Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction 41 från Nederländerna) /* COM/2012/0395 final - 2012/ () */





MOTIVERING Punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[1] gör det möjligt att via en flexibilitetsmekanism utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inom en årlig övre gräns på 500 miljoner euro utöver de relevanta rubrikerna i budgetramen. Anslagsbestämmelserna fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[2]. Den 15 december 2011 lämnade Nederländerna in ansökan EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction 41 om ekonomiskt stöd från fonden, efter att arbetstagare hade sagts upp vid 54 företag verksamma inom huvudgrupp 41 (byggande av hus) enligt Nace rev 2[3], i Nuts II-regionen Gelderland (NL22) i Nederländerna. Efter att grundligt ha granskat ansökan har kommissionen i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006 dragit slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd uppfylls. SAMMANFATTNING AV ANSÖKAN OCH ANALYS Nyckeluppgifter: || Referensnummer || EGF/2011/009 Medlemsstat || Nederländerna Artikel 2 || b Berörda företag || 54 Nuts II-region || Gelderland (NL22) Huvudgrupp enligt Nace rev. 2 || 41 (byggande av hus) Referensperiod || 1.2.2011–1.11.2011 Startdatum för individanpassade tjänster || 1.1.2012 Ansökningsdatum || 15.12.2011 Uppsägningar under referensperioden || 516 Uppsagda arbetstagare som förväntas delta i åtgärderna || 435 Utgifter för de individanpassade tjänsterna (i euro) || 4 281 000 Utgifter för genomförande av de åtgärder som stöds genom fonden[4] (i euro) || 178 375 Procentandel av utgifterna || 4,0 Total budget i euro || 4 459 375 Stöd från fonden (65 %) (i euro) || 2 898 594 1. Ansökan lämnades in till kommissionen den 15 december 2011 och kompletterades med ytterligare information fram till den 11 juni 2012. 2. Ansökan uppfyller villkoren för utnyttjande av fonden enligt artikel 2 b i förordning (EG) nr 1927/2006 och lämnades in inom den frist på tio veckor som anges i artikel 5 i förordningen. Sambandet mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen eller den globala finansiella och ekonomiska krisen 3. Enligt Nederländerna finns det ett samband mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen, eftersom byggsektorn i Nederländerna liksom i hela Europeiska unionen har drabbats hårt av krisen. Lånen till byggsektorn och till enskilda har minskat drastiskt och priserna på byggmaterial har ökat, medan efterfrågan på nya hus har minskat till följd av minskad tillförsikt hos konsumenterna och brist på kontanter. 4. Kommissionen konstaterade i sin ekonomiska återhämtningsplan att krisen har inneburit en drastisk efterfrågeminskning inom EU:s byggsektor. Tillgängliga uppgifter bekräftar en betydande nedgång inom EU:s byggsektor, under åtta på varandra följande kvartal (första kvartalet 2009–fjärde kvartalet 2010) jämfört med samma period under de föregående åren, främst till följd av minskande privata investeringar i bostadssektorn. 5. Mellan 2008 och 2010 gick produktionen ned kraftigt, med 12,9 %, i byggbranschen i Nederländerna. Även om det skedde en återhämtning med 9,3 % under första kvartalet 2011 mattades trenden av igen under andra och tredje kvartalet 2011 och prognoserna för 2012 är inte positiva. Den ekonomiska tillväxten under tredje kvartalet 2011 jämförd med samma period 2010 avtog mer i provinsen Gelderland än i resten av landet (0,6 % för Gelderland jämfört med 1,1 % för Nederländerna). Många ekonomiska indikatorer (omsättning, sysselsättning, investeringar) som var positiva under 2010 blev negativa under 2011. Huspriserna sjönk 2011 med ytterligare 3,6 % jämfört med 2010 och nådde 2005 års nivå. Detta hade en negativ inverkan på byggsektorn. 6. Den ekonomiska och finansiella krisen ledde till nedskärningar i syfte att minska underskottet i statsbudgeten. Minskningen av de offentliga utgifterna hade en direkt negativ inverkan på investeringarna i infrastruktur och bostäder. Minskningen av de statliga utgifterna påverkar också de regionala regeringarna, så att även de blir tvungna att minska sina utgifter. Provinsen Gelderland måste minska sina utgifter med 58 miljoner euro per år från 2011. Eftersom byggsektorn är starkt beroende av den regionala inhemska marknaden, är denna sektor känslig för åtstramningar av offentliga utgifter och program. Budgetnedskärningarna kommer fortsatt att ha negativa konsekvenser för sysselsättningen inom sektorn. 7. Dessutom har marknaden för nya bostäder krympt på grund av bostadsbolagens och kommunernas minskade investeringar. Antalet konkurser har också ökat under det tredje kvartalet 2011. Antalet uppsägningar och kriterierna i artikel 2 b 8. Nederländernas ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1927/2006, enligt vilka minst 500 arbetstagare ska ha sagts upp under en referensperiod på nio månader vid företag som är verksamma inom samma huvudgrupp enligt Nace rev. 2 i en region eller två regioner som gränsar till varandra på Nuts II-nivå i en medlemsstat. 9. Enligt ansökan har 516 arbetstagare sagts upp vid 54 företag verksamma inom huvudgrupp 41 (byggande av hus) enligt Nace rev. 2 i Nuts II-regionen Gelderland (NL22) under referensperioden på nio månader från den 1 februari 2011 till den 1 november 2011. Antalet uppsägningar har beräknats enligt artikel 2 andra stycket andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1927/2006. Orsakerna till att uppsägningarna inte kunde förutses 10. Enligt de nederländska myndigheterna var det omöjligt att förutse den finansiella och ekonomiska krisen och hur stora följder den skulle få för sektorn. Före krisen var byggsektorn i Nederländerna framgångsrik. Omsättningen hos företag som bygger bostadshus och andra byggnader har oavbrutet gått ned sedan första kvartalet 2009 och låg nästan 20 % under 2008 års rekordnivå. Sedan första kvartalet 2010 har konsekvenserna av den ekonomiska krisen också märkts inom väg- och vattenbyggnad. Väg- och vattenbyggnadsföretagens omsättning sjönk med mer än 7 % från 2009 till 2010, trots de åtgärder som vidtagits av regeringen för att påskynda byggandet av planerad infrastruktur. Under 2009 hade sådana åtgärder fortfarande en positiv effekt på omsättningen. Företag som sagt upp personal samt arbetstagare som omfattas av stödet 11. Ansökan gäller 516 uppsagda arbetstagare i 54 företag. Nederländerna uppskattar att endast 435 arbetstagare kommer att omfattas av stödet. De övriga arbetstagarna förväntas hitta sysselsättning på eget initiativ eller gå i pension. Uppsägningarna skedde i följande företag: Företag och antal uppsagda arbetstagare Aannemersbedrijf Kranen BV || 2 || Dijkman Bouw B.V. || 5 Aannemersbedrijf Kruisselbrink BV || 5 || EMHA B.V. || 6 Aannemersbedrijf Volman || 6 || Engelaer v.o.f. || 1 Aannemersbedrijf W. Kosters B.V. || 8 || Gebr. Heuting & zn B.V. || 1 Aannemersbedrijf Wibo Lochem BV || 40 || GML Gelders Metsel- en Lijmbedrijf BV || 8 aanneminsgbedrijf Berendsen- van Geemen BV || 1 || Hermsen Bouw & Timmerwerken B.V. || 3 Aannemingsmaatschappij Van Gelder BV || 13 || Hiddink Grondwerken transport B.V. || 12 Ad Hofmans Hedel B.V. || 1 || Joosten Bouwservice B.V. || 5 B&V Geveltechniek b.v. || 1 || KBZ BV (Keijzer Betonwerken Zutphen BV) || 22 Borreman Bouw BV || 6 || Klaassen Bouwmaatschappij Arnhem B.V. || 1 Borst Aannemersbedrijf BV || 7 || Kroeze Betonbouw BV || 9 Bouw Service Ermelo BV || 42 || Kroeze Geodesie BV || 2 Bouwbedrijf Bolster BV || 6 || La Paloma || 1 Bouwbedrijf Folmer de Vries BV || 1 || Lenting Bouw V.O.F. || 2 Bouwbedrijf Heimensen BV || 8 || Metselbedrijf Asselman BV || 18 Bouwbedrijf Jansen-Bolk BV || 8 || Metselbedrijf W. Renden || 6 Bouwbedrijf Kiezenbrink BV || 4 || P.B. Huberts Aanneming- en Wegenbouw- || 45 Bouwbedrijf Kuiperij BV || 16 || Scholten Gevelrenovatie BV || 13 Bouwbedrijf Rusbo BV || 4 || Scholten Metsel- en Stelwerken BV || 35 Bouwmij Te Brake B.V. || 6 || Schutten Bouw B.V. || 1 Bouw's Staalbouw B.V. || 10 || T.S. Alround Services BV || 1 Burgers van der Wal || 3 || Van den Boom Bouwbedrijf BV || 8 Claes B.V. || 1 || Veerdonk en Mulder Bouwbedrijf || 2 D & G Timmerfabriek BV || 10 || Verboon Bouwbedrijf B.V. || 1 D & M Bouw VOF || 8 || Voegersbedrijf Scholten BV || 15 Daams H.T. || 3 || Weijers Eikhout Vestiging Groesbeek BV || 66 De Boer Montagetechnieken || 1 || Welling Bouw Didam B.V. || 6 Företag totalt: || 54 || Uppsagda arbetstagare totalt: || 516 12. Kategorier av arbetstagare som omfattas: Kategori || Antal || Procentandel Män || 420 || 96,55 Kvinnor || 15 || 3,45 EU-medborgare || 435 || 100,00 Icke EU-medborgare || 0 || 0 15–24 år || 25 || 5,75 25–54 år || 290 || 66,67 55–64 år || 120 || 27,59 Över 64 år || 0 || 0 13. Det finns inga arbetstagare med bestående hälsoproblem eller funktionsnedsättningar. 14. Yrkeskategorier: Kategori || Antal || Procentandel Ledningsarbete || 2 || 0,46 Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens || 50 || 11,49 Arbete som kräver kortare högskoleutbildning || 55 || 12,64 Kontorsarbete || 35 || 8,05 Service- och försäljningsarbete || 10 || 2,30 Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning || 283 || 65,06 15. Nederländerna har bekräftat att man i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1927/2006 har tillämpat en politik för jämställdhet och icke-diskriminering och att man kommer att fortsätta med det under de olika etapperna av genomförandet av de åtgärder som finansieras genom fonden. Det berörda territoriet, berörda myndigheter och övriga intressenter 16. Den nederländska provinsen Gelderland är den största provinsen i Nederländerna med ungefär 2 miljoner invånare. Regionen har en välutbildad befolkning och 146 000 företag. Relativt många arbetar inom byggverksamhet (ca 60 000 år 2011) jämfört med andra branscher, som kemisk industri (9 000), livsmedelsindustri (15 000) och metallindustri/elektrisk industri (40 300). 17. De viktigaste berörda myndigheterna är ministeriet för sociala frågor och sysselsättning; Opleidingsbedrijf Doetinchem, en branschorganisation inom byggsektorn; provinsregeringen i Gelderland; UWVwerkbedrijf, den regionala offentliga arbetsförmedlingen som hjälper människor att hitta ett nytt arbete och Platform Arbeidsmarkt Onderwijs, där alla utbildningsanstalter och yrkesskolor är representerade. Andra berörda intressenter är: Bouwend Nederland regio oost, arbetsgivarförbundets regionala representation inom byggsektorn; FNV Bouw regio oost, fackförbundets regionala representation inom byggsektorn; CNV Vakmensen, det kristna fackförbundet för byggsektorn och OBD opleidingen, andra yrkesutbildningscentra för byggsektorn. Förväntade konsekvenser av uppsägningarna för den lokala, regionala och nationella sysselsättningen 18. De nederländska myndigheterna hävdar att uppsägningarna är mycket kännbara på grund av byggsektorns betydelse i Gelderland. Arbetslösheten i Gelderland var 2011 5,9 %, dvs. något högre än genomsnittet i Nederländerna. Under 2010 utgjorde sysselsättningen inom byggsektorn i Gelderland 6,5 % av den totala sysselsättningen i provinsen. Under 2010 försvann 4 100 arbetstillfällen inom byggsektorn (en nedgång med 6,5 %). En viss återhämtning skedde 2011 (500 arbeten), men fjärde kvartalet 2011 kännetecknades återigen av många uppsägningar inom sektorn. Ungdomsarbetslösheten ökade med 10 % under 2011. Individanpassade tjänster att finansiera, beräknade kostnader samt komplementaritet med åtgärder som finansieras genom strukturfonderna 19. De individanpassade tjänsterna kommer att erbjudas uppsagda arbetstagare på yrkesutbildningscentra som drivs av byggsektorn. Bortsett från stöd i jobbsökandet kommer varje arbetstagare som omfattas av stödet endast att delta i en åtgärd, men i vissa fall kommer åtgärderna att kombineras för att nå de önskade resultaten. Nederländerna föreslår ett paket av åtgärder till stöd för uppsagda arbetstagare, i tre successiva steg: registrering (stöd i jobbsökandet), förberedelse för arbetsmarknaden (individuellt åtgärdspaket) och arbete: – Stöd i jobbsökandet: Detta program erbjuds den enskilde deltagaren och består av rådgivning om utbildnings- och karriärmöjligheter samt intensivutbildning i att söka arbete och skriva ansökningar. Varje deltagare tilldelas ett kontaktställe i sitt närområde (eftersom varje regional arbetsförmedling är inblandad), där de kan få hjälp med att sända nödvändiga handlingar (inkomstdeklarationer, arbetslöshetsersättningshandlingar), vilket också förmedlar kontakter med byggbranschen. Alla arbetstagare som omfattas av stödet beräknas ta del av denna åtgärd. – Utbildning och omskolning: Detta omfattar ett intensivt utbildningsprogram inriktat på ny yrkesprofil. Utbildningen består av flera moduler, som kan följas separat, beroende på personliga behov och färdigheter. En fullständig utbildning tar ungefär ett år och består av ett paket av moduler, t.ex. 11,5 månaders utbildning till tegelsättare/murare bestående av: fasadbehandling, murning, plattsättning och putsning. 75 arbetstagare beräknas välja intensivutbildningsalternativet. – Hjälp till omställning: Detta omfattar rådgivning för de arbetstagare som omfattas av stödet, inriktad på nya branscher som teknik, elektroteknisk installation, hälso- och sjukvårdssektorn samt catering. Det kan också leda till rådgivning för byggsektorn för omskolning till färdigheter som är mer aktuella för byggsektorns krav (t.ex. samverkanskonstruktion). Rådgivningen sker individuellt och består av: att bedöma kompetens och profil, att hitta rätt arbete eller utbildning på grundval av denna kompetens/profil och att följa utvecklingen av den enskilda omställningsprocessen. 150 arbetstagare beräknas delta i denna åtgärd. – Åtgärder som främjar företagande: Uppsagda arbetstagare handleds mot egenföretagande och ges stöd att starta egna företag. Åtgärden består av yrkesutbildning (t.ex. i hantverk) och kurser i att driva ett företag. 60 arbetstagare beräknas delta i denna åtgärd. – Flexpool: En flexibel reserv både för arbetssökande och de arbetsgivare inom byggsektorn som kan erbjuda tillfälliga anställningar. Tack vare denna tjänst kan det ske ett flexibelt utnyttjande. De omskolade arbetstagarna kan få ny arbetslivserfarenhet, men arbetet kommer också att kombineras med studier. Arbetstagarna får en normal fast lön enligt kollektivavtal och åtgärden ska tidsbegränsas enligt den nederländska lagen om flexibelt arbete. 150 arbetstagare beräknas delta i denna åtgärd. 20. Utgifterna för att genomföra de åtgärder som får stöd genom fonden och som ingår i ansökan omfattar förvaltning och kontroll samt information och marknadsföring, i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006. 21. De individanpassade tjänster som de nederländska myndigheterna föreslår är aktiva arbetsmarknadsåtgärder som kan beviljas stöd enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006. De nederländska myndigheterna uppskattar de sammanlagda kostnaderna för dessa tjänster till 4 281 000 euro och utgifterna för att använda fonden till 178 375 euro (4,00 % av det totala beloppet). Nederländerna begär sammanlagt 2 898 594 euro i stöd från fonden (65 % av de sammanlagda kostnaderna). Åtgärder || Beräknat antal arbetstagare || Beräknad kostnad per arbetstagare (i euro) || Total kostnad (fonden och nationell samfinansiering) (i euro) Individanpassade tjänster (artikel 3 första stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Stöd i jobbsökandet || 435 || 2 600 || 1 131 000 Utbildning och omskolning || 75 || 18 000 || 1 350 000 Hjälp till omställning || 150 || 8 200 || 1 230 000 Åtgärder som främjar företagande || 60 || 4 500 || 270 000 Flexpool || 150 || 2 000 || 300 000 Delsumma individanpassade tjänster || || 4 281 000 Genomförandekostnader (artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Förberedande åtgärder || || 0 Förvaltning || || 44 594 Information och marknadsföring || || 44 594 Kontroller || || 89 187 Delsumma genomförandekostnader || || 178 375 Summa beräknade kostnader || || 4 459 375 Stöd från fonden (65 % av de sammanlagda kostnaderna) || || 2 898 594 22. Nederländerna bekräftar att de åtgärder som beskrivs ovan kompletterar de åtgärder som finansierats genom strukturfonderna. Nederländerna kommer att införa nödvändiga rutiner för kontroll av att inga åtgärder finansieras med stöd från två fonder och kommer dessutom att upprätta en tydlig verifikationskedja för de åtgärder som finansieras av fonden. Datum då de individanpassade tjänsterna för de berörda arbetstagarna startade eller enligt planerna ska starta 23. De individanpassade tjänsterna i det samordnade paket som Nederländerna vill att fonden ska samfinansiera började tillhandahållas den 1 januari 2012. Eventuellt stöd från fonden kan därmed beviljas från och med detta datum. Samråd med arbetsmarknadens parter 24. Arbetsmarknadens parter deltog i utarbetandet av ansökan. Initiativet till förslaget kom från Opleidingsbedrijf Doettinchem, en branschorganisation för byggsektorn där arbetsmarknadens parter är representerade. I förberedelserna ingick en rad regionala möten med företrädare för sektorn och byggföretag samt diskussioner mellan samarbetspartner och arbetsförmedlingar. Diskussionerna ledde till en plan för uppsagda arbetstagare, inklusive inrättandet av ett serviceställe för yrken inom byggsektorn och den tekniska sektorn. Stora delar av planen infördes senare i projektet. Arbetsmarknadens parter deltar också i genomförandet, eftersom de styr praktik- och utbildningsinsatserna inom sektorn. 25. De nederländska myndigheterna har bekräftat att kraven rörande kollektiva uppsägningar i den nationella lagstiftningen och EU-lagstiftningen uppfylls. Obligatoriska åtgärder enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal 26. Vad gäller kriterierna i artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006 har de nederländska myndigheterna i sin ansökan angett följande: · Att det ekonomiska stödet från fonden inte ersätter några åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal. · Att åtgärderna stöder enskilda arbetstagare och inte används till omstrukturering av företag eller sektorer. · Att de stödberättigande åtgärderna inte beviljas stöd från något annat av EU:s finansieringsinstrument. Förvaltnings- och kontrollsystem 27. Nederländerna har meddelat kommissionen att det ekonomiska stödet kommer att förvaltas och kontrolleras av samma organ som förvaltar och kontrollerar stödet från Europeiska socialfonden i Nederländerna. Byrån för sociala frågor (en avdelning vid ministeriet för sociala frågor och sysselsättning) kommer att ha ansvar för övervakning, kontroll, information, marknadsföring och betalningar avseende stödärendet. Finansiering 28. På grundval av Nederländernas ansökan föreslås fonden stödja det samordnade paketet av individanpassade tjänster med 2 898 594 euro, vilket utgör 65 % av de sammanlagda kostnaderna. Kommissionens förslag till belopp som ska anslås ur fonden grundar sig på de uppgifter som Nederländerna lämnat. 29. Med hänsyn till det största möjliga stödbeloppet från fonden enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1927/2006, liksom möjligheten att omfördela budgetanslag, föreslår kommissionen att det sammanlagda beloppet ovan anslås ur fonden och tilldelas enligt rubrik 1a i budgetramen. 30. Det föreslagna stödbeloppet innebär att över 25 % av det högsta tillåtna årliga belopp som öronmärkts för fonden är tillgängligt under årets sista fyra månader, enligt kraven i artikel 12.6 i förordning (EG) nr 1927/2006. 31. Genom detta förslag om att utnyttja fonden inleder kommissionen det förenklade trepartsförfarandet enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Budgetmyndighetens två parter uppmanas godkänna såväl behovet av att använda medel ur fonden som det begärda beloppet. Kommissionen ber också den av budgetmyndighetens två parter som, på lämplig politisk nivå, först når enighet om förslaget om utnyttjande av fonden att underrätta den andra parten och kommissionen om sina avsikter. Om någon av budgetmyndighetens två parter motsätter sig förslaget kommer ett formellt trepartsmöte att sammankallas. 32. Kommissionen lägger separat fram en begäran om överföring för att kunna föra in särskilda åtagandebemyndiganden i 2012 års budget, enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Källa till betalningsbemyndiganden 33. Anslagen från budgetposten för fonden kommer att användas för att täcka det belopp på 2 898 594 euro som krävs för den här ansökan. Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction 41 från Nederländerna) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[5], särskilt punkt 28, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[6], särskilt artikel 12.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[7]och, av följande skäl: (1) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. (2) Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och mellan den 1 maj 2009 och den 30 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. (3) Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner euro per år. (4) Nederländerna lämnade den 15 december 2011 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 54 företag som är verksamma inom huvudgrupp 41 (byggande av hus) enligt Nace rev 2, i Nuts II-regionen Gelderland (NL22), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 11 juni 2012. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 898 594 euro ska anslås. (5) Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 2 898 594 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2012. Artikel 2 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande [1] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1). [4] I enlighet med artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006. [5] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. [6] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [7] EUT C […], […], s. […].