-Moldavien: Den 13 september 2017 beslutade medlagstiftarna att ge Moldavien makroekonomiskt stöd på upp till 100 miljoner euro, varav upp till 40 miljoner euro i bidrag och upp till 60 miljoner euro i lån. Samförståndsavtalet, lånefacilitetsavtalet och bidragsavtalet mellan EU och Moldavien trädde i kraft i januari 2018. Stödet kommer att betalas ut genom tre delutbetalningar. Under 2018 stoppades den första utbetalningen på 30 miljoner euro eftersom de politiska förhandsvillkoren inte hade uppfyllts. Detta följde på ett antal oroväckande händelser, däribland ogiltigförklarandet av resultatet av borgmästarvalet i Chisinau, som var ett tecken på ett allvarligt bakslag för demokratin i Moldavien. Utbetalningarna förväntas nu i stället göras under 2019 och 2020, under förutsättning att de politiska förhandsvillkoren och de kvarvarande politiska villkoren uppfylls och att IMF-programmet är på rätt väg.

Som ett svar på den ihållande geopolitiska och ekonomiska instabiliteten i regionen har den maximala utlåningsvolymen för makroekonomiska stödlån höjts från 0,5 miljarder euro till 2 miljarder euro per år för den kvarvarande tiden av den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Kommissionen har föreslagit att bibehålla utlåningsvolymen på 2 miljarder euro per år i den fleråriga budgetramen för 2021–2027.

-Ukraina IV: Den 9 mars 2018 lade kommissionen fram ett förslag om att ge Ukraina ytterligare 1 miljard euro i makroekonomiskt stöd i form av lån genom två delutbetalningar under 2018–2019. Medlagstiftarna antog beslutet den 4 juli 2018, och det makroekonomiska stödprogrammet trädde i kraft efter att samförståndsavtalet och lånefacilitetsavtalet ratificerats av Ukrainas parlament i november 2018. Den första delutbetalningen på 500 miljoner euro gjordes i december 2018, och utbetalningen av den andra planeras till första halvåret 2019, under förutsättning att de kvarvarande politiska villkoren uppfylls och att IMF-programmet är på rätt väg.

Under 2018 godkändes nya makroekonomiska stödinsatser till ett sammanlagt värde av 1 045 miljoner euro, och 520 miljoner euro betalades ut. Närmare uppgifter om faktiskt utbetalt stöd per land och per region i slutet av 2018 finns i bilaga 1A och 1B.

2.2Enskilda insatser i mottagarländerna under 2018

2.2.1Georgien

Georgien har återhämtat sig väl efter avmattningen 2015–2016. Det kvarstår emellertid fortfarande externa sårbarheter, framför allt ett stort underskott i bytesbalansen och en stor utlandsskuld. Dessa sårbarheter förstärks ytterligare av regionala och globala faktorer, såsom riskerna i samband med en global ekonomisk avmattning.

Under 2018 beräknas Georgiens reala BNP ha ökat med 4,8 % tack vare både inhemsk och utländsk efterfrågan. Det offentliga underskottet beräknas ha minskat från 3,9 % av BNP 2017 till 3,3 % av BNP 2018 till följd av ekonomisk tillväxt och konsoliderande åtgärder. Det gjorde också att Georgien kunde minska sin statsskuld något, till 43 % av BNP 2018 jämfört med 45 % av BNP 2017. Georgiens betalningsbalans är emellertid ännu sårbar, på grund av ett minskande – men fortfarande stort – underskott i bytesbalansen (6,7 % av BNP under de första tre kvartalen 2018, vilket är en minskning jämfört med 7,5 % av BNP under samma period 2017) och en stor utlandsskuld (109 % av BNP 2018 – en minskning från 113 % av BNP 2017). Georgiens internationella reserver har ökat på senare år och uppgick till totalt 3,3 miljarder US-dollar i slutet av 2018 (vilket täcker 3,4 månaders import). Reservbehoven har emellertid också ökat, och de nuvarande reserverna ligger för närvarande under den nivå som IMF bedömer som tillräcklig.

Det var mot denna bakgrund som Georgien och IMF i april 2017 ingick en treårig (2017–2020) utvidgad överenskommelse avseende 285 miljoner US-dollar inom ramen för den utvidgade finansieringsfaciliteten (EFF – Extended Fund Facility), vilken är på rätt väg. De första tre programöversynerna avslutades som planerat i december 2017, juni 2018 och december 2018. Georgien har uppfyllt samtliga mål för dessa översyner. IMF och de georgiska myndigheterna slöt ett avtal på personalnivå om den fjärde programöversynen i maj 2019. När denna översyn avslutas kommer omkring 41,6 miljoner US-dollar att göras tillgängliga för Georgien.

Georgien bad om ytterligare makroekonomiskt stöd från EU i juni 2017. I september 2017 lämnade kommissionen in ett förslag till EU:s medlagstiftare om upp till 45 miljoner euro (10 miljoner euro i bidrag och 35 miljoner euro i lån) i ytterligare makroekonomiskt stöd till Georgien. Europaparlamentet och rådet antog beslutet i april 2018. Samförståndsavtalet, bidragsavtalet och lånefacilitetsavtalet med koppling till den pågående makroekonomiska stödinsatsen undertecknades via skriftväxling i augusti 2018.

Efter samförståndsavtalets och de åtföljande avtalens ikraftträdande i november 2018 gjordes den första delutbetalningen på 20 miljoner euro (5 miljoner euro i bidrag och 15 miljoner euro i lån) till Georgien i december 2018. Nästa steg i genomförandet av det makroekonomiska stödprogrammet kommer att bli den andra, och slutliga, delutbetalningen på 25 miljoner euro (5 miljoner euro i bidrag och 20 miljoner euro i lån), vilken planeras till mitten av 2019. Utöver de politiska förhandsvillkoren och tydliga framsteg i fråga om IMF-programmet kommer den andra delutbetalningen också att vara avhängig av särskilda politiska villkor som fastställts i samförståndsavtalet mellan Georgien och EU. Dessa politiska villkor syftar till att stärka Georgiens ekonomi när det gäller förvaltningen av offentliga medel, finanssektorn, sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor samt företagsklimatet.

2.2.2Jordanien

Syrienkrisen har fortsatt att hålla tillbaka Jordaniens ekonomi och ha en negativ inverkan på Jordaniens bytesbalans och finansiella ställning. Landets reala BNP ökade något 2018 – enligt beräkningarna med 2,1 % – vilket är samma takt som förekommit sedan 2016. Den ekonomiska tillväxten förblev alltför låg för att kunna begränsa arbetslösheten, som ökade något till 18,7 % under fjärde kvartalet 2018, från 18,5 % under fjärde kvartalet 2017 och 15,3 % under 2016. Det övergripande offentliga underskottet (inklusive bidrag) minskade till 2,4 % av BNP under 2018, delvis tack vare de finanspolitiska åtgärder som myndigheterna vidtog i början av året. Landets finansiella ställning är dock fortfarande beroende av utländska bidrag, vilka 2018 uppgick till 3 % av BNP. Den totala offentliga bruttoskulden minskade något, till 94 % av BNP från 94,3 % i slutet av 2017. Med tanke på Jordaniens låga tillväxt och ogynnsamma yttre förhållanden, måste landet erhålla större stöd från internationella och regionala givare för att kunna fortsätta minska sin statsskuld. På liknande sätt förblir underskottet i bytesbalansen, trots justeringar på senare år, mycket stort (runt 10,2 % av BNP under de första nio månaderna 2018, exklusive utländska bidrag).

Den 24 augusti 2016 godkände IMF:s styrelse en treårig utvidgad finansieringsfacilitet på 723 miljoner US-dollar (150 % av kvoten). Den första IMF-programöversynen godkändes av IMF:s styrelse i juni 2017. Till följd av förseningarna i genomförandet av de avtalade skattereformerna tog den andra programöversynen längre tid än väntat. Den godkändes slutligen den 6 maj 2019 av IMF:s exekutivstyrelse.

Den 14 december 2016 antog Europaparlamentet och rådet ett beslut om ett andra makroekonomiskt stödprogram på 200 miljoner euro i lån. Det andra makroekonomiska stödprogrammet, som läggs till de 180 miljoner euro som betalades ut under 2015 inom ramen för det första programmet, ska hjälpa Jordanien att hantera sina ökade behov av extern finansiering och budgetstöd. De ökade behoven beror delvis på instabiliteten i regionen, som bland annat inneburit att ett stort antal flyktingar från Syrien kommit till Jordanien.

Samförståndsavtalet och lånefacilitetsavtalet gällande det andra stödprogrammet undertecknades den 19 september 2017. I samförståndsavtalet fastställs ett ambitiöst reformprogram kopplat till var och en av stödprogrammets två delutbetalningar. Det ställs bland annat villkor på reformer som syftar till att i) öka insynen i skattesystemet och förbättra skatteuppbörden, ii) stärka förvaltningen av de offentliga finanserna, det sociala skyddsnätet och arbetsmarknaden, iii) underlätta investeringar och handel och iv) förbättra vattensektorns resultat.

Kommissionen verkställde den första delutbetalningen på 100 miljoner euro den 25 oktober 2017. Den andra, och slutliga, delutbetalningen på 100 miljoner euro betalades ut i juni 2019.

2.2.3Moldavien

Moldavien har upplevt en period av relativ stabilitet på senare år och har fortsatt återhämta sig från bankkrisen 2014–2015. Den ekonomiska tillväxten, understödd av en återhämtning i fråga om investeringar och en stark tillväxt inom den inhemska handeln, industrin och byggbranschen, låg på 4,0 % under 2018 (en minskning jämfört med 4,7 % 2017). De ekonomiska resultaten förväntas ligga kvar på en god nivå på medellång sikt, med stadig tillväxt, begränsad inflation och en sund finansiell situation.

Under 2018 var den årliga inflationstakten så låg som 0,9 % (under målintervallet på 5 % ± 1,5 procentenheter) tack vare den kombinerade effekten av reglerade priser och valutans kraftiga värdeökning. På medellång sikt förväntas inflationen röra sig mot den nedre änden av målintervallet. Den finansiella situationen har förbättrats betydligt på senare år. Det offentliga underskottet på 0,9 % av BNP för 2018 låg mycket under målet på 2,9 % av BNP, till följd av en bättre intäktssituation än förväntat och senareläggande av utgifter.

Underskottet i bytesbalansen fortsatte öka under 2018, till 10,5 % av BNP, på grund av den ökade importen av annat än energi som föranleddes av återhämtningen i den inhemska efterfrågan. Exporten, särskilt till EU efter införandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, ökar också stort. Remitteringarna har ökat på senare år, men ligger fortfarande under 2014 års nivåer.

Efter 2014 års kris begärde Moldavien stöd från IMF, och ett treårigt utvidgat kredit- och finansieringsfacilitetsavtal (ECF/EFF) värt 183 miljoner US-dollar godkändes av IMF i november 2016. Efter att ha slutfört den tredje programöversynen i juli 2018 bekräftade IMF att programmet i stort var på rätt väg. Efter att ett finanspolitiskt reformpaket infördes i juli 2018 uttrycktes emellertid oro, särskilt över en kapital- och skatteamnesti. IMF anser att det behövs ytterligare åtgärder för att åtgärda de förvaltningsproblem och finansiella problem som denna lagstiftning ger upphov till. Den fjärde programöversynen sköts upp i avvaktan på att den nya regeringen skulle bildas.