Mot denna bakgrund, och i syfte att säkerställa ett värdigt liv under livets alla skeden, ska denna rekommendation bekämpa fattigdom och social utestängning genom att främja ett tillräckligt inkomststöd och faktisk tillgång till möjliggörande och väsentliga tjänster för personer som saknar tillräckliga resurser, och främja att de som kan arbeta kommer in på arbetsmarknaden, enligt vad som fastställs i princip 14 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. I och med detta syftar rekommendationen till att uppnå en hög sysselsättningsnivå genom att aktivt bidra till att de som kan arbeta kommer in på arbetsmarknaden. Dessa mål ska uppnås utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter att organisera sina egna system för socialt skydd.

Det faktaunderlag som ligger till grund för initiativet inkluderar följande:

·En förberedande studie som underlag till arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, Filling in the knowledge gaps and identifying strengths and challenges in the effectiveness of the EU Member States’ minimum income schemes. Syftet med studien var att i) samla in uppgifter om nationell minimiinkomst runtom i unionen, ii) identifiera starka sidor och utmaningar med minimiinkomstens ändamålsenlighet och iii) bedöma de olika åtgärdernas effekter i syfte att göra dem mer ändamålsenliga, däribland sett till aktivering och tillgång till tjänster.

·Modellering av de valda politiska alternativens effekter på tillhandahållandet av tillräckligt inkomststöd, utförd av det gemensamma forskningscentrumet.

·En ram för riktmärkning av minimiinkomst, avtalad i kommittén för socialt skydd, där det identifierades tre politiska drivkrafter som mest sannolikt påverkar minimiinkomstens resultat: i) förmånernas tillräcklighet, ii) regler för berättigande och utnyttjandet av förmåner, iii) aktiveringsåtgärder och tillgång till tjänster. I ramen ingick ett urval av indikatorer på utfall, resultat och politiska drivkrafter, däribland en tvådelad indikator på hur tillräckligt monetärt inkomststöd är i) som en del av den nationella gränsen för fattigdomsrisk i den berörda medlemsstaten och ii) som en andel av inkomsten för en låginkomsttagare, definierad som en person som tjänar 50 % av genomsnittslönen.

·Utifrån riktmärkningsramen ger den gemensamma rapporten från kommittén för socialt skydd och kommissionen en översikt av hur läget ser ut för minimiinkomsten.

·Verktyget för bedömning av situationen för det sociala skyddet, som identifierar årliga viktiga sociala trender att bevaka i hela unionen samt viktiga sociala utmaningar och goda sociala resultat i enskilda medlemsstater.

•Konsekvensbedömning

Det föreslagna instrumentet – en rekommendation från rådet – ger medlemsstaterna så pass mycket handlingsutrymme att de kan avgöra hur de bäst uppnår målen med detta initiativ, med hänsyn till nationella, regionala eller lokala omständigheter. Eftersom de potentiella konsekvenserna beror på vilka konkreta åtgärder medlemsstaterna vidtar, kan förväntade konsekvenser inte bedömas fullt ut i en fullskalig konsekvensbedömning förrän medlemsstaterna gjort sina genomförandeval.

I det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar finns en översikt av de viktigaste utmaningarna när det gäller resultaten av minimiinkomsten. Där finns också en analys av hur eventuella politiska reformer påverkar fattigdomsminskningen.

•Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

Ej tillämpligt.

•Grundläggande rättigheter

Förslaget kommer att bidra till att skydda rätten till ett värdigt liv (artikel 1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, ”stadgan”), till social trygghet och sociala förmåner, till socialt stöd och till stöd till boendet samt till en värdig tillvaro för dem som saknar tillräckliga medel (artikel 34 i stadgan).

4.BUDGETKONSEKVENSER

Ej tillämpligt.

5.ÖVRIGA INSLAG

•Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering

Medlemsstaterna ska regelbundet rapportera till kommissionen om framstegen med att genomföra denna rekommendation. I rekommendationen fastställs också en period för ett fortlöpande genomförande, fram till slutet av 2030, av den bestämmelse som gäller inkomststödets tillräcklighet. Framstegsrapporterna bör diskuteras inom kommittén för socialt skydd, i nära samarbete med sysselsättningskommittén och nätverket för offentliga arbetsförmedlingar, med avseende på tillträdet till inkluderande arbetsmarknader.

Utifrån de nationella framstegsrapporterna kommer regelbundna gemensamma rapporter från kommittén för socialt skydd och kommissionen att levereras på unionsnivå. Kommissionen kommer även regelbundet att övervaka genomförandet av rekommendationen i samband med den europeiska planeringsterminen, och utfärdar landsspecifika rekommendationer efter vad som är lämpligt.

Kommissionen har också för avsikt att arbeta tillsammans med kommittén för socialt skydd med att ytterligare utveckla ramen för riktmärkning av minimiinkomstsystem, för att underbygga övervakningen av denna rekommendation och göra de relevanta indikatorerna mer tillgängliga och jämförbara.