ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3

Den 8 februari 2013 beslutade emellertid rådet att skära ned FSE-budgeten till 1 miljard euro i den nya fleråriga budgetramen. Det är under dessa nya förutsättningar som kommissionen i sitt förslag så långt möjligt försökt beakta de ståndpunkter som under den senaste tiden antagits av rådet och behörigt utskott inom Europaparlamentet. Förslaget syftar till att inrikta FSE-åtgärderna på ett mindre antal infrastrukturer för digitala tjänster, på grundval av ett antal strikta kriterier för prioritering, och ett begränsat bidrag till bredband via finansieringsinstrument, med sikte på att få i gång privata investeringar och investeringar från andra offentliga källor än Fonden för ett sammanlänkat Europa.
2.3

Detta yttrande ger uttryck för Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ansvar att avspegla åsikterna och oron inom det civila samhället i allmänhet, ett ansvar som i detta fall förstärks genom förfarandet enligt artikel 31 i Euratomfördraget (om hälso- och säkerhetsfrågor), där kommitténs yttrande är ett prioriterat krav. Kommittén har tidigare framfört synpunkten att eftersom kärnsäkerhetsdirektiven omfattar grundläggande frågor beträffande arbetstagarnas hälsa, miljö och allmän säkerhet (insatser vid nödsituationer) som EU behandlar under EU- och EUF-fördragen finns det skäl att behandla denna fråga under dessa fördrag i stället för under Euratomfördraget. Detta skulle dessutom öka den demokratiska trovärdigheten, eftersom frågan skulle behöva medbeslutas med Europaparlamentet.
4.1

På rymdområdet har några Europeiska länder slagit sig samman i två stora organisationer: ESA och Eumetsat. ESA, som har en budget på mer än 4 miljarder euro per år och ca 2 500 anställda (2011), har utvecklat och förvaltat en mängd miljösatelliter (ERS, Envisat, Cryosat, SMOS, GOCE, SWARM), och utvecklat de meteorologiska satelliterna Meteosast, Meteosat Second Generation och Met-OP. Dessutom lagrar och distribuerar ESA uppgifter från en lång rad uppdrag som utförts av andra partner (third party missions). Eumetsat, Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter, med en årlig budget på ca 300 miljoner euro och en personal på 280 anställda (2011), är specifikt inriktad på att ta fram och sprida meteorologiska uppgifter.
4.3

Flera studier – varav vissa genomförts på uppdrag av kommissionen, t.ex. "Study on regulatory options on future market opening in rail passengers transport" – har gett skilda och motstridiga resultat och visar därför inte på någon enhetlig lösning på problemen när det gäller utnyttjandegrad, turtäthet och utvecklingen med avseende på offentligt stöd och produktivitet.
2.6

Eftersom detta folkrättsliga åtagande om fördelning av nyttan från 1992 ännu inte hade genomförts beslutade stats- och regeringscheferna vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 att förhandla fram en internationell ordning för att främja och skydda en skälig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid användning av genetiska resurser ("an international regime to promote and safeguard the fair and equitable sharing of benefits arising out of the utilization of genetic resources") inom ramen för konventionen om biologisk mångfald (Punkt 42 o i tillämpningsplanen ("Plan of Implementation")).
BILAGA

till yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag, som fått mer än en fjärdedel av de avgivna rösterna, avslogs under plenarsessionen:

Punkt 2.5

Ändra enligt följande:

”Det finns en annan typ av ’energiöar’som är förenad med svårigheter att bygga ut sammankopplingarna vars ökaraktär i huvudsak har sitt ursprung i 1900-talets historia. Den iberiska halvön är fortfarande i princip en energiö eftersom man under de senaste 20 åren inte har lyckats slutföra sammankopplingarna Franco respektive Salazar prioriterade självständighet i fråga om nätverkspolitiken, t.ex. vad gäller transportnäten, bl.a. järnvägar, och elnäten, som har mycket begränsade externa förbindelser, framför allt med resten av den europeiska kontinenten via Frankrike. Denna situation har inte helt kunnat rättas till under de senaste 20 åren på grund av lokal opposition mot olika projekt för att förstärka de nät som korsar Pyrenéerna. Problemet håller på att lösas – en ny likströmsledning kommer inom kort att möjliggöra ökade förbindelser med det sydvästra Medelhavsområdet. Men utöver den förbättrade sammankopplingen mellan Frankrike och Spanien (som kommer att innebära att transiteringskapaciteten går från 1 400 till 2 800 MW) kommer det troligtvis att inom de kommande åren behövas andra möjligheter till energiöverföring mellan den iberiska halvön och resten av den europeiska kontinenten. Målet är att förfoga över en överföringskapacitet på 4 000 MW senast 2020, bl.a. genom en ny anslutning för el vid Atlantkusten, och detta mål bör stödjas. Projektet bör ingå i den förteckning över projekt av gemensamt europeiskt intresse som ska fastställas i förordningen om riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet.”
2.1

Enligt Internationella rådet för havsforskning (International Council for the Exploration of the Sea, Ices) överfiskades torskbestånden i Östersjön i början av 2000-talet. I Ices delområden 25–32 medförde fiskedödlighetstalen för Östersjöns östra torskbestånd att beståndet minskade så kraftigt att det riskerade att kollapsa. I Ices delområden 22–24 var situationen något bättre för Östersjön västra torskbestånd, men avkastningen från beståndet låg klart under den långsiktiga potentialen. Av denna orsak antogs rådets förordning (EG) nr 1098/2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden den 18 september 2007. Målet var att säkerställa att torskbestånden i Östersjön kan utnyttjas på ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt.
5.18

Till en början kommer det förmodligen att vara lättare att ta sig in i vissa marknadssektorer än i andra. Med tanke på dagens begränsade räckvidd och uppladdningstiderna kommer elfordonen åtminstone till en början att lämpa sig mer för korta resor inom städer och lokalt än för längre resor. På samma sätt kommer det att vara lättare att tillhandahålla uppladdningsfaciliteter i hem där det finns garage eller åtminstone privata parkeringsplatser. De tidiga marknadsföringsinsatserna kommer därför förmodligen att riktas in på hushåll som har sådana faciliteter, som kan tänka sig att köpa ett elfordon som en andra (mindre) bil för att använda den lokalt medan de har kvar en större bil med förbränningsmotor eller en hybridbil för längre resor med större last. Även för sådan användning antyder dock just påbörjad forskning att begränsad körsträcka och lång laddningstid inverkar negativt på spridningen. För att undvika att elfordon begränsas till några få och små nischmarknader, är det därför viktigt att man redan från början har en långtidsvision om en mer fullständig övergång som gör elfordonen till ett attraktivt alternativ för alla användare och för alla resor.
3.6

EESK välkomnar därför att kommissionen så grundligt går in i TEEB-rapporten (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) och lägger fram så tunga argument om den ekonomiska betydelsen av den biologiska mångfalden. Kommittén måste dock varna för en alltför kraftig betoning av det ekonomiska värdet av den biologiska mångfalden. Detta av följande skäl: — Det finns många viktiga skäl till att bevara den biologiska mångfalden som man inte kan eller bör värdera i pengar, t.ex. ”naturens egna rättigheter”, skapelsetanken, den kulturella betydelsen av mångfalden eller helt enkelt det att man identifierar sig med naturen. — Vi får inte hamna i en situation där man bedömer nödvändigheten av att bevara en viss art endast utifrån dess beräknade ekonomiska värde.
4.2.3

Offentlig finansiering – Icke-statliga organisationer har under många år arbetat för att få tillgång till offentlig finansiering, och detta har resulterat i att det i dag formellt finns relativt omfattande medel tillgängliga för icke-statliga organisationer på lokal nivå (i budgeten för lokala myndigheter, cirka 883 900 euro (14)) och på nationell nivå (via parlamentsutskottet för tilldelning av medel till icke-statliga organisationer, cirka 200 000 (15) euro, och via utskottet för fördelning av en del av lotteriintäkterna, cirka 3 440 000 euro (16)). Vissa ministerier har också avsatt särskilda medel för organisationer inom deras respektive områden (17). Sammantaget skulle dessa medel kunna bidra stort till utvecklingen av det civila samhället. På grund av att den största andelen av finansieringen går till ett begränsat antal områden där icke-statliga organisationer är verksamma, särskilt via den största fonden för lotteriintäkter (18), och genom att det generellt sett saknas insyn i utskottets arbete samt att utskottet gjort sig skyldigt till allvarliga fel vid fördelningen av medlen (19) når dessa medel i praktiken emellertid inte de flesta av de aktiva och verkliga icke-statliga organisationerna eller de program som syftar till att öka demokratin i samhället. Förordningen om tilldelningen av dessa medel utarbetades av en arbetsgrupp bestående av regeringstjänstemän och företrädare för icke-statliga organisationer och antogs av regeringen 2008. Förordningen utgör en stabil ram, men tillämpningen är fortfarande föremål för mycket manipulation, vilket är djupt oroande (20). En ny sektorsövergripande grupp kommer att inrättas 2010 för att ta fram nya förordningar i ett försök att komma till rätta med dessa problem.
4.3

Programmets specifika mål, numeriska data, fondernas fördelning (2) etc. kan sammanfattas som följer: — Forskning och innovation prioriteras (86 miljarder), vilket motsvarar 25 % av de tilldelade resurserna. — 15 miljarder tilldelas tjänster och infrastruktur. — 27 miljarder (1,8 %) till stöd till små och medelstora företag. — 26 miljarder till utbildning och fortbildning. — Politikinsatser till stöd för sysselsättningen, särskilt av ungdomar, kvinnor, invandrare etc. — Stöd till människor som lever under existensminimum som inte lyckas ta sig in på arbetsmarknaden. — 102 miljarder tilldelas miljö och hållbar utveckling.
—

under denna period fortsätter att sänka maximipriserna för samtal per minut med 0,03 euro per år,
—

”Implementing the new methodology for product market and sector monitoring: Results of a first sector screening” (SEC(2007) 1517),
4.3

Kommissionen nämner endast den allmänna principen att länder som har hög BNP per capita bör göra större åtaganden om utsläppsminskning, medan länder med en lägre BNP per capita inte bör omfattas av lika strikta åtaganden. Det är dock möjligt att det i olika länder med – relativt sett – lika hög BNP per capita kan krävas olika omfattande insatser för att de ska nå samma resultat i fråga om utsläppsminskning. Innan man fastställer hur insatserna ska fördelas måste man göra en bedömning av de särskilda villkoren i varje enskilt land, kostnaderna för att minska utsläppen och inverkan på landets konkurrenskraft och utveckling. Beslutet om gemensamma insatser bör leda till lika stora relativa kostnader för utsläppsminskningen i förhållande till de enskilda ländernas BNP.
3.2

Det har gjorts en rapport för att utvärdera genomförandet av målen och vilket genomslag de fått under perioden 2002–2006 (8). Under denna period fick EU tio nya medlemsstater. I brist på statistik och information har man i denna utvärdering inte tagit hänsyn till den situation som rådde i de tio nya medlemsstaterna och den nya strategin utarbetades på grundval av uppgifter från 1999. EESK beklagar därför att kommissionen – trots att de nya medlemsstaterna trädde in i EU i mitten av föregående period och möjligheten alltså fanns – inte valde att använda sig av en successiv planering där man hade kunnat modifiera strategin efter hand.
7.2

Konsumentexponering härrör i första hand från användningen av enkomponentskum som säljs i sprejburkar till hemmasnickare, som använder skummet för att fylla i oregelbundna hål i gips eller tegel eller för att täta runt nyinsatta dörrar eller fönster. Den totala försäljningen inom denna sektor uppgår till ca 10 000 ton metylendifenyldiisocyanat per år. Detta räcker för att framställa omkring 36 miljoner sprejburkar per år till allmänheten och ytterligare 134 miljoner sprejburkar per år till fackfolk. Alternativa produkter – t.ex. glasfiber som tätning runt fönster – är svårare att använda och skulle innebära andra problem.
SV Europeiska unionens officiella tidning C 162/85

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer (omarbetad version)”

KOM(2007) 736 slutlig – 2007/0259 (COD)

(2008/C 162/18)

Den 10 januari 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 175 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer (omarbetad version)”

Eftersom kommittén till fullo står bakom förslaget och redan har framfört sin ståndpunkt i denna fråga i yttrandena CES 1235/1988, som antogs den 24 november 1988 (1), och CES 887/1996, som antogs den 10 juli 1996 (2), beslutade EESK under sin 442:a plenarsession den 13–14 februari 2008 (sammanträdet den 13 februari) med 133 röster för, 2 röster emot och 3 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget och hänvisa till ståndpunkterna i ovannämnda dokument.

Bryssel den 13 februari 2008 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Dimitris DIMITRIADIS

(1) Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Proposal for a Council Directive on the contained use of genetically modified microorganisms” – KOM(1988) 160 slutlig (EGT C 23, 30.1.1989, s. 45).

(2) Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Proposal for a Council Directive amending Directive 90/219/EEC on the contained use of genetically modified micro-organisms” – KOM(1995) 640 slutlig (EGT C 295, 7.10.1996, s. 52).
6.6.3

Västeuropa har upplevt en betydande ökning av rapporterade fall av tuberkulos. Denna ökning sägs, åtminstone till en del, ha ett samband med migration från fattigare länder. I den senaste epidemiologiska rapporten från Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar påpekas att ”fall av utländskt ursprung” svarade för 30 % av samtliga rapporterade fall i de 25 medlemsstaterna (se The First European Communicable Disease Epidemiological Report, Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar, 2007). Vissa fall av tuberkulos kan ha ”importerats”, men man kan också konstatera att invandrare ofta lever i trångboddhet under dåliga boendeförhållanden och arbetsförhållanden, vilket ökar risken för spridning av luftvägsinfektioner. Invandrare tenderar också att vara överrepresenterade bland de hemlösa.
2.11

Undersökningen ”Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network” beställdes av kommissionen och färdigställdes i början av 2007 (3).
5.2

Utbildningen delas in i två huvudkategorier. Den ena befinner sig på gemenskapsnivå och finansieras via gemenskapsbudgeten, medan den andra befinner sig på nationell nivå och till största delen finansieras av de berörda medlemsstaterna. Termen ”utbildning ”omfattar ren”fortbildning” (det vill säga utbildning i särskilda frågor av teknisk, rättslig eller administrativ karaktär under ledning av specialister på området), seminarier (som vanligtvis spänner över flera områden och är öppna för deltagare från olika länder) och personligt utbyte (enskilda personer eller grupper).
4.2.5

Brandsläckningsskum: Fluorerade ytaktiva ämnen har under många år använts i brandsläckningsskum avsett för speciella ändamål. PFOS-relaterade ämnen har i stor utsträckning ersatts i nya typer av brandsläckningsskum som tillverkats för att ersätta de lager som använts vid släckning av bränder eller för att bygga upp lager för nyutvecklade områden, flygplatser, raffinaderier och kemifabriker, fartyg och oljedepåer. Hälso- och miljökonsekvenserna av dessa ersättningsprodukter har ännu inte utvärderats till fullo. Allt brandsläckningsskum måste säljas med 15–20 års garanti, eftersom de i idealfallet aldrig kommer att användas. Det finns därför fortfarande avsevärda lager av brandsläckningsskum som innehåller PFOS, och det är en central fråga hur man gör sig av med dessa lager. De ytaktiva ämnena måste få det vattenbaserade skummet att snabbt spridas över ytor bestående av brinnande kolväten (och inte sjunka ner under dessa ytor) för att kunna strypa syretillförseln och förebygga återtändning. Både det ytaktiva ämnet och skummet måste vara stabila under extrema användningsförhållanden och båda måste vara motståndskraftiga mot oxidering. Normerna för brandsläckningsskum fastställs av nationella och internationella organ för olika brandscenarier. Det finns centrala lager av treprocentigt eller sexprocentigt koncentrat för distribution och utspädning på platsen för eldsvådan. Det kan krävas stora mängder vilket innebär att problemen med hanteringen av avrinningen efter eldsvådan kan vara avsevärda. Avrinningen är oundvikligen kontaminerad av de produkter som brunnit, av biprodukter från okontrollerad förbränning av kol vid låga temperaturer (polyaromatiska kolväten (PAH) och dioxiner) samt av skummets beståndsdelar. En eldsvåda som ägde rum nyligen i ett lager i Buncefield, Storbritannien, resulterade till exempel i 20 miljoner liter kontaminerat avfall. Förbränning vid hög temperatur är det enda säkra tillvägagångssättet, men det är ineffektivt och kostsamt om huvuddelen av restmaterialet är vatten. De årliga utsläppen i miljön är därför svåra att bestämma eftersom de beror på antalet eldsvådor, brandens omfattning och övriga omständigheter, och i synnerhet på i hur hög grad avrinningen kan begränsas genom fördämningar. SCHER har angett en årlig siffra för EU på mindre än 600 kilo och noterat att den kanske är i överkant. EESK instämmer i SCHER:s åsikt att de befintliga lagren av PFOS-baserat skumkoncentrat inte bör förbrännas förrän alternativen har utvärderats fullt ut. EESK rekommenderar därför att erforderliga konsekvens- och riskanalyser genomförs så snart som möjligt och att kvarvarande PFOS-baserat skum endast används där det är absolut nödvändigt och på platser där avrinningen kan kontrolleras genom fördämningar. Kommissionen bör arbeta tillsammans med branschen och med nationella behöriga myndigheter för att säkerställa att det finns lämpliga metoder för att ta hand om de stora mängder avfall som genereras. Med tanke på de många osäkra faktorerna anser EESK att det inte är möjligt att fastställa en tidsgräns för detta undantag men att det finns all anledning att lösa kvarvarande frågor så snabbt som möjligt.
3.2

Initiativ som tagits av industrin, i vissa fall tillsammans med myndigheter a. Programmet Business Anti-Smuggling Coalition Programme. b. Samförståndsavtal om e-handel (Memorandum of Understanding on Electronic Business) c. Resolution från IRU (Internationella vägtransportunionen) om säkerhet inom vägtransporter. d. IRU:s riktlinjer för vägtransportsäkerhet. e. IRU:s säkerhetsplan (Standard Security Plan), som är under utarbetande. f. Programmet Operation Safe Commerce (OSC). g. Initiativet Smart and Secure Tradelanes.
1.7

Kommissionens lagstiftningsförslag skiljer sig från meddelandet av den 14 juli 2004 på följande punkter: — Perioden löper till och med regleringsåret 2014–2015. — Minimipriset för sockerbeta minskas med 42,6 % under två regleringsår (till 25,05 euro per ton), möjligen med ytterligare en sänkning på 10 % som kan uppnås genom branschavtal. — Referenspriset på socker sänks med 39 % under fyra regleringsår (till 385,5 euro per ton) medan nettoreferenspriset sänks under två regleringsår (skillnaden består av avgifter till omstruktureringsfonden). — Produktionsavgiften på 12 euro per ton kvotbelagt socker delas lika mellan odlarna och tillverkarna. — A- och B-kvoterna slås samman till en enda kvot medan en tilläggskvot på 1 miljon ton fördelas mellan medlemsstater i vilka det produceras C-socker, mot en avgift på 730 euro/ton inom tilläggskvoten. — Ordningen för omstrukturering föreslås löpa över fyra år, därefter möjligen en procentuell minskning av kvoten. — Kvoterna för isoglukos höjs till 100 000 ton per år under en period på tre år. — Regler för styrning av marknaden, vilka gäller överföring av socker utöver kvoten, eventuellt återtag av kvotbelagt socker som överstiger marknadens behov och eventuellt stöd till privat lagring då marknadspriserna sjunker under referenspriset. — En möjlighet för den kemiska sektorn och läkemedelssektorn att få tillgång till socker utöver kvoten, i likhet med sektorn för jäst och alkohol, i fall då det uppstår svårigheter att erhålla en särskild tullkvot. — Fram till 2009–2010 kvarstår en leveransgaranti för raffinaderier som uppgår till deras sedvanliga behov. — Förslaget begränsar inte importen av socker till små och medelstora företag från 2009–2010. — I fråga om export förbjuder förslaget utförsel av socker utöver kvoten och tillåter inte export av kvotbelagt socker utan utjämning. — Möjligheten att överföra kvoter på EU-nivå har slopats av kommissionen i likhet med den procentuella minskningen av kvoterna med 2 800 000 ton under fyra år. En omstruktureringsplan har utarbetats. Planen finansieras genom avgifter på kvoter för socker, isoglukos och inulin. Mer än 50 % av sockerkvotsavgifterna finansieras av odlarna genom en sänkning av priset på sockerbeta. — Omstruktureringsfonden skall ge stöd till socker-, isoglukos- och inulintillverkare som inte utnyttjar sina kvoter, lägger ner sin produktion och nedmonterar sina anläggningar som gradvis minskar beroende på vilket år verksamheten upphör. — Kommissionen bedömer att omstruktureringsfonden kommer att omfatta upp till 6 160 miljoner ton kvotbelagt socker och uppgå till totalt 4,2 miljarder euro. — Kompensationsstödet motsvarar 60 % av inkomstbortfallet till följd av sänkningarna av priset på sockerbetor och betalas ut som frikopplat stöd till odlare av sockerbetor och cikoria med hänsyn till beloppen per hektar som avsatts för A- och B-produktion i en medlemsstat. — Valet av referensperiod som anslås för fördelningen skall göras av medlemsstaterna. — Budgeten för direkt stöd till odlarnas inkomster uppgår till 907 miljoner euro under 2006–2007 och till 1 542 miljoner euro från och med 2007–2008.
3.16

Kommittén betraktar inte lotstjänster som en rent kommersiell tjänst. Lotstjänsterna kräver komplexa tekniska kunskaper, lokalkännedom som i vissa fall utvecklats under en längre tid och kapacitet att beroende på de produkter som transporteras garantera transporternas säkerhet med avseende på befolkning och miljö. Dessa tjänster i allmänhetens intresse är alltså inte i huvudsak av kommersiell natur, även om uppdragen ofta går till privata företag under hamnmyndighetens kontroll, och borde därför uteslutas från tillämpningsområdet. Detta hindrar inte hamnarna från att – vilket redan är fallet – utfärda lotstjänsttillstånd till kaptener vars erfarenhet och lokalkännedom gör det möjligt för dem att utan assistans styra sina fartyg in till kaj. Med tanke på säkerheten för andra fartyg, anläggningar, personer som arbetar i hamnen och befolkningen i omgivande områden bör man ta hänsyn till att många fartyg transporterar farliga ämnen.
1.5

Vi är överens med kommissionen om att den globala marknadsekonomin har haft många positiva effekter, har en stor produktiv potential för ekonomisk, politisk och social utveckling och har skapat fler och bättre arbetstillfällen. Vi instämmer också i de slutsatser som dras av Världskommissionen för globaliseringens sociala dimension (World Commission on the Social Dimension of Globalisation, WCSDG): Åtgärder för öppnande av marknader och finansiella och ekonomiska överväganden har dominerat och man har hittills bortsett från deras sociala konsekvenser. Dessa regler och denna politik har skapats av ett system för global styrning som inte är tillräckligt lyhört för de svagare aktörernas intressen och behov.