Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Innovativa finansiella instrument inom ramen för utvecklingen av företag med social inverkan

(förberedande yttrande)

(2022/C 194/07)

Föredragande: Giuseppe GUERINI Medföredragande: Marie-Pierre LE BRETON

Remiss Det franska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, 21.9.2021 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Antagande av sektionen 13.12.2021 Antagande vid plenarsessionen 19.1.2022 Plenarsession nr 566 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 231/1/3

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar beslutet av det franska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd samt det franska ekonomi- och finansministeriets och den franska regeringens särskilda åtagande att stödja genomförandet av handlingsplanen för den sociala ekonomin.

1.2 EESK anser att det är viktigt att utveckla innovativa finansiella instrument som kan ha positiv social inverkan, framför allt genom insatserna av organisationer inom den sociala ekonomin men även genom att alla företag som vill uppnå positiv social inverkan görs delaktiga. Därför uppskattar och stöder kommittén bestämmelserna i den handlingsplan för den sociala ekonomin som kommissionen lade fram den 9 december 2021, särskilt förslaget att främja inrättandet av marknader för investeringar i sociala företag i Europa genom att stödja inrättandet av nya instrument.

1.3 Kommittén anser att erkännandet av närhet och social ekonomi som ett av de 14 ekosystemen i den europeiska industristrategin stämmer överens med främjandet av investeringar med social inverkan och välkomnar detta erkännande.

1.4 Vi anser att det är viktigt att införa och stödja investeringsformer som syftar till att uppnå social inverkan, skapa goda arbetstillfällen och locka privata investerare och nytt kapital, men rekommenderar att dessa investeringar inriktas på att skapa kompletterande effekter och multiplikatoreffekter och aldrig får ersätta offentliga sociala utgifter för grundläggande förmåner.

1.5 Kommittén förespråkar i) att verktyg och indikatorer för sociala konsekvensbedömningar utarbetas gemensamt i ett tidigt skede, projekt för projekt, för att se till att särdragen hos organisationer inom den sociala ekonomin respekteras, och ii) att en europeisk definition av social inverkan utarbetas.

1.6 EESK rekommenderar att investeringar som syftar till att uppnå social inverkan utformas på ett sådant sätt att man uppnår en balans mellan den sociala inverkan (positiva förändringar till följd av investeringarna), avkastningen (ansvarsfull och hållbar för investeraren) och risknivån för det sociala företaget i syfte att främja en förstärkning av det sociala företagandet genom ett nytt inflöde av investerat kapital genom förbättrade standarder för transparens och socialt ansvar, samt förbättra förmågan att inkludera företag med social inverkan och inom den sociala ekonomin i det europeiska ekonomiska systemet.

1.7 Vi uppskattar de initiativ som kommissionen har genomfört under de senaste åren, särskilt dem med koppling till EaSI-programmet, och välkomnar att InvestEU omfattar ett särskilt anslag för att stärka den europeiska sociala infrastrukturen.

1.8 För att uppmuntra medlemsstaterna och kommissionen att ge ny kraft åt dessa initiativ anser kommittén att det är viktigt att regelbundet genomföra analyser för att se till att en noggrann kartläggning av de olika innovationssystemen utformas i syfte att stödja finansieringen med social inverkan i medlemsstaterna, med målet att skapa en gemensam kunskapsbas och främja utbyte av bästa praxis.

1.9 EESK anser att det är mycket viktigt att inrätta ett organ på europeisk nivå för politisk vägledning och teknisk övervakning av initiativ på området innovativ finansiering av den sociala ekonomin och företag som vill uppnå mål om social inverkan.

2. Allmänna kommentarer

2.1 EESK har sedan många år uttryckt sitt stöd för att EU-institutionerna och medlemsstaterna ska sträva efter att stärka den sociala ekonomins roll i ett europeiskt sammanhang.

2.2 I yttrande ECO/533 ( 1 ) rekommenderade EESK mycket nyligen att de olika formerna av investeringar med social inverkan, särskilt inom den sociala ekonomin, skulle beaktas fullt ut inom kapitalmarknadsunionen.

2.3 Under de senaste tio åren har medvetenheten om och erkännandet av den roll som organisationer inom den sociala ekonomin spelar lett till att tonvikten i allt högre grad läggs vid investeringar med social inverkan, vilka ytterligare bör öka den redan stora potential som företag inom den sociala ekonomin har när det gäller ansvarsfull och hållbar innovation samt skapande av arbetstillfällen ( 2 )

2.4 Europa behöver i allt högre grad inkluderande och ansvarsfull finansiering, och EU bör åta sig att införa åtgärder och vägledning för institutioner, företag och finansiella fonder men även universitet, forskningscentrum, aktörer inom den sociala ekonomin och lokalsamhällen om hur de kan utvidga det sociala företagandets potential och påverka finansieringen som aktörer för utvecklingen av en mer inkluderande och hållbar ekonomi.

2.5 Många organisationer inom den sociala ekonomin tillhandahåller tjänster som är livsviktiga för i synnerhet missgynnade befolkningsgrupper. Det rör sig om sociala tjänster samt hälso- och sjukvårds-, omsorgs- och utbildningstjänster och i allmänhet alla tjänster som behövs för att säkerställa ett värdigt liv för utsatta människor, först och främst genom att säkerställa lämpliga arbetsvillkor.

2.6 Det är anledningen till att investeringar med social inverkan bör inriktas så att de ger kompletterande effekter och multiplikatoreffekter i förhållande till den offentliga politiken, samtidigt som man undviker att investeringar med social inverkan ersätter offentliga medel – i synnerhet när det gäller företag som erhåller offentliga medel för att utarbeta socialpolitiska åtgärder till förmån för sårbara personer.

2.7 Pandemin har ställt oss alla inför sociala problem som hindrar oss från att uppnå de ambitiösa målen om en hållbar omställning (fattigdom och ojämlikhet, svårigheter att integrera migranter, brister i inkluderingen av personer med funktionsnedsättning samt bostäder som inte är tillgängliga för utsatta familjer och unga). Det är därför dags att stödja en modell för ekonomisk tillväxt och ett företagssystem som kan främja sociala mål, bland vilka främjandet av god sysselsättning måste prioriteras.

3. Definition av innovativa finansiella instrument

3.1 Med tanke på att EESK ställer sig bakom de bestämmelser i handlingsplanen för den sociala ekonomin som rör nödvändigheten av att införa innovativa finansiella instrument som syftar till att utveckla företag med social inverkan och företag inom den sociala ekonomin anser kommittén att det är mycket viktigt att framhålla att dessa finansiella instrument omfattar ett brett spektrum av investeringar som bygger på antagandet att privat kapital kan bidra till att skapa positiva sociala effekter, vilka alltid bör betraktas som prioriterade, och samtidigt generera ekonomisk vinst.

3.2 Dessa instrument kännetecknas således just av den avsikt med vilken investeraren eftersträvar sociala mål genom att skapa gemensamma tillgångar och gemensamma värden och samtidigt säkerställa balanserad ekonomisk avkastning som till stor del används till att uppnå sociala mål.

3.3 De aktiva aktörer som främjar och skapar dessa innovativa instrument kan vara företag, organisationer och fonder som verkar i syfte att skapa en social inverkan som är mätbar och förenlig med de ekonomiska effekterna.

3.4 Investeringar med social inverkan bör kännetecknas av följande inslag: — En tydlig och medveten inriktning på att skapa positiva sociala effekter. — Stöd till företag som är tydligt definierade som företag inom den sociala ekonomin, på grundval av allmänt accepterade definitioner och objektiva kriterier. — Fastställda förväntningar med koppling till rättvis, hållbar och transparent ekonomisk avkastning, även i de fall då den skulle kunna ligga under den genomsnittliga avkastningen på marknaden. — Vilja att återinvestera en del av tillgångarna för att bidra till andra investeringar med sociala mål. — Mätbar inverkan, vilket är avgörande för att säkerställa transparens och tillräcklig kunskap om investeringarnas mål och syften. — När investeringar riktas till företag inom den sociala ekonomin måste överensstämmelsen med de stadgeenliga principerna och värderingarna prioriteras.

3.5 Investeringar med social inverkan bör i synnerhet stödja företag som är verksamma inom innovation och samhällsutveckling, och som utan stödet inte skulle kunna utvecklas eller ibland inte kunna garantera en lämplig nivå på de tjänster som tillhandahålls invånarna. De bör kunna skapa en potentiell drivkraft för inkluderande ekonomisk tillväxt.

3.6 Investeringar i företag och organisationer som syftar till att ha social inverkan kan förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten i de offentliga utgifterna för sociala tjänster, utbildning, hälso- och sjukvård samt kulturfrämjande tjänster, och stödja sysselsättningen tack vare ökat deltagande av investerare för att stödja ett företagsekosystem som kombinerar hållbarhet och socialt ansvar.

4. Den komplicerade frågan om definitionen av företag inom den sociala ekonomin

4.1 Större och större vikt läggs visserligen vid analys av och kunskap om företag inom den sociala ekonomin och innovativa finansiella instrument, som bättre kan stödja deras roll, men många hinder måste fortfarande övervinnas för att se till att ett lika innovativt ekosystem för innovativ, ansvarsfull och hållbar finansiering kan utvecklas vid sidan av företagen inom den sociala ekonomin, för att möjliggöra ett faktiskt och konkret genomförande av en verkligt europeisk ekonomisk modell i medborgarnas och företagens tjänst.

4.2 Bland de hinder som många organisationer inom den sociala ekonomin ställs inför i fråga om fullständig tillgång till innovativa finansiella instrument, såsom deltagande i riskkapitalfonder, instrument med kapital likställt med eget kapital samt långfristiga garanterade lån och slutligen öronmärkning av solidaritetsbaserad finansiering inom ramen för löntagarsparande i sociala företag, kan vi identifiera följande fyra områden där klyftan måste överbryggas: — Komma till rätta med informationsbristerna och ta itu med kreditgivarnas uppfattning samt de rättsliga definitionerna och erkännandet av deras specifika ekonomiska karaktär. — Förbättra kompetensen hos aktörerna inom den finansiella sektorn i fråga om att bedöma hur organisationer inom den sociala ekonomin fungerar ur finansiell synpunkt. — Stödja utbildning i organisationer inom den sociala ekonomin för att förbättra deras ekonomi- och finanskunskaper. — Utveckla informationen för organisationer inom den sociala ekonomin så att de kan utnyttja finansiella ordningar och på så vis bekämpa bristande utnyttjande.

4.3 När det gäller den första punkten hoppas EESK att handlingsplanen för den sociala ekonomin kommer att utgöra ett tillfälle att uppmuntra EU-institutionerna och medlemsstaterna att utarbeta en definition som är giltig för både offentliga institutioner och finansinstitut i Europeiska unionen, vilket blir allt viktigare för att säkerställa full tillgång till kapitalmarknaden, även genom åtgärder för icke-ekonomiskt stöd som är inriktade på att stärka kompetensen hos de aktörer som deltar i investeringar med social inverkan.

4.4 I detta avseende anser EESK att den sociala ekonomins roll i fråga om att locka investeringar med social inverkan i Europa ( 3 ) även bör ägnas större uppmärksamhet i handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion för människor och företag.

4.5 När det gäller att förbättra förmågan att bedöma innovativa sociala investeringar anser vi att finansiella aktörer alltför ofta tillämpar en hög risknivå på organisationer inom den sociala ekonomin helt enkelt för att de använder sig av bedömningsverktyg som i allmänhet används för andra företag, vilket skapar en snedvridning i klassificeringen med en tendens att underskatta de mer specifika dimensionerna av den sociala ekonomin, såsom socialt kapital och humankapital, rykte, social funktion, socialt samförstånd, betoning av mål av allmänt intresse samt förmåga att skapa gemensamma fördelar. Det är vad som skulle kunna beskrivas som en överdriven mätning av medel, på grund av avsaknaden av verktyg som gör det möjligt att mäta syftet.

4.6 Organisationer inom den sociala ekonomin prioriterar genomförandet av sociala mål, utbildningsmål och miljömål. Denna sociala inriktning måste till fullo förenas med de ekonomiska och finansiella kraven, en av hävstängerna för dessa organisationers varaktighet, vilket förutsätter stöd till åtgärder för att utbilda och kvalificera medarbetarna i ekonomiska och finansiella frågor.

5. Innovativa finansiella instrument och sociala taxonomier

5.1 Under det senaste årtiondet har finansiella instrument som är avsedda för sociala företag utvecklats avsevärt ( 4 ) , men det finns fortfarande utrymme för att vidareutveckla sig och bättre tillgodose de sociala företagens behov samt främja deras expansion på den inre marknaden. EESK anser att det är viktigt att deras expansion åtföljs av utvecklingen av en bedömningskultur i alla organisationer samt utarbetandet, särskilt av den akademiska världen, av bedömningsverktyg som är specifika för den sociala ekonomin.

5.2 Mellan den 12 juni och den 27 augusti 2021 anordnade kommissionen ett samråd om social taxonomi och miljötaxonomi. I detta sammanhang vill EESK fästa uppmärksamheten på behovet av att undvika att skapa en ännu allvarligare konkurrens eller konflikt mellan miljötaxonomin och den sociala taxonomin.

5.3 Att utveckla en enda (social och miljömässig) taxonomimodell är en optimal lösning just på grund av det nära band mellan sociala mål och miljömål som måste bevaras, men för att vara genomförbar och flexibel får den inte medföra tunga bördor för företagen.

5.4 Företagen inom den sociala ekonomin är i huvudsak förankrade i lokalsamhällen där deltagandedimensionen dominerar, och kännetecknas också av sitt sociala engagemang: skapande av arbetstillfällen, stöd till och kvarhållande i sysselsättning samt politik för skälig lön och jämlikhet i arbetslivet. Detta förklaras även av att företagen inom den sociala ekonomin huvudsakligen har en deltagandebaserad ledningsstruktur som bygger på demokrati-, öppenhets- och insynskriterier. Dessa aspekter bör tas i beaktande och särskilt uppmuntras i den sociala taxonomin.

5.5 Den sociala taxonomin bör bidra till att påverka finansieringen i syfte att komplettera de offentliga resurser som ofta ger otillräckligt stöd till politiken för social inkludering. Den sociala finansieringen får dock aldrig ersätta den roll som institutioner, lagar och offentlig politik spelar i strävan efter respekt för sociala rättigheter, utjämning av ojämlikheter och kampen mot diskriminering.

5.6 I synnerhet när det gäller tjänster av allmänt intresse måste de finansieras med offentliga medel, och privat kapital får enbart användas som komplement. Företag som har social inverkan spelar en avgörande roll i samhället, och därför bör investeringar i dem i så stor utsträckning som möjligt bygga på stabila finansiella medel och tålmodigt kapital. Man måste nämligen vara medveten om att sociala mål är långsiktiga.

5.7 Man bör undvika risken för att mått och mätmetoder belönar sektorer som är lättare att mäta och där det finns mer resurser eller större tillgång till data, till nackdel för områden där en objektiv mätning är mer komplicerad eller där data är svårare att hitta. Den offentliga, den privata och den sociala sektorn måste samarbeta för att de sociala investeringarna ska bli framgångsrika. Samarbetet med den sociala sektorn är avgörande för att prioritera behoven, eftersom de som är verksamma inom denna sektor arbetar ute på fältet och känner till behoven.

6. Förslag med inspiration från god praxis på fältet

6.1 Under de senaste åren har kommissionen, på grundval av initiativet för socialt företagande från 2011, antagit olika initiativ, både direkt och genom Europeiska investeringsfonden, för att stödja social innovation och öka tillgången till finansiering för organisationer inom den sociala ekonomin. Programmen EaSI Funded, EaSI Debt, EaSI Guarantee, EaSI Capacity Building och EFSI Equity Social Impact var särskilt intressanta. Vad gäller den framtida programplaneringen är de sociala initiativ som planeras inom InvestEU-programmet också lovande, i synnerhet om det införs särskilda innovationer för att främja sociala investeringar, såsom aviseras i handlingsplanen för den sociala ekonomin.

6.2 För att främja ett ekosystem som är gynnsamt för sociala investeringar anser EESK att det är viktigt att medlemsstaterna, när de genomför de nationella planerna för återhämtning och resiliens, förbereder sig för att med finansiering från Next Generation EU genomföra ett antal konkreta åtgärder, såsom dem som nämns nedan.

6.3 Försök med att införa och validera finansieringsmekanismer som bygger på ”prestationsersättning” (”pay by result”) har utvecklats i flera länder, t.ex. i Frankrike med avtal med social inverkan, med särskild uppmärksamhet på modeller med ”resultatmedel” (”outcome funds”) som omfattar privata investerare som vill mobilisera medel för politik som överenskommits med regeringen, särskilt på det socialpolitiska området, vars utbetalning är kopplad till att de förväntade resultaten uppnås. Främjandet av sådana metoder bör grundas på en förhandsbedömning i syfte att identifiera potentiella oönskade effekter, såsom kapacitetsöverföring till företag utanför den sociala ekonomin eller risken att staten drar sig tillbaka.

6.4 Bland exemplen på bästa praxis är Kompetenscentret för impact-investeringar, som den finländska regeringen skapat, mycket intressant. Genom det ges tekniskt och yrkesmässigt bistånd för att stödja kompetensen hos aktörer som vill göra investeringar med social inverkan.

6.5 Dessa initiativ bekräftar vikten av att stödja inrättandet och utvecklingen av samt tillgången till påverkansfonder, fondandelsfonder eller andra finansiella instrument som finansierar initiativ av företag inom den sociala ekonomin, särskilt genom att kanalisera medel från t.ex. InvestEU eller Fonden för en rättvis omställning i syfte att även främja former av saminvestering (eget kapital), samfinansiering (kredit) och kreditgarantier för marknadstransaktioner.

6.6 Man bör förbättra EU-institutionernas och medlemsstaternas kapacitet att samla in och analysera de data som behövs för att visa att sannolikheten för fallissemang i samband med finansiering av sociala företag och social infrastruktur är lägre än den genomsnittliga sannolikheten för fallissemang i samband med bankkrediter och på så sätt uppnå ett erkännande av kapitalabsorptionskvoter där det sociala värdet av denna typ av finansiering beaktas.

6.7 EESK har redan förespråkat stödfaktorer i kapitalkravsförordningen ( 5 ) , särskilt miljömässiga och sociala sådana, för att minska absorptionen av kapital som bankerna avsatt för att täcka lån avsedda att finansiera företag inom den sociala ekonomin.

6.8 Man måste notera den roll som alternativa och etiska banker spelar i många europeiska länder när det gäller att främja finansiering som är inriktad på sociala mål och miljömål. De har i vissa fall också gett upphov till investeringsfonder eller företag för förvaltade besparingar som syftar till att investera i den sociala sektorn och miljösektorn.

6.9 Skattebestämmelser som underlättar investeringar i den sociala ekonomin, där man kan visa på den sociala inverkan som faktiskt uppnåtts, skulle kunna vara användbara för att stimulera både emittenter och tecknare.

6.10 Det skulle också vara av avgörande betydelse att uppmuntra och stimulera tålmodigt kapital, såsom ”titres associatifs” (skuldebrev utfärdade av en ideell förening) och ”titres participatifs” (ett mellanting mellan andel och obligation), som syftar till att stärka föreningarnas och kooperativens eget kapital. För att uppmuntra investeringar i företag inom den sociala ekonomin skulle dessutom incitamentsregler som underlättar användningen av dessa innovativa verktyg också vara användbara för pensionsfondsförvaltare.

6.11 I linje med de franska erfarenheterna av lagstadgad öronmärkning av reglerade bankbesparingar och solidaritetsbaserade löntagarsparfonder för företag inom den sociala ekonomin, certifierade företag med social inverkan respektive solidaritetsfonder, skulle det vara viktigt att ändra regleringen av solidaritetsbaserade finansiella fonder för att optimera öronmärkningen till sociala företag och skapa ytterligare investeringskapacitet i form av eget kapital eller kapital likställt med eget kapital.

6.12 Bland de exempel på god praxis som genomförs av företag inom den sociala ekonomin, i synnerhet kooperativ, finns de som syftar till att omvandla företag i kris till arbetstagare som organiserar sig i kooperativ, vilket kallas ”anställdas övertagande av ett företag” ( 6 ) och genomförs i Frankrike, Italien och Spanien genom finansieringsmekanismer som innebär att man skapar specifika ömsesidiga fonder som verkar genom kapitalinnehav och med de anställda samfinansierar återupptagandet av affärsverksamheten i form av ett kooperativ.

Bryssel den 19 januari 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT C 155, 30.4.2021, s. 20.

(2) EUT C 286, 16.7.2021, s. 13.

(3) En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan, (COM(2020) 590 final).

(4) En allmän analys finns i kommissionens publikation ”A recipe book for social finance”, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515.

(5) EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

(6) ”Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges”, Cecop, 2013.