[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.11.2006

KOM(2006)699 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om förlängning och utvidgning av hälsoskyddskommitténs uppdrag under en övergångsperiod tills den allmänna översynen av de strukturer som hanterar hot mot folkhälsan i EU har slutförts

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Bakgrund 3

2. Syfte och tillämpningsområde 4

3. Hälsoskyddskommitténs roll under den övergångsperioden (2006–2008) 5

4. Hälsoskyddskommitténs uppdrag under övergångsperioden till och med 2008 6

5. Slutsatser 6

1. BAKGRUND

Hälsoskyddskommittén inrättades av rådet 2001 i samband med den diskussion som följde på bioterrorattackerna i USA. Vid detta tillfälle konstaterades att de offentliga hälso- och sjukvårdsinstitutionerna på ett avgörande sätt kan bidra till att motverka bioterrorism. Kommittén har fått i uppdrag att utbyta information om hot mot folkhälsan och att dela med sig av information och erfarenheter om beredskapsplaner samt olika krishanteringsstrategier. Dessutom skall hälsoskyddskommittén snabbt förmedla information om kriser på folkhälsoområdet och samordna dels beredskaps- och krishanteringsplanerna i EU, dels medlemsstaternas reaktioner. Ledamöterna i hälsoskyddskommittén utnämndes av hälsoministrarna i slutet av 2001.

Rådet såg 2004 över hälsoskyddskommitténs uppgifter på grundval av en rapport från kommissionen. Kommitténs uppdrag förlängdes så att den skulle kunna fortsätta att stödja gemenskapens beredskapsplaner för influensapandemier.

I juni 2005 diskuterade en av hälsoskyddskommitténs arbetsgrupper kommitténs möjliga arbetsfält och uppdrag, bland annat mot bakgrund av att det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar i Stockholm nu är operativt. Dessutom granskade arbetsgruppen ett strategidokument om planeringen av krisberedskapen på folkhälsoområdet i EU och pekade med utgångspunkt i det ut ytterligare uppgifter, prioriteringsområden och resultatmål för kommittén.

Hälsoskyddskommittén har etablerat kontakter med följande:

- Gemenskapens nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar[1], särskilt systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar (EWRS) och den del av gemenskapsnätverket som rör epidemiologisk övervakning (ESCON). Övervakningen och den epidemiologiska verksamheten sköts numera av det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

- Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Centrumet kompletterar gemenskapens folkhälsoinsatser genom att ge tekniska och vetenskapliga råd samt göra riskbedömningar. Centrumet är i dag helt operativt och förväntas bistå hälsoskyddskommittén med kontinuerligt vetenskapligt och tekniskt stöd.

Det arbete hälsoskyddskommittén gjort sedan den inrättades 2001 har bland annat lett till att kommissionen antagit ett meddelande om samarbete inom Europeiska unionen om beredskap och kapacitet att hantera biologiska och kemiska attacker (hälsoskydd)[2], ett meddelande om gemenskapens beredskapsplan för influensapandemier[3] och slutligen ett meddelande om bättre samordning av planeringen av krisberedskapen på folkhälsoområdet i EU[4].

2. SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I DETTA MEDDELANDE FÖRESLÅS ATT HÄLSOSKYDDSKOMMITTÉNS UPPDRAG FÖRLÄNGS MED TRE ÅR OCH ATT DESS ARBETSFÄLT UTVIDGAS FRAM TILL DESS ATT EN ALLMÄN ÖVERSYN AV ALLA RÄTTSLIGA OCH ANDRA BESTÄMMELSER OM HOT MOT FOLKHÄLSAN HAR GJORTS. KOMMISSIONEN HAR FÖR AVSIKT ATT LÄGGA FRAM LÄMPLIGA FÖRSLAG UNDER 2008, BLAND ANNAT ETT OM ÖVERSYN AV DEN FÖRORDNING [5] som gäller det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Syftet med översynen skall vara att skapa en enhetlig och stabil ram som omfattar det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och gemenskapens nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar samt deras stödstrukturer. Uppgifterna för det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och dess samarbete med hälsoskyddskommittén kommer därför att ses över mot bakgrund av de erfarenheter som görs under denna övergångsperiod.

Under översynen kommer följande frågor att behandlas:

- Hantering av sådana hot mot folkhälsan som inte beror på biologiska agens (kemiska, radiologiska och nukleära ämnen – både naturligt förekommande och konstgjorda – eller miljöolyckor).

- Förbättrad samverkan i fråga om beredskapen för hot mot folkhälsan och av de åtgärder som vidtas till följd av sådana hot.

- Tillvägagångssätt som garanterar att den information som ges till allmänheten är enhetlig, särskilt i krissituationer.

- Säkerställande av att de expertgrupper och kommittéer som arbetar med hot mot folkhälsan, både inom ramen för kommissionen och för det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, kompletterar varandra.

- Fastställande av enhetliga förfaranden för antagande av beslut, rekommendationer och riktlinjer för hur man agerar vid ett eventuellt hot mot folkhälsan.

- Samverkan mellan de befintliga systemen för tidig varning när det gäller hot mot folkhälsan, med beaktande av det anmälningssystem som skall införas enligt artikel 29 i i direktiv 2002/98/EG (gemenskapsförfarande för anmälan av allvarliga avvikande händelser och biverkningar samt anmälningsformat när det gäller humanblod och blodkomponenter).

- Hänsyn till det pågående arbetet med att genomföra Världshälsoorganisationens reviderade internationella hälsoreglemente.

- Möjlighet för observatörer från grannländer och tredjeländer att vid behov delta i relevanta möten.

3. HÄLSOSKYDDSKOMMITTÉNS ROLL UNDER DEN ÖVERGÅNGSPERIODEN (2006–2008)

Den allmänna översynen av de strukturer som finns när det gäller hot mot folkhälsan kommer att ta tid, eftersom man måste ta hänsyn till utvärderingen av det arbete som görs av det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Denna utvärdering beräknas vara färdig 2008. Hälsoskyddskommitténs uppdrag bör dock uppdateras redan nu för att täcka den mellanliggande perioden.

Hälsoskyddskommittén har två centrala uppgifter: beredskap och hantering av hot. För den första uppgiften finns ett beredskapsforum som regelbundet sammankallas, för den andra ett forum som proaktivt skall samordna åtgärderna i krissituationer, utbyta information och ge råd. Detta forum vidtar omedelbart åtgärder i krissituationer, särskilt om det krävs samordning mellan olika sektorer eller av hälsoskyddsfrågor (t.ex. en betydande del av de åtgärder som skall vidtas gäller andra sektorer än hälso- och sjukvården). Hälsoskyddskommittén gör det lättare för medlemsstaterna och för EU att samordna de politiska besluten om sådana folkhälsofrågor som ingår i kommitténs uppdrag. Hälsoskyddskommittén bidrar alltså till arbetet med att genomföra det internationella hälsoreglemente som antagits av Världshälsoorganisationen, i enlighet med kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om det internationella hälsoreglementet[6].

Beredskap: I meddelandena om bättre samordning av planeringen av krisberedskapen på folkhälsoområdet i EU och om gemenskapens beredskapsplan för influensapandemier lyfts vikten av beredskap fram. Det måste finnas planer för hur man skall skydda folkhälsan eller samhället mot hot från biologiska, kemiska, radiologiska eller nukleära ämnen eller vid miljöolyckor, oavsett om dessa hot är avsiktliga, förekommer naturligt eller orsakas oavsiktligt. Hälsoskyddskommittén bedömer mot bakgrund av de politiska, samhälleliga och ekonomiska följderna för folkhälsan de vetenskapliga och tekniska råd som bland annat EU:s fristående organ ger. När det gäller beredskap inför influensapandemier kommer det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar även i fortsättningen att bistå beslutsfattarna med vetenskapliga råd och stöd så att beredskapen kan förbättras såväl i enskilda medlemsstater som i hela EU. Kommittén bedömer de internationella effekterna av de åtgärder som skall vidtas på nationell nivå och samordnar utbytet av information på detta område.

Krishantering och hantering av hot: Kommittéledamöterna utbyter information om hot mot folkhälsan i syfte att säkerställa snabb kommunikation vid större hälsorelaterade kriser, ger råd om beredskap samt samordnar planeringen av krishantering i EU. De ansvarar således för informationsutbyte och informationsförmedling, för samordning av medlemsstaternas utbyte av uppgifter om de folkhälsoåtgärder som de vidtagit samt för samordning och samarbete på det europeiska planet, i de fall där det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar inte har en samordnande funktion. Praktiska rutiner kommer att etableras för att det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar skall kunna stå för denna samordning och ge aktuellt vetenskapligt stöd i krissituationer.

4. HÄLSOSKYDDSKOMMITTÉNS UPPDRAG UNDER ÖVERGÅNGSPERIODEN TILL OCH MED 2008

Hälsoskyddskommittén är ett forum där företrädare på hög nivå från medlemsstaterna kan samordna och ge råd om de val och beslut som skall fattas av rådet, kommissionen eller medlemsstaterna när det gäller beredskap och agerande vid större hot mot folkhälsan. Kommittén är också en kontaktyta mellan olika aktörer i EU. Inom den kan man på EU-nivå samla in information om tillvägagångssätt och hälsoskyddsfrågor som tangerar olika sektorer och på detta sätt skapa större enhetlighet mellan de nationella åtgärderna.

Tack vare hälsoskyddskommittén kan hanteringen av risker, hot och kriser på folkhälsoområdet förbättras både i EU som helhet och i enskilda medlemsstater, eftersom den behandlar sektorsövergripande och tvärvetenskapliga frågor. Hälsoskyddskommittén ger förslag till goda lösningar, särskilt när det gäller beredskapsplaner för kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot eller större hot mot folkhälsan, som influensapandemier, och följer upp arbetet med att planera krisberedskapen.

Hälsoskyddskommittén är ett organ där medlemsstaternas företrädare kan träffas när det krävs åtgärder utöver dem som normalt vidtas i krissituationer av myndigheterna inom systemet för tidig varning, i enlighet med beslut 2119/98/EG, på grund av att krisen berör flera sektorer eller på grund av att ansvaret för att åtgärder vidtas ligger hos medlemsstaterna.

Hälsoskyddskommittén består av företrädare på hög nivå för hälsoministrarna i EU:s medlemsstater. Företrädarna är bemyndigade att fatta samordnade beslut och att göra åtaganden när det gäller beredskapsplanering och åtgärder som skall vidtas vid större hot mot folkhälsan.

Varje medlemsstat får bara ha en ordinarie ledamot och en suppleant i hälsoskyddskommittén. De personer som hälsoministrarna utser skall anmälas till Europeiska kommissionens generaldirektorat för hälsa och konsumentskydd. Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och Europeiska läkemedelsmyndigheten är också företrädda i kommittén. Företrädare för de anslutande länderna, Världshälsoorganisationen, EES-länderna samt Schweiz inbjuds att delta som observatörer i icke-konfidentiella diskussioner. Medlemskap i kommittén förutsätter en säkerhetsprövning.

Hälsoskyddskommittén kan delegera vissa uppgifter eller arbetsområden till arbetsgrupper som består av dess ledamöter. Experter kan inbjudas till mötena. Kommittén godkänner själv sina egna och sina arbetsgruppers arbetssätt och arbetsmetoder.

5. Slutsatser

Kommissionen uppmanar rådet att anta slutsatser som stöder hälsoskyddskommitténs uppdrag i enlighet med beskrivningen i avsnitt 4 så att samarbetet med hälsoskyddskommittén kan fortsätta.

[1] Inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2119/98/EG.

[2] KOM(2003) 320 slutlig.

[3] KOM(2005) 607 slutlig.

[4] KOM(2005) 605 slutlig.

[5] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004.

[6] KOM(2006) 552 slutlig.