SV

Bryssel den 7.3.2011

KOM(2011) 72 slutlig

2011/0046 (NLE)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013)

{KOM(2011) 71 final}

{KOM(2011) 73 final}

{KOM(2011) 74 final}

{SEK(2011) 204 final}

MOTIVERING

1. BAKGRUND

1.1 Motiv och syfte

Genom Euratomfördraget är forskningsprogram på kärnenergiområdet begränsade till fem år. Den gällande lagstiftningen upphör att gälla vid utgången av 2011. Det förslag som medföljer denna motivering syftar till antagandet av ett rådsbeslut om Euratoms ramprogram för 2012–2013.

Euratoms ramprogram avser forskningsverksamhet på kärnenergiområdet (fusion och fission) och strålskydd. Det fastställer den totala budgeten för direkta och indirekta åtgärder, anger målen för FoU-verksamhet och specificerar vilka instrument som ska bidra till att målen nås. Detaljerade vetenskapliga mål fastställs i de särskilda programmen.

Förslagets övergripande syfte är att säkra en fortsatt EU-finansierad verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet 2012–2013, och därigenom bibehålla de ändamålsenliga och effektiva program som för närvarande driver på och samordnar verksamheter i medlemsstater för att maximera mervärdet för EU.

Exempelvis är Euratoms ramprogram avgörande om EU ska kunna maximera avkastningen från investeringarna i Iter, som nu går in i konstruktionsfasen och förlitar sig på fortsatt stöd från EU:s forskningsprogram om fusionsenergi.

Forskning som samfinansieras av Euratom är också viktig för att höja säkerheten, resurseffektiviteten och kostnadseffektiviteten inom kärnfission och andra användningsområden för strålning inom industri och medicin, och vissa av forskningsprojekten var avgörande för den inledande fasen av det nyligen lanserade det europeiska industriella initiativet för hållbar kärnenergi (ESNII), ett av de sex europiska industriella initiativ som 2010 lanserades inom ramen för den strategiska EU-planen för energiteknik.

Förslagen för Euratoms ramprogram är tydligt kopplade till målen för Europa 2020- och Energi 2020-strategierna. Programmet kommer att bidra till Innovationsunionens flaggskepp genom att ge stöd till grundforskning och underlätta tekniköverföringen mellan den akademiska världen och industrin, och till flaggskeppet ”Ett resurseffektivt Europa” genom att kraftigt öka kärnenergins totala hållbarhet. Euratomprogrammet kommer att leda till tillväxt och nya arbetstillfällen inom många olika områden genom att betona utbildning i all verksamhet, höja konkurrenskraften i dagens kärnenergiindustri och skapa en ny sektor med högteknologisk industri för fusionsenergi.

Förslag till Euratoms ramprogram följer upp Europeiska rådets slutsatser (4 februari 2011), där det fastställdes att EU och dess medlemsstater skulle främja investeringar i förnybara energikällor, säker och hållbar teknik med låga koldioxidutsläpp och rikta in sig på att genomföra de teknikprioriteringar som anges i den strategiska EU-planen för energiteknik. Både kärnfission och kärnfusion anges i den strategiska EU-planen för energiteknik som energiteknik som EU måste bibehålla, utveckla och mobilisera för att kunna nå sina energimål på kort och lång sikt.

Förslagen till Euratoms ramprogram (2012–2013) har utformats med beaktande av den förenklingsprocess som kommissionen lanserade 2010, och som gör nuvarande och framtida forskningsprogram mer attraktiva och tillgängliga för de bästa forskarna och de mest innovativa företagen. Förenklingsåtgärder för Euratoms ramprogram (2012–2013) kommer att genomföras genom kommissionens beslut C(2011) 174 av den 24 januari 2011.

1.2 Budget för Euratoms ramprogram 2012–2013 (inklusive Iter)

Förslagen till Euratoms ramprogram 2012–2013 innehåller en allmän ram för forskningsverksamhet på kärnenergiområdet och en lämplig budget. De preliminära anslag som initialt planerats för kärnenergiforskning i den fleråriga budgetramen för 2007–2013 är otillräckliga på grund av den avsevärda kostnadsökningen för Iter-projektet.

Kostnadsökningen för Iter-projektet var föremål för en djupgående bedömning i kommissionens meddelande ”Iter – rådande läge och möjlig väg framåt” [1]. Om inget beslut fattas om en ökad budget för Iter, skulle Euratoms bidrag till Iter begränsas till de relevanta anslag som planerats i den fleråriga budgetramen, vilket skulle få till följd att Euratom inte kan uppfylla sina rättsliga åtaganden enligt Iter-avtalet.

I sina slutsatser av den 12 juli 2010 bekräftade rådet sitt Iter-åtagande och de ökade finansieringsbehoven och stakade ut ett antal riktlinjer om kostnadsbegränsningar och förvaltning. Rådet enades om en gräns på 6,6 miljarder euro (2008 års värde) för EU:s bidrag till konstruktionsfasen av Iter till och med 2020. Detta inbegriper 1,4 miljarder euro under perioden 2012–2013. Rådet gav också kommissionen mandat att stödja antagandet av basen för Iter-projektet, som främjar kommissionens förslag att ändra den fleråriga budgetramen, för att åtgärda ytterligare finansieringsbehov för Iter [2].

Basen för Iter-projektet antogs vid Iter-rådets extra möte den 28 juli 2010. Euratoms stöd gavs ad referendum. Europaparlamentet och rådet har ännu inte godkänt kommissionens föreslagna ändringar.

Efter kommissionens förslag att ändra den fleråriga budgetramen enades rådet i november 2010 om användningen av befintliga marginaler i 2010 års budget och omfördelning inom budgetramen och EU:s sjunde ramprogram för forskning att bidra med 1,3 miljarder euro till de ytterligare Iter-behoven, d.v.s. 100 miljoner euro mindre än de behov på 1,4 miljarder euro som bekräftades i rådets slutsatser av den 12 juli 2010. Minskningen med 100 miljoner euro för perioden 2012–2013 varken motsäger eller upphäver rådets åtagande om ett övergripande EU-bidrag till konstruktionskostnaderna för Iter på 6,6 miljarder euro.

Inom ramen för förlikningsförfarandet avseende 2011 års budget och den sammanhängande diskussionen om flexibilitetsmekanismen ingick budgetmyndigheten ingen överenskommelse om ytterligare EU-finansiering av Iter. Därför måste ett beslut i frågan, baserat på kommissionens förslag [3], fattas så snart som möjligt.

Under dessa omständigheter föreslår kommissionen att lagstiftningsprocessen avseende förslag för Euratoms ramprogram 2012–2013 ska genomföras parallellt med den pågående diskussionen om budgeten för Iter och 2012 års budget. En överenskommelse om ytterligare finansiering kommer att möjliggöra ett snabbt antagande av Euratoms forskningsprogram 2011, ett beslut som blir viktigt för att bibehålla Euratoms stöd för användning av kärnanläggningar såsom fusionsforskningsanläggningen Jet liksom gemensamma forskningscentrumets direkta åtgärder.

1.3 Innehåll i Euratoms ramprogram för 2012–2013

Ramprogrammet är en del av ett lagstiftningspaket med förslag till beslut för själva ramprogrammet, två särskilda program (för direkta och indirekta åtgärder) samt reglerna för deltagande. I programmet presenteras de vetenskapliga och tekniska målen för forskningsverksamhet samt lämpliga deltaganderegler för forskningsorganisationer, universitet och industri. Det kommer att omfatta konstruktionen av Iter, det tillhörande forskningsprogrammet för fusionsenergi, forskningsverksamhet inom fission och strålskydd samt gemensamma forskningscentrumets direkta åtgärder inom kärnsäkerhet.

Euratoms ramprogram för 2012–2013 innehåller i stort sett samma vetenskapliga, tekniska och strategiska mål och använder samma finansieringsmetoder som det nuvarande sjunde Euratom-programmet (2007–2011). Programmet har dock utvecklats under de senaste fem åren, och hänsyn måste tas till resultaten av aktuell forskning och den nya politiska bakgrunden och forskningsmiljön i Europa. Vad gäller politiken har den viktigaste utvecklingen varit antagandet och godkännandet av den strategiska EU-planen för energiteknik som en del av en bred strategi för att lösa framtida energifrågor.

De allmänna målen för Euratoms ramprogram för åren 2012–2013 är att

– inom forskning om fusionsenergi utveckla teknik för en säker, hållbar och ekonomiskt livskraftig energikälla med beaktande av miljöansvaret,

– inom kärnfission och strålskydd höja säkerheten, resurseffektiviteten och kostnadseffektiviteten inom kärnfission och annan användning av strålning inom industri och medicin samt förbättra kärnsäkerheten (kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik).

2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER SAMT KONSEKVENSANALYSER

2.1 Samråd med berörda parter

I enlighet med Euratomfördraget har kommissionen samrått med Euratoms vetenskapliga och tekniska kommitté. Förslaget till Euratoms ramprogram grundas dessutom på resultaten av diskussionerna med rådet om Iter.

2.2 Extern experthjälp

Kommissionen har utgått från ett antal olika källor vid utarbetandet av förslaget till Euratoms ramprogram, bland annat följande:

– Etapputvärderingar av Euratoms sjunde ramprogram, genomförda av oberoende expertpaneler.

– En rapport för europeiska avtalet om fusionsutveckling efter en särskild studiegrupp om framtiden för FoU-programmet för fusion.

– Upplysningar från gemensamma forskningscentrumets styrelse.

– Upplysningar från Euratoms vetenskapliga och tekniska kommitté om förlängningen av Euratoms sjunde ramprogram och förberedelserna inför framtida forskningsprogram.

– Rapporter, som visionsdokument och strategiska forskningsagendor framtagna av teknikplattformarna/de tekniska forumen inom kärnteknikområdet – teknikplattformen för hållbar kärnenergi [4], teknikplattformen för genomförandet av geologisk deponering [5] och det europeiska tvärvetenskapliga lågdosinitiativet (Multidisciplinary European Low Dose Initiative – Melodi) [6].

2.3 Konsekvensanalys

I enlighet med artikel 21 i bestämmelser för budgetförordningens genomförande (kommissionens förordning (EG) nr 2342/2002) har kommissionen förberett en förhandsbedömning. Eftersom detta förslag syftar till att förlänga verksamheten inom Euratoms ramprogram under 2012 och 2013 under samma budgetplan har kravet på en konsekvensanalys strukits.

3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER

3.2 Rättslig grund

Den rättsliga grunden för detta ramprogram är artiklarna 1, 2, 4 och 7 i Euratomfördraget.

3.2 Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

Mervärdet med Euratoms deltagande i kärnenergiforskning är tätt förbundet med gränsöverskridande effekter och stordriftsfördelar, och bidrar till att få marknadsstörningar att upphöra. Genom Euratom-projekten inom fission, fusion och strålskydd kan den kritiska massan uppnås när det gäller forskning, samtidigt som de finansiella riskerna minskar och de privata investeringarna främjas. Euratom-åtgärder spelar också en central roll när det gäller att sprida kunskaper och kompetens inom kärnenergi mellan länderna, främja excellens inom FoU genom förbättrad kapacitet, kvalitet och konkurrens i hela EU, och förbättra personalkapaciteten genom utbildning, rörlighet och karriärutveckling.

4. BUDGETKONSEKVENSER

Den ”finansieringsöversikt för rättsakt” som bifogas detta förslag till beslut innehåller uppgifter om budgetkonsekvenserna och de mänskliga och administrativa resurser som krävs.

2011/0046 (NLE)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 7,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [7],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [8], och

av följande skäl:

(1) Gemensamma insatser inom forsknings- och utbildningsområdet på nationell och europeisk nivå är avgörande för att ekonomisk tillväxt och välfärd för invånarna i Europa ska kunna främjas och säkras.

(2) Ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013) (nedan kallat ramprogrammet (2012–2013)) bör komplettera andra forskningspolitiska EU-åtgärder som krävs för att Europa 2020-strategin ska kunna genomföras enligt kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla [9], framför allt de som avser utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, sysselsättning och miljö.

(3) Ramprogrammet (2012–2013) bör bygga vidare på resultaten av gemenskapens sjunde ramprogram som antogs genom rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) [10] för att skapa det europeiska området för forskningsverksamhet och utveckla en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle i Europa.

(4) Ramprogrammet (2012–2013) bör bidra till genomförandet av Innovationsunionen, ett av flaggskeppsinitiativen i Europa 2020 som antogs genom kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010 Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen [11] genom att öka konkurrensen för vetenskaplig spetskompetens och påskynda införandet av viktiga innovationer på kärnenergiområdet för att åtgärda frågor om energi och klimatförändring.

(5) I EU:s energipolitik bekräftas kärnkraftens potentiella bidrag på områdena konkurrenskraft, minskning av koldioxidutsläpp och trygg energiförsörjning. Den europeiska strategiska planen för energiteknik som beskrivs i kommissionens meddelande av den 22 november 2007 En europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-plan) – ”Mot en framtid med låga koldioxidutsläpp” [12] påskyndar utvecklingen av en uppsättning tekniker med låga koldioxidutsläpp. Där ingår kärnenergiteknik, eftersom den har den största potentialen att nå energi- och klimatmålen på både kort och längre sikt.

(6) I den europeiska strategiska planen för energiteknik bekräftas det att de främsta tekniska utmaningarna på området kärnfission för att nå unionens energimål till 2020 är att bibehålla konkurrenskraften inom fissionsteknik och att garantera långsiktiga lösningar för avfallshantering. För att förverkliga visionen för 2050 om ett koldioxidsnålt samhälle får gemenskapen genom planen mandat att slutföra förberedelserna för att demonstrera en ny generation (fjärde generationen) fissionsreaktorer för ökad hållbarhet. I synnerhet inrättas det europeiska industriella initiativet för hållbar kärnenergi.

(7) På området fusion bekräftas i den europeiska strategiska planen för energiteknik vikten av Iter och behovet av att involvera industrin tidigt under förberedelserna av demonstrationsåtgärder. Demo, ett fusionskraftverk för demonstration, utgör ett långsiktigt strategiskt mål inom fusionsforskningen.

(8) Europeiska rådet enades vid sittmöte den 4 februari 2011 om att EU och medlemsstaterna ska främja investeringar i förnybar energi och säker och hållbar teknik med låga koldioxidutsläpp, och rikta in sig på att genomföra de teknikprioriteringar som anges i den strategiska EU-planen för energiteknik.

(9) Euratom har skapat ett gemensamt helt integrerat fusionsforskningsprogram som har tagit en ledande internationell roll i utvecklingen av fusion som energikälla.

(10) Efter rådets beslut av den 20 december 2005 avseende godkännande av Europeiska atomenergigemenskapens anslutning till ett ramavtal för internationellt samarbete om forskning om och utveckling av den fjärde generationens kärnenergisystem, anslöt sig gemenskapen till ramavtalet fjärde generationens internationella forum den 11 maj 2006. Fjärde generationens internationella forum samordnar multilateralt samarbete inom forskning om konstruktionsutkast om ett antal avancerade kärnenergisystem. Gemenskapen har därför åtagit sig att samarbeta internationellt på detta område, som också är nära kopplat till den europeiska strategiska planen för energiteknik.

(11) Rådets slutsatser om kunskapsbehovet på kärnenergiområdet, som antogs vid ett möte den 1 och 2 december 2008, bekräftar att det är avgörande att bibehålla en hög utbildningsnivå på kärnenergiområdet i gemenskapen.

(12) Kommissionen tog 2010 emot slutrapporterna om en extern bedömning av genomförandet och resultaten av gemenskapens verksamhet inom kärnenergiforskning under perioden 2007–2009, avseende både direkta och indirekta åtgärder.

(13) Genomförandet av Iter i Europa, i enlighet med avtalet av den 21 november 2006 om upprättande av den internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av Iter-projektet [13], bör stå i centrum för fusionsforskning inom ramen för ramprogrammet (2012–2013).

(14) Gemenskapens insatser för att genomföra Iter-projektet, i synnerhet byggandet av Iter i Cadarache och FoU om Iter-tekniken under ramprogrammet (2012–2013) kommer att styras av det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi, efter rådets beslut 2007/198/Euratom av den 27 mars 2007 om inrättande av ett europeiskt gemensamt företag för Iter och utveckling av fusionsenergi samt om beviljande av förmåner till detta företag [14].

(15) All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta ramprogram bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som ingår i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

(16) Detta beslut bör fastställa, för ramprogrammets (2012–2013) hela löptid, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning [15], för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet.

(17) Gemensamma forskningscentrumet bör bidra till att tillhandahålla ett kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av unionspolitiken. I det avseendet bör gemensamma forskningscentrumet även fortsättningsvis vara ett oberoende referenscentrum för vetenskap och teknik inom unionen på de områden där det har särskild kompetens.

(18) Den europeiska forskningsverksamhetens internationella och globala dimension är viktig för att uppnå ömsesidiga fördelar. Ramprogrammet (2012–2013) bör vara öppet för deltagande av länder som har ingått nödvändiga avtal i detta syfte och bör även vara öppet på projektnivå och på grundval av ömsesidiga fördelar för deltagande av organ från tredje länder och internationella organisationer för vetenskapligt samarbete.

(19) Ramprogrammet (2012–2013) bör bidra till utvidgningen av unionen genom att ge vetenskapligt och tekniskt stöd till kandidatländerna så att de kan genomföra unionens regelverk och integreras i det europeiska området för forskningsverksamhet.

(20) I kommissionens meddelande av den 26 mars 2009 om icke-spridning av kärnvapen [16], erkänns gemensamma forskningscentrumets roll inom forskning och utbildning på kärnenergiområdet.

(21) Lämpliga åtgärder bör även vidtas för att förebygga oegentligheter och bedrägerier och för att kräva tillbaka belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen [17], rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter [18] och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) [19].

(22) Kommissionen har samrått med Euratoms vetenskapliga och tekniska kommitté.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antagande av ramprogrammet

Ett flerårigt ramprogram för forskning och utbildning på kärnenergiområdet (nedan kallat ramprogrammet (2012–2013)), antas härmed för perioden 1 januari 2012–31 december 2013.

Artikel 2

Mål

1. Ramprogrammet (2012–2013) ska på grundval av det europeiska området för forskningsverksamhet sträva efter att uppfylla de allmänna målen i artiklarna 1 och 2 a i fördraget och bidra till inrättandet av Innovationsunionen och det europeiska forskningsområdet.

2. Ramprogrammet (2012–2013) ska omfatta gemenskapsforskning, teknisk utveckling, internationellt samarbete, spridning av teknisk information och utnyttjande samt utbildning, vilket ska fastställas i två särskilda program:

3. Det första särskilda programmet ska omfatta följande indirekta åtgärder:

a) Forskning om fusionsenergi, i syfte att utveckla teknik för en säker, hållbar, miljövänlig och ekonomiskt livskraftig energikälla.

b) Kärnklyvning och strålskydd, i syfte att förbättra framför allt säkerhet, resurseffektivitet och kostnadseffektivitet inom kärnklyvning och annan användning av strålning inom industri och medicin.

4. Det andra särskilda programmet ska omfatta gemensamma forskningscentrumets direkta forskningsverksamhet på kärnenergiområdet.

5. Målen och huvudlinjerna för det särskilda programmet anges i bilaga I.

Artikel 3

Högsta belopp och fördelning av anslaget på särskilda program

Det totala beloppet för genomförandet av ramprogrammet (2012–2013) ska vara 2 560 270 000 euro. Beloppet ska fördelas enligt följande (i euro):

a) För det särskilda programmet, att genomföras genom indirekta åtgärder:

– Fusionsenergiforskning 2 208 809 000.

– Kärnfission och strålskydd 118 245 000.

b) För det särskilda programmet, att genomföras genom direkta åtgärder:

– Gemensamma forskningscentrumets nukleära verksamhet 233 216 000.

Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i ramprogrammet (2012–2013) fastställs i bilaga II.

Artikel 4

Skydd av unionens ekonomiska intressen

För de gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta beslut skall förordningarna (EG, Euratom) nr 2988/95 och (Euratom, EG) nr 2185/96 gälla för varje överträdelse av en bestämmelse i unionslagstiftningen, inbegripet överträdelser av en på grundval av ramprogrammet (2012–2013) fastställd kontraktsförpliktelse, som är resultatet av en ekonomisk aktörs handling eller underlåtenhet, och som genom en omotiverad utgift har eller skulle kunna ha en negativ effekt på Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som förvaltas av unionen.

Artikel 5

Grundläggande etiska principer

All forskningsverksamhet som genomförs under ramprogrammet (2012–2013) ska vara förenlig med grundläggande etiska principer.

Artikel 6

Övervakning, bedömning och översyn

1. Kommissionen ska kontinuerligt och systematiskt övervaka genomförandet av ramprogrammet (2012–2013) och de särskilda programmen och regelbundet rapportera om och sprida resultaten av denna övervakning.

2. När ramprogrammet (2012–2013) har avslutats ska kommissionen senast den 31 december 2015 låta oberoende experter göra en extern utvärdering av dess genomförande och resultat. Kommissionen ska till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna slutsatserna av denna utvärdering åtföljda av de iakttagelser som gjorts.

Artikel 7

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, TEMAN OCH VERKSAMHETER

INLEDNING

Ramprogrammet (2012–2013) är uppdelat i två delar som avser dels indirekta åtgärder rörande forskning om fusionsenergi, kärnfission och strålskydd, dels gemensamma forskningscentrumets direkta forskningsåtgärder.

I.A. FORSKNING OM FUSIONSENERGI

Syfte

Att utveckla en kunskapsbas för och genomföra Iter som ett viktigt steg mot byggandet av prototypreaktorer för kraftstationer som är säkra, hållbara, miljövänliga och ekonomiskt livskraftiga.

Bakgrund

Fusion kan inom några decennier komma att bli ett viktigt bidrag till en hållbar och säker energiförsörjning i unionen. Om man lyckas utveckla den får vi energi som är säker, hållbar och miljövänlig. Det långsiktiga målet med europeisk forskning, vilken omfattar fusionsforskning i både medlemsstaterna och associerade tredje länder, är att gemensamt skapa prototypreaktorer för kraftstationer som uppfyller dessa krav och samtidigt är ekonomiskt livskraftiga.

Den första prioriteringen i strategin för att nå det långsiktiga målet är byggandet av ITER (en omfattande experimentanläggning som ska visa fusionskraftens vetenskapliga och tekniska genomförbarhet), följt av byggandet av Demo, en fusionskraftstation för demonstration. Byggandet av Iter kommer att åtföljas av ett fokuserat program för FoU-stöd till Iter och för vissa åtgärder avseende den teknik och fysik som krävs för Demo.

Forskning och utveckling av fusion har en global dimension genom överenskommelsen om den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter och överenskommelsen mellan Japans regering och gemenskapen om verksamhet med bredare inriktning inom området fusionsenergiforskning.

Man samarbetar även internationellt, inom ramen för åtta gällande bilaterala fusionssamarbetsavtal mellan gemenskapen och tredjeländer.

Åtgärder

1. Genomförande av Iter

Detta innefattar verksamhet för ett gemensamt genomförande av Iter, särskilt när det gäller styrningen av den internationella Iter-organisationen och det gemensamma europeiska företaget för Iter, ledning och anställning av personal, allmänt tekniskt och administrativt stöd, konstruktion av utrustning och installationer samt projektstöd under byggandet.

2. FoU som förberedelse av Iters drift

Ett målinriktat program för fysik och teknik kommer att utnyttja Jet och andra anordningar för magnetisk inneslutning som är relevanta för Iter. Särskilda viktiga Iter-tekniker kommer att bedömas, projektval inom Iter konsolideras och driften av Iter förberedas.

3. Vissa tekniska förberedelser inför Demo

Fusionsmaterial och nyckelteknik för fusion kommer att utvecklas ytterligare, och den särskilda gruppen som förbereder byggandet av den internationella anläggningen för bestrålning av fusionsmaterial kommer att fortsätta med sitt arbete.

4. FoU-verksamhet på längre sikt

Man kommer att vidta vissa åtgärder för förbättrade koncept för magnetisk inneslutning (inriktade på ett slutförande av W7-X-stellaratorn), teori och modellering med sikte på en komplett förståelse av fusionsplasma.

5. Mänskliga resurser och utbildning

När det gäller omedelbara behov och behov på medellång sikt för Iter, och även vidareutvecklingen av fusion, kommer åtgärder att vidtas för att utbilda ”Iter-generationen”, i fråga om antal, kompetens, utbildningsnivå och erfarenhet.

6. Infrastruktur

Iter kommer att vara ny forskningsinfrastruktur med en stark europeisk dimension

7. Industri och tekniköverföring

Nya organisationsstrukturer krävs för snabb överföring av innovationer som härleds från Iter till europeisk industri. Detta blir en uppgift för fusionsindustrins innovationsforum (Fusion Industry Innovation Forum) där man kommer att ta fram en färdplan för fusionsteknik och initiativ för personalutveckling, med tyngdpunkten på innovation och potential för nya produkter och tjänster.

I.B. KÄRNKLYVNING OCH STRÅLSKYDD

Syfte

Att upprätta en solid vetenskaplig och teknisk grund för att påskynda den praktiska utvecklingen när det gäller säkrare hantering av långlivat radioaktivt avfall, förbättra framför allt säkerhet, resurseffektivitet och kostnadseffektivitet för kärnenergi samt garantera ett tåligt och socialt godtagbart system för att skydda människor och miljö mot effekterna av joniserande strålning.

Bakgrund

Kärnenergi är ett viktigt argument i debatten om kampen mot klimatförändringar och minskning av Europas beroende av importerad energi. Ännu mer avancerad kärnteknik gör det möjligt att avsevärt förbättra effektiviteten och utnyttjandet av resurserna, samtidigt som ännu högre säkerhetsnivåer garanteras och mindre avfall produceras än med dagens anläggningar. Aktuella EU-initiativ på området ligger inom tillämpningsområdet för den strategiska EU-planen för energiteknik, som godkänts av rådet och Europaparlamentet, och som bidrar till samverkansinsatser med viktiga tredjeländer inom fjärde generationens internationella forum.

Tre viktiga europeiska samarbetsinitiativ inom kärnforskning och kärnteknik har lanserats sedan Euratoms sjunde ramprogram inleddes, nämligen teknikplattformen för hållbar kärnenergi, teknikplattformen för genomförandet av geologisk deponering och det europeiska tvärvetenskapliga lågdosinitiativet (Melodi). Teknikplattformarna för kärnenergi respektive geologisk deponering motsvarar i stort sett prioriteringarna i den strategiska EU-planen för energiteknik, och en kärngrupp kärnenergiorganisationer svarar för genomförandet av det europeiska industriella initiativet för hållbar kärnenergi inom ramen för den strategiska EU-planen för energiteknik. Samtliga omfattar verksamhet inom tillämpningsområdet för ramprogrammet (2012–2013), och garanterar att det förblir så effektivt som möjligt.

Det sker en ökande interaktion mellan teknikplattformarna för kärnenergi och geologisk deponering och det europeiska tvärvetenskapliga lågdosinitiativet samt andra intresseforum på EU-nivå, exempelvis Europeiska kärnenergiforumet och europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter på kärnsäkerhetens område, och detta kommer att främjas så långt som möjligt genom ramprogrammets verksamhet.

Euratoms ramprogram (2012–2013) kännetecknas av det allt överskuggande behovet att garantera en hög säkerhetsnivå. Det kommer även att ge fortsatt stöd till initiativ för att garantera att anläggningar, utbildning och utbildningsmöjligheter i Europa förblir lämpliga mot bakgrund av de nationella programmens aktuella inriktning och hela EU:s bästa. Mer än något annat kommer detta att garantera att en lämplig säkerhetskultur bibehålls.

Åtgärder

1. Geologisk slutförvaring

Forskning med inriktning på genomförande av alla återstående viktiga aspekter av geologisk slutförvaring av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, i lämpliga fall, demonstration av teknik och säkerhet, för att främja utvecklingen av en gemensam europeisk syn på huvudfrågorna om hantering och slutförvaring av avfall.

2. Reaktorsystem

Forskning för att underbygga en säker, effektiv och mer hållbar drift av alla relevanta reaktorsystem (även bränslecykelanläggningar) som är i drift eller under utveckling i Europa, inklusive avfallshanteringsaspekter på bränslecykeln såsom separation och transmutation.

3. Strålskydd

Forskning, särskilt om lågdosrisker, medicinsk användning och olyckshantering för att ge en vetenskaplig grund för ett kraftfullt, balanserat och socialt godtagbart skyddssystem som inte i onödan kommer att begränsa den nyttiga och utbredda användningen av strålning inom medicin och industri.

4. Infrastruktur

Stöd för användning och fortsatt tillgång till, och samarbete mellan, viktiga forskningsinfrastrukturer inom de prioriterade tematiska områden som nämns ovan.

5. Personal och utbildning

Man ska söka bibehålla och vidareutveckla vetenskapligt kunnande och människors kapacitet för att det även på lång sikt ska finnas kvalificerade forskare och anställda i kärnsektorn.

II. GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRUMETS VERKSAMHET PÅ KÄRNENERGIOMRÅDET

Syfte

Gemensamma forskningscentrumets särskilda nukleära program syftar till att uppfylla de forsknings- och utvecklingsskyldigheter som fastställs i Euratomfördraget. Centrumet ska dessutom bistå kommissionen och medlemsstaterna i frågor som rör kärnämneskontroll och icke-spridning, avfallshantering, säkerheten i befintliga kärnkraftsanläggningar och i samband med kärnbränslecykeln, radioaktivitet i miljön och strålskydd. Gemensamma forskningscentrumet kommer dessutom att ytterligare bygga ut sin roll som en europeisk referens för spridning av information och för utbildning av yrkesmänniskor och unga forskare.

Bakgrund

Kärnkraften kommer att spela en strategisk roll i EU:s energimix i minst 50 år framöver, bidra till att nå EU:s mål om utsläpp av växthusgaser samt förbättra EU:s oberoende, säkerhet och mångfald i energiförsörjningen. Detta skulle kunna uppnås med mycket strikta åtaganden om en ansvarig användning av kärnenergi, inklusive säkerhet.

För att nå detta mål finns det ett tydligt behov av att utveckla kunskaper och kompetenser för att kunna tillhandahålla erforderlig vetenskaplig toppmodern oberoende och tillförlitlig expertis som stöd för EU:s politik inom kärnreaktor- och bränslecykelsäkerhet, kärnämneskontroll och säkerhet. Det kundorienterade stödet för EU:s politik som betonas i gemensamma forskningscentrumets uppdrag kommer att kompletteras av en förebyggande roll inom det europeiska området för forskningsverksamhet genom att utföra högkvalitativ forskningsverksamhet i nära kontakt med industrin och andra organ samt att skapa nätverk med offentliga och privata institutioner i medlemsstaterna.

Åtgärder

1. Kärnavfallshantering och miljöpåverkan syftar till att minska osäkerheten och lösa öppna frågor inom deponering av avfall för att ta fram effektiva lösningar för hantering av högaktivt kärnavfall enligt de båda huvudalternativen (direkt deponering eller separation och transmutation). Man kommer även att utveckla verksamhet för att förbättra förståelsen och modelleringen av de fysiska, kemiska och grundläggande egenskaperna hos aktinidmaterial samt databasen med mycket noggranna referensdata för kärnforskning, för kärnenergi och icke-nukleära tillämpningsområden (t.ex. medicin). För att öka strålskyddet kommer ytterligare utveckling av miljömodeller för dispersion av radioisotoper tillsammans med övervakningstester av radioaktivitet i miljön till stöd för harmoniseringen av nationell övervakning och nationella system.

2. Kärnteknisk säkerhet, genom forskning om befintliga och nya bränslecykler, reaktorsäkerheten i de befintliga reaktorerna i unionen och i nya innovativa konstruktioner som kan förbättra effektiviteten, säkerheten och säkerhetskontrollerna för innovativa bränslecykler, ökad utbränning eller nya typer av bränsle för nästa generation. Den kommer även att driva på utvecklingen av säkerhetskrav och avancerade utvärderingsmetoder för befintliga och nya reaktorsystem. Dessutom kommer gemensamma forskningscentrumet att stärka unionens position i världen genom att samordna EU:s bidrag till fjärde generationens internationella forum för initiativ inom forskning och utveckling genom att arbeta för integration och sprida forskning på detta område.

3. Säkerhetsskydd, genom stöd till gemenskapens uppfyllande av sina åtaganden, särskilt utveckling av metoder för kontrollen av bränslecykelanläggningar, genomförande av tilläggsprotokollet inklusive miljöprovtagning och de integrerade säkerhetskontrollerna samt förhindrande av avledning av kärnmaterial och radioaktivt material i samband med illegal handel med sådant material inklusive nukleär kriminalteknik.

BILAGA II

FINANSIERINGSSYSTEM

Om inte annat följer av de regler för deltagande som fastställs för genomförandet av ramprogrammet (2012–2013) kommer gemenskapen att stödja forskning, teknisk utveckling och demonstration inom de särskilda programmen, genom en rad finansieringssystem. Metoderna kommer att användas enskilt eller i kombination för att finansiera olika typer av åtgärder som omfattas av ramprogrammet (2012–2013).

1. FINANSIERING PÅ OMRÅDET FÖR FUSIONSENERGI

Inom fusionsenergiforskningen kräver verksamhetens särskilda art speciella lösningar. Ekonomiskt stöd ges till verksamhet som utförs på grundval av förfaranden inom ramen för följande avtal och åtgärder:

1.1. Associeringskontrakt mellan kommissionen och medlemsstater eller fullt associerade tredjeländer eller mellan kommissionen och organ inom medlemsstater eller fullt associerade tredjeländer som sörjer för genomförandet av en del av gemenskapens program för fusionsenergiforskning enligt artikel 10 i fördraget.

1.2. Det europeiska avtalet om fusionsutveckling, ett multilateralt avtal mellan kommissionen och organisationer i, eller som arbetar för, medlemsstater och associerade tredjeländer, som anger ramarna för vidare forskning om fusionsteknik i associerade organisationer och i industrin, användning av Jet-anläggningar och Europas bidrag till det internationella samarbetet.

1.3. Europeiska gemensamma företaget för Iter, som grundar sig på artiklarna 45–51 i fördraget.

1.4. Internationella avtal mellan gemenskapen och tredjeländer som omfattar forskning om och utveckling av fusionsenergi, särskilt Iter-avtalet och strategin med bredare inriktning.

1.5. Varje annat multilateralt avtal som sluts mellan gemenskapen och associerade organisationer, särskilt avtalet om personalrörlighet.

1.6. Åtgärder för att dela kostnaderna för främjande av och bidragande till forskning om fusionsenergi med organ i de medlemsstater eller de länder som är associerade till ramprogrammet (2012–2013) där det inte finns något associeringskontrakt.

Utöver ovannämnda verksamheter får även åtgärder för att främja och utveckla mänskliga resurser, universitetsstipendier, integrerade infrastrukturinitiativ samt särskilda stödåtgärder vidtas, särskilt för att samordna forskningen om fusionsenergi, genomföra studier som stöd för verksamheten och stödja publikationer, informationsutbyte och utbildning för att främja tekniköverföring.

2. FINANSIERING PÅ ANDRA OMRÅDEN

Verksamhet på andra områden än fusionsenergi inom ramprogrammet (2012–2013) kommer att finansieras på en rad olika sätt. Metoderna kommer att användas enskilt eller i kombination för att finansiera olika typer av åtgärder som omfattas av ramprogrammet (2012–2013).

Besluten rörande särskilda program, arbetsprogram och ansökningsomgångar kommer att innehålla följande uppgifter:

– Typ(er) av finansiering som används för olika typer av åtgärder.

– Typ av deltagare (t.ex. forskningsorganisationer, universitet, industri, offentliga myndigheter) som kan få stöd.

– Typ av verksamhet (forskning, utveckling, demonstration, utbildning, spridning, kunskapsöverföring och annan därmed sammanhängande verksamhet) som kan finansieras.

Om olika typer av finansieringssystem kan användas får det i arbetsprogrammet anges vilken typ av finansiering som ska användas för det ämne som inbjudan att lämna förslag gäller.

Följande finansieringsmetoder finns:

a) Stöd till åtgärder som primärt genomförs på grundval av ansökningsomgångar:

1. Samarbetsprojekt

Stöd till forskningsprojekt som genomförs av konsortier med deltagare från olika länder och som syftar till att utveckla nytt kunnande, ny teknik, produkter eller gemensamma forskningsresurser. Projektens omfattning, tillämpningsområde och interna organisation kan variera från område till område och mellan olika ämnen. Projekten kan variera mellan små eller medelstora målinriktade forskningsprojekt och större integrerande projekt som tar stora resurser i anspråk för att nå ett fastställt mål. Stöd till utbildning och karriärutveckling för forskare kommer att ingå i projektets arbetsplaner.

2. Expertnätverk

Stöd till gemensamma forskningsprogram som genomförs av ett antal forskningsorganisationer som integrerar sin verksamhet på ett visst område och som genomförs av samarbetande forskarlag under längre tid. För att dessa gemensamma forskningsprogram ska kunna genomföras krävs formella åtaganden från dessa organisationer. Stöd till utbildning och karriärutveckling för forskare kommer att ingå i projektets arbetsplaner.

3. Samordnings- och stödåtgärder

Stöd till verksamhet som syftar till att samordna eller stödja forskning (nätverkande, utbyten, gränsöverskridande tillgång till forskningsinfrastruktur, studier, konferenser, bidrag vid byggande av ny infrastruktur, etc.) eller att främja personalens utveckling (t.ex. genom nätverkande och utformning av utbildningsprogram). Dessa åtgärder får också genomföras på annat sätt än genom ansökningsomgångar.

b) För att stödja åtgärder som genomförs på grundval av rådets beslut efter förslag från kommissionen kommer gemenskapen att ge ekonomiskt stöd till storskaliga initiativ med finansiering från flera håll enligt följande:

– Ett ekonomiskt bidrag för genomförande av gemensamma företag på grundval av artiklarna 45–51 i fördraget.

– Ekonomiskt bidrag för utveckling av nya infrastrukturer av europeiskt intresse.

Gemenskapen kommer att genomföra finansieringsmetoderna i överensstämmelse med den förordning (Euratom) nr XXXX/2011 om reglerna för deltagande för företag, forskningscentrum och universitet, relevanta bestämmelser om statligt stöd, särskilt gemenskapens ramar om statligt stöd till forskning och utveckling, samt internationella bestämmelser på området. I överensstämmelse med denna internationella ram måste man kunna se över den finansiella medverkans omfattning och former från fall till fall, särskilt om medel från andra offentliga källor står till förfogande, däribland från andra finansieringskällor i EU, t.ex. Europeiska investeringsbanken.

Om deltagarna i en indirekt åtgärd är etablerade i en region som släpar efter i utvecklingen (konvergensregion enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 [20], inklusive regioner som kan få stöd ur strukturfonderna under konvergensmålet och regioner som kan få stöd ur Sammanhållningsfonden samt de yttersta landområdena) kommer kompletterande stöd att betalas ut från strukturfonderna om så är möjligt och lämpligt.

3. DIREKTA ÅTGÄRDER – GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRUMET

Gemenskapen kommer att låta så kallade direkta åtgärder genomföras av gemensamma forskningscentrumet, i enlighet med rådets beslut om det särskilda programmet, som ska utföras genom direkta åtgärder av gemensamma forskningscentrumet, som därmed genomför ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013).

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS/INITIATIVETS RAMVERK

1.1. Förslagets/initiativets titel

1.2. Politikområde(n) som berörs i den verksamhetsbaserade förvaltningen/budgeteringen

1.3. Förslagets/initiativets karaktär

1.4. Mål

1.5. Förslagets/initiativets grund

1.6. Varaktighet och budgetpåverkan

1.7. Planerad metod för genomförandet

2. FÖRVALTNINGSMETODER

2.1. Övervaknings- och rapporteringsbestämmelser

2.2. Förvaltnings- och kontrollsystem

2.3. Åtgärder för att förhindra bedrägerier och oegentligheter

3. FÖRSLAGETS/INITIATIVETS BERÄKNADE PÅVERKAN PÅ INKOMSTERNA

3.1. Rubriker i fleråriga budgetramen och budgetrubriker som berörs

3.2. Beräknad påverkan på utgifter

3.2.1. Sammanfattning av beräknad påverkan på utgifter

3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslag

3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av administrativ karaktär

3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

3.2.5. Bidrag från tredje part

3.3. Beräknad påverkan på inkomster

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS/INITIATIVETS RAMVERK

1.1. Förslagets/initiativets titel

Förslag till rådets beslut om ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013)

1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen [21]

Forskning (indirekta åtgärder) och direkt forskning (som utförs av gemensamma forskningscentrumet)

08 20 Euratom – Fusion

08 21 Euratom – Kärnklyvning och strålskydd

08 22 04 Anslag som härrör från bidrag från tredje part till forskning och teknisk utveckling

08 01 Administrativa utgifter – Forskningsområden

08 01 04 40 Det gemensamma europeiska företaget för fusion (F4E) – Utgifter för administrativ förvaltning

08 01 05 01 Utgifter för forskningspersonal

08 01 05 02 Extern forskningspersonal

08 01 05 03 Andra administrativa utgifter för forskning

10 03 Direktfinansierad forskning, driftanslag – Euratom

10 03 01 Gemensamma forskningscentrets (JRC) nukleära verksamhet

10 03 02 Anslag som härrör från bidrag från tredje man

10 01 Administrativa utgifter politikområdet direkt forskning

10 01 05 Stödutgifter för åtgärder inom politikområdet direkt forskning

10 01 05 01 Utgifter för forskningspersonal

10 01 05 02 Extern forskningspersonal

10 01 05 03 Andra administrativa utgifter för forskning

1.3. Typ av förslag eller initiativ

Ny åtgärd

Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd [22]

X Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden

Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny

1.4. Mål

1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till

Det ramprogrammet för Euratom är en hörnsten i den europeiska energiforskningsstrategin och i EU 2020-strategin, i synnerhet för Innovationsunionen. Det ramprogrammet för Euratom ökar konkurrenskraften avseende vetenskaplig kompetens och ger stöd till innovation på kärnenergiområdet i syfte att lösa de problem som uppstår till följd av energibehovet och klimatförändringen. Detta förslag berör främst perioden 2012–2013, men verksamheten är fortfarande helt förenlig med de viktigaste milstolparna för teknisk utveckling på kärnenergiområdet under det kommande årtiondet så som de fastställs i den strategiska EU-planen för energiteknik.

1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörs

Särskilt mål nr 1: Att utveckla en kunskapsbas för och genomföra Iter som ett viktigt steg mot byggandet av prototypreaktorer för kraftstationer som är säkra, hållbara, miljövänliga och ekonomiskt livskraftiga.

Särskilt mål nr 2: Att upprätta en solid vetenskaplig och teknisk grund för att påskynda den praktiska utvecklingen när det gäller säkrare hantering av långlivat radioaktivt avfall, förbättra framför allt säkerhet, resurseffektivitet och kostnadseffektivitet för kärnenergi samt garantera ett tåligt och socialt godtagbart system för att skydda människor och miljö mot effekterna av joniserande strålning.

Särskilt mål nr 3: Programmet syftar till att uppfylla de forsknings- och utvecklingsskyldigheter som fastställs i fördraget och att bistå kommissionen och medlemsstaterna i frågor som rör kärnämneskontroll och icke-spridning, avfallshantering, säkerheten i befintliga kärnkraftsanläggningar och i samband med kärnbränslecykeln, radioaktivitet i miljön och strålskydd. Gemensamma forskningscentrumet kommer dessutom att ytterligare bygga ut sin roll som en europeisk referens för spridning av information och för utbildning av yrkesmänniskor och unga forskare.

1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas

Det föreslagna ramprogrammet för Euratom (2012–2013) kommer att ha följande effekter:

Euratoms kärnfission och strålskydd Effekter kan förväntas inom många områden som säkrare och hållbarare utnyttjande av kärnenergi, ytterligare viktiga framsteg mot säker geologisk slutförvaring av högaktivt och långlivat kärnavfall samt strängare reglering av industri- och sjukvårdsförfaranden som utnyttjar joniserande strålning.

Euratoms fusionsverksamhet: Konstruktion och drift av Iter är ett långsiktig projekt som kommer att ge resultat under de kommande årtiondena. Framgångsrik konstruktion och drift av Iter, i kombination med lämplig FoU-verksamhet, kommer att skapa möjligheterna att bygga en demonstrationsreaktor för fusionsenergi.

Direkta åtgärder som utförs av gemensamma forskningscentrumet: Gemensamma forskningscentrumet kommer att uppfylla de forsknings- och utvecklingsskyldigheter som fastställs i fördraget och att bistå kommissionen och medlemsstaterna i frågor som rör kärnämneskontroll och icke-spridning, avfallshantering, säkerheten i befintliga kärnkraftsanläggningar och i samband med kärnbränslecykeln, radioaktivitet i miljön och strålskydd. Det kommer att upprätthålla kunskap på högsta nivå om viktiga fenomen. Särskild tonvikt läggs på stöd till fortbildning av dagens och framtidens forskare och ingenjörer.

1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan

Euratoms fusionsverksamhet:

Bygge av Iter: Antal milstolpar som det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi (F4E) uppnått:

Jet-anläggningen: Antal vetenskapliga publikationer om Jet.

Samordnad verksamhet inom ramen för det europeiska avtalet om fusionsutveckling (EFDA): Uppnående av delresultat inom ramen för EFDA:s uppgiftsavtal, antal fusionsforskare och ingenjörer som fortbildats för Iters och fusionsforskningsprogrammets behov.

Mobilitetsvtal: Forskarrörlighet inom fusionsforskning.

Euratoms kärnfission och strålskydd:

Andel projektförslag som i) uppfyller kriterierna för spetskompetens inom vetenskap och teknik, ii) uppnår sina mål och till och med har överträffat förväntningarna, iii) uppfyller kriterierna för spridning och utnyttjande av forskningsresultaten, iv) bevisligen kommer att leda till betydande vetenskapliga, tekniska, kommersiella, samhälleliga eller miljörelaterade effekter.

1.5. Motivering till förslaget eller initiativet

1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Det föreslagna ramprogrammet för Euratom kommer att ta upp olika vetenskapliga och tekniska problem i samband med uppnåendet av de kortsiktiga och långsiktiga målen i den strategiska EU-planen för energiteknik. Närmare upplysningar finns i förhandsbedömningen.

1.5.2. Mervärde genom EU:s engagemang

Mervärdet med Euratoms delaktighet i kärnforskningen är dess gränsöverskridande effekter och stordriftsfördelar. Viss kärnenergiforskning är av sådan omfattning att få enskilda medlemsstater skulle kunna tillhandahålla de nödvändiga resurserna och sakkunskapen. Genom Euratom-projekten inom fission, fusion och strålskydd skapas en kritisk massa, samtidigt som de finansiella riskerna minskar och de privata investeringarna främjas. Euratoms verksamhet bidrar till spridning av kunskap över gränserna genom att FoU-kapaciteten, kvaliteten och konkurrensen ökar, och genom att humankapitalet förbättras genom fortbildning, rörlighet och karriärutveckling. Närmare upplysningar finns i förhandsbedömningen.

1.5.3. Lärdomar av liknande situationer

Det nuvarande sjunde ramprogrammet för Euratom omfattades av deltidsutvärderingar som genomfördes av en grupp oberoende experter. Närmare upplysningar finns i förhandsbedömningen.

1.5.4. Konsekvens och eventuella synergieffekter med andra relevanta instrument

Det föreslagna ramprogrammet är förenligt med de mål som fastställs i den europeiska strategiska planen för energiteknik och i Europa 2020-strategin. Närmare upplysningar finns i förhandsbedömningen och motiveringen.

1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

X Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid

– X Förslaget eller initiativet ska gälla från den [01/01]2012 till den [31/12]2013

– X Det påverkar resursanvändningen från 2012 till 2022 (beräknad sluttid för projekt)

1.7. Planerad metod för genomförandet [23]

X Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen

X Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till

– genomförandeorgan

– X byråer/organ som inrättats av gemenskaperna [24]

– nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

– personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen

2. FÖRVALTNING

2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering

Kommissionen kommer kontinuerligt och systematiskt övervaka genomförandet av Euratomramprogrammet och dess särskilda program och regelbundet rapportera om och sprida resultaten av denna övervakning. Senast två år efter det att ramprogrammet löpt ut (dvs. senast 2015) kommer kommissionen att inleda en externutvärdering av programmens genomförande och resultat som ska genomföras av oberoende experter.

2.2. Administrations- och kontrollsystem

2.2.1. Risker som identifierats

I enlighet med kommissionens krav genomförs årligen en riskbedömning för att identifiera risker och rekommendera förebyggande åtgärder. De identifierade riskerna, de förebyggande åtgärderna och ett preliminärt tidsschema tas upp i kommissionens förvaltningsplan.

2.2.2. Planerade kontrollmetoder

Liksom under resten av sjunde ramprogrammet för Euratom (2009–2011) tillämpas en rad olika kontrollmetoder, bland annat förhandskontroller och efterhandskontroller två gånger per år av slumpvis utvalda projekt inom ramen för internkontrollen. Dessutom bidrar de krav som gäller för revisionsintyg och det regelbundna genomförandet av oberoende externa revisioner till att garantera sund ekonomisk förvaltning, och i synnerhet till att alla transaktioner genomförs snabbt och korrekt.

2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter

Lämpliga åtgärder kommer att vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen, rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

· Befintliga budgetrubriker i utgiftsdelen (även kallade ”budgetposter”)

Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik i den årliga budgeten | Typ av anslag | Bidrag |

| Nummer [Beskrivning…………………………………] | Diff. anslag/icke-diff. anslag ( [25]) | från Efta-länder [26] | från kandidatländer [27] | från tredjeländer | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

1 a | 08 20 Euratom – Fusionsenergi08 21 Euratom – Kärnklyvning och strålskydd08 22 04 Anslag som härrör från bidrag från tredje part till forskning och teknisk utveckling10 03 Direktfinansierad forskning – Euratom10 03 01 Gemensamma forskningscentrumets (JRC) nukleära verksamhet10 03 02 Anslag som härrör från bidrag från tredje man | Diff. anslag | NEJ | JA/NEJ* | JA | JA |

| 08 01 Administrativa utgifter forskning08 01 04 40 Det gemensamma europeiska företaget för Iter (F4E) Utgifter för administrativ förvaltning 08 01 05 01 Utgifter för forskningspersonal08 01 05 02 Extern forskningspersonal08 01 05 03 Andra administrativa utgifter för forskning10 01 Administrativa utgifter Direkt forskning10 01 05 Stödutgifter för åtgärder inom politikområdet direkt forskning10 01 05 01 Utgifter för forskningspersonal10 01 05 02 Extern forskningspersonal10 01 05 03 Andra administrativa utgifter för forskning | Icke-diff. anslag | NEJ | JA/NEJ* | JA | NEJ |

* Diskussioner pågår med Turkiet om kärnforskning.

· Nya budgetrubriker som föreslås

Ej tillämpligt.

3.2. Beräknad inverkan på utgifterna

3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 1 a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |

Indirekt forskning | | | År | År | År | TOTALT |

Driftsanslag | 2012 | 2013 | ≥ 2014 | |

Budgetrubrik (nr): 08 2x totalt | Åtaganden | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 |

| Betalningar | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 |

Budgetrubrik (nr): 08 20Budgetrubrik (nr): 08 21 | Åtaganden | (1) | 1 129,274 | 936,965 | 0 | 2 066,239 |

| Betalningar | (2) | 401,822 | 863,164 | 801,253 | 2 066,239 |

| Åtaganden | (1) | 54,105 | 55,839 | 0 | 109,944 |

| Betalningar | (2) | 34,600 | 35,000 | 40,344 | 109,944 |

Anslag av administrativ karaktär som finansieras genom ramanslagen för vissa program [28] 08 01 xx xx totalt 08 01 04 40 Europeiska gemensamma företaget (F4E)08 01 05 01 Utgifter för forskningspersonal08 01 05 02 Extern forskningspersonal08 01 05 03 Andra administrativa utgifter för forskning | 74,05439,00023,4561,6379,961 | 76,81739,78025,2301,55510,252 | 0 | 150,871 |

Budgetrubrik (nr): 08 01 | | (3) | 74,054 | 76,817 | | 150,871 |

TOTALT anslag för GD Forskning och innovation | Åtaganden | =1+1a +3 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 |

| Betalningar | =2+2a+3 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 372,054 |

TOTALA driftsanslag | Åtaganden | (4) | 1 183,379 | 992,804 | | 2 176,183 |

| Betalningar | (5) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 |

TOTALA anslag av administrativ karaktär som finansieras inom ramen för särskilda program | (6) | 74,054 | 76,817 | 0 | 150,871 |

TOTALT under RUBRIK 1 a i den fleråriga budgetramen | Åtaganden | =4+ 6 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 |

| Betalningar | =5+ 6 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 327,054 |

Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet:

TOTALA driftsanslag | Åtaganden | (4) | | | | |

| Betalningar | (5) | | | | |

TOTALA anslag av administrativ karaktär som finansieras inom ramen för särskilda program | (6) | | | | |

TOTALT under RUBRIK 1 till 4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) | Åtaganden | =4+ 6 | | | | |

| Betalningar | =5+ 6 | | | | |

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 5 | ”Administrativa utgifter” |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

| | | År 2012 | År 2013 | TOTALT |

GD: Forskning/direkt forskning |

Personalresurser | 0 | 0 | 0 |

Övriga administrativa utgifter | 0 | 0 | 0 |

GD <…….> TOTALT | Anslag | 0 | 0 | 0 |

TOTALT under RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen | (Totala åtaganden = totala betalningar) | 0 | 0 | 0 |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

| | | År 2012 | År 2013 | År ≥ 2014 | TOTALT |

TOTALT under RUBRIK 1 till 5 i den fleråriga budgetramen | Åtaganden | 0 | 0 | 0 | 0 |

| Betalningar | 0 | 0 | 0 | 0 |

Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 1 a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |

Direkt forskning | | | År | År | År | TOTALT |

Driftsanslag | 2012 | 2013 | ≥ 2014 | |

Budgetrubrik (nr): 10.03 | Åtaganden | (1a) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

| Betalningar | (2a) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

Budgetrubrik (nr): 10.03.01 | Åtaganden | (1a) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

| Betalningar | (2a) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

Anslag av administrativ karaktär som finansieras genom ramanslagen för vissa program [29] 10 01 05 10 01 05 01 10 01 05 02 10 01 05 03 | 104,64857,44410,57736,627 | 108,42159,51510,95837,948 | 0000 | 213,069116,95921,53674,574 |

TOTALT För GD Forskning och innovation/direkt forskning | Åtaganden | =1+1a +3 | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 |

| Betalningar | =2+2a+3 | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 |

TOTALA driftsanslag | Åtaganden | (4) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

| Betalningar | (5) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

TOTALA anslag av administrativ karaktär som finansieras inom ramen för särskilda program | (6) | 104,648 | 108,421 | 0 | 213,069 |

TOTALT under RUBRIK 1 a i den fleråriga budgetramen | Åtaganden | =4+ 6 | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 |

| Betalningar | =5+ 6 | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 |

Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet:

TOTALA driftsanslag | Åtaganden | (4) | | | | |

| Betalningar | (5) | | | | |

TOTALA anslag av administrativ karaktär som finansieras inom ramen för särskilda program | (6) | | | | |

TOTALT under RUBRIK 1 till 4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) | Åtaganden | =4+ 6 | | | | |

| Betalningar | =5+ 6 | | | | |

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 5 | ”Administrativa utgifter” |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

| | | År 2012 | År 2013 | TOTALT |

GD: Forskning/direkt forskning |

Personalresurser | 0 | 0 | 0 |

Övriga administrativa utgifter | 0 | 0 | 0 |

GD <…….> TOTALT | Anslag | 0 | 0 | 0 |

TOTALT under RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen | (Totala åtaganden = totala betalningar) | | | |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

| | | År 2012 | År 2013 | År ≥ 2014 | TOTALT |

TOTALT under RUBRIK 1 till 5 i den fleråriga budgetramen | Åtaganden | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 |

| Betalningar | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 |

Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 1 a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |

Sammanfattning Indirekt forskning/direkt forskning | | | År | År | År | TOTALT |

Driftsanslag | 2012 | 2013 | ≥ 2014 | |

Budgetrubrik (nr): 08 20/08 21 | Åtaganden | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 |

| Betalningar | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 |

Budgetrubrik (nr): 10.03 | Åtaganden | (1a) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

| Betalningar | (2a) | 4,650 | 8,972 | 6,525, | 20,147 |

Anslag av administrativ karaktär som finansieras genom ramanslagen för vissa program [30] 08 01 xx10 01 xx | 74,054104,648 | 76,817108,421 | 00 | 150,871213,069 |

Budgetrubrik (nr): 08 01 xx / 10 01 05 | | (3) | 178,702 | 185.238 | 0 | 363,940 |

TOTALT För GD Forskning och innovation/direkt forskning | Åtaganden | =1+1a +3 | 1 371,976 | 1 188,294 | 0 | 2 560,270 |

| Betalningar | =2+2a+3 | 619,774 | 1 092,374 | 848.122 | 2 560,270 |

TOTALA driftsanslag | Åtaganden | (4) | 1 193,274 | 1 003,056 | 0 | 2 196,330 |

| Betalningar | (5) | 441,072 | 907,136 | 848,122 | 2 196,330 |

TOTALA anslag av administrativ karaktär som finansieras inom ramen för särskilda program | (6) | 178,702 | 185,238 | 0 | 363,940 |

TOTALT under RUBRIK 1 a i den fleråriga budgetramen | Åtaganden | =4+ 6 | 1 371,976 | 1 188,294 | 0 | 2 560,270 |

| Betalningar | =5+ 6 | 619,774 | 1 092,374 | 848,122 | 2 560,270 |

Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet:

TOTALA driftsanslag | Åtaganden | (4) | | | | |

| Betalningar | (5) | | | | |

TOTALA anslag av administrativ karaktär som finansieras inom ramen för särskilda program | (6) | | | | |

TOTALT under RUBRIK 1 till 4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) | Åtaganden | =4+ 6 | | | | |

| Betalningar | =5+ 6 | | | | |

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 5 | ”Administrativa utgifter” |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

| | | År 2012 | År 2013 | TOTALT |

GD: Forskning/direkt forskning |

Personalresurser | | | |

Övriga administrativa utgifter | | | |

GD <…….> TOTALT | Anslag | | | |

TOTALT under RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen | (Totala åtaganden = totala betalningar) | | | |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

| | | År 2012 | År 2013 | År ≥ 2014 | TOTALT |

TOTALT under RUBRIK 1 till 5 i den fleråriga budgetramen | Åtaganden | 1 371,976 | 1 188,294 | 0 | 2 560,270 |

| Betalningar | 619,774 | 1 092,374 | 848,122 | 2 560,270 |

3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen

– Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk

– X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Mål-, åtgärds- och resultatbeteckning | | | År 2012 | År 2013 | TOTALT |

| RESULTAT |

| Typ av resultat [31] | Genomsnittliga kostnader för resultat | Antal resultat | Totalt | Antal resultat | Totalt | Antal | Summa kostnad |

SÄRSKILT MÅL nr 1… [32] | | | | | | |

– Resultat – Euratom fusion | ** | ** | 50* | 1 129,274 | 50* | 936,965 | 100* | 2 066,239 |

– Resultat – Euratom fission | | | 20* | 54,105 | 20* | 55,839 | 40* | 109,944 |

Delsumma för specifikt mål nr 1 | 70* | 1 183,379 | 70* | 992,804 | 140* | 2 176,183 |

SPECIFIKT MÅL 2 | | | | | | |

– Resultat – Euratoms direkta forskning – JRC | *** | 64*** | 157* | 9,895 | 160* | 10,252 | 317* | 20,147 |

Delsumma för specifikt mål nr 2 | 157* | 9,895 | 160* | 10,252 | 317* | 20,147 |

TOTALA KOSTNADER | | 1 193,274 | | 1 003,056 | | 2 196,330 |

(*) beräknat antal resultat

(**) Det vanliga resultatet för ett forskningsstipendium är en rapport över fakta, rön och resultat. Iterprojektets resultat kommer att vara en årlig verksamhetsrapport som tillhandahålls av det gemensamma företagets (F4E) Barcelonakontor.

Genomsnittskostnaderna anges inte. Sådana uppgifter fyller ingen funktion med tanke på vilka belopp som står på spel i våra pågående projekt (Iter).

(***) Typ av resultat: Produkter och tjänster för EU:s beslutsfattare. Genomsnittliga kostnader: Kostnaderna per resultat är mycket variabla. Exempelvis kan ett vanligt delresultat (som en skördeprognos) inte jämföras med en slutrapport om en omfattande och dyr studie för vilken kanske omfattande budgetmedel har investerats, men som leder till ett enda dokument. Båda är viktiga och användbara, men har mycket olika syften. De genomsnittliga kostnaderna är därför bara en matematisk faktor, resultatet av att budgeten delas med antalet resultat.

3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av administrativ karaktär

3.2.3.1. Sammanfattning

– Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag tas i anspråk

– X Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i anspråk enligt följande:

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

| År 2012 – N [33] | År 2013 - N+1 | TOTALT |

TOTALT i den fleråriga budgetramen | | | |

Personalresurser | | | |

Övriga administrativa utgifter | | | |

Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen | | | |

Belopp utanför RUBRIK 5 [34] i den fleråriga budgetramen | Indirekt forskning | Direkt forskning | Indirekt forskning | Direkt forskning | Indirekt forskning | Direkt forskning |

Personalresurser | 58,863 | 68,021 | 61,230 | 70,474 | 120,093 | 138,495 |

Övriga utgifter av administrativ karaktär | 15,191 | 36,627 | 15,587 | 37,947 | 30,778 | 74,574 |

Belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen | 74,054 | 104,648 | 76,817 | 108,421 | 150,871 | 213,069 |

TOTALT | 178,702 | 185,238 | 363,940 |

3.2.3.2. Beräknat personalbehov

– Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk

– X Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:

Uppgifterna ska anges i heltal (eller med högst en decimal)

| År 2012 - N | År 2013 – N + 1 |

Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) |

X 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) | | |

xx 01 01 02 (vid delegationer) | | |

08 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) | 190 | 190 |

XX 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) | 566 | 566 |

Extern personal (uttryckt i heltidsekvivalenter) [35] |

XX 01 02 01 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter – totalt) | | |

XX 01 02 02 (kontraktsanställda, vikarier, unga experter vid delegationerna, lokalanställda och nationella experter) | | |

08 01 04 40 [36] | – vid huvudkontoret [37] | | |

| – i delegationer (F4E), Barcelonakontoret – Iter:– tjänstemän och tillfälligt anställda,– CA GFI-IV,– SNE. | 26215010 | 26215010 |

08 01 05 02 (CA, INT, SNE – Indirekt forskning) | 40 | 40 |

10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter – direkta forskningsåtgärder) | 166 | 166 |

Annan budgetrubrik (ange vilken) | | |

TOTALT | 1 384 | 1 384 |

XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses.

Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.

Beskrivning av arbetsuppgifter:

Tjänstemän och tillfälligt anställda | Uppgifter som ingår i det särskilda programmet för kärnforskning/direkt och indirekt forskning, särskilt sådana som rör hanteringen av kärnavfall, kärnsäkerhet och kärnämneskontroll och fysisk säkerhet. |

Extern personal | |

3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

– Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen

– X Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen

Förslagen till Euratoms ramprogram 2012–2013 innehåller en allmän ram för forskningsverksamhet på kärnenergiområdet och en lämplig budget. De preliminära anslag som initialt planerats för kärnenergiforskning i den fleråriga budgetramen för 2007–2013 är dock otillräckliga på grund av den avsevärda kostnadsökningen för Iter-projektet. Kommissionen föreslår att lagstiftningsprocessen avseende förslag för Euratoms ramprogram 2012–2013 ska genomföras parallellt med den pågående diskussionen om budgeten för Iter och det nya budgetförfarandet 2012. En överenskommelse om ytterligare finansiering genom omfördelning mellan rubriker och inom rubriken (enligt tabellen nedan) kommer att möjliggöra ett snabbt antagande av Euratoms forskningsprogram under 2011.

| Överföring mellan rubriker, miljoner euro | Omfördelning inom rubrik 1A, miljoner euro | Totalt |

2012 | 650 | 100 | 750 |

2013 | 190 | 360 | 550 |

Totalt | 840 | 460 | 1 300 |

– Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras [38].

Ej tillämpligt

3.2.5. Bidrag från tredje part

– Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet

– X Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:

Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

| År 2012 | År 2013 |

Ange samfinansierande organ | Tredjeländer som är associerade till programmet |

Samfinansierade anslag TOTALT* | pm |

* Tredjepartsbidrag läggs till i ett senare skede

3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna

– Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.

– X Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:

– Påverkan på egna medel

– X Påverkan på ”diverse inkomster”

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik i den årliga budgetens | Disponibla anslag för det innevarande budgetåret | Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna [39] |

| | År 2012 | År 2013 |

Post 6011*Post 6012*Post 6013Post 6031** | | pmpmpmpm | pmpmpmpm |

* Avtalen om Schweiz' bidrag och om bidragen från den gemensamma JET-fonden har ännu ej avslutats. Diskussioner pågår med Turkiet om samarbete inom kärnforskning.

Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.

08 22 04 Anslag som härrör från bidrag från tredje part (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) till forskning och teknisk utveckling

10 03 02 Anslag som härrör från bidrag från tredje man

Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.

Vissa associerade stater kan komma att bidra till en kompletterande finansiering av ramprogrammet inom ramen för associeringsavtal. Beräkningsmetoden har överenskommits i dessa associationsavtal och behöver inte vara densamma för alla avtal. I de flesta fall grundas beräkningarna på den associerade statens BNP i jämförelse med medlemsstaternas BNP, och denna procentandel tillämpas sedan på den totala driftsbudgeten.

[1] Meddelande från kommissionen, ”Iter – rådande läge och möjlig väg framåt”, KOM(2010) 226, SEK(2010) 571.

[2] Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning med avseende på den fleråriga budgetramen för att möta Iter-projektets ytterligare finansieringsbehov, KOM(2010) 403.

[3] Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning med avseende på den fleråriga budgetramen för att möta Iter-projektets ytterligare finansieringsbehov, KOM(2010) 403.

[4] www.snetp.eu.

[5] www.melodi-online.eu.

[6] www.igdtp.eu.

[7] Yttrande avgivet den XXX.

[8] EUT C XXX.

[9] KOM(2010) 2020 slutlig.

[10] EUT L 460, 30.12.2006. s. 60.

[11] KOM(2010) 546 slutlig.

[12] KOM(2007) 723 slutlig.

[13] EUT L 358,16.12.2006, s. 62.

[14] EUT L 90, 30.3.2007, s. 58.

[15] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. [Kommentarer:] uppdateras om och när en ett nytt ramavtal antas.

[16] KOM(2009) 143.

[17] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[18] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[19] EGT L 136, 31.5.1999, s. 8.

[20] EUT L 210, 31.7.2006, s. 25...

[21] ABM: verksamhetsbaserad förvaltning – ABB: verksamhetsbaserad budgetering.

[22] I den mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b i budgetförordningen.

[23] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[24] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen.

[25] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen.]

[26] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.

[27] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.

[28] Tekniskt och/eller administrativt stöd och utgifter till stöd för genomförandet av EU:s program och/eller insatser (före detta B/A-poster), indirekta forskningsutgifter, direkta forskningsutgifter.

[29] Tekniskt och/eller administrativt stöd och utgifter till stöd för genomförandet av EU:s program och/eller insatser (före detta B/A-poster), indirekta forskningsutgifter, direkta forskningsutgifter.

[30] Tekniskt och/eller administrativt stöd och utgifter till stöd för genomförandet av EU:s program och/eller insatser (före detta B/A-poster), indirekta forskningsutgifter, direkta forskningsutgifter.

[31] Resultaten är de produkter och tjänster som ska tillhandahållas (t.ex.: antal finansierade studentutbyten, antal km byggda vägar, etc.).

[32] Enligt beskrivningen i avsnitt 1.4.2. ”Specifika mål…”

[33] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[34] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.

[35] KA = kontraktsanställda, INT = byråns anställda (Intérimaire), JED = Jeune Expert en Délégation (unga delegerade experter), LA = lokala aktörer, SNE = utstationerade nationella experter.

[36] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).

[37] Inom förvaltningen av strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) samt Europeiska fiskerifonden (EFF).

[38] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[39] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter ) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.

--------------------------------------------------