RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - Europeiska kommissionens andra årliga rapport om den speciella administrativa regionen Hongkong

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - Europeiska kommissionens andra årliga rapport om den speciella administrativa regionen Hongkong

1. Inledning

2. Utvecklingen i Hongkong

3. EU:s närvaro i och intresse för Hongkong

4. Hongkong som internationell partner

5. Samarbetet mellan Hongkong och Europeiska unionen

Föra samarbetet vidare

Tillgodose efterfrågan

Viseringsfrihet vid inresa i EU för innehavare av pass utfärdade i Hongkong

Företagssamarbetskommittéerna EU-Hongkong och Hongkong-EU

6. Slutsatser

1. Inledning

Europeiska unionens grundläggande politik beträffande Hongkong anges i Europeiska kommissionens meddelande av den 23 april 1997 under rubriken "Europeiska unionen och Hongkong efter1997" [1]. Meddelandet följdes av rådets slutsatser vilka antogs den 3 juni 1997.

[1] KOM (1997) 171 slutlig.

EU anser att ett effektivt genomförande av principen om "ett land, två system" som förankras i den gemensamma förklaringen och i grundlagen är av avgörande betydelse för stabiliteten och välståndet i Hongkong på lång sikt. Hongkong har länge varit en förebild och ett föredöme för andra länder i regionen och en knutpunkt inte bara för handeln med varor och tjänster utan också för utbytet av idéer om och former för levnads- och tänkesätt.

Hongkong är viktigt för EU. EU har under många år haft dynamiska förbindelser med Hongkong när det gäller handel och investeringar och Hongkong har spelat en roll som ett centrum för ekonomiskt och kulturellt utbyte mellan Europa och Asien. Hongkong är en del av Kina. Det är till nytta för Kina att Hongkong förblir fritt, öppet och självstyrande och Hongkong kan erbjuda värdefull sakkunskap när Kina tar i tu med ekonomiska reformer och uppbyggnaden av en rättsstat.

I sitt meddelande från 1997 åtog sig kommissionen att årligen utarbeta en rapport om förbindelserna mellan den speciella administrativa regionen Hongkong och EU. Syftet med den årliga rapporten är att bedöma tillståndet i förbindelserna mellan Hongkong och EU och att överväga på vilket sätt man skall gå vidare i genomförandet av den gemensamma förklaringen och grundlagen i Hongkong. I rapporten redogörs det även för EU-företagens intressen i Hongkong, undersöks på vilka områden det finns möjligheter att ytterligare utveckla samarbetet och behandlas frågor som ur endera partens synvinkel kräver viss uppmärksamhet.

2. Utvecklingen i Hongkong

Hongkong har fortfarande ett starkt engagemang för rättsstaten och ett oberoende rättsväsen. Europeiska kommissionen delar detta engagemang och stöder politiken om högsta beredskap vad gäller övervakningen av att rättsstaten med kraft upprätthålls och hanteringen av principen om "ett land, två system". Under 1999 uppstod vissa problem, framför allt i rättsliga frågor och författningsfrågor, såsom framgår av följande exempel.

Rättssystemet

Utvecklingen på det rättsliga området dominerades under 1999 av skillnaden mellan de båda rättssystem som det hänvisas till i Hongkongs författning. Enligt principen om "ett land, två system" utövas självstyret för den speciella administrativa regionen Hongkong inom ramen för Folkrepubliken Kinas författning och även för Hongkongs egna rättsordning i kombination med den nedtecknade s.k. "grundlagen".

Högsta domstolens utslag i frågan om uppehållstillstånd

Efter det att Hongkongs högsta domstol avkunnat två domar i frågor som rör uppehållstillstånd för invandrare, i vilka domstolen gav sin tolkning av bl.a. artikel 24.2.3 i grundlagen, beslutade Hongkongs regering, i enlighet med artikel 158.1 i grundlagen, att till Folkkongressens ständiga utskott i Beijing överlämna frågan om tolkning av dessa bestämmelser i grundlagen.

Hongkongs regering ansåg att Högsta domstolens tolkning innebar en kränkning "lagstiftarens ursprungliga syfte" vad gäller de aktuella bestämmelserna. Detta var synnerligen oroväckande med tanke på det stora antal potentiella invandrare som mot bakgrund av Högsta domstolens tolkning skulle kunna få uppehållstillstånd i Hongkong. Därför var det lämpligt att begära ett klart yttrande från Folkkongressens ständiga utskott om det lagstiftningsmässiga syftet för att det skulle kunna skapas visshet och klarhet beträffande den korrekta tolkningen av dessa bestämmelser och bespara domstolarna ytterligare tvister i framtiden.

Detta makalösa beslut kritiserades starkt på vissa håll för att undergräva Högsta domstolens auktoritet och skapa ett prejudikat vilket undergrävde rättsväsendets oberoende i Hongkong. Regeringen i Hongkong hade haft flera valmöjligheter, däribland att a) ändra grundlagen, b) försöka få Högsta domstolen att fatta nya avgöranden i avsikt att begränsa omfattningen av de uppehållstillstånd som beviljats genom dess tidigare beslut eller c) be Folkkongressens ständiga utskott att ge sin egen tolkning av grundlagens bestämmelser om uppehållstillstånd. Regeringen i Hongkong valde alternativ c). För många människor, däribland vissa tongivande jurister, var detta alternativ det som vållade störst skada ur strikt rättslig och författningsmässig synvinkel.

Det ständiga utskottet stödde genom sin tolkning Hongkongregeringens åsikt och fastställde att Hongkongs domstolar vid prövning av mål om uppehållstillstånd i framtiden borde rätta sig efter utskottets tolkning.

Även om vissa experter fortsätter att diskutera huruvida det var lagligt att begära tolkning finns det andra som anser att Hongkongregeringens förhållningssätt inte stod i strid med bestämmelserna i grundlagen. I politiska kretsar kvarstår emellertid oron att Hongkongregeringen kan ha skapat ett ovälkommet prejudikat. Hongkongregeringen hävdade för sin del att det rörde sig om ett särskilt fall som hade krävt särskilda åtgärder även om den inte uteslöt möjligheten att i framtiden komma att vidta liknande åtgärder.

Europeiska kommissionen anser det angeläget för Hongkongs rykte att denna händelse förblir en engångsföreteelse. Kommissionen delar för övrigt den oro som kommittén för de mänskliga rättigheterna uttalat om att en begäran från de verkställande myndigheterna om en tolkning enligt artikel 158.1 i grundlagen skulle kunna användas under omständigheter som undergräver rätten till en rättvis prövning enligt artikel 14 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

Den demokratiska processen

Allmän rösträtt

Enligt Hongkongs grundlag får den allmänna rösträtten införas gradvis och i slutändan leda till att alla ledamöterna i det lagstiftande rådet väljs i fria val. År 2004 bör antalet valda ledamöter av det lagstiftande rådet öka från en tredjedel till hälften. Enligt grundlagen kan alla ledamöterna i det lagstiftande rådet och den s.k. regerande guvernören utses genom val efter 2007. Men det är inget som kräver att detta skall ske. Hongkongregeringen har tvekat att göra några åtaganden eller ange någon tidsplan beträffande införandet av en helt och hållet genom val utsedd lagstiftande församling trots att oppositionspartierna och vissa företrädare för det internationella samfundet efterlyst en offentlig debatt om frågan.

Europeiska kommissionen uppmanar återigen, såsom tidigare skett vid en rad tillfällen (bl.a. vid Jacques Santers besök i Hongkong 1998 som Europeiska kommissionens ordförande), Hongkongs regering att uttala ett otvetydigt åtagande att införa ett statsskick som helt och hållet bygger på val och meddela en tidsplan för dess införande.

Mänskliga rättigheter

Enligt överenskommelse 1998 överlämnade den kinesiska regeringen, i enlighet med bestämmelserna i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, rapporter om den speciella administrativa regionen Hongkong beträffande 1999 till FN och en rapport inom ramen för FN:s konvention mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna lämnade flera rekommendationer om ett antal oroväckande frågor, av vilka några tas upp i den här rapporten. Europeiska kommissionen ser positivt på att dessa rapporter överlämnats och uppmanar den speciella administrativa regionen Hongkong att helhjärtat genomföra rekommendationerna från kommittén för de mänskliga rättigheterna.

Arbetsrätt

Det provisoriska lagstiftande rådet har inte återinfört de lagar rörande kollektivavtal, finansiering av fackföreningar och förebyggande av diskriminering riktad mot fackföreningarna som upphävdes 1997. Den omständighet att det saknas en rättslig ram för fackföreningsverksamheten i den speciella administrativa regionen Hongkong har väckt oro inom den internationella fackföreningsrörelsen och Internationella arbetsorganisationen.

Frihet att resa

Ett antal incidenter har rapporterats i samband med att kinesiska oliktänkande hindrats från att resa in i Hongkong. I andra fall har vissa politiker från Hongkong (däribland ledamöter av det lagstiftande rådet) utan någon som helst förklaring hindrats från att resa till det kinesiska fastlandet. Även om det förefaller vara de kinesiska myndigheternas beslut att vägra inresa till Kina, utan någon som helst inblandning från Hongkongregeringens sida, är dessa fall synnerligen oroväckande.

Flaggor

Ett annat rättsligt testfall med konsekvenser för den individuella friheten har att göra med tolkningen av bestämmelserna rörande skändandet av nationella och regionala flaggor. I mars 1999 fastställde appellationsdomstolen att visa delar av den förordning rörande nationsflaggan och det nationella emblemet som antogs den 1 juli 1997 stred mot artikel 39 i grundlagen genom att de innebar begränsningar av de fri- och rättigheter som de i Hongkong bosatta åtnjuter enligt bestämmelserna i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Regeringen framhöll att de inskränkningar av yttrandefriheten som hade införts genom den förordningen kunde berättigas och inte stod i strid med grundlagen eller Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Hongkongregeringen bad Högsta domstolen att ompröva utslaget.

Den 15 december avkunnade Högsta domstolen sin dom. Den underkände appellationsdomstolens beslut och hävdade att förordningen stämde överens med både grundlagen och Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. I sina skäl betonade domstolen att den typ av inskränkningar av yttrandefriheten som anges i förordningen var begränsade och ansågs berättigade av behovet att skydda andra värden som också var värda ett författningsenligt skydd. Högsta domstolen hänvisade till beslut av italienska och tyska domstolar om att lagar som skyddar nationsflaggan är författningsenliga och att överträdelser av bestämmelserna i dessa lagar bestraffas med fängelse eller böter.

Utlämning av lagöverträdare

Det har även uttryckts oro över att det inte finns några rutiner för utlämning av lagöverträdare mellan fastlandet och den speciella administrativa regionen. Två fall väckte särskild uppmärksamhet: en fastlandsbo och flera Hongkongbor åtalades, dömdes och avrättades på fastlandet. Samtliga påstods ha begått brott i Hongkong. Den omständighet att myndigheterna i Hongkong inte hade hävdat domsrätt i dessa fall upprörde ett antal rättsliga observatörer och människorättsobservatörer. Hongkongregeringen har vid flera tillfällen påpekat att samtal om ett avtal på detta område pågår med de statliga myndigheterna.

Pressråd

I september lade kommissionen för en reform av lagstiftningen fram ett förslag om inrättande av ett pressråd i syfte att stoppa kränkningar av privatlivets helgd från mediernas sida. En överväldigande del av journalisterna och de yrkesverksamma på mediaområdet förkastade förslaget av rädsla för att ett sådant råd skulle kunna hota Hongkongs med möda uppnådda pressfrihet. Enligt förslaget skulle ett antal regler om god yrkessed utarbetas och kränkningar av dessa regler skulle kunna medföra dryga böter.

Förslaget lades fram samtidigt som det fanns en växande oro i Hongkong beträffande de lokala mediernas kvalitet och fall av oetiskt beteende från journalisters sida, t.ex. intrång i personers privatliv. Vid tidpunkten för utarbetandet av denna rapport pågick fortfarande diskussionerna om förslaget.

En debatt utlöstes också när en tjänstemän från det kinesiska fastlandet uttalade sig om att medierna i Hongkong rapporterat om händelser i Taiwan efter presidentvalet där.

Slutsatser

Såsom en allmän slutsats beträffande de grundläggande fri- och rättigheterna vill Europeiska kommissionen på nytt hävda sitt kraftiga stöd vad gäller principerna i Hongkongs grundlag och i synnerhet de som garanterar dessa grundläggande fri- och rättigheter. Genomförandet av principen om "ett land, två system" bör inte hindra eller begränsa respekten för dessa grundläggande principer, eftersom de utgör en integrerad del av begreppet i sig. Trots den tvekan som uttryckts om de ovannämnda frågorna och den oro som dessa väckt, är det helt klart att Hongkong fortfarande är ett fritt samhälle.

Ekonomin

Det ekonomiska läget i Hongkong efter överlämnandet påverkades kraftigt av den asiatiska finanskrisen. De ekonomiska svårigheterna hade emellertid inget att göra med den politiska utvecklingen och hade ingen som helst anknytning till överlämnandet av överhögheten även om de båda händelserna sammanföll i tiden. De första tecknen på en återhämtning är tydliga och under det andra kvartalet 1999 reste sig Hongkong ur en 15 månader lång lågkonjunktur. Andra ekonomiska indikatorer visade också positiva tendenser under 1999: handelsunderskottet minskade, exporten ökade, kurserna på aktiemarknaden återgick till den nivå de låg på i juli 1997 och arbetslöshetssiffrorna stabiliserades. Spekulationen på aktie- och valutamarknaderna har avmattats och, till skillnad mot 1998, skapar bindningen till USA-dollarn varken diskussion eller motsättningar.

Hongkongs marknadsekonomi fortsätter att fungera i stort sett på samma sätt som den gjorde före överlämnandet. Enstaka och kontroversiella händelser, t.ex. regeringens ingripande på aktiemarknaden har snarare varit undantag än regel. Enligt de flesta observatörerna beror detta snarare på den ekonomiska än på den politiska händelseutvecklingen. Det sker en viss liberalisering på områden som varit hårt reglerade och på vilka konkurrensen varit inskränkt, t.ex. inom banksektorn, telekommunikation och flygplatstjänster, dels som ett resultat av WTO- åtaganden, dels på Hongkongregeringens egna initiativ.

De förnyade utsikterna för Kinas medlemskap i WTO kommer att innebära utmaningar för Hongkong men kommer även att erbjuda nya möjligheter.

Två betydelsefulla ekonomiska händelser under 1999 var liberaliseringen av finansmarknaderna genom avinstitutionalisering, sammanslagning och notering av värdepappers- och terminsmarknaderna och de första stegen mot avveckling av den aktieportfölj som regeringen förvärvade på sommaren 1998.

Alla faktorerna på det ekonomiska området verkar tyda på att Hongkongregeringen i enlighet med bestämmelserna i grundlagen hanterar sina finanser och driver sin ekonomiska politik helt och hållet oberoende av regeringen i Beijing. Dessutom bekräftade Heritage Foundation nyligen att Hongkong är en av de friaste ekonomierna i världen.

3. EU:s närvaro i och intresse för Hongkong

Hongkong är en av de viktigaste städerna, för att inte säga den absolut viktigaste, vad gäller EU:s intressen i Asien. Ca 46 000 medborgare i alla EU:s medlemsstater är bosatta i Hongkong. 1999 hade minst 250 EU-företag sitt regionala huvudkontor i Hongkong medan 471 hade regionkontor i staden.

När det gäller utländska investeringar i Hongkong intog EU 1997 tätplatsen. Det kumulerade värdet av direktinvesteringar från EU uppgick det året till 29 miljarder ecu, vilket motsvarade 34 % av det totala värdet. Även om siffrorna för 1999 ännu inte är tillgängliga finns det indikationer på att EU fortsatte att investera kraftigt under den perioden.

EU är företrätt inom ett stort antal olika sektorer i Hongkong. EU-industrin deltar i en rad verksamheter alltifrån finansiella tjänster, handel och tillverkning till kommunikationer och byggnation. Inom försäkringssektorn kom EU-företagen på första plats vad gäller antalet utländska försäkringsbolag verksamma i Hongkong. 46 i Hongkong auktoriserade banker kommer från EU. 1998 tilldelades EU-företag kontrakt inom sektorn för offentliga bygg- och anläggningsarbeten till ett sammanlagt belopp av 145 miljoner ecu. EU spelar också en mycket viktig roll inom sjöfarten och inom luftfarten.

Under de första elva månaderna 1999 var EU, efter Kina och Japan, Hongkongs största leverantör av varor och Hongkongs tredje största exportmarknad, efter USA och Kina.

EU:s ekonomiska intresse för Hongkong begränsar sig naturligtvis inte till Hongkong-marknaden utan sträcker sig vidare till Kina och andra länder i regionen. Vidareexporten via Hongkong till Kina av varor med ursprung i EU ökade ca 2500 gånger från 18 miljoner Hongkongdollar 1978 (det år Kina meddelade sitt moderniseringsprogram) till 44,5 miljarder 1999.

I bilaga 1 till den här rapporten visas statistik över handeln mellan EU och Hongkong under perioden 1985-1999.

EU är även aktivt på kultur- respektive utbildningsområdet i Hongkong och ett antal europeiska kulturinstitutioner är företrädda där. Tillsammans med EU:s medlemsstaters generalkonsulat och Europeiska kommissionens representationskontor i Hongkong har dessa institutioner samarbetat inom en arbetsgrupp för kulturfrågor som i sju år i Hongkong och Macao har arrangerat en rad evenemang med inriktning på Europa. Dessutom har europeiska universitet byggt upp ett nätverk av projekt för samarbete med universitet i Hongkong.

Inom ramen för EG:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling erhåller Hongkong ekonomiskt stöd till sitt deltagande i EG:s program om Forskning för utveckling. Hongkong deltar med ekonomiskt stöd från EG i två gemensamma forskningsprojekt om frågor som rör jordbruksutveckling. Det sammanlagda värdet av dessa projekt (i vilka såväl europeiska som andra asiatiska partner deltar) uppgår till 1,2 miljoner euro i gåvobistånd via programmet Forskning för utveckling. Som en följd av avtalet om vetenskap och teknik mellan EU och Kina är Hongkong dessutom berättigat att utan ekonomiskt stöd delta i en lång rad program för forskning och teknisk utveckling, men än så länge tar Hongkong inte aktiv del i dessa program.

4. Hongkong som internationell partner

Enligt grundlagen har den speciella administrativa regionen Hongkong fullständiga befogenheter att som separat tullområde föra en egen handelspolitik. I kraft av detta är Hongkong oberoende medlem i WTO och i ett antal andra internationella organisationer.

Hongkong är en synnerligen aktiv medlem i WTO och står i nära och regelbunden kontakt med Europeiska kommissionen. EU och Hongkong har ett antal gemensamma mål och målsättningar inom WTO och en nära arbetsgemenskap vilket i hög grad uppskattas av EU.

5. Samarbetet mellan Hongkong och Europeiska Unionen

När avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hongkong, Kina om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor [2] undertecknades och trädde i kraft 1999 passerades en viktig milstolpe i utvidgningen av samarbetet mellan Hongkong och EU. Detta samarbetsavtal är det första bindande avtal om tullsamarbete som den speciella administrativa regionen Hongkong ingått sedan överlämnandet. Det förhandlades fram och ingicks enligt artikel 151 i grundlagen, i vilken det anges att den speciella administrativa regionen Hongkong på egen hand får ingå och tillämpa avtal om frågor som rör handel och ekonomi. Detta är ett utmärkt exempel på omfattningen av det självstyre som Hongkong åtnjuter i sin egenskap av separat tullområde. I avtalet betonas de nära ekonomiska banden mellan Hongkong och EU och genom detta kommer informationsutbytet och samordningen mellan tullmyndigheterna att underlättas i syfte att se till att parternas respektive tullagstiftning tillämpas på ett effektivt sätt. Avtalet omfattar ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor samt utbyte av information och sakkunskap. Genom avtalet formaliseras och permanentas det samarbete mellan tullmyndigheterna som redan pågick. Kommissionen välkomnar denna förstärkning av samarbetet och ser fram emot ytterligare samarbete på andra områden.

[2] EGT L 151, 18.6.1999, s. 21-26.

Föra samarbetet vidare

Kommissionen tror att förutsättningar finns för att föra samarbetet mellan Europeiska unionen och Hongkong vidare och anser i synnerhet att samarbetet skulle kunna utvecklas på utbildnings- och miljöområdena. Såsom ovan nämnts har universitet och högskolor i Europa och Hongkong etablerat ett nätverk av samarbetsprojekt och många besöksutbyten mellan studenter och mellan lärare genomförs. Det finns emellertid ett stort utrymme för att utvidga detta samarbete, vilket av guvernören i hans senaste politiska anförande utpekats som prioriterat område.

Miljön har fortsatt att försämras under de senaste åren, paradoxalt nog samtidigt som tillverkningsindustrin flyttar ut från Hongkong och det går att hitta tekniska lösningar för att förebygga miljöskador. Miljön utpekades också som prioriterat område i guvernörens politiska anförande 1999. Europeiska unionen har omfattande sakkunskap och kunnande på detta område och ser fram emot att undersöka på vilka sätt samarbetet och utbytet kan vidareutvecklas.

Tillgodose efterfrågan

Skyddet av de immateriella rättigheterna i Hongkong är en fråga som fortfarande väcker oro hos Europeiska unionen. Denna oro delas av industrin och andra tredje länder, särskilt USA. Hongkong har på sistone gjort avsevärda insatser för att förbättra läget: kontrollen av efterlevnaden har skärpts och ett större antal tjänstemän har avdelats för att bekämpa piratkopiering och pirattillverkning samt försäljning av förfalskade produkter. Dessa insatser är synnerligen välkomna och samarbetet mellan EU och Hongkong kommer att fortsätta inom ramen för det avtal om tullsamarbete som undertecknades i maj.

Europeiska unionen har uppvaktat Hongkongregeringen i denna fråga och övervakar noggrant via sin handelskommissionärsgrupp i Hongkong utvecklingen på detta område.

Kommissionen noterar med stor tillfredsställelse de insatser som gjorts av myndigheterna i Hongkong och uppmuntrar den speciella administrativa regionen att fortsätta kampen mot piratkopiering och förfalskning och samtidigt se till att tillverkningsutrustningen inte bara flyttas till de angränsande länderna.

Viseringsfrihet vid inresa

Den 26 januari 2000 antog kommissionen ett förslag till rådsförordning enligt vilken innehavare av pass utfärdade i Hongkong fogas till det förslag till förteckning över länder vilkas medborgare skulle undantas från krav på visering.

Detta återspeglar kommissionens bedömning av den speciella administrativa regionen Hongkong utifrån ett flertal kriterier, däribland dess rättsliga läge ("ett land, två system"), invandringsbestämmelser, gränskontroller och säkerheten vad gäller resehandlingar.

Genom sitt geografiska läge och sina flygtrafikmöjligheter är Hongkong en av de främsta knutpunkterna vad gäller transitering av resande till Europa. Därför får kontrollavdelningen vid Hongkongs immigrationsmyndighet betydande mänskliga och tekniska resurser i syfte att avskräcka illegala invandrare från olika länder i Asien, i synnerhet från det kinesiska fastlandet, från att dra nytta av dessa transiteringsmöjligheter.

Enligt grundlagen är Hongkongregeringen bemyndigad att utfärda resehandlingar (pass och identitetshandlingar) för kinesiska medborgare som innehar permanenta identitetskort utfärdade i Hongkong av vilka det framgår att de har uppehållstillstånd i Hongkong.

Hongkongs system för utfärdande av pass och för kontroll av äktheten tillämpas enligt ett avancerat tekniskt förfarande.

Myndigheterna i Hongkong utfärdar även identitetshandlingar i viseringssyfte för personer bosatta i Hongkong vilka inte kan erhålla pass från någon annan stat eller region. Det stora flertalet är kinesiska medborgare från fastlandet vilka ännu inte är berättigade till pass utfärdade i Hongkong (eftersom de inte har haft sju års sammanhängande bosättning i regionen).

Båda handlingarna (pass och identitetshandling) är försedda med komponenter avsedda att öka säkerheten och försvåra förfalskning.

Kommissionen hoppas att dess bedömning kommer att delas av både rådet och Europaparlamentet i samband med antagandet av det föreslagna utkastet till förordning.

Företagssamarbetskommittéerna EU-Hongkong och Hongkong-EU

Företagssamarbetskommittéerna EU-Hongkong och Hongkong-EU hade sitt andra möte i oktober 1999. Dessa kommittéer spelar en viktig roll för att främja kontakter mellan affärskretsar i Hongkong och EU. De förändringar som för närvarande sker i den speciella administrativa regionen Hongkong liksom de mycket betydande förändringar som sker i Europa, t.ex. införandet av euron och utvidgningen av EU, kräver ett tydligt och regelbundet utbyte av information, vilket dessa kommittéer kan åstadkomma.

6. Slutsatser

Två och ett halvt år efter överlämnandet av Hongkong till Kina anser Europeiska kommissionen att principen om "ett land, två system" fortfarande gäller orubbad och att den på det hela taget fungerar väl. Hongkong är fortfarande ett av de friaste samhällena i Asien. Vissa svårigheter har uppstått, men de bör inte överdrivas. Europeiska kommissionen kommer att fortsätta att noggrant bevaka läget, i synnerhet att domstolarnas oberoende ställning består och att rättsstaten upprätthålls.

Ekonomin håller på att återhämta sig väl efter sviterna av finanskrisen i Asien. EU-företag fortsätter att investera kraftigt i Hongkong, vilket är ett tecken på att de tror på Hongkongs framtid. Europeiska kommissionen välkomnar den nära arbetsgemenskap med Hongkong som fortsätter att råda vad gäller internationella handelsfrågor och ser fram emot att inom ramen för WTO fortsätta driva ett antal frågor av gemensamt intresse.

Det kommer att vara viktigt för Hongkongs internationella framtoning att regeringarna i den speciella administrativa regionen Hongkong respektive Kina tydligt visar sitt engagemang för principen om "ett land, två system". Människorna i Hongkong sköter Hongkong och gör det på ett effektivt sätt. Europeiska kommissionen noterar bestämmelserna i grundlagen vad gäller demokratiseringstakten och uppmuntrar till att det öppet och offentligt förs en debatt om den frågan i Hongkong. Med en snabbare demokratiseringstakt skulle många av de farhågor som kommit till uttryck om Hongkongs nutid och framtid stillas.

Europeiska kommissionen anser att samarbetet med Hongkong till ömsesidig nytta för parterna bör utökas i ett antal olika avseenden och kommer att söka uppmärksamma möjligheterna för att detta skall kunna vidareutvecklas under det kommande året.

BILAGA 1

1.1. Handeln mellan EU och Hongkong under perioden januari 1985 - oktober 1999

>Plats för tabell>

Källa: EUROSTAT

Mellan januari 1985 och december 1998 nästan tredubblades den totala bilaterala handeln mellan EU och Hongkong och EU:s handelsbalans omvandlades från ett underskott 1985 på 268 miljoner ecu till ett överskott 1998 på 7 591 miljoner ecu. EU:s import från Hongkong fördubblades medan exporten mer än tredubblades. Det bör påpekas att EU:s minskade export till Hongkong mellan 1997 och 1998 huvudsakligen berodde på finanskrisen i Asien.