INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Bakgrund 4

2.1. Hantera kvardröjande effekter av den globala konjunkturnedgången 4

2.2. Upprätta nya regler för makroekonomiskt stöd 4

2.2.1. En ramförordning för makroekonomiskt stöd 4

2.2.2. Kriterier för användningen av lån och bidrag vid makroekonomiskt stöd 5

3. Makroekonomiskt stöd under 2010 5

3.1. Översikt 5

3.2. Enskilda insatser i mottagarländerna under 2010 6

3.2.1. Västra Balkan 6

3.2.1.1. Bosnien och Hercegovina 6

3.2.1.2. Kosovo 7

3.2.1.3. Serbien 7

3.2.2. Länderna vid EU:s östra gräns 8

3.2.2.1. Armenien 8

3.2.2.2. Georgien 8

3.2.2.3. Republiken Moldavien 9

3.2.2.4. Ukraina 9

3.2.3. Grannländer vid Medelhavet 10

3.2.3.1. Libanon 10

4. Säkerställa rätt användning av makroekonomiskt stöd: operationell utvärdering, PEFA och efterhandsutvärderingar 10

4.1. Operationell utvärdering 10

4.2. PEFA-bedömningar 11

4.3. Efterhandsutvärderingar 11

5. Begäran om stöd och framtida förslag från kommissionen 12

INLEDNING

Denna rapport ger en allmän översikt av genomförandet över EU:s makroekonomiska stöd till tredjeländer under 2010. Den beskriver det övergripande sammanhang där makroekonomiskt stöd har godkänts och genomförts och den innehåller information om de senaste insatserna i grannländer till EU samt allmän statistik för olika stödinsatser under de senaste tio åren.

År 2010 var ett av det makroekonomiska stödets aktivaste år sedan början av detta årtionde, beroende på effekterna av den globala krisen och den långsamma återhämtningen från denna i EU:s grannländer. Det var också det första året för det makroekonomiska stödet inom den nya rättsliga ram som infördes, när Lissabonfördraget trädde i kraft.

I rapporten diskuteras också kortfattat huvudmålen i det förslag som för närvarande förbereds om en ramförordning för makroekonomiskt stöd. Förslaget förväntas läggas fram för parlamentet och rådet under året. I rapporten förklaras också den metod som kommissionen använder för att besluta om lån och bidrag vid enskilda makroekonomiska stödinsatser som den föreslår.

Rapporten innehåller ett avsnitt om operationella utvärderingar, studier från PEFA (Public Expenditure and Financial Accountability) och utvärderingar som genomförts i de länder som mottagit makroekonomiskt stöd. Kommissionen har sedan 2004, som svar på revisionsrättens rekommendation, genomfört operationella utvärderingar av den ekonomiska förvaltningen av makroekonomiskt stöd i mottagarländerna. Enligt budgetförordningen krävs också att kommissionen genomför externa efterhandsutvärderingar av sina program. Under 2010 genomförde kommissionen, med stöd av konsulter, tre operationella uppföljningsutvärderingar och en PEFA-studie i insatsländer. Eftersom inga makroekonomiska insatser slutfördes under 2009, inleddes heller inga efterhandsutvärderingar under 2010.

Slutligen ger rapporten information om nya förfrågningar om makroekonomiskt stöd och kommissionens tänkbara förslag.

Rapporten har sammanställts i enlighet med rådets beslut och rådets och parlamentets gemensamma beslut om makroekonomiskt stöd. Den följer de rapporter som lagts fram under föregående år. Den åtföljs av två arbetsdokument från kommissionen, varav en (SEK (2011)873 slutlig) ger mer detaljerad information och analys av det makroekonomiska sammanhanget och genomförandet av enskilda makroekonomiska insatser och en (SEK (2011)874 slutlig) mer noggrant förklarar metoden som kommissionen använder för att välja mellan lån och bidrag vid makroekonomiska insatser.

Bakgrund

Hantera kvardröjande effekter av den globala konjunkturnedgången

Den globala ekonomiska och finansiella krisen 2008–2009 drabbade utvecklingsekonomierna vid Europeiska unionens gränser hårt och ledde till en stark ökning av det internationella givarstödet till området, framför allt från Internationella valutafonden (nedan kallad IMF ). Den ledde också till en plötslig ökning av antalet ansökningar om ekonomiskt stöd från EU, bland annat i form av makroekonomiskt stöd. Flera av dessa ansökningar omvandlades till faktiska stödprogram som utformades för att hjälpa länder att hantera den globala krisens följdverkningar. Fyra sådana program för Bosnien och Hercegovina, Serbien, Armenien och Georgien antogs i slutet av 2009 av Europeiska rådet (nedan kallat rådet ). Under 2010 beslutades om ytterligare två program för Ukraina och Moldavien – den här gången i form av ett gemensamt beslut av rådet och Europaparlamentet – som svar på ansökningar som lämnades in under 2009.

Under 2010 försvagades den globala ekonomiska och finansiella krisen. I de utvecklade ekonomierna, inklusive de i EU, tog tillväxten ny fart, vilket ledde till större efterfrågan på export från deras handelspartners, inklusive länderna som gränsar till EU. Därmed fortsatte en ibland imponerande tillväxt i länderna på västra Balkan och i länderna vid EU:s östra gräns. Trots att återhämtningen har inletts, har den globala krisens effekter och påfrestningarna på regionens ekonomier inte upphört, däribland den svaga ställningen i de utrikes affärerna. Därför finns det fortfarande ett behov av givarstöd till många länder i Östeuropa och västra Balkan.

Medelhavsländerna som gränsar till EU har under 2009 och 2010 visat större återhämtningsförmåga efter krisen än de i västra Balkan och i de östra grannskapsländerna. Den pågående politiska oron i södra Medelhavsområdet kan komma att ändra detta under 2011.

Upprätta nya regler för makroekonomiskt stöd

En ramförordning för makroekonomiskt stöd

Redan 2003 slog Europaparlamentet fast att den långdragna beslutsprocessen är en av det makroekonomiska stödets främsta brister – beslut om enskilda makroekonomiska stöd fattades från fall till fall av rådet efter samråd med parlamentet. Parlamentet framhöll också behovet av en överblickbar rättslig grund för det makroekonomiska stödet som helhet. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft fattas rättsliga beslut om enskilda makroekonomiska stöd av parlamentet och rådet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (medbeslutandeförfarandet). Detta kan förlänga beslutsprocessen ytterligare. I Lissabonfördraget har det därför lagts till en skyndsamhetsaspekt på behovet att effektivisera beslutsförfarandet för makroekonomiskt stöd. För att effektivt hantera makroekonomiska och finansiella krissituationer krävs dessutom, vilket den globala finansiella krisen underströk, ett krishanteringsverktyg som snabbt och effektivt kan sättas in.

Som svar på denna utveckling har kommissionens arbetsprogram kompletterats med utarbetandet av ett lagstiftningsförslag om en ramförordning för makroekonomiskt stöd. Detta förslag ska inom kort lämnas till parlamentet och rådet.

Enligt den föreslagna framtida ramförordningen ska beslutsprocessen för makroekonomiskt stöd likna den för andra externa finansiella instrument, så att kommissionen får behörighet att anta bevilja makroekonomiskt stöd till stödberättigade tredjeländer, under övervakning av en kommitté av representanter från medlemsstaterna. Det skulle effektivisera beslutsfattandet för enskilda makroekonomiska stödinsatser, så instrumentet bättre kan hjälpa mottagarländer att i tid anta program med en lämplig blandning av anpassningsåtgärder och externt finansiellt stöd.

Förordningen som håller på att utarbetas konsoliderar också – i form av en formell rättsakt – reglerna för makroekonomiskt stöd som hittills har definierats i rådets slutsatser (de så kallade Genval-kriterierna). Det kommande kommissionsförslaget bekräftar i huvudsak dessa kriterier samtidigt som vissa av dem uppdateras och förtydligas.

Kriterier för användningen av lån och bidrag vid makroekonomiskt stöd

En annan aspekt av kommissionens metodarbete med makroekonomiskt stöd under 2010 var genomgången av de omfattande kriterierna för att vid enskilt makroekonomiskt stöd välja rätt form av stöd, dvs. medel- eller långsiktiga lån eller bidrag (eller en lämplig kombination av båda). Den praxis som har utvecklats med åren har gjort att kommissionen kunnat förbättra och förtydliga metoden. Med förutsättningen att makroekonomiskt stöd normalt ska vara i form av lån, ger strategin vägledning om vilka länder som kan komma i fråga för bidrag. Den grundas på objektiva indikatorer om utvecklingsnivå och skuldnivåns hållbarhet i mottagarländer, i överensstämmelse med den praxis som tillämpas av internationella finansinstitut (IFI).

MAKROEKONOMISKT STÖD UNDER 2010

Översikt

Under 2010 slutförde kommissionen tre makroekonomiska stödprogram: två program som beslutades under 2006 och 2007 för Kosovo respektive Libanon och ett av de fyra program som rådet godkände den 30 november 2009, nämligen det för Georgien. I Kosovo och Libanon genomfördes stödet endast delvis: den andra delutbetalningen av stödet verkställdes inte. Det makroekonomiska stödet till Georgien genomfördes fullt ut och kommissionen förberedde ett uppföljningsprogram. För de andra tre stödprogrammen som beslutades i november 2009, nämligen för Bosnien och Hercegovina, Serbien och Armenien, gjordes inga utbetalningar rum under 2010 och början av 2011. Det berodde på försenade överenskommelser om de ekonomiska villkoren för programmen och försenat fullföljande av nödvändiga administrativa och juridiska förfaranden i mottagarländerna.

Under 2010 antog rådet och Europaparlamentet också de två första rättsliga besluten om makroekonomiskt stöd enligt Lissabonfördraget: programmen för Ukraina (500 miljoner euro i lån) och för Moldavien (90 miljoner euro i bidrag). Den första delutbetalningen till Moldavien ägde rum redan under 2010. Om det genomförs fullt ut, kommer det nya lånet till Ukraina att bli det största makroekonomiskt stödet hittills.[1]

Med tanke på storleken på de två makroekonomiska stödinsatser som antogs under 2010 låg de makroekonomiska stödåtagandena detta år på sin högsta nivå (se tabell 1 och diagram 1a och 1b). Det totala beviljade stödet, enligt de program som godkänts sedan den senaste ekonomiska krisens början, översteg 1 miljard euro. Det är mer än summan av alla makroekonomiska stödprogram som godkändes mellan 2001 och 2008. Under dessa två år översteg också den totala godkända lånesumman med råge den totala bidragssumman. Slutligen har de två nya insatserna också geografiskt förskjutit det makroekonomiska stödets tyngdpunkt till EU:s östra grannländer, på bekostnad av västra Balkan.

En annan viktig utveckling under 2010 är utbetalningarnas återhämtning till över 100 miljoner euro (se tabell 2 och diagram 2a och 2b). Det årliga makroekonomiska stöd som betalades ut under 2010 var det högsta sedan 2003.

Enskilda insatser i mottagarländerna under 2010

Västra Balkan

Bosnien och Hercegovina

I juli 2009 tecknade IMF ett stand-by-avtal med myndigheterna på 1,1 miljarder euro för ett ekonomiskt program, i syfte att korrigera den obalans som den globala krisen förorsakat i de utrikes affärerna och offentliga finanserna. Den 30 november 2009 beslutade EU att komplettera stand-by-avtalet med ett makroekonomiskt stöd på upp till 100 miljoner euro i lån (rådets beslut 2009/891/EG).

Under 2010 återhämtade sig ekonomin i Bosnien och Hercegovina någorlunda från konjunkturnedgången 2009. Detta kunde ske tack vare export till följd av den starka ekonomiska tillväxten hos några av landets främsta handelspartners. Exportuppgången ledde till en minskning av underskottet i bytesbalansen och en starkare valutareserv samt minskade Bosnien och Hercegovinas externa finansieringsbehov under hela 2010 (enligt IMF). Mot bakgrund av detta och efter den positiva slutsatsen av den andra och tredje granskningen av IMF-programmet i oktober (programmet kvarstod under 2010), utnyttjade centralbanken inga medel från den tredje delen, vilket tyder på en betryggande valutareserv. I början av 2010 slöt kommissionen ett samförståndsavtal och låneavtal med myndigheterna om de ekonomisk-politiska villkoren för stödet. Efter en försenad överenskommelse om detta samförståndsavtal med staten och de två delstaterna, undertecknades samförståndsavtalet och låneavtalet i november 2010, efter de allmänna valen. Ratifikationen av låneavtalet försenades dock ytterligare till 2011, i väntan på att det nyvalda parlamentet skulle börja fungera. Utbetalningarna förväntas ske under 2011.

Kosovo[2]

Kosovos ekonomiska tillväxt fortsatte under 2010 efter en uppgång med 2,9 % redan 2009, huvudsakligen grundad på offentliga utgifter. Tillväxtprognosen omfattas av ökande risker, eftersom den finanspolitiska expansion som den bygger på har nått sin gräns.

Det extraordinära ekonomiska stödet till Kosovo i form av 50 miljoner euro i budgetstöd beslutades 2006 (beslut 2006/880/EG av den 30 november 2006) och skulle ursprungligen upphöra i december 2009. I december 2009 beslutade kommissionen dock att förlänga programperioden med ytterligare ett år, till den 11 december 2010. I juli 2010 slöt Kosovos regering ett avtal med IMF om ett ekonomiskt program, stött på ett 18-månaders stand-by-avtal. Detta var det sista villkoret innan den första utbetalningen skulle kunna göras enligt EU:s makroekonomiska stödprogram. I september 2010 betalade kommissionen därför ut de första 30 miljonerna i bidrag. Efter upplösningen av Kosovos parlament i november kunde IMF inte fullfölja den första granskningen av stand-by-avtalet före slutet av 2010. Kommissionen kunde därför inte bedöma om avtalet med IMF kvarstod, vilket var ett viktigt villkor för den utestående andra utbetalningen på 20 miljoner euro. Stödet upphörde i december 2010 och kunde inte förnyas.

Serbien

Efter en produktionsnedgång på 3,5 % i reala termer under 2009 började den serbiska ekonomin att återhämta sig under 2010. Den ekonomiska uppgången under 2010 (+1,8 %) berodde i hög grad på utländsk efterfrågan, medan den inhemska konsumtionen och investeringen förblev begränsade. Eftersom den ekonomiska återhämtningen gradvis kom igång hos Serbiens främsta handelspartners och dinaren fortsatte att sjunka i värde, ökade exporten kraftigt. IMFs program på 3 miljarder euro, vilket löpte mellan maj 2009 och april 2011, fortsatte och IMFs styrelse slutförde med positivt resultat alla sju granskningarna av programmet. Tack vare den förbättrade betalningsbalansen utnyttjade den serbiska centralbanken endast hälften av de tillgängliga medlen i stand-by-avtalet.

Efter att rådet i slutet av 2009 godkänt ett makroekonomiskt stöd i form av en lånefacilitet på upp till 200 miljoner euro (rådets beslut 2009/892/EG av den 30 november 2009), undertecknade kommissionen och de serbiska myndigheterna i juli 2010 ett samförståndsavtal med villkoren för stödet. Låneavtalet undertecknades i december. Med anledning av minskningen av de serbiska myndigheternas planerade utnyttjande av medel från IMF, informerade kommissionen i juli 2010 ekonomiska och finansiella kommittén att den planerade att trappa ned EU-stödet och endast verkställa den första delutbetalningen (100 miljoner euro). Kommittén godkände kommissionens förslag. Efter ratifikationen av låneavtalet i mars 2011 förbereder kommissionen utbetalningen av denna del som förväntas göras under sommaren 2011.

Länderna vid EU:s östra gräns

Armenien

Under 2010 återhämtade sig Armeniens ekonomi någorlunda från den kraftiga nedgången på 14,2 % under 2009, men återhämtningstakten var långsam med en faktisk BNP-tillväxt på 2,6 %. Både för bytesbalans och utländska investeringar förblev återhämtningen dämpad. Det externa finansieringsbehovet är därför fortfarande stort och det krävs stöd från det internationella samfundet för att villkoren för hållbar utveckling ska kunna återskapas. Den armeniska regeringen fortsatte därför genomförandet av det ekonomiska stabiliserings- och reformprogrammet med stöd från det internationella givarsamfundet.

Armeniens avtal med IMF undertecknades i mars 2009, då fondens styrelse godkände ett 28-månaders stand-by-avtal på USD 820 miljoner. I juni 2010 ersattes stand-by-avtalet med ett nytt treårigt program enligt den utvidgade lånemöjligheten (EFF) och den subventionerade utvidgade kreditfaciliteten (ECF). Inbegripet de utbetalningar som gjordes under stand-by-avtalet uppskattas Armeniens totala tillgång till IMF-medel under 2009–2013 till cirka USD 950 miljoner. Den 30 november 2009 beslutade rådet om ett makroekonomiskt stöd till Armenien på 100 miljoner euro, varav 35 miljoner i bidrag och 65 miljoner i lån (rådets beslut 2009/890/EG). För att verkställa detta beslut ingick kommissionen och Armeniens myndigheter i december 2010 ett samförståndsavtal och tillhörande rättsliga handlingar (Låne- och bidragsavtal), som undertecknades i februari 2011. Utbetalningarna enligt det makroekonomiska stödprogrammet planeras äga rum under 2011.

Georgien

Under 2010 slutförde EU genomförandet av det makroekonomiska stödprogrammet för Georgien, vilket godkändes av rådet i november 2009 (rådets beslut 2009/889/EG av den 30 november 2009). Stödet på 46 miljoner euro i form av bidrag ingick i ett paket om två EU-finansierade makroekonomiska insatser på samma summa, som utlovades av kommissionen vid den Internationella givarkonferensen i oktober 2008. Syftet med dessa insatser var att hjälpa Georgien att klara de dubbla motgångar som drabbade landet 2008, nämligen dels den militära konflikten med Ryssland (och den efterföljande handelsblockaden), dels den globala finanskrisen. Sedan september 2008 har Georgien med framgång genomfört ett ekonomiskt program som avtalades med IMF och med stöd av IMF-medel.

Efter den första delutbetalningen inom 2009 års stödprogram i december 2009 och januari 2010, gjordes den andra delutbetalningen på 23 miljoner euro i augusti 2010. Betalningen blev möjlig eftersom Georgiens framgångsrikt genomfört de strukturreformer, framför allt vad gäller förvaltningen av de offentliga finanserna, som avtalades under 2009 och var villkor för utbetalning av stödet.

På samma gång inledde kommissionen förberedelserna av den andra makroekonomiska stödinsatsen. Denna andra insats som utlovades under 2008 villkorades av att det fortfarande skulle finnas externa finansieringsbehov utöver dem som täcktes av IMF-avtalet. Utifrån en grundlig bedömning av Georgiens finansieringsbehov, och efter ett lyckat genomförande av tidigare makroekonomiska stödinsatser, antog kommissionen i januari 2011 ett förslag om att aktivera den andra delen av stödet som utlovades 2008. Kommissionens förslag innebär en kombination av bidrag (för hälften av den totala stödsumman) och lån. Det nya programmet ska stödja fortsatta reformer på vissa viktigare strukturreformsområden, inbegripet förvaltningen av de offentliga finanserna. Europaparlamentets och rådets beslut förväntas tas under sommaren 2011.

Republiken Moldavien

Kommissionen hade börjat förbereda ett makroekonomiskt stöd till Moldavien redan 2009, då en ny pro-reformistisk koalition bildade regering och tog fram ett nytt ambitiöst reformprogram. Detta arbete, som genomfördes i nära samarbete med de internationella finansinstituten, fortsatte under början av 2010 efter godkännande från IMFs styrelse i januari 2010 av ett treårigt finansieringsavtal enligt ECF-EFF. Ett förslag om makroekonomiskt stöd på 90 miljoner euro i bidrag lämnades till Europaparlamentet och rådet och godkändes den 20 oktober 2010 (beslut 938/2010/EU). Det ska betalas ut i tre omgångar under 2010 och 2011. Efter beslutet om makroekonomiskt stöd slutförde kommissionen och myndigheterna förhandlingarna om de ekonomisk-politiska villkoren för stödet. Överenskommelsen om samförståndsavtalet innebar att kommissionen redan i december 2010 kunde göra den första utbetalningen av makroekonomiskt stöd från EU på 40 miljoner euro.

Under 2010 började den moldaviska ekonomin att återhämta sig efter nedgången 2009. Moldaviens utrikeskonton har dock fortfarande en svag ställning, vilket innebär att internationellt givarstöd fortfarande är viktigt för att upprätthålla den makroekonomiska stabiliteten och stödja regeringens reformprogram. Det makroekonomiska stödet från EU i form av EIB-lån och sektorsuppdelat budgetstöd ska komplettera de ekonomiska medlen på totalt cirka 1,4 miljarder euro från IMF, Världsbanken, andra multilaterala kreditgivare och bilaterala givare.

Ukraina

Ukrainas ekonomi gick in i en återhämtningsfas under 2010 med en återgång till ekonomisk tillväxt, lägre inhemsk inflation, stabilisering av hryvna, stärkning av den officiella valutareserven och minskning av de offentliga finansernas underskott. Återhämtningen på investeringsområdet förblev dock blygsam, medan bytesbalansen åter uppvisade underskott. Detta föranledde tvivel på återhämtningens hållbarhet på medellång sikt och förlängde landets beroende av externt finansiellt stöd. Mot bakgrund av detta beslutade EU i juli 2010 att ge ett makroekonomiskt stöd på 500 miljoner euro till Ukraina (beslut 388/2010/EU av den 7 juli 2010). Detta var det första makroekonomiska stöd som godkändes efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft och enligt de nya reglerna (rådet och parlamentets medbeslutande). Detta makroekonomiska stöd från EU kompletterar den särskilda dragningsrätten (SDR) på 10 miljarder som IMF gjort tillgänglig i samband med stand-by-avtalet som godkändes den 29 juli 2010 (som ersatte ett tidigare stand-by-avtal som godkändes i november 2008).

Under 2010 inledde Europeiska kommissionen förhandlingar med de ukrainska myndigheterna om de politiska villkoren för det makroekonomiska lånepaketet på upp till 610 miljoner euro: Detta paket är en kombination av vad som erbjöds genom besluten om makroekonomiskt stöd 2010 och 2002 (rådets beslut 2002/639/EG av den 12 juli 2002). Förhandlingarna om de politiska villkoren (som ska omfatta åtgärder inom förvaltning av offentliga finanser, förvaltning av skatter och tullar, reglering av energi- och finanssektorerna) har dock varit långsamma och försenat genomförandet av denna insats.

Grannländer vid Medelhavet

Libanon

Det makroekonomiska stödprogrammet för Libanon godkändes 2007 och består av bidrag på 30 miljoner euro och lån på 50 miljoner euro (rådets beslut 2007/860/EG av den 10 december 2007). Den första delutbetalningen enligt detta program, motsvarande halva summan av både bidraget och lånet, gjordes i december 2008 (bidragsdelen) och juni 2009 (lånedelen). Utbetalningen av den andra delen kunde inte göras innan programmet ursprungligen löpte ut (21 december 2009), på grund av att myndigheterna inte uppfyllde villkoren som avtalats med kommissionen i samförståndsavtalet. Bristerna i strukturreformernas genomförande demonstrerar att det inte råder politisk konsensus inom den instabila koalitionsregeringen och att lagstiftningsarbetet i det närmaste har varit helt förlamat under större delen av 2008 och 2009, trots parlamentsvalen i juni 2009.

I slutet av 2009 föreslog kommissionen en förlängning till 21 december 2010 av löptiden för utbetalning av den andra delen, genom ett tillägg till samförståndsavtalet. Detta tillägg ratificerades dock aldrig av de libanesiska myndigheterna. Mycket små framsteg gjordes under 2010 vad gäller genomförandet av strukturreformer, varav många var villkor för den andra utbetalningen av det makroekonomiska stödet från EU. Därmed löpte det makroekonomiska stödet till Libanon ut i december 2010. Att programmet löpte ut utan att ha genomförts återspeglar också bristen på ett efterföljande finansieringsavtal från IMF efter det andra programmet för katastrofbistånd efter konflikter (EPCA), som förföll i juni 2009, men visar också att Libanons betalningsbalans har förbättrats. Trots det politiskt osäkra klimatet uppvisade den libanesiska ekonomin en imponerande återhämtningsförmåga efter den globala finanskrisen, med hoppfull ekonomisk verksamhet och förbättrad ställning i de utrikes affärerna.

Säkerställa rätt användning av makroekonomiskt stöd: operationell utvärdering, PEFA och efterhandsutvärderingar

Operationell utvärdering

Enligt kraven i budgetförordningen med avseende på EU:s budget ska kommissionen genomföra inspektioner innan pengar betalas ut till mottagarländer. Med hjälp av externa konsulter genomför den därför operationella utvärderingar för att få rimliga försäkringar om att de administrativa förfarandena och ekonomihanteringen fungerar i mottagarländerna.

De operationella utvärderingarna fokuserar på finansministeriers och centralbankers förfaranden och organisation, mer specifikt på hur de konton dit EU-medlen utbetalas förvaltas. Dessutom uppmärksammas särskilt hur de externa revisionsinstituten arbetar, deras oberoende, arbetsprogram och hur verkningsfulla kontrollerna är. I de senaste operationella bedömningarna har även analyser av befintliga rutiner hos upphandlande organ gjorts.

Under 2010 genomförde kommissionen operationella utvärderingar i Armenien, Moldavien och Georgien. De viktigaste slutsatserna i de olika operationella bedömningarna framgår av kommissionen arbetsdokument SEK (2011)873 slutlig.

PEFA-bedömningar

Kommissionen strävar efter att komplettera med andra diagnosverktyg för förvaltning av offentliga finanser i länder som får givarstöd. Ett mycket lämpligt ramverk är i detta sammanhang PEFA (Public Expenditure and Financial Accountability), som inrättades 2001 som ett partnerskap för flera givare, bland andra Europeiska kommissionen, Världsbanken och IMF.

På senare år har PEFA-studier genomförts av ett antal mottagarländer och potentiella mottagarländer av makroekonomiskt stöd: Armenien (2008), Vitryssland (2009), Georgien (2008), Kosovo (2009), Kirgizistan (2009), Moldavien (2008), Marocko (2009) och Serbien (2010). Tillsammans med Världsbanken genomförde kommissionen PEFA-studier av Georgien och Marocko och bidrog direkt till flera andra studier. Under 2010 genomförde kommissionen en PEFA-studie av Libanon men denna har ännu inte färdigställts. För närvarande förbereder kommissionen tillsammans med Världsbanken två PEFA-studier som är uppdateringar av tidigare PEFA-studier av Ukraina (gjord 2007) och Moldavien.

Resultatet av dessa PEFA-studier ska komplettera de senaste operationella utvärderingarna av finansiella förfaranden i dessa två länder. Det blir ett mycket värdefullt stöd vid de pågående makroekonomiskt stödinsatserna, framförallt vid övervakning/utformning av villkor för förvaltningen av de offentliga finanserna.

Efterhands utvärderingar

För att bedöma effekten av det makroekonomiska stödet och i enlighet med budgetförordningen genomför kommissionen efterhandsutvärderingar av de makroekonomiska programmen. Slutsatserna av utvärderingarna beaktas för att förbättra förvaltningspraxis i samband med det makroekonomiska stödet. De används också i utformningen av ramförordningen för makroekonomiskt stöd, som håller på att utarbetas.

Under 2010 inleddes inga nya efterhandsutvärderingar, eftersom inga makroekonomiska stödinsatser slutfördes under 2009. Två utvärderingar inleddes under 2009 och slutfördes under 2010: Utvärderingen av de makroekonomiska stödprogrammen för Georgien och Moldavien som genomfördes under 2006–2008 respektive 2007–2008. Resultaten av dessa utvärderingar lades fram i 2009 års rapport om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer.

Det makroekonomiska stödet till Georgien slutfördes i augusti 2010 och programmen för Kosovo och Libanon löpte ut i december 2010, varefter kommissionen planerar att inleda utvärderingar av dessa tre insatser under 2011.

Begäran om stöd och framtida förslag från kommissionen

De makroekonomiska stödinsatser som pågår under 2011 omfattar de program som under perioden 2009–2010 godkändes för Bosnien och Hercegovina, Serbien, Armenien, Republiken Moldavien och Ukraina. Dessa program förväntas slutföras under 2011, med undantag av det för Ukraina. Det nya programmet för Georgien, som för närvarande behandlas av lagstiftarna, förväntas bli godkänt inom kort. Även denna insats beräknas slutföras under 2011.

De makroekonomiskt stödinsatser som för närvarande planeras eller förutses för 2011–2012 omfattar också ett eventuellt program för Kosovo. När det föregående programmet löpte ut, skulle en ny makroekonomisk stödinsats motsvara det villkorade löfte som EU gav i juni 2008 vid givarkonferensen om Kosovo och handlar om högst 100 miljoner i bidrag.

Kommissionen mottog under 2010 en begäran om stöd från de nya myndigheterna i Kirgizistan. En inledande ansökan från den tidigare förvaltningen lämnades in under första halvåret 2009 men bedömdes inte som stödberättigande, eftersom det stora ekonomiska stödet från Ryssland hade eliminerat ett återstående finansieringsbehov. Denna nya ansökan kom efter de politiska händelserna i landet 2010. Kommissionen gör närvarande en ny bedömning av den ekonomiska situationen och finansieringsbehoven i Kirgizistan, i nära samarbete med IMF och i samband med en större mobilisering av internationella givare.

Ansökningar från Island och Vitryssland under 2009 skulle kunna föranleda andra nya makroekonomiska stödprogram. En makroekonomisk stödinsats på Island verkar i det här skedet dock osannolik, då utsikterna för de utrikes affärerna har förbättrats avsevärt. Dessutom löper IMF-programmet ut i augusti 2011 och myndigheterna har inte för avsikt att ansöka om ett fortsättningsprogram. Även om Vitrysslands betalningsbalans har försämrats avsevärt sedan början av 2011, kommer EU:s svar på en eventuell ansökan från Vitryssland, om och när IMF förhandlar med landets myndigheter om ett nytt finansieringsavtal (det föregående stand-by-avtalet löpte ut i början av 2010), att i hög grad bero på Vitrysslands förmåga att uppfylla de politiska förhandskraven för makroekonomiskt stöd, bland annat behovet att garantera demokratiska institutioner och skyddet av mänskliga rättigheter. Dessa förhandsvillkor är för närvarande inte uppfyllda.

Dessutom kan uppföljningsinsatser till befintliga program förväntas för Armenien och Moldavien (i samband med att befintliga medellånga finansieringsavtal med IMF löper ut under 2013).

Det uppstår troligen kortsiktiga finansieringsbehov i vissa länder söder om EU:s gränser där det pågår politiska förändringar (t.ex. Egypten och Tunisien). Det är mycket troligt att EU ombeds att ge ekonomiskt stöd, däribland i form av makroekonomiskt stöd, till några av de mest drabbade länderna. Att makroekonomiskt stöd kunde ges till några av länderna vid Medelhavet bekräftades uttryckligen i det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, ”Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet”, som antogs den 8 mars 2011. För allt makroekonomiskt stöd är det två villkor som måste vara uppfyllda för att stöd ska övervägas till regionen, vilket också anges i meddelandet: IMF ska ha upprättat låneavtal och kommissionen ska, tillsammans med IMF, ha bekräftat behoven av kvarstående finansieringsbehov vad gäller betalningsbalansen. I fallet Egypten förhandlar myndigheterna med IMF om ett program och begärde den 9 juni 2011 formellt ett kompletterande makroekonomiskt stöd av kommissionen. Tillsammans med IMF utvärderar kommissionen för närvarande Egyptens kvarstående finansieringsbehov. Syftet är att eventuellt anta ett förslag om makroekonomiskt stöd till detta land.

Tabell 1: Godkänt makroekonomiskt stöd per år under 2001–2010 i miljoner euro

[pic]

Diagram 1a: Godkänt makroekonomiskt stöd per år under 2001–2010 i miljoner euro

[pic]

Diagram 1b: Godkänt makroekonomiskt stöd per region under 2001–2010

[pic]

Tabell 2: Utbetalt makroekonomiskt stöd per år under 2001–2010 i miljoner euro

[pic]

Diagram 2a: Utbetalt makroekonomiskt stöd per år under 2001–2010 i miljoner euro

[pic]

Diagram 2b: Utbetalt makroekonomiskt stöd per region under 2001–2010

[pic]

[1] De 500 miljoner som är tillgängliga för Ukraina enligt beslutet i juli 2010 ska kombineras med 110 miljoner som är kvar från beslutet från 2002 om makroekonomiskt stöd för landet, vilket ger ett totalt stöd på maximalt 610 miljoner euro. Det innebär att det är det hittills näst största makroekonomiska stödprogrammet som beslutats. Det största makroekonomiskt stödet – en lånefacilitet på 870 miljoner euro till Ungern som beslutades 1990 – upphävdes efter utbetalningen av den första delutbetalningen på 260 miljoner euro.

[2] Säkerhetsrådets resolution UNSCR 1244.