(3)Landsrapporten 2019 för Irland offentliggjordes den 27 februari 2019. Den innehöll en bedömning av hur väl Irland hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 13 juli 2018, med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 27 februari 2019. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Irland har makroekonomiska obalanser. Det gäller i synnerhet stora stockar av offentliga och privata skulder och nettoutlandsskulder som gör Irland sårbart för negativa störningar, men flödesvariablerna har fortsatt att förbättras. Den privata skuldstocken är ännu hög men den ekonomiska tillväxten bidrar till att den sjunker. De multinationella bolagens verksamhet fortsätter att påverka företagens skuldsättning. Hushållens skuldsättning verkar i stort sett ligga i linje med fundamenta även om den är hög jämfört med den disponibla inkomsten. Den offentliga skulden väntas ligga kvar på en nedåtgående trend, medan underskottet börjar närma sig balans. Bostadspriserna har stigit i snabb takt under flera år, men prisökningen har avtagit på senare tid. Bostadspriserna eldas på av utbudsproblem och det finns inga tydliga bevis på en övervärdering. Stocken av nödlidande lån är fortfarande stor, men har minskat ytterligare även om skulderna med långvariga betalningsförseningar minskar i långsammare takt.

(4)Den 17 april 2019 lade Irland fram sitt nationella reformprogram för 2019 och den 29 april 2019 sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

(5)Vid programplaneringen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för 2014–2020 har relevanta landsspecifika rekommendationer beaktats. Enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 får kommissionen begära att en medlemsstat ska se över och föreslå ändringar av sin partnerskapsöverenskommelse och av relevanta program när så krävs för att stödja genomförandet av relevanta rekommendationer från rådet. Kommissionen har i riktlinjerna för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning beskrivit närmare hur den kommer att tillämpa denna bestämmelse.

(6)Irland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. I sitt stabilitetsprogram för 2019 förväntar sig regeringen att det samlade saldot ska förbättras till 0,2 % av BNP för 2019 och att det fortsätter att stegvis förbättras därefter till 1,3 % av BNP 2023. På grundval av det omräknade strukturella saldot väntas det medelfristiga budgetmålet, fastställt till ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, att uppnås 2020. Enligt stabilitetsprogrammet för 2019 väntas den offentliga skuldkvoten sjunka till 61,1 % av BNP under 2019 och fortsätta att sjunka till 51,6 % 2023. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. Samtidigt har de åtgärder som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2020 och framåt inte beskrivits tillräckligt.

(7)Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Irland att uppnå det medelfristiga budgetmålet under 2019. Detta är förenligt med en nominell ökning av de primära offentliga nettoutgifterna på högst 7,0 % under 2019, vilket motsvarar en tillåten försämring av det strukturella saldot på 0,3 % av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2019 väntas Irland följa den rekommenderade finanspolitiska anpassningen 2019.

(8)Irland bör 2020 uppnå sitt medelfristiga budgetmål. Enligt kommissionens vårprognos för 2019 är detta förenligt med en nominell ökning av de offentliga nettoutgifterna på högst 3,7 %, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,7 % av BNP. Irland väntas uppnå sitt medelfristiga budgetmål. Den offentliga skulden ska enligt prognoserna fortsätta att sjunka stadigt, till en nivå under vad skuldkriteriet kräver. Sammantaget anser rådet att Irland kan väntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler 2019 och 2020. Med tanke på skillnaden mellan måtten på BNP och den inhemska produktionen och den tillhörande effekten på skuldkvoten, det rådande konjunkturläget i landet och de ökande externa riskerna, torde det vara viktigt att använda eventuella oförutsedda inkomster till att ytterligare sänka den offentliga skuldkvoten.

(9)De offentliga finanserna har stärkts ytterligare mot bakgrund av en stadig produktionsökning, men ändå kvarstår riskerna för intäktsvolatilitet, och det finns utrymme för att göra intäkterna mer motståndskraftiga mot ekonomiska fluktuationer och negativa störningar. Med tanke på den ekonomiska volatiliteten skulle intäkterna kunna stabiliseras om man begränsade omfattningen av skatteutgifterna och deras antal och breddade skattebasen. Irland har visserligen ökat den lägsta momssatsen på turismverksamhet, men andra nya skatteåtgärder har inriktats på sänkningar och lättnader. Dessutom har Irland ytterligare möjligheter att förbättra hur skattesystemet kan bidra till landets miljömål. Satsningarna skulle kunna gälla sänkta subventioner till fossila bränslen och starkare prissignaler till investerare genom en bindande tidtabell för höjningar av koldioxidskatten under det närmsta årtiondet.

(10)Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska bli mer effektiva och rättvisa, vilket konstateras i 2019 års rekommendation för euroområdet. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att EU-lagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Irland har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering, men det faktum att utdelningar och royaltyer utgör en stor andel av BNP tyder på att landets skattebestämmelser utnyttjas av företag som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering. De royaltyer och utdelningar som företag med säte på Irland betalar till utlandet (dvs. från EU-invånare till personer utanför EU) omfattas i mycket liten omfattning av källskatt, vilket kan leda till att de betalningarna undgår beskattning helt och hållet, om de inte omfattas av skatt i den mottagande jurisdiktionen.

(11)Risker för den långsiktiga offentligfinansiella hållbarheten med koppling till kostnaden för en åldrande befolkning finns kvar. Utgifterna för hälso- och sjukvård väntas öka från 4,1 % av BNP 2016 till 5,1 % av BNP 2070, med en topp på 5,2 % 2063. Det finns aspekter av vårdsystemet i Irland som fungerar väl eller har förbättrats, men systemet är ineffektivt, brottas med att tillgodose efterfrågan och ger ingen samordnad, integrerad vård. För att komma till rätta med det växande efterfrågetrycket har den irländska regeringen antagit en genomförandestrategi för Sláintecare och skapat genomförandekontoret för Sláintecare-programmet för att i grunden reformera och modernisera landets vård och sociala service de närmsta tio åren. Den planerade reformen utgör en trovärdig vision för hur hälso- och sjukvården kan bli allmänt tillgänglig och hållbar, tillgodose den åldrande befolkningens behov och flytta över omsorg till närsamhället. Man lägger också starkare fokus på förebyggande insatser. Det kommer troligvis att få positiva effekter genom att minska trycket på akutvården, vilket kan göra hälso- och sjukvården mer kostnadseffektiv. Genomförandet hotas dock av hälso- och sjukvårdssystemets svårighet att hantera den dubbla sjukförsäkringsmarknaden och att effektivt förvalta sin egen budget och personal och sina resultat på kort sikt. Kostnaderna på kort sikt måste också tyglas för att uppfylla Sláintecares vision i det långa loppet.

(12)Trots att regeringen tidigare har försökt att ta kontroll över de offentliga pensionsutgifterna väntas pensionssystemets totala underskott att växa betydligt på lång sikt till följd av att pensionsutgifterna ökar från 5 % av BNP 2016 till 6,6 % 2070 med en topp på 7,5 % under 2053. Ett fullständigt och snabbt genomförande av den framlagda färdplanen för en pensionsreform är central för att göra det irländska pensionssystemet mer finanspolitiskt hållbart.

(13)Ökade investeringar i kompetens, utbildning och social inkludering är viktiga för att förbättra Irlands produktivitet och långsiktiga tillväxt för alla. En alltmer överhettad arbetsmarknad och framväxande kompetensbrist och kompetensglapp inom vissa sektorer kräver satsningar på att nå ut till inaktiva grupper av potentiella arbetstagare och investeringar i underutnyttjat humankapital. Det är lämpligt att främja kompetensutveckling och att bättre anpassa läroplaner och yrkesutbildning till arbetsmarknadens behov. Den låga andelen i arbetskraften som har grundläggande digitala färdigheter kräver ytterligare investeringar i arbetsplatsförlagd utbildning och fortbildning av vuxna arbetstagare. Att investera i barnomsorg av god kvalitet till rimlig kostnad och att genomföra det nationella barnomsorgsprogrammet skulle bidra till att öka kvinnornas ganska låga sysselsättningsgrad. Arbetskraftsdeltagandet bland personer med funktionsnedsättning är bland de lägsta i EU. Antalet personer som bor i hushåll med låg arbetsintensitet är fortfarande bland de högsta i EU, varför det torde finnas utrymme för mer integrerade och riktade aktiveringsstrategier för den här gruppen.

(14)Den ekonomiska kraschen ledde till flera år med låga investeringar som har tagit ut sin rätt i form av sämre tillgång på prisvärda bostäder och sociala bostäder och på lämplig infrastruktur inom rena transporter, ren energi, vattenförsörjning och ultrasnabbt bredband, vilket i sin tur hindrar företagens investeringar. Dessutom har utsläppen av växthusgaser från vägtransporter ökat kraftigt de senaste fem åren. En upprustad infrastruktur kan tillsammans med samhällsplanering vara en viktig förutsättning för ett bättre bostadsutbud, ökande privata investeringar, högre produktivitetstillväxt och en bättre balanserad regional ekonomisk utveckling. Framtidssäkrade anslutningsmöjligheter och tillräckliga digitala färdigheter är mycket viktiga för de inhemska företagen, så att de effektivt kan utnyttja den digitala tekniken, och för en blomstrande inhemsk it-bransch. Det finns stora utmaningar kvar när det gäller ultrasnabbt bredband, särskilt på landsbygden. Om man investerade mer i infrastruktur för ren energi, ren kollektivtrafik och vattenförsörjning och intensifierade satsningarna på utfasningen av fossila bränslen, energieffektivitet, förnybar energi och den cirkulära ekonomin, skulle det hjälpa Irland att ställa om till en miljövänlig ekonomi med låga koldioxidutsläpp.

(15)Lanseringen av den nationella utvecklingsplanen kan så småningom leda till ytterligare grundläggande infrastruktur, men bygg- och anläggningsbranschens svaga kapacitet kan bli ett hinder för ett snabbt genomförande. Om sjötransporter och energiförbindelser med den europeiska kontinenten diversifierades, skulle man kunna öka ekonomins motståndskraft mot externa störningar. Irland har hittills misslyckats med att frikoppla den ekonomiska tillväxten från utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. Utsläppen av växthusgas har ökat stadigt, i synnerhet från transporter, jordbruket, energisektorn och bebyggelsen. Bristen på framsteg på det här området kommer att göra det svårare för Irland att uppfylla sina EU-skyldigheter, samtidigt som kostnaderna för framtida åtgärder ökar.

(16)Ständig bostadsbrist tillsammans med stigande efterfrågan fortsätter att driva på bostadspriserna. Även om priserna inte verkade vara övervärderade 2017, är överkomligheten ett växande problem. Bostadsbristen påverkar också de sociala bostäderna på grund av otillräckliga investeringar och för liten nybyggnation under det senaste årtiondet. Efterfrågan uppskattas till cirka 72 000 bostäder per år, men bara 10 000 kommer att stå färdiga 2019. Ytterligare 17 000 personer ska få hjälp från Irlands bostadsbidrags- eller hyresbostadsprogram, men detta riskerar att leda till ännu större hyreshöjningar på den privata hyresmarknaden där utbudet redan är begränsat. En stor andel av de sociala bostäderna är underutnyttjade, främst i Dublinområdet, delvis beroende på omoderna regler för övertagande efter dödsfall. Den inadekvata mixen av sociala bostäder tillsammans med det mycket begränsade utbudet av prisvärda bostäder och uthyrning enligt kostnads-hyra-modellen är faktorer som ytterligare förvärrar läget. Detta har lett till en stadig ökning av antalet personer och familjer som bor i tillfälliga nödlösningar och bostadslöshetssiffrorna nådde en ny högsta nivå i februari 2019.

(17)Att främja den innovationsdrivna produktiviten i de inhemska företagen är viktigt för att stödja mer robusta och motståndskraftiga produktivitetsökningar i landet. Företagens FoU-utgifter fortsätter att öka men ligger ändå under EU-genomsnittet och är starkt koncentrerade till utlandsägda företag. Det går att inrikta innovationspolitiken på att bättre stödja irländska små och medelstora företag. Indirekt stöd (dvs. skatteavdrag) är det vanligaste sättet att stödja FoU i Irland (motsvarande 80 % av det totala offentliga stödet). Starkare kopplingar mellan multinationella bolag och inhemska företag skulle kunna förbättra spridning av innovationer i ekonomin. Närmare samarbete mellan företag och offentliga forskningscentrum skulle dessutom kunna öka innovationspotentialen.

(18)Även om de låga nivåerna på offentlig FoU är oroväckande (1,05 % av BNP jämfört med ett EU-genomsnitt på 2 %) inger det nyligen antagna programmet Future Jobs Ireland 2019 hopp om åtgärder för att stimulera innovation och tekniska förändringar och högre produktivitet i de små och medelstora företagen. Programmet förutsätter dock en betydande ökning av de offentliga utgifterna för forskning och innovation och att det omsätts i konkreta åtgärder. I dagsläget saknas viktiga detaljer och exakta genomförandedatum för den ambitiösa listan över åtgärder. Bland de åtgärder som ska vidtas under 2019 finns till exempel inga åtgärder för att öka tillgången på långvariga riskkapitalinvesteringar för att stödja inhemska företag som vill utöka sin verksamhet. Policymixen för att stimulera små och medelstora företag att investera i ny teknik kombinerar skatteavdrag och andra incitament än skatter för att uppmuntra de små och medelstora företagen att investera i innovation, men den relativa storleken på de här åtgärderna är fortfarande okänd. I strategin slår man fast att infrastruktur för bredband är viktigt för produktiviteten, men det finns inga planer på några specifika satsningar och konkreta resultat för att minska skillnaderna mellan Irland och andra EU-länder när det gäller utbyggnaden av framtidssäkra bredbandsnät i linje med målen för ett gigabytesamhället inom EU till 2025.

(19)De regionala skillnaderna inom Irland är stora och har ökat de senaste tio åren. Irland har ganska stora regionala ekonomiska skillnader jämfört med andra EU-länder räknat som BNP per capita. Mellan 2000 och 2016 ökade BNP per capita i regionen Southern and Eastern med 74 %, 63 procentenheter mer än i regionen Border, Midland and Western och ökningen har gått snabbare sedan 2012. År 2016 var BNP per capita i regionen Southern and Eastern 2,6 gånger högre än i Border, Midland and Western. Dublinområdet, där 40 % av Irlands befolkning bor, bidrog med 62 procentenheter till BNP-tillväxten mellan 2000 och 2016.

(20)Hinder i form av regleringar för entreprenörskap (särskilt vissa regleringar om näringsfastigheter och juridiska tjänster) inverkar negativt på företagens inträde och utträde och därmed de inhemska irländska företagens produktivitet. Hinder för inträde på detaljhandelsmarknaden är en utmaning. Irland finns med bland de fem länder som har flest antal formella krav vid etableringen av försäljningsställen. Detaljhandlare ställs inför förfarandemässiga hinder som försenar och fördyrar öppnandet av nya butiker, vilket kan få negativa följder för strukturen och utvecklingen av marknaden.

(21)Den nya lagen om juridiska tjänster har ännu inte börjat tillämpas, eftersom föreskrifterna är försenade, men förberedande samråd pågår. Det är fortfarande osäkert om det blir möjligt med direkt professionell tillgång till advokater i tvister och för juridiska personer att bli partner i alla typer av advokatbyråer. Man bör dock å andra sidan undvika alltför komplicerade verksamhets- och förvaltningsregler för advokatbyråer som erbjuder flera typer av tjänster. Ett långtgående genomförande av förutsättningslösa reformer är en fråga av högsta prioritet. ”Ambition 2.3” inom programmet Future Jobs Ireland 2019 ska åtgärda problemen med de höga kostnaderna för juridiska tjänster, men det enda konkreta resultatet för 2019 är luddigt formulerat och tidpunkten är tvetydig. Förseningar i genomförandet av reformen bidrar till de höga kostnaderna för juridiska tjänster i Irland, vilket skadar företagen, särskilt de små och medelstora, och enskilda. Eftersom juridiska tjänster kan utgöra en viktig del av andra företagstjänster, bidrar restriktionerna i den sektorn till de höga kostnaderna för andra tjänster, t.ex. försäkringar.

(22)Andelen nödlidande lån har fortsatt att minska och föll med 3,4 procentenheter till 7,8 % på årsbasis fram till det tredje kvartalet 2018. Bankerna är på god väg att nå sina minskningsmål tack vare portföljförsäljningar, omläggningar och ökande fastighetspriser. Mängden bolån med långvariga betalningsförseningar (över två år efter förfallodatum) är fortfarande relativt stor, vilket bidrar till att andelen nödlidande lån ligger över genomsnittet i euroområdet. Flera initiativ och lagförslag, till exempel förslaget om ”inget samtycke, ingen försäljning” har lagts fram för att göra något åt de sociala och ekonomiska konsekvenserna av avvecklingen av nödlidande lån, bland annat för utsatta hushåll. Kreditregistret togs i drift för konsumentlån under 2018 och kommer att vara centralt när det gäller att bedöma om låntagare kan betala sina skulder. Insolvensförfaranden och användningen av alternativ i och utanför domstol för avveckling av innestående fordringar är begränsad. Att fortsätta att minska antalet bolån med långvariga betalningsförseningar, samtidigt som man bygger vidare på initiativ för utsatta hushåll utan att skapa onödiga hinder för avvecklingen av nödlidande lån är en fortsatt utmaning som kräver fortlöpande övervakning.