Denna definition är bred nog att täcka olika former av lärlingssystem som finns i medlemsstaterna och har utarbetats och använts inom ramen för den europeiska alliansen för lärlingsutbildning.

I Romförklaringen av den 25 mars 2017 lovade EU:s ledare att arbeta för ”en union där ungdomar får den bästa utbildningen och kan studera och få arbete över hela kontinenten”. Ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet är en väsentlig del av detta löfte, eftersom de förser ungdomar med kompetens som ger tillträde till arbetsmarknaden.

Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som lades fram den 26 april 2017, innehåller 20 huvudsakliga principer och rättigheter för rättvisa och välfungerande arbetsmarknader och välfärdssystem. De är uppbyggda runt följande tre kategorier, som alla är relevanta för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet: 1) Lika möjligheter och tillträde till arbetsmarknaden, 2) rättvisa arbetsvillkor och 3) socialt skydd och social delaktighet. Den första principen är att alla har rätt till högkvalitativ och inkluderande utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande för att behålla och förvärva kompetens som gör det möjligt att delta fullt ut i samhället och hantera övergångar på arbetsmarknaden.

•Lärlingsutbildningar på den politiska agendan

I juni 2016 betonades det i den nya kompetensagendan för Europa att näringslivet och arbetsmarknadens parter bör få vara med och både utforma och ge yrkesutbildning på arbetsplatsen och lärlingsutbildningar. Kommissionen uttalade sin avsikt att stödja möjligheter till mer lärande på arbetsplatsen, att utveckla stödtjänster för kunskapsutbyte, nätverkssamarbete och samarbete om lärlingsutbildningar samt att stödja arbetsmarknadsparternas fortsatta gemensamma arbete med en eventuell kvalitetsram för lärlingsutbildningar. Detta åtagande bekräftades i meddelandet från december 2016 om att investera i Europas unga där man uttrycker avsikten att lägga fram ett initiativ för att främja kvalitet, utbud, delaktighet och attraktionskraft när det gäller lärlingsplatser.





Den nya kompetensagendan byggde vidare på tidigare initiativ såsom den europeiska alliansen för lärlingsutbildning (EAfA), som lanserades 2013 med målet att förbättra kvaliteten på samt utbudet och bilden av lärlingsutbildningar och (på senare tid) lärlingarnas rörlighet. 27 medlemsstater har anslutit sig till EAfA genom att göra nationella åtaganden, och över 200 utfästelser har gjorts av företag, arbetsmarknadens parter, yrkesutbildnings- och utbildningsleverantörer och andra berörda parter. Över 700 000 lärlingsplatser, praktikplatser och erbjudanden om ett första jobb har mobiliserats tack vare dessa utfästelser.

I rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti rekommenderar man att medlemsstaterna säkerställer att alla unga under 25 år inom fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik. I slutet av 2016 hade ungefär 390 000 lärlingsutbildningar erbjudits inom ramen för ungdomsgarantin.

Europeiska revisionsrätten har efterlyst kvalitetskrav för lärlingsutbildningar som får stöd från unionens budget, och Europaparlamentet har efterlyst åtgärder för att säkerställa att det införs kvalitetsstandarder för lärlingsutbildningar. En nyligen genomförd studie från Europaparlamentet tar upp behovet av att klargöra frågorna om ett anställningsavtal och ersättning inom ramen för lärlingsutbildningar.

År 2015 hade de europeiska regeringarna och arbetsmarknadens parter kommit överens om Riga-slutsatserna om resultatmålen för yrkesutbildningen på medellång sikt (2015–2020). En prioritering är att "främja alla former av lärande på arbetsplatsen, med särskilt fokus på lärlingssystem, genom att involvera arbetsmarknadens parter, företag, olika yrkeskammare och yrkesutbildningsinstitutioner samt genom att stimulera innovation och företagaranda".

Från och med maj 2018 kommer medlemsstaterna att i Eures offentliggöra lediga lärlingsutbildningar som grundar sig på ett anställningsavtal. Ökad öppenhet kommer att göra det lättare att matcha sökande med erbjudanden i andra länder. Det kommer också att uppmuntra till samarbete om rörlighet för lärlingsutbildningar som tillhandahålls bland annat via Erasmus+.

•Befintligt arbete inom kvalitet och ändamålsenlighet

Inom ramen för EAfA har betydande insatser gjorts för att förbättra faktaunderlaget i fråga om lärlingsutbildningarnas kvalitet och ändamålsenlighet. Den 15 oktober 2013 antog medlemsstaterna ett uttalande från rådet om den europeiska alliansen för lärlingsutbildning. Där anges gemensamma vägledande principer för lärlingsutbildningarnas ändamålsenlighet och attraktionskraft, som ska uppmuntras och följas när så är lämpligt och beroende på nationella omständigheter.

Inom den strategiska ramen Utbildning 2020 utarbetade en arbetsgrupp om yrkesutbildning (2014–2015) bestående av företrädare från medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och yrkesutbildningsinstitutioner tjugo vägledande principer för högkvalitativa lärlingsutbildningar och lärande på arbetsplatsen med inriktning på fyra områden: 1) nationell styrning och arbetsmarknadsparternas engagemang, 2) stöd till företag, i synnerhet små och medelstora företag, som tillhandahåller lärlingsutbildningar, 3) lärlingsutbildningarnas attraktionskraft och bättre yrkesvägledning och 4) kvalitetssäkring av lärande på arbetsplatsen.

Med finansiellt stöd från kommissionen arbetade de branschövergripande europeiska arbetsmarknadsparterna med kvaliteten på (Europafacket) och kostnadseffektiviteten för (under ledning av BusinessEurope för EU:s branschövergripande arbetsgivarorganisationer) lärlingsutbildningar. De enades i juni 2016 om det gemensamma uttalandet Towards a Shared Vision of Apprenticeships.

På initiativ av Europafacket och BusinessEurope antog den rådgivande trepartskommittén för yrkesutbildning i december 2016 yttrandet A Shared Vision for Quality and Effective Apprenticeships and Work-based Learning där man anger 16 faktorer som ska beaktas vid inrättande av lärlingssystem. Kommittén består av statliga företrädare och arbetsmarknadsparter från alla medlemsstater.

2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

•Rättslig grund

I den mån som lärlingsutbildningar omfattas av ett anställningsavtal är lärlingar normalt både studerande inom yrkesutbildning och arbetstagare. Den rättsliga grunden för detta initiativ är därför artiklarna 153, 166 och 292 i EUF-fördraget.

Enligt artikel 166 i EUF-fördraget ska unionen genomföra en yrkesutbildningspolitik som ska understödja och komplettera medlemsstaternas insatser, samtidigt som unionen fullt ut ska respektera medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation.

Enligt artikel 153 i EUF-fördraget ska unionen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet bland annat inom områdena arbetsvillkor, social trygghet och socialt skydd för arbetstagarna (lärlingar med ett anställningsavtal anses vara arbetstagare) samt även integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden och kampen mot social utslagning.