Bryssel den 11.1.2006

SEK(2006) 27 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2005-2008

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, grundas på målet om sunda offentliga finanser som ett sätt att förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som skall skapa nya arbetstillfällen. Pakten ändrades för första gången år 2005. Reformen bekräftade att pakten varit till nytta för att befästa budgetdisciplinen, men sökte stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och samtidigt säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av pakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- och konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan infört den gemensamma valutan skall lägga fram [uppdaterade] stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte infört den gemensamma valutan skall lägga fram [uppdaterade] konvergensprogram). Sverige inkom med sitt första konvergensprogram i december 1998. I enlighet med förordningen avgav rådet den 8 februari 1999 sitt yttrande på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. I enlighet med samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovan nämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

I dessa program skall medlemsstaterna närmare ange sina budgetmål på medellång sikt och vilka politiska åtgärder de ämnar vidta för att uppnå dessa mål och bibehålla den ställning som uppnåtts för de offentliga finanserna samt de underliggande ekonomiska antagandena. Till följd av reformen av pakten bör målen på medellång sikt differentieras mellan enskilda medlemsstater mot bakgrund av de olika ekonomiska och finanspolitiska förhållandena i unionen, bland annat med avseende på riskerna vad gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Andra inslag i reformen är att ett mer symmetriskt synsätt på finanspolitiken över konjunkturcykeln bör eftersträvas genom ökad budgetdisciplin under ekonomiskt goda tider, samtidigt som hänsyn bör tas till ”omfattande strukturreformer” med mätbara effekter på den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna vid en tillfällig avvikelse från budgetmålet på medellång sikt eller anpassningsbanan för att uppnå detta.

Kommissionen har granskat det uppdaterade konvergensprogram som Sverige nyligen lagt fram, med beaktande av höstprognosen 2005 från kommissionens avdelningar, samt med hänsyn till uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008, och har på grundval av sin nedan redovisade bedömning antagit en rekommendation till rådets yttrande om programmet.

Bedömning

1. Det sjätte uppdaterade svenska konvergensprogrammet tillsändes kommissionen den 24 november 2005 och omfattar perioden 2005 till 2008. Programmet grundas på den budgetproposition för 2006 som riksdagen antog den 16 december 2005. Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur som fastställs i den nya uppförandekoden. Programmet uppvisar luckor vad avser de obligatoriska och frivilliga statistiska uppgifter som begärs enligt den nya uppförandekoden (särskilt ersättningar till anställda saknas). I det svenska programmet definieras inte uttryckligen målet på medellång sikt för budgetställningen såsom krävs i uppförandekoden.

2. Under det senaste decenniet låg den årliga BNP-tillväxten i Sverige något under 3 % i genomsnitt. Detta tillväxtutfall har kännetecknats av en stark produktivitetsutveckling och ett positivt nettobidrag från exporten. Under de senaste fem åren har emellertid sysselsättningstillväxten varit svag och sysselsättningsgraden sjunkit samtidigt som arbetslösheten har ökat. Inflationsutvecklingen har legat i det lägre intervallet av Riksbankens inflationsmål på 2 %, plus eller minus en procentenhet. BNP-tillväxten i reala termer beräknas uppgå till 2,4 % för år 2005 och därefter öka till 3,1 % 2006, hamna på 2,8 % 2007 respektive på 2,3 % 2008. Sysselsättningstillväxten förväntas åter ta fart under de kommande åren. Generellt sett förefaller det makroekonomiska scenario som ligger till grund för uppdateringen vara rimligt och i huvudsak ligga i linje med kommissionens avdelningars bedömning, inbegripet höstprognosen 2005. Beräkningar med tillämpning av den allmänt vedertagna metoden grundade på de uppdaterade uppgifterna tyder på att den potentiella BNP-tillväxten fortsätter att vara tämligen hög även om den uppvisar en svagt avtagande trend på medellång sikt. Det finns en viss grad av outnyttjade resurser i ekonomin under 2005, men utbudsgapet är på väg att slutas redan år 2006. Inflationstrycket förväntas förbli dämpat och gradvis närma sig Riksbankens målnivå på 2 % under programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.

3. Kronan har varit relativt stabil gentemot euron under perioden 2002-2004 men har på senare tid försvagats trots Sveriges stabila makroekonomiska situation med goda tillväxtutsikter och överskott i bytesbalansen, troligen en avspegling av relativt låga reporäntor. Skillnaden i avkastning mellan långfristiga statsobligationer i Sverige och i euroområdet, som uppgick till cirka 50 räntepunkter i början av 2004, har sjunkit till nästan noll.

4. I sitt yttrande av den 18 januari 2005 bekräftade rådet den budgetstrategi som presenterats i 2004 års uppdatering av Sveriges konvergensprogram. När det gäller 2005 års budgetgenomförande beräknades i uppdateringen 2004 ett överskott i de offentliga finanserna på 0,6 % av BNP för 2005, medan överskottet i den aktuella uppdateringen beräknas bli 1,6 % trots en nedskrivning av tillväxten för 2005. På det hela taget har inkomsterna flutit in bättre än beräknat, vilket delvis förklaras av vissa företagsskatter av engångskaraktär, men även utgifterna har utvecklats på ett återhållsamt sätt.

5. Den finanspolitiska ramen i Sverige är inriktad på att bibehålla sunda offentliga finanser i förening med full sysselsättning och hållbar tillväxt. I detta syfte inbegriper den ett överskottsmål för de offentliga finanserna på 2 % av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln, fleråriga nominella utgiftstak för statsutgifterna och ett krav på balanserade budgetar i kommuner och landsting. I denna uppdatering förväntas ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 1,6 % 2005, 0,9 % 2006, 1,2 % 2007 och 1,7 % för år 2008, programperiodens sista år. Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Medan minskningen av intäktskvoten inträffar i början av programperioden beräknas minskningen av utgiftskvoten hänföra sig till slutet av programperioden. Pensionssystemet och kommun- och landstingssektorn förväntas visa upp stabila överskott medan det statliga underskottet driver fram förändringarna i den offentliga sektorns finanser. Sverige utnyttjar för närvarande övergångsperioden fram till våren 2007 för att genomföra Eurostats beslut om klassificering av andra pelarens fonderade pensionssystem. Effekten av genomförandet av detta beslut på saldot i de offentliga finanserna skulle bli en nedjustering på cirka 1 % av BNP per år. I förhållande till det tidigare programmet bekräftas i den nuvarande uppdateringen i huvudsak den planerade justeringen mot bakgrund av ett något mer gynnsamt scenario.

6. Baserat på beräkningar som utförts av kommissionens avdelningar på grundval av uppgifterna i programmet enligt den allmänt vedertagna metoden är det uppskattade konjunkturrensade saldot med engångsåtgärder borträknade omkring 1 % av BNP 2006, en minskning från cirka 1,75 % 2005. Den finanspolitiska expansion som planeras för 2006 äger således rum mot bakgrund av ett utbudsgap som är på väg att slutas och ett förbättrat konjunkturläge. Det konjunkturrensade saldot förbättras därefter gradvis upp mot 1,5-2 % under perioden 2007-2008.

7. I det svenska programmet redovisas ett nationellt överskottsmål på 2 % i genomsnitt över en konjunkturcykel som det vägledande referenstalet på medellång sikt i strategin i det uppdaterade programmet. Det är också hörnstenen i den svenska nationella regelbaserade budgetramen. Därför kan överskottsmålet om 2 % av BNP betraktas som programmets mål på medellång sikt.

8. Det implicita målet på medellång sikt i programmet är mer krävande än minimiriktmärket (uppskattat till ett underskott på omkring 0,5 % av BNP), och därför bör uppfyllandet av målet ge den önskvärda säkerhetsmarginalen som syftar till att förhindra uppkomsten av ett alltför stort underskott. När det gäller frågan om den lämpliga avvägningen kan konstateras att målet i programmet på medellång sikt är betydligt mer uppfordrande än vad som krävs med hänvisning till skuldkvoten och den genomsnittliga produktionstillväxten. Det är emellertid mycket väsentligt att uppnå målet i programmet för att säkerställa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.

9. Riskerna i programmets budgetberäkningar förefaller på det hela taget bestå i att utfallet kan komma att bli bättre än förväntat. Detta beror på att det av den senaste nationalräkenskapsstatistiken framgår att tillväxten blev högre än vad som beräknats i programmet. Den senaste statistiken över kassaflöden visar dessutom att skatteintäkterna mot slutet av 2005 blev betydligt högre än vad som beräknades i de uppdaterade budgetsiffrorna. Resultatet i de offentliga finanserna kan således komma att bli bättre än vad som anges i programmet.

10. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktning som beskrivs i programmet på det hela taget vara lämpligt utformad för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt kommer att kunna nås till slutet av programperioden. Den expansiva budgeten 2006 innebär emellertid att budgetställningen avviker från målet på medellång sikt med omkring 1 % av BNP under 2006 och 2007, vilket gör att uppfyllandet av målet på medellång sikt inom programperioden sätts i fara. Det finns vidare en oro för att den starkt expansiva finanspolitiken 2006 (där det konjunktutrrensade saldot minskar med nästan 1 procentenhet) inte är helt förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten i den meningen att denna period kan betecknas som ekonomiskt "goda år". Programmets mål på medellång sikt är emellertid som ovan angavs betydligt mer ambitiösa än vad som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Särskilt över hela programperioden finns det en tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte överskida tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Denna bedömning förefaller också tåla omklassificeringen 2007 av fonderade pensionssystem av typen andra pelaren utanför de offentliga räkenskaperna i enlighet med Eurostats krav. Budgetställningen är på det hela taget sund och budgetstrategin utgör ett exempel på en politik för de offentliga finanserna som är förenlig med pakten.

11. Bruttoskuldkvoten beräknas fortsätta att sjunka och beräknas uppgå till 46 % av BNP år 2008. Skuld emitteras huvudsakligen av den statliga sektorn - som har underskott i sin budget - och överskottet i pensionssystemet investeras främst i icke offentliga tillgångar, vilket fördröjer nedgången i bruttoskuldkvoten. Skuldkvoten efter avdrag för finansiella tillgångar är negativ, vilket betyder att den offentliga sektorns nettoställning är positiv, dvs. tillgångarna överstiger skulderna. Detta förväntas förbättras från cirka -6 % av BNP 2004 till nästan -9 % 2008. Dessa beräkningar förefaller rimliga.

12. När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Sveriges del vara låg med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Nivån på bruttoskulden understiger för närvarande med råge referensvärdet på 60 % och beräknas även i fortsättningen understiga referensvärdet under större delen av programperioden. Den svenska strategin att ställa hållbarhetsfrågorna i centrum för finanspolitiken, inberäknat reformen av pensionssystemet som håller tillbaka pensionsutgifterna och inbegriper ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till utsikterna för de offentliga finanserna. Den nuvarande gynnsamma budgetställningen bidrar till att begränsa de beräknade budgetmässiga effekterna av en åldrande befolkning samtidigt som den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna i riktning mot målet på medellång sikt med ett överskott på 2 % vid slutet av programperioden medverkar till att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet.

13. De planerade åtgärderna är på det hela taget förenliga med de allmänna riktlinjer för de offentliga finanserna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Samtidigt som man planerar att bevara en tillräckligt stark budgetställning på medellång sikt kan avsteget från målet på medellång sikt under perioden 2006-2007 riskera att bli konjunkturförstärkande och även riskera att äventyra uppfyllandet av det målet på medellång sikt i slutet av programperioden.

14. I Sveriges nationella reformprogram som lämnades in den 21 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning läggs stor tonvikt vid hållbar utveckling, och det betonas att det utgör en stor utmaning att uppnå och bibehålla ett högt arbetsmarknadsdeltagande och högt antal arbetade timmar, och att detta kommer att få betydande effekter på de offentliga finanserna på lång sikt. I det nationella reformprogrammet inbegrips 2006 års budget på vilken även det uppdaterade programmet baseras och i den meningen är de två dokumenten förenliga.

15. Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2005-2008

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[3], särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

16. Den 24 januari 2006 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005 -2008. Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur som fastställs i den nya uppförandekoden. Programmet uppvisar luckor vad avser de obligatoriska och frivilliga statistiska uppgifter som förordas i den nya uppförandekoden (särskilt ersättningar till anställda saknas). I det svenska programmet definieras inte explicit målet på medellång sikt för budgetställningen i enlighet med uppförandekodens krav.

17. Under det senaste decenniet låg den årliga BNP-tillväxten i reala termer i Sverige något under 3 % i genomsnitt. Detta tillväxtutfall har kännetecknats av en stark produktivitetsutveckling och ett positivt nettobidrag från exporten. Under de senaste fem åren har emellertid sysselsättningstillväxten varit svag och sysselsättningsgraden sjunkit samtidigt som arbetslösheten ökat. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer öka från 2,4 % 2005 till 3,1 % 2006 och till i genomsnitt 2,5 % under de följande två åren av programperioden. Under de första två åren av programperioden förutsätter tillväxtutsikterna en förbättring av konjunkturen, och därefter beräknas konjunkturutvecklingen i stort sett förbli neutral. Detta scenario förefaller rimligt med hänvisning till den informationen som i nu är tillgänglig. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.

18. I sitt yttrande av den 18 januari 2005 bekräftade rådet den budgetstrategi som presenterats i 2004 års uppdatering av Sveriges konvergensprogram. När det gäller 2005 års budgetgenomförande beräknades i uppdateringen 2004 ett överskott i de offentliga finanserna på 0,6 % av BNP för 2005, medan överskottet i den aktuella uppdateringen beräknas bli 1,6 % trots en nedskrivning av tillväxten för 2005. På det hela taget har inkomsterna flutit in bättre än beräknat, vilket delvis förklaras av vissa företagsskatter av engångskaraktär, men även utgifterna har utvecklats på ett återhållsamt sätt.

19. Den finanspolitiska ramen är inriktad på att bibehålla sunda offentliga finanser i förening med full sysselsättning och hållbar tillväxt. I detta syfte inbegriper den ett överskottsmål för de offentliga finanserna på 2 % av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln, fleråriga nominella utgiftstak för statsutgifterna och ett krav på balanserade budgetar i kommuner och landsting. I denna uppdatering förväntas ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 1,6 % 2005, 0,9 % 2006, 1,2 % 2007 och 1,7 % år 2008, programperiodens sista år. Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Minskningen i intäktskvoten infaller redan 2006 till följd av skattesänkningar medan minskningen i utgiftskvoten infaller i slutet av programperioden och äger rum mot bakgrund av en beräknad förbättring av arbetsmarknadsläget. Jämfört med de tidigare uppdateringarna bekräftas i den aktuella uppdateringen en liknande planerad anpassning av finanspolitiken inom ramen för ett mer gynnsamt makroekonomiskt scenario.

20. I det svenska programmet redovisas det nationella överskottsmålet på 2 % i genomsnitt över en konjunkturcykel som det vägledande referenstalet på medellång sikt i strategin i den uppdaterade strategin. Det utgör även hörnstenen i den svenska nationella regelbaserade budgetramen. Därför kan överskottsmålet på 2 % av BNP betraktas som programmets mål på medellång sikt eftersom det ligger i linje med principerna för de mål på medellång sikt som preciseras i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden. Det strukturella saldo över programperioden som beräknats enligt den allmänt vedertagna metoden planeras förbättras från omkring 1 % av BNP 2006 till 1,5-2 % av BNP 2008.

21. Eftersom det implicita målet på medellång sikt i programmet är mer krävande än minimiriktmärket (uppskattat till ett underskott på cirka 0,5 % av BNP), bör uppfyllandet av målet ge den önskvärda säkerhetsmarginalen för att undvika uppkomsten av ett alltför stort underskott. När det gäller den lämpliga avvägningen kan konstateras att målet i programmet på medellång sikt är betydligt mer uppfordrande än vad som krävs med hänvisning till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten. Det är emellertid mycket väsentligt att uppnå målet i programmet för att säkerställa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.

22. Utfallet för de offentliga finanserna 2005 kan således komma att bli bättre än vad som anges i programmet. Särskilt de senaste kassabaserade uppgifterna om skatteintäkter och de senaste kvartalsvisa nationalräkenskaperna ger stöd för denna bedömning.

23. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktning som beskrivs i programmet på det hela taget vara lämpligt utformad för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt kommer att kunna nås till slutet av programperioden. Den expansiva budgeten 2006 innebär emellertid att budgetställningen avviker från målet på medellång sikt med omkring 1 % av BNP under 2006 och 2007, vilket gör att uppfyllandet av målet på medellång sikt inom programperioden kan komma att äventyras. Det finns vidare en oro för att den starkt expansiva finanspolitiken 2006 (där det konjunkturrensade saldot minskar med nästan en procentenhet) inte är helt förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten i den meningen att denna period kan betecknas som ekonomiskt "goda år". Programmets mål på medellång sikt är emellertid som ovan angavs betydligt mer ambitiösa än vad som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Särskilt över hela programperioden finns det en tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte överskida tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Denna bedömning förefaller också tåla omklassificeringen 2007 av fonderade pensionssystem av typen andra pelaren utanför de offentliga räkenskaperna i enlighet med Eurostats krav. Ställningen för de offentliga finanserna är på det hela taget sund och budgetstrategin utgör ett exempel på en finanspolitik som bedrivs på ett sätt som är förenligt med pakten.

24. Skuldkvoten beräknas ha uppgått till cirka 51 % av BNP 2005, betydligt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten sjunka till 46 % av BNP år 2008.

25. När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Sveriges del vara låg med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Nivån på bruttoskulden understiger för närvarande med råge referensvärdet på 60 % och beräknas fortsatt understiga referensvärdet under större delen av programperioden. Den svenska strategin att ställa hållbarhetsfrågorna i centrum för finanspolitiken, inberäknat reformen av pensionssystemet som håller tillbaka pensionsutgifterna och inbegriper ackumulering av tillgångar, bidrar positivt till utsikterna för de offentliga finanserna. Den nuvarande gynnsamma budgetställningen bidrar till att begränsa de beräknade budgetmässiga effekterna av en åldrande befolkning samtidigt som den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna i riktning mot målet på medellång sikt med ett överskott på 2 % vid slutet av programperioden medverkar till att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet[4].

26. De planerade åtgärderna på området för de offentliga finanserna är i på det hela taget förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008 Samtidigt som man planerar att bevara en tillräckligt stark budgetställning på medellång sikt kan avsteget från målet på medellång sikt under perioden 2006-2007 riskera att bli konjunkturförstärkande och även riskera att äventyra uppfyllandet av målet på medellång sikt i slutet av programperioden.

27. I Sveriges nationella reformprogram som lämnades in den 21 oktober 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning läggs stor tonvikt vid hållbar utveckling och betonas att det utgör en stor utmaning att uppnå och bibehålla ett högt arbetsmarknadsdeltagande och högt antal arbetade timmar och att detta kommer att få betydande effekter på de offentliga finanserna på lång sikt. I det nationella reformprogrammet inbegrips 2006 års budget på vilken även det uppdaterade programmet baseras och i den meningen är de två dokumenten förenliga.

Jämförelse mellan beräkningar av makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP (skillnad i %) | KP nov. 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2.3 |

KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | Ej till. |

KP nov. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | Ej till. |

Inflation (HIKP) (i %) (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2.0 |

KOM nov. 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | Ej till. |

KP nov. 2004 | 1,3 | 1,5 | Ej till, | Ej till. | Ej till. |

BNP-gap. (% av potentiell BNP) | KP nov. 20052 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0.1 |

KOM nov. 20056 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,0 | Ej till. |

KP nov. 20042 | -0,1 | 0,1 | -0,2 | -0,4 | Ej till. |

Saldo i den offentliga sektorns finanser ( % av BNP) | KP nov. 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |

KOM nov. 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | Ej till. |

KP nov. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | Ej till. |

Primärt saldo ( % av BNP) | KP nov. 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |

KOM nov. 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | Ej till. |

KP nov. 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | Ej till. |

Konjunkturrensat saldo ( % av BNP) | KP nov. 20052 | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |

KOM nov. 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | Ej till. |

KP nov. 20042 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | Ej till. |

Strukturellt saldo3 ( % av BNP) | KP nov. 20054 | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |

KOM nov. 20055 | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | Ej till. |

KP nov. 2004 | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. | Ej till. |

Offentlig bruttoskuld ( % av BNP) | KP nov. 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |

KOM nov. 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | Ej till. |

KP nov. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | Ej till. |

Anmärkningar: 1 Budgetberäkningarna medtar inte effekterna av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, vilket måste genomföras senast till 2007 års våranmälan. Medräknas denna effekt skulle de offentliga finansernas saldo bli 0,6 % 2005, -0,1 % 2006, 0,2 % 2007 och 0,7 % 2008, medan den offentliga bruttoskulden skulle bli 51,4 % 2005, 49,9 % 2006, 48,3 % 2007 och 46,5 % 2008. 2 Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet. 3 Konjunkturrensade saldon (som i föregående rad) exklusive engångseffekter och andra tillfälliga åtgärder. 4 I programmet lämnas ingen uttrycklig information om engångseffekter och övriga tillfälliga åtgärder. Det svenska finansministeriet har emellertid lämnat en uppskattning av engångseffekterna till 0,6 % av BNP 2004 och 0,2 % av BNP 2005. 5 Engångseffekter och övriga tillfälliga åtgärder enligt 2005 års höstrapport från kommissionen (0,6 % av BNP 2004 och 0,2 % av BNP 2005; underskottsminskande). 6 Grundat på en uppskattad potentiell tillväxt på 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % respektive 2,7 % för perioden 2004-2007. Källa: Konvergensprogram (KP), Kommissionens höstprognos 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om "närmare uppgifter om genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll", godkänt av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[3] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Närmare uppgifter om hållbarhet på lång sikt finns i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på följande webbplats:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm