivå under referensperioden 
hade påverkats av force majeure, och 
de godkände ansökningar som sak ‑
nade rättslig grund eller räknade fel.
Kommissionens kontroll 
av överensstämmelse var 
mindre ändamålsenlig
57 
Inom systemet med samlat gårdsstöd 
ersätter kommissionen varje månad 
medlemsstaterna för det samlade 
gårdsstöd som de har tilldelat jordbru ‑
kare. Kommissionen ser till att utgif ‑
terna för samlat gårdsstöd överens ‑
stämmer med de ekonomiska och 
sektorspecifika förordningar som ska 
tillämpas genom ett förfarande i två 
steg som kallas förfarandet för avslu ‑
tande av räkenskaperna.
26 Iakttagelser
58 
Kommissionen hade inspekterat 
medlemsstater för att kontrollera om 
stödrättigheterna beräknades korrekt. 
Kommissionen visade på flera poten ‑
tiella överträdelser av EU:s lagstiftning 
och informerade de nationella myn ‑
digheterna. Trots detta har ekono ‑
miskt viktiga system som integrerades 
i Spanien och Italien ännu inte kontrol ‑
lerats, och i Frankrike hade flera viktiga 
brister som revisionsrätten pekat på 
inte upptäckts. Kommissionen hade 
inte grundligt granskat att de kriterier 
som medlemsstaterna hade fastställt 
för fördelningen av tillgängliga belopp 
var enhetliga och att medlemssta ‑
ternas genomförandebestämmelser 
överensstämde med EU:s rättsliga ram 
och principer.59 
Vid flera tillfällen såg revisionsrät ‑
ten att förfarandet för avslutande av 
räkenskaperna var försenat31. När det 
gäller de granskningar av stödrät ‑
tigheter som kommissionen har gjort 
sedan förordning (EG) nr 73/2009 
trädde i kraft respekterades de tids ‑
frister som anges i bestämmelserna. 
Trots detta har kommissionen ännu 
inte färdigställt något överensstäm ‑
melsebeslut trots att det när det gäller 
granskningar i Frankrike och Italien har 
gått över två år sedan inspektionerna 
gjordes 2011. Vid revisionsrättens revi ‑
sion i september 2013 lade kommissio ‑
nen inte fram några bevis för i vilken 
utsträckning de nationella myndighe ‑
terna hade korrigerat felaktigt beräk ‑
nade stödrättigheter. Betalningar som 
bygger på felaktigt beräknade stödrät ‑
tigheter i systemet med samlat gårds ‑
stöd upprepas emellertid varje år om 
inte stödrättigheterna korrigeras.31 Se punkt 71 i särskild rapport 
nr 7/2010, Revision av för-
farandet för avslutande av 
räkenskaperna,  och punkt 82 
i särskild rapport nr 5/2011, 
Systemet med samlat gårdsstöd 
– vad måste göras för att den 
ekonomiska förvaltningen ska bli 
bättre?  (http://eca.europa.eu ).
27
 Slutsatser och 
rekommendationer
60 
Vid den integrering av kopplat stöd 
som fastställdes av rådet vid hälsokon ‑
trollen 2008 av den gemensamma jord ‑
brukspolitiken fick medlemsstaterna 
stor frihet att fastställa kriterierna för 
fördelning av de tillgängliga beloppen 
för kopplat stöd mellan jordbrukare. 
Kommissionen behåller dock det över ‑
gripande ansvaret för att EU‑budgeten 
genomförs konsekvent inom systemet 
med delad förvaltning och för att de 
allmänna principerna i EU:s lagstiftning 
för jordbrukssektorn följs.
61 
Revisionsrättens slutsats är att kom ‑
missionens förvaltning av integre ‑
ringen av kopplat stöd i systemet med 
samlat gårdsstöd var endast delvis 
ändamålsenlig.
62 
Granskningen visade att kommissio ‑
nen inte på ett lämpligt sätt överva ‑
kade beräkningen av stödrättigheter. 
Exempelvis har kommissionen inte 
som sig bör fastställt detaljerade til l‑
lämpningsföreskrifter för att förtydliga 
den ram som rådet har fastställt. Kom ‑
missionen kunde därför inte garantera 
att de kriterier som medlemmarna 
hade fastställt alltid överensstämde 
med EU:s principer, särskilt principerna 
om icke‑diskriminering av jordbrukare 
och proportionalitet. Kommissionen 
har inte heller bedömt om de kriterier 
som medlemsstaterna har fastställt 
skulle kunna påverka marknadsvill ‑
koren. Medlemsstaternas kriterier 
överensstämde inte heller alltid med 
principen om sund ekonomisk förvalt ‑
ning och bieffekter behandlades inte 
konsekvent. Integreringen av kopplat 
stöd i systemet med samlat gårdsstöd 
genomfördes därför på ett inkon ‑
sekvent sätt och jordbrukare i vissa 
sektorer fick oväntade fördelar (se 
punkterna 22–34).63 
Kommissionen angav inte heller 
tillräckligt tydligt i vilka situationer 
jordbrukare hade tillgång till den na ‑
tionella reserven (se punkterna 35–37).
64 
De nya bestämmelser som reglerar di ‑
rektstöd till jordbrukare efter 2014 ger 
återigen medlemsstaterna stor frihet 
och överlåter ansvaret att anta dele ‑
gerade akter eller genomförandeakter 
om jordbrukares stödberättigande, 
tillgången till direktstöd och värdet av 
stödrättigheter till kommissionen.
Rekommendation 1
För att se till att åtgärder inom de 
framtida nya systemen för direktstöd 
genomförs konsekvent inom den ge ‑
mensamma jordbrukspolitiken på en 
gemensam marknad bör kommissio ‑
nen fastställa tydliga riktlinjer på lämp ‑
lig nivå och kräva att medlemsstaterna 
visar att de fastställda kriterierna är 
objektiva och icke‑diskriminerande, så 
att marknaden eller konkurrensen inte 
snedvrids.
28 Slutsatser och rekommendationer
65 
Kommissionen hade inte infört ett än ‑
damålsenligt system för att kontrollera 
om medlemsstaterna respekterade de 
tak som gällde för systemet med sam ‑
lat gårdsstöd (se punkterna 41 och 42).
66 
Det fanns brister i kommissionens 
sätt att inspektera överensstämmelse 
i medlemsstaterna. Uppföljningen av 
de fall av bristande efterlevnad som 
konstateras under förfarandet för kon ‑
troll av överensstämmelse är långsam 
och än så länge ofullständig. Felaktigt 
beräknade stödrättigheter som hade 
identifierats vid kommissionens in ‑
spektioner hade ännu inte korrigerats 
när revisionsrätten gjorde sin revision. 
Detta gör kommissionens kontroll av 
överensstämmelse mindre ändamåls ‑
enlig (se punkterna 57–59).
Rekommendation 2
Kommissionens förfaranden bör garan ‑
tera att övervakningen av att gällande 
tak respekteras är ändamålsenlig. 
Inspektionerna av överensstämmelse 
bör vara mer heltäckande och beakta 
de särskilda risker som är förknippade 
med ett stödsystem som bygger på 
rättigheter, och förfarandena för upp ‑
följning av fall av bristande överens ‑
stämmelse bör påskyndas.67 
Medlemsstaternas nationella lagstift ‑
ning överensstämde inte alltid med 
EU:s lagstiftning och principer, och de 
nationella myndigheterna tilldelade 
ibland stödrättigheter utan att det 
fanns en tillräcklig rättslig grund i EU:s 
lagstiftning (se punkterna 38–40).
68 
Revisionsrätten konstaterade också att 
även om myndigheterna i medlems ‑
staterna oftast hade använt jordbru ‑
karnas referensuppgifter korrekt hade 
de behöriga myndigheterna inte alltid 
korrekt beräknat och tilldelat stödrät ‑
tigheter till jordbrukare, och ibland 
hade inte gällande tak respekterats (se 
punkterna 43–49).
69 
De tilldelade stödrättigheterna fortsät ‑
ter att gälla så länge systemet med 
samlat gårdsstöd tillämpas och ger 
upphov till årliga betalningar av samlat 
gårdsstöd såvida de inte räknas om. 
Felaktiga stödrättigheter kommer där ‑
för att fortsätta att leda till felaktiga 
betalningar. Från 2015 kommer syste ‑
met med samlat gårdsstöd att ersättas 
av en ny ordning för grundstöd som 
även den kommer att bygga på stöd ‑
rättigheter, men medlemsstaterna kan 
välja att till 2021 fortsätta att betala 
en del av det framtida stödet utifrån 
den aktuella nivån på det samlade 
gårdsstödet.
29 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 3
Kommissionen bör se till att den 
nationella lagstiftningen respekterar 
villkoren och principerna i EU:s lagstift ‑
ning och att medlemsstaterna korrige ‑
rar stödrättigheter vars värden inte har 
beräknats i enlighet med tillämpliga 
regler, särskilt vid systematiska fel. 
Felaktigt tilldelade stödrättigheter och 
felaktiga betalningar av samlat gårds ‑
stöd som grundas på sådana rättighe ‑
ter ska återvinnas.
70 
De behöriga myndigheterna i med ‑
lemsstaterna kontrollerade inte alltid 
på ett ändamålsenligt sätt att beräk ‑
ningen och tilldelningen av stödrättig ‑
heter var korrekt. Detta berodde på att 
kontrollsystemens kvalitet varierade 
och på brister i referensuppgifter ‑
nas tillförlitlighet. Det innebar att de 
behöriga myndigheterna i medlems ‑
staterna inte alltid kunde garantera att 
fel i beräkningen av stödrättigheter 
upptäcktes (se punkterna 50–56).71 
Det nya stödsystem som träder i kraft 
2015 kommer att innebära att nya 
stödrättigheter ska beräknas på grund ‑
val av enskilda uppgifter om stödmot ‑
tagare och arealer.
Rekommendation 4
Kommissionen bör se till att utbe ‑
talningsställena använder tydliga 
förfaranden som innehåller ändamåls ‑
enliga kontroller av att de uppgifter 
som ligger till grund för beräkningarna 
är tillförlitliga och av att stödrättig ‑
heterna är korrekta.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten 
Rasa BUDBERGYTĖ som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg 
den 9 april 2014.
För revisionsrätten
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Ordförande

30
 Bilagor Bilaga IBelopp som integrerades i systemet med samlat gårdsstöd 2010–2012
Medlems -
statStart för sam -
lat gårdsstödModell Stödsystem eller sektor som integreradesÅret för 
integreringTillgängliga belopp  
(tusen euro)
Belgien 2005 HistoriskSlaktbidrag för kalvar 2012 6 384
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för 
fiberproduktion (förordning (EG) nr  1234/2007)2012 2 954
Utsäde 2010 1 397
Bidrag för proteingrödor 2012 84
Arealstöd för nötter 2010 12
 Deltotal 10 831
Danmark 2005Dynamisk 
bland -
modell 
som ska 
bli nästan 
helt 
regionalSärskilt bidrag för nötkreatur av hankön 2012 33 085
Bidrag för potatisstärkelse och stöd till odlare av stärkelsepotatis 2012 14 899
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 2 779
Får- och getbidrag 2012 855
Bidrag för proteingrödor 2010 843
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för fiberproduk -
tion (förordning (EG) nr 1234/2007)2012 3
  Deltotal 52 464
Tyskland 2005Dynamisk 
bland-  
modell 
som ska 
bli helt 
regionalBidrag för potatisstärkelse och stöd till odlare av stärkelsepotatis 2012 64 800
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 8 475
Bidrag för proteingrödor 2012 7 231
Råtobak (bilaga VII.I till förordning (EG) nr 1782/2003) 2010 3 548
Stöd för humle 2010 2 277
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för fiberproduk -
tion (förordning (EG) nr 1234/2007)2012 244
Arealstöd för nötter 2012 181
Röjningsbidrag för vinsektorn (2009/2010) 2011 13
Röjningsbidrag för vinsektorn (2010/2011) 2012 13
Röjningsbidrag för vinsektorn (2008/2009) 2010 4
 Deltotal 86 786
Irland 2005 HistoriskBidrag för proteingrödor 2012 216
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 132
 Deltotal 348
31 Bilagor
Medlems -
statStart för sam -
lat gårdsstödModell Stödsystem eller sektor som integreradesÅret för 
integreringTillgängliga belopp  
(tusen euro)
Grekland 2006 HistoriskStöd enligt tidigare artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 2010 101 460
Särskilt kvalitetsbidrag för durumvete 2010 20 301
Frukt och grönsaker – övrigt 2010 17 920
Övergång från stödprogrammen för vin 2010 13 000
Grödspecifikt stöd för ris 2010 11 407
Frukt och grönsaker – tomater 2011 10 720
Arealstöd för nötter 2010 4 963
Övergång från stödprogrammen för vin 2011 3 000
Utsäde 2010 1 400
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 1 238
Röjningsbidrag för vinsektorn (2008/2009) 2010 293
Bidrag för proteingrödor 2010 242
Röjningsbidrag för vinsektorn (2009/2010) 2011 210
Röjningsbidrag för vinsektorn (2010/2011) 2012 191
 Deltotal 186  345
Spanien 2006 HistoriskArealstöd för jordbruksgrödor 2010 372 670
Får- och getbidrag 2010 239 294
Övergång från stödprogrammen för vin 2010 123 242
Stöd för olivodlingar 2010 103 140
Frukt och grönsaker – övrigt 2010 93 733
Arealstöd för nötter 2012 68 610
Grödspecifikt stöd för ris 2012 49 993
Slaktbidrag för fullvuxna nötkreatur 2012 47 175
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 43 725
Tilläggsstöd för durumvete 2010 42 025
Frukt och grönsaker – tomater 2011 28 117
Tilläggsstöd för durumvete 2010 22 372
Råtobak (bilaga VII.I till förordning (EG) nr 1782/2003) 2010 11 767
Bidrag för proteingrödor 2012 10 905
Röjningsbidrag för vinsektorn (2008/2009) 2010 10 395
Utsäde 2012 10 347
Röjningsbidrag för vinsektorn (2010/2011) 2012 6 067
Röjningsbidrag för vinsektorn (2009/2010) 2011 5 987
Slaktbidrag för kalvar 2012 560
Bidrag för potatisstärkelse och stöd till odlare av stärkelsepotatis 2012 172
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för fiberproduk -
tion (förordning (EG) nr 1234/2007)2012 138
 Deltotal 1 290 434Bilaga  I
32 Bilagor
Medlems -
statStart för sam -
lat gårdsstödModell Stödsystem eller sektor som integreradesÅret för 
integreringTillgängliga belopp  
(tusen euro)
Frankrike 2006 HistoriskArealstöd för jordbruksgrödor 2010 1 154 046
Am- och dikobidrag 2010 208 794
Slaktbidrag för fullvuxna nötkreatur 2010 101 248
Fårbidrag 2010 86 027
Slaktbidrag för kalvar 2010 79 472
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 35 752
Bidrag för potatisstärkelse och stöd till odlare av stärkelsepotatis 2012 23 502
Bidrag för proteingrödor 2012 17 635
Tilläggsstöd för durumvete 2010 14 820
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för fiberproduk -
tion (förordning (EG) nr 1234/2007)2012 13 592
Frukt och grönsaker – tomater 2011 10 127
Särskilt kvalitetsbidrag för durumvete 2010 8 320
Råtobak (bilaga VII.I till förordning (EG) nr 1782/2003) 2010 8 036
Grödspecifikt stöd för ris 2012 7 844
Frukt och grönsaker – tomater 2012 4 017
Röjningsbidrag för vinsektorn (2008/2009) 2010 2 374
Utsäde 2012 2 310
Röjningsbidrag för vinsektorn (2009/2010) 2011 2 130
Arealstöd för nötter 2012 2 089
Röjningsbidrag för vinsektorn (2010/2011) 2012 1 754
Stöd för humle 2010 98
 Deltotal 1 783  987
Italien 2005 HistoriskStöd enligt tidigare artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 2010 189 931
Grödspecifikt stöd för ris 2012 99 473
Frukt och grönsaker – tomater 2011 91 984
Särskilt kvalitetsbidrag för durumvete 2010 42 457
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 22 605
Råtobak (bilaga VII.I till förordning (EG) nr 1782/2003) 2010 22 016
Arealstöd för nötter 2012 15 710
Utsäde 2012 13 321
Frukt och grönsaker – övrigt 2011 8 850
Bidrag för proteingrödor 2012 5 009
Röjningsbidrag för vinsektorn (2008/2009) 2010 3 698
Röjningsbidrag för vinsektorn (2009/2010) 2011 3 489
Röjningsbidrag för vinsektorn (2010/2011) 2012 2 774
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för 
fiberproduktion (förordning (EG) nr  1234/2007)2012 50
  Deltotal 521  367Bilaga  I
33 Bilagor
Medlems -
statStart för sam -
lat gårdsstödModell Stödsystem eller sektor som integreradesÅret för 
integreringTillgängliga belopp  
(tusen euro)
Luxem -
burg 2005Statisk 
bland-
modellÖvergång från stödprogrammen för vin 2011 110
Bidrag för proteingrödor 2010 21
Övergång från stödprogrammen för vin 2010 18
Arealstöd för nötter 2010 12
Övergång från stödprogrammen för vin 2012 -8
 Deltotal 153
Malta 2007 RegionalÖvergång från stödprogrammen för vin 2011 78
Övergång från stödprogrammen för vin 2010 11
Övergång från stödprogrammen för vin 2012 -6
 Deltotal 83
Nederlän -
derna2006 HistoriskSlaktbidrag för fullvuxna nötkreatur 2010 62 200
Slaktbidrag för kalvar 2010 40 300
Bidrag för potatisstärkelse och stöd till odlare av stärkelsepotatis 2012 38 269
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 5 202
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för 
fiberproduktion (förordning (EG) nr  1234/2007)2012 1 111
Utsäde 2012 726
Bidrag för proteingrödor 2010 67
Arealstöd för nötter 2010 12
 Deltotal 147  887
Österrike 2005 HistoriskSlaktbidrag för fullvuxna nötkreatur 2010 17 348
Slaktbidrag för kalvar 2010 5 085
Bidrag för potatisstärkelse och stöd till odlare av stärkelsepotatis 2012 4 224
Bidrag för proteingrödor 2010 2 051
Särskilt kvalitetsbidrag för durumvete 2010 280
Röjningsbidrag för vinsektorn (2009/2010) 2011 69
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 64
Röjningsbidrag för vinsektorn (2008/2009) 2010 58
Röjningsbidrag för vinsektorn (2010/2011) 2012 55
Stöd för humle 2010 27
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för fiberproduk -
tion (förordning (EG) nr 1234/2007)2012 20
Arealstöd för nötter 2011 12
 Deltotal 29 293Bilaga  I
34 Bilagor
Medlems -
statStart för sam -
lat gårdsstödModell Stödsystem eller sektor som integreradesÅret för 
integreringTillgängliga belopp  
(tusen euro)
Portugal 2005 HistoriskFrukt och grönsaker – tomater 2012 16 667
Grödspecifikt stöd för ris 2012 11 193
Slaktbidrag för fullvuxna nötkreatur 2012 8 657
Arealstöd för nötter 2012 4 987
Slaktbidrag för kalvar 2012 946
Röjningsbidrag för vinsektorn (2008/2009) 2010 312
Utsäde 2012 272
Bidrag för proteingrödor 2012 214
Röjningsbidrag för vinsektorn (2009/2010) 2011 180
Röjningsbidrag för vinsektorn (2010/2011) 2012 97
Särskilt kvalitetsbidrag för durumvete 2010 80
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 69
  Deltotal 43 674
Slovenien 2007 RegionalSärskilt nötköttsbidrag 2012 10 077
Får- och getbidrag 2010 697
Stöd för humle 2010 149
Bidrag för proteingrödor 2012 81
Arealstöd för nötter 2012 33
Röjningsbidrag för vinsektorn (2010/2011) 2012 21
Röjningsbidrag för vinsektorn (2009/2010) 2011 12
Röjningsbidrag för vinsektorn (2008/2009) 2010 5
 Deltotal 11 075
Finland 2006Dynamisk 
bland-  
modell 
som ska 
bli helt 
regionalSärskilt bidrag för nötkreatur av hankön 2010 24 420
Bidrag för potatisstärkelse och stöd till odlare av stärkelsepotatis 2012 4 710
Utsäde 2012 1 150
Bidrag för proteingrödor 2011 303
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 10
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för fiberproduk -
tion (förordning (EG) nr 1234/2007)2012 5
 Deltotal 30 598Bilaga  I
35 Bilagor
Medlems -
statStart för sam -
lat gårdsstödModell Stödsystem eller sektor som integreradesÅret för 
integreringTillgängliga belopp  
(tusen euro)
Sverige 2005Statisk 
bland-
modellSärskilt nötköttsbidrag 2012 37 446
Bidrag för potatisstärkelse och stöd till odlare av stärkelsepotatis 2012 5 497
Bidrag för proteingrödor 2010 2 147
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 180
 Deltotal 45 270
Förenade 
kungari -
ket2005Historisk 
i Skottland 
och Wales; 
statisk 
bland -
modell 
i Nord -
irland; 
dynamisk 
bland-  
modell 
som ska 
bli helt 
regional 
i EnglandBidrag för proteingrödor 2012 9 991
Stöd för bearbetning av torkat foder (förordning (EG) nr 1234/2007) 2012 1 478
Bidrag för proteingrödor 2010 509
Stöd för bearbetning av lin och hampa som odlas för 
fiberproduktion (förordning (EG) nr  1234/2007)2012 83
Övergång från stödprogrammen för vin 2011 57
Arealstöd för nötter 2012 12
Övergång från stödprogrammen för vin 2010 6
Övergång från stödprogrammen för vin 2012 -4
 Deltotal 12 132
Total 4 252  727Bilaga  I
36 Bilagor
Stödrättigheter enligt medlemsstaternas uppgifter per den 15  september  2013 
i enlighet med artikel 51.3 a i förordning (EG) nr 1120/2009 (ansökningsår 2012)
(i euro)
MedlemsstatTotalt värde av tilldelade 
stödrättigheterBudgettak1
Belgien 517 711  630 517 901 000
Danmark 1 009 708 019 1 035 927 000
Tyskland 5 825 933 206 5 852 938 000
Irland 1 335 255 223 1 339 769 000
Grekland 2 147 583 749 2 225 227 000
Spanien 4 901 216 444 4 913 824 000
Frankrike 7 814 161 875 7 586 247 000
Italien 3 965 484 068 4 202 085 000
Luxemburg 37 338 679 37 671 000
Malta 5 069 270 5 137 000
Nederländerna 881 670 732 891 551 000
Österrike 677 190  906 679 111  000
Portugal 473 199 375 476 907 000
Slovenien 127 053  724 129 221 000
Finland 521 941 024 523 455 000
Sverige 757 824 892 767 437 000
Förenade kungariket23 958 242 000
1  Bilaga V till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 564/2012 av den 
27 juni 2012 om fastställande av budgettak för 2012 för vissa system för direktstöd 
som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 168, 28.6.2012, s. 26).
2 Kommissionen har ännu inte fått informationen från medlemsstaten.Bilaga  II
37
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna VI och VII
Integreringen av kopplat stöd i systemet med 
samlat gårdsstöd genomfördes enligt principen om 
delad förvaltning av kommissionen och medlems ‑
staterna. I förordning (EG) nr 73/2009 föreskrivs 
dessutom förfaranden som ger medlemsstaterna 
ett visst mått av frihet.
Så länge som de olika genomförandeförfarandena 
respekterar de ramar som fastställs i förordning (EG) 
nr 73/2009 får medlemsstaterna välja olika förfaran ‑
den som återspeglar de skiftande förhållandena och 
särdragen i EU. Det är för övrigt etablerad rätts ‑
praxis att medlemsstaterna, när de antar åtgärder 
för att genomföra EU‑lagstiftningen, ska följa de all ‑
männa EU‑rättsliga principerna och grundläggande 
rättigheter när de utövar sin befogenhet att göra en 
skönsmässig bedömning (se t.ex. mål C ‑313/99, Mul ‑
ligan, punkterna 35 och 36).
Vidare bör det noteras att oväntade fördelar 
i enskilda fall inte nödvändigtvis strider mot all ‑
männa EU‑rättsliga principer.
Om brister i medlemsstaternas genomförande 
av EU‑bestämmelserna observeras följs de upp 
i samband med förfarandet för avslutande av 
räkenskaperna.
VIII
Enligt principen om delad förvaltning ska med ‑
lemsstaterna anta lagstiftning och administrativa 
bestämmelser för att säkra ändamålsenligt skydd av 
EU:s ekonomiska intressen och i synnerhet inrätta 
ett effektivt kontroll ‑ och förvaltningssystem inom 
ramen för det integrerade administrations ‑ och 
kontrollsystemet (IACS).
EU‑förordningarna innehåller tydliga regler om 
fastställande av stödrättigheter och deras värde, 
och det är medlemsstaternas ansvar att tillämpa 
EU‑förordningarna på rätt sätt.Sammanfattning
III
Enligt principen om delad förvaltning ligger det 
övergripande ansvaret även hos medlemssta ‑
terna, som ska försäkra sig om att verksamhet som 
finansieras genom EGFJ genomförs korrekt (jfr 
artikel 9 i förordning (EG) nr 1290/2005). Kommis ‑
sionen har ansvaret för kontroll och granskning av  
att EU‑budgeten genomförs konsekvent och för 
att de allmänna principerna i EU:s lagstiftning för 
jordbrukssektorn följs. I enlighet med artikel 317 
första stycket i EUF‑fördraget genomförs budge ‑
ten dessutom av kommissionen i samarbete med 
medlemsstaterna.
Med hänsyn till den frihet som medlemsstaterna 
ges i förordning (EG) nr 73/2009 och deras olika 
alternativ när det gäller att anpassa genomför ‑
andet till nationella förhållanden bedömdes det 
inte, med tanke på den rättsliga ramen och de 
politiska mål som ska nås, som lämpligt att kom ‑
missionen påtvingar ett enhetligare genomförande 
i medlemsstaterna.
I samband med reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och systemet för direktstöd som 
kommer att gälla från och med 2015 kommer kom ‑
missionen dock att öka sin övervakningskapacitet 
för att stärka tillsynen över genomförandet av de 
relevanta EU‑förordningarna innan förfarandet för 
avslutande av räkenskaperna inleds.
IV
Vid fastställandet av det ingående enhetsvärdet för 
de nya stödrättigheterna har medlemsstaterna möj ‑
lighet att ta hänsyn till värdet av de stödrättigheter 
som en jordbrukare innehar 2014. Med tanke på 
konvergensen för stödrättigheternas värde kommer 
dessa dock inte att ha samma värde förrän ansök ‑
ningsåret 2020. Införandet av de nya systemen åter ‑
speglas dessutom i taket för stödrättigheter inom 
det grundläggande stödsystemet, som i allmänhet 
kommer att vara lägre än taket inom det nuvarande 
systemet med samlat gårdsstöd.Kommissionens svar
Kommissionens svar 38
IX b)
Kommissionen använder redan verktyg för att säkra 
effektiv tillsyn av att gällande tak respekteras. Fram ‑
för allt är medlemsstaternas överföring av informa ‑
tion om användningen av taken digitaliserad. Om 
fel upptäcks i överföringen från medlemsstaterna 
avvisas anmälan i fråga, eller kontaktas medlems ‑
staten för ytterligare klargörande. En av de kontrol ‑
ler som görs gäller huruvida summan av stödrät ‑
tigheternas värde och beloppet i reserverna ligger 
under taket i systemet med samlat gårdsstöd.
Kommissionen har också planerat att ta upp dessa 
frågor i samband med förfarandet för kontroll av 
överensstämmelse inom ramen för reformen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken.
Från och med 2014 kommer dessutom resurser 
inom kommissionen att särskilt ägnas åt att stödja 
medlemsstaterna, framför allt när det gäller genom ‑
förandet av IACS i anslutning till reformen.
Kommissionen arbetar för närvarande med att 
effektivisera förfarandet för kontroll av överens ‑
stämmelse med sikte på att korta ned det till två år 
i standardärenden. För det första beskrivs i den nya 
horisontella förordningen om den gemensamma 
jordbrukspolitiken (förordning (EU) nr 1306/2013) 
i detalj de olika stegens art, omfattning och ord ‑
ningsföljd, liksom de olika typerna av finansiella 
korrigeringar. För det andra är bestämmelser i den 
delegerade akten (metod och kriterier för beräk ‑
ning av den finansiella korrigeringen) och i genom ‑
förandeakter (närmare beskrivning av förfarandet 
för kontroll av överensstämmelse, med tidsfrister 
för varje steg i förfarandet) avsedda att ytterligare 
effektivisera den rättsliga ramen och begränsa 
risken för onödiga förseningar. För det tredje kom ‑
mer kommissionen, med denna starkare grund som 
utgångspunkt, att skärpa sin övervakning av hur 
förfaranden för kontroll av överensstämmelse fort ‑
skrider för att säkra att tidfristerna följs.Mot bakgrund av den frihet som medlemsstaterna 
ges i förordning (EG) nr 73/2009 har kommissionen 
gett vägledning efter önskemål från medlems ‑
staterna om klargöranden i fråga om den rätta til l‑
lämpningen av förordningarna. Inom de ramar som 
fastställs i förordning (EG) nr 73/2009 kan medlems ‑
staterna för övrigt välja olika alternativ för genom ‑
förandet, som återspeglar de skiftande förhållan ‑
dena och särdragen i EU.
Felaktigt utbetalda belopp och felaktigt tilldelade 
stödrättigheter ska dock återvinnas i enlighet med 
artiklarna 80 och 81 i förordning (EG) nr 1122/2009. 
Liknande bestämmelser övervägs när det gäller 
genomförandebestämmelserna för reformen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken.
IX a) 
Kommissionen har redan vidtagit åtgärder i detta 
avseende. När det gäller de legitima politiska val 
som lagstiftaren överlåtit åt medlemsstaterna med 
sikte på att nå reformens politiska mål har kom ‑
missionen i de genomförandebestämmelser som 
gäller från 2015 föreslagit mer detaljerade krav på 
anmälan av dessa val. Exempelvis ställs krav på att 
beslut om tilldelning av stödrättigheter och beslut 
som fattas inom ramen för frivilligt kopplat stöd ska 
anmälas och motiveras.
Kommissionen har också föreslagit mer detalje ‑
rade regler om användningen av de nationella 
eller regionala reserverna, enligt vilka tilldelningen 
i anslutning till ökningen av enhetsvärdet för stöd ‑
rättigheterna ska göras i enlighet med objektiva 
kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling 
mellan jordbrukarna säkras och snedvridning av 
marknaden och konkurrensen undviks.
För övrigt får, enligt artikel 30.10 i förordning 
(EU) nr 1307/2013, ökning av enhetsvärdet på en 
jordbrukares stödrättigheter inte medföra att det 
nationella eller regionala enhetsvärdet för stödrät ‑
tigheterna överskrids.
Kommissionens svar 39
IX d) 
Från och med 2014 stärker kommissionen sin 
övervakningskapacitet och avsätter resurser för att 
stödja medlemsstaterna.
Det bör dock noteras att beräkningen av stödrättig ‑
heter baseras på uppgifter från det system för iden ‑
tifiering och registrering av stödrättigheter som 
avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 1122/2009. En 
sådan bestämmelse ska införas även för det system 
för stödrättigheter som gäller från och med 2015.
Medlemsstaterna måste se till att kraven inom de 
informationssystem som valts uppfyller de säker ‑
hetsstandarder som avses i bilaga I till förordning 
(EG) nr 885/2006. Dessa standarder kräver att sär ‑
skilda kontroller införs för att skydda uppgifternas 
konfidentialitet, tillförlitlighet och integritet.
Kommissionen har dessutom i de nya riktlinjerna 
för certifieringsorganen angett att deras kontroller 
bör innefatta bedömning av de förfaranden som 
tillämpas för att säkra korrekt tilldelning av stöd ‑
rättigheter. Nästa version av riktlinjerna kommer 
dessutom att innehålla en uttrycklig hänvisning till 
beräkningens riktighet.IX c) 
Inom ramen för reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och det system för direktstöd 
som gäller från och med 2015 har kommissionen 
avsatt särskilda resurser för att öka sin övervak ‑
ningskapacitet och stärka tillsynen över genomför ‑
andet av de relevanta EU‑förordningarna innan för ‑
farandena för avslutande av räkenskaperna inleds.
Uppföljning av fall där stödrättigheter beräknats 
felaktigt pågår redan.
Felaktigt utbetalda belopp och felaktigt tilldelade 
stödrättigheter återvinns i enlighet med artik ‑
larna 80 och 81 i förordning (EG) nr 1122/2009. 
Liknande bestämmelser diskuteras i samband med 
utarbetandet av genomförandebestämmelserna för 
reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.
Enligt artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 
ska dessutom den berörda medlemsstaten, om ett 
belopp inte drivits in från stödmottagarna inom 
fyra år (åtta år vid rättsliga förfaranden) efter det att 
begäran framfördes, stå för 50 % av beloppet. Detta 
är ett starkt incitament för att slutföra indrivnings ‑
förfarandet i tid (den så kallade 50/50 ‑regeln som 
har funnits sedan 2007).
Enligt artikel 54.5 i samma förordning har kommis ‑
sionen möjlighet att, inom ramen för förfarandet 
för kontroll av överensstämmelse, undanta vissa 
belopp från unionsfinansiering om medlemsstaten 
inte har tillämpat indrivningsförfarandet korrekt.
Det är viktigt att notera att indrivningen av en 
felaktig betalning kan påverkas av förseningar som 
framför allt beror på medlemsstaternas begränsade 
verkställighetsförfaranden. När stödmottagare 
överklagar inleds dessutom en verkställighets ‑
åtgärd som ibland innefattar rättsliga åtgärder. Det 
kan följaktligen vara svårt för kommissionen att visa 
att medlemsstaten i fråga inte har vidtagit lämpliga 
åtgärder för att säkra återvinning av det felaktigt 
utbetalade beloppet. I ärenden som hanteras enligt 
artikel 258 i EUF‑fördraget blir bevisbördan särskilt 
besvärlig innan nationella ärenden har avgjorts.
Kommissionens svar 40
17
Den frihet som medlemsstaterna ges när det gäl ‑
ler förfarandena för frikoppling motiveras med de 
skiftande nationella och regionala särdragen och 
behovet av att underlätta frikopplingsprocessen.
Iakttagelser
22
Genom förordning (EG) nr 73/2009 gavs medlems ‑
staterna ett visst mått av frihet för att underlätta 
frikopplingsprocessen.
Så länge som de olika genomförandeförfarandena 
respekterar de ramar som fastställs i förordning (EG) 
nr 73/2009 får medlemsstaterna välja olika förfaran ‑
den som återspeglar de skiftande förhållandena och 
särdragen i EU. Det är för övrigt etablerad rätts ‑
praxis att medlemsstaterna, när de antar åtgärder 
för att genomföra EU‑lagstiftningen, ska följa de all ‑
männa EU‑rättsliga principerna och grundläggande 
rättigheter när de utövar sin befogenhet att göra en 
skönsmässig bedömning (se t.ex. mål C ‑313/99, Mul ‑
ligan, punkterna 35 och 36).
24
Kommissionen anser att artiklarna 63–65 i förord ‑
ning (EG) nr 73/2009 utgjorde en tillräckligt detalje ‑
rad gemensam ram för genomförandet av åtgärden, 
och det ansågs därför inte nödvändigt att anta 
närmare bestämmelser i kommissionens genomför ‑
andeförordning. Medlemsstaterna ansågs i enlighet 
med subsidiaritetsprincipen vara i bättre position 
att bedöma de relevanta genomförandeförfaran ‑
dena med utgångspunkt i deras särdrag, inom 
ramen för bestämmelserna i den grundläggande 
akt som antagits av lagstiftaren (rådet).Inledning
13
Stödrättigheterna kommer 2015 att tilldelas och 
deras värde att fastställas baserat på antingen ett 
nationellt eller regionalt schablonbelopp eller ett 
värde som gradvis anpassas till det nationella eller 
regionala schablonbeloppet. För konvergensen mot 
ett schablonbelopp kommer hänsyn att tas till ett 
historiskt referensvärde (t.ex. värdet av en jord ‑
brukares stödrättigheter 2014), men med tanke på 
konvergensen i fråga om stödrättigheternas värde 
kan det inte betraktas som en överföring av samma 
värde. Konvergensen innebär att värdet av vissa 
jordbrukares stödrättigheter successivt kommer att 
minska, medan det för andra kommer att öka för att 
närma sig konvergensmålet med ett nationellt eller 
regionalt schablonbelopp. Införandet av de nya sys ‑
temen återspeglas dessutom i taket för stödrättig ‑
heter inom det grundläggande stödsystemet, som 
i allmänhet kommer att vara lägre än taket inom det 
nuvarande systemet med samlat gårdsstöd.
Felaktigt utbetalda belopp och felaktigt tilldelade 
stödrättigheter kommer dessutom att behöva 
återvinnas även inom det framtida grundläggande 
stödsystemet.
14
I överensstämmelse med principen om delad 
förvaltning ges medlemsstaterna ett visst mått av 
frihet.
15
Kommissionen anser att det övergripande ansva ‑
ret för integreringen av kopplat stöd delas mellan 
kommissionen och medlemsstaterna. I förordning 
(EG) nr 73/2009 och annan tillämplig EU‑lagstiftning 
beskriver lagstiftaren tydligt ansvaret för medlems ‑
staterna respektive kommissionen. Detta återspeg ‑
lar principen om delad förvaltning, som innebär att 
medlemsstaterna ska genomföra gällande regler 
medan kommissionen har ansvaret för att kontrol ‑
lera och granska  om EU‑lagstiftningen genomförs 
konsekvent.
Kommissionens svar 41
Artiklarna 64.1 och 65 i förordning (EG) nr 73/2009 
innebär inte att medlemsstaterna är tvingade 
att begränsa respektive belopp på individuell 
nivå. Uppräkningen i artikel 64.1 i förordning (EG) 
nr 73/2009 över kriterier som ska beaktas är inte 
heller uttömmande (notera ordet ”särskilt”), utan 
medlemsstaterna ges viss frihet. Så länge som de 
olika genomförandeförfarandena respekterar regel ‑
verket får medlemsstaterna välja olika förfaranden 
som återspeglar de skiftande förhållandena och 
särdragen i EU.
28
Se svaret på punkt 27.
30
Detta är förenligt med bestämmelserna i artikel 64 
i förordning (EG) nr 73/2009.
Se även svaret på punkt 27.
31
Att jordbrukarna behandlas olika är inte i sig diskri ‑
minerande utan kan motiveras med utgångspunkt 
i objektiva kriterier som överensstämmer med de 
politiska mål som eftersträvas med lagstiftningen. 
Diskrimineringsproblem kan inte heller uppstå 
om jordbrukarna inte befinner sig i jämförbara 
situationer.
Se även svaren på punkterna 22 och 26.
Ruta 1
Se svaret på punkt 31.Den frihet som medlemsstaterna ges när det gäl ‑
ler förfarandena för frikoppling motiveras med de 
skiftande nationella och regionala särdragen och 
behovet av att underlätta frikopplingsprocessen.
Inget formellt godkännande av kommissionen krävs 
för de val som görs enligt artiklarna 63–67 i förord ‑
ning (EG) nr 73/2009. Medlemsstaterna ansvarar för 
genomförandet av förordningen.
I enlighet med artikel 140 i förordning (EG) 
nr 73/2009 ska medlemsstaterna dock i detalj infor ‑
mera kommissionen om vilka åtgärder de vidtar 
för att genomföra förordningen. Kommissionen 
använde sig 2010 av detta lagstiftningsverktyg och 
skickade ett frågeformulär till medlemsstaterna om 
genomförandet av förordningen i fråga.
Se även svaret på punkt 22.
26
Om brister i medlemsstaternas genomförande av 
bestämmelserna upptäcks följs de upp i samband 
med förfarandet för avslutande av räkenskaperna.
Se även svaret på punkt 22.
27
Enligt artikel 64.1 i förordning (EG) nr 73/2009 ska 
de relevanta beloppen fördelas av medlemssta ‑
terna mellan jordbrukarna i de berörda sektorerna 
på grundval av objektiva och icke‑diskriminerande 
kriterier som särskilt tar hänsyn till vilka stöd jord ‑
brukarna redan har fått, direkt eller indirekt, inom 
ramen för de relevanta stödordningarna under ett 
eller flera år under perioden 2005–2008. Enligt arti ‑
kel 65 i förordning (EG) nr 73/2009 ska de relevanta 
beloppen fördelas av medlemsstaterna mellan jord ‑
brukarna i de berörda sektorerna i proportion till 
det stöd som jordbrukarna fick inom de relevanta 
stödordningarna under de relevanta referensperio ‑
derna. Spanien tilldelade referensbelopp upp till 
det tillgängliga taket enligt bilaga XII till förordning 
(EG) nr 73/2009.
Kommissionens svar 42
Om brister i medlemsstaternas genomförande av 
bestämmelserna upptäcks följs de dock upp av GD 
Jordbruk och landsbygdsutveckling. Om sådana 
brister ger upphov till felaktiga betalningar kan det 
följas upp i samband med förfarandet för avslu ‑
tande av räkenskaperna.
Ruta 2
När det gäller investeringar i djur kräver lagstift ‑
ningen inget bevis för investeringen.
37
Vad beträffar en gräns för stödrättigheternas maxi ‑
mala värde ansågs det i samband med diskussio ‑
nerna om hälsokontrollen nödvändigt att i enlighet 
med subsidiaritetsprincipen ge medlemsstaterna 
större flexibilitet när det gäller tilldelningen av 
stödrättigheter från reserven, särskilt för jordbru ‑
kare som befinner sig i en särskild situation. Det bör 
noteras att begränsningen till det nationella/regio ‑
nala genomsnittet i samband med den fortsatta 
frikopplingen inom ramen för hälsokontrollen inte 
hade samma relevans som under den föregående 
perioden, eftersom den nationella reserven framför 
allt användes under de första genomförandeåren 
för systemet med samlat gårdsstöd.
Förordning (EU) nr 1307/2013 innehåller bestämmel ‑
ser om ett nytt system för direktstöd från 2015 och 
om konvergens för stödrättigheternas värde mot 
ett nationellt eller regionalt schablonbelopp. I detta 
sammanhang anges att det maximala värdet av de 
stödrättigheter som tilldelas från den nationella 
reserven ska begränsas till det nationella/regionala 
genomsnittet.
Se även svaret på punkt 36.
39
Om brister i medlemsstaternas genomförande av 
bestämmelserna upptäcks som ger upphov till 
felaktiga betalningar följs de upp i samband med 
förfarandet för avslutande av räkenskaperna.Gemensamt svar på punkterna 32–34
Som domstolen med rätta påpekar är artikel 41.6 
i förordning (EG) nr 73/2009 frivillig, och medlems ‑
staterna får själva bedöma om den bör tillämpas 
eller inte.
Om brister i medlemsstaternas genomförande av 
bestämmelserna upptäcks följs de upp i samband 
med förfarandet för avslutande av räkenskaperna.
Se även svaret på punkt 27.
35
Se svaren på punkterna 22 och 26.
36
När det gäller avsaknaden av definition av ”inves ‑
tering” i EU:s genomförandeförordning bör det 
noteras att det, om ingen definition ges i EU‑lag ‑
stiftningen, måste tas hänsyn till bakgrunden 
till bestämmelsen och målet med den relevanta 
lagstiftningen, med tanke på behovet av enhet ‑
lig tillämpning av EU‑rätten och principen om 
jämlikhet (se t.ex. mål 327/82, Ekro, punkt 11). När 
medlemsstaterna antar åtgärder för att genomföra 
EU‑lagstiftningen ska de dessutom följa de all ‑
männa EU‑rättsliga principerna och grundläggande 
rättigheter när de utövar sin befogenhet att göra en 
skönsmässig bedömning (se t.ex. mål C ‑313/99, Mul ‑
ligan, punkterna 35 och 36).
När det gäller de närmare bestämmelserna om 
användning av den nationella reserven har med ‑
lemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen 
getts viss flexibilitet, eftersom de är bäst placerade 
att fatta beslut om genomförandet inom ramen för 
bestämmelserna i kapitel 2 avsnitt 2 i förordning 
(EG) nr 1120/2009.
I detta sammanhang ska medlemsstaterna säkra 
likabehandling mellan jordbrukare och se till att 
snedvridning av marknaden och konkurrensen und ‑
viks när den nationella reserven utnyttjas.
Kommissionens svar 43
44
Om brister i medlemsstaternas genomförande av 
bestämmelserna upptäcks som ger upphov till fel ‑
aktiga betalningar följs de upp i samband med för ‑
farandet för avslutande av räkenskaperna (förfrågan 
NAC/2012/010/FR  och förfrågan  NAC/2014/001/FR).
I det sammanhanget vidhåller kommissionen att 
stödrättigheternas värde angetts för högt, vilket 
i slutändan ledde till felaktiga betalningar och en 
risk för fonden som 2010 motsvarade 0,69 %.
De korrigerande åtgärder som ska vidtas (omräk ‑
ning av stödrättigheternas värde) ingår i åtgärds ‑
planen för Frankrike. De franska myndigheterna har 
meddelat att stödrättigheternas värde kommer att 
korrigeras till ansökningsåret 2014.
Se även svaret på punkt 42.
Gemensamt svar på punkterna 48–49
De italienska myndigheterna har bekräftat att de 
tagit hänsyn till jordbrukarnas ursprungliga stödrät ‑
tigheter vid tilldelningen av de frikopplade belop ‑
pen. Detta gällde 86 000 av de 500 000 jordbrukare 
som berördes av frikoppling under åren 2010–2012.
Det totala belopp som just de jordbrukarna tilldela ‑
des under de tre åren är 107,9 miljoner euro. Det är 
inte beloppet per jordbrukare som ifrågasätts utan 
beloppets fördelning på stödrättigheter. Det är 
dock inte känt hur många stödrättigheter som inte 
beaktats.
Om brister i medlemsstaternas genomförande av 
bestämmelserna upptäcks som ger upphov till 
felaktiga betalningar följs de upp i samband med 
förfarandet för avslutande av räkenskaperna.Ruta 3
Detta följs upp i samband med förfarandet 
för avslutande av räkenskaperna (förfrågan 
NAC/2011/201/FR)
40
Se svaret på punkt 37.
42
Medlemsstaterna ska lämna information på elek ‑
tronisk väg via officiella kanaler (tidigare antingen 
till funktionsbrevlådan eller till AMIS, från septem ‑
ber 2012 (för ansökningsåret 2012) till ISAMM). Om 
medlemsstaterna inte lämnar information inom 
utsatt tid skickar kommissionen påminnelser där de 
ombeds att lämna de uppgifter som saknas. Med ‑
lemsstaterna påminns också om informationskraven 
vid mötena med förvaltningskommittén för direkt ‑
stöd. Om fel upptäcks i överföringen från medlems ‑
staterna avvisas dessutom anmälan i fråga, eller 
kontaktas medlemsstaten för ytterligare klargö ‑
rande. En av de kontroller som görs gäller huruvida 
summan av stödrättigheternas värde och belop ‑
pet i reserverna ligger under taket i systemet med 
samlat gårdsstöd.
Med utgångspunkt i de månatliga utgiftsdeklara ‑
tionerna kontrollerar kommissionen om de utgifter 
som medlemsstaterna deklarerat överstiger det 
finansieringstak som anges i lagstiftningen. Om 
så är fallet görs en minskning i enlighet med det 
förfarande som anges i artikel 17 i rådets förord ‑
ning (EG) nr 1290/2005. Närmare bestämmelser har 
också införts för att säkra korrekt uppföljning av alla 
finansieringstak som anges i lagstiftningen och se 
till dessa tak alltid respekteras när utgifter ersätts 
genom EGFJ.
Artikel 42 i förordning (EU) nr 1306/2013 innehåller 
bestämmelser om ett system med avskräckande 
inverkan om kontrollstatistiken lämnas för sent. Med 
den utgångspunkten kan kommissionen från och 
med 2014 ställa in delar av de månadsbetalningar 
eller mellanliggande betalningar för vilka relevant 
statistisk information inte har lämnats in i tid.
Kommissionens svar 44
Slutsatser och rekommendationer
Gemensamt svar på punkterna 60 och 61
Enligt principen om delad förvaltning ligger det 
övergripande ansvaret även hos medlemssta ‑
terna, som ska försäkra sig om att verksamhet som 
finansieras genom EGFJ genomförs korrekt (jfr 
artikel 9 i förordning (EG) nr 1290/2005). Kommis ‑
sionen har ansvaret för kontroll och granskning av  
att EU‑budgeten genomförs konsekvent och för 
att de allmänna principerna i EU:s lagstiftning för 
jordbrukssektorn följs. I enlighet med artikel 317 
första stycket i EUF‑fördraget genomförs budge ‑
ten dessutom av kommissionen i samarbete med 
medlemsstaterna.
Med hänsyn till den frihet som medlemsstaterna 
ges i förordning (EG) nr 73/2009 och deras olika 
alternativ när det gäller att anpassa genomför ‑
andet till nationella förhållanden bedömdes det 
inte, med tanke på den rättsliga ramen och de 
politiska mål som ska nås, som lämpligt att kom ‑
missionen påtvingar ett enhetligare genomförande 
i medlemsstaterna.
I samband med reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och systemet för direktstöd som 
kommer att gälla från och med 2015 kommer kom ‑
missionen dock att öka sin övervakningskapacitet 
för att stärka tillsynen över genomförandet av de 
relevanta EU‑förordningarna innan förfarandet för 
avslutande av räkenskaperna inleds.
Förvaltningen av integreringen av kopplat stöd 
i systemet med samlat gårdsstöd delades mellan 
kommissionen och medlemsstaterna.
62
Se svaren på punkterna 22 och 60.
Förordning (EG) nr 73/2009 gav medlemsstaterna 
ett visst mått av frihet.51
Kommissionen anser att EU‑förordningarna innehål ‑
ler tydliga regler om fastställande av stödrättighe ‑
ter och deras värde, och det är medlemsstaternas 
ansvar att tillämpa EU‑förordningarna på rätt sätt. 
Mot bakgrund av den frihet som medlemsstaterna 
ges i förordning (EG) nr 73/2009 har kommissionen 
gett vägledning efter önskemål från medlems ‑ 
staterna om klargöranden i fråga om den rätta til l‑
lämpningen av förordningarna.
Gemensamt svar på punkterna 54–56
Om brister i medlemsstaternas genomförande av 
bestämmelserna upptäcks som ger upphov till 
felaktiga betalningar följs de upp i samband med 
förfarandet för avslutande av räkenskaperna.
58
Kommissionen noterar att rättens iakttagelser 
främst gäller brister i samband med integrering av 
kopplat stöd i systemet med samlat gårdsstöd. Till 
följd av reformen av den gemensamma jordbruks ‑
politiken kommer detta inslag att försvinna.
I samband med en omorganisation ökar kommis ‑
sionen från 2014 sin övervakningskapacitet för att 
stärka tillsynen över genomförandet av de relevanta 
EU‑förordningarna innan förfarandena för avslu ‑
tande av räkenskaperna inleds.
59
Kommissionen arbetar för närvarande med att effek ‑
tivisera förfarandet för kontroll av överensstämmelse 
med sikte på att korta ned det till två år i standard ‑
ärenden. För det första beskrivs i den nya horisontella 
förordningen om den gemensamma jordbrukspoli ‑
tiken (förordning (EU) nr 1306/2013) i detalj de olika 
stegens art, omfattning och ordningsföljd, liksom 
de olika typerna av finansiella korrigeringar. För det 
andra är bestämmelser i den delegerade akten (metod 
och kriterier för beräkning av den finansiella korrige ‑
ringen) och i genomförandeakter (närmare beskriv ‑
ning av förfarandet för kontroll av överensstämmelse, 
med tidsfrister för varje steg i förfarandet) avsedda 
att ytterligare effektivisera den rättsliga ramen och 
begränsa risken för onödiga förseningar. För det tredje 
kommer kommissionen, med denna starkare grund 
som utgångspunkt, att skärpa sin övervakning av hur 
förfaranden för kontroll av överensstämmelse fortskri ‑
der för att säkra att tidfristerna följs.
Kommissionens svar 45
Rekommendation 1
Rekommendationen godtas.
Kommissionen har redan vidtagit åtgärder i detta 
avseende. När det gäller de legitima politiska val 
som lagstiftarna överlåtit åt medlemsstaterna med 
sikte på att nå reformens politiska mål har kom ‑
missionen i de genomförandebestämmelser som 
gäller från och med 2015 föreslagit mer detaljerade 
krav på anmälan av dessa val. Exempelvis ställs krav 
på att beslut om tilldelning av stödrättigheter och 
beslut som fattas inom ramen för frivilligt kopplat 
stöd ska anmälas och motiveras.
Kommissionen har också föreslagit mer detalje ‑
rade regler om användningen av de nationella 
eller regionala reserverna, enligt vilka tilldelningen 
i anslutning till ökningen av enhetsvärdet för stöd ‑
rättigheterna ska göras i enlighet med objektiva 
kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling 
mellan jordbrukarna säkras och snedvridning av 
marknaden och konkurrensen undviks.
För övrigt får, enligt artikel 30.10 i förordning 
(EU) nr 1307/2013, ökning av enhetsvärdet på en 
jordbrukares stödrättigheter inte medföra att det 
nationella eller regionala enhetsvärdet för stöd ‑
rättigheterna överskrids.
65
I samband med reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och systemet för direktstöd som 
kommer att gälla från och med 2015 kommer kom ‑
missionen att öka sin övervakningskapacitet för att 
stärka tillsynen över genomförandet av de relevanta 
EU‑förordningarna innan förfarandet för avslutande 
av räkenskaperna inleds.
Se även svaret på punkt 42.
66
Översynen av förfarandet för kontroll av överens ‑
stämmelse inom den nya gemensamma jordbruks ‑
politiken avser särskilt förfarandets längd.Så länge som de olika genomförandeförfarandena 
respekterar de ramar som fastställs i förordning 
(EG) nr 73/2009 får medlemsstaterna välja olika 
alternativ för genomförandet, som återspeglar de 
skiftande förhållandena och särdragen i EU. Det 
är för övrigt etablerad rättspraxis att medlems ‑
staterna, när de antar åtgärder för att genomföra 
EU‑lagstiftningen, ska följa de allmänna EU‑rättsliga 
principerna och grundläggande rättigheter när 
de utövar sin befogenhet att göra en skönsmässig 
bedömning (se t.ex. mål C ‑313/99, Mulligan, punk ‑
terna 35 och 36).
Vidare bör det noteras att oväntade fördelar 
i enskilda fall inte nödvändigtvis strider mot all ‑
männa EU‑rättsliga principer.
Om brister i medlemsstaternas genomförande 
av EU‑bestämmelserna observeras följs de upp 
i samband med förfarandet för avslutande av 
räkenskaperna.
63
När det gäller reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och det system för direktstöd 
som kommer att tillämpas från och med 2015 har 
kommissionen föreslagit närmare bestämmelser om 
tilldelningen av stödrättigheter från den nationella 
reserven med avseende på både antalet och värdet 
av de stödrättigheter som ska tilldelas.
Se även svaret på punkt 60.
64
Se svaret på punkt 63.
Kommissionens svar 46
68
Om brister i medlemsstaternas genomförande av 
EU‑bestämmelserna upptäcks följs de upp av kom ‑
missionen. Om sådana brister anses ge upphov till 
felaktiga betalningar kan de följas upp i samband 
med förfarandet för avslutande av räkenskaperna.
69
Se svaret på punkt 13.
Rekommendation 3
Rekommendationen godtas.
I samband med reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och det system för direktstöd 
som gäller från 2015 kommer de politiska val som 
lagstiftarna överlåtit åt medlemsstaterna att åtföljas 
av skärpta krav i genomförandebestämmelserna när 
det gäller motivering och anmälan av dessa val.
Kommissionen har även avsatt särskilda resurser 
för att öka sin övervakningskapacitet i syfte att 
stärka tillsynen över genomförandet av de relevanta 
EU‑förordningarna innan förfarandena för avslu ‑
tande av räkenskaperna inleds.
Uppföljning av fall där stödrättigheter beräknats 
felaktigt pågår redan.
Felaktigt utbetalda belopp och felaktigt tilldelade 
stödrättigheter återvinns i enlighet med artik ‑
larna 80 och 81 i förordning (EG) nr 1122/2009. 
Liknande bestämmelser diskuteras i samband med 
utarbetandet av genomförandebestämmelserna för 
reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.
Enligt artikel 54.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 
ska dessutom den berörda medlemsstaten, om ett 
belopp inte drivits in från stödmottagarna inom 
fyra år (åtta år vid rättsliga förfaranden) efter det att 
begäran framfördes, stå för 50 % av beloppet. Detta 
är ett starkt incitament för att slutföra indrivnings ‑
förfarandet i tid (den så kallade 50/50 ‑regeln som 
har funnits sedan 2007).Rekommendation 2
Rekommendationen godtas.
Kommissionen använder redan verktyg för att säkra 
effektiv tillsyn av att gällande tak respekteras. Fram ‑
för allt är medlemsstaternas överföring av informa ‑
tion om användningen av taken digitaliserad. Om 
fel upptäcks i överföringen från medlemsstaterna 
avvisas anmälan i fråga, eller kontaktas medlems ‑
staten för ytterligare klargörande. En av de kontrol ‑
ler som görs gäller huruvida summan av stödrät ‑
tigheternas värde och beloppet i reserverna ligger 
under taket i systemet med samlat gårdsstöd.
Kommissionen kommer också att ta upp dessa 
frågor i samband med förfarandet för kontroll av 
överensstämmelse inom ramen för reformen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken.
Från och med 2014 kommer dessutom resurser 
inom kommissionen att särskilt ägnas åt att stödja 
medlemsstaterna, framför allt när det gäller genom ‑
förandet av IACS i anslutning till reformen.
Kommissionen arbetar för närvarande med att 
effektivisera förfarandet för kontroll av överens ‑
stämmelse med sikte på att korta ned det till två år 
i standardärenden. För det första beskrivs i den nya 
horisontella förordningen om den gemensamma 
jordbrukspolitiken (förordning (EU) nr 1306/2013) 
i detalj de olika stegens art, omfattning och ord ‑
ningsföljd, liksom de olika typerna av finansiella 
korrigeringar. För det andra är bestämmelser i den 
delegerade akten (metod och kriterier för beräk ‑
ning av den finansiella korrigeringen) och i genom ‑
förandeakter (närmare beskrivning av förfarandet 
för kontroll av överensstämmelse, med tidsfrister 
för varje steg i förfarandet) avsedda att ytterligare 
effektivisera den rättsliga ramen och begränsa 
risken för onödiga förseningar. För det tredje kom ‑
mer kommissionen, med denna starkare grund som 
utgångspunkt, att skärpa sin övervakning av hur 
förfaranden för kontroll av överensstämmelse fort ‑
skrider för att säkra att tidfristerna följs.
67
Se svaret på punkt 65.
Kommissionens svar 47
Medlemsstaterna måste se till att kraven inom de 
informationssystem som valts uppfyller de säker ‑
hetsstandarder som avses i bilaga I till förordning 
(EG) nr 885/2006. Dessa standarder kräver att sär ‑
skilda kontroller införs för att skydda uppgifternas 
konfidentialitet, tillförlitlighet och integritet.
Kommissionen har dessutom i de nya riktlinjerna 
för certifieringsorganen angett att deras kontroller 
bör innefatta en bedömning av de förfaranden som 
tillämpas för att säkra korrekt tilldelning av stöd ‑
rättigheter. Nästa version av riktlinjerna kommer 
dessutom att innehålla en uttrycklig hänvisning till 
beräkningens riktighet.Enligt artikel 54.5 i samma förordning har kommis ‑
sionen möjlighet att, inom ramen för förfarandet 
för kontroll av överensstämmelse, undanta vissa 
belopp från unionsfinansiering om medlemsstaten 
inte har tillämpat indrivningsförfarandet korrekt.
Det är viktigt att notera att indrivningen av en 
felaktig betalning kan påverkas av förseningar som 
framför allt beror på medlemsstaternas begränsade 
verkställighetsförfaranden. När stödmottagare 
överklagar inleds dessutom en verkställighets ‑
åtgärd som ibland innefattar rättsliga åtgärder. Det 
kan följaktligen vara svårt för kommissionen att visa 
att medlemsstaten i fråga inte har vidtagit lämpliga 
åtgärder för att säkra återvinning av det felaktigt 
utbetalade beloppet. I ärenden som hanteras enligt 
artikel 258 i EUF‑fördraget blir bevisbördan särskilt 
besvärlig innan nationella ärenden har avgjorts.
70
Om de felaktigt tilldelade stödrättigheterna ger 
upphov till felaktiga utbetalningar kan finansiella 
korrigeringar komma att tillämpas.
Se även svaren på punkterna 51 och 60.
Rekommendation 4
Rekommendationen godtas.
Från och med 2014 stärker kommissionen sin 
övervakningskapacitet och avsätter resurser för att 
stödja medlemsstaterna.
Det bör dock noteras att beräkningen av stödrättig ‑
heter baseras på uppgifter från det system för iden ‑
tifiering och registrering av stödrättigheter som 
avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 1122/2009. En 
sådan bestämmelse ska införas även för det system 
för stödrättigheter som gäller från och med 2015.

HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ‑AB‑14‑008‑SV‑C ISSN 1831 ‑0990
Systemet med samlat gårdsstöd är det ekonomiskt viktigaste systemet 
för direktstöd som finansieras av EU:s jordbruksbudget. Det innebär att 
stödet till jordbrukare frikopplas från produktionen.
Efter ”hälsokontrollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) 
2008 integrerades större delen av de belopp som tidigare hade varit 
tillgängliga för kopplat stöd i systemet med samlat gårdsstöd.
Revisionsrätten konstaterade att kommissionens förvaltning av 
integreringen av kopplat stöd i systemet med samlat gårdsstöd var 
endast delvis ändamålsenlig. Med tanke på det nya system för 
EU:s jordbruksstöd som ska införas 2015 rekommenderar revisionsrätten 
att kommissionen ser till att GJP-åtgärder genomförs konsekvent 
i medlemsstaterna och bättre ser till att gällande regler och tak efterlevs. 
Medlemsstaternas utbetalningsställen bör införa tydliga förfaranden 
med ändamålsenliga kontroller av att de uppgifter som ligger till grund 
för beräkningarna är tillförlitliga och av att stödrättigheterna är korrekta.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN