RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET Rapport angående Bulgarien inför antagandet av förordning om fastställande av förteckning över sådana icke-medlemsländer vilkas medborgare måste inneha visering vid passage av de yttre gränserna och sådana vilkas medborgare är undantagna från detta krav

Den 1 december 2000 nådde rådet (rättsliga och inrikes frågor) en politisk överenskommelse om kommissionens förslag till förordning om fastställande av förteckning över sådana icke-medlemsländer vilkas medborgare måste inneha visering vid passage av de yttre gränserna och sådana vilkas medborgare är undantagna från detta krav. Enligt överenskommelsen, som bekräftar kommissionens förslag, förs Bulgarien upp på den positiva listan så att bulgariska medborgare åtnjuter viseringsbefrielse från det datum då förordningen träder i kraft.

Rådet (rättsliga och inrikes frågor) antog också följande uttalande:

"Före antagandet av denna förordning uppmanar rådet kommissionen att inom två månader förelägga rådet en rapport om de åtgärder Bulgarien har vidtagit för att hejda olaglig invandring och olaglig vistelse i medlemsstaterna av personer med ursprung i detta land och för återsändande av dessa personer samt om Bulgariens åtaganden gentemot gemenskapen och dess medlemsstater på detta område och om efterlevnaden av dessa. I detta syfte uppmanar rådet kommissionen att ta kontakt med myndigheterna i detta land."

Till följd av detta uttalande skrev kommissionsledamöterna António Vitorino och Günter Verheugen den 18 december 2000 till Bulgariens utrikesminister Nadezjda Mihailova och räknade upp ett antal frågor av vikt för utarbetandet av kommissionens rapport. Bulgariens skriftliga kommentarer inkom den 8 januari 2001. Dessa kommentarer, tillsammans med ytterligare uppgifter och förtydliganden som inhämtats under ett besök av tjänstemän från kommissionen i Sofia den 15-16 januari 2001, ligger till grund för denna rapport.

1. Illegal invandring

1.1 Lagstiftning och administrativ praxis

Dokumentsäkerhet för bulgariska medborgare

Lagen om bulgariska identitetshandlingar föreskriver sedan 1 april 1999 nya typer av vanliga pass, diplomatpass och sjömanspass. Dessa tre typer av pass innehåller ett antal säkerhetskännetecken mot förvanskning och förfalskning (t. ex. är personuppgifterna, det digitala färgfotografiet och innehavarens digitala namnteckning lasertryckta på den del av sidan med individuella angivelser som kontrolleras visuellt; denna sida är laminerad med en tunn genomskinlig hinna som innehåller optiskt variabla markeringar).

Enligt lagen löpte tidsfristen för byte av passen ut den 31 december 2000. Från och med detta datum får bulgariska medborgare resa utomlands endast om de innehar pass av den nya typen. Under kommissionens besök i januari bekräftade de bulgariska myndigheterna att detta hade genomförts. De bekräftade också att fram till den 20 december 2000 sammanlagt 1 526 701 nya pass hade utfärdats. De bulgariska myndigheterna bedömer hela antalet nya pass som kommer att utfärdas till 3 150 000. De har bekräftat att ansökningarna om nya pass redan gått ned från en topp på över 150 000 i augusti till 66 000 i december vilket tyder på att de som behöver nya pass har kunnat få dem och att andra kommer att kunna erhålla pass när de tänker resa.

Bulgariska diplomatiska och konsulära beskickningar kan endast utfärda tillfälliga pass till bulgariska medborgare utomlands som ej innehar giltiga sådana (t. ex. ännu inte har det nya passet eller har ett pass som löpt ut). Ansökningar om nya pass vidarebefordras via utrikesministeriet till den nationella polismyndigheten i Sofia.

Vid förlust eller stöld av pass måste innehavaren lämna skriftlig förklaring till närmaste poliskontor (alternativt diplomatisk eller konsulär beskickning).

Den nya typen av pass utfärdas av den nationella polismyndigheten (avdelningen för identitetshandlingar i Sofia eller regionala kontor). Inrikesministeriet har utarbetat strikta regler och förfaranden för hantering av oanvända passformulär och blanketter som används vid utfärdandet av nya pass. Ett särskilt utformat informationssystem gör det möjligt att spåra flödet av handlingar och förbrukningsartiklar från tillverkning (leverans) till slutprodukt (ny passhandling).

De pass för vilka en skriftlig anmälan av förlust eller stöld har insänts till ansvarig myndighet förklaras ogiltiga via det bulgariska systemet för information om utfärdande av identitetshandlingar. Uppgifter som gäller ogiltigförklarade pass är tillgängliga via datanätet vid varje gränskontroll. Systemet lagrar också uppgifter om personer som förlorat sitt pass, så att man skall kan om vederbörande "regelbundet" förlorar passet och därmed upptäcka misstänkta incidenter.

Dokumentsäkerhet för icke-bulgarer

Resehandlingar för flyktingar och statslösa innehåller samma säkerhetskännetecken som pass för bulgariska medborgare.

Identitetskort för utlänningar (Tillfälligt kort för utlänning, Kort för utlänning under längre uppehåll i Republiken Bulgarien, Kort för utlänning permanent bosatt i Republiken Bulgarien) samt flyktingkort (Tillfälligt kort för flykting, Kort för flykting) utfärdas som plastkort och innehåller ett antal säkerhetskännetecken (innehavarens namnteckning, det digitala färgfotografiet och den digitala namnteckningen är lasertryckta, kortets framsida innehåller klistermärken med optiskt variabla markeringar).

Krav och villkor för gränspassage

Utlänningslagen: Utländsk medborgare får lagligen inresa i Bulgarien endast vid bestämda gränsposteringar (artikel 17) och på villkor att han har giltig resehandling samt vid behov visering (artikel 8). Utfärdande av viseringar vid gränsen är inte längre möjligt.

Utlänningslagen: Enligt artikel 10.1 skall utfärdande av visering samt inresa vägras utlänning som är känd för inblandning i människosmuggling liksom för att illegalt föra personer in i och ut ur landet.

Sanktioner vid illegal gränspassage

Strafflagen: Enligt artikel 279 skall den som utan respektive myndighets tillstånd inreser i landet eller korsar gränsen, eller också med tillstånd men inte vid gränsposteringarna, straffas med frihetsberövande upp till fem år och böter upp till 30 000 lev. (Obs: Perioden 1-31.1.2001är 1,955830 nya bulgariska lev lika med 1 euro).

Påföljder för förvanskning och förfalskning av handlingar

Strafflagen: Artikel 308 i strafflagen bestraffar framställning och användning av förvanskade och förfalskade handlingar med "frihetsberövande upp till 5 år".

Utlänningslagen: Enligt artikel 80.1 strecksats 2 i förening med artikel 10.1 strecksats 7 får inrikesministern, när en utländsk medborgare försöker resa in i eller genom Republiken Bulgarien med användande av förvanskade eller förfalskade handlingar, beröva denne rätten att uppehålla sig i landet.

Påföljder för illegal utvandring till medlemsstaterna

Lagen om bulgariska identitetshandlingar: Enligt artikel 76 i nu gällande form skall förbud att lämna landet under ett år åläggas bulgariska medborgare som har överträtt invandringslagstiftningen i ett annat land eller blivit utvisade från ett annat land.

Påföljder för underlättande av illegal in-/utvandring

Strafflagen: Enligt artikel 280 skall den som för någon annan över statsgränsen utan tillstånd från respektive myndigheter, eller med tillstånd men inte genom gränsposteringarna, straffas med frihetsberövande upp till sex år och böter upp till en miljon lev.

Utlänningslagen: Artikel 51 stadgar om administrativa och straffrättsliga påföljder för anställda vid företag för personbefordran. Researrangörer kan ådömas böter. Underlåtelse att uppfylla åligganden enligt utlänningslagen straffas för anställdas del med böter upp till 5.000 lev, och den juridiska personen kan ådömas böter på upp till 6.000 lev.

1.2. Viseringspolitik

Länder med visumtvång

Bulgarien håller på att anpassa sin viseringspolitik till EG:s regelverk. År 1999 infördes visumtvång för medborgare i Kuba och Bosnien-Hercegovina, och år 2000 för medborgare i Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Kazakstan, Kirgisistan, Moldova, Tadzjikistan och Turkmenistan. Efter beslut i december 2000 har Bulgarien också inlett förfarandet för att införa visumtvång för medborgare i Georgien, Ryssland, Ukraina och Tunisien. Bulgarien upprätthåller för närvarande viseringsfrihet med Förbundsrepubliken Jugoslavien och före detta jugoslaviska republiken Makedonien.

Förfaranden för utfärdande

Viseringar utfärdas av bulgariska diplomatiska och konsulära representationer. Per den 31 december 2000 var utrikesministeriets viseringscentrum uppkopplat till 60 bulgariska representationer. Länkar till återstående 20 håller på att upprättas. Genom denna online-koppling överförs varje viseringsansökan till centrumet som, efter att ha kontrollerat inrikesministeriets databas, beviljar eller vägrar viseringen. Detta viseringscentrum är också uppkopplat till varje gränspostering. Kommissionens studieresa under januari innefattade ett besök på viseringscentrumet och en demonstration av dess funktionssätt.

1.3 Gränsövervakning och gränskontroll

Personal

Den personal som är anställd vid gränspolisen uppgick per den 18 oktober 2000 till 8 751, varav 4 707 hade fasta tjänster och 4 044 var militära värnpliktiga. Ersättandet av de värnpliktiga med fasta polistjänster pågår och kommer att ha avslutats i mars 2002.

Centrum för specialisering och yrkesutbildning av gränspolisens personal i Pazardjik öppnades i oktober 2000 som ett led i genomförandet av ett partnerprojekt med Tyskland för skapande av erforderlig struktur för effektiv och specialiserad utbildning av gränspolisen.

Ett antal fall av korruption upptäcktes 1999 och 2000 inom gränspolisen. De inblandade blev föremål för disciplinära åtgärder (12 fall under 1999 och 13 fall fram till den 20 december 2000). För att korruption skall kunna förebyggas bättre har en kommitté inrättats inom gränspolisen med uppgift att ta itu med tecken på korruption, utvärdera information om fall av sådan samt vidta ytterligare förebyggande åtgärder som visar sig lämpliga. Varje månad hålls samtliga anställda vid gränspolisen underrättade om korruptionsfallen.

Utrustning

För närvarande kontrolleras den s.k. gröna gränsen genom åtta bulgariska infraröda mobila system av typ MUSON och SNOG; tjänstgörande gränspolispatruller är utrustade med 236 bärbara utrustningar för mörkerseende. Tillträdet till området kring den gröna gränsen kontrolleras genom ett alarmsystem som är fullt funktionsdugligt längs en sträckning av 350 kilometer (gränsen mot Turkiet är täckt i hela sin längd).

Det automatiska informationssystemet för gränskontroll, med 222 datoriserade arbetsstationer vid gränsposteringarna, gör det möjligt att registrera alla som korsar gränsen. Sedan oktober 2000 har ett automatiserat system för identifiering av fingeravtryck tagits i drift. De datoriserade arbetsstationerna är installerade vid de viktigaste gränsövergångarna.

Tio gränsposteringar (Varna, Burgas, Malko Turnovo, Kulata, Vidin, Ruse, Kapitan Andrejevo, Sofias flygplats, Giuesjevo och Kalotina) använder s. k. Docubox för sekundärkontroll.

Inom ramen för Phare 1999 och Phare 2000 investerade kommissionen 16,5 miljoner euro i kommunikationsutrustning samt fordon att sättas in vid den blå gränsen mot Svarta havet och den gröna gränsen mot Turkiet.

Gränskontroller

Inrikesministeriets informationssystem används för kontroll av om restriktioner mot inresa finns varje gång utländska medborgare önskar komma in i landet.

Utfärdad viserings giltighet kan kontrolleras genom uppkoppling till utrikesministeriets viseringscentrum.

Alla pass (bulgariska medborgare och utlänningar) stämplas vid inresa i och utresa från bulgariskt territorium.

Gränssamarbete med grannländerna

Bulgariens gränssamarbete bygger på gällande bilaterala avtal med Grekland, Rumänien, Turkiet, Förbundsrepubliken Jugoslavien och före detta jugoslaviska republiken Makedonien.

2. Repatriering av personer med illegal hemvist till Bulgarien

2.1. Gällande avtal om återtagande

I december 2000 fanns återtagandeavtal med 10 medlemsstater (Österrike, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Italien, Portugal, Spanien och Sverige) samt med 6 andra länder (Tjeckien, Ungern, Norge, Polen, Slovakien och Slovenien).

Återtagandeavtalet med Beneluxstaterna, undertecknat 1998, godkändes genom beslut den 5 februari 1999 av Bulgariens ministerråd. Avtalets ikraftträdande beror av ratificering från Beneluxstaternas sida.

Återtagandeavtalet med Rumänien, som undertecknades den 23 juni 2000 och ratificerades av Bulgarien i November 2000. Ikraftträdandet beror av ratificering från Rumäniens sida.

2.2. Ytterligare mått och steg initierade av Bulgarien

Utkast till återtagandeavtal har lagts fram och förhandlingar pågår med Irland, Förenade kungariket, Lettland, Estland, Ukraina, Kroatien, Ryska federationen, Georgien, Tunisien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och före detta jugoslaviska republiken Makedonien.

3. Ytterligare åtgärder vidtagna eller övervägda av bulgariska myndigheter

3.1. Teknisk utrustning vid gränserna

De bulgariska myndigheterna fortsätter att modernisera och komplettera sin gränsutrustning. Särskilt planeras inköp av tre moderna datorsystem för sekundär kontroll av handlingar.

3.2. Gränssamarbete med Grekland

Ett program för samarbete undertecknat av företrädare för bevakande och kontrollerande myndigheter vid gränserna från båda länder håller på att förverkligas. Bulgarien kommer att föreslå en ingående handlingsplan som skall omsättas genom direkt kontakt mellan migrationsmyndigheterna i de två länderna. Dessutom undersöker Bulgarien möjligheten att avdela en sambandsperson till Grekland.

3.3. Lagstiftningsåtgärder

Ändring av utlänningslagen: enligt artikel 20 i denna är anställda vid flygbolag och resebyråer som tillhandahåller tjänster för befordran av utländska medborgare till Bulgarien skyldiga att kontrollera giltigheten av kundernas resehandlingar. Åsidosättande av denna skyldighet är straffbart enligt artikel 51. De bulgariska myndigheterna överväger att ändra art. 51 så att skyldigheten utsträcks till bolag som tillhandahåller tjänster för befordran från Bulgarien.

Ändring av lagen om bulgariska identitetshandlingar: ett utkast till ändring av artikel 76 går ut på att till två år förlänga det förbud att lämna landet som får åläggas bulgariska medborgare.

3.4. Strikt upprätthållande av gällande skyldigheter enligt lag

De bulgariska polismyndigheterna kommer att fortsätta sina strävanden för att upprätthålla alla skyldigheter som lagen ålägger researrangörer. I detta syfte kommer de att hålla sig underrättade genom intensivare kontakter med medlemsstaterna inom ramen för polissamarbetet.

3.5. Upplysning till medborgarna om den exakta innebörden av viseringsfrihet

De bulgariska myndigheterna är medvetna om behovet att hålla medborgarna ingående underrättade om den kommande ordningen för viseringsfrihet. Kort efter beslutet den 1 december 2000 förklarade de vad viseringsfri inresa till EU skulle innebära och framför allt vad det INTE skulle innebära. För att förekomma orimliga förväntningar överväger de emellertid ännu en upplysningskampanj innan den nya lagstiftningen träder i kraft.

3.6. Upplysning till researrangörer

Det har beslutats att inrätta regelbundna arbetskontakter för informationsutbyte mellan direktoratet för internationellt samarbete vid inrikesministeriet, Bulgariska researrangörsföreningen och medlemsstaternas konsulära myndigheter. Dessa kontakter kommer att ägnas särskilt åt den nya viseringsfrihetens konsekvenser.

Sammanfattning

Av uppgifter som de bulgariska myndigheterna har vidarebefordrat till kommissionen och av kommissionens studiebesök framgår att Bulgarien till sitt förfogande har erforderliga rättsliga instrument för att kunna bekämpa illegal invandring till, genom eller från sitt territorium.

För genomförandet av lagstiftningen är det väsentligt med tillräckliga resurser i form av personal och utrustning. Bulgarien har gjort betydande ansträngningar att komma till rätta med detta och tänker eftersträva förbättringar också i framtiden. Det snabba införandet av nya pass med en hög grad av dokumentsäkerhet och de nya datasystemen för utfärdande av pass och viseringar är exempel på Bulgariens insatser, och likaså utvecklingen av gränspolisen sedan den inrättades 1997. Liksom andra kandidater kommer Bulgarien att behöva prioritera utbildning av personal och fungerande åtgärder för internkontroll och revision.

När det gäller repatriering av illegala invandrare har Bulgarien återtagandeavtal med samtliga medlemsstater som kommer att tillämpa förordningen. Alla dessa har trätt i kraft utom det med Benelux, som Bulgarien har ratificerat men där ratificering från Beneluxstaternas sida ännu inte föreligger. Det är av vikt att dessa genomförs i sin helhet och på ett riktigt sätt.

Sammanfattningsvis har Bulgarien gjort betydande framsteg på senare år och har förbundit sig att fortsätta framåt, både beträffande viseringsordningen och i det vidare sammanhanget förberedelse för kommande EU-medlemskap.