RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av arbetet inom ramen för stödprogrammet för kärnkraftsavveckling i Bulgarien, Litauen och Slovakien under perioden 2010–2014

Innehåll

1............ Inledning. 3

2............ Administration av programmet 4

3............ Landsrapporter 7

3.1......... Bulgarien – kärnkraftverket Kozloduj 7

3.2......... Litauen – kärnkraftverket Ignalina. 8

3.3......... Slovakien – kärnkraftverket Bohunice V1. 9

4............ Slutsatser 10

1. Inledning

I denna rapport presenteras genomförandet av Europeiska unionens stödprogram för kärnkraftsavveckling i Bulgarien, Litauen och Slovakien för perioden 2010–2014. Den fullgör rapporteringskravet både för nuvarande stödprogram8 9 och de tidigare stödprogrammen 4 5 6.

Syfte och rättslig grund

Vid anslutningen åtog sig Bulgarien, Litauen och Slovakien att stänga ner åtta äldre kärnkraftverk av sovjetisk konstruktion i förtid, innan deras beräknade livslängd var slut. I gengäld gick unionen med på att ge ekonomiskt stöd till de tre berörda medlemsstaterna för att avveckla de berörda kraftverken, dvs.

Kozloduj (nedan kallat KNPP), enheterna 1–4 i Bulgarien,

Ignalina (nedan kallat INPP), enheterna 1 och 2 i Litauen och

Bohunice V 1 (nedan kallat V 1 NPP), enheterna 1 och 2 i Slovakien.

Tidsplanen för Litauen och Slovakien (som anslöts till EU 2004) är inte densamma som för Bulgarien (som anslöts till EU 2007).

EU:s stöd har genomförts i följande olika perioder:

(1) Perioden före anslutningen genom Phare-programmet.[1]

(2) Perioden efter anslutningen enligt protokollen till respektive anslutningsakt[2],[3],[4].

(3) Förlängning till och med 2013 enligt rådets relevanta förordningar.[5],[6],[7]

Två rådsförordningar[8],[9] och tillhörande rättelser utgör den nya rättsliga grunden, varigenom ytterligare stöd beviljas till programmen för avveckling för perioden 2014–2020.

I den förra genomföranderapporten[10] beskrivs hur de tre medlemsstaterna har fullföljt sitt första åtagande och hur stödprogrammet genomförts fram till 2009. I den här rapporten beskrivs verksamheten och resultaten från och med 2010 till och med den 31 oktober 2014, med undantag för finansiella uppgifter som rapporteras till och med den 30 september 2014.

Budget och tillämpningsområde

EU:s ekonomiska stöd inrättades för att hjälpa medlemsstaterna att på ett säkert sätt avveckla de reaktorer som skulle stängas i förtid (”avvecklingsfönstret”) och att verkställa riskreducerande åtgärder inom energisektorn såsom uppbyggnad av ersättningskapacitet, miljöuppgradering, modernisering och energieffektivitet (”energifönstret”). Vid tillämpningen av det nya stödprogrammet ligger fokus på den fortsatta processen fram mot den slutliga avvecklingen. På motsvarande sätt kommer inga nya stöd att beviljas till energifönsterprojekt under den nya budgetperioden (2014–2020), men genomförandet av tidigare projekt kommer att fortsätta under flera år.

Det ekonomiska stödet från EU syftar varken till att täcka samtliga avvecklingskostnader eller kompensera för alla ekonomiska konsekvenser av en förtida stängning, utan är snarare ett uttryck för solidaritet mellan EU och medlemsstaterna.

Ekonomiskt stöd till avvecklingsprogrammen (miljoner euro)

|| fram till slutet av 2009 faktiska anslag || 2010–2013 faktiska anslag || 2014–2020 i dagens priser || Totalt

Bulgarien (Kozloduj) || 566 || 300 || 293 || 1159

Litauen (Ignalina) || 875 || 492 || 451 || 1818

Slovakien (Bohunice) || 364 || 248 || 225 || 837

Totalt || 1805 || 1040 || 969 || 3814

2. Administration av programmet

2.1. Genomförandemetod

Kommissionen (generaldirektoratet för energi) har genomfört EU:s finansiella stödprogram för alla tre medlemsstater sedan anslutningen med hjälp av metoden för indirekt genomförande. Budgeten genomförs via Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), genom bidrag till de berörda internationella stödfonderna för avveckling (IDSF), och för Litauens del också via den nationella myndigheten CPMA (Central Project Management Agency).

Internationella stödfonder för avveckling

Under 2000 inrättades en särskild fond för var och en av de tre medlemsstaterna. Dessa är fonder med flera bidragsgivare och förvaltas av EBRD. Sedan 2004 är EU den enda bidragsgivaren och har tillhandahållit mer än 95 % av alla bidrag under den tid då fonden har existerat.

Kommissionen omprövade och bekräftade 2013 EBRD:s betydelse för förvaltningen av IDSF för perioden 2014–2020.

Nationella myndigheter

För närvarande är det endast Litauen som genomför åtgärder via ett nationellt organ, den nationella myndigheten för projektförvaltning CPMA (Central Project Management Agency). Myndigheten har varit verksam sedan 2007 och är den enda genomförandekanalen för nya projekt, medan EBRD fortsätter med slutförandet av pågående projekt som inletts före 2014.

I oktober 2014 uttryckte Slovakien sin önskan att genomföra stödprogrammet för avveckling via en nationell myndighet, den slovakiska myndigheten för innovation och energi (Slovak Innovation and Energy Agency), och skickade ett formellt förslag om detta till kommissionen. Kommissionen kommer att granska efterlevnaden av budgetförordningen och fatta beslut om detta under 2015.

Bulgarien har hittills valt att inte bygga upp en sådan nationell kanal.

2.2. Procedurbestämmelser och övervakningen av programmen under perioden 2010–2013

Genomförandet fortsatte under 2010–2013 med den befintliga ramen, som reviderades 2010 på grund av att stödperioden för Bulgarien förlängdes.[11]

Varje år utarbetade medlemsstaterna ett programdokument som definierade de övergripande målen för användningen av EU:s stöd för det kommande året. Dessa dokument granskades av GD ENER och överlämnades till kommittén med representanter för medlemsstaterna så att kommittén kunde avge ett yttrande.[12] Kommissionen avsatte medel för de tre programmen genom att anta årliga kommissionsbeslut om finansiering. Programdokumenten bifogades till dessa kommissionsbeslut.

En del av godkännandeförfarandet bestod i att de detaljerade projektförslagen i tur och ordning lades fram för GD ENER för granskning och för kommittén för yttrande. Medel tilldelades endast enskilda projekt efter godkännandet.

Kommissionen betalade ut medel till EBRD och CPMA på begäran, baserat på betalningsprognoser och framsteg i projektgenomförandet.

Genomförandet följdes upp av en övervakningskommitté för genomförandekanalen i varje land. När det gäller IDSF, hanterades uppföljningen av den berörda församlingen av bidragsgivare (Assembly of Contributors), eller i fråga om Litauen var det en särskild kommitté för CPMA. Även om projekten kan finansieras upp till 100 %, har specifika maximibelopp för medfinansiering fastställts för viktiga projekt där mottagaren ansvarar för alla överstigande kostnader.

Stödprogrammet har genomgått regelbundna revisioner och utvärderingar. Europeiska revisionsrätten utförde en revision som resulterade i rekommendationer för både det pågående programmet och för en framtida programförlängning.[13] Kommissionen anlitade externa finansiella revisorer för de internationella fonderna för avvecklingsstöd, dvs. BIDSF (Bohunice International Decommissioning Support Fund), IIDSF (Ignalina International Decommissioning Support Fund), och KIDSF (Kozloduy International Decommissioning Support Fund), i enlighet med de respektive rådsförordningarna. Rekommendationerna från dessa revisioner genomförs för närvarande.

2.3. Reviderade genomförandeförfaranden och förhandsvillkor

På grundval av erfarenheterna av genomförandet från de föregående tio åren och med beaktande av rekommendationerna från tidigare revisioner antog kommissionen reviderade genomförandeförfaranden i augusti 2014 innan bestämmelserna i förordningarna började gälla.[14]

I de reviderade förfarandena definieras mål, förväntade resultat, delmål och måldatum samt motsvarande resultatindikatorer för varje avvecklingsprogram. Dessutom ingår detaljerade avvecklingsplaner och dessa omfattar avvecklingsprogrammen som helhet.[15],[16]

I syfte att bygga upp en god grund innan de nya procedurbestämmelserna för 2014–2020 började tillämpas, fastställdes det i rådets förordningar förhandsvillkor, dvs. förutsättningar för att varje medlemsstat ska kunna ta emot ytterligare stöd.15,16 Varje medlemsstat överlämnade i god tid de relevanta uppgifterna till kommissionen. Av dessa uppgifter framgår att de berörda medlemsstaterna följer EU:s regelverk inom området för kärnsäkerhet och att de har utarbetat en finansieringsplan för hela avvecklingsprogrammet, samt en detaljerad avvecklingsplan.

2.4. Procedurbestämmelser och övervakning av programmet under 2014

Den 30 oktober 2014 godkände kommissionen att finansiella medel fick användas för de tre programmen genom antagandet av ett finansieringsbeslut.[17]

De medel som anvisats för 2014 kommer i verkligheten att avsättas genom delegeringsavtal med genomförandeorganen EBRD och CPMA. Dessa avtal håller på att utarbetas (läget per den 31 oktober 2014) och förväntas bli klara i tid för att resurserna för 2014 ska kunna användas.

Kommissionen kommer att överföra medel till EBRD och CPMA baserat på betalningsprognoser och framsteg i genomförandet av projekten.

Under 2014 har de nya procedurbestämmelserna gradvis utarbetats och börjat tillämpas av alla berörda parter i och med att de nya projekten inleddes. De reviderade genomförandeförfarandena med mer detaljerade krav på rapportering tillämpas även på pågående projekt som inleddes medan de tidigare procedurbestämmelserna gällde, såvida de nya bestämmelserna inte står i strid med befintliga formella förfaranden.

Genomförandet av åtgärder och finansiellt stöd följs upp av en övervakningskommitté för varje land och genomförandekanal.

3. Landsrapporter

Trots svårigheter har reaktorerna förblivit stängda, avlägsnandet av bränslet har fortsatt och alla utom en reaktor har tömts på bränsle. I alla avvecklingsprogram har betydande framsteg gjorts, och detta är särskilt tydligt där betydande mängder material som planerat har kunnat tillvaratas vid nedmonteringen av turbinhallar. Största delen av detta material har godkänts och därefter använts för konventionell återvinning och resten har deponerats som radioaktivt avfall.

3.1. Bulgarien – kärnkraftverket Kozloduj

Åtagande om stängning och framtagning av medel

Enheterna 1–2 kontrollerades av det statliga bolaget för radioaktivt avfall SERAW (State Enterprise for Radioactive Waste) efter 2008. Enheterna 3–4 har varit fria från bränsle sedan juli 2012 och överfördes från kraftverksoperatören till SERAW i mars 2013, vilket gav SERAW ansvar för all verksamhet som rör avveckling.

Ändringen av avvecklingsstrategin under 2006 från ”senarelagd nedmontering” till ”omedelbar nedmontering” var till stor fördel i fråga om EU:s stöd. På detta sätt minskar tiden för avveckling och den tillgängliga personalen utnyttjas på bästa sätt, och de totala kostnaderna torde minska. Vid den senaste uppdateringen (2011) sattes slutdatumet till 2030. Vissa projekt har drabbats av förseningar, men de har inte påverkat den kritiska linjen i tidsplanen, så det är fortfarande möjligt att avsluta nedstängningen vid det planerade datumet.

EU:s totala stöd till Bulgarien hittills uppgår till 868 miljoner euro. Uppgifterna om hur medel har anslagits för Bulgarien finns i tabell 1 i bilagan. I slutet av rapporteringsperioden fanns det 238 miljoner euro i utestående betalningar från EU (868 miljoner euro i betalningsåtaganden minus de faktiska överföringarna på 630 miljoner euro).

Genomförande av projekt

Nedmonteringen av turbinhallarna i enheterna 1–4 fortskrider på ett tillfredsställande sätt. Avvecklingslicensen för enheterna 1–2 väntas inom kort från den behöriga myndigheten. Miljökonsekvensbedömningen (MKB) för den nationella bortskaffningsanläggningen (National Disposal Facility) behöver göras om, vilket ökar risken för att programmets slutdatum skjuts upp. De pågående rättsliga prövningarna av avvecklingslicensen och miljökonsekvensbedömningen avseende anläggningen för plasmasmältning medför en fortsatt risk för förseningar och extra kostnader på programnivå.

Vid slutet av 2013 hade Kozlodujprogrammet avsatt omkring 40 % av de anslagna medlen för att stödja viktiga projekt inom energisektorn i linje med Bulgariens energistrategi.[18]

Framstegen inom viktiga projekt som stöds under rapporteringsperioden beskrivs i tabell 2 i bilagan.

3.2. Litauen – kärnkraftverket Ignalina

Åtagande om stängning och framtagning av medel

Den komplicerade politiska situationen med påtryckningar om att återuppta driften av enhet 2 under 2012 har blivit lugnare och Litauen har levt upp till sina åtaganden i samband med anslutningen. Båda enheterna underhålls på ett säkert sätt och är under avveckling. Enhet 2 är dock endast delvis tömd på bränsle.

Det statsägda företaget INPP som drev reaktorerna ansvarar nu för att underhållsarbetena och avvecklingen av de två reaktorenheterna genomförs på ett säkert sätt. Förfarandet med ”hantering av förändringar” rör allt från elproduktion till hur avvecklingen organiseras, vilket dokumenterats i den föregående rapporten. Detta förfarande har varit givande och Litauen och INPP har tagit på sig ansvaret för avvecklingsprocessen. Ledningen för INPP är angelägen om ytterligare modernisering av företaget.

EU:s totala stöd till Litauen hittills uppgår till 1 367 miljoner euro. Uppgifterna om hur medel har anslagits för Litauen finns i tabell 3 i bilagan. I slutet av rapporteringsperioden fanns det 282 miljoner euro i utestående betalningar från EU (1 367 miljoner euro i betalningsåtaganden minus de faktiska överföringarna på 1 085 miljoner euro).

Genomförande av projekt

De villkor som fastställdes för EU-stödet var säkert underhåll av reaktorenheterna, förberedelser inför avvecklingen (inklusive strategisk dokumentation) och byggande av anläggningar för behandling och förvaring av avfall. Sedan 2009 har två regeringar i rad engagerat sig betydligt mer och tagit ett betydligt större ansvar för avvecklingsprocessen som hanterats av INPP och Litauen.

Två viktiga investeringar i infrastruktur, ”mellanlagring av utbränt bränsle” och ”anläggningen för behandling och lagring av fast avfall”, ledde till både tekniska och kommersiella tvister mellan INPP och respektive leverantör. Sedan 2013 har de omtvistade frågorna tagits under aktiv behandling och successivt lösts genom en överenskommen ram. Situationen har dock lett till allvarliga förseningar och ökade kostnader. Slutförandet av avvecklingsprocessen planeras nu för 2038 (ursprungligen 2030) och ett kommersiellt avtal nåddes som leder till ökade kostnader på 72,9 miljoner euro.

De åtgärder som utförts med INPP:s egen arbetskraft koncentreras kring nedmonteringen av turbinhallen, där synliga framsteg har uppnåtts. Anläggningarna för fragmentering och dekontaminering i denna byggnad är nu i rutindrift. För att komma till rätta med anhopningen av material som ska bearbetas drivs dessa anläggningar tillfälligt i tre skift.

Vid slutet av 2013 hade Ignalinaprogrammet avsatt omkring 25 % av de anslagna medlen för att stödja viktiga projekt inom energisektorn i linje med Litauens energistrategi.[19]

Framstegen inom viktiga projekt som stöds under rapporteringsperioden beskrivs i tabell 4 i bilagan.

3.3. Slovakien – kärnkraftverket Bohunice V1

Åtagande om stängning och framtagning av medel

Kärnkraftverket V1 består av två reaktorer av typen VVER 440/230. Det statliga företaget JAVYS ansvarar för tillsynen efter stängningen och avvecklingen av Bohunice V1. Enheterna 1 och 2 stängdes permanent i slutet av 2006 respektive slutet av 2008.

EU:s totala stöd till Slovakien hittills uppgår till 612 miljoner euro. Uppgifterna om fördelningen av de medel som tilldelats för Slovakien återfinns i tabell 5 i bilagan. I slutet av rapporteringsperioden fanns det 250 miljoner euro i utestående betalningar från EU (612 miljoner euro i betalningsåtaganden minus de faktiska överföringarna på 362 miljoner euro).

Genomförande av projekt

Avvecklingslicensen under den första etappen tillåter nedmonteringsverksamhet utanför kontrollerade områden och utfärdades 2011 som planerat. Nedmonteringsarbetet har fortsatt på berörda områden, t.ex. i turbinhallarna, och betydande framsteg har gjorts. Det förberedande arbetet för avvecklingen har genomförts. Avvecklingsstrategin uppdaterades 2012.

Förseningarna i genomförandet av större projekt har inte påverkat den kritiska linjen i tidsplanen för avveckling. Den övergripande tidsplanen följs som planerat och alla typer av verksamhet väntas vara avslutade 2025.

Avvecklingsprogrammet har visat tydliga framsteg. Svåra projekt (t.ex. dekontaminering av primärkretsar) har nu framskridit så långt att de är nästan färdigställda och avvecklingslicensen för den andra etappen, vilket är ett viktigt delmål, förväntas utfärdas före slutet av 2014. Omfattande anbudsinfordringar håller på att utarbetas om nedmonteringen av systemen i det kontrollerade området och de stora komponenterna i reaktorkylsystemet.

Vid slutet av 2013 hade Bohuniceprogrammet avsatt omkring 35 % av de anslagna medlen för att stödja viktiga projekt inom energisektorn i linje med Republiken Slovakiens energistrategi.[20]

En beskrivning av framstegen när det gäller viktiga projekt som stöds under rapporteringsperioden finns i tabell 6 i bilagan.

4. Slutsatser

De politiska svårigheterna, som beskrivs i den föregående rapporten, har till stora delar undanröjts, och alla åtaganden om stängning har bibehållits. Därmed fokuserar de berörda parterna inte längre på något annat än avvecklingsverksamheten. Detta hade inte varit möjligt utan stödprogrammet för avveckling.

Litauen, Slovakien och Bulgarien har stärkt sitt åtagande om stängning genom att fortsätta avvecklingsarbetet för de reaktorer som ska stängas. Även om vissa förseningar har förekommit, har betydande framsteg också gjorts, inte bara i det förberedande arbetet och när det gäller organisatoriska förändringar, utan även i fråga om att faktiskt riva byggnader och röja bort utrustning.

Det har fastställts att behov av finansiering föreligger för att slutföra avvecklingsprogrammen. Finansieringsplanerna tar fasta på klyftan mellan behoven och de redan säkrade medlen. EU:s stödprogram utgör ett viktigt bidrag till den säkrade finansieringen. Det krävs noggrann uppföljning för att fastställa från vilka håll de berörda parterna kan få de ytterligare medel som behövs.

Avvecklingsfönster

Enligt de tre avvecklingsplanerna läggs tonvikten på att successivt gå från förberedande arbete till nedmontering och behandling av avfall från dessa arbeten. De anläggningar som behövs för avveckling, hantering och lagring av radioaktivt avfall och utbränt kärnbränsle håller på att byggas för närvarande. Licensdokumentationen håller på att tas fram och nedmonteringen har inletts. I Bulgarien och Slovakien förväntas att licenserna för fullständig avveckling utfärdas inom kort. Även om förseningar uppstod i samband med vissa avvecklingsprojekt har aktiva insatser gjorts för att minimera förseningarnas inverkan på slutdatumet för avvecklingsprocessen. I Litauen kunde förseningar dock inte undvikas i den övergripande tidsplanen.

Energifönster

Energisektorn har gynnats av projekt som har varit i linje med den nationella energipolitiken. Under rapporteringsperioden flyttades fokus till avveckling. I Bulgarien har en stor del av stödet dock avsatts för energisektorn. Genomförandet av redan inledda projekt kommer att fortsätta under flera år, men inga nya projekt inom energisektorn kommer att stödjas.

Utsikter

Utfärdandet av avvecklingslicenser under den andra etappen i Bulgarien och Slovakien öppnar vägen för nedmonteringen av centrala system. Detta bör nästa år leda till ett ökat flöde av material som avlägsnas från den kärntekniska anläggningen.

De detaljerade målen och indikatorerna som definieras i genomförandeförfarandena kommer att möjliggöra noggrann övervakning med kvantitativ information om hur arbetet fortskrider. Särskilt det planerade införandet av resultatvärdemetoden EVM (Earned Value Management)[21] i de tre programmen kommer att stödja projektledningen på lokal nivå och ytterligare förbättra effektiviteten i kommissionens övervakning och rapportering. Från och med 2015 kommer en mer detaljerad och kvantitativ beskrivning att utarbetas avseende hur arbetsprogrammet har genomförts med hänsyn till de utförda arbetena. Denna beskrivning baseras på tillförlitliga, konsekventa och jämförbara indikatorer.

Kommissionens avdelningar (GD ENER och dess delade resursdirektorat), förbereder en granskning av den föreslagna nationella myndigheten i Slovakien och stöder allmänt utvecklingen mot fullt ansvar för avvecklingen på nationell nivå.

[1] Stödprogrammet för central- och östeuropeiska länder.

[2] EUT L 236, 23.9.2003, s. 33 och s. 944.

[3] EUT L 236, 23.9.2003, s. 33 och s. 954.

[4] EUT L 157, 21.6.2005, s. 11 och s. 38.

[5] EUT L 411, 30.12.2006, s. 10.

[6] EUT L 131, 23.5.2007, s. 1.

[7] EUT L 189, 22.7.2010, s. 9.

[8] EUT L 346, 20.12.2013, s. 1 och EUT L 8, 11.1.2014, s. 31.

[9] EUT L 346, 20.12.2013, s. 7 och EUT L 8, 11.1.2014, s. 30 och EUT L 121, 24.4.2014, s. 59.

[10] Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om användningen av finansiella resurser som under perioden 2004–2009 tillhandahållits Litauen, Slovakien och Bulgarien för att stödja avvecklingen av i förtid stängda kärnkraftsverk i enlighet med anslutningsakterna, KOM(2011) 432 slutlig.

[11] Commission Decision on the procedures related to the programming and monitoring of the measures and financial assistance under the Bohunice and Ignalina and Kozloduy programmes for the period 2007 to 2013 (kommissionens beslut om förfaranden rörande program och övervakning av åtgärderna och det ekonomiska stödet enligt programmen för Bohunice, Ignalina och Kozloduj för perioden 2007–2013) – KOM(2010)6885.

[12] Kommittén för stödprogrammet för kärnavveckling (NDAPC).

[13] Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2011: EU:s ekonomiska stöd till avvecklingen av kärnkraftverk i Bulgarien, Litauen och Slovakien.

[14] Commission implementing decision of 7.8.2014 on the rules of application for the nuclear decommissioning assistance programmes for Bulgaria, Lithuania and Slovakia for the period 2014-2020 (kommissionens genomförandebeslut av den 7 augusti 2014 om tillämpningsföreskrifter för stödprogrammen för kärnkraftsavveckling i Bulgarien, Litauen och Slovakien för perioden 2014–2020), COM(2014) 5449 final.

[15] EUT L 346, 20.12.2013, s. 1 och EUT L 8, 11.1.2014, s. 31.

[16] EUT L 346, 20.12.2013, s. 7 och EUT L 8, 11.1.2014, s. 30 och EUT L 121, 24.4.2014, s. 59.

[17] Kommissionens genomförandebeslut av den 30 oktober 2014 om antagande av ett finansieringsbeslut för genomförandet av programmen för kärnkraftsavveckling för Bohunice, Ignalina and Kozloduj 2014.

[18] Bulgariens energistrategi fram till 2020, offentliggjord i SG nr 43 av den 7 juni 2011.

[19] Resolution om godkännande av den nationella energistrategin den 18 januari 2007 nr X-1046 Vilnius.

[20] Republiken Slovakiens energipolitik nr 29, godkänd genom resolution av Republiken Slovakiens regering från och med den 11 januari 2006.

[21] En metod för att mäta projektets resultat och framsteg.

Bulgarien

Tabell 1 – Sammanfattning av ekonomiska uppgifter för Bulgarien (i miljoner euro)

|| t.o.m. 2009 || 2010–2013 || januari–september 2014 || Totalt

Bidrag från EU || 568 || 300 || 0 || 868

Bidrag från andra källor || 15 || 0 || 0 || 15

Ränta || 23 || 6 || 0 || 29

Totala anslag || 606 || 306 || 0 || 911

|| || || ||

Överföringar från EU || 363 || 188 || 79 || 630

Överföringar från andra källor || 14 || 0 || 0 || 14

Ränta || 23 || 6 || 0 || 29

Totalsumma av kontanta medel som krediteras || 400 || 194 || 80 || 673

|| || || ||

Medel som tilldelats projekt || 513 || 384 || -36* || 861

Undertecknade kontrakt || 328 || 229 || 51 || 608

Belopp som utbetalats mot undertecknade kontrakt || 173 || 255 || 37 || 465

Sammanlagda kostnader || 5 || 3 || 0 || 8

(*) Ett avvecklingsprojekt begränsades avsevärt till sin omfattning och ett annat projekt avseende byggandet av ett värmeverk ställdes in. De respektive bidragsöverenskommelserna på totalt 41 miljoner euro upphävdes och motsvarande belopp frigjordes.

Tabell 2 – Viktiga projekt som får stöd i Bulgarien

Avvecklingsfönster ||

Sanering och nedmontering || Ungefär 4 000 ton material har nedmonterats till dags dato i turbinhallarna 1 till 4, i stort sett i linje med målet. Avvecklingslicensen för enheterna 1 och 2 i kärnkraftverket Kozloduj utfärdades i november 2014.

Karakterisering || Radiologisk inventering av enheterna 1 till 4 pågår: Beräkningarna för aktivering och förorening är fullständiga, medan ett stickprovsförfarande för att fastställa nuklidvektorer fortfarande pågår.

Hantering och konditionering av avfall || I fråga om anläggningen för plasmasmältning har alla styrkande handlingar lämnats in och det slutliga bygglovet utfärdas enligt uppskattningarna under 2014. De preliminära byggnadsarbetena har påbörjats. Provtagning av förångningskoncentrat har slutförts. I avvaktan på att proverna har analyserats, är avtalspartens ekonomiska förslag för avfallshanteringsfasen för närvarande föremål för oberoende granskning. Bygglovet utfärdades för verkstaden avsedd för sönderdelning och sanering. Byggarbetena inleddes omedelbart därefter.

Mellanlagring och bortskaffande av avfall || Lagret för använt kärnbränsle togs aktivt i bruk i och med mottagandet av sex fyllda behållare. Ansökan om den operativa licensen är i sista stadiet av förberedelserna. Miljökonsekvensbedömningen för den nationella slutförvaringsanläggningen måste göras om, vilket kommer att försena byggarbetet. Under tiden har det förberedande arbetet inletts och fortgår enligt tidsplan, t.ex. övervakningen av platsen före slutdeponeringen och förberedelserna av infrastrukturen.

Energifönster ||

Renovering av värmekraftverket Maritza East 2 || Arbetena för att installera ett system för avvattning av gips slutfördes. Renoveringen av kylpumpstationen kommer att slutföras under det första kvartalet 2015.

Renovering och utbyggnad av det nationella eldistributionssystemet || Renoveringen av omformarstationerna Tsaravetz, Bourgas, Metallurgichna, Zlatitsa och Majak har avslutats och omformarstationerna är i drift. Ett intyg har utfärdats för omformarstationen Kavarna, och operativt godkännande väntas i slutet av oktober 2014.

Konstruktion av högtrycksgasledningar och gasregleringsstationer || Byggnadsarbetena är nästan slutförda, med undantag av en liten del av ledningen i det skyddade området Suhata Reka.

Energieffektivitetsåtgärder i offentliga byggnader || Renoveringen av huvudbyggnaden för Ruse-universitetet var ett stort projekt som har slutförts. Den 5 oktober 2014 har energieffektivitetsåtgärder genomförts fullt ut i 120 av sammanlagt 168 offentliga byggnader. Energieffektivitetsåtgärderna slutfördes under 2013 i alla 49 kommunala byggnader i Burgas, Plovdiv och Stara Zagora.

Litauen

Tabell 3 – Sammanfattning av ekonomiska uppgifter för Litauen (i miljoner euro)

|| t.o.m. 2009 || 2010–2013 || januari–september 2014 || Totalt

Bidrag från EU || 875 || 492 || 0 || 1 367

Bidrag från andra källor || 33 || 0 || 0 || 33

Ränta || 49 || 7 || 0 || 56

Totala anslag || 957 || 499 || 0 || 1 456

|| || || ||

Överföringar från EU || 712 || 324 || 50 || 1 085

Överföringar från andra källor || 33 || 0 || 0 || 33

Ränta || 49 || 7 || 0 || 56

Totalsumma av kontanta medel som krediteras || 794 || 331 || 50 || 1 174

|| || || ||

Medel som tilldelats projekt || 862 || 348 || -16 || 1 194

Undertecknade kontrakt || 772 || 356 || 9 || 1 137

Belopp som utbetalats mot undertecknade kontrakt || 422 || 449 || 94 || 965

Sammanlagda kostnader || 6 || 6 || 0 || 12

Tabell 4 – Viktiga projekt som får stöd i Litauen

Avvecklingsfönster ||

Sanering och nedmontering || Saneringen av primärkretsar har för närvarande avbrutits efter ett misslyckat saneringsförsök. Rättsliga åtgärder mot uppdragstagaren pågår. Operatören av anläggningen fortsätter att utveckla en återvinningsstrategi för projektet. Mer än 8 000 ton material har nedmonterats från 2010 till dags dato i turbinhallen.

Hantering och konditionering av avfall || Anläggning för behandling och lagring av fast avfall: Byggnads- och anläggningsarbetena fortskrider utan större förseningar. De tekniska och tillståndsrelaterade åtgärderna för att förbereda kall testning fortskrider i linje med den reviderade tidsplanen.

Mellanlagring och bortskaffande av avfall || Mellanlagring av utbrända bränsleelement: Konstruktionsarbetena har avslutats och kall testning av installerad utrustning pågår. Anläggningsarbetena och tillverkningen av behållare fortskrider i linje med den reviderade tidsplanen. Uppgraderingarna av kranarna i förvaringshallen för överblivet bränsle fortskrider trots pågående handelstvister mellan avtalsparten och INPP. Projektet är på den kritiska linjen när det gäller avlägsnandet av bränsle i enhet 2 av kärnkraftverket i Ignalina. Projektet med ytnära slutförvar torde nå en viktig milstolpe i och med att avtalsparten inlämnar de tekniska ritningarna före utgången av 2014. Projektet med avfallsdeponianläggningen är försenat och befinner sig fortfarande i upphandlingsskedet.

Energifönstret ||

Kraftverk med kombicykelteknik || Ett nytt kraftverk med kombicykelteknik på 455 MW har varit i drift sedan den 15 oktober 2012 i enlighet med tidsplanen som efterfrågades av den litauiska operatören LITGRID AB, som ansvarar för det litauiska överföringssystemet.

Fjärrvärme i Visaginas || De två gaseldade pannorna för fjärrvärme har ersatts och hälften av byggnaderna har moderniserats genom att installera nya värmeväxlare.

Förbättrad energieffektivitet i bostadshus med många lägenheter och offentliga byggnader || Goda framsteg har gjorts i Ignalina, där 33 av de kontrakterade 67 byggnaderna har moderniserats. Det uppstod problem i samband med genomförandet av projekt i Zarasai och Visaginas.

Sammanlänkningen av elförsörjningen mellan Litauen och Polen || Anläggningsarbetena inom ramen för LitPol Link-projektet fortskrider fortfarande bra med hjälp av samfinansiering från Europeiska kommissionen. Slutet av december 2015 är fortfarande datumet för slutförande av den första delen (på 500 MW) av projektet.

Slovakien

Tabell 5 – Sammanfattning av ekonomiska uppgifter för Slovakien (i miljoner euro)

|| t.o.m. 2009 || 2010–2013 || januari–september 2014 || Totalt

Bidrag från EU || 364 || 248 || 0 || 612

Bidrag från andra källor || 11 || 0 || 0 || 11

Ränta || 11 || 3 || 1 || 15

Totala anslag || 386 || 251 || 1 || 638

|| || || ||

Överföringar från EU || 168 || 158 || 36 || 362

Överföringar från andra källor || 11 || 0 || 0 || 11

Ränta || 11 || 3 || 1 || 15

Totalsumma av kontanta medel som krediteras || 190 || 161 || 36 || 388

|| || || ||

Medel som tilldelats projekt || 272 || 275 || 76 || 623

Undertecknade kontrakt || 87 || 193 || 19 || 299

Belopp som utbetalats mot undertecknade kontrakt || 65 || 144 || 28 || 237

Sammanlagda kostnader || 5 || 3 || 0 || 8

Tabell 6 – Viktiga projekt som får stöd i Slovakien

Avvecklingsfönster ||

Sanering och nedmontering || Synliga resultat uppnåddes, i synnerhet när det gäller att tömma turbinhallen på metallutrustning (97 % slutfört) och betongstrukturer. Utrustningen för saneringen av primärkretsar har levererats och installerats och de första testerna har varit framgångsrika. Enligt planerna kommer saneringen att slutföras under det första kvartalet av 2015. Den första etappen av saneringslicensen kommer att avslutas 2014. Den andra etappen för att möjliggöra nedmontering i förorenade områden förväntas inledas i januari 2015.

Hantering och konditionering av avfall || Projektet för behandling av slam och sorbenter har ändrats för att ta hänsyn till större volymer och mer omfattande verksamhet än vad som ursprungligen beräknats. Det fortskrider väl och i enlighet med tidsplanen.

Mellanlagring och bortskaffande av avfall || Projekten fortskrider och håller tidsplanen för utformningen av de nya lagren för mycket lågaktivt avfall och utvidgningen av befintliga lager för låg- och medelaktivt avfall, dvs. slutförvaringen av kortlivat (SL) avfall.

Energifönster ||

Förnyelse av överföringssystem || TR Bošáca – Transformator T 402. Rapporteringsperioden för defekter avslutades den 3 augusti 2014. Transformator 400/110kV i TR Medzibrod. Rapporteringsperioden för defekter pågår och kommer att avslutas den 29 september 2015. Till dags dato har inga defekter rapporterats. 400 kV överföringsledningar för ES Medzibrod. Rapporteringsperioden för defekter pågår och kommer att avslutas den 29 september 2015. Alla kvarstående brister som man känner till för närvarande har åtgärdats. Arbeten för rekultivering och förnyelse av skogsområden som berörs av projektet avslutades den 30 september 2014.

Instrumentet för finansiering av hållbar energi || Beräkningar visar att investeringar i bostads- och industrisektorn har medfört genomsnittliga energibesparingar på 33 % respektive 17 %.

Projekt för energieffektivitet i offentliga byggnader || Alla projekt har slutförts.