SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.2.2004 
KOM(2004) 116 slutlig 
2004/0039 (CNS)   
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i EU-medborgarnas 
pass 
 
(framlagt av kommissionen) 
 
 2    MOTIVERING  
1. I NLEDNING  
Dagens så kallade europeiska pass grundas på de resolutioner om att införa enhetligt 
utformade pass som antagits av medlemsstaternas företrädare i rådet1. Dessa ansåg att 
enhetligt utformade pass borde underlätta den fria rörligheten för medlemsstaternas 
medborgare och ville gärna arbeta för att gör a medborgarna mer medvetna om att de ingår i 
samma gemenskap2. I oktober 2000 antogs en resolutio n om minimisäkerhetsstandarder för 
passet. 
Efter de tragiska händelserna den 11 september 2001 kom krav på omedelbara åtgärder för att 
förbättra de säkerhetsdetaljer som används i resehandlingar, vilket ledde till tre förslag från kommissionen: ett om ändring av förordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig utformning av 
visumhandlingar, som föreskriver insätt ning av ett fotografi som uppfyller höga 
säkerhetskrav
3, ett annat om fastställande av en enhe tlig modell för blad för påförande av 
visering som utfärdas av medl emsstaterna för personer som innehar resehandlingar som inte 
erkänns av den medlemsstat som utfärdar bladet4 och slutligen ett tredje om en enhetlig 
utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland5, som syftade till att göra den 
gemensamma åtgärden rättsligt bindande samtidig t som det infördes krav på insättning av ett 
fotografi av innehavaren i klistermärke sversionen av den enhetligt utformade 
tillståndshandlingen. Förslagen anto gs i februari och i juni 2002. 
Redan när de ovan nämnda förslagen antogs så g medlemsstaterna ett behov av att förbättra 
skyddet av resehandlingar genom att lägga till bi ometriska kännetecken. I ett uttalande vid det 
inofficiella ministermötet i Santiago de Compostela de n 14–15 februari 2002 sade sig 
kommissionen vara redo att lägga fram ett förs lag om medlemsstaterna ville, men klargjorde 
att ett eventuellt förslag endast skulle vara in riktat på harmonisering av säkerhetsdetaljerna i 
passet och inte påverka utformningen i övrigt.  
Vid det informella ministermötet (rättsliga oc h inrikes frågor) i Veria den 28–29 mars 2003 
uppmanade medlemsstaterna på nytt kommissionen att lägga in  biometriska kännetecken i 
enhetligt utformade viseringar och uppehå llstillstånd för tred jelandsmedborgare. 
Kommissionen åtog sig att lägga fram ett förs lag, och betonade samtidigt att man borde 
eftersträva samma lösning för alla resehandl ingar, inklusive passet för EU-medborgare.  
Vid sitt möte i Thessaloniki bekräftade Eur opeiska rådet att det “behövs […] en enhetlig 
strategi inom EU vad gäller bi ometriska igenkänningstecken el ler biometriska data, vilket 
skulle resultera i harmoniserad e lösningar i fråga om tredje landsmedborgares resehandlingar, 
EU-medborgares pass och informationssystem (VIS och SIS II)”, och uppmanade kommissionen att “utarbeta lämpliga fö rslag, i första hand om viseringar”. 
                                                
 
1  EGT C 241, 19.9.1981, s.1. 
EGT C 179, 16.7.1982, s.1. EGT C 185, 24.7.1986, s.1. 
EGT C 200, 4.8.1995, s.1 
2  EGT C 241, 19.9.1981, s. 1–7. 
3  Förordning nr 334/2002: EGT L 53, 23.2.2002, s.7. 
4  Förordning nr 333/2002: EGT L 53, 23.2.2002, s.4 
5  Förordning nr 1030/2002: EGT L 153, 15.6.2002, s. 1. 
 
 3    Kommissionen har redan tagit det första steg et genom att i september 2003 lägga fram två 
förslag om biometriska kännetecken i vise ringshandlingar och u ppehållstillstånd för 
tredjelandsmedborgare. I enlighet med den begära n som Europeiska rådet framställde vid sitt 
möte i Bryssel nåddes enighet om förslagen den 27 november, samtidigt som den tekniska kommitté som inrättas genom artikel 6 i fö rordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig 
utformning av visumhandlingar gavs mandat att påbörja arbetet med at t utveckla vägar och 
metoder för att genomföra dessa åtgärder. 
Vid sitt möte i Bryssel den 12 december 2003 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att 
“att i god tid lägga fram ett förslag till in förande av biometriska kännetecken i pass”. 
Därför kommer nu den andra fasen i genomfö randet av slutsatserna från Thessaloniki, 
nämligen harmoniseringen av säkerhetsdetaljern a i det europeiska passe t (inklusive införandet 
av biometriska kännetecken), att inledas i syfte att skapa ett harmoniserat system och 
därigenom undvika att medlemsstaterna väljer lösningar som inte är driftskompatibla. 
I detta sammanhang bör det påpekas att USA ha r angivit att länder som gör anspråk på 
undantag från krav på visering  eller förlängning av ett sådant  undantag senast den 26 oktober 
2004 skall ha infört ett program för att till si na medborgare kunna utfärda maskinläsbara pass 
som inte kan manipuleras och lagt in biomet riska kännetecken som uppf yller Intern ationella 
civila luftfartsorganisa tionens (ICAO) standard. 
Även om alla medlemsstater redan nu är i färd med att anpassa sig till de nya kraven enligt det 
amerikanska programmet för viseringsundantag, är det nödvändigt att inta en gemensam 
hållning gentemot den nya amerikanska lagstiftning som föreskriver att länder som vill göra anspråk på viseringsundantag skall införa biomet riska kännetecken i sina pass senast den 26 
oktober 2004. 
2. S
YFTE MED FÖRSLAGET  
Förslaget syftar till att göra pass säkrare ge nom ett rättsligt bind ande instrument om 
minimistandarder för harmoniserade säkerhetsdet aljer, och att skapa en  tillförlitlig koppling 
mellan den verkliga innehavaren och handlinge n genom att förse handlingen med biometriska 
kännetecken. 
Detta skulle dessutom göra det möjligt för medlemsstaterna att uppfylla kraven i det 
amerikanska programmet för viseringsundanta g, i enlighet med inte rnationell standard. 
Syftet med förslaget är emellertid inte  att harmonisera passets utformning, och inte heller att 
identifiera om passet har utfärdats till rätt person från början, eftersom endast 
medlemsstaterna har möjlighet att identif iera en sökande när passet utfärdas. 
När det gäller den första punkten förefaller  de minimistandarder som fastställs i 
resolutionerna inte ge en tillräcklig harmonise ring, eftersom säkerhetsdetaljerna används och 
tolkas på olika sätt. Medlemsstaterna kommer inte att integrera alla detaljer och under alla omständigheter kommer branschen att under den femåriga genomförandeperioden att 
framställa nya säkerhetsdetaljer som gör resolutionen av den 28 oktober 2000 obsolet. Det 
kan noteras att sex medlemsstater fortfarande sä tter fotografiet på si dan för personuppgifter. 
Eftersom fotografiet då lätt kan bytas ut , innebär detta en hög förfalskningsrisk. 
Kommissionen har ett annat viktigt skäl till att föreslå förbättrade gemensamma 
säkerhetsstandarder, och det är att de resehand lingar som används mest inte bör ha en lägre 
 
 4    standard än den som uppnåtts genom de tekniska specifikationerna för enhetligt utformade 
viseringar och uppehållstillstånd fö r tredjelandsmedborgare. De st andarder som fastställts för 
de båda typer av handlingar som redan fått en enhetlig utformning ses över ständigt, så att kvaliteten kan hållas på en fortsatt hög nivå med hänsyn till nya metoder och rön för att 
skydda handlingar. Dessutom har det redan fa stslagits vilka biometriska kännetecken som 
skall finnas i dessa handlingar.  För att garantera överensstäm melse och undvika att personer 
med oärligt uppsåt i stället försöker använda  sig av handlingar med sämre skydd, som EU-
medborgarens pass och identitetskort, bör äv en dessa göras säkrare. I enlighet med 
Europeiska rådets slutsatser från mötet i The ssaloniki bör detta ske på ett harmoniserat och 
rättsligt bindande sätt. Ovan nämnda resolution medger inte den flexibilitet och anpassningsförmåga som följer av detta försla g till förordning. Eftersom tillverkningen av 
dessa handlingar lyder under na tionell behörighet kan dessutom vi ssa länder ligga efter andra 
i utvecklingen. 
På sikt skulle möjligheterna att förebygga ol agligt införskaffande av sådana handlingar som 
pass, som för närvarande är varje utfärdande myndighets ansvar, kunna förbättras. På EU-nivå 
kunde man skapa ett centraliserat EU-passreg ister baserat på biometriska kännetecken. 
Registret skulle innehålla fingeravtryck från de personer som ansökt om pass samt det aktuella passnumret och sannolik t ytterligare vissa, dock begr änsade, uppgifter som behövs 
för en fungerande förvaltning av systemet (se punkt 8). 
Detta initiativ kommer dessutom att bli en bety dande insats inför utvidgningen. De anslutande 
staterna håller för närvarande på att ändra utformningen av sina  pass för att göra dem säkrare. 
Dessa länder vill utveckla sina pass så at t de överensstämmer med de pass som används i 
Europeiska unionen. En rättsligt bindande föror dning kommer att ge dem möjlighet att införa 
samma säkerhetsstandarder som övriga medlemsst ater efter anslutninge n. Slutligen kommer 
gemensamma säkerhetsdetaljer att underlätta gränspolis ens kontroll, eftersom poliserna direkt 
kan kontrollera vissa synliga säke rhetsdetaljer som finns på alla  pass och endast i tveksamma 
fall behöver göra en mer ingående granskning. Om  säkerhetsdetaljerna skulle skilja sig åt, 
måste gränspolisen kontrollera varje pass mot 25  nationella pass med ol ika säkerhetsdetaljer 
och av olika kvalitet. 
När det gäller den andra punkten skulle ett förs lag om harmonisering av säkerhetsdetaljerna, 
inklusive biometriska kännetecken för det europeiska passet, även ha stor inverkan på våra 
förbindelser med tredje land, t ill exempel USA. De biometriska kännetecken som integreras i 
passet kommer att motsvara ICAO:s rekommenda tioner och därmed uppfylla de krav som 
USA har uppställt för deltagande i dess program  för viseringsundantag. Det skulle vidare 
skapa en harmoniserad säkerhetsnivå i förhållande till europeiska pass, vi lket hindrar att vissa 
EU-medborgare särbehandlas på grund av att deras nationella pass är mindre säkra. En 
gemensam insats skulle ge EU en gynnsammare ställning gentemot USA. 
3. R
ÄTTSLIG GRUND  
Liksom man i fråga om visering och uppehållst illstånd för tredjelandsmedborgare har enats 
om en högre nivå av dokumentsäkerhet, är det nu nödvändigt att göra passet mer säkert genom att förebygga att personer med oärligt uppsåt missbrukar denna fortfarande mindre 
säkra handling. 
Syftet är ju att förhindra användningen av fa lska handlingar. Eftersom pass i första hand 
kontrolleras i samband med att personer passerar de yttre grän serna ingår harmoniseringen av 
säkerhetsdetaljerna i det europeiska passet i kategorin av normer och förfaranden för 
 
 5    gränskontrollen vid de yttre gränserna. Harm oniseringen av säkerhet sdetaljerna i passen 
kommer helt klart att underlä tta gränskontrollerna, då gränsb evakningspersonalen omedelbart 
kommer att kunna inrikta sig på de gemensamma säkerhetsdet aljerna och inte på inslag som 
skiljer sig åt från en medlemsstat till en anna n. Vidare kommer införandet av ett biometriskt 
kännetecken, ansiktsbilden, at t möjliggöra en noggrann jämförelse mellan den berörda 
personen och det digitala fotografiet redan vid gränsen, vilket också kommer att göra 
gränskontrollerna mer effektiva. En sådan åt gärd kan grunda sig på  artikel 62.2 a i EG-
fördraget. 
Lagstiftningsförslaget bör dock inte gå utöve r tillämpningsområdet för denna rättsliga grund. 
Säkra pass är viktigt av skäl som rör kontrollen av de yttre gränserna. Å ena sidan kommer 
medborgare med ärligt uppsåt a tt kunna passera smidigare genom  gränskontrollerna. Å andra 
sidan kommer personer som använder sig av pass som förfalskats eller förvanskats i 
bedrägligt syfte att få svårare at t ta sig in på medlemsstaternas territorier. Det är således fråga 
om två grundläggande element i området med frihet och rättvisa. Av dessa skäl grundar sig förslaget på artikel 62.2 a. 
I detta sammanhang bör det påpekas att de anslutande länderna har begärt att de befintliga 
resolutionerna om passäkerhet (som  antagits av företrädarna för medlemsstaternas regeringar i 
rådet) skall anpassas med hänsyn till de nya språk som ännu inte  är officiella EU-språk, och 
som används för vissa uppgifter i passet. Av skäl som har a tt göra med den föreslagna 
rättsliga grundens tillämpni ngsområde tycks detta inte
 vara möjligt, då förslaget endast syftar 
till att göra passet säkr are genom harmonisering av säkerhet sdetaljerna och integrering av ett 
eller flera biometriska kännetecken. Samma re sonemang gäller för ett eventuellt förslag om 
att göra identitetskort säkrare. Som påpekats ova n är skyddet av pass en mycket viktig fråga 
av skäl som rör kontrollen av de yttre gränserna.  
4. F ÖLJDER AV DE OLIKA PROTOKOLL SOM HAR FOGATS TILL FÖRDRAGET  
Eftersom artikel 62.2 a i EG-fördraget används som rättslig grund för förslaget aktualiseras 
den särskilda situation som i protokollen föreskrivs för Förenade kungariket, Irland och 
Danmark. Med sina kopplingar till kontrollen av  de yttre gränserna och viseringspolitiken bör 
detta förslag ses som en utveckling av Schenge nregelverket, med alla de följder som detta 
innebär för Danmarks, Islands, Norges, Före nade kungarikets och Irlands ställning.  
För Republiken Island och Konungariket No rge gäller därför förfarandena i det 
associeringsavtal6 som rådet ingått med dessa länder och som rör deras associering med 
genomförandet, tillämpningen och utv ecklingen av Schengenregelverket.  
Med sina kopplingar till kontroll en av de yttre gränserna och viseringspolitiken bör detta 
förslag ses som en utveckling av Schengenregel verket. I enlighet med Förenade kungarikets 
och Irlands särskilda ställning när det gäller  åtgärder som grundar si g på avdelning IV i 
fördraget och rådets beslut 2000/365/EG av de n 29 maj 2000 om en begäran från Förenade 
konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i 
Schengenregelverket7, samt rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands 
begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket8, som inte är tillämpligt på 
denna åtgärd, deltar Förenade kungariket och Irland inte i antagandet av utkastet till 
                                                 
6  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36. 
7  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43. 
8  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20. 
 
 6    förordning på grundval av artikel 62.2 a och är  därför inte bundna  av det eller dess 
tillämpning.  
Enligt protokollet om Danmarks ställning, so m fogats till Fördraget om Europeiska unionen 
och Fördraget om upprättandet av Europeiska ge menskapen, kommer Danmark inte att delta i 
antagandet av förordningen och är därmed in te bundet av denna el ler dess tillämpning. Med 
hänsyn till att förordningen är en rättsakt som sy ftar till att utveckla  Schengenregelverket i 
enlighet med bestämmelserna i avdelning IV i EG-fördraget, är artikel 5 i ovan nämnda 
protokoll tillämplig. 
5. S UBSIDIARITET OCH PROPORTIONALITET  
I artikel 5 i EG-fördraget föreskrivs att gemens kapen inte skall vidta någon åtgärd ”som går 
utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen i detta fördrag”. Gemenskapens åtgärd får 
inte vara mer ingripande än vad som krävs för att nå målen och genomföra åtgärden så effektivt som möjligt.  
Med sina kopplingar till kontroll en av de yttre gränserna och viseringspolitiken bör detta 
förslag ses som en utveckling av Schengenreg elverket, och som ett instrument för att 
garantera harmoniserad tillämpning i alla medlemsstater som tillämpar Schengenregelverket. Därför har valet fallit  på en förordning. 
Harmoniseringen av handlingarnas utformning oc h deras säkerhetsdetaljer utgör en garanti 
mot förfalskning. Genom att förebygga förfalskning och förvanskning av resehandlingar avser kommissionen att höja den höga säkerhetsnivån ytterligare, ett mål som följer både av 
fördraget och av slutsatserna  från Europeiska rådets mö te i Thessaloniki. En sådan 
harmoniseringsnivå kan endast nås genom gemens kapsåtgärder, vilket redan har framgått av 
flera andra instrument som har antag its för att göra handlingar säkrare. 
Förslaget om att integrera biometriska känneteck en i det europeiska passet syftar till att göra 
passet säkrare, rättsligt bindande och lätt att anpassa till nya förhållanden med avseende på 
risken för förfalskning och förvanskning av ha ndlingen. Med dessa åtgärder skulle man kunna 
komma till rätta med vissa problem i samband me d passage av Europeiska unionens yttre 
gränser. Handlingen skall gälla för passage av  Europeiska unionens yttre gränser och bör 
därför ha samma utformning i hela EU. Säke rhetsdetaljerna kommer dessutom att ge en 
tillförlitlig koppling mellan handlingen och de ss innehavare. Huvudskälet för att välja en 
förordning framför ett direktiv är att försla get innebär en fullständig harmonisering av 
minimistandarder för säkerhetsdetaljer och bi ometriska kännetecken i sådana handlingar, 
vilket medför att medlemsstaterna inte har några möjligheter att välja egna lösningar. 
6. F
ÖRSLAGETS STRUKTUR  
Denna förordning skall ses som ett första steg , varigenom det skapas en rättslig ram för 
harmonisering av säkerhetsdetaljer och införand e av biometriska kännetecken i passet. Ett 
andra steg för att inrätta ett europeiskt register för utfärdade pass kommer att följa längre fram. 
I förslaget föreskrivs minimista ndarder för de säkerhetsdetaljer som skall läggas in i passet. 
Vidare fastställs vilka biometriska kännetecken  som skall användas. Några tekniska detaljer 
har inte utarbetats. 
 
 7    Befogenheten att genomföra de  tekniska aspekterna av fö rslaget bör delegeras till 
kommissionen, som skall biträdas av den kommitté  som inrättas genom artikel 6 i förordning 
(EG) nr 1683/95 om en enhetlig utformning av visumhandlingar, i enlighet med det 
förfarande som anges i artik el 5 i beslut 1999/468/EG9 och i överensstämmelse med artikel 7 i 
samma beslut. Denna kommitté kommer följaktligen att ansvara för säkerheten rörande alla handlingar på EU-nivå, till exempel den enhetliga utformningen av viseringar, uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgare och pass. Under detta förf arande kommer det att 
fastställas tekniska specifikationer som gör det möjligt att införa EU-passet i enlighet med nödvändiga säkerhetskrav. När det gäller de biometriska kännetecknen bör kommittén exempelvis besluta om utformande av en nor m för lagringsmediet, dess kapacitet och om 
metoder för att skydda den lagrade informati onen genom exempelvis en infrastruktur med 
öppen nyckel (PKI-system) och digitala signatur er. Detta kommer att ha den fördelen att 
behoven kan identifieras av de tekniska experter na och snabbare bli föremål för åtgärder. 
Kommittén har också möjlighet att snabbare följa med i den tekniska utvecklingen. 
7. M
INIMISÄKERHETSSTANDARDER OCH VAL AV BIOMETRISKA KÄNNETECKEN  
Kommissionens förslag baserar sig på säkerh etsdetaljer som godkändes vid ett rådsmöte med 
medlemsstaternas företrädare i en resolution om  skydd av pass och andra resehandlingar mot 
förfalskning från oktober 2000. Dessa säkerhetsd etaljer är något ”uppgraderade”, med hänsyn 
till utvecklingen när det gäller viseringar  och uppehållstillstånd. Åtgärderna gör 
säkerhetsdetaljerna rättsligt bindande. Förslaget kommer därmed att leda till en harmoniserad säkerhetsstandard på hög nivå för pass i nom Europeiska unionen, inklusive de nya 
medlemsstaterna från och med den 1 maj 2004. Li ksom i resolutionen fastställs miniminormer 
som inte hindrar att medlemsstaterna går längre om de skulle vilja. 
Enligt Europeiska rådets slutsatser från Thessa loniki krävs en enhetlig  strategi vad gäller 
införandet av biometriska igenkänningstecken  i viseringar, uppehålls tillstånd och pass. I 
förslagen rörande viseringar respektive uppehål lstillstånd föreskrivs två obligatoriska 
biometriska igenkänningstecken: en ansiktsbild oc h fingeravtryck. Därför bör förslaget om ett 
europeiskt pass avse samma obligatoriska bi ometriska kännetecken, så att man uppnår den 
nödvändiga överensstämmelsen. Överensstämmelse med förslagen om viseringar respektive 
uppehållstillstånd innebär förstås inte med nödvändi ghet att en identisk lösning bör väljas för 
de olika områdena. Ansiktsbilden är driftskom patibel och kan användas i EU:s förbindelser 
med tredje land, till exempel USA. Fingeravt ryck kunde dock läggas till som ett valfritt 
alternativ för medlemsstater som så önskar, om de vill söka i sina nationella databaser, vilket för närvarande är den enda mö jligheten till identifiering. Detta förhållande kommer att ändras 
med den andra fasen, det vill säga inrättandet av ett europeiskt passregis ter. I så fall måste 
fingeravtryck upptas och registreras för att möjliggöra bakgrundssökni ngar (en- till-flera-
sökningar). 
Vid valet av lämpliga biometriska kännetecken ha r hänsyn tagits till det arbete som utförts av 
ICAO, som är ledande när det gä ller utveckling av internatione lla standarder på området. 
Vidare har det tagits hänsyn till genomförbar hetsstudien för informationssystemet för 
viseringar (VIS). Det är också viktigt att ma n uppnår en balans mellan strävandena efter ökad 
säkerhet och respekten för den en skilda individen, särs kilt rätten till skydd av privatlivet och 
av personuppgifter, särskilt rätten till skydd av  privatlivet och personuppgifter, som följer av 
direktiv 95/46/EG. 
                                                
 
9  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
 8    ICAO har valt ansiktsbilden som primärt driftskompatibelt biometriskt kännetecken och 
fingeravtryck och/eller irissc anning som kompletterande biom etriskt kännetecken för länder 
som kräver detta för databassökningar.  
Det primära biometriska kännetecknet, dvs. elektroniska ansiktsbil der med hög upplösning, 
finns redan i de flesta pass. Vid gränskontroller skulle den elektroniska bilden kunna tas upp 
på en dataskärm samtidigt som det görs en vanlig  visuell kontroll och detta även om tekniken 
för ansiktsigenkänning inte används. Detta skulle kunna vara ett av de grundläggande 
användningsområdena för det dig itala fotografiet. En mer avancerad användning skulle kunna 
vara att tekniken för ansiktsigenkänning används tillsammans med det digitala fotografiet. För 
detta krävs att nödvändig teknis k utrustning finns tillgänglig vid gränskontrollstationerna. 
Medlemsstaterna kan därför välja om de endast  vill ta upp bilden på skärmen eller köra ett 
ansiktsigenkänningsprogram. ICAO:s kvalitetsnorm er för digitala bilder bör iakttas så att 
systemet blir driftskompatibelt. Kommissionen överlåter åt medlemsstat erna att välja teknik. 
Medlemsstaterna skall själva ansvara för lagr ingen av fingeravtryck på lagringsmediet 
och/eller i en nationell databas. Om de registrerar fingeravtryck bör detta ske i 
driftskompatibla format, eftersom det möjliggör användning via bilaterala avtal mellan medlemsstater. Tillgången till sådana fingeravt ryck kunde administreras genom införande av 
en infrastruktur med öppen/privat nyckel. 
8. L
ÅNGSIKTIGT PERSPEKTIV : ETT EUROPEISKT REGISTER FÖR UTFÄRDADE PASS  
För att skapa en verkligt håll bar säkerhet kunde man på längre sikt inrätta ett europeiskt 
register för utfärdade pass (och eventuellt andra resehandlingar). 
Detta register skulle endast innehålla fingeravtryck och rese handlingens nummer. Några andra 
personuppgifter skulle inte vara aktuella, efte rsom användningen skulle vara begränsad till 
gränskontroller för att fastställa huruvida rese handlingen i fråga verkligen har utfärdats till 
den person som står i avsikt att passera gränsen. 
Det behöver knappast påpekas att en sådan åtgä rd behöver ytterligar e utvärdering för att 
bedöma de tekniska och rättsliga implikatione rna och förhållandet mellan kostnad och nytta, 
särskilt jämfört med de nationella passregis ter som håller på att utvecklas i vissa 
medlemsstater. Slutligen är det av största vikt att undersöka hur ett sådant  europeiskt register 
skulle inverka på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, i synnerhet rätten till skydd av 
personuppgifter. 
9. T ILLSYNSMYNDIGHETER FÖR DATASKYDD  
I förordningen anges den rättsliga grunden fö r medlemsstaternas lagring av biometriska 
uppgifter i passen. Genomförandet av dessa åtgärder överlåts på medlemsstaterna i enlighet 
med de tekniska specifikationer som fastställs av  den kommitté som inrättas genom artikel 6 i 
förordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig ut formning av visumhandlingar. Medlemsstaterna 
kommer att ansvara för behandlinge n av de biometriska uppgifterna. 
 
 9    Direktiv 95/46/EG om uppgiftsskydd10 är tillämpligt när medl emsstaternas myndigheter 
behandlar personuppgifter, inklusive bi ometriska uppgifter, inom ramen för 
gemenskapslagstiftningen. 
Varje medlemsstat har i enlighet med artikel 28 i direktiv 95/46/EG utsett en eller flera 
myndigheter som har till uppgift att inom medlem sstaternas territorier övervaka tillämpningen 
av de bestämmelser som medlemsstaterna antar till följd av samma direktiv. Myndigheterna 
skall under fullständigt oberoende ut öva de uppgifter som åläggs dem. 
Tillsynsmyndigheterna är behöriga att ta em ot klagomål avseende behandlingen av 
personuppgifter från en enskild person eller en or ganisation som företräder  en enskild person.  
Varje tillsynsmyndighet har  
• Undersökningsbefogenheter, som   
– befogenhet att få tillgång till uppgifter som blir föremål för behandling, och  
– befogenhet att inhämta alla  uppgifter som är nödvändiga för att sköta tillsynen. 
• effektiva befogenheter att ingripa, som 
– att kunna avge yttranden innan en behandling äger rum,  
– att se till att sådana yttranden i lämplig omfattning offentliggörs,  
– att kunna besluta om blockering, utplån ing eller förstöring av uppgifter,  
– att kunna besluta om tillfälligt eller slutlig t förbud mot behandling, att kunna ge den 
registeransvarige varning e ller tillrättavisning, och  
– att kunna hänvisa saken till nationella parlamen t eller till andra politi ska institutioner.  
• befogenhet att inleda rättsliga förfaranden när de nationella bestämmelser som antagits till 
följd av direktiv 95/46/EG har överträtt s eller att uppmärksamma de rättsliga 
myndigheterna på dessa överträdelser.  
Beslut av tillsynsmyndigheten som går en part emot kan överklagas till domstol. 
Varje tillsynsmyndighet skall rege lbundet upprätta en rapport om sin verksamhet och varje 
myndighet kan av en myndighet i en annan medlem sstat anmodas att utöva sina befogenheter. 
Som redan framgått av motiveringen till de nyligen framlagda kommissionsförslagen om 
införande av biometriska kännetecken i viseringar och i uppe hållstillstånd för 
tredjelandsmedborgare, lider tillsyn smyndigheterna brist på resurser. 
Därför bör det återigen unders trykas att medlemsstaterna måst e ta hänsyn till ovan nämnda 
överväganden när de inför biometriska kä nnetecken i en lighet med denna förordning. 
Åtgärder som syftar till att förbättra den allmä nna säkerheten måste utformas med respekt för 
individens grundläggande fri- och rättigheter. Detta innebär i det aktu ella sammanhanget att 
                                                 
10  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. 
 
 10    antalet anställda vid de nationella tillsyns myndigheterna för dataskydd måste öka så att 
tillsynen verkligen fungerar och att den tekni k som man väljer måste överensstämma med 
direktiv 95/46/EG. Detta gäller i ännu högre grad när det är fråga om deras egna medborgares 
pass. 
Kommissionen avser därför att sända detta förs lag till den arbetsgr upp som inrättas genom 
artikel 29 i direktiv 95/46/EG för yttrande enli gt artikel 30 i direktivet, på samma sätt som 
redan har skett med de två förslagen om infö rande av biometriska kännetecken i viseringar 
respektive i uppehållstillstå nd för tredjelandsmedborgare. 
När det europeiska passregistret skapas komm er dock den oberoende tillsynsmyndighet som 
inrättas genom förordning (EG) nr 45/2001 att överta ansvaret för frågor om skydd av 
personuppgifter.  
10. B UDGETKONSEKVENSER  
De är svårt att fastställa de exakta budgetk onsekvenserna av detta förslag, eftersom de 
konkreta omständigheterna ännu inte är kända, utan kommer att fastställas av den kommitté 
som inrättas genom förordning (EG) nr  1683/95 om en enhetlig utformning av 
visumhandlingar. 
Det bör påpekas att de flesta pass redan är  försedda med ett digitalt fotografi på 
personuppgiftssidan i passet. Fotografier som klistr as in bör inte användas i nya pass på grund 
av säkerhetsrisken.  
Medlemsstaterna arbetar redan aktivt med att fö rbättra skyddet av sina pass. De uppdaterar 
säkerhetsdetaljerna och testar biometriska metode r i syfte att införa biometriska kännetecken i 
sina pass och därigenom uppfylla kraven  i den amerikanska lagstiftningen om 
viseringsundantag. 
Därför kommer detta förslag in te att leda till någon ökning  av de kostnader som 
medlemsstaterna redan förutsett för förbättringen av passäkerheten.  
När det gäller användningen av biometriska känne tecken förefaller följ ande teknik att vara 
nödvändig: 
– Lagringsmedium 
För närvarande är det lämpligaste lagringsme diet ett kontaktlöst mikrochip. Mikrochipet 
behövs för lagringen av de biometriska uppgifter na och säkerhetskoden (PKI och den digitala 
signaturen). ICAO rekommenderar a tt ett chip med en kapacite t på minst 32 K används som 
standard. Då det måste lagras en ansiktsbild och två fingeravtrycksbilder förefaller ett chip 
med en kapacitet på 64 K lämpligare, särs kilt om medlemsstaterna vill lägga till 
alfanumeriska uppgifter. 
Kostnaderna för ett sådant mikrochip har ännu inte fastställts. Den tekniska utvecklingen går 
snabbt och priset kommer säke rt att sjunka avsevärt med ta nke på att det är fråga om 
mikrochips för 25 medlemsstater. Kommissi onen skulle också kunna göra en samlad 
beställning efter ett anbudsförfarande för att få ett så lågt pris som möjligt. 
– Utrustning för inläsning 
 
 11    Medlemsstaterna måste installe ra inläsningsutrustning på de  platser där uppgifterna skall 
produceras. Priserna på inläsni ngsutrustning har sjunkit betydlig t de senaste tolv månaderna 
och kommer troligtvis att sjunka ytterligare. Dä rför är det omöjligt att göra en exakt beräkning 
av kostnaderna på medellång sikt. För närvaran de kostar lämplig EU-tillverkad utrustning för 
registrering av tio (flata) fi ngrar i runda tal 7 000 euro. 
– Kontrollsystem 
Kontrollsystem måste installeras vid gräns kontrollstationerna. Såda n utrustning bör kunna 
användas även för kontroll av viseringar och infö rskaffas i samband med inrättandet av VIS, 
under förutsättning att man beslutar sig för att använda biometriska känn etecken i VIS. Denna 
apparatur kan nämligen användas för alla ak tuella typer av handlingar: viseringar, 
uppehållstillstånd och pass. 
11. K OMMENTARER TILL DE ENSKILDA ARTIKLARNA  
Artikel 1 
I artikel 1 föreskrivs medlem sstaternas grundläggande skyldi ghet att utfärda sina pass i 
enlighet med de minimisäkerhetsstandarder  som anges i bilagan till förordningen. 
I andra meningen föreskrivs vilka biometri ska kännetecken som skall användas och ges 
möjlighet att integrera dessa i passet. Det ange s även att de biometriska kännetecknen skall 
förvaras på ett lagringsmedium med tillräck lig kapacitet. Lagrings mediet kan vara ett 
kontaktlöst chip eller ett annat lagringsmedi um med tillräckligt kapacitet. De tekniska 
experterna i den ansvariga kommittén avgör vi lket. Det ges också en möjlighet att lagra 
fingeravtryck i en nationell da tabas i väntan på ett framtid a europeiskt passregister.  
Om rättningar eller strykningar behöver göras sk all ett nytt pass utfärdas av säkerhetsskäl. 
I den tredje meningen defini eras användningsområdet för de  handlingar som förordningen 
skall tillämpas på. 
Artikel 2  
I denna artikel överförs genomförandebefoge nheterna avseende förordningen på den 
kommitté som inrättas genom artikel 6 i fö rordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig 
utformning av visumhandlingar. 
Kommittén skall fastställa de eventuellt nödvä ndiga tekniska specifikationerna för passets 
säkerhetsdetaljer, men också de tekniska spec ifikationer som gäller införandet av biometriska 
kännetecken. 
Detta kommer att garantera den nödvändiga överen sstämmelsen och bidra till att de tekniska 
experterna på området kan samordna förfarandena  och påta sig ansvaret för alla typer av ”EU-
handlingar” på ett tillfredsställande sätt. 
Artikel 3 
Av uppenbara skäl bör vissa uppgifter av teknisk natur inte offentliggöras alls, för att undvika 
att de används i förfalsknings- eller förvan skningssyfte. Det kommer således att bli 
nödvändigt att behandla dessa tekniska uppgifter i ett beslut, eftersom beslut inte behöver 
 
 12    offentliggöras enligt artikel 254 i EG-fördrag et. Den kommitté som redan utsetts till att 
ansvara för den enhetligt utformade viseringen komm er att fatta de beslut som krävs, eftersom 
dess experter redan har relevant erfarenhet av tekniska standarder  på mycket hög nivå, särskilt 
när det gäller skydd mot förfalskning och förv anskning och hantering av sekretessbelagda 
handlingar. 
Av samma skäl måste det garanteras att pers oner som har bemyndigats för ändamålet av 
medlemsstaterna och gemenskapens organ har tillgång till denna info rmation. Detta gäller 
även de organ som fått i uppdrag att trycka ha ndlingarna, vilka enligt artikel 3.2 första 
meningen har begränsats till ett per medlemsstat. 
Artikel 4  
Gemenskapen är skyldig att respektera såda na grundläggande rättigheter som skyddet av 
privatlivet och av personuppgifter. 
Ordalydelsen i denna artikel  täcker alla tillämpliga bestämmelser om skydd av 
personuppgifter i Europaparlamentets och råde ts direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 
om skydd för enskilda personer med avseende på  behandling av personuppgifter och om det 
fria flödet av sådana uppgifter11. Därmed garanteras att den pe rson till vilken handlingen har 
utfärdats kan kontrollera vilken information som har lagrats och att det inte lämnas ut någon ytterligare information.  
Den andra meningen är nödvändig för att biom etriska kännetecken skall kunna införas, 
samtidigt som personuppgifterna i viseringsha ndlingarna begränsas till de uppgifter som 
föreskrivs i förordningen, i bilagan till förordni ngen eller den aktuella personens pass. Inga 
andra uppgifter bör kunna lagras. 
Artikel 5 
I denna artikel fastslås att kommittén bör utföra sina uppgifter i enlighet med det 
föreskrivande förfarande som anges i artikel 5 i beslut 1999/468/EG och i enlighet med artikel 
7 i samma beslut.  
Artikel 6 Här fastställs genomförandefristen, nämligen e tt år från antagandet av  de nödvändiga tekniska 
specifikationerna. Detta komm er att ge medlemsstaterna tid att anpassa sina pass. 
                                                
 
11  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.  
 
 13    2004/0039 (CNS) 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i EU-medborgarnas 
pass 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
62.2 a i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag12, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande13, och 
av följande skäl: (1) Europeiska rådet i Thessal oniki fastslog att det behövs en enhetlig strategi inom EU 
vad gäller biometriska igenkänningste cken eller biometriska data i 
tredjelandsmedborgares resehandlingar, EU -medborgares pass och informationssystem 
(VIS and SIS II). 
(2) Minimisäkerhetsstandarder för pass in fördes genom en resolution antagen av 
företrädarna för medlemsstaternas regeringa r, församlade i rådet, av den 17 oktober 
2000
14. Denna resolution bör nu ersättas och uppdateras genom en gemenskapsåtgärd i 
syfte att skapa mer harmoniserade säkerhet sstandarder för pass som ger ett bättre 
skydd mot förfalskning. Samtidigt bör biometri ska kännetecken integreras i passet för 
att skapa en tillförlitlig koppling mellan den egentliga innehavaren och handlingen. 
(3) Harmoniseringen av säkerhetsdetaljer och in förandet av biometriska kännetecken är ett 
viktigt steg i användningen av nya elemen t mot bakgrund av utvecklingen på EU-nivå 
för att göra resehandlingar säkrare och sk apa en mer tillförlitlig koppling mellan 
innehavaren och passet, och därigenom hindra att passet används i bedrägligt syfte. 
Specifikationerna i Internati onella civila luftfartsorganis ationens (ICAO) dokument nr 
9303 om maskinläsbara reseha ndlingar bör beaktas.  
(4) Denna förordning bör endast innehåll a sådana specifikationer som inte är 
sekretessbelagda. Dessa behöver komplettera s med specifikationer som måste förbli 
sekretessbelagda för att förebygga risken för förfalskning och förvanskning. Sådana 
ytterligare tekniska sp ecifikationer bör antas i enlighe t med rådets beslut 1999/468/EG 
                                                 
12  EUT C , , s. . 
13  EUT C , , s. . 
14  EGT C 310, 28.10.2000, s.1. 
 
 14    av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av 
kommissionens genomförandebefogenheter. 
(5) Kommissionen bör biträdas av den kommitté  som inrättas genom artikel 6 i rådets 
förordning (EG) nr 1683/95 av den 29 ma j 1995 om en enhetlig utformning av 
visumhandlingar. 
(6) För att garantera att de uppgift er det är fråga om inte görs tillgängliga för fler personer 
än nödvändigt, är det också av stor vikt att varje medlemsstat utse r ett enda organ som 
ansvarar för tillverkningen av passet, samtid igt som det bör står medlemsstaterna fritt 
att byta ut detta organ; av säkerhetsskäl måste varje medlemsstat meddela namnet på 
det ansvariga organet till kommissionen och övriga medlemsstater. 
(7) Beträffande vilka personuppgifter som kommer att användas för passändamål gäller 
Europaparlamentets och rådets direktiv  95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd 
för enskilda personer med avseende på beha ndling av personuppgifter och om det fria 
flödet av sådana uppgifter15. Det måste säkerställas att inga andra uppgifter lagras i 
passet om det inte föreskrivs i förordningen eller dess bilagor eller anges i den aktuella 
resehandlingen.  
(8) För att målet med den föreslagna åt gärden, dvs. införande av gemensamma 
säkerhetsstandarder och driftskompatibla biometriska kännetecken, skall kunna uppnås 
är det nödvändigt och lämpligt att faststä lla regler för samtliga medlemsstater som 
tillämpar Schengenkonventionen. I enlighet med ar tikel 5 tredje stycket i EG-fördraget 
går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. 
(9) Danmark deltar i enlighet med artiklar na 1 och 2 i det protokoll om Danmarks 
ställning som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen inte  i antagandet av denna förordning och är 
därför inte bundet av den och omfattas in te av dess tillämpning. Eftersom denna 
förordning emellertid syftar till utbyggnad av Schengenregelverket med tillämpning av 
bestämmelserna i avdelning IV i Förd raget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, kommer Danmark, i enlighet me d artikel 5 i ovannämnda protokoll, att 
inom en tid av sex månader efter det att rå det har antagit denna förordning besluta om 
huruvida det skall genomföra föror dningen i sin nationella lagstiftning. 
(10) Denna förordning innebär en utveckling av Schengenregelverket i vilket Förenade 
kungariket inte deltar i enli ghet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 
om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelv erket. Förenade kungariket deltar inte i 
antagandet av förordningen oc h är därför inte bundet av den och omfattas inte av dess 
tillämpning. 
(11) Denna förordning innebär en utveckling av  Schengenregelverket i vilket Irland inte 
deltar i enlighet med rådets beslut 2000/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket. Irland deltar inte i 
antagandet av förordningen oc h är därför inte bundet av den och omfattas inte av dess 
tillämpning. 
                                                
 
15  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.  
 
 15    (12) När det gäller Island och Norge utgör de nna förordning, i enlighet med avtalet mellan 
Europeiska unionens råd och Republiken Island och K onungariket Norge om dessa 
staters associering till genomförandet,  tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket, en utveckling av be stämmelser i Schenge nregelverket vilka 
omfattas av det område som avses i artike l 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 
maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet16. 
(13) Denna förordning utgör en rättsakt som bygger vidare på Schengenregelverket eller 
som på annat sätt hänför sig till det regelverket i den meni ng som avses i artikel 3.1 i 
anslutningsakten.  
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
1. Pass som medlemsstaterna utfärdar till sina  medborgare skall vara i överensstämmelse med 
minimisäkerhetsstandarderna i bilagan till denna förordning. 
2. Passet skall vara försett med ett väl skyddat lagringsmedium som har tillräcklig kapacitet 
och som innehåller en ansikt sbild. Medlemsstaterna får även  inkludera fingeravtryck i 
driftskompatibla format. 
3. Denna förordning är tillämplig på vanliga pass, officiella pass (det vill säga tjänstepass och 
diplomatpass), kortfristiga pass med en giltig hetstid överstigande sex månader, handlingar 
som används i stället för pass, och som utfärdas  som resehandlingar i form av ett passhäfte, 
samt resehandlingar som medlemsstaterna utfärd ar till tredjelandsmedborgare eller statslösa 
personer. 
Artikel 2 
1. Kompletterande tekniska specifikationer för passet som rör följande skall fastställas i 
enlighet med det förfarande som anges i artikel 5.2:  
(a) Kompletterande säkerhetsdetaljer och säkerh etskrav, inklusive förbättrade standarder mot 
förfalskning, förvanskning och efterbildning.  
(b) Tekniska specifikationer för lagringsmediet för de biometriska uppgifterna och skyddet av 
dessa. 
(c) Kvalitetskrav och gemens amma standarder för ansikt sbilden och fingeravtrycken. 
Artikel 3 
1. De specifikationer som avses i artikel 2 sk all vara sekretessbelagda och får inte 
offentliggöras. De skall vara tillgängliga endast  för de organ som medlemsstaterna har utsett 
till att ansvara för tillverkningen och för personer som bemyndigats av den berörda 
medlemsstaten eller kommissionen.  
                                                 
16  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31. 
 
 16    2. Varje medlemsstat skall utse ett enda orga n som ansvarar för till verkningen av passet. 
Namnet på detta organ skall meddelas kom missionen och övriga medlemsstater. Samma 
organ får utses av två eller flera medlemsstater. Varje medlemsstat skall ha rätt att byta ut det 
utsedda organet. I så fall skall medlem sstaten underrätta kommissionen och övriga 
medlemsstater om detta. 
Artikel 4 
1. Utan att det påverkar bestämmelserna om  skydd av personuppgifter, har personer till vilka 
pass utfärdas rätt att kon trollera personuppgifterna i passet oc h begära att få uppgifter rättade 
eller strukna. 
2. Uppgifter i maskinläsbar form får inte finnas i passet, om inte annat följer av förordningen 
eller bilagan till denna eller anges i passet. 
Artikel 5 
1. Kommissionen skall biträdas av den kommitt é som inrättas genom artikel 6.2 i förordning 
(EG) nr 1683/95.  
2. När hänvisning görs till denna punkt skall ar tiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG vara 
tillämpliga. Den tidsperiod som föreskrivs i ar tikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall fastställas 
till två månader. 
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. 
Artikel 6 
Denna förordning träder i kraft den tjugonde da gen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska unionens officiella tidning . 
Medlemsstaterna skall börja tillämpa denna förordning senast ett år efter antagandet av de 
åtgärder som avses i artikel 2. Detta påverkar do ck inte giltigheten av redan utfärdade pass. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tilläm plig i alla medlemsstater i 
enlighet med Fördraget om upprätta ndet av Europeiska gemenskapen. 
Utfärdad i Bryssel den  
 På rådets vägnar 
 Ordförande   
 
 17    BILAGA   
Minimisäkerhetsstandarder för EU:medborgares pass  
1. Material Det papper som används i de delar av passet  som används för pers onuppgifter eller andra 
uppgifter skall uppfylla följande minimikrav: 
- Inga optiska blekmedel. - Dubbelverkande vattenmärke. - Säkerhetsreagenser som skydd mo t försök till kemisk radering. 
- Färgade fibrer (delvis synliga, delvis  fluorescerande i ultr aviolett belysning). 
- UV-fluorescerande planschetter. - Användning av säkerhetstråd rekommenderas. Om personuppgifterna lämnas på klistermärke be hövs inget vattenmärke i den sidans papper. 
I papperet för pärmens insidor behövs inget vattenmärke. Säkerhetsreagenser på pärmens 
insidor behövs bara om uppgifter förs in där.  
Om ett kort för personuppgifter som helt består av plast har lagts in i passet, är det i allmänhet 
inte möjligt att införa säkerhetsdetaljer som är  avsedda för sådant papper som används i pass. 
På klistermärken och kort måste avsaknaden av dessa materialkännetecken kompenseras 
genom detaljer i säkerhetstrycket, användning av optiskt varierbara element (OVD) eller 
teknik för utfärdande som går utöver följande minimistandarder. 
2. Sida för personuppgifter (sida 2 i passet) Passet skall innehålla en maskinläsbar sida  med personuppgifter, som skall utformas och 
utfärdas enligt ICAO-dokument 9303 del 1, sa mt uppfylla de specifikationer för 
maskinläsbara pass som ges i det dokumentet.  
På denna sida skall det även finnas ett fot ografi av innehavaren. Fo tografiet skall inte 
anbringas på ytan utan integreras i det material som personuppgift ssidan är uppbyggd av, med 
hjälp av de utfärdandetekniker so m anges i punkt 5 i denna bilaga. 
3. Tryckmetoder Följande tryckmetoder skall användas: - Bottenmönster
: 
Tvåfärgat utformade guillocher. Fluorescerande iristryck. UV-fluorescerande övertryck. 
 
 18    Motiv med skyddseffekt mot förfalskningar (sär skilt på personuppgiftssidan), eventuellt även 
mikrotext. 
På papperssidor i passet och på kliste rmärken måste reagensfärger användas. 
Personuppgiftssidan skall ha en utformning som gör det möjligt att särskilja den från passets 
övriga sidor. 
- Formulärtryck : 
Med integrerad mikrotext (om sådan inte redan ingår i bottenmönstret). 
- Numrering : 
Alla sidor inne i passet skall numreras trycktekniskt (om möjligt med särskild utformning av 
siffrorna eller med särskilt typsnitt och med UV-fluorescerande färg), med perforering eller på passkort med samma teknik som för personuppgift erna. Om ett klistermärke används för 
personuppgifterna är tryckteknisk  numrering med fluorescerande bläck och särskilt typsnitt 
obligatorisk. 
Om klistermärken eller icke-laminerade inners idor av papper används för personuppgifterna 
bör även en latent bild i intaglio med mikr oskrift och optiskt variabelt bläck införas. 
Kompletterande optiskt variabla säkerhetsmärke n bör även användas på passkort helt i plast, 
åtminstone genom användning av optiskt vari abelt bläck eller lik värdiga lösningar. 
4. Kopieringsskydd Optiskt variabla märken (OVD) eller li knande, som ger samma identifierings- och 
säkerhetsnivå som för närvarande gäller fö r den enhetligt utformade viseringen, skall 
användas på personuppgiftssidan oc h ha formen av diffraktiva strukturer som reagerar 
diffraktionsoptiskt (DOVID: Diffractive Optically Variable Image Device ) och som är 
integrerade i varmlaminatet eller som OVD-over lay eller, på klistermärken eller en icke-
laminerad inre papperssida i passet, i form av metalliserat eller delvis demetalliserat OVD (övertryckt med intaglio) el ler andra likvärdiga märken. 
De optiskt variabla märkena bör integreras i ha ndlingen som en del av en skiktad struktur som 
ger ett effektivt skydd mot förfalskning och förvanskning. I handlingar som tillverkas av 
papper bör märkena integreras så att de täcker hela ytan, som en del av varmlaminatet eller 
säkerhetsöverdraget (OVD-overlay), på det sä tt som beskrivs i avsnitt 4. I handlingar som 
tillverkas av plast bör märkena integreras i själ va kortskiktet över en så stor yta som möjligt. 
Om ett plastkort är personaliserat genom lase rgravering och en laserg raverad växelbild (CLI= 
Changeable Laser Image ) är integrerad i detta, skall ett diffraktionsoptiskt OVD användas, 
åtminstone i form av ett metalliserat DOVID som skall placeras här, för att säkerställa ett bättre skydd mot reproduktion. 
5. Utfärdande För att garantera att uppgifterna är skyddade mot försök till förfalskning och förvanskning 
kommer det i framtiden att vara nödvändigt att integrera personuppgifterna, inbegripet 
fotografiet, innehavarens namnteckning, om de nna finns med på den sida som är avsedd för 
personuppgifter, samt andra väsentliga uppgifter i handlingens grundmater ial. Konventionella 
metoder för att fästa fotografiet bör avskaffas.  
 
 19    Följande metoder för utfärdande kan användas: 
Lasertryck med bläck av tillräcklig kva litet för tillverkning av resehandlingar. 
Värmeöverföringsteknik. Bläckstråletryck. Fotografiskt förfarande. Lasergravering som effektivt tränger in i de ko rtskikt som innehåller säkerhetsdetaljerna. 
För att uppgifterna i passet skall få ett ade kvat skydd mot ändringsförsök bör varmlaminering 
med OVD-säkerhetslaminat göras obligat orisk vid användning av lasertryck, 
värmeöverföringsteknik eller fotografiska me toder. I varje fall får personuppgifterna inte 
längre införas på insidan av pärmen. 
EU-resehandlingar skall vara maskinläsbara.  Personuppgiftssidan skall vara utformad i 
enlighet med ICAO-dokument nr 9303, del 1 oc h 3, och utfärdandeförfarandena måste 
uppfylla dess kriterier för maskinläsbara handlinga r. Insidan av passets pärm får inte användas 
för att föra in personuppgifter. 
Anmärkning: Det effektivaste skyddet mot att pass utfärdas olagligt med hjälp av stulna blankohandlingar 
är att centralisera utfärdandet. Om pass även  i framtiden utfärdas på regional eller 
decentraliserad nivå bör lämplig a säkerhetsåtgärder vidtas i fr åga om logistik, administration 
och utfärdandemetoder. Detta gäller särskilt förvaringen av blankohandlingar och av de 
hjälpmedel som krävs för utfärdandet. Med lä mplig programmering kan datoriserade system 
användas även för att verifiera utfärdande t av handlingen (ele ktroniskt sigill).