EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 9.11.2011 
SEK(2011) 1318 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
 
om inrättande av ett åtgärdssprogram för tu ll- och skattefrågor i Europeiska unionen 
för perioden 2014-2020 (Fiscus) och om up phävande av beslut nr  1482/2007/EG och nr 
624/2007/EG 
{KOM(2011) 706 slutlig} 
{SEK(2011) 1317 slutlig}  
 
EN 1   EN DEL I: TULLSEKTORN  
1. PROBLEMFORMULERING  
Världsekonomin är stadd i förändring, vilk et leder till nya typer av problem för 
tullmyndigheterna. Tullunionen och dess st ödinstrument måste anpassas till dessa 
förändringar.  
Problem 1:  Tullmyndigheterna belastas med a llt större handelsvolymer och har 
svårigheter att tillämpa åtgärder för att väga underlättande av handel mot handelskontroll.  
Den internationella handeln hade i mitten av 2010 åter nått upp till nivån före recessionen, 
och väntas fortsätta att växa. Detta speglas i en tydlig tillväxt  av antalet försändelser och 
tulldeklarationer . 
Till följd av globaliseringen får EU en allt stö rre del av sina insatsvaror från den övriga 
världen. Nya affärsmodeller som e-handel oc h e-affärer förändrar handeln och gör 
företagsverksamheten mer komplex. Dessa förändringar kräver lämpliga 
tullkontrollåtgärder .  
Problem 2:
 Klyftor i fråga om kunskaper, kompet ens, resurser samt erfarenhet och 
bästa arbetsmetoder  
Tullmyndigheterna står i första ledet när det handlar om att skydda liv, hälsa och miljön . Allt 
eftersom sådana insatser blir vanligare och vi ktigare ökar kravet på tullmyndigheterna att ta 
på sig ytterligare specialuppgifter.  
Allmänhetens säkerhetsförväntningar har också öka t. Särskilda strategier för intern säkerhet 
har lett till att tullen fått en omfattande säkerhetsagenda  att genomföra. Tullen har en 
komplex uppgift i att samarbeta med många andra myndigheter och organ och samtidigt 
skaffa och använda särsk ild teknisk utrustning.  
I dag saknar tullmyndigheterna ofta kunskap, resu rser och erfarenhet på båda ovan nämnda 
områden för att utföra dessa uppgifter effektivt.  
Problem 3:  Osamordnad och ineffektiv  tillämpning av EU:s po litik i fråga om säkerhet  
Med tanke på den pågående moderniser ingen har tullmyndigheterna ansvar för 
genomförandet av EU:s lagstiftningen på säkerhetsområd et, och den är inte alltid direkt 
förenlig  med befintliga förfaranden och processer. Det försvåra r genomförandet och leder till 
osamordnade och ineffektiva rutiner.  
Problem 4:  Brister i enhetligt genomförande av EU-lagstiftningen i de 27 olika 
tullmyndigheterna i EU  
Det har varit svårt att uppnå ett enhetligt genomförande av tullagstiftningen och 
arbetsmetoderna.  Det faktum att det finns 27 olika förf aranden och processe r leder ofta till 
dålig effektivitet och snedvriden konkurrens. Detta undergräver unionens ekonomiska 
intressen  och förhindrar ett effektivt skydd av samhället . På lagstiftningsområdet försökte 
 
EN 2   EN man åtgärda detta genom antagandet av en  moderniserad tullkodex för gemenskapen1 och ett 
beslut om genomförandet av elektroniska tullsystem2 år 2008. 
Problem 5:  Svårigheter med ett enhetligt genomförande av sammankopplade IT-system  
Trots att medlemsstaternas förvaltningar har ti llgång till ett Europaövergripande säkert nät 
(CCN/CSI3) som stöder de viktig aste elektroniska tullsysteme n, har tullunionen ändå problem 
med driftskompatibilitet och onödigt komplicerade system . Företagen måste koppla upp 
sig mot en rad olika system i de medlemsstater  där tullverksamheten ge nomförs.  Detta ökar 
den administrativa bördan och kostnaderna för efterlevnad. Informationsutbyt med 
tredjeländer  kräver också utveckling av säkra, samstämmiga och EU-övergripande IT-
lösningar.  
Problem 6:  Tyngre och allt ohållbarare bördor för vissa av EU:s tullmyndigheter i 
samband med genomförandet av strategier i unionens intresse  
Medlemsstaterna har olika stora bördor i fråga om kontrollen av säkerheten. Skillnaderna är 
särskilt stora i fråga om investeringar i infrastruktur, kapacitetsutveckling och teknik .  
2. MÅL 
Allmänt mål:  Att ge stöd till EU:s tullmyndigheter genom öka samarbete mellan deltagande 
länder, deras tullmyndigheter, tjänste män och övriga berörda parter.  
Följande särskilda mål har fastställts:  
1. Att stödja EU:s tullmyndigheter i deras uppgift att underlätta laglig handel genom 
automatisering och effektivisering av tull förfaranden (koppling ti ll problemen 1, 3, 4 
och 5). 
2. Att stödja EU:s tullmyndigheter med att öka de europeiska företagens 
konkurrenskraft och förbättra skyddet av allmänheten och miljön (koppling till problemen 2, 3, 4, 5 och 6). 
3. Att stödja EU:s tullm yndigheter med att skydda EU :s och medlemsstaternas 
finansiella och ekonomiska intressen (kopplat till problemen 4, 5 och 6). 
4. Att stödja utvecklingen, genomförandet och tillämpningen av EU-lagstiftningen och 
initiativ för att förstärka EU:s tullm yndigheter och göra dem effektivare och 
enhetligare. (Kopplat till pr oblemen 1, 2, 3, 4, 5 och 6). 
De operationella målen är följande: 
1. Att identifiera, utveckla och tillämpa bä sta arbetsmetoder inom alla områden av 
tullens olika förfaranden. 
2. Att främja en EU-täckande elektronisk tullmiljö. 
                                                
 
1 Förordning (EG) nr 450/2008,  23.4.2008, EUT L 145, 4.6.2008. 
2 Europaparlamentets och rådets beslut nr 70/2008/E G av den 15 januari 2008 om en papperslös miljö för 
tullen och handeln 
3 CCN/CSI = Gemensamma kommunikations nätet/Gemensamma systemgränssnittet. 
 
EN 3   EN 3. Att dela information och kunskap för att främja organisationen av tullkontroller. 
4. Att främja tullsamarbete inom EU och med tredjeländer och samarbete mellan tull 
och andra offentliga myndigheter och tredjeparter. 
5. Att skapa gemensamma insatser och arbe tsgrupper för gemensamt genomförande av 
specifika operationella uppgifter.  
6. Att främja en harmoniserad modernisering av EU:s tullunion.  7. Att främja och övervaka tillämpningen av EU:s lagstiftning och politik så att den 
tolkas korrekt och t illämpas enhetligt. 
8. Att utveckla kunskap och kompetens. 9. Att garantera adekvat tillgång till infrastrukt ur för övervaknings- och 
kontrolluppgifter. 
2.1. Behov av ingrepp på EU-nivå 
Tullunionen är EU:s exklusiva behörighet, vilket innebär at t medlemsstaterna redan har 
kommit överens om att åtgärder på tullområdet bäst genomförs på EU-nivå. EU:s rättsliga 
ramar räcker inte för att ensamma ga rantera att tullunione n fungerar korrekt. Stödåtgärder 
enligt tullprogrammet  garanterar att EU:s tullagstiftning tillämpas samstämmigt och 
harmoniserat . Mycket av verksamheten inom tullu nionen är dessutom gränsöverskridande 
och kan därför inte skötas effektivt av enskilda medlemsstater.  
Solidaritet och delat ansvar  är grundprinciperna för tullun ionens finansiering. EU måste 
ingripa för att skydda EU:s geme nsamma bästa om EU:s behov (t .ex. av säkerhet) inte kan 
tillgodoses adekvat av enskilda medlemsstater. EU :s insatser tar sig formen av gemensam 
finansiering av teknisk kompetensutveckling .  
2.2. Mervärde för EU  
Det främsta mervärdet i ini tiativet till programmet Tull 2020, som bygger vidare på Tull 
2013-programmet, är att det utl ovar konkreta resultat med EU-öve rgripande effekt som inte 
hade kunna uppnås lika effektivt i de enskild a medlemsstaterna. Programmet kommer att 
(a) främja effektiviteten  i det operationella arbe tet hos medlemsstaternas 
tullförvaltningar och leda till stordriftsfördelar, 
(b) leda till att EU:s tullunion fungerar effektivt och enhetligt  genom nätverk, 
synergier av bästa praxis, gemensamt resursutnyttjande och plattformar för 
utveckling av samarbete och fört roende mellan förvaltningar.  
EU är därför bäst lämpad att agera  för att främja tullunionens strategi. 
3. A
LTERNATIV  
I konsekvensbedömningen har fem alternativ analyserats. 
 
EN 4   EN 3.1. Alternativ 1: Grundscenario – Ingen förändring 
Grundscenariot är att programmet Tull 2013 fortsä tter utan ändringar i fråga om finansiering, 
mål eller tillgängliga instrument. I det scenariot skulle programmet stödja samma 
verksamheter och verktyg som tidigare. 
3.2. Alternativ 2: Ökat stöd till EU:s rätts liga skyldigheter som den moderniserade 
tullkodexen  
Detta alternativ grundas på grundscenariot oc h tar upp de nya behov som uppstår till följd av 
utvecklingen av EU:s tullsystem.  Detta alternativ innebär att det satsas mer på att uppnå de 
operationella målen 2, 4, 5, 6 och 8. 
Alternativet utgår från att de nuvarande europeiska informationssystemen  bibehålls och att 
nya system tas i drift i enlighet med EU:s tu llagstiftning genom ett stegvis införande av en 
mer gemensam IT-utvecklingsmodell  och modernisering av styr elsemodell, arkitektur och 
teknik. 
Alternativet omfattar även extraverktyg för innovativa gemensamma åtgärder  som ska 
bidra till att uppnå målen. Samarbetet inom EU ska strömlinjeformas , både internt och med 
internationella aktörer, ge nom ökad gemensam fortbildning och upprättandet av EU-
expertgrupper. Det ger stöd till gemensamma aktiviteter  mellan tullen och andra 
myndigheter för att utvidga den gemensamma riskhanteringen  på skattefriområden.  
Alternativ 2 skulle få större effekt  i form av stöd till alla fast ställda mål än alternativ 1, 
eftersom det omfattar ökat samarbete (både IT och mellan personal) .  
3.3. Alternativ 3: Alternativ 2 med ekonomiskt  stöd till teknisk ko mpetensutveckling  
Detta alternativ utökar alternativ 2 med ett ekonomiskt stödprogram  som ger 
medlemsstaterna möjlighet att begära stöd till inköp av utrustning för kontrollverksamhet i 
syfte att tillgodose behovet av snabbare och smidigare kontroller mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. Alternativ et medför en betydande budge tökning jämfört med alternativ 
2.  
3.4. Alternativ 4: Alternativ 2 med maximalt delad IT-miljö 
Detta alternativ innebär att man i större utsträckning delar utvecklingen och driften av 
gränsöverskridande IT-system. Det ger offe ntliga myndigheter möjlighet att utveckla och 
införa systemen för ett EU-övergripande elektroniskt tullsystem, och företagen möjlighet att ansluta sig till dessa system.  
Jämfört med alternativ 2 ger detta tullmyndigheterna möjlighet at t utvidga sin kapacitet att 
dela gemensamma utvecklingar på alla områden i sin verksamhet. Det skulle erbjuda lösningar för att införa sammankopplade IT-s ystem som påskyndar tullförfarandena på ett 
lämpligt sätt. 
3.5. Alternativ 5: Avslutande av programmet 
Detta alternativ skulle innebära att tullprogr ammet lades ned, och att ingen mer finansiering 
av driften av befintliga eller nya gränsöverskridande IT-system skulle tillhandahållas, och inte 
heller för gemensamma åtgärder eller gemensam fortbildning. 
 
EN 5   EN 4. KONSEKVENSBEDÖMNING  
Konsekvensbedömningen utgår från grundscenariot so m riktmärke. Primärt har alla a lternativ 
konsekvenser för de offentliga myndighete rnas funktion, men sekundära konsekvenser för 
företag och konsumenter har också identifierats. 
4.1. Alternativ 1: Grundscenario – Ingen förändring 
I detta scenario har tullunionen mycket begränsa de möjligheter att ta itu med nya problem och 
nya genomförandebehov för framtida EU-lagstiftn ing. Detta leder till a llvarliga brister.  
Om inte målen omfokuseras och ytterlig are nya verktyg och ökad finansiering 
tillhandahålls kommer tullprogrammet inte  längre att kunna reagera adekvat på 
framtidens problem.  
Grundscenariot kommer sannolikt att innebära att inga adekvata lösningar kan tas fram för 
den ständiga utvecklingen på strateginivå oc h de nuvarande bristerna i tolkningen av EU-
lagstiftningen och i dess genomförande, och a tt problemet med bristande harmonisering av 
förfarandena inte kan lösas.  
Grundscenariot möjliggör INGEN effektiv IT-satsning, och inte heller ökat tullsamarbete 
eller gemensamt utnyttjande av resurser, expertis  eller kunskap för att hjälpa medlemsstaterna 
med deras operationella uppgifter.  
De problem  som tullen står inför förvärras  sannolikt om programmet fortsätter utan ändring. 
Detta skulle påverka EU:s budget (ekonomisk kons ekvens) och ha allvar liga följder för EU:s, 
allmänhetens och miljöns säkerhet. 
4.2. Alternativ 2: Ökat stöd till EU:s rätts liga skyldigheter som den moderniserade 
tullkodexen  
Detta alternativ hjälper medl emsstaternas tullmyndigheter att skydda EU:s och 
medlemsstaternas finansiella och ekonomiska intressen  genom ökat tullsamarbete. 
Effektiv insamling av tullavgifter får dire kta följder för EU:s budget och de nationella 
budgetarna. Indirekt påverkar det inkomstf ördelningen och produktionen av kollektiva 
nyttigheter.  
De stordriftsfördelar som uppnås genom effektivare delad utveckling  för TEIT-systemen 
kommer att minska kostnaderna  för medlemsstaternas offentliga förvaltningar. 
Gemensamma IT-lösningar har också att göra med harmoniserade gränssnitt för handlare.  
Laglig handel underlättas av snabbare automa tiserade förfaranden och kontrollåtgärder. Den 
därav följande minskningen av den administra tiva bördan påverkar också kostnaderna 
ekonomiska aktörer och konsumenter. Ökat samarbete  bidrar till bättre skydd av de 
finansiella intressena4. 
Ökat samarbete  mellan tullmyndigheter och med andra myndigheter kan främja ett effektivt 
införande och samstämmig tillämpning av lagstiftning , exempelvis säkerhetslagstiftning 
för produkter som importeras till EU eller imma teriell äganderätt. Smidigare samarbete kan 
stänga luckorna i leveranskedjans skydd. Utveckling av gemensamma prioriterade 
                                                 
4 Tematisk rapport från generaldirektoratet för budget  om medlemsstaternas strategier för tullkontroll i 
samband med kontrollen av traditionella egna medel.  
 
EN 6   EN kontrollområden  kan främja korrekt kontroll av  EU:s gränser och bidra till skyddet av 
allmänheten och miljön mot de risker so m den internationella handeln medför.  
Tullmyndigheter skulle bli mer effektiva  i sina ingripanden, och EU-samarbetet för att 
bekämpa miljöbrott , olagliga avfalls-, kemikalie elle r djur- och växttransporter skulle 
förstärkas. 
4.3. Alternativ 3: Alternativ 2 med ekonomiskt  stöd till teknisk ko mpetensutveckling  
Medlemsstaternas ökade tekniska förmåga leder till bättre kontroller på skattefriområdet och 
därmed till bättre skydd av EU:s befolkning i fr åga om produktsäkerhet och hälsa. 
Därigenom ökar även skyddet av EU:s och medlemsstaternas  finansiella och ekonomiska 
intressen , vilket i sin tur minskar snedvridningen av konkurrensen för företagen  genom 
att möjliggöra snabbare och smidigare kontroller av varor över hela EU.  
Fördelningen av kostnader  är en viktig aspekt när det gäller stödet till kontrollutrustning, 
eftersom medlemsstater vid EU:s yttre grän ser har större investeringar än andra.  
4.4. Alternativ 4: Alternativ 2 med maximalt delad IT-miljö 
Detta alternativ skulle få de största stordriftsfördelarna , eftersom IT-resurserna skulle 
användas helt samordnat. Medlemsstater som använder de gemensamma systemen skulle 
spara mellan 60 % och 80 % i insatser för systemuppdateringar och 30 % insatser för stödsystemen. Medlemsstater som väljer att inte använda de gemensamma systemen skulle 
inte spara några insatser för systemuppdatering ar, men har ändå 30 % minskade insatser för 
stödsystemen
5. 
Införandet av innovativ teknik skulle minska företagens kostnader . Om fler medlemsstater 
använder samma IT-tillämpningar blir tullförfarandena mer harmoniserade  vilket är av 
direkt nytta för de ekonomiska aktörerna. 
Genom detta alternativ sku lle den nya IT-miljön medföra full service för tullmyndigheter 
och företag .  
4.5. Alternativ 5: Avslutande av programmet 
Detta alternativ skulle ha negativa följder  för tullförvaltningarna när det gäller deras uppgift 
att genomföra EU-lagstiftningen på tullområdet .  
Det skulle minska förmågan att förebygga och upptäcka bedrägerier , något som skulle 
förvärras med tiden. EU och medlemsstaterna s kulle göra förluster i insamlandet av EU-
skatter och EU-avgifter.  
Sannolikt skulle skillnaderna i tolkningen av tu llagstiftningen öka om inget utbyte av bästa 
praxis ägde rum och gemensam fortbildning, ri ktlinjer och utbyte av elektronisk information 
avstannade. Detta skulle leda till olika behandling av handlare  och otillräckliga insatser 
mot olaglig handel , vilket skulle ha negativa följder för konkurrenskraften, tillväxten och 
sysselsättningen. 
EU:s konsumenter och allmänhet skulle vara mer utsatta för säkerhetsrisker . Det skulle 
uppstå skillnader i kontrollstandarden, och möjligheten att "shoppa" efter bästa in- eller 
utresepunkt i EU skulle öka. Möjligheterna att bekämpa br ottslighet skulle minska.  
                                                 
5 MCC and eCustoms Master IT Plan Iteration 1 Global Estimation Study Document , s. 53. 
 
EN 7   EN 5. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Alternativ 2 är att föredra, och skulle täckas  av de anslag som förutses i nästa fleråriga 
budgetram6. 
 
Kriterier  Verksamt i förhållande till mål samt konsekvenser  Effektivitet  
 
Mål 1  
Mål 2  
Mål 3  
Mål 4  
Mål 5  
Mål 6  
Mål 7  
Mål 8  
Mål 9  
Resultatinriktnin
g  
Effektivitetsvinster/solidaritet
 
Öl
Alternativ 1 
Baslinjescenario  0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Alternativ 2 Ökat stöd till EU:s 
rättsliga 
skyldigheter som den moderniserade 
tullkodexen
 + ++ 
(innovativt= 
nya IT-
system + 
delad 
utveckling)  + ++ +++  
(innovativt
= EU-
expertgrup
per) + + +++ 
(innovativt 
= 
ökad 
fortbildning
) 0 +++ ++ 
Alternativ 3 
Alternativ 2 plus teknisk kapacitets-
uppbyggnad
 + ++ 
(som 
alternativ 2)  + ++ +++ 
(som 
alternativ 
2)  + + +++ 
(som 
alternativ 
2) +++ 
(nytt) +++ +++ 
Alternativ 4 
Alternativ 2 plus 
maximalt delad 
IT-miljö  + +++ 
(som 
alternativ 2 + 
fullständig 
delning)  + ++ +++ 
(som 
alternativ 
2) + + +++ 
(som 
alternativ 
2) 0 +++ +++ 
Alternativ 5 
Inget program  --- --- --- --- --- --- --- --- 0 -  LÅG 
 
                                                 
6 KOM(2011)500 av den 29 juni 2011, En budget för Europa 2020. 
 
EN 8   EN DEL II: SKATTESEKTORN  
1. PROBLEMFORMULERING  
Nationella skattemyndigheter blir allt mer till "offer" för den europeiska 
integrationsprocessens framgång: de olika utvidgningarna, den inre marknaden och den 
gemensamma europeiska valutan i Euroområdet har lett till att de tidigare riskerna och kostnaderna för gränsöverskridande ekonomis ka transaktioner har minskat betydligt. 
Skillnaderna mellan skattesystemen har däri genom relativt sett blivit mer betydande.  
Samtidigt som antalet gränsöverskridande tran saktioner ökar exponentiellt  har de olika 
utvidgningarna och de allt komplexare nationella sk attebestämmelserna i 27 olika 
rättssystem  gör det svårare att effektivt hantera grän söverskridande transaktioner som medför 
tillämpning av skattelagstiftning. ( Problem 1
: Skillnader i tillämpning och genomförande av 
EU:s skattelagstiftning)  
Kampen mot gränsöverskridande  bedrägerier är fortfarande en prioritering, trots stora 
framgångar på senare tid. Det är allmänt acceptera t att bedrägerierna sku lle tillta snabbt om 
skattemyndigheterna skulle slut a samordna sina insatser. ( Problem 2 : Otillräckliga insatser 
för att bekämpa bedrägerier, sk atteundandragande och skatteflykt) 
Information om beskattningsbara varor inom EU kan inte längre väntas från kontroller vid 
inre gränser. Därför måste de nationella skattemyndigheterna lita ti ll ett EU-övergripande 
informationsnät för informationsutbyte, som förväntas växa allt eftersom handelsflödena ökar och lagstiftningen ändras, inte bara på in re marknaden, utan också med tredjeländer. 
(Problem 3
: Trycket på de nationella skattemyndi gheterna att utbyta al lt större mängder 
uppgifter på ett säkert och snabbt sätt ökar) 
Ett effektivt skattesystem måste garantera hållbara intäkter och får samtidigt inte påverka 
tillväxten och sysselsättningen negativt. I dag försvåras gränsöverskridande verksamhet av 
alltför många skattehinder, medan allmänhete n har problem med att få information eller 
ansöka om skattelättnader hos utländska skattemyndigheter7. (Problem 4 : Stora 
administrativa bördor för skattebetalare och skattemyndigheter) 
Den tekniska utvecklingen har drastiskt förä ndrat tekniken bakom de gränsöverskridande 
transaktionerna. Den tekniska utvecklingen är emellertid normalt sett mycket långsammare i offentliga förvaltningar än i den privata sekt orn. Denna föränderliga skattemiljö ökar behovet 
av effektiva e-förvaltningstjänster . (Problem 5
: Långsammare teknisk utveckling i den 
offentliga sektorn) 
2. MÅL 
Med tanke på de problem som identifierats för det kommande årtiondet kan de befintliga 
målen för programmet Fiscalis 2013 bibe hållas, men måste riktas mer på 
bedrägeribekämpning och anpassning till den fö ränderliga skattemiljön. Dessutom måste två 
nya mål läggas till i det nya programmet: minskning av den administrativa bördan för 
förvaltningar och skattebetalare (både ensk ilda och företag) och ökat samarbete med 
tredjeländer och tredjeparter. 
                                                 
7 Meddelande om avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare, KOM(2010) 769. 
 
EN 9   EN Programmets allmänna mål ska vara att förbättr a beskattningssystemens funktion på den inre 
marknaden genom ett utökat samarbete och stöd till EU:s skattepolitik mellan de länder som 
deltar och deras skattemyndigheter och andra berörda parter. 
De särskilda målen är följande: (1) Underlätta samstämmig tillämpning oc h enhetligt genomförande av EU:s 
skattelagstiftning. 
(2) Skapa ramar för samarbete som ökar samordningen och samstämmigheten i 
tillämpningen och genomförandet av EU:s skattepolitik. 
(3) Främja ett effektivt informationsutbyte och administrativt samarbete. 
(4) Bidra till minskade administrativa bördor  för skattemyndigheter och skattebetalare. 
(5) Öka samarbete med tredjeländer och tredjeparter. 
(6) Utöka skattemyndigheternas administ rativa förmåga och effektivitet. 
Behov av ingrepp på EU-nivå 
Skattepolitiken förblir en till största delen nationell fråga. Det före slagna programmet kan 
emellertid inte anses vara en skattepoli tisk åtgärd som omfatta s av medlemsstaternas 
befogenheter. Programmet syftar till att öka  samarbetet mellan skattemyndigheter och 
tillhandahålla verktyg för bättre samarbete oc h för uppnående av målen. Det är därför helt 
klart en stödåtgärd för den inre marknaden, en ligt artikel 114 i EUF-fördraget, som medger 
förbättringar i olika skattesystems funktion inom den inre marknaden. 
Insatser på EU-nivå, snarare ön på nationell nivå, behövs a v följande skäl: 
– Det räcker inte att anta lagstiftning på EU-nivå och sedan utgå ifrån att den kommer 
att genomföras utan problem, och att det räcker med överträdelseförfaranden om så 
inte skulle vara fallet. För att effek tivt genomföra EU:s och medlemsstaternas 
skattelagstiftning krävs samarbete och samo rdning både på EU- och nationell nivå. 
Kommissionen och medlemsstaterna har ge nom de olika Fiscalisprogrammen byggt 
upp ett starkt förhållande präglat av fört roende, som kan ge sådan vägledning och 
styrning.  
– De problem som identifierats kan inte lösa s utan att kommissionen spelar en styrande 
roll, och utan att medlemsstaterna uppmuntra s att titta utanför gränserna för det egna 
administrativa området.  
2.1. Mervärde för EU 
Ur ekonomisk synvinkel är insatser på EU-niv å mycket effektivare. Om man sammankopplar 
nationella tullmyndigheter och skattemyndighete r via cirka 5 000 ansl utningspunkter behöver 
nationella myndigheter bara ansluta sig en gå ng, i stället för 26 gånger, om de vill utbyta 
information med varandra.  
Andra viktiga element är insatser som för samm an tulltjänstemän så att de kan utbyta bästa 
praxis och lära av varandra. Det är effe ktivare att låta komm issionen fungera som 
 
EN 10   EN verksamhetsmäklare under programmets paraply, och förmedla mellan de deltagande länderna 
för att skapa synergier mellan åtgärder och se till att medlemsstaterna inte behöver utveckla 
egna redskap och arbetsmetoder och att det syst ematiska genomförandet på EU-nivå inte går 
förlorat.  
De som berörs av programmet har bekräftat att de flesta aktiviteter som behövdes för att 
uppnå framgångar med skattesamarbete inte skulle ha ägt rum alls, eller först mycket senare 
och/eller till högre kostnader e ller med sämre resultat, utan programmets samarbetsramar8.  
3. BESKRIVNING AV OLIK A STRATEGIALTERNATIV  
Med tanke på de allmänna politiska ramarna och de problem som ska ttepolitiken står för 
under de närmaste åren har ett antal strategiska alterna tiv undersökts:  
3.1. Alternativ 1 (grundscenario) Ingen åtgärd 
Grundscenariet i denna konsekvensbedömning är att programmet Fiscalis 2013 fortsätter 
oförändrat i fråga om finansiering, mål och inst rument. Programmet skulle inte anpassas till 
förändringar i den ekonomiska eller tekniska miljön och skulle inte ge ytterligare inriktning på 
bedrägeribekämpning, minskad administrativ bör da för företag och skattemyndigheter eller 
ökat samarbete med tredjeländer och tredjeparter.  
Med oförändrad budget skulle det alternativet endast innebära  att de IT-system som finns 
tillgängliga 2013 kunde fortsätta att användas. Man skulle behöva välja pr ioriteringar bland de 
frågor som måste tas upp. Grundscenariet skulle in te ta med de förslag till förbättringar som 
lades fram i halvtidsutvärderingen9.  
3.2. Alternativ 2 – Förb ättrat grundscenario 
Detta alternativ innebä r att grundscenariet fortsätts men at t de olika målen anpassas så att 
programmet kan reagera på de problem so m identifierats i problembeskrivningen.  
Budgeten skulle bara vara obetydligt högre. Det innebär att man skulle behöva välja 
prioriteringar bland de frågor som måste behandlas och att ska ttemyndigheterna bara skulle få 
stöd inom den nuvarande politiska ramen. Alla nya  politiska initiativ skulle ligga utanför 
alternativets område. Undantag skulle kunna göras  för initiativ som har mycket liten inverkan 
på budgeten, dvs. programmet skulle kunna begränsa  sitt stöd till ett litet fåtal gemensamma 
insatser. Alternativet skulle omfatta de försla g till förbättringar som lagts fram av berörda 
parter10, eftersom de har begränsade budgetkonsekvenser.  
3.3. Alternativ 3 – Uppgradering och utrymme för ny politik 
Alternativ 3 ger stabila ramar på skatteområ det som gör det möjligt att ta itu med nästa 
årtiondes utmaningar. Utöver vad som omfattas av alternativ 2 ger detta  alternativ möjlighet 
att utvidga samarbetet till nya områden som blir  aktuella genom den politiska utvecklingen. 
Det skulle krävas en betydligt större budget, jämfört med det nuvarande programmet. 
Alternativet skulle garantera att IT-systemen kun de bibehållas och att alla nya IT-system som 
krävs till följd av nya lagstiftnings initiativ skulle kunna tas i drift. 
                                                 
8 RAMBOLL, Fiscalis 2013 midterm evaluation, punkterna 396-424. 
9 RAMBOLL, Fiscalis 2013 midterm evaluation, punkterna 268-328. 
10 Ibidem, punkterna 268-328. 
 
EN 11   EN 3.4. Alternativ 4 – Ingen fort sättning av programmet 
Alternativet innebär att Fiscalisprogrammet lä ggs ned. Inget följeprogram skulle startas 2014, 
och ingen finansiering skulle ges för att stödja de befintliga transeuropeiska IT-systemen, eller för att utarbeta gemensamma insatser eller fortbildningsinitiativ för att stödja skattesystemen i EU.  
4. K
ONSEKVENSBEDÖMNING  
Följande bedömningskriterier har använts: E ffektivitet och samstämmighet med andra EU-
initiativ, kompletterat med frågan om alterna tiven kunde godtas av varje enskild medlemsstat, 
eftersom alternativen har direkt inverkan på  skattemyndigheterna i de  deltagande länderna. 
Indirekta konsekvenser ha r också identifierats.  
Med tanke på alternativens art förväntas inga direkta miljökonsekvenser . Indirekta 
miljökonsekvenser är minskningen av pappersba serad information och energiförbrukning. 
Effekterna för de små och medelstora företagen har att göra med att ma n skapar en situation 
som möjliggör en minskning av den administrativ a bördan och är därmed också indirekt och 
beroende av andra utlösare.  
Samhällseffekterna  är också indirekta. eftersom progr ammet skapar ramarna för förbättrad 
skatteuppbörd inom skattemyndigheterna, vilket  indirekt leder till bättre inkomstfördelning. 
Men även här är programmet bara en av utlösarna. 
4.1. Alternativ 1: Grundscenario 
Detta alternativ kan inte lösa alla problem so m skattemyndigheterna står inför  och kan 
inte leda till bättre samarbete och utbyte av bästa praxis mellan skattemyndigheter, jämfört 
med i dag.  
Grundscenariet löser inte problemen med skillnad erna mellan medlemsstaternas utnyttjande 
av IT-system på skatteområdet, de högre uppbör dskostnaderna eller den administrativa bördan 
för skattebetalarna11.  
Utan ökad budget kan grundscenariet endast fortsä tta stödet till skattemyndigheterna inom de 
nuvarande politiska ramarna. Man måste välja vilk a prioriteringar man vill satsa på, och alla 
nya politiska initiativ faller utanför programmets område.  
Endast de IT-system som är i drift 2013 kan fo rtsätta, och skillnaderna i användningen av IT-
system på beskattningsområdet, dvs. de olika gränssnitten med systemens slutanvändare och systemens olika genomförande kommer inte att minska.  
Alternativet tar inte med förslagen från halvtidsutvärderingen
12, t.ex. att öka samarbetet  på 
ett systematiskare sätt , och leder inte till bättre utnyttjande  av experter på medlemsstaternas 
operationella nivå13. 
                                                 
11  RAMBOLL, Fiscalis 2013 midterm evaluation, punkt 359. 
12 Vid halvtidsutvärderingen, Fiscalis 2013-kommitténs rundabordsmöte och workshoppen i juni. 
13 DELOITTE, Alternatives for taxation cooperation, s. 39. 
 
EN 12   EN 4.2. Alternativ 2: Förbättrat grundscenario 
Detta alternativ. som kombinerar effektivitetsvinster med bredare målsättningar, skulle blåsa 
nytt liv i skattesamarbetet unde r nästa årtionde, och främja integrerad samordning och 
samstämmighet i genomförandet av skattepol itiken. De förändringar som görs i fråga om 
instrument, och de bredare målsättningarna ger skattemyndigheterna möjlighet att på ett 
adekvat sätt ta sig an de problem som  identifierats i problemformuleringen.  
Detta alternativ skräddarsyr målsättnin garna till behoven genom att fokusera på den 
föränderliga skattemiljön, minskad administrativ börda  för skattemyndigheter och 
skattebetalare14 och ökat samarbete med tredjeländer och tredjeparter .  Genom att bygga 
vidare på erfarenheterna från systemet för ut byte av information om mervärdesskatt (VIES) 
på nätet ger detta alternativ möjlighet att bi dra till en minskad ad ministrativ börda för 
skattebetalare och till minskade kostnader  för skatteuppbörd för skattemyndigheterna. 
Bedrägeribekämpningen främjas genom att det sk apas ramar för ökat samarbete och bättre 
samstämmighet i tillämpningen och genomförande t av EU:s skattepolitik. Bland annat ska 
man bygga vidare på erfarenheterna från Eurofi sc, som kan leda till nya arbetsområden för 
kontroller.  
Liksom grundscenariet skulle al ternativ 2 endast omfatta de  budgetmedel som behövs för att 
stödja skattemyndigheterna inom den nuvarande politiska kontexten. Alla nya politiska 
initiativ skulle ligga utanför alternativets område. 
De befintliga IT-systemen skulle kunna fortsätta att drivas, och vissa (mindre) tekniska 
anpassningar skulle vara möjliga. Det finns utrymme för utveckling av gemensamma specifikationer och för att erbj uda gemensamma tjänster i syfte att minska utvecklingstiden. 
Idrifttagandet av nya IT-system som behövs ti ll följd av politiska utvecklingar, och som 
kräver större utgifter, skulle antingen försen as med flera år eller inte vara möjligt.  
4.3. Alternativ 3 – Uppgradering och utrymme för nya politiska behov 
Detta alternativ skulle ge skattemyndighetern a i EU alla möjligheter att samarbeta för att 
förbättra skattesystemens funktion på den in re marknaden och stödja de skattepolitiska 
utvecklingarna inom EU. Alternativet medför de effektivitetsvinster  som behövs och tar upp 
alla mål utan att man behöver prioritera. Det ge r också utrymme för att inleda samarbete inom 
nya områden, i ett större omfång och inom korta re tid. Nya IT-system som blir nödvändiga till 
följd av den politiska ut vecklingen kan utv ecklas vid behov och inom den tid som krävs. 
Erfarenheterna från tidigare program visar att ett sådant genomfö rande skulle kräva 
omfattande budgetökningar  jämfört med grundscenariet. Med tanke på de nuvarande 
ekonomiska svårigheterna, budgetrestriktio nerna och de entydiga signalerna från 
medlemsstaterna får acceptansen för detta alte rnativ anses vara låg. Alternativet faller 
dessutom utanför de förutsedda anslagen i budgeten för Europa 2020
15. 
4.4. Alternativ 4 – Ingen fort sättning av programmet 
Detta alternativ skulle inne bära att programmet läggs ned och att ingen EU-finansiering 
tillhandahålls för IT-verktyg, gemensam verksa mhet eller fortbildning. Skattesamarbetet 
skulle störas allvarligt och detta skulle få kraftigt negativa följder på samarbetets effektivitet. 
                                                 
14 Ibidem, s. 17-18. 
15 KOM(2011) 500, 29.6.2011. 
 
EN 13   EN Medlemsstaterna skulle behöva hitta alternativa lösningar för att kompensera för bortfallet av 
samarbetet inom programmet16. Elektroniskt informationsutbyte mellan skattemyndigheter 
skulle bli mer tungrott och kostsamt. Utan gemens amma åtgärder skulle utbyte av bästa praxis 
bli mer splittrat och dyrt, och bristen på samo rdnad fortbildning skulle leda till dubbelarbete. 
De nuvarande skillnaderna i effektivitet mellan medlemsstaternas skatteverksamhet förväntas 
öka. 
4.5. Programmets ekonomiska konsekvenser 
Programmet har positiva ekonomiska följder eftersom det främjar verksamhet som leder till 
minskad administrativ börda. Redan grundscen ariet leder till automatisering med positiva 
konsekvenser. Detta förstärks ytterligare i a lternativ 2 och 3, där bidraget till minskad 
administrativ börda uttryckligen tas upp.   
Programmet skapar ramarna för bättre ska tteuppbörd och minskar skattebedrägerier och 
skatteflykt. Detta leder till bättre service och minskade efterlevnadskostnader, men också till ökad effektivitet i skattemyndigheterna, vilket ökar intäkterna
17. Dessa effekter väntas öka om 
man fokuserar mer på kampen mot skattebedräg erier enligt alternat iv 2 och 3. Genom att 
minska skillnaderna i tolkningen av skattelagstiftningen bidrar programmet till att jämna ut konkurrensen och bekämpa omotiverad dubbelbeskattning. 
4.6. Det bästa alternativet 
Effekterna av de olika alternativen, uppställda efter effektivitet och acceptans, sammanfattas i 
tabell 1. I konsekvensanalysen  görs följande rekommendation: 
Det rekommenderande alternativet är a lternativ 2: Förbät trat grundscenario 
Alternativ 2 är att föredra trots lägre e ffektivitetspoäng, eftersom det har mycket högre 
acceptans i medlemsstaterna. Det skulle täckas av  de anslag som förutses i nästa fleråriga 
budgetram
18. 
                                                 
16 DELOITTE, Analysis of different scenarios for tax cooperation, s. 47-52. 
17 DELOITTE, Alternatives for taxation cooperation, s. 21-22. 
18 KOM(2011)500 av den 29 juni 2011, En budget för Europa 2020. 
 
EN 14   EN Tabell 1: Sammanfattad jä mförelse av alternativen 
Kriterier  Effektivitet och relevans  Effektivitet  Koherens  Andra  Övergripande 
bedömning  
  
Alt. 1  
Alt. 2  
Alt. 3  
Alt. 4  
Alt. 5  
Alt. 6  
Framtida politik  
Resultatinriktning  
Effektivitetsvinster  
Överensstämmelse 
med EU:s initiativ på andra områden
 
Inom ramen för en 
budget för Europa 
2020 .  
Acceptans i 
medlemsstaterna  
Bedömning av 
alternativen  
Alternativ 1:  
Grundscenario  0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ja  MEDEL  0 
Alternativ 2:  
Förbättrat 
grundscenario   ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Ja  HÖG +++ 
= 
FÖRORDAT 
ALTERNATIV  
Alternativ 3:  
Uppgradering och anpassning 
till ny politik 
 +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Nej  LÅG ++ 
Alternativ 4:  
Inget program  -- -- -- -- -- -- 0 -  LÅG LÅG - LÅG -- 
 
Anmärkningar: Effekter jä mfört med grundscenariet:  
+++ mycket starkt positivt, ++ mycket positivt, + positivt, 0 som grundscenariet, - negativt, -- my cket negativt, --- mycket st arkt negativt, - ej 
tillämpligt. 
Källa: GD Skatter och tullar 
 
EN 15   EN