Meddelande till rådet om Rumäniens medelfristiga ekonomiska strategi

//

Meddelande till rådet

om Rumäniens medelfristiga ekonomiska strategi

1. Inledning

I sin sammanfattning från den 13 oktober 1999 om kandidatländernas framsteg på vägen mot anslutning rekommenderade kommissionen att anslutningsförhandlingar skulle inledas med Rumänien, förutsatt att vissa villkor uppfylldes. Kommissionen föreslog att en förutsättning för att anslutningsförhandlingar skulle kunna inledas med Rumänien - förutom att institutionerna för barnavård och barnomsorg reformeras - borde vara "att det görs en ytterligare bedömning av den ekonomiska situationen innan förhandlingar inleds formellt, i förhoppningen att landet kommer att ha vidtagit lämpliga åtgärder för att åtgärda det makroekonomiska läget".

På toppmötet i Helsingfors i december 1999 beslutade Europeiska rådet att Rumänien skulle få inleda anslutningsförhandlingar. I slutsatserna från mötet sades följande: "Det framgår att en del kandidater inte kommer att kunna uppfylla alla Köpenhamnskriterierna på medellång sikt. Kommissionens avsikt är att i början av år 2000 rapportera till rådet om vissa kandidatstaters framsteg med uppfyllandet av de ekonomiska Köpenhamnskriterierna".

I senare kontakter med Rumäniens regering klargjorde kommissionen att en fördelaktig bedömning av Rumäniens engagemang för kraftfulla insatser för att lösa de makroekonomiska problemen kommer att baseras på positiva resultat inom två områden: a) ett fortsatt framgångsrikt genomförande av de pågående kortfristiga anpassningsprogrammen som överenskommits med Internationella valutafonden och Världsbanken samt EU, och b) utformning av en medelfristig ekonomisk strategi (Medium term economic strategy - MTES), inriktad på EU-anslutning och godkänd av de rumänska myndigheterna, i nära samarbete med Europeiska kommissionen och de internationella finansiella institutionerna.

Målsättningen med MTES är att mot bakgrund av EU-anslutningsprocessen förpliktiga myndigheterna att vidta nödvändiga reformer, vilket skulle lägga en sund mikro- och makroekonomisk grund för att på nytt få igång en varaktig tillväxt och på medellång sikt kunna uppfylla de ekonomiska Köpenhamnskriterierna.

Den medelfristiga ekonomiska strategin antogs av regeringen den 16 mars 2000 och fick stöd både från partiledarna för samtliga politiska partier och från Rumäniens president. Den underbyggs av en mer detaljerad handlingsplan som antogs av regeringen i slutet av maj 2000.

Då de rumänska myndigheterna utarbetade MTES och handlingsplanen bidrog kommissionens tjänstegrenar i nära samarbete med tjänstemän från Internationella valutafonden och Världsbanken med teknisk rådgivning, huvudsakligen genom att framföra gemensamma synpunkter på de olika utkasten till strategi och handlingsplan.

Vid ett möte i rådet (allmänna frågor) den 20 mars 2000 gav kommissionen en lägesrapport och meddelade rådet att en bedömning av MTES skulle göras så snart som planerna för genomförandet (dvs. handlingsplanen) var färdiga, vilket är bakgrunden och syftet med det här meddelandet. Här sammanfattas i korthet den utveckling som lett fram till MTES och handlingsplanen, en bedömning görs av de två dokumenten och betydelsefulla frågor för framtiden tas upp, framför allt om hur genomförandet av MTES och handlingsplanen skall övervakas.

2. Den medelfristiga ekonomiska strategin och handlingsplanen. Beskrivning och bedömning.

Den medelfristiga ekonomiska strategin och handlingsplanen kompletterar varandra och har båda antagits av regeringen. MTES-dokumentet innehåller mycket breda strategiska riktlinjer. Det har utarbetats i samarbete med företrädare för politiska partier, fackföreningar, arbetsgivarorganisationer och andra företrädare för det civila samhället (bl.a. kyrkor och industriförbund). Samtidigt som regeringen antog MTES den 16 mars antog Rumäniens president, premiärminister och ledarna för de 16 största politiska partierna en politisk förklaring där de ånyo ställde sig bakom en anslutning till Europeiska unionen och förband sig att stödja MTES-dokumentets principer som en av de avgörande faktorerna i landets strävan att bli medlem i EU.

I dokumentet ges en god analys av den aktuella ekonomiska situationen och de största strukturella, institutionella och makroekonomiska svagheterna identifieras. Strategin har som långsiktigt överordnat mål att se till att Rumäniens ekonomi är redo för anslutning 2007. Fyra allmänna etappmål identifieras: 1) förtydligande av äganderätten, 2) antagande av ekonomiska bestämmelser för att fylla luckor i lagstiftningen och göra den konsekvent, 3) förbättring av den finansiella disciplinen och 4) krympning av den informella sektorn.

Dokumentet innehåller emellertid varken någon förteckning över bestämda åtaganden och åtgärder eller någon tidsplan för genomförandet. De praktiska ekonomisk-politiska åtgärderna beskrivs inte heller i detalj, vilket är typiskt för ett dokument som tillkommit genom samförstånd, och vissa viktiga politikområden nämndes överhuvudtaget inte. Exempel på områden som hade behövt en noggrannare genomgång är konkurrens, privatisering, strukturanpassning och påskyndande av privatiseringen av stora företag.

Under dessa förhållanden innebar antagandet av handlingsplanen (tillsammans med ett makroekonomiskt scenario som låg till grund för den ekonomiska strategin) i slutet av maj 2000 en stor förbättring, och var ett berömvärt försök från regeringens sida att upprätta en detaljerad och konsekvent plan för genomförande av MTES.

I handlingsplanen tar man itu med de svåra och överhängande frågorna om ekonomiska reformer på ett konstruktivt och realistiskt sätt. Den innehåller specifika ekonomiska reformer och en tidtabell för när de skall genomföras. Handlingsplanen är också förenlig med andra internationella ekonomisk-politiska åtaganden från Rumäniens sida, särskilt Internationella valutafondens standby-avtal och Världsbankens strukturanpassningslån.

Det huvudsakliga målet med handlingsplanen är att åstadkomma varaktig makroekonomisk stabilisering på 2-3 års sikt med hjälp av en disciplinerad makroekonomisk politik i kombination med strukturreformer inom företagssektorn och den finansiella sektorn. Enligt den makroekonomiska ramen bör den reala BNP-tillväxten bli 6 % 2004. Inflationen förväntas samtidigt ha minskat till 9 % i december 2004, det offentliga underskottet ha stabiliserats på en nivå kring 3 % av BNP för hela perioden 2000-2004 och arbetslösheten ha minskat till ungefär 9 % av arbetskraften till 2004. Handlingsplanen innehåller även viktiga reformer, främst när det gäller hälso- och sjukvård, pensionssystemet, utbildningen, utveckling av infrastrukturen etc., som skall hjälpa till att utveckla landets ekonomiska potential, förbereda för en EU-anslutning och klara av de utmaningar landet kommer att ställas inför på medellång och lång sikt.

I stort är den makroekonomiska politiken välavvägd. På det finanspolitiska området är handlingsplanens främsta mål att skapa bättre kontroll över de offentliga utgifterna, göra finanspolitiken mer bärkraftig och minska eftersläpningarna med betalningarna i ekonomin.

Vad penningpolitik och växelkurser beträffar understryks i handlingsplanen behovet av en stram penningpolitik på kort sikt för att man skall kunna komma till rätta med inflationen, skapa en monetär omgivning som är inriktad på stabilitet och bli i stånd att göra framsteg i fråga om nominell och reell konvergens.

Särskilt betydelsefulla och riktiga är de åtgärder som gäller reformering av den finanspolitiska sektorn och av finanssektorn, privatisering, omstrukturering av den allmännyttiga sektorn och handelspolitiken. Kraftfulla insatser i rätt tid skulle kunna ge en förstärkning av den mikroekonomiska grunden, vilket i sin tur skulle kunna skapa en förnyad sund och stabil tillväxt.

Kommissionen bedömer att de flesta av åtgärderna i handlingsplanen är ändamålsenliga, men har vissa tekniska förbehåll beträffande deras överensstämmelse med den makroekonomiska ramen. När väl åtgärderna genomförts kommer de emellertid att öka den lagstiftningsmässiga säkerheten, ge Rumänien bättre trovärdighet på finansmarknaderna både internt och externt, och därigenom hjälpa till att förbättra landets allmänna ekonomiska situation och öka befolkningens välfärd. Sådana förändringar gynnar Rumäniens arbete för att komma med i EU. Kommissionen inser att många av reformerna kommer att bli svåra att genomföra och kommer att ta hänsyn till detta i sitt ekonomiska stöd inför anslutningen.

3. Uppföljning

Den medelfristiga ekonomiska strategin och handlingsplanen som antagits av Rumäniens regering är viktiga och välkomna steg mot en mer konsekvent ekonomisk politik, som skulle främja och ge ytterligare trovärdighet åt landets EU-anslutningsarbete.

Utvecklingen över de senaste tio åren visar emellertid att det varit oerhört svårt att åstadkomma ett varaktigt och konsekvent genomförande av ekonomiska program i Rumänien. Under senare år är det just bristen på en tydlig medelfristig strategi som har varit en av huvudorsakerna till att de internationella finansiella institutionernas olika anpassningsprogram misslyckats. Dessutom visar de senaste problemen i finanssektorn tydligt att reformerna i MTES måste genomföras fullständigt och enligt tidsplanen.

De ekonomiska problemen i Rumänien är mycket stora. Kommissionen anser att ett konsekvent genomförande av MTES och handlingsplanen skulle göra det möjligt för Rumänien att inte bara förbättra befolkningens levnadsstandard, utan också att förbättra landets chanser att uppfylla de ekonomiska Köpenhamnskriterierna för anslutning till Europeiska unionen. På så sätt kan man se reformerna i MTES och handlingsplanen som en grundläggande beståndsdel i myndigheternas strategi inför anslutningen. Ett fullständigt genomförande av dessa reformer skulle ge den extra fördelen att Rumäniens kapacitet att dra till sig såväl välbehövliga utländska direktinvesteringar som medel från det internationella finansiella samfundet förbättras. Å andra sidan riskerar ett misslyckande att genomföra reformerna att negativt påverka anslutningsprocessen och Rumäniens möjligheter att uppfylla de åtaganden man gjort under anslutningsförhandlingarna.

Av dessa anledningar fäster kommissionen särskild vikt vid övervakningen av genomförandet av MTES i nära samarbete med de internationella finansiella institutionerna och medlemsstaterna. Kommissionen avser att ta hänsyn till framstegen i genomförandet av MTES och handlingsplanen i de årligen återkommande rapporterna om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning, vid de regelbundet återkommande sammanträdena mellan Europaavtalets institutioner samt när den skall ta ställning till utbetalningen av andra tranchen av EG:s makroekonomiska lån, värt 200 miljoner euro, som beviljades av rådet i november 1999.

Kommissionen avser också att göra följande:

* Inrätta ett oberoende övervakningsorgan som skall rapportera till Rumäniens regering.

* Inrätta ett internationellt granskningsförfarande, dit företrädare för Internationella valutafonden och Världsbanken inbjuds att delta tillsammans med kommissionens företrädare.

* Anordna regelbundna samråd mellan det internationella övervakningsorganet och de rumänska myndigheterna i syfte att granska genomförandet av MTES och handlingsplanen.