Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen: 'Effektiva utbildningsinvesteringar - en nödvändighet för EU'"

(2004/C 73/04)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE med beaktande av

"Meddelande från kommissionen: Effektiva utbildningsinvesteringar - en nödvändighet för EU", KOM(2002) 779 slutlig,

kommissionens beslut av den 11 februari 2003 att rådfråga kommittén i detta ärende i enlighet med EG-fördragets artikel 265 första stycket,

presidiets beslut av den 19 november 2002 att ge utskottet för kultur och utbildning i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet,

kommitténs yttrande om Europeiska riktmärken inom allmän och yrkesinriktad utbildning: uppföljning av Europeiska rådets möte i Lissabon, CdR 349/2002 fin(1),

kommitténs yttrande om Handlingsplanen eLearning - Att planera morgondagens utbildning, CdR 212/2001 fin(2),

Europeiska rådets välkomnande av det detaljerade arbetsprogrammet för uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa samt det särskilda målet "att använda resurserna på bästa sätt" i mars 2002, som grundar sig på Lissabonrådets uppmaning att öka investeringarna i mänskliga resurser samtidigt som man säkerställer en rättvis och effektiv fördelning av tillgängliga medel,

kommitténs yttrande om Handlingsplanen för kompetens och rörlighet, CdR 138/2002 fin(3),

kommitténs yttrande om kommissionens meddelande: "För ett kunskapens Europa", CdR 432/97 fin(4),

kommitténs yttrande om kommissionens meddelande: "Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande", CdR 49/2002 fin(5),

kommitténs yttrande om "Meddelande från kommissionen: eLearning - Att planera morgondagens utbildning", CdR 314/2000 fin(6),

kommitténs yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett flerårigt program (2004-2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska systemen för allmän och yrkesinriktad utbildning (eLearning-programmet)", CdR 73/2003 fin(7),

kommitténs yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning 'Sokrates'; Förslag till rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning 'Leonardo da Vinci'; och Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram 'Ungdom'", CdR 226/98 fin(8),

kommitténs yttrande om "Rapport från kommissionen: Konkreta framtidsmål för utbildningssystemen", CdR 89/2001 fin(9),

det utkast till yttrande (CdR 86/2003 rév. 2) som antogs av utskottet för kultur och utbildning den 11 juli 2003 (föredragande: Giovanni Mastrocinque, provinsfullmäktigeordförande i Benevento, IT-PPE),

och av följande skäl:

1) Det är uppenbart att individens kunskaper och kompetens i dagens kunskapssamhälle är ett "mänskligt kapital" som i en världsekonomi präglad av rörlighet utgör den främsta rikedomen.

2) Att förbättra detta mänskliga kapital är alltså av stor betydelse för medborgarnas och staternas framgång och välstånd samt ett sätt att åstadkomma mognad och stabilitet i de demokratiska institutionerna och ökad social sammanhållning.

3) Att säkerställa utbildning av hög kvalitet för alla medborgare har alltså i dag blivit ett prioriterat mål för alla regeringar och en viktig beståndsdel i arbetet med att uppnå det av medlemsstaterna fastställda strategiska målet "att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi".

4) Det är uppenbart att kunskapssamhällets nya krav, globaliseringsprocesserna och de nya baskunskaperna (grundläggande datorkunskap, språkkunskaper, entreprenörskap, social kompetens, studieteknik) kräver grundläggande strukturreformer och en radikal förändring av utbildningens innehåll och metoder.

5) En utvidgning av åtgärdsområdet till internationell nivå innebär en förkortning av åtgärdens "livslängd" och kräver att man anlägger perspektivet "livslångt lärande".

6) Utbildningens regionala och lokala dimension har angetts som en av de sex pelarna för strategierna för livslångt lärande i EU.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 52:a plenarsession den 19 och 20 november 2003 (sammanträdet den 20 november) enhälligt följande yttrande.

1. Regionkommitténs ståndpunkt

1.1. Regionkommittén uppskattar kommissionens initiativ att granska frågan om utbildningsinvesteringar i ett bredare perspektiv, med hänsyn till de tre väsentliga beståndsdelarna forskning, livslångt lärande och den europeiska sysselsättningsstrategin, och mot bakgrund av faktorer som nya krav i kunskapssamhället, globaliseringen, EU:s utvidgning och ogynnsamma demografiska utvecklingstendenser.

1.2. Kommittén instämmer i kommissionens åsikt att det finns ett allmänt finansieringsunderskott i fråga om mänskliga resurser. Det gäller både offentliga investeringar, som inte visar någon tendens att öka, och privata investeringar, som är helt otillräckliga framför allt inom viktiga sektorer som högre utbildning, vuxenutbildning och fortbildning.

1.3. Kommittén delar kommissionens oro för att utvidgningen ytterligare kommer att försämra detta investeringsunderskott och öka skillnaderna mellan regionerna i Europa.

1.4. ReK instämmer också i att ökningen av investeringarna bör möjliggöras genom en bättre användning av befintliga resurser samt nya, öronmärkta offentliga investeringar och ökade privata bidrag.

1.5. Kommittén vill liksom kommissionen understryka vikten av att hålla fast vid de mål som fastställts i fråga om utbildning om man vill uppnå det strategiska Lissabonmålet.

2. Regionkommitténs rekommendationer

En mer effektiv resursanvändning (5)

2.1. Regionkommittén anser att det är ett centralt mål att fördela resurserna på ett ändamålsenligt och effektivt sätt mellan formell, icke-formell och informell inlärning för alla åldersgrupper.

2.2. ReK vill påpeka att det ofta är just de första skolåren som är roten till misslyckanden och avhopp.

"Målprocessens" konsekvenser för investeringarna

2.3. Regionkommittén anser att det är absolut nödvändigt att medlemsstaterna gör en analys av förhållandena i det egna landet för att ringa in effektivitetsbrister och för att kunna förbättra resursanvändningen.

2.4. Kommittén stöder ståndpunkterna i det detaljerade arbetsprogrammet för uppföljningen av målen för utbildningssystemen och valet av prioriterade investeringsområden.

2.5. Kommittén föreslår att man bland dessa områden ger störst prioritet åt investeringar för att utbilda och behålla utbildningspersonal.

2.6. ReK vill understryka att utbildningens kvalitet till största delen beror på kvaliteten på lärarutbildningen.

2.7. ReK föreslår att lärarutbildningen byggs på följande hörnstenar:

- Behovet av en bildningsskola som lär ut hur man inhämtar kunskaper och hur man medvetet utvecklar den egna kompetensen.

- En undervisningsmetod som skapar ett mentorsförhållande mellan lärare och elev och som innebär att läraren intar en handledarroll i inlärningsprocessen. Varje elevs inlärningsstil och inlärningstakt skall respekteras. Därmed förebyggs anpassningsproblem.

- Samverkan mellan IT-användning, olika undervisningsmetoder och det specifika pedagogiska sammanhanget.

- Användning av IT och e-lärande för utbyte av erfarenheter och spridning av goda metoder mellan olika undervisningsanstalter.

- Utbildningsvägar som fostrar till rörlighet, flexibilitet och entreprenörsanda.

2.8. ReK anser att investeringar i IT är extremt produktiva och har en betydande potential att förbättra utbildningen eftersom IT underlättar tillgången till livslångt lärande, främjar kulturellt utbyte och gynnar språkinlärningen. IT kan även utnyttjas för att göra livslångt lärande tillgängligt för alla och för att främja ett aktivt medborgarskap.

2.9. Kommittén vill understryka att investeringar i IT och e-lärande är av stor betydelse för utbildningssystemets anpassning till kunskapssamhällets krav och den europeiska modellens behov:

- För att kunna använda Internet krävs goda kunskaper i det egna språket och andra språk samt grundläggande datorkunskaper.

- IT kan hjälpa grupper i geografiskt missgynnade områden att inhämta den nya kompetens som kunskapssamhället kräver.

- Man kan även inleda samverkansprojekt mellan skolor via Internet och på så vis bygga upp partnerskap mellan skolor i olika europeiska länder och skapa en dialog mellan olika kulturer.

2.10. Kommittén vill understryka behovet av investeringar i vägledning och rådgivning.

Åtgärda brister

2.11. Kommittén anser att den förteckning som finns i meddelandet över möjliga källor till bristande effektivitet kan vara till stor nytta för medlemsstaternas interna granskning.

2.12. Kommittén vill påpeka några faktorer som leder till bristande effektivitet: den bristande flexibiliteten i kursplanerna, dålig undervisning, svag koppling mellan utbildning och arbetsliv, stelhet i den administrativa strukturen samt den spridda föreställningen att yrkesutbildning alltid är ett andrahandsval.

2.13. Kommittén framhåller behovet av sådana reformer av läroplaner och strukturer som leder till ökad kvalitet och relevans avseende möjligheterna till en utbildning som är anpassad till kunskapssamhällets krav och tillgänglig för alla.

Effektiv resursförvaltning

2.14. Kommittén anser att utbildningen effektiviseras om behörigheten att organisera undervisnings- och utbildningsverksamheten och förvalta utbildningsresurserna överförs till den lokala och regionala nivån (en decentralisering inom utbildningssystemen). Samtidigt bör man också eftersträva större mångfald inom utbildningsutbudet och flexiblare innehåll i utbildningen. Ansvaret för dessa frågor samt ansvaret för personalfrågor och finansieringsfrågor bör därför också kunna läggas på skolornas självförvaltning.

2.15. Kommittén hänvisar till den senaste tidens internationella undersökningar och studier (TIMSS/PISA), som visar att studenternas resultat har en koppling till såväl decentraliseringen av utbildningen som till skolornas interna verksamhetsideologi och -kultur. Kommittén rekommenderar att man fäster uppmärksamhet vid utvecklingen av en flexibel verksamhetskultur i skolorna, t ex. vid skolornas möjligheter att själva välja sin personal och svara för personalförvaltningen, ta ansvar för att de ekonomiska resurser som avsatts för skolan används på bästa sätt samt avgöra vilken undervisningsmodell och organisation som är bäst.

2.16. Kommittén kräver större medverkan från alla berörda parter, t.ex. familjer och företag verksamma inom den lokala ekonomin som drar nytta av bättre utbildad personal.

2.17. ReK föreslår att man genomför en serie systematiska jämförelser mellan skolor och utbildningssystem i syfte att gynna samarbete och ökad tillväxt genom att främja ökat ansvarstagande, samarbete, konkurrens och innovation.

2.18. Kommittén anser att det är nödvändigt att fastställa kvalitetsnormer för att säkerställa rättvisa och jämställdhetsintegrering.

2.19. Kommittén understryker att begreppet kvalitet bör omfatta metodologiska åtgärdsparametrar, verksamhets- och organisationsplaner samt allt som tillåter en ändamålsenlig planering och adekvata kontrollmekanismer.

2.20. ReK önskar större investeringar för att utbilda anställda vid lokala myndigheter, administratörer och lärare i resursförvaltning och effektiv resursanvändning. ReK anser också att man bör inrätta ett utvärderingssystem som säkerställer och kontrollerar kvaliteten i systemet på alla nivåer.

2.21. Kommittén anser att en avgörande faktor för att skapa effektivitet i arbetet mot målen är partnerskapsstrategier för att säkerställa kvalitet i utbildningen med siktet inställt på livslångt lärande.

2.22. Kommittén menar att kvalitetsbegreppet måste erkännas av andra, och därför bör familjer och företag uppmanas att engagera sig i "frivilligt arbete" för att sprida och öka medvetenheten om kvalitetsbegreppet.

2.23. ReK understryker att ett deltagande från lokala partner som bidrar ekonomiskt kan öka elevernas och lärarnas produktivitet. De ekonomiska bidragen får dock aldrig innebära att villkor ställs på undervisningen.

2.24. Kommittén anser att man måste sprida kunskapen om att en bättre utbildad personal är en investering för alla.

2.25. ReK stöder förslaget att uppmuntra företagen att helt eller delvis finansiera utrustning, stipendier och kurser för att locka studerande till områden där det råder brist på kvalificerad arbetskraft.

Samordning av insatserna

2.26. Kommittén anser att en samordning mellan ministerierna för utbildning, sysselsättning, forskning och miljö är ytterligare en nyckelfaktor för att öka effektiviteten och undvika en splittring av åtgärder och resurser.

2.27. Stora vinster skulle också uppnås genom en samordning mellan de myndigheter som ansvarar för utbildning och de myndigheter som ansvarar för forskning och innovation, med tanke på det ambitiösa Barcelonamålet att öka utgifterna för forskning och utveckling och samtidigt öka den andel som finansieras av näringslivet till 2/3.

2.28. Fastställandet av jämförelsepunkter (benchmarking) på nationell och europeisk nivå är enligt kommitténs åsikt ett nödvändigt instrument för att varje land skall kunna mäta sina egna resultat och jämföra sig med andra och med de detaljerade mål som satts upp för utbildningssystemen i EU.

Effektiva investeringar måste förankras på EU-nivå

2.29. Regionkommittén vill understryka behovet av att respektera subsidiaritetsprincipen, men anser också att det är nödvändigt att påpeka att de reformer som genomförs i enskilda medlemsländer bör ligga i linje med vad som fastställts på EU-nivå.

2.30. Att skapa en tydlig och stabil ram med mål på europeisk nivå som delas av alla skulle vara till fördel. En sådan ram skulle kunna bidra till utvecklingen av utbildningen på nationell nivå och dessutom öka utbildningens öppenhet, jämförbarhet och konkurrenskraft.

2.31. Kommittén föreslår att man i medlemsstaterna låter medborgare i andra länder delta i arbetet i de organ som svarar för kvalitetssäkring och kontrollerar att olika kriterier stämmer överens, t.ex. genom extern certifiering av nivåer (jfr det europeiska "datakörkortet" ECDL och "The International Examinations Board" vid Trinity College).

2.32. Kommittén är övertygad om att den reform som är mest akut är att omarbeta läroplanerna mot bakgrund av begreppen livslångt lärande och flexibilitet och med fokus på de nya baskunskaperna samt med hänsyn till samhällets och ekonomins krav.

2.33. Regionkommittén hoppas att det så snart som möjligt skapas öppna, användarvänliga och tillförlitliga system för erkännande av utbildningar och kvalifikationer inom hela EU.

Bryssel den 20 november 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EUT C 244, 10.10.2003, s. 50.

(2) EGT C 19, 22.1.2002, s. 26.

(3) EUT C 73, 26.3.2003, s. 30.

(4) EGT C 180, 11.6.1998, s. 49.

(5) EGT C 278, 14.11.2002, s. 26.

(6) EGT C 144, 16.5.2001, p. 34.

(7) EUT C 244, 10.10.2003, s. 42.

(8) EGT C 51, 22.2.1999, s. 77.

(9) EGT C 19, 22.1.2002, s. 23.