EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.04.1996 
KOM(96) 166 slutlig 
RAPPORT OM UTVÄRDERINGEN AV 
GEMENSKAPENS HANDLINGSPLAN FÖR STÖD TILL TURISMEN 1993-95 
RÅDETS BESLUT 92/421/EEG 
(framlagt av kommissionen) 

I INLEDNING 
1. I gemenskapens treåriga handlingsplan för stöd till turismen som 
man enades om den 13 juli 1992 erkände man vikten av turismen 
och skapade en ram så att gemenskapen särskilt skulle kunna 
stödja dess utveckling.1 I handlingsplanen för stöd till turismen 
(hädanefter "planen") fastställde man i stora drag att 
gemenskapssatsningar ska 
stärka den horisontala inriktningen på turismen i 
gemenskapens och medlemsstaternas politik, 
genomföra särskilda åtgärder och 
samordna de åtgärder som vidtas på andra enheter inom 
kommissionen. 
I planen tog man fasta på gemenskapens roll när det gäller att 
förbättra kvaliteten och konkurrenskraften på turistområdet och att 
en gemensam inriktning på turism inom både gemenskapen och 
medlemsstaterna skulle kunna främja en bredare utveckling av 
gemenskapen i både ekonomiska och sociala termer. 
2. Avsikten med detta dokument är att avge en rapport om 
utvärderingen av planen. Detta följer av artikel 6 där det slås fast 
att kommissionen ska genomföra en sådan utvärdering och 
rapportera till rådet och Europaparlamentet. Det slutdatum som 
specificerades i artikel 6 för att få fram rapporten var den 
30/6/1995. Eftersom man inte kunnat hålla denna tidsplan, har 
förseningen medgivit en mer utförlig utvärdering av planen än vad 
som skulle ha varit fallet om man hade följt den ursprungliga 
tidsplanen. Även om man tar hänsyn till denna försening, hade 
emellertid den externa utvärderaren enbart möjlighet att fullständigt 
utvärdera resultaten av de första två åren av planen vilket 
motsvarar 55 % av de totala betalningsåtagandena som gjorts 
inom ramen för planen. De satsningar som finansierades under 
planens andra år var i allmänhet avslutade först i slutet av 1995, 
medan de flesta satsningar som finansierades under 1995 
påbörjades i slutet av detta år. 
3. Detta dokument är ett svar på en självständig utvärdering av 
planen som har gjorts av externa konsulter. Deras slutrapport 
godtogs av kommissionen den 26/2/1996 och är uppbyggd på 
följande sätt: 
Sammanfattning av resultaten och 
huvudrekommendationerna. 
Rådets beslut 92/421/EEG, EGT nr L 23, 13.8.92 
Avsnitt 1 Inledning. 
Avsnitt 2 Programmodell för planen. 
Avsnitt 3 Teknisk utvärdering av av satsningarna. 
Avsnitt 4 Administrativa aspekter och operationella aspekter. 
Avsnitt 5 Utvärdering av de olika avtalsparterna. 
Bilagor. 
4. Kommissionen ger i detta sammanhang sitt svar på konsulternas 
rapport och använder sig av den ram som utvecklats i den första 
delen av rapporten under rubriken "sammanfattning av resultaten 
och huvudrekommendationerna". Alla de punkter som i detalj 
diskuteras i huvuddelen av rapporten återfinns i denna 
sammanfattning på följande sätt: 
Innehållet i programmet (paragraferna 2-6/sid. i). 
Turistenhetens roll och marknadspositionering (paragraferna 
7 och 8/sid. ii). 
Överensstämmelse med artikel 4 i handlingsplanen och 
uppfyllelse av målsättningarna (9-12). 
Teknisk utvärdering. 
Administrativa och operationella aspekter (34-41). 
Nyckelrekommendationer (42-60). 
5. I avsnitt II och VII i detta dokument behandlar man därför alla de 
frågor en efter en som togs upp av konsulterna i deras 
"sammanfattning av resultaten och huvudrekommendationerna". I 
de fall där referensnumren står angivna nedan hänvisar dessa till 
avsnitten i konsulternas sammanfattning, även om man också kan 
finna mer utförliga kommentarer längre fram i denna rapport. Tre 
bilagor återfinns i slutet av rapporten. I bilaga 1 finns det 
extrainformation om planen och hur den genomfördes. Bilaga 2 
innehåller en analys av hur kostnadsåtagandena fördelade sig 
inom ramen för planen. Rapporten från konsulterna återfinns i 
bilaga 3. 
6. Man anlitade inte konsulterna för att närmare undersöka 
anklagelserna mot hur man skötte arbetet inom enheten för turism 
under perioden före 1994. Kommissionen, Revisionsrätten och 
andra myndigheter håller fortfarande på med utredningen. Man 
bad emellertid konsulterna att hålla i minnet vilken effekt dessa 
anklagelser och förfrågningar hade på den övergripande 
effektiviteten vid genomförandet av planen. 
PROGRAMMETS INNEHALL 
7. Kommissionen välkomnar den utvärdering som genomförts av 
konsulterna och man är ense om innehållet i många av de frågor 
som togs upp. Detta gäller särskilt konsulternas analys av 
innehållet i programmet. Paragraferna 2-5 skisserar svagheterna 
i beslutets struktur, vilka skapade svårigheter under planens hela 
livslängd. Här återfinns följande aspekter: 
i) Lösryckta och osammanhängande åtgärder (återfinns i 
bilagan till planen), 
ii) Förvirring när det gäller ändamålen (eller målsättningarna) 
och medlen (eller åtgärderna), 
iii) Brist på klarhet huruvida några av satsningarna skulle kunna 
bidra till mer omfattande målsättningar, 
iv) Ofullständiga eller överlappande åtgärder, 
v) För hög ambitionsnivå med tanke på de tillgängliga 
resurserna, 
vi) Brist på kontinuitet under hela treårsperioden. 
8) I stort instämmer kommissionen i denna kritik. Kommissionen ser 
emellertid planen som ett resultat av de långa diskussioner som 
utmynnade i ett antal konkurrerande prioriteringar. Någon 
turistpolitik i egentlig mening existerar inte och en särskild 
turiststrategi på EU-nivå är under utveckling. Dessutom var man i 
planarbetet tvungen att ta hänsyn till medlemsstaternas 
divergerande synsätt och prioriteringar, den sammansatta 
karaktären hos olika intressenter när det gäller turism, bristen på 
särskilda satsningar på EU-nivå under tidigare skeden, 
subsidiaritetsprincipen och kravet på samstämmighet inom rådet. 
Kommissionen accepterar tanken att åtgärderna skulle ha kunnat 
dra nytta av ytterligare analys av både kommissionen och 
förvaltningskommittén före genomförandet. Detta visade sig vara 
svårt på grund av programmets kortsiktiga karaktär och de 
påtvingade begränsningar av budgetreglerna som gällde under det 
första året (differentierade anslag). 
Ill TURISTENHETENS ROLL OCH "MARKNADSPOSITIONERING" 
9. Paragraferna 7 och 8 i konsulternas rapport hänför sig till 
turistenhetens roll och mandat. I konsulternas ögon fanns det en 
avsaknad av marknadspositionering. I stora drag instämmer 
kommissionen i att man i detta avseende borde sträva efter en 
högre grad av fokusering och klarhet i framtiden, men man vill också 
betona att rollen och mandatet är beroende av innehållet i alla beslut 
man kommit överens om. De erfarenheter som man har av både 
planen och konsultationerna i samband med grönboken när det 
gäller turismens roll inom unionen2 har hjälpt till att avgränsa 
enhetens framtida roll och funktion i sin helhet. I konsulternas 
rapport ges det ett antal särskilda alternativ till vilken typ av roll som 
turistenheten skulle kunna spela. 
2 COM (95) 97, 4.4.95. 
5 
IV ÖVERENSSTÄMMELSE MED ARTIKEL 4 OCH MÅLUPPFYLLELSE 
10. I paragraferna 9 - 12 av konsulternas sammanfattning står det att 
målsättningarna (artikel 4 av planen) är för högt ställda och ibland 
vaga. Konsulterna hävdar att de 11 åtgärderna ("policyområden") 
aldrig hade någon tydlig koppling till dessa målsättningar som var 
alltför högt ställda och vittomfattande. Dessutom står det klart att 
målsättningarna på mellannivå och måtten på utfallet antingen 
saknades eller var dåligt utformade. Kommissionen instämmer i 
analysen och erkänner att planens karaktär gjorde att den var svår 
att genomföra. Konsulterna menar att det inte var realistiskt att tro 
att det med tanke på resurserna och ramverket skulle ha gått att 
uppfylla målsättningarna på en sådan hög nivå. 
11. Konsulterna noterar emellertid att vissa initiativ var framgångsrika, 
exempelvis arbetet med statistik och samordning, och att dessa 
framgångar bidrog till att man uppnådde målsättningarna på 
mellannivå såsom planen förutsatte. Den programanalys som 
konsulterna genomförde avslöjar också att målsättningarna 
blandades samman med mekanismerna, i synnerhet när det gäller 
de "transnationella åtgärderna" vilka presenterades som en åtgärd i 
bilagan. Denna analys visade hur viktigt det är med en kontinuerlig 
utvärdering av målsättningarna. En sådan utvärdering omfattar en 
analys av målsättningarna när det gäller deras inre samstämmighet 
och hur de är kopplade till måtten på utfallet och riktmärkena. Denna 
analys kommer att genomföras löpande av kommissionen. 
Baserade på $e IWomar mm fått; kommer rrÄÄ^arna i van> nytt 
pmwt* att presenteras i föijantte hierarkiska form: 
» Målsättningar på lång sikt. 
* fBMtinfàm* P& m®MM$ sikt 
« Målsättningar på kort sikt som or koppade Ull utförda uppgifter. 
* Särsfctemåttpå^^^ ' 
målsättningar mart kommer att mats** 
*. HMmäm <Br. att kmm wNbam verk to mWMPiiMMi^?. 
V TEKNISK UTVÄRDERING 
12. I paragraferna 13 - 33 i konsulternas sammanfattning återfinns 
resultaten av den tekniska utvärderingen. Denna omfattar en 
bedömning av alla projekt man beviljat medel till under 1993 och 
1994 och 10 fallstudier. Huvuddragen på den tekniska sidan som 
konsulterna tagit upp visar att 
i) kvaliteten på projekten var låg under 1993 men förbättrades 
avsevärt under 1994, 
ii) effekten av satsningarna var begränsad i tid, rum och 
räckvidd, 
iii) arbetet med statistiken var framgångsrikt, 
iv) studierna vanligtvis var väl genomförda även om de 
saknade tydlig behovsanalys, 
v) den inbyggda bärkraftigheten efter projektets genomförande 
ofta inte var särskilt väl övervägd och några projekt tycks 
man huvudsakligen ha lanserat för att komma åt EU-medel, 
vi) den kommersiella tillämpligheten i några av projekten inte 
tycks ha varit särskilt väl genomtänkt, 
vii) publikationer som har att göra med handikappade turister 
har uppvisat utmärkta resultat, 
viii) pilotprojekt för kultur, teknik och yrkesutbildning har uppvisat 
mer blandade resultat, 
ix) arbetet med koordineringen kom med ett positivt bidrag när 
det gäller att uppnå vissa målsättningar på mellannivå, 
x) man inte tog tillräcklig hänsyn till små och medelstora 
företag i några av satsningarna såsom exempelvis teknik. 
Dessa tio slutsatser tas upp en efter en nedan. 
13. Kommissionen är säker på att den metodik som konsulterna använt 
sig av resulterat i en korrekt teknisk bedömning. Kommissionen 
medger att projektkvaliteten var låg under 1993 och välkomnar det 
faktum att kvaliteten på projektet förbättrades avsevärt mellan 1993 
och 1994. Man bör också hålla i minnet att det enligt konsulternas 
bedömning är sannolikt med ytterligare förbättringar i 1995-års 
arbete. Kommissionen har emellertid den uppfattningen att det finns 
ett antal aspekter i konsulternas framställning som kanske inte alltid 
resulterat i det mest korrekta synsättet. Exempelvis motsvarar inte 
uppgifterna i tabell 3.1 (s. 13) kommentarerna i paragraf 65 (s. 17). 
Här hävdar man att projektkvaliteten ligger mellan "låg och 
genomsnittlig" medan det i tabell 3.1 framkommer att så inte är fallet 
och att antalet projekt av hög eller mycket hög kvalitet är ansenligt 
och uppgick till 44 % 1994. 
14. Kommissionen har tagit del av konsulternas åsikt att satsningarnas 
effekt var begränsad i tid, rum och räckvidd och håller med om 
principen att det är önskvärt med ett färre antal större satsningar. 
Konsulterna påpekar emellertid att antalet åtaganden var alltför stort 
i relation till enhetens storlek och på det hela taget tar man här inte 
hänsyn till att många av åtagandena var kopplade till samma 
ämnesområde där man använde sig av standardkontrakt med 
nedbantad projektledning på grund av åtagandenas likartade 
karaktär. 40 av totalt 75 åtaganden under 1995 hade exempelvis att 
göra med statistik och flera av dessa gjordes under identiska 
förutsättningar i varje medlemsstat. 
15. I paragraf 16 hävdar konsulterna också att satsningarna var alltför 
små för att ha någon påtaglig effekt. Man föreslår emellertid inte 
någon särskild resursnivå på vilken satsningarna skulle ha blivit mer 
"markanta". Denna kommentar motsäger man sedan delvis genom 
att konstatera att några mindre satsningar har varit framgångsrika 
och kostnadseffektiva. Kommissionen betraktar detta påstående 
såsom tämligen enkelspårigt (med tanke på det stora antalet 
variabler som kan ha haft inverkan på projekteffektiviteten) och 
menar att vissa typer av mindre satsningar kan vara betydelsefulla 
med tanke på deras snöbollseffekt. 
16. Kommissionen har tagit del av konsulternas bedömning att arbetet 
på statistikområdet har varit framgångsrikt. Detta arbete som 
genomfördes gemensamt med industrin resulterade i ett direktiv där 
man enhälligt förordade insamling av jämförbara uppgifter på 
medlemsstatsnivå inom hela EES.3 Tillfredsställandet av detta 
mycket angelägna behov är en avsevärd prestation. Ytterligare 
arbete på detta område kommer att göras under de kommande 
åren. 
17. Konsulterna konstaterar att /' vanliga fall genomfördes studierna väl 
även om de saknade en klar analys av behoven. (Här definierar man 
"studier" som forskningsarbete som till 100% finansieras av 
kommissionen.) Kommissionen håller med om att detta var fallet i en 
del sammanhang och delvis ett resultat av ovanstående brister i 
själva planen. Dessutom framkommer det av konsulternas rapport 
att studierna godkändes eller föreslogs av ledningskommittén och 
diskuterades med sektorn. Rutinerna för förslagen till och urvalet av 
studier har modifierats på så sätt att man efter 1994 endast gått 
vidare med studier som baserats på en entydig bedömning av 
behoven och resultaten. 
18. Konsulterna konstaterar att det fanns en brist på inbyggd 
bärkraftighet efter projektets genomförande i en del projekt. 
Kommissionen skulle vilja framföra följande synpunkter: 
Projekt av den efterfrågade typen är vanligtvis deskriptiva 
och inriktade på att uppmuntra andra att göra liknande 
arbete. De skulle emellertid kunna vara lämpliga som 
satsningar på längre sikt. 
Innovativa projekt är mer benägna att misslyckas än andra 
former av åtgärder på grund av karaktären på sådana 
satsningar. 
Rådets direktiv 95/57/EG, 23.11.95 (EGT nr L 291, 6.12.95). 
Många av effekterna från projekten brukar uppstå på 
medellång sikt och har inte kunnat noteras i utvärderingen 
där man undersökte direkt mätbara resultat. 
Många av resultaten är beroende av effektiva kampanjer 
som man tänker fortsätta med. 
Mot bakgrund av detta är kommissionen mycket angelägen att se till 
att resultatet av det ekonomiska stödet blir så effektivt som möjligt. I 
projektsviten från 1995 har man tagit sig an denna fråga och 
reviderade urvalsrutiner har förbättrat kvaliteten på de utvalda 
projeken. Konsulterna konstaterar också att referenspublikationer 
kan väldigt snabbt bli inaktuella och kommissionen instämmer i att 
sådana skrifter borde ha inbyggd bärkraftighet. Enligt konsulternas 
bedömningar tycks man ha lanserat några utvalda projekt för att "få 
tillgång till" EU-medel. Detta hänför sig till ett litet antal projekt som 
valdes ut under 1993 och som undan för undan visade sig vara av 
dålig kvalitet. Kommissionen instämmer i detta och skulle vilja 
tillägga att inga slutgiltiga utbetalningar har gjorts till dessa projekt 
som är under utredning. 
19. Konsulterna konstaterade att den kommersiella tillämpligheten hos 
några av satsningarna inte tycks ha varit fullt genomtänkt. Tidigare i 
paragraf 18 delade konsulterna upp satsningarna i sådana som 
främjar "europeiska" tankegångar och sådana som är "kommersiellt 
intressanta". Medan kommissionen håller med om att det kan vara 
önskvärt med kommersialisering, är man inte av den uppfattningen 
att detta var huvudmålsättningen med planen. I verkligheten är det 
så att nätverk och andra initiativ som främjar informationsutbyte och 
ökade kunskaper är väsentliga och inte alltid kan göras kommersiellt 
gångbara omedelbart. Sådana aspekter som korrekt statistik över 
hela Europa och specifik forskning är förutsättningar för industrins 
framtid. Det finns också en viktig roll för den offentliga sektorn inom 
vissa områden såsom miljön där användningen av bidrag för att 
vårda allmän egendom är accepterad överlag. 
20. Kommissionen konstaterade att publikationer som har att göra med 
handikappade turister har uppvisat utmärkta resultat. Kommissionen 
skulle också vilja tillägga att ett varierande antal andra initiativ 
såsom turist- och miljöpriset jämte samordningsfunktionen med 
andra enheter på kommissionen också har haft betydande och 
positiva effekter. 
21. Konsulterna påstår att pilotprojekt för kultur, teknik och 
yrkesutbildning har uppvisat mer blandade resultat. Det var inom 
dessa verksamhetsområden som de flesta projekt ägde rum och var 
behäftade med ansenliga kostnader såsom det framgår i detalj av 
bilaga 2. Kommissionen skulle vilja ifrågasätta konsulternas åsikt i 
rapporten att de kulturella projekten har minskat eller avlett 
efterfrågan från andra områden. Något sådant kan man inte hävda 
med någon större precision för närvarande och man riskerar att inte 
ta hänsyn till tillväxten i stort och inom vissa nischer. Konsulterna 
konstaterar att vissa teknikprojekt har haft positiva effekter när det 
gäller att öka användningen av ny teknik. Konsulterna tar upp de 
engångssatsningar på yrkesutbildningsområdet som genomförts i 
Central- och Östeuropa (paragraf 27) och erkänner att de kan ha 
varit effektiva men att de har betraktats tämligen isolerat. Inte desto 
mindre anser kommissionen att den här typen av yrkesutbildning har 
sina förtjänster och att det är lika viktigt att på lämpligt sätt täcka in 
andra liknande regioner som att följa upp verksamheten i den region 
där yrkesutbildningen ägt rum. Kommissionen erkänner emellertid 
att det återstår frågor som ska undersökas när det gäller 
informationsspridning, uppföljning av projektet efter avslutandet och 
långsiktiga effekter. Ytterligare spridning av resultaten, följd av 
partnerskap när detta anses lämpligt, kommer att skapa publicitet 
och uppmuntra till uppföljande satsningar. 
22. Ett område som blev positivt utvärderat är samordningen av andra 
satsningar i kommissionens regi med turistmålsättningar (se 
paragraf 11). Detta arbete ses av många som den viktigaste 
aspekten i hela planen. Resultaten av den här omfattande uppgiften 
varierar men de specifika initiativen, såsom rapporterna om frågor 
som påverkar turismen4 och ett antal befintliga partnerskap med 
andra enheter inom kommissionen, har varit särskilt framgångsrika. 
Ett exempel gäller samordningsgruppen på turistområdet för 
människor med speciella behov som fungerade som en länk mellan 
planen och programmet Helios II. Ett område där kommissionen 
fortfarande behöver öka turistenhetens direkta inflytande är inom 
andra etablerade gemenskapsprogram vilka ofta innehåller viktiga 
turistaspekter. I den förbättrade samordningens intresse håller 
kommissionen nu mer specifika och tematiska möten med sektorn 
där politikens innebörd kan diskuteras med enheternas ansvariga 
och självständiga experter. 
23. Konsulterna konstaterar i paragraf 33 att en fråga som inte blivit 
tillräckligt uppmärksammad är huruvida teknikprojekt och andra 
satsningar haft någon relevans för små och medelstora företag 
(SMF). Medan man erkänner att SMF på turistområdet inte har varit 
föremål för särskilda uppmaningar till förslagsgivning, vill 
kommissionen erinra om att en del sådant arbete, såsom 
exempelvis på "hanteringen av avkastningen inom små och 
medelstora företag på turistområdet" faktiskt försökte undersöka hur 
tekniktillämpningen kunde gå till på SMF. 
24. En stor satsning på kampanjer i tredje land lanserades 1993 till en 
kostnad av 1 miljon ecu. Satsningen bestod av att utveckla en bild 
COM (94) 74, 6.4.1994 och COM (96) 29, 5.2.1996. 
10 
av Europa och en publicitetskampanj. Tanken var att presentera 
olika gemensamma europeiska teman under ett "tak". Projektet blev 
lidande på grund av bristande koordinering med andra kampanjer 
som drevs samtidigt med Europeiska resekommissionen (ETC), en 
organisation som företräder olika nationella turistorganisationer 
(NTO). Medan den tekniska kvaliteten på arbetet var hög, var 
valutan för pengarna, mätt i form av direkta svar, dålig. Detta 
berodde till stor del på bristen på sponsorer, vilka man ursprungligen 
hade tänkt sig skulle vara med, men vilket inte blev fallet. Arbetet 
bestod av forskning i efterfrågan på de framväxande marknaderna 
utanför Europa och togs upp av konsulterna som ett fruktbart tillägg 
till de befintliga kunskaperna på detta område. För det tredje 
offentliggjorde man i augusti 1995 en uppmaning till förslagsgivning 
angående en kampanjsatsning i Japan. Förhoppningen var att man 
skulle kunna överföra de nödvändiga resurserna från projektets 
allmänna budgetpost eller finansiera verksamheten med medlen för 
1996. I verkligheten var inget av dessa alternativ möjligt och 
kampanjen kunde inte genomföras, även om de nödvändiga 
sponsringsresurserna var garanterade. Alla rekommendationer som 
konsulterna kom med om kampanjerna kommer man att ta hänsyn 
till i framtida satsningar. 
11 
%mwtnM^ïn^vï» kart mm mm MkmmM&mn 
» välkomnar det faktum m man gjorde taribfffettcte fMÄingar i 
hMW mecf om a# «i f&f re ante! &t#flœ pfqjfckt ir eti saral prirxfo 
håller med om att mm \ Éamida satsningar bör tit stOrm hänsyn ti 
mâymn m pm det &*$ bfch&v av tfxfåikt Ml pftft&ten* 
temttm $ä ti ttårtayn ti anm8rW*$ama om teknik, 
yrkesytbildnmg och kulturella projekt fdf att se ti att dessa får 
«tömi olrymm# oof? h#$r$ tfnj* tom Ä kommarate «ptcffitoi 
* fortsätter med arfretet når det galler spridningen av projektmaterlai 
* fm redan åi&rkr&vt eltèr N*f far #v$it «it åMMvt mM «pm 
betafats uî ill vissa projekt. 
iiiiM"ii"tM"i")iiiiiiiiiiiitnwiiiri'iiiHiiiiiiiiiiriiiitMiiiiiiiiiiiMiiiwiMiiir,,T"i iiiirmrr iiiiiirMiiifniiYiifr <H«IIÉHI "•' ""•" -.-•-•••••••-•-•-•••-•-•-•-•-•-
VI ADMINISTRATIVA OCH OPERATIONELLA ASPEKTER 
25. Till följd av en undersökning av verksamheten på enheten av GD 
XXIII i mars 1994 och en påföljande granskning av räkenskaperna 
av det ansvariga generaldirektoratet blev chefen för turistenheten 
överförd till annan tjänstgöring och därefter suspenderad. I juli 1994 
suspenderades också en extra tjänsteman och bägge 
tjänstemännen blev därefter avskedade. Till följd av ytterligare 
arbete av kommissionens antibedrägerienhet hänsköts dessa 
ärenden till myndigheterna i ett antal medlemsstater som för 
närvarande håller på att utreda bedrägerianklagelserna. Resultaten 
av dessa händelser hade stor betydelse, både när det gäller 
administratinen av återstoden av planen och kvaliteten på en del av 
det arbete som påbörjades 1993. 
26. Paragraferna 34 - 41 av konsulternas sammanfattning innehåller 
resultaten av den administrativa utvärderingen. Där kan man utläsa 
följande: 
i) De administrativa förhållandena rutinerna var svaga i början 
av planen men har förbättrats betydligt därefter. 
ii) Den administrativa bördan är betungande i relation till 
direkta arbetsuppgifter såsom projektövervakning etc. 
iii) Kommunikationslänkarna inom GD XXIII är långa och 
långsamma. 
12 
iv) Man har haft hög personalomsättning, brist på sakkunskap 
om turism, undermålig personalutbildning och personalbrist 
på området för finansiell administration. 
v) De rutiner som användes vid genomförandet av planen var 
alltför betungande med tanke på resurserna. 
vi) Den finansiella administrationen var undermålig under den 
första delen men har sedan dess blivit bättre. 
Kommissionen godtar dessa anmärkningar och skulle vilja tillägga att 
många av dessa frågor nu har blivit åtgärdade. Likaledes förorsakade 
händelserna under den första delen av planen avsevärda operationella 
svårigheter för resten av perioden. 
27. När det gäller svaga administrativa arrangemang och rutiner noterar 
konsulterna att kommissionen har vidtagit åtgärder för att se till att 
läget förbättras. Dessa omfattar granskning och förstärkning av 
specifikationer för anbudsinfordringar och uppmaningar till 
förslagsgivning, 
standardkontrakt och deklarationsblanketter, 
urvalsrutiner för både studier och pilotprojekt, 
övervakningssystem, 
utvärderingssystem för avslutade projekt, 
system för utbetalningskontroll. 
28. Dessa förändringar har resulterat i ett operationellt system med 
betydande förbättringar. Dessutom har man minskat en del av den 
rent administrativa bördan och man håller på med en förnyad 
genomgång som kommer att möjliggöra för kontaktpersoner att ägna 
mer tid åt direkt projektledning. Dessa åtgärder omfattar: 
Framställning av en extern referenshandledning för 
projektledare. 
Framställning av interna riktlinjer för kontaktpersoner inom 
enheten. 
Uppdatering och förbättring av registret över externa 
konsulter. 
Upprättande av databaser och andra datoriserade system 
för arkivering etc. 
29. Konsulterna konstaterar i paragraf 37 att kommunikationslänkarna 
inom GD XXIII är långa och långsamma. Denna fråga har tagits upp 
i samband med godkännandet av en ny organisationsstruktur 
nyligen som kommer att inbegripa ett antal större förändringar. 
Dessa omfattar en förstärkning av den finansiella administrationen 
13 
med en separat enhet på generaldirektoratsnivå som ska ha hand 
om budgeten och den interna kontrollen. En annan ny enhet 
kommer att bli ansvarig för rättsliga frågor och kontrakt. Det kommer 
också att ske strukturella förändringar inom själva turistenheten. 
30. I paragraf 38 tog konsulterna upp problemen med hög 
personalomsättning, brist på sakkunskap om turism, undermålig 
personalutbildning och personalbrist på området för finansiell 
administration. En del av dessa problem orsakades och förvärrades 
av händelserna under den första delen av planen. Enheten har 
förbättrat förhållandena på personalsidan med en högre andel 
tjänstemän som dessutom utökats med ett antal nationella experter 
på frågor som rör turism. Personalens utbildningsbehov undersöks 
kontinuerligt. 
31. När det gäller de betungande rutiner som användes vid 
genomförandet av planen går enheten igenom möjligheterna till att 
effektivt anpassa det administrativa arbetet så att man ytterligare 
kan förbättra kvaliteten på resultatet och kostnadseffektiviteten 
samtidigt som man ser till att allt sker i överensstämmelse med 
kommissionens gängse rutiner. Av de ovanstående åtgärder som 
vidtagits av kommissionen framgår det tydligt att den finansiella 
administrationen som var undermålig under den första delen av 
planen numera har förbättrats avsevärt. 
BammanMnin^viô ûrtâûïter ti* fMncÉtafpr man $mpå M «dtotintetaitai 
emriMt 
* fdr$$rkta rtftiner mm tfr «H* &$gekter *» ^ektwa&8, 
* ny o^ni$atto^$tuklur, nya erifceter mm %c mmmty* f#r &*tfptteÄ 
ooh kiontmktstågor^ ' -
* ett §kat antal pnstemån som arbetar med nagelfeMÊÈ$BÊiï&> 
VII HUVUDREKOMMENDATIONER 
32. Huvudrekommendationerna återfinns i paragraferna 42 - 60. 
Konsulterna noterar att man har vidtagit åtgärder i enlighet med 
många av deras rekommendationer. Eftersom kommissionen redan 
har svarat på många av dessa påpekanden, återfinns i detta avsnitt 
endast de områden som ännu inte har tagits upp, nämligen: 
i) Behov av större partnerskap och möten baserade på 
specifika frågeställningar, 
ii) Spridning av resultaten via de befintliga kommittéerna, 
iii) Behovsinventering av fristående experter, 
iv) Ökad användning av prestationsmått. 
14 
v) Ökad autonomi i vissa operationella sammanhang. 
vi) Planens årliga cykel. 
vii) Prioriteringar under 1995. 
viii) Riktlinjer för ett framtida turistprogram. 
33. Frågan om partnerskap med externa organisationer har 
kommissionen redan vidareutvecklat under 1995. Kommissionen 
håller emellertid med om att de befintliga arrangemangen med 
industrin ännu så länge inte är ideala och man tänker samarbeta 
med de berörda intressenterna för att försäkra sig om att 
relationerna förbättras. Nära samarbete med turistindustrin kommer 
att utgöra nyckelkomponenten i alla nya program. 
34. Likaledes har man redan gjort framsteg på några av de vägar mot 
ökat samarbete som nämns i konsulternas rapport. Kommissionen 
instämmer i att spridningen av resultaten är en nyckelaspekt när det 
gäller värdeförhöjningen. Man kommer tillsammans med de olika 
kommittéerna att undersöka hur man bäst kan utföra detta. 
Kommittéerna kommer att fortsätta att ge råd åt enheten när det 
gäller behovsinventeringen och se till att EU-medel inte används till 
att dubblera pågående verksamhet. Andra experter, i form av 
mindre tekniska arbetsgrupper, kommer att anlitas även i 
fortsättningen. Kommissionen är fullt införstådd med en ökad 
användning av prestationsmått och normer och kommer att 
integrera sådana i alla nya program. 
35. När det gäller ökad autonomi på vissa operationella områden för 
enheten, kommer denna fråga att undersökas när det nya 
organisationsschemat är på plats. Kommissionen är i stort sätt 
överens om att man endast ska ta sig an rent operationella frågor 
på enhetsnivå när detta är möjligt. När det gäller planens årliga 
cykel har denna fråga tacklats under 1995 nu när projekten är mer 
på längre sikt - upp till tre år - och och kommer man fortsättningsvis 
att agera på detta sätt. Förslagen från konsulterna när det gäller 
prioriteringarna för 1996 (paragraf 59) har redan genomförts. 
Riktlinjerna för en framtida turistorganisation (paragraf 60) har man 
tagit under övervägande i förslagsutkastet till det nya programmet. 
15 
mm~mm^pmmmpm*p*p**mvm*pmmtmi!m Sammanfattningsvis kan mm $äg% att kommissionen 
* * öml^r^rka^rinerak^p^medfuri^ridi^rin, 
» tillsamman* tmå relevanta ùt$m tinker und$«Äa hur man bitire ken 
sprida information och uppgifter om projekten så att dessa bättre kan 
gynna turistindustrin på ett praktiskt pten, 
* ska se t§ att behovet av undersökningar och annat arbete fullt ut år 
* ' làmtimtà ïnnan mar* offwsÄUteor anbi«J»inlor<l^prn«, 
* 1àr nåvtamwå® håller på a& «nearndka hur ©n&$&n kan taprat mer 
effektivt *nom ramen f$t 4m *m mumMtmmtmmmn. 
VIII SLUTSATSER 
36. Trots kritiken i konsulternas rapport instämmer kommissionen i stort 
i deras arbete och välkomnar den övergripande utvärderingen. 
Turismens komplicerade karaktär på EU-nivå, parad med de vitt 
divergerande åsikterna i medlemsstaterna och Europaparlamentet 
om hur man bäst utvecklar policyn på detta område, gjorde det svårt 
att få något genomgående sammanhang i planen. Detta framkom 
tydligt i bilagan som var mångfasetterad och ambitiös, särskilt när 
man ser den i relation till målsättningarna och den aktuella 
budgeten. 
37. Målsättningarna med planen var för det första att få till stånd bättre 
samordning och kunskaper om industrin och för det andra att 
stimulera innovationer, skapa extra verksamhet och uppmuntra till 
utbyte av information och erfarenheter. I viss mån lyckades man 
uppmuntra till innovationer och få till stånd ett utbyte av erfarenheter 
genom att samfinansiera pilotprojekt (vilka alltid omfattade 
åtminstone två transnationella parter och vanligtvis fler) och sätta 
upp nätverk. Arbetet med spridningen av resultaten av pilotprojekten 
kommer att fortgå, och underhållet av nätverken kommer att 
uppmuntra till spridningen av bästa rutiner, utbyte av erfarenheter 
och samordnade ansträngningar inom hela unionen. 
38. Den tekniska kvaliteten på de genomförda satsningarna var inte 
alltid särskilt god. Utvärderaren menar att det är nödvändigt med ett 
färre antal större projekt för att fylla ett påtalat behov. Detta skulle 
kunna öka den tekniska och politiska effekten av utgifterna och 
minska administreringen av dessa medel på enhetsnivå. De 
extraordinära omständigheter som rådde under de första 18 
månaderna efter planens lansering och personalförändringarna på 
turistenheten har påverkat det övergripande resultatet. De 
förbättringar som gjorts under 1994 och 1995 har haft positiv 
inverkan. 
16 
39. Andra initiativ som lanserades under planens gång, såsom 
exempelvis grönboken om unionens roll på turistområdet och olika 
regeringskonferenser om turism, stimulerade konsultationer på bred 
bas i turistfrågor. Majoritetens slutsats till följd av dessa initiativ var 
att det verkligen finns samförstånd när det gäller lämpligheten av att 
skapa kontinuitet i gemenskapssatsningarna på turistområdet samt 
rationalisera verksamheten och om möjligt fördjupa den. 
40. Kommissionen är övertygad om att planen inte desto mindre lade 
grunden till ett ramverk som skapade en fruktbar miljö för praktiska 
satsningar. Planen har varit framgångsrik när det gäller att etablera 
kontakter mellan enheter inom kommissionen, medlemsstaterna och 
andra regionala och sektoriella intressenter. Den har också skapat 
en grund för att öka och vidareutveckla partnerskapet med industrin. 
Utveklingen av robusta och effektiva satsningar för att stödja 
turismen är en uppgift med många utmaningar. Variationen och 
karaktären på turistområdet samt dess enorma potential gör att det 
är nödvändigt med lämpliga satsningar på många olika nivåer, på en 
lokal nivå liksom en regional och en europeisk. Endast samfällda 
och kompletterande ansträngningar kan se till att man får till stånd 
en konkurrenskraftig, högkvalitativ och bärkraftig turistindustri. 
41. Denna rapport har visat att gemenskapens handlingsplan för att 
stödja turismen både har haft tillkortakommanden och positiva 
effekter. Den har fungerat som en fruktbar utgångspunkt för att finna 
rätt sorts satsningar för framtiden vilka skulle kunna stödja denna 
viktiga industri. Tillsammans med denna rapport lägger 
kommissionen därför fram ett förslag till det första fleråriga 
programmet till förmån för turism. 
17 
BILAGA 1 
Bakgrunden till gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen. 
A1. Före rådets beslut av den 13 juli 1992 baserades de administrativa 
rutiner som gäller för turism på rådets beslut av den 22 december 1986 
vilket etablerade ett konsultations- och samarbetsförfarande på 
turistområdet, särskilt en rådgivande kommitté bestående av 
representanter för medlemsstaterna.5 Denna kommitté existerar 
fortfarande och drivs i samverkan med den förvaltningskommitté som 
bildades inom ramen för handlingsplanen. 
A2. Planen trädde i kraft den 1 januari 1993 med en varaktighet på tre år och 
en föreslagen budget på 18 miljoner ecu. Avsikten var att åtgärderna 
som vidtogs skulle överensstämma med subsidiaritetsprincipen och 
fortskrida i enlighet med kriterierna i artikel 4. Med tanke på turismens 
olikartade egenskaper lade man i planen tonvikten vid att stärka sektorns 
horisontella aspekter i största allmänhet och förbättra dess samordning 
inom kommissionen. Man hänvisade därför särskilt till nödvändigheten av 
att ta fram en årsrapport där gemenskapens verksamhet inom 
turismområdet skulle utvärderas och betonade behovet av andra 
liknande satsningar. I en bilaga fanns också en lista över elva 
övergripande åtgärder och under dessa ett stort antal delprioriteringar 
som specificerade vilka särskilda satsningar det var fråga om. I denna 
bilaga preciserade man också vilka av dessa satsningar som var aktuella 
under 1993. 
A3. Sammanfattningsvis var den huvudsakliga målsättningen med planen att 
stödja utvecklingen inom sektorn genom att uppmuntra och stärka 
samordningen av de gemenskapssatsningar som rör turism och genom 
att vidta ett antal särskilda åtgärder. I samband med de sistnämnda 
åtgärderna uppmuntrade man till integrerade satsningar vilka var 
avsedda att vara transnationella och innovativa, respektera 
subsidiaritetsprincipen och innehålla ytterligare moment. Avsikten var att 
dessa satsningar skulle genomföras med hänvisning till pilotprojekt, 
forskningsstudier, publikationer och andra lämpliga källor. 
Administrativa rutiner 
A4. Som stöd åt kommissionen i samband med genomförandet av planen 
specificerade man i rådets beslut att en förvaltningskommitté skulle 
bildas med representanter för medlemsstaterna. I denna kommitté kom 
man överens om prioriteringarna, avgav omdömen om de årliga 
arbetsprogrammen och fungerade som vägledare för de särskilda 
satsningarna. Förvaltningskommittén sammanträdde för första gången i 
december 1992 och därefter vid tio tillfällen under de följande tre åren då 
planen skulle gälla (två gånger under 1993 och fyra gånger under de 
övriga två åren). 
A5. I januari 1994 utvidgade man antalet medlemmar i kommittén med 
representanter för medlemsstaterna i Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet som omfattar Österrike, Finland, Island, Norge och 
Sverige. Tre av dessa stater, nämligen Österrike, Finland och Sverige 
blev medlemmar i unionen i januari 1995 och vid den tidpunkten blev 
även Liechtenstein medlem av kommittén. 
Rådets beslut 86/664/EEG, EGT nr L 384, 31.12.86. 
18 
A6. Innan planen trädde i kraft hade man i rådets beslut av 1986 etablerat en 
rådgivande kommitté med representanter för medlemsstaterna. 
Sammanträdena i förvaltningskommittén och den rådgivande kommittén 
hölls ofta efter varandra och följdes många gånger av sammanträden 
med representanter för turistnäringen. Kommissionen organiserade 
också separata sammanträden med representanter för den privata 
turistsektom. Vanligtvis bjöd man in representanter för medlemsstaterna 
till dessa möten som observatörer. 
A7. Planen fortskred med en serie årliga arbetsprogram som var baserade 
på de satsningar som finns upptagna i bilagan till planen och som 
godkänts av förvaltningskommittén. Man använde sig av skilda system 
för att betala ut medlen. Dessa bestod normalt av offentliggjorda 
anbudsinfordringar (huvudsakligen 100-procentig studiefinansiering och 
andra satsningar) och offentliggjorda uppmaningar till förslagsgivning 
(samfinansierade pilotprojekt med bidrag från gemenskapen). Andra 
projekt fick understöd via det ansvariga direktoratets bidragskommitté 
och i särskilda fall betalades medlen ut via direkta kontrakt. Rutinerna vid 
projekturvalen handhades huvudsakligen inom turistenheten och andra 
serviceorgan kunde deltaga när detta ansågs lämpligt. I nästan samtliga 
fall var olika avdelningar inom kommissionen ensamt ansvariga för 
urvalet. Bland de system som är avsedda att underlätta samordningen 
återfinns bildandet av en intern samarbetsgrupp som sammanträdde vid 
nio tillfällen (två gånger 1993, tre gånger 1994 och fyra gånger 1995) och 
utvecklingen av särskilda tekniska möten med deltagare från både 
rådgivningskommittén och turistsektorn. 
Personal och finansiella resurser 
A8. Det genomsnittliga antalet anställda på turistenheten var 16, varav 11 i 
lönegrad "A". Förhållandet mellan antalet fast anställda och samtliga 
anställda var 5:17 när planen trädde i kraft och ökade till 11:17 i slutet av 
1995. Personalomsättningen låg på 86%. Vid enstaka tillfällen fick 
enheten stöd från annan personal på direktoratet och där detta var 
lämpligt och möjligt anlitade man tillgängliga administrativa och tekniska 
tjänster från bägge direktoraten och från annat håll inom kommissionen. 
A9. Man höjde den tillgängliga finansiella resursnivån från en ursprunglig 
budget på 18 miljoner ecu till totalt 21,71 miljoner ecu. Detta var ett 
resultat av budgetförstärkningar på 3 miljoner ecu för 1995 och EES-
statemas inträde vilka bidrog med 566 400 ecu 1994 respektive 141 300 
ecu 1995. De finansiella åtagandena uppgick till totalt 19,75 miljoner ecu. 
Det uppstod en brist på 1,9 miljoner i åtagandena (ursprungligen 
avsedda för satsningar på kampanjer i Japan). 
Arbetet som utfördes 
A10. Man kan dela upp planen i satsningar som rörde förbättringar av 
samordningen när det gäller sådana gemenskapssatsningar som 
påverkar turismen och de satsningar som hänger samman med de elva 
åtgärderna i bilagan. I många fall var dessa åtgärder också föremål för 
initiativ till att förbättra samordningen, och på samma sätt var 
målsättningen med eller effekten av flera projekt att stärka sådan 
samordning både på den transnationella nivån och inom särskilda 
tekniska områden. 
A11. Satsningar som hängde samman med samordningen fullföljdes på flera 
olika sätt. Bland dessa återfinns system för att förbättra förbindelserna 
19 
och samordningen inom kommissionen och system med inriktning på 
turistnäringen eller intressen som är förknippade med utvecklingen där. 
De system som man använde sig av var av varierande slag och 
omfattade sådana som initierats till följd av rättsliga eller institutionella 
behov och sådana som utvecklats av praktiska eller tekniska orsaker 
eller på grund av behov av råd. Bland de olika systemen återfanns 
följande: 
Förvaltningskommittén. 
Den rådgivande kommittén. 
En intern samarbetsgrupp. 
Etablerade interna rutiner. 
Konsultationer med representanter för turistnäringen. 
Möten med statliga turistråd. 
Ad hoc-grupper av experter på särskilda ämnesområden. 
1994-års rapport om turism till rådet och Europaparlamentet. 
1995-års rapport om turism till rådet och Europaparlamentet. 
Konferenser och utställningar på turistmässor. 
Andra konferenser, presentationer och publikationer. 
Tekniska nätverk som den logiska grundvalen för eller som ett resultat av 
projekten. 
Konsultationsprocessen i samband med grönböcker. 
A12. Det första årets arbetsprogram ingick som en särskild del i bilagan till 
planen och arbetet med prioriteringarna framskred såsom det framgår av 
nämnda bilaga. Under det andra och tredje året lade kommissionen fram 
ett program baserat på bilagan, den befintliga budgeten och de villkor 
som framförts av förvaltningskommittén, turistnäringen eller andra 
relevanta intressen. Under perioden arbetade man vidare på alla de 
åtgärder som finns upptagna. Den grad av framsteg som varje åtgärd 
uppvisade var beroende av en mängd faktorer, inklusive de prioriteringar 
som man kommit överens om inom förvaltningskommittén, vidden av och 
likheterna i det arbete man åtagit sig på andra avdelningar inom 
kommissionen och parlamentets budgetanmärkningar. 
20 
A13. På grund av ändrade prioriteringar införde man ett antal förändringar i det 
årliga programmet. Parlamentet påpekade att det fanns behov av att 
utveckla tekniska lösningar till hur man löser olika transportproblem inom 
turistnäringen, medan man på ett möte mellan miljöministrarna i 
Grekland 1994 underströk vikten av bättre information kring frågor som 
rör turism och miljö. Bägge dessa problem fanns upptagna i 1995-års 
uppmaning till förslagsgivning. Parlamentet uppmanade också 
kommissionen att undersöka frågan "sexturism" där sexuellt utnyttjande 
av minderåriga förekommer. Kommissionen lade därför fram flera 
diskussionsunderlag till förvaltningskommittén och rådfrågade sektorn i 
detta ärende. 
21 
BILAGA 2 
Ekonomiska åtaganden inom ramen för planen 
A14. I denna bilaga åskådliggörs hur de ekonomiska åtagandena fördelar sig 
ur tre olika synvinklar: utifrån de elva åtgärderna, utifrån vilken typ av 
kriterier som använts vid projekturvalen och utifrån vilken typ av 
organisation som erhöll medlen. Det måste understrykas att dessa 
åtaganden inte alltid speglar antalet genomförda satsningar. Exempelvis 
innebar turist- och miljöpriset att man betalade ut medlen via direkta 
kontrakt till de relevanta organisationerna i de 17 deltagande länderna, 
även om det i detta fall huvudsakligen rörde sig om en storskalig 
satsning. 
A15. I bilaga 2a återges hur antalet åtaganden och nivån på dessa fördelar sig 
på varje år utifrån de elva åtgärder som specificeras i bilagan till planen. 
Sex av åtgärderna tog 95 % av budgeten. Huvuddelen av utbetalningarna 
gick till åtgärden "förbättrade kunskaper" (37 % av den totala budgeten), 
särskilt när det gäller statistik som fått sig medel tilldelade fram till 1997 
och som stod för 27 % av de totala utbetalningarna. "Transnationella 
åtgärder" stod för 16 % av utbetalningarna, "turism och miljö" för 14 % 
och "kulturell turism" för 13 %. Två andra åtgärder där utbetalningsnivån 
kan sägas ha varit betydande var "utbildning" och "kampanjer i tredje 
land" (7 % respektive 8 % av de totala åtagandena). Återstående 5 % 
gick till de fem andra åtgärderna. 
A16. I bilaga 2b återfinns de ekonomiska åtagandenas fördelning utifrån 
urvalssättet. Uppmaningar till förslagsgivning till samfinansierade projekt 
offentliggjordes under alla tre åren när det gäller transnationella 
satsningar (årligen), kulturell turism (två gånger), utbildning (en gång) 
samt turism och miljö (en gång). Totalt 43 % av planmedlen betalades ut 
på detta sätt. 7 % av medlen betalades ut via direktoratets 
bidragskommitté, öppna uppmaningar till förslagsgivning offentliggjordes 
under alla tre åren och avsåg olika studier, publikationer och större 
initiativ vilka till fullo finansierades av kommissionen. Totalt 22 % av 
medlen betalades ut på detta sätt. Ungefär 26 % av medlen tilldelades 
via direkta kontrakt, i synnerhet till medlemsstaterna. 
A17. I bilaga 2c görs fördelningen utifrån vilken typ av organisation som drog 
nytta av medlen. Huvudkategorierna är den offentliga sektorn, icke­
statliga organisationer/föreningar, universitet/forskningsinstitut och den 
privata sektorn. Eftersom de olika typerna av turistorganisationer är av 
många skilda slag och är svåra att kategorisera, bör man inte hårddra 
uppgifterna i denna bilaga. I detta sammanhang är det emellertid 
uppenbart att omkring 33 % av medlen betalades ut till den offentliga 
sektorn, 14 % till icke-statliga organisationer/föreningar, 6 % till 
universitet och nästan 48 % till den privata sektorn. 
22 
BILAGA 2A 
Antal åtaganden efter 
Åtgärd 1993 ! 
antal 
1 Förbättrade knuskaper 
a) Statistik 
b) Studier 
c) Konsultationer 
Delsumma 
2. Spridning av semesterioder 
3. Transnaöonell 
a) Transnationell 
b) Teknik 
c) Länderna i Central- och Osteuropa 
Delsumma 
4. Turister som konsumenter 
S. Kulturell turism 
6. Turism och miljö 
a) Pris 
b) Projekt 
Delsumma 
7. Turism pa landsbygden 
8. Social turism 
9. Ungdomsturism 
10. Utbildning 
11.Kampanjer 
12. övrigt 2 
4 
5 
11 
0 
6 
9 
3 
18 
0 
18 
1 
0 
1 
1 
3 
1 
2 
1 
3 
Totalt alla àtointor ! 59 Ecus (000) 1994 
antal Ecu (000) 199S 
antal Ecus (000) 
i 
399 
302 
188 
889 1 249 
21 726 
3| 211 
6 1186 40 4656 
4 266 
5 312 
49 ; 5234 
i ! 
0 
458 
1448 
302 
2208 
0 
1262 
382 
0 
382 
120 
175 
10 
197 
1000 
25 
6268 , 
2< 80 
i 
Oj 0 
lF 114 
2i 61 
3 
1 
12 175 
161 
1245 
171 236 
1| 50 
181 286 
1 80 
| 
o| o 
2 
10 
1 
2 
58 218 
1259 
30 
30 
4750 0 0 
0 0 
0 0 
6 822 
6 822 
0 0 
1 66 
5 203 
9 1829 
14 2032 
0 0 
2 70 
; 
o; o 
0; 0 
11 500 
! 
2; 12 
75 i 8736 Totalt 
antal Ecus (000) % av Genomsnitts kostnad 
budgetaeedlen i per satsning 
; i 
; ! 
43 5304 
10 1294 
13 711 
66 7309 
2, 80 
6 458 
10 1562 
11 1185 
27 3205 
1 161 
31| 2573 
23 821 
10 1879 
33 2700 
2 200 
5i 245 
3 228 
12, 1456 
3 1530 
7 67 
192, 19754 26,9% 
6,6% 
3,6% 
37,0% 
0,4% 
2,3% 
7,9% 
6,0% 
16,2% 
0,8% 
13,0% 
4,2% 
9,5% 
13,7% 
1,0% 
1,2% 
1,2% 
7,4% 
7,7% 
0,3% 
100.0% 123 
129 
55 
111 
40 
76 
156 
108 
119 
161 
83 
36 
188 
82 
100 
49 
76 
121 
510 
10 
'Anmärkning: Kampanjproktet som påbörjades 1993 uppgick till en summa av 1 miljon ecu. Siffran 500 OOOecu för 1995 avser detta projekt och utgör administrativa medel. 
BILAGA 2B 24 
Antal åtaganden efter 
Typ av urvalssystem 
Åtgärder flnanslerqde till 100% 
öppna anbudslnfordrlngar 
Större Initiativ 
Forskningsstudier 
Publikationer 
Statistik 
Delsumma 
Begränsade uppmaningar till förslagsgivninc 
Konferenser 
Direkta kontrakt (medlemsstaterna) 
Statistik 
Miljöpris 
Konferenser 
Delsumma 
Direkta Kontrakt (övriga) 
Expertgrupper, resor etc. 
Publikationer 
övrigt 
Delsumma 
Delsumma: samfinansierade finansierade till 10 
Samfinansierade satsnigar 
Uppmaningar till förslagsgivning 
öppna pilotprojekt 
Begränsade pilotprojekt 
Delsumma 
Bidragkommitté 
Pilotprojekt 
Publikationer 
Konferenser 
Forskningsstudier 
övrigt 
Deslumma 
Delsumma: samfinansierade satsningar 
Totalt alla system 1993 
Antal 
2 
1 
4 
2 
9 
1 
0 
0 
0 
0 
b 
0 
0 
0 
10 
35 
0 
35 
7 
1 
5 
1 
0 
14 
4Q 
59 ecus (000) 
1382 
200 
201 
399 
2182 
110 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2292 
3173 
0 
3173 
684 
23 
85 
11 
0 
803 
3976 
6268 1994 
Antal 
0 
2 
2 
1 
5 
2 
0 
17 
1 
18 
1 
0 
0 
1 
26 
- -
23 
2 
25 
2 
0 
3 
2 
0 
7 
32 
58 ecus (000) 
0 
726 
329 
249 
1304 
80 
0 
238 
43 
279 
15 
0 
0 
15 
1678 
2618 
2679 
85 
0 
248 
80 
0 
393 
3072 
4750 1995 
Antal 
2 
2 
0 
0 
4 
1 
40 
0 
1 
41 
4 
2 
3 
9 
55 
16 
b 
16 
0 
0 
1 
0 
3 
4 
20 
75 ecus (000) 
646 
196 
0 
0 
842 
84 
4658 
0 
60 
4716 
57 
70 
75 
202 
5844 
2658 
0 
2658 
0 
0 
28 
0 
206 
234 
2892 
8736 Totalt 
Antal 
4 
5 
6 
3 
18 
4 
40 
17 
2 
59 
5 
2 
3 
10 
91 
.. 
74 
2 
76 
9 
1 
9 
3 
3 
25 
101 
192 ecus (000) 
2028 
1122 
530 
648 
4328 
274 
4656 
236 
103 
4995 
72 
70 
75 
217 
P 9814 
8449 
61 
8510 
749 
23 
361 
91 
206 
1430 
9940 
19754 % 
— - - -
To. 3% 
"5.7% 
2.7°/0 
3.3% 
21.9% 
1.4% 
23 6% 
1.2% 
0.5% 
25.3% 
0.4% 
0.4% 
0.4% 
1.1% 
49.7% 
42.8% 
0.3% 
43.1% 
3.8% 
0.1% 
1.8% 
0.5% 
1.0% 
7.2% 
l0.3% 
100.0% 
BILAGA 2C 25 
Antal åtaganden efer 
Typ av mottagarorganisation 
Offentliga Sektorn 
Förvaltningskommitté 
Statlig statistisk centralbyrå 
Statligt turistråd 
Regionala/Lokala mynidigheter 
Delsumma 
Icke-statliga organisationer och föreningi 
Icke-statliga organisationer 
Europeiska föreningar 
Nationella föreningar 
Delsumma 
Universitet/Forskningsinstitut 
Privata Sektorn 
Turistkonsulter 
Större företagskonsulter 
Researrangörer/resebyråer 
Företag utanför turistsektorn: 
Konferensorganisatör 
TV/publikationer/andra media 
Teknik/konsument 
Allmän konsultationsverksamhet 
Delsumma 
övrigt 
Experter: resor och möten 
Diverse 
Delsumma 
Totalt alla mottagare 1993 
Antal 
2 
0 
0 
12 
14 
ir 
2 
9 
5 
16 
4 
8 
0 
1 
0 
6 
2 
6 
23 
0 
2 
2 
59 ecus (000) 
198 
0 
0 
893 
1091 
66 
445 
345 
856 
320 
1197 
0 
10 
0 
1675 
110 
987 
3979 
0 
22 
22 
6268 1994 
Antal 
11 
0 
8 
2 
21 
2 
6 
3 
11 
5 
12 
2 
2 
0 
1 
1 
2 
20 
1 
0 
1 
58 ecus (000) 
195 
0 
208 
281 
684 
145 
470 
246 
861 
648 
1274 
726 
61 
0 
51 
161 
269 
2542 
15 
0 
15 
4750 1995 
Antal 
5 
31 
4 
5 
45 
0 
2 
1 
3 
1 
8 
2 
1 
3 
3 
2 
2 
21 
4 
1 
5 
75 ecus (000) 
648 
3160 
209 
675 
4692 
0 
769 
189 
958 
153 
1647 
164 
91 
250 
545 
70 
102 
2869 
57 
h 7 
64 
8736 Totalt 
Antal 
18 
31 
12 
19 
80 
4 
17 
9 
30 
10 
28 
4 
4 
3 
10 
5 
10 
64 
5 
3 
8 
192 ecus (000) 
1041 
3160 
417 
1849 
6467 
211 
1684 
780 
2675 
1121 
4118 
890 
162 
250 
2271 
341 
1358 
9390 
72 
29 
101 
19754 % 
5.3% 
16.0% 
2.1% 
9.4% 
32.7% 
1.1% 
8.5% 
3.9% 
7375% 
5.7% 
20.8% 
4.5% 
0.8% 
1.3% 
11.5% 
1.7% 
6.9% 
47.5% 
0.4% 
0.1% 
0.5% 
100.0% 
EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
GENERALDIREKTORAT XXIII 
UTVÄRDERING AV GEMENSKAPENS 
HANDLINGSPLAN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
Utarbetad av Price Waterhouse 
Februari 1996 
Price Waterhouse 
it 
GENERALDIREKTORAT XXIII 
UTVÄRDERING AV GEMENSKAPENS HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
INNEHALL Sida 
SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER i 
AVSNITT 1- INTRODUKTION 1 
Utvärderingens förhållanden 
1.1- Bakgrund och sammanhang 
1.2 - Utvärderingens syften och målsättningar 
1.3 - Utvärderingens omfattning 
1.4 - Metod 
1.5 -Definitioner 
1.6 - Rapportens struktur 
AVSNITT 2 - PLANENS PROGRAMMODELL 7 
2.1 - Introduktion 
2.2 - Målsättningar 
2.3 - Policyområden 
2.4 - Åtgärder (dimensioner) 
2.5 - Strategier och instrument 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 12 
3.1 - Metoder 
3.2 - Helhetsresultat 
3.3 - Fallstudier 
3.4 - Allmän bedömning 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER 24 
4.1 - Beskrivning av de administrativa- och ledningsarrangemangen 
4.2 - Bedömning av befintliga arrangemang 
4.3 - Rekommendationer 
AVSNITT 5 - BEDÖMNING AV LEVERANTÖRER 32 
5.1 -Metod 
5.2 - Analys 
5.3 - Lärdomar, rekommendationer, förslag och bästa tillämpning 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
} 
Bilagor 
I Beskrivande statistik av aktiviteter 
II Checklista för intervjuer av viktiga sagesman 
III Utvärderingsprofil för bedömning av projektet av PW-experter 
IV Utvärderingsprofil för bedömning av projektet av leverantörer 
V Checklista för fallstudier 
VI Rådets beslut från den 13 juli 1992 
VII Lista på kontaktpersoner 
VIII Bedömning av viktiga sagesman 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
"115 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPLAN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER <§ 
SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER 
1 Denna avdelning ger en sammanfattning av utvärderingen av gemenskapens handlingsplan att främja 
turism (hädanefter "planen") utförd av Price Waterhouse och ger nyckelrekommendationer. Denna 
sammanfattning refererar inte mycket till enskilda aktiviteter. 
Sammanfattning av resultat 
Programmets innehåll 
2 Sammanfattningsvis ser handlingsplanen ut som ett lapptäcke av intitiativ, en fragmenterad och ibland 
inkonsekvent lista på fragmenterade politik och aktiviteter. De flesta politik och åtgärder i planen är 
förmodligen försvarbara om de betraktas enskilt, men planen saknar ett övergripande sammanhang. 
3 I avsnitt 2 presenterar vi vår analys av planen, baserad på sammankopplingen mellan åtgärder och 
deras målsättning. Nedan ges de huvudsakliga slutsatserna från denna analys. De är: 
(1) De 11 områdena (vi kallar dem "policy-områden") som identifieras i rådets beslut från 1992 utgör inte 
en sammanhängande grupp av initiativ 
(2) Det råder förvirring mellan resultat (målsättningar) och metoder (åtgärder som finansiering av 
undersökningar och projekt) 
(3) Det är oklart hur vissa aktiviteter skulle bidra till de policymålsättningar som lagts fram. 
(4) Eftersom policyn "transnationella åtgärder" inte är ett mål i sig självt är den mycket svår att passa in i 
en logisk ram. Denna policy tycks kopiera annan politik och dess målsättningar är oklara 
(5) Några av de 11 policy kombinerar områden som är helt specifika och det skulle vara bättre om de var 
skiljda åt 
(6) En del politik är uttryckt i ganska förtäckta ordalag och på ett ofullständigt sätt, vilket leder till märkbar 
ofullständighet i stödåtgärderna (detta avspeglar delvis Gemenskapens kompetensområden 
respektive subsidiariteten) 
(7) Viss av denna politik verkar inte understödda i fråga om specifika åtgärder. 
4 Planen tycks även vara lite för ambitiös med tanke på de personal- och finansiella resurser som finns 
tillgängliga för förberedelse och genomförande av projektetn. 
5 Den allmänna bristen på kontinuitet över åren är en annan nackdel. 
6 Det generella resultatet av denna analys bekräftas av de huvudsakliga slutsatser som dras från våra 
intervjuer med viktiga sagesman. 
Turismenhetens roll och "marknadsplacering " 
7 Enheten tycks inte ha en klar och operativ syn på hur den skall placera sig själv i förhållande till 
konkurrerande och kompletterande tjänsteleverantörer som t ex nationella turistorgan, regionala och 
internationella organisationer samt andra av kommissionens generaldirektorat. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
Zf 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER • 
8 Kopplade till denna "marknadsplacerings"-fråga är frågan om definitionen av enhetens roll och 
mandat. Valet inkluderar: 
a en avdelning som samordnar EU-initiativ inom turistsektorn 
b ett forum där intresserade parter kan debattera och söka samförstånd 
c en reglerande avdelning som är involverad i att hantera olika aspekter av turismsektorn, t ex 
rumsklassificering, brandsäkerhet och paketresor 
d övervakande avdelningar som spårar och påverkar händelser, t ex i fråga om statistik, 
identifiering av beläst som påverkar turistsektorn (som transport, flygtrafik, personal, 
säsongsvariationer) 
e agerar i en "kommersiell" kapacitet t ex för att sköta externa reklamkampanjer, i samarbete med 
den privat sektorn och nationella turistorgan 
f ett organ som identifierar, finansierar och lanserar pilotprojekt av potentiell vikt och värde för 
Europa 
g ett organ som tillhandahåller teknisk hjälp för andra EU-institutioner ( t ex generaldirektorat som 
hanterar strukturfonderna) och sektorn i allmänhet 
Överensstämmelse med artikel 4 i handlingsplanen och för att uppnå måluppfyllelse 
9 Som vår analys av planens programmodell antyder (se avsnitt 2), definieras planens målsättning på en 
mycket hög nivå, som ibland är vag. Dessutom är dessa medellånga och långsiktiga mål. Det skulle 
vara orättvist att bedöma planens effektivitet gentemot dessa målsättningar. Om den sådan 
bedömning skulle göras skulle svaret säkert bli: "Nej, planen har inte ännu uppnått dessa 
målsättningar, om den någonsin kommer att göra det," men trots allt borde gemenskapens 
institutioner specificera de tidsramar som beräknas för en utvärdering av sådana långsiktiga mål. 
10 Frågan måste formuleras om: Bidrog de aktiviteter som implementerades enligt planen til] att dessa 
strategiska, långsiktiga mål uppnåddes? Med andra ord: Uppnådde dessa aktiviteter (åtgärder) de 
åtföljande mellanliggande målen? Så som visades i analysen av programmodellen saknas ofta sådana 
mellanliggande mål eller är ofullständigt formulerade för att utföra en sådan utvärdering av dess 
effektivitet. 
11 Ett antal initiativ har bidragit positivt till att uppnå vissa mellanliggande mål "framlagda" i planen (som t 
ex tillhandahållande av turismstatistik och samordning med andra EU-politik och avdelningar). 
12 Det måste understrykas att turismenheten har arbetat under mycket svåra omständigheter. Speciellt 
uppstod mycket allvarliga administrativa avbrott då två högt uppsatta medarbetare i turismenhetens 
personal anklagades för dålig förvaltning. 
Teknisk utvärdering 
13 Under dessa omständigheter är det lättare (och mer meningsfullt) att utvärdera effektiviteten på 
aktivitetsnivå t ex på projekt- och undersökningsnivå, snarare än på en mer allmän nivå. Vi utförde två 
huvudsakliga aktiviteter inom detta område: En teknisk utvärdering av alla aktiviteter som finansierades 
1993-4 och tio fallstudier av viktiga aktiviteter. Avsnitt 3 presenterar våra resultat av den tekniska 
utvärderingen av aktiviteter som gjordes inom planen. 
Slutlig rapport-V2.0 
Original text in English 
^ 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPLAN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER • 
14 Vid utvärderingarna av aktiviterna för 1993 och 1994 gavs enskilda poäng från 1 till 5, där en 5 poäng 
är mycket bra. 1993 var genomsnittspoängen 2,9 för den totala bedömningen och 2,7 för 
kostnadseffektivitet. 1994 ökade båda resultaten till 3,4 respektive 3,0. Med andra ord förbättrades 
den övergripande kvaliteten betydligt 1994 (vilket avspeglar förbättrade urvalsprocedurer) och även 
kostnadseffektiviteten förbättrades. Det totala antalet som bedömdes som bra eller mycket bra ökade 
från 34% till 44%. 
15 Den totala kvaliteten på de utförda projekten och studierna är dålig till genomsnittlig (24% av 1993 och 
1994 års aktiviteter som granskades bedömdes som mycket dåliga till dåliga) medan bara 14% av 
fullbordade projekt bedömdes vara mycket bra. En signifikant förbättring har emellertid skett 1994. 
16 I de flesta fall begränsas aktivitetens påverkan av utrymme, omfattning och tid. Det fanns flera 
finansiella engagemang (totalt 59 stycken 1993, 58 stycken 1994 och 74 stycken 1995), enligt vår åsikt 
för många i förhållande till turismenhetens resurser för att adekvat definiera och övervaka dem. De 
flesta aktiviteter var för små för att ha en tydlig påverkan, även om ett antal framgångsrika små 
aktiviteter var mycket kostnadseffektiva. Den genomsnittliga storleken på aktiviteterna som vi 
utvärderade var 121144 ECU år 1993, 117030 ECU år 1994 och 127015 ECU år 1995. 
17 GD XXIII insatser vid utvecklandet av gemensam turismstatistik har varit mycket betydande. Insamling 
av data är en nödvändig men dyrbar procedur inom turismsektorn och de tillvägagångssätt som GD 
XXIII använde var lämpliga under dessa omständigheter. Tillvägagångssättet fokuserade på att enas 
om ett gemensamt minsta antal kärndata som skulle samlas in. Kring denna gemensamma kärna har 
relaterade men valfria antal data definierats med gemensamma definitioner så att övergripande 
jämförbarhet säkerställs. Ett direktiv för insamling av statestik har nyligen utfärdats (23/11/1995 och 
kommer att träda i kraft i slutet av 1996) och regeringar erhåller nu ekonomiskt bidrag inom 
handligsplanen för att anpassa sina respektive system till detta. Totalt har 4,5 MECU avsatts till denna 
uppgift under en treårsperiod (1995-1997). 
18 De flesta finansierade aktiviteter (projekt och studier) kan klassifieras i två grupper. Å ena sidan finns 
det aktiviteter som fullföljer politiska målsättningar; dessa aktiviteter lanserar "europeiska" koncept och 
nätverk och har en ganska hög profil samt ett stort nyhetsvärde; å andra sidan finns det kommersiellt 
intressanta aktiviteter med inbyggd varaktighet. Dessa två grupper sammanfaller ibland. 
19 Lanseringen av "transnationella nätverk" är enligt vår åsikt inte en målsättning, utan en metod för att 
uppnå ett mål. Det finns en förpliktelse enligt rådets beslut artikel 4 att åtgärderna skall vara 
kostnadseffektiva. Politiska målsättningar t ex lansering av transnationella nätverk kanske kan 
åstadkommas på bättre och mer kostnadseffektiva sätt och inte behöva skydd eller rättfärdigande 
som pilotprojekt, som bara ibland är verkligt innovativa. 
20 Ett antal studier finansierades för att titta på frågor som är viktiga för turismsektorn. Dessa var allmänt 
väl utförda även om valet av ämnen (t ex ungdomsturism, affärs- och konferens, avkastningsstyrning) 
inte verkade vara baserat på en noggrann analys och behöver ta befintliga data med i beräkningen. Vi 
är medvetna om att dessa studier föreslogs och/eller godkändes av Ledningskommittén. Vi anser att 
mer tid måste användas för att exakt definiera de studier som finansieras och ta befintliga studier, 
löpande forskningsprogram och resebranschens behov med i beräkningen. 
21 Ett antal projekt och studier har som mål att utarbeta referenslistor, hand- och guideböcker som är av 
eventuellt intresse för sektorn. Alla dessa saknade en inbyggd varaktighet efter projektets slut, vilket är 
viktigt när information ofta behöver uppdateras (vilket många gånger är dyrbart). 
Slutlig rapport -V2.0 
Original text in English 
3( 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER # 
22 Planen innehåller många bra projekt för turister med handikapp. Riktlinjer för att göra Europa 
tillgängligt för handikappade turister är exempel på utmärkta och kostnadseffektiva studier som 
framstått ur planen. 
23 De flesta kulturella delarna i planen fokuserar på uppbyggnad av transnationella vägar och nätverk 
baserade på en rad olika teman. De flesta av dessa var relativt billiga, vilket gav intressanta resultat. 
Samtidigt kommer troligen varaktigheten och påverkan på turismens behov att vara begränsade och 
förmodligen kommer de huvudsakliga långsiktiga fördelarna från en förstärkning av sammankoppling 
mellan regioner. Om det inte finns någon avsikt att säkerställa varaktiga ekonomiska fördelar så måste 
detta klargöras och aktiviteter måste bedömas på denna grund. Behovet att vara kostnadseffektiv 
finns kvar. 
24 Det konstateras också att konceptet av vägar och leder som sammanlänkar destinationsorter redan 
var etablerat före planen och det marginella värdet av att skapa ytterligare vägar/leder kan vara 
begränsat och bör utvärderas. Den innovativa aspekten av leder finansierade av GD XXIII är deras 
transnationella utformning. Den långsiktiga påverkan är fortfarande okänd och behöver undersökas. 
25 Omfattningen av utbildningsprojekten har varit ganska brett och inkluderar utveckling av nätverk, 
definiering av kursplan och identifiering av nya yrkesmässiga behov. De nätverksprojekt som verkar 
mest framgångrika har varit de som förstärker befintliga nätverk, medan skapandet av nya nätverk i 
allmänhet bedöms som mindre framgångsrika beträffande varaktigheten och på andra grunder. 
26 Där projekt har fokuserat på behov av kursplaner med europeisk samhörighet har de haft mycket 
viktiga roller. Som kontrast har flera projekt som har fokuserat på identifiering av nya yrkeskategorier 
varit mindre framgångsrika. 
27 Det har också förekommit ett antal enstaka utbildningsövningar (t ex i Öst- och Centraleuropa) som 
även om de varit värdefulla i sig själva, inte passar in i en institutionell eller annan ram som ger grund 
för uppföljning och varaktighet. Trots att de varit isolerade kan de ha varit effektiva även om de inte 
passade in i en sammanhängande plan och det är bäst att undvika dem i framtiden om de inte har 
mekanismer på plats som ger varaktighet. 
28 Teknologiska pilotprojekt som stöds av planen är generellt antingen allmänna och behandlar 
nyckelfrågor som datadefinieringsprocedurer för informationsutbyte eller specifika och försöker 
använda ny teknologi i specifika situationer. 
29 Skillnaden allmän/specifik sammanfaller i breda drag med projektetansvarighet till GD XXIII där främst 
allmänna projekt (som CIRT, EDITIN, EYI, TIRS, alla bra projekt) anses vara "teknologiska" projekt och 
klassificeras under policyområdet "transnationella åtgärder". Ett antal projekt inom det kulturella 
området domineras av teknologiska lösningar och från dessa kan man komma fram till viktiga, 
specifika slutsatser, som relaterar till deras teknologi. 
30 I kontrast till de finansierade kulturella aktiviteterna finns det indikationer på att många av de 
finansierade "allmänna" teknologiprojekten på ett eller annat sätt i sinom tid skulle kommit till utan 
finansiering från EG eftersom de behandlade frågor som var viktiga för branschen, t ex globalisering 
av data eller ökad tillgänglighet. EG-finansieringens bidrag är mycket värdefull för att behandla dessa 
frågor, men kan beskrivas som stödjande. De har haft en positiv påverkan och påskyndat 
tillämpningen av ny teknologi i turismspecifika uppgifter (t ex projektet EDITIN 1993). 
31 De specifika projekten har inte varit speciellt framgångsrika därför att det är mycket troligt att de flesta 
kommer att gradvis upphöra efter att projektets finansiering är slut, därför att de saknar inbyggd 
varaktighet eller kommersialiseringsdelar. Dessa projekt tycks till stor del ha utformats för att "utnyttja" 
EG-finansiering, snarare än att lösa specifika behov. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
11 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER • 
32 Genomgående i många nya teknologiskt orienterade databasprojekt tycks vara misslyckandet att 
skapa en bestående varaktighet efter projektets slut. Databaser inom turism behöver ständigt 
uppdateras och administrativa samt ekonomiska mekanismer för att uppnå detta är en lika viktiga del 
av projektutformningen som de tekniska komponenterna. Dessa uppföljnings- och 
kommersialiseringsfrågor behandlades i de flesta fallen inte på ett tillfredställande sätt, vilket resulterat 
i att ett antal intressanta projekt som avslutades, förmodligen inte kommer att ge något bestående 
bidrag till turismsektorn. 
33 En fråga som inte behandlades speciellt vid utformning av teknologi och andra projekt var frågan om 
relevansen för SME. Teknologi är både en barriär och en möjlighet för SME och denna fråga har inte 
tagits upp på ett tillfredställande sätt. Vissa projekt utelämnar alla sammankopplingar till leverantörer 
helt och hållet, de koncentrerar sig på researrangörer och resebyråer men utelämnar hotell. Man kan 
säga att Internet med sin låga anslutningskostnad representerar ett stort område av möjligheter för 
SME, men hitintills har ännu inget projekt behandlat detta. 
Administrativa och operativa aspekter 
34 I avsnitt 4 ger vi en överblick över administrativ- och ledningsarrangemang- och procedurer följt av vår 
bedömning. Våra huvudsakliga resultat sammanfattas nedan. 
35 Administrativa arrangemang och procdedurer var svaga i början av genomförandeperioden, men har 
fnrhättrats hotvrilint under 1994 och 1995. förbättrats betydligt under 1994 och 1995 
36 De medarbetare som vi träffat är klart engagerade och arbetar hårt. Personalen är överbelastade av 
administrativa uppgifter, vars rättfärdigande och effektivitet inte alltid är uppenbart. Balansen mellan 
praktiska uppgifter (projektförberedelse, studiebesök, kontakt med leverantörer osv) och 
administrativa uppgifter är ogynnsam. 
37 Kommunikationslinjer i GD XXIII är omständliga, procedurmässiga och långsamma och det gäller även 
beslutsprocessen. Men procedurerna har gradvis förbättrats i frågor som rör planen. 
38 Vi har även identifierat följande brister när det gäller personal: Hög personalomsättning; låg procent av 
"turismexperter" och allmänt otillfredställande kunskap om turism; för lite personal inom den 
ekonomiska administrationen; otillfredställande utbildning (t ex inom områdena för ekonomisk- och 
projektledning). 
39 Mot bakgrund av enhetens begränsade personalresurser 1993-95 var det oklokt att genomföra planen 
med finansiering av ett så stort antal projekt och studier (framförallt genom att öppet infordra anbud) 
på grund av den stora administrativa bördan det medför. 
40 Därför var kvaliteten på ett flertal anbud dåliga, utan klara målsättningar, utan en stark projektgrupp 
eller med mycket begränsade innovativa aspekter. De projekt som valdes 1994 visade en förbättring 
och 1995 års infordran av offerter och anbud har en avsevärt förbättrad kvalitet och förväntningarna på 
goda resultat är höga. 
41 Den ekonomiska ledning var dålig under första halvan av genomförandet, men har sedan dess 
förbättrats. Den behöver fortfarande förstärkas. Dåliga resultat inom området för ekonomisk ledning 
beror på uppförandet av medarbetare i högre ställning (som flyttades från enheten under första hälften 
av 1994) och även på grund av otillräckliga system (som dålig användning av informationsteknologi), 
otillfredställande personalutbildning samt otillräckligt med personal på den administrativa nivån (dvs 
tjänstegrad B). 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
33 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER O 
Nvckelrekommendationer 
42 Här ges våra huvudsakliga rekommendationer till turismenheten och GD XXIII. Dessa 
rekommendationer ges en utförligare framställning i relevanta avsnitten i dokumentet. 
Strategiska aspekter 
43 Vi anser att enheten bör begränsa omfattningen av sina aktiviteter genom att koncentrerar sina 
resurser på några få strategiska områden för att bli mera effektiva. Enheten bör försöka uppnå en klart 
redovisad vision av sin "marknadsplacering", mission och målsättning samt bör välja metoder för 
åtgärderna i enlighet därmed. 
44 Enheten måste agera för att återvinna trovärdighet och öka enhetens turismprofil (nuvarande personal 
uppfattas av våra intervjuare, som att de inte har tillräcklig kunskap på området). 
Operativa aspekter 
45 Partnerskap och samarbete med olika intressenter (privata och allmänna, inklusive medlemsländer, 
nationella turistföreningar och andra branschintressenter) bör förbättras. 
46 De tre (Lednings-, Konsultativa- och Rådgivande) kommittéerna kan bli de huvudsakliga förmedlarna 
av spridning av resultaten av aktiviteter som enheten finansierat eller åtagit sig. Dessa kommittéer 
måste acceptera att de spelar en viktig roll vid spridningen och åta sig ansvaret. 
47 Kommittéerna kan även hjälpa enheten att identifiera behoven (t ex möjliga pilotprojekt) samt att 
fastställa att EU-finansiering inte kopierar befintliga initiativ. Oberoende experter kan uppfylla en 
liknande roll. 
48 Inom personalområdet bör förbättrande åtgärder tas under övervägande: för att minska 
personalomsättning; för att förbättra den interna tekniska kunskapen, t ex genom överflyttning från 
nationella turistorgan; till att ge mer utbildning av personal (på alla nivåer), kanske genom överflyttning 
till sektorn, t ex inom ledning, ekonomiska och administrativa aspekter av gemenskapens procedurer. 
49 De befintliga informationssystemem bör granskas och förbättras betydligt, t ex för att framställa mer 
ledningsinformation till stöd för personalen. 
50 Enheten och dess ledning bör överväga att göra en granskning av sina administrativa arrangemang 
och välja resultatindikatorer(med sammankopplade mål), så långt som möjligt inom ett flertal områden 
och ta kommissionens administrativa regler med i beräkningen. 
51 Enheten bör granska interna procedurer som kan frigöra tid för förberedelse, granskning och 
uppföljning av de finansierade aktiviteterna. Personalen ägnar oproportionerligt mycket tid till vad som 
i grunden är onödig pappersexercis. 
52 Det finns ett behov att granska och utvärdera projekt och mer allmänt att utforma och genomföra 
enkla, men effektiva procedurer, som utformats från början och inte läggs till efteråt. Dessutom bör fler 
studiebesök göras regelbundet. Detta är en aspekt som redan förbättrats under 1994-95. 
53 Aktiviteter bör också övervägas för att se till att en tillfredställande spridning/distribution av 
projektresultat sker, till exempel genom att anslå resurser i projektets budget på 
föberedelse/urvalsstadiet. Mer hänsyn togs till dessa aspekter under 1995 års anbudsinfordran. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
vi 
3 «7 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH NYCKELREKOMMENDATIONER • 
54 Antalet projekt och studier som finansieras bör avsevärt minskas för att öka deras påverkan och 
begränsa administrationen. 
55 Användning av "anbudsinfordringsproceduren" bör granskas för att minska den administrativa bördan 
och maximera procedurens effektivitet. Möjligheten att lägga ut arbete på entreprenad måste 
övervägas. 
56 Andelen sammanträden som ordnas kring ett tema eller tekniska frågor bör ökas. 
57 Enheten bör ges större självbestämmanderätt inom ett antal operativa områden som t ex skötseln av 
resebudgeten. Enheten skall kunna reagera snabbt och flexibelt till behoven vid projektens 
genomförande (studiebesök, deltagande i workshops osv) inom strikta gränser för en överenskommen 
budget. Detta bör naturligtvis inte göra enheten mindre ansvarig eller öppen. 
58 Planens årliga cykel hade en negativ påverkan på kvaliteten av de åtgärder som valdes och på deras 
implementering. En längre tidsrymd krävs för projekt (t ex tre år). 
59 På kort sikt (dvs 1996) anser vi att initiativ bör fokuseras på: 
a spridning av det bästa resultaten av finansierade aktiviteter (t ex publicering och distribution av 
slutförda rapporter) 
b uppföljning av framgångsrika projekt och studier för att ta lärdom och överföra bästa 
tillämpning 
c utveckla förhållanden med turistnäringen och andra intressenter 
d fortsatta åtgärder vad gäller samordning med andra generaldirektorat och för att utveckla 
gemenskapens turiststatistik. 
Riktlinjer för ett framtida turismprogram 
60 Ett framtida turismprogram bör: 
a vara mer fokuserat (färre prioriteter, färre finansierade aktiviteter, större genomsnittligt 
projektvärde) 
b öka programmets interna överensstämmelse 
c inkludera åtgärder av flerårig karaktär 
d ha väl förberedda och givna ramar baserade på ett logiskt ramverk som tar mätbara 
framgångsindikatorer med i beräkningen, äganderätt efter projektet slut, ansvars- och 
varaktighetsfrågor 
e förbättra procedurerna för förberedelse, planering, granskning och utvärdering av projekt (både 
interna och externa, dvs oberoende) 
f ge hög prioritet till spridning av resultaten och uppföljning av aktiviteterna 
g se till att de åtgärder som var framgångsrikast och varaktigast under 1993-95 fortsätter samt 
förstärka framgångsrika områden. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
vii 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 1-INTRODUKTION ti 
AVSNITT 1 -INTRODUKTION 
Utvärderingens förhållanden 
Price Waterhouse är medvetna om vissa påståenden angående hantering av ämnesområde på 
turistenheten under perioden före mars 1994. Generaldirektorat XXIII gav Price Waterhouse följande 
briefing i frågan: 
"Generaldirektören för GD XXIII blev under 1993 medveten om dessa påståenden. Han startade 
omedelbart en djupgående intern utredning inom generaldirektoratet angående dessa påståenden. Så 
snart han var övertygad om att det fanns någon sanning i dessa påståenden involverades andra 
verksamheter. Resultatet av dessa utredningar ledde till att två anställda på turismenheten avstängdes 
och avskedades senare från sina tjänster vid kommissionen. Kommissionen informerade de civila 
myndigheterna i ett antal medlemsländer om den information som kommit dem till hända och 
uppmanade dem att utföra egna utredningar." 
På grund av alla dessa utredningar, av vilka några fortfarande pågår, ombads Price Waterhouse inte 
att undersöka påståendena. Men ombads att tänka på den effekt som påståendena och 
utredningarna hade på planens övergripande effektivitet. 
Mot bakgrund av detta har Price Waterhouse bara kommenterat förhållanden i sin utvärdering, som 
påverkats av händelserna. Det bör speciellt noteras att utöver den utredning som utfördes av GD 
XXIII, involverade de andra utredningarna enhetens personal, som sökte och levererade information. 
Det tog mycket tid, som normalt skulle använts till andra uppgifter. 
Ytterligare en konsekvens av påståendena och utredningarna var att gemenskapens institutioner för 
budget och finanser, ganska naturligt, blev mycket strikta och exakta vid tillämpning av regler för 
turistenheten. Detta ledde till avsevärda fördröjningar vid behandling av frågor av vilka några normalt 
skulle ha betraktas som rutinärenden. Detta var mycket frustrerande för turismenheten och tog mycket 
tid, som normalt ägnades åt genomförandet av planen och fördröjde därmed detta genomförande. 
1.1 - Bakgrund och sammanhang 
Gemenskapens handlingsplan främjande av turism (planen) startade i januari 1993 efter rådets beslut 
92/421/EEC den 13 juli 1992. Planen varade i tre år och avslutades i slutet av december 1995. Artikel 6 
i planen säger att en utvärdering skulle göras. 
Planens bilaga anger 11 specifika grupper av åtgärder som relaterar till turism. Artikel 4 i planen anger 
att aktiviteter som tas måste: 
a stämma överens med närhetsprincipen 
b vara kostnadseffektiva och ha en tydlig påverkan på gemenskapens turistnäring 
c främja branschens utveckling med särskild hänsyn till små och medelstora företag 
d uppmuntra konkurrens inom gemenskapen och öka konkurrenskraften hos gemenskapens 
turisttjänster på världsmarknaden 
e bidra till att bevara och skydda kvaliteten på den naturliga miljön, det kulturella arvet och lokala 
befolkningars integritet 
Slutlig rapport-V2.0 
Original text in English 
X 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 1-INTRODUKTION 4» 
f bidra till att förbättra tillhandahållande av information och tjänster för att skydda turister 
g hjälpa till att förbättra kvaliteten på gemenskapens turistservice 
h genomföras genom samarbete med nationella myndigheter och om nödvändigt även med 
regionala eller lokala myndigheter så att hänsyn tas till turismens betydelse för regional 
utveckling. 
1.2 - Utvärderingens syften och målsättningar 
7 Denna studies huvudsakliga syfte är att företa en utvärdering av planen. Utvärderingen inkluderar en 
teknisk utvärdering av pilotprojekt, studier och andra arbetsinitiativ som gjorts under 1993 och 1994 
samt en bedömning av de (ännu så länge) oavslutade arbeten som valts ut under 1995 års program. 
8 Grunden för utvärderingen är de allmänna normer som lagts fram ovan och de specifika normer som 
lagts fram i bilagan till handlingsplanen samt i följande infordran av anbud och förslag. När det gäller 
ad-hoc-projekt ansåg utvärderingen ansökan som inkommen. Utvärderingen fokuserar på alla 
åtgärder inom handlingsplanen och tar hänsyn till kvantitativa och kvalitativa aspekter. 
1.3 - Utvärderingens omfattning 
9 Aktiviteter som utförs inom planen består av en rad horisontella och specifika initiativ. Dessa 
inkluderar: 
a en samordningsuppgift inom kommissionen med politiska initiativ som påverkar turism 
b transnationella pilotprojekt som samfinansieras av kommissionen och andra partner 
c forskningsstudier av specifika aspekter av turistnäringen 
d konferenser och nätverk som relaterar till specifika aspekter av turistnäringen 
e rapporter och konsultativa dokument om turismpolicy samt praktik för gemenskapens 
institutioner och branschen. 
10 Bilaga 1 innehåller listan på alla de projekt och studier som stöds. 
11 Utöver utvärderingen av dessa speciella aktiviteter ombads vi att utvärdera de prioriteter, som planen 
gav de olika aktiviteterna samt de administrativa aspekter som relaterar till planen samt omfång och 
fördelning av resurser. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
7? 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 1-INTRODUKTION <§ 
1.4-Metod 
12 I det här avsnittet beskriver vi arbetsprogrammet vi utfört och de huvudsakliga aktiviteter som 
avslutats. Vi presenterar även tio utvalda "fallstudier". 
Arbetsprogram 
13 Arbetsprogrammet var följande: 
Fas 1 - Översikt av planen. Program av intervjuer (ansikte-mot-ansikte och per telefon) med 
tjänstemän från GD XXIII och andra GD, medlemmar i Ledningskommittén, personer inom 
branschen och oberoende experter. Totalt gjorde vi över 60 intervjuer (av vilka 53 gjordes utom 
GD XXIII). 
Fas 2 och 3 - Analys av projekt. Vi gjorde en teknisk utvärdering av alla projekt som avslutades 
1993 och 1994 (fas 2) samt av de projektförslag som valdes under 1995 (fas 3). De flesta 
entreprenörer från 1993 och 1994 erhöll ett frågeformulär som täckte följande aspekter: 
projektbeskrivning, uppnådda målsättningar och projektgenomförande. 
• Fas 4 - Analys, slutsatser och rekommendationer. 
Avslutade aktiviteter 
14 Uppdraget började den 10 november 1995 (första möte på GD XXIII). Vår slutrapport antogs av GD 
XXIII den 26 februari 1996. Price Waterhouse bistods av herr Esmond Devas, turismexpert. 
15 I november och december 1995 gjorde vi en första omgång intervjuer och hade möten med 
tjänstemän från GD XXIII. Omkring tio intervjuer hade avslutats i slutet av december. Den huvudsakliga 
målsättningen med denna första omgång intervjuer var att etablera kontakt med turismenhetens 
personal samt att få en översikt av aktiviteterna och att samla in åsikter om turismenhetens (tidigare, 
aktuella och nuvarande) roll. 
16 Sedan kontaktade vi 69 viktiga oberoende sagesman och experter (utanför GD XXIII) och gjorde 53 
intervjuer ansikte-mot-ansikte eller per telefon. Nyckelfrågor som diskuterades var (se bilaga II för 
checklista): 
a Exponering av handlingsplanen för turism 
b Samverkan med handlingsplanen (samordning, komplettering, överlappning osv) 
c Utvärdering av handlingsplanens logiska grund: Är programmet begripligt? 
d Utvärdering av påverkan och effekter: Vad har programmet gett för resultat? 
e Verkställande av programmets målsättningar: Har programmet uppnått förväntningarna? 
f Alternativ: Finns det bättre sätt att uppnå resultat/målsättningar? 
g Lärdomar, rekommendationer, förslag, bästa tillämpningar. 
17 Alla medlemmar i Ledningskommittén och Konsultativa kommittén har erhållit ett brev från PW som 
förklarar uppdragets målsättningar och uppmuntrar dem att kontakta oss om de vill bidra. Vi har 
erhållit skriftliga svar från Tyskland, Grekland och Portugal. Vi intervjuade representanter för Italien, 
Irland, Spanien, Frankrike, Finland, Belgien och Luxemburg. 
18 Vi lade upp en projektdatabas som innehöll beskrivande och ekonomisk information för alla aktiviter 
för åren 1993-95 (se bilaga 1). 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 1-INTRODUKTION • 
19 77 entreprenörer för projekten under 1993 och 1994 erhöll ett kort frågeformulär, som täckte 
projektbeskrivning, uppnådda målsättningar, implementering samt bedömning av implementering. 
Den proforma vi använde anges i bilaga IV. Vi erhöll 47 svar som representerar en svarsfrekvens på 
61%. Vi behandlade resultaten från denna undersökning med försiktighet på grund av eventuell 
partiskhet, som uttryckts i svaren. 
20 Vi utförde en teknisk utvärdering av alla avslutade aktiviteter (kontrakt för 1993 och 1994, totalt 90 
stycken). För att utföra denna bedömning förberedde vi en utvärderingsprofil för projektets bedömning 
(se bilaga III). Vårt tillvägagångssätt för projektutvärderingen var, i möjligaste mån att gå framåt i fem 
steg enligt följande: 
a gruppera projekten som ska utvärderas utifrån tjänstemännens ansvarsområde 
b ordna en första diskussion med de tjänstemän som gav en kort översikt av projekten 
c avsluta utvärderingsprofilerna 
d diskutera profilerna med EG-tjänstemän 
e slutföra profilerna och föra in resultatet i databasen. 
21 Vi utförde tio fallstudier (se tabell 1.1). Vi använde följande normer vid vårt urval, vilket vi kom överens 
med GD XXIII om: 
a måste täcka alla tre år så långt som möjligt 
b måste för varje år välja ut de projekt som har mest signifikant budget 
c måste vara representativ för de årliga normerna 
d behov av balans mellan framgång och misslyckande. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
If 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 1-INTRODUKTION • 
Tabell 1.1 -Fallstudier 
Entreprenör Titel 
1. L&R Leisure 
2. HTL 
3. Delvico/Bates 
4. Regione 
Toscann 
5. Hjoerring 
Business College 
6. FECTO/FOTVE 
7. Arthur Andersen 
8. Nationella 
institut 
och andra 
9. WTTC 
10.-Europeiskt projekt för utbildning av 
turismarrangörer i Bulgarien och 
Slovakien 
Turism- och miljöpris 
Lansering av Europa som en 
destination för turister på en 
långresemarknad 
ETI - Europeisk turistinformation och 
bokning 
Utveckling av en utbildningsstrategi 
för anställda och utbildningsledare 
inom turismsektorn vid de kalla 
vattnen kring Nordsjön 
"Konststäderna i Europa"-programmet 
Avkastningsstyrning i små och 
mellanstora företag inom 
turismnäringen 
Tema: Utveckling av gemenskapens 
turismstatistik 
Tema: Analys av procedurer genom 
analys av 1995 års miljöprojekt, 
framförallt projektet för europeiska 
gemenskapens nätverk för 
miljöbetingade resor och turism 
Tema: Samordning av turismenheten År 
1993 
1993 
1993 
1993 
1994 
1994 
1994 
1995 
På-gående 220 
381 
1000 
200 
195 
195 
392 
631 Finansiering Domän 
(000 Ecu) 
Utbildning Central-
och Östeuropa 
Miljö 
Lansering 
Nya teknologier 
Utbildning 
Kultur 
Studier 
På-gående 4500 Statistik 
(1995-97) 
Analys av offerter 
bedömning och 
implementerings-
procedurer 
Horisontal aktivitet 
22 Vi granskade även planens administrativa aspekter i synnerhet urval- och granskningsprocedurer samt 
ledningsarrangemang. 
1.5 -Definitioner 
23 Planen består av 11 grupper av gemenskapsåtgärder för att främja turism (se bilaga VI). Vi kallar 
dessa "policyområden" och reserverar termen "åtgärd" för de aktiviteter som vidtas för att 
implementera planen. 
24 Vi gör skillnad mellan tre aktivitetstyper: 
a studier (100% finansierade aktiviteter) 
b projekt (normalt samfinansierade maximalt upp till 60%) 
c andra aktiviteter, som samordning inom kommissionen. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
Ljo 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 1-INTRODUKTION • 
1.6-Rapportens struktur 
25 Resten av rapporten är strukturerad i fem huvudavsnitt. Avsnitt 2 presenterar vår analys av planen 
baserad på anknytningen mellan aktiviteter och deras målsättning. Avsnitt 3 sammanfattar resultaten 
av den tekniska utvärderingens aktiviteter (studier, projekt och andra aktiviteter) som åtagits inom 
planen. I avsnitt 4 ger vi en översikt av administrativa- och ledningsarrangemang samt procedurer, följt 
av vår bedömning. Avsnitt 5 visar resultaten av den undersökning som vi skickade ut per brev gällande 
projekt och studier under 1993 och 1994. 
26 Bilaga VIII innehåller en sammanfattning av bedömningen av de sagesman som vi pratade med (vi ger 
en lista över kontaktpersonerna i bilaga VII). Det skall framhållas att detta inte nödvändigtvis är Price 
Waterhouse åsikter. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
h< 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 2 - PLANENS PROGRAMMODELL • 
AVSNITT 2 - PUNENS PROGRAMMODELL 
2.1 - Introduktion 
27 Ett strukturerat tillvägagångssätt krävs för att analysera målsättningar för policy och deras resultat på 
ett systematiskt sätt. Vi började vår utvärderingsprocess med att förbereda en "profil" av planens 
policy och dess delar. Detta avsnitt innehåller vår analys av planen baserad på begreppet för en 
programmodell - en schematisk representation av anknytningarna mellan åtgärder (eller aktiviteter) 
och deras målsättningar (dvs en "hierarki av målsättningar"). En programmodell är ett viktigt verktyg 
inte bara för granskning och utvärderingsändamål, men även för strategisk planering och 
policyskapande. 
28 Vi använde en enkel målsättningsstruktur på fyra nivåer, som kan omdefinieras och delas upp i 
ytterligare enheter. Dessa nivåer är: 
a de omedelbara målsättningarna som relaterar till speciella aktiviteter (åtgärder) och som så vitt 
möjligt måste uttryckas i kvantitativa termer. 
b de mellanliggande målsättningarna är mer detaljerade och specifika. De representerar i 
allmänhet ett "orsak och verkan"-antagande 
c de ultimativa målsättningarna (även kallade slutliga eller strategiska målsättningar) av en policy 
är breda, långsiktiga mål, t ex "att främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning". 
29 Tabell 2.1 ger ett exempel på en hierarki av målsättningar i fyra nivåer: 
Tabell 2.1 - Exempel pä hierarki av målsättningar 
Åtgärder 
- kampanj under 
tre år 
- förbättra 
användning av 
befintliga 
infrastrukturer 
- stödja kulturella 
resebeskrivningar 
- utbildning 
(t ex språk) Omedelbara mål 
- främja Europa som 
destination 
- att förbättra 
kommunikationslinjer (t ex 
med Japan) 
- att lansera nya produkter 
som riktar sig till amerikanska 
och japanska marknader 
- att förbättra servicenivå Mellanliggande mål 
att öka den europeiska 
turistnäringens 
konkurrenskraft Ultimativa mål 
att skapa sysselsättning 
och tillväxt inom den 
europeiska 
turistnäringen 
30 Planen tycks ha byggts nedifrån och upp dvs den har börjat med enskilda åtgärder och försöker 
förena dessa inom breda policyområden och endast underförstått anknyta dem till de ultimativa 
målsättningarna. 
31 Det tillvägaggångssätt som tagits här, som en test på programmets sammanhållning och 
fullständighet, var att analysera programmet uppifrån och ned och på varje hierarkisk målsättningsnivå 
i fråga: 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
1,2 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 2 - PLANENS PROGRAMMODELL • 
( 1 ) slammer punkterna på varje nivå överens med varandra? (horisontal överensstämmelse) 
(2) bidrar punkterna på nästa nivå nedåt till punkterna på denna nivå? (vertikal överensstämmelse) 
(3) är punkterna på nästa nivå nedåt de mest effektiva för att vi ska kunna uppnå våra målsättningar eller 
finns det andra valmöjligheter som är mer effektiva? (fullständighet). 
32 Detta avsnittet tar inte uttryckligen hänsyn till överensstämmelse med andra av gemenskapens 
målsättningar. GD XXIII måste spécifiera dessa anknytningar därför att: 
a annan politik bidrar till målsättningen att befordra turism 
b turismpolicy kan bidra till målsättningspolitik inom andra domäner 
c och policy inom andra domäner kan verka som en begränsning på turismpolicy. 
2.2 - Målsättningar 
33 Figur 2.1 visar en logisk modell som skildrar anknytningarna mellan åtgärder, mellanliggande 
målsättningar och ultimativa målsättningar (omedelbara målsättningar har utelämnats för tydlighetens 
skull) som är underförstådda inom planen och de 11 policyområdena (grupper av åtgärder). 
34 De ultimativa målsättningarna i gemenskapens turismpolicy tycks vara: 
a att främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning 
b att främja ekonomisk och social likhet 
c att främja "europeiskt medborgarskap". 
35 Men programmet kan endast förstås i fråga om andra målsättningar, klar genom dokumentationen, 
men som relaterar till andra policyområden, i synnerhet för att skydda och främja de naturliga och 
kulturella arvet samt för att skydda konsumentintressen. 
36 Det kan finnas spänningar mellan dessa två målsättningar på hög nivå ( t ex mellan att främja tillväxt 
och skydda miljön). 
37 Det är inte klart hur några av de 11 "policyområdena" som identifieras i bilaga till rådets beslut bidrar 
till dessa målsättningar på hög nivå och gör gällande att det finns andra underförstådda och outtalade 
mål: t ex socialturism (8); om detta ses enbart som ett instrument för att uppnå målsättningarna på en 
högre nivå måste detta ges en mycket låg prioritet även om det kan vara viktigt för att stödja andra 
(outtalade) sociala mål. 
38 Målsättningarna att främja konkurrens och att hjälpa SME, som anges i rådets beslut, tycks inte 
stödjas av specifika åtgärder eller politik. 
39 Annan politik blir bara begripliga om mellanliggande målsättningar läggs till, som t ex "för att förbättra 
kunskap om turistnäringen" krävs en mellanliggande målsättning, som "för att förbättra kvaliteten på 
beslutsfattning på gemenskaps-, medlemslands-, lokal- och privat nivå" (se figur 2.1). 
40 Policyområdet "transnationella åtgärder" som utformats att främja transnationella 
turistutvecklingsinitiativ är mycket svårt att passa in i en logisk ram eftersom det inte är en målsättning, 
utan en mekanism. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
hi 
Measures 
To ensure that the 
environment is more fully 
taken into account in the 
development of tourism 
To highlight the importance of 
the cultural heritage for 
tourism and to promote a 
greater knowledge of the 
culture, traditions and ways of 
life of Europeans Figure 2.1 - Programme Model of the Plan 
Intermediate objectives Ultimate objectives 
To protect and promote 
the natural and cultural 
heritage 
? Tension 
To make Europe a more 
attractive destination for 
tourists from distant countries 
To promote a better seasonal 
distribution of tourism 
To provide support 
for increased 
professionalism 
To develop tourist activities 
in a rural environment 
To facilitate access to 
tourism by groups who have 
difficulty in taking holidays 
To promote 
youth tourism 
To help tourists as 
consumers 
To improve knowledge of 
the tourist industry 
To promote 
transnational initiatives To promote the 
diversification of 
tourist activity 
K To improve the quality and 
competitiveness of the 
Community's tourism 
services on offer To generate income 
and employment 
To promote the 
development of the 
tourist industry 
To contribute to 
economic and social 
cohesion 
To expand the demand 
for the Community's 
tourism services 
To allow people of all kinds to 
gain a better knowledge of 
Europe's cultural roots and of 
the cultures and ways of life in 
the Member States To foster "European 
Citizenship" 
To protect consumers 
To improve the quality of 
decision making at 
Community, Member State, 
local and private level 
©-To ensure greater 
consistency of 
Community measures Indirect impact -
feedback via other 
measures 
To preserve free 
competition To promote small 
and medium sized 
enterprises 
Moaratë10ZKa.ore hh 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 2 - PUNENS PROGRAMMODELL • 
2.3 - Policyområden 
41 Ordet "policyområde" används här för att hänvisa till de 11 grupperna av åtgärder som identifieras i 
bilaga till rådets beslut 1992. 
42 Det råder en förvirring mellan resultat och metoder; de 11 policyområdena är en blandning av 
instrumentella målsättningar eller resultat, t ex "[att främja] spridda semestrar" (2) och andra typer av 
åtgärder eller metoder t ex "transnationella åtgärder", "lansering i tredje land". 
43 Några av de 11 policyområdena kombinerar två områden, som är helt tydliga och skulle vara bättre 
om de var separerade, till exempel: 
(1) "Förbättrad kunskap om turistnäringen" och "säkerställa större överensstämmelse mellan 
gemenskapens åtgärder" (1); båda dessa är viktiga i sig själva, men ingen av dem leder 
nödvändigtvis till att den andra och åtgärder som bidrar till en, leder inte nödvändigtvis heller till att 
andra uppnås. 
(2) Policyn "transnationella åtgärder" tycks kopiera annan politik och dess syfte är oklart. Det är en taktik, 
inte en policy målsättning. 
44 Det råder en viss förvirring mellan några policyområden. Till exempel "stöd för utbyte av erfarenhet 
inom området för styrning av besökare", som ingår i policyn "kulturell turism" (5.b) borde finnas under 
policyn "turism och miljön" (6). 
45 Viss politik uttrycks på ett ganska indirekt och ofullständigt sätt, vilket leder till påtaglig ofullständighet i 
stödåtgärderna (detta kan t ex avspegla gemenskapens kompetens respektive subsidiariteten. 
(1 ) "för att markera vikten av det kulturella arvet för turism och för att främja större kunskap om kulturer, 
traditioner och levnadssätt hos européer" (5); det uttrycks genom medvetande, snarare än som 
underlag (en verklig policy skulle t ex vara "att i turismens intresse skydda det kulturella arvet") och 
därmed utelämnas verkliga åtgärder som t ex aktiviteter för att skydda antika monument. 
(2) Detta kontrasterar med policy 6 (turism och miljön) där ett mycket mer direkt tillvägagångssätt tas för 
miljöskydd och som leder till mer sammanhängande åtgärder. 
2.4 - Åtgärder 
46 De åtgärder (studier, projekt och andra aktiviteter) som identifieras i bilagan till rådets beslut 1992 har i 
huvudsak ett logiskt förhållande till de 11 policyområdena. Men det finns undantag som redogörs 
nedan. 
47 Det är oklart hur några åtgärder skulle bidra till det fastställda policymålsättningama t ex "utveckling av 
turistsamarbete med Central- och Östeuropa och Mahgreb" (3c): Hur befrämjar detta turism inom 
gemenskapen? 
48 Vissa åtgärder är förvirrande, t ex 
(1 ) "[att främja intresset hos] turister som konsumenter" (4): är en policy som genomförs med åtgärder för 
att förbättra information och skydd; "inom områden som klassificeringssystem, vägvisarsymboler, 
time-share-arrangemang, överbokning och procedurer för gottgörelse". Det är oklart om det är avsett 
bar-a för att informera turister om deras rättigheter eller för att stärka dessa rättigheter. Dessa är helt 
skilda och bör separeras. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
hr 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR An FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 2 - PLANENS PROGRAMMODELL • 
(2) "konsultation av (sic) turismyrkesfolk inom gemenskapen" (1 .a): Konsultation om vad och med vilket 
syfte? Varför skulle det göras oberoende, av antigen utvecklingen av statistik (1 .a) eller av studier och 
strategier (1. b)? 
(3) policymålsättningen "att göra Europa till en attraktivare destination för turister från avlägsna länder" 
(policyområde 11) antyder aktivitet för att förändra själva turismprodukten. Men de föreslagna 
åtgärderna tycks vara begränsade till att befrämja t ex ökad medvetenhet om produkterna i tredje land. 
Om syftet i verkligheten är "att öka antalet besökare från tredje land", då skulle det finnas ett mycket 
större urval av möjliga åtgärder som figur 2.2 visar, som är ett exempel på hur ett policyområde kan 
anaylseras och åtgärderna uteslutande är belysande. 
Figur 2.2 Exempel pä logisk ram på låg nivå(hierarki av målsättningar) för policyområde 11 
Åtgärder Omedelbara 
målsättningar Mellanliggande 
målsättningar 
49 Viss politik verkar inte få tillräckligt stöd i fråga om speciella åtgärder - dvs åtgärderna är inte tillräckligt 
fullständiga för att t ex bidra nämnvärt till att policyn uppnås 
(1 ) "säkra större överensstämmelse i gemenskapens åtgärder" (del av policy 1 ) tycks endast få stöd av 
åtgärden "förberedelse av strategier anpassade att hålla takt med efterfrågan" (andra åtgärder under 
denna rubrik stödjer den andra aspekten av policy 1); detta verkar för svagt för något som helt visst 
borde vara ett centralt syfte. 
(2) "ungdomsturism"; de två åtgärder som anges är mycket mer specifika än dem inom andra 
policyområden; de kan vara mycket effektiva, men finns det inte några andra möjliga åtgärder? 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
10 
U 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 2 - PUNENS PROGRAMMODELL • 
2.5 - Strategier och instrument 
50 Det skulle vara möjligt att gruppera aktiviteterna utifrån de grundläggande strategierna: 
a genomförande av specifika åtgärder, kompletterande till dem som genomförs på nationell nivå 
b samordna de åtgärder som företas av kommissionsavdelningar som påverkar turism och se till 
att turismen integreras bättre med olika gemenskapspolitik 
c främja utvecklingen av transnationella åtgärder 
d se till att alla allmänna och privata organ har ett nära samarbete inom sektorn. 
51 Likaledes används två huvudsakliga typer av instrument - ett policyinstrument är en mekanism utvald 
att uppnå en målsättning: lagstiftning och ekonomiskt stöd. I ytterligare planer bör kommissionen göra 
en analys av programmets fullständighet för varje policyområde och en bedömning av lämpliga 
strategier. 
52 Mer allmänt sett bör kommissionen förbereda en programmodell av aktiviteter för att stödja turism och 
fokusera på ett minskat antal policyområden samt på ett systematiskt sätt knyta ihop modellens 
element, dvs instrument, åtgärder, omedelbara målsättningar, mellanliggande målsättningar och 
ultimativa målsättningar. 
53 Resultat och prestandaåtgärder eller indikatorer och mål (dvs kvantifierade målsättningar som skall 
uppnås vid ett specifierat framtida datum) skall sedan fastställas. Dessa bör vara inneboende i hela 
ledningsprocessen inklusive planering, granskning, utvärdering och offentlig ansvarighet. Exempel på 
indikatorer är: procentuell ökning av antalet besökare från tredje land; antal pilotprojekt som leder till 
kommersiellt livskraftiga transnationella produkter; utveckling av EU-marknadsandelar av 
världsturismen. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
11 
hï 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 41k 
SLUTLIG RAPPORT fP 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 
3.1 - Metod 
54 När det var möjligt genomfördes vår strategi i fem steg enligt följande: 
a vi grupperade filerna för granskning enligt tillförordnade EG-tjänstemäns anvisningar, 
b tjänstemännen gav en kort introduktion om aktiviteterna, 
c konsulterna bedömde aktiviteterna mot överenskomna normer, 
d diskuterade hans/hennes utvärdering med relevant EG-tjänstemän 
e och avslutade profilerna. 
55 Totalt granskade vi 90 filer, 53 aktiviteter från 1993 och 37 aktiviteter från 1994. Vi granskade även 
studier och projekt som utvalts under 1995, men eftersom dessa aktiviteter just börjat, begränsades 
våra granskningar till direktiv och entreprenörens förslag. 
56 Vi utförde även tio fallstudier av vilka tre var "tematiska" fallstudier. 
57 Alla aktiviteter har granskats. Men en bedömning av varje policyområde som spécifieras i planen var 
inte praktiskt genomförbart därför att flera åtgärdsgrupper (spridda semestrar, turister som 
konsumenter, landsbygdsturism och ungdomsturism) inkluderar endast ett mycket litet antal 
aktiviteter. Dessa fyra grupper representerar bara 3,2% av det totala i planen. I denna rapport 
fokuserar vi på andra policyområden, men hänvisar där så är lämpligt till specifika aktiviteter som 
inkluderats i dessa åtgärdsgrupper. 
3.2 - Totalt resultat 
58 Tabellerna 3.1 till 3.3 ger en sammanfattning av huvudresultaten för projekten och studierna, som 
finansierats 1993 och 1994. För att undvika några misstolkningar av dessa resultat är det viktigt att 
betona att det totala resultatet som tillskrivs varje aktivitet är baserad på ett stort antal normer (se 
bilaga III). Både projektets framställning (dvs är projektet begripligt?) och dess effektivitet (uppnådda 
planerade målsättningar) tas med i beräkningen. Därför är resultatet inte bara en bedömning av 
entreprenören. 
59 5 poäng betyder "mycket bra", 3 poäng betyder "genomsnittlig" och mindre än så betyder "dålig" eller 
"mycket dålig". Vi klassificerade en tillfredställande aktivitet - som för att använda en examensmetafor, 
skulle klarat sig, men utan att få högsta betyg - som "genomsnittlig" (3 poäng). "Genomsnittlig" skall 
därför inte förväxlas med ett artimetiskt genomsnitt. I den bemärkelsen skulle man under idealiska 
förhållanden förvänta sig att de flesta aktiviteter fick över 3 poäng. 
60 Denna tekniska bedömning, även om den för bekvämlighets skull uttrycks kvantitativt, är subjektiv. De 
normer som aktiviteterna bedömdes mot är blandade och aktiviteterna har själva nyligen slutförts, så 
deras långsiktiga påverkan är okänd. Man måste notera att vi anser att de normer som använts inte 
kompletterar dem som spécifieras i artikel 4 i rådets beslut, men att de utgör en väsentlig del av 
planen som helhet och är en förutsättning (i alla rationella bedömningar) i de flesta projekten. Till 
exempel, hur kan ett projekt som involverar upprättande av en databas vara kostnadseffektivt (artikel 
4) om det inte finns någon inbyggd mekanism för uppdatering av informationen som annars snabbt 
blir omodern? 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
12 
-7<* 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER • 
61 1993 var den genomsnittliga poängen 2,9 för den total bedömningen och 2,7 för kostnadseffektivitet. 
1994 hade båda resultaten ökat till 3,4 respektive 3,0. Med andra ord hade den totala kvaliteten på 
projekten förbättrats avsevärt 1994 (och avspeglade förbättrade urvalsprocedurer) och även 
kostnadseffektiviteten hade förbättrats. Det totala antalet som bedömdes som bra eller mycket bra 
ökade från 34% till 44%. 
Tabell 3.1 - Övergripande teknisk utvärdering av 1993 och 1994 års aktiviteter. Uppdelat per år (% av det 
totala) 
1993 Dålig eller 
mycket dålig 
36% Genomsnittlig Bra 
25% 19% Mycket bra 
15% Inte relevant 
eller inte möjlig * 
5% 
(53 aktiviteter 
granskades) 
1994 8% 46% 30% 14% 2% 
(37 aktiviteter 
granskades) 
* I ett litet antal fall, anser vi att det inte var möjligt att göra en trolig/robust bedömning med den information som fanns 
tillgänglig. 
62 I avsnitt 3.4 diskuterar vi de huvudsakliga faktorerna och förklarar de variationer som tabell 3.1 visar. 
Tabell 3.2 ger en uppdelning av policyområden. Den visar att gruppåtgärderna "Förbättring av 
kunskap om turismbranschen" i helhet har utförts bättre än andra åtgärdsgrupper. De aktiviteter som 
vidtogs 1994 inom kulturturism har på det hela taget varit av god kvalitet. 
Tabell 3.2 - Övergripande teknisk utvärdering av 1993 och 1994 års aktiviteter. Uppdelat i aktivitetetstyper*. 
1993 Grupp 1 ** Grupper 2 
och 4 Grupp 3 Grupp 5 Grupper 
6 till 11 Grupp 10 Alla 
aktiviteter 
Övergripande 
utvärdering 
Kostnads­
effektivitet 
Antal aktiviteter 
1994 3,3 
3,3 
9 
Grupp 1 Ingen 
aktivitetet 
finansierad 
Grupper 2 
och 4 2,9 
2,6 
17 2.8 
2,6 
18 
Grupp 3 Grupp 5 2,7 
2,6 
9 
Grupper 
6,9 och 11 Bara 
två 
aktiviteter, 
inkluderade 
i grupper 
Grupp 10 2,9 
2,7 
53 
6 till 11 
Alla 
aktiviteter 
Övergripande 
utvärdering 
Kostnads­
effektivitet 
Antal aktiviteter 3,8 
3,0 
6 3,0 
2,0 
3 Bara 
två 
aktiviteter 3,5 
3.3 
12 4,3 
4,5 
4 2,7 
2,2 
10 3.4 
2.7 
37 
* Vi rapporterar inte resultat på åtgärdsgrupper med mindre än tre aktiviteter. 
** 1 = förbättrad kunskap; 2= spridda semestrar; 3= transnationella; 4= turister som konsumenter; 5= kulturturism; 6= turism 
och miljö; 7= landsbygdsturism; 8= social turism; 9= ungdomsturism; 10= utbildning; 11 = lansering. Grupp 3 är en 
sammansatt åtgärdsgrupp; "transnationella" aktiviteter fick som regel högre poäng än de två andra typerna av aktiviteter, 
"teknologisk" och "samarbete med central- och östeuropeiska länder". 
13 Slutlig rapport • V2.0 
Original text in English 
M 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER • 
63 Tabell 3.3 ger en uppdelning i storlek uttryckt i Ecu. Den indikerar att det 1993 fanns en större 
proportion små aktiviteter (38% jämfört med 19% 1994 och 23% under 1995); och att större aktiviteter 
(över 100 000 ECU) under 1994 och 1995 representerade hälften av de totala antalet; och att små 
projekt uppnådde bättre resultat och var kostnadseffektivare under 1993. Men det negativa 
förhållandet mellan storlek och (kostnads-) effektivitet var mindre markant under 1994. 
Tabell 3.3 - Övergripande teknisk utvärdering av 1993 och 1994 års aktiviteter. Uppdelning genom storlek 
(ECU) 
Upptill 50001 till 100001(111 Över 
50000 100000 400000 400000 
1993 
Antal aktiviteter 21 11 21 2 
Total % av granskade 38% 20% 38% 4% 
Total bedömning 3,5 2,9 2,2 
Kostnadseffektivitet 3,9 1,9 1,7 
Genomsnittsstorlek: 
121144 
1994 
Antal aktiviteter 7 12 18 0 
Total % av granskade 19% 32% 49% 
Total bedömning 3,9 3,3 3,3 
Kostnadseffektivitet 4,1 2,8 2,6 
Genomsnittsstorlek: 
117030 
1995 
Antal aktiviteter , 16 17 33 3 
Total % av granskade 23% 25% 48% 4% 
Genomsnittsstorlek: 
127015 
3.3 - Fallstudier 
64 Tabeller 3.4 (del A och B) ger en sammanfattning av huvudresultaten av de fallstudier som utförts. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
14 
Co 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 0 
Tabell 3.4 - Sammanfattning av resultat från fallstudier (del A) 
Projektbeskrivning Bedömning och viktiga lårdomar 
Europeiskt projekt för 
utbildning av researrangörer 
för turism i Bulgaiien 
Turism- och miljöpris 
Turismlansering av Europa som 
destination för 
turister på avlägsna 
marknader 
ETI -Europeisk 
turistinformation och 
bokning Styrka - Avsevärt engagemang av lokala samhällen; framgångsrikt pilotprojekt, 
nytt kursmaterial (helt kundanpassat) förberett med möjlig spridning; 
verkställighetsmätare anger att målen uppfylldes (antal deltagare, beömnlhg av 
och Slovakienuniversitetspartner, gensvar från deltagare): plats besökt av/ GD XXIII; bra 
täckning av pressen i Bulgarien. 
Svaghet - Begränsad innovativ karaktär; projektet försenat p g a långsamt gensvar från GD 
XXIII; projektet sker i isolation; ingen uppföljning, inget strategisk ramverk! ingen lokal 
närvaro av EU-delegation; dyrt projekt 
Lärdomar - Behöver ta hänsyn till deltagarnas behov; användning av "konsekutiv 
översättning" (i stället för simultantolkning) var lyckad; utvärdering efter påverkan behövs; 
alla framtida aktiviteter måste samordnas med PHARE (GDI); användning av lokal PR-
konsult för att synas. 
Styrka - Viktigt projekt med stor synbarhet och potentiellt stora sidoeffekter; på det hela bra 
organisation; bra samarbete med experter; om det repeteras och förbättras kan det oka 
profilen för GD XXIII; användning av Europeiska informationscenter var efl framgång; mycket 
bra logo; bra bidrag från PR-film 
Svaghet - Svårigheter i samarbete mellan huvudsaklig entreprenör och GD XXIII; brist på 
erfarenhet hos huvudentreprenör; begrepp och strategi utvecklas för saktft; mobilisering av 
medlemsländer ("Styrgrupper") dålig i vissa fall; svaghet i urval av projekt (framförallt p g a 
språksvårigheter); blandning av politiska och geografiska hänsyn; förslag/kontrakt 
specifierade inte procedurer/arrangemang för uppföljning och övervaknirig 
Lärdomar - För maximal synbarhet behövs engagerad personal i alla deltagarländer; förslag 
att modifiera format att anta ett "Cannesfestival"-format med fler priser; publicering av 
informationsblad en bra idé; överväga översättning av alla ansökningar pä slutlistan till ett 
gemensamt språk; behöver förbättra checklista som används för utgallring och utvärdering; 
bättre synergism med andra projekt på fältet; de ansökande behöver mef tid för att 
förbereda sig; mer engagemang från experter behövs; bör bli en fokuserlngspunkt för GD 
XXIIIis aktiviteter. 
Styrka - Bra logo och tagline; använder toppkonsulter; bra idé att använda 
teman för att sälja Europa som destination för att undvika nationella känlligheter 
Svagheter - Uppfattas allmänt inom resebranschen som slöseri med tid Och pengar; ingen 
sponsring erhölls; passar logo och tagline på alla marknader? Konflikt rrled ETC 
Lärdomar - "Pilotprojekt" ett slöseri därför att det inte följdes upp; långsiKtig syn och 
tillräckliga resurser behövs för att en lansering skall ge resultat; det är en utmaning att sälja 
Europa som destination; behöver använda befintliga nätverk och involvera NTO närmare: en 
kampanj utan sponsorer är meningslös. 
Styrka - Bra partnerskapsstruktur och internationellt nätverk; standardisering av 
befintlig lokal turistinformation kan vara en viktig faktor för att uppmuntra turister 
att använda teknologi; vision av ett nätverk över hela Europa som ger stlhdardiserad 
information till turister; anknutna till andra intiativ som EDITIN 
Svagheter - Innovativ karaktär på den teknisk lösning är till stor del omodern p g a 
utvecklingen av Internet (vi inser att Internet nyligen har blivit det enda pflktiska alternativet); 
varaktighet och uppföljning är inte planerad, men möten mellan partnerfla planerade till mars 
1998; inte alla resultat som utlovats i förslagets har levererats (t ex 60 försäljningsställen); två 
partners engagemang mycket begränsat 
Lärdomar - Tekniska pilotstudier av nya teknologier snabbt omoderna; detta problem 
blandades samman med förseningar av implementering och därför är blhovet att GD XXIII 
finansiering oklar såvida inte målsättningarna är att etablera nätverk ocH öka medvetenhet; 
behöver nära anknytningar med andra program på fältet (t ex TIM); projektet understryker 
GD XXIII:r» roll som övergripande samordnaro; underlättar tranGrogionalå projekt. 
15 Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
S/t 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER O 
Projektbeskrivning 
Utveckling av en 
utbildningsstrategi för 
anställda och instruktörer 
inom turismsektorn i de 
kalla vattnen kring Nordsjön Bedömning och viktiga lärdomar 
Styrka - Starkt berättigande för det tar upp ett nyckelproblem dvs 
ungdomsarbetslöshet; flera intressanta idéer/begrepp och innovativa lösningar: 
långsiktig påverkan kan vara stor; god uppföljning och starkt lokalt stöd i Danmark: 
Svagheter - Förslag av mycket allmän natur ("syftar på att utveckla ett koncept"); ingen klar 
beskrivning av resultat; inte ett pilotprojekt, mer som grundforskning och nätverksbyggande; 
uppföljning i UK, NL och D osäker p g a svagt lokalt stöd, vilket illustreras genom dålig 
närvaro på konferensen i Danmark; partnerskap mer på ett stadium av forskning och 
intellektuell debatt, än ett operativt partnerskap för utformning av pilotprogram; dyrbart 
projekt med tanke på att resultaten framförallt är lokala och kan vara svåra att överföra till 
andra länder 
"Konststäder i Europa"-
program 
Avkastningsstyrning i 
små och medelstora 
företag inom turistnäringen Lärdomar - GD XXIII finansierade utvecklingen av ett nätverk av partner som 
sammanlänkades mer av likartade problem, än genom ett gemensamt operativt projekt; det 
kan vara användbart, men var det planens roll och GD XXIII? 
Styrka - Innovativ grundidé som på några få år utvecklats till en bra produkt 
stödd av ett stort nätverk av städer; medlemmar i nätverket består både avkända och mindre 
kända städer, som kan dra nytta av att vara anknutna till etablerade kulturstäder; god 
distribution och marknadsföring; förbindelser med viktiga operatörer (resebyråer, 
researrangörer): imponerande projektledning och effektivt genomförande 
Svagheter - Förslaget fokuserar mer på metoder än på målsättningar; ett antal viktiga städer 
och viktiga kulturinstitutioner ännu inte (eller inte längre) med i nätverket; om fördelar tillfaller 
små städer är osäkert; framgång delvis beroende på städernas möjligheter att skapa 
bokningar 
Lärdomar -1996 kommer att vara ett viktigt år för projektets framtid, som nu måste visa sin 
kommersiella hållbarhet, dvs skapa bokningar; nivån av nätverksutveckling av turistbyråer 
variera mycket från en stad/ ett land till ett annat, och behöver därför stärka strukturerna i 
vissa städer/länder; amerikanska marknaden måste täckas för att skapa ytterligare effekt, 
inte avleda uppmärksamheten; resebyråer och researrangörer måst övertygas om projektets 
kommersiella styrka; behöver ha en huvudattraktivitetet. 
Styrka - Hög kvalitet på slutrapport med bra sammanfattande redogörelse för 
spridning av nyckelresultat; begreppet avkastningsstyrning är starkt 
Svagheter - Hög kostnad, särskilt därför att det är oklart omkonceptet är relevant för SME 
Lärdomar - Begränsad relevans för SME skulle ha förutsetts (t ex genom diskussioner med 
experter); studien skulle ha omdefinierats för att uppfylla behoven i synnerhet för små hotell, 
av vilka många inte har något datoriserat bokningssystem eller har direktanslutna 
reservationsmöjligheter. 
3.4-Allmän bedömning 
Projekt och studier som utförts under 1993 och 1994 
65 Den genomsnittliga kvaliteten på de projekt och studier som utförts var i kategorin dåliga till 
genomsnittliga (24% av 1993 och 1994 års aktiviteter som granskats bedöms som mycket dåliga eller 
dåliga, totalt 22 stycken) och 14% (totalt 13 stycken) av de avslutade projekten bedöms som mycket 
bra. Men en mycket signifikant förbättring har skett 1994. 
66 I de flesta fall har aktiviteternas påverkan begränsats i utrymme, omfattning och tid. Många 
ekonomiska engagemang förekom (totalt 59 stycken under 1993, 58 stycken under 1994 och 74 
stycken under 1995), enligt vår åsikt för många i förhållande till Turismenhetens resurser för att 
definiera och granska dem på ett tillfredställande sätt. De flesta aktiviteter var för små för att ha en 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
16 
^1 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER • 
signifikant påverkan, även om antalet små framgångsrika aktiviteter var mycket kostnadseffektiva. Den 
genomsnittlliga storleken på de aktiviteter vi utvärderade var 121144 ECU under 1993, 117030 ECU 
under 1994 och 127015 ECU under 1995 (se tabell 3.3 ovan). 
67 De flesta aktiviteter kan klassifieras i två grupper. Å ena sidan finns det aktiviteter som fullgör politiska 
målsättningar; dessa aktiviteter befordrar "europeiska" koncept och nätverk samt har en granska hög 
profil och ett högt nyhetsvärde; å andra sidan finns det kommersiellt intressanta aktiviteter med 
inbyggd varaktighet. Dessa två grupper sammanfaller ibland som t ex projektet ""Vägar till 
ursprunget", ett projekt som utfördes av universitetet i Oldenburg 1993. 
68 Främjandet av "transnationella nätverk" är enligt vår åsikt inte en målsättning, utan en metod att uppnå 
en målsättning. Det finns ett åliggande i artikel 4 i rådet beslut att åtgärder skall vara kostnadseffektiva. 
Problemet med detta är att de politiska målsättningarna t ex att främja transnationella nätverk kan 
uppnås bättre och kostnadseffektivare på andra sätt och behöver inte rättfärdigas som pilotprojekt 
och som bara ibland är verkligt innovativt. Alternativa aktiviteter som skulle kunna ha övervägts för att 
lansera europeiska begrepp och nätverk inkluderar; en "ambulerande utställning" som åker runt till 
varje europeiskt land med en högklassig presentation av europeiska frågor och utmaningar för sektorn 
samt inkluderar en europeisk dagordning; anlitar ett PR-företag med lämpliga direktiv och budget; 
arbetar med befintliga databasleverantörer i Europa och tillsammans sammanställer en konsoliderad 
databas med europeisk forskning; lansera ett informationsblad osv. 
Studier 
69 Ett antal studier finansierades för att titta på stora frågor som är viktiga för turistsektorn. Dessa var 
generellt sett väl utförda, även om valet av ämnen (t ex ungdomsturism, affärs- och 
konferensavkastningsstyrning) inte verkade vara baserat på en noggrann analys av behoven med 
hänsyn till befintlig information. Vi är medvetna om att ämnena som relaterar till studierna föreslogs 
och/eller godkändes av Ledningskommittén. Vi anser att mer tid måste användas för att exakt definiera 
de studier som skall finansieras och ta hänsyn till befintliga studier, fortlöpande forskningsprogram 
och resebranschens behov. 
70 Till exempel, värdet av studien av konferens- och affärsturism begränsas av det faktum att detta 
ämnesområde redan är ganska väl undersökt. Exempel på nya studier är: 1990 års studie av 
Europeiska incentivresor av Touche Ross; 1994 års studie av Economist Intelligence Unit - EIU om 
Europeisk konferens- och mötesmarknad; 1993 års publicering av Maison de France om "Tourisme de 
Congrès". 
71 Ett annat exempel är avkastningsstyrning (en av våra fallstudier), som är ett exempel på en väl utförd 
studie. Men dess relevans för konceptet för SME är begränsat. Studien fokuserar på användning av 
datorsystem, men de flesta företag är små och har inte något sådant reservationssystem. Samtidigt 
använder de redan (i högre eller lägre grad) avkastningsstyrning till exempel då en kund kan 
"förhandla fram" ett förmånligt rumspris under lågsäsong. De flesta hotell och andra typer av 
inkvarteringsställen är fristående och har ganska få rum. De saknar marknadsföringsstyrka, inklusive 
tillgång till datoriserade reservationssystem. Det finns sätt hjälpa dem, t ex för att främja 
gruppmarknadsföring som t ex Gites de France-programmet. 
72 Ett antal projekt och studier har som sina egna målsättningar att utarbeta referenslistor över potentiella 
intresseområden, t ex ett Vem är vem av personligheter och i organisationer, en flerspråkig 
uppslagsbok av turismuttryck och en databas för arbetstillfällen för studeranden. Alla dessa saknar en 
inbyggd varaktighet i projektet, som är viktig när informationen behöver regelbunden (och ofta dyrbar) 
uppdatering. Några av dessa projekt och studier konkurrerar med befintliga kommersiellt tillgängliga 
produkter. Dessa studier har ganska låg hållbarhet och inte något speciellt använbart syfte. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
17 
h 3 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM JUà 
SLUTLIG RAPPORT f||F 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 
73 Handböcker för att göra Europa tillgängligt för handikappade turister (en för de handikappade och en 
för turistnäringen) samt studien "Äldre personer och rörlighet" är exempel på utmärkta och 
kostnadseffektiva studier som framkommit genom planen. Handböckerna för blinda är ytterligare 
exempel på det betydelsefulla bidrag som gjorts genom planen för turister med handikapp. 
Kulturturism 
74 De flesta kulturella delarna i planen fokuserar på uppbyggnad av transnationella vägar och nätverk 
baserat på en rad teman. De flesta av dessa är relativt billiga övningar, som ger intressanta resultat. 
Samtidigt är det troligt att varaktigheten och påverkan på turistbehov är begränsade samt att de 
huvudsakliga långsiktiga fördelarna kan uppstå genom att förstärka anknytningarna mellan regioner. 
Om det inte finns någon avsikt att säkerställa en varaktig ekonomisk fördel så måste detta klargöras 
och aktiviteterna måste bedömas på den grunden. Men behovet att vara kostnadseffektiv kvarstår. 
75 Om förstärkningen av anknytningarna är det huvudsakliga syftet då är det ett syfte som kan uppnås 
på andra mer kostnadseffektiva sätt, t ex genom att organisera konferenser. Utformning av vägar och 
leder är i sig självt inte tillräckligt, även om det är intressant, att berättiga till att projektet finansieras. T 
ex en väg som sammanlänkar Wexford i Irland och Dover i England, Frankrike, Portugal och Spanien 
har förmodligen ett begränsat värde utöver att den för människor närmare varandra. Men det är ett 
dyrbart sätt för att uppnå detta. 
76 Om vi tar varaktighet efter att ett projekt har avslutats, som ett mått på framgång så är projektet "Vägar 
till ursprunget" (först finansierat 1993 med en förlängning 1994) värt att notera. Det har utvecklat en 
kommersiellt styrka som tyder på långsiktig varaktighet. Projektet "Konststäder i Europa" (en av våra 
fallstudier) kan också komma att utveckla en sådan kommersiell styrka även om det är för tidigt att 
exakt definiera vad det kan vara. Ett annat exempel på ett framgångsrikt kulturellt vägprojekt utfördes 
av Naturfreunde Landesberband Saarland (1993) och sammanlänkade ett klokt urval av parter, 
transnationella, men varandra relativt närliggande och skapade en rad intressanta vägar med utmärkta 
möjligheter för varaktighet. 
77 Projektet för provinsen Norra Holland (1993) är ett exempel på förstudie, i det här fallet för kulturella 
leder som relaterar till det militära arvet i tre regioner. Det hade fördelen av deltagarnas karaktär (lokala 
myndigheter involverade i turism) som betyder att det finns rimliga förutsättningar för att det ska bli 
varaktigt. 
78 Mycket av arbetet med vägar kan klassifieras och uppfattas som väsentlig lansering inom Europa 
samt att dess påverkan till stor del kan avleda befintliga turister längs de understödda vägarna. 
Effekten på dessa vägar blir inte nödvändigtvis en ökning. Detta gäller inte de vägar som siktar på i 
icke-europeiska marknader (som t ex "Vägar till ursprunget" som siktade på den amerikanska 
marknaden). Men vi inser att drversifieringen av destinationer i Europa också är en berättigad 
målsättning: 
79 Vi har även lagt märke till att konceptet vägar och leder av sammanlänkade destinationer redan var 
etablerat före planen och det marginella värdet av att skapa ytterligare vägar/leder kanske är 
begränsat och därför bör utredas. Den innovativa aspekten avGD XXIILs finansierade leder är den 
transnationella utformningen. Den långsiktiga påverkan är fortfarande okänd och behöver studeras. 
80 Pilotprojekt är testfall. Det finns inget orsak för att finansiera innovativa och spekulativa projekt utan 
ordentliga detaljerade uppföljningar efter projektets slut, följt av publicering och spridning av 
resultaten. Till synes framgångsrika projekt kan då kopieras någon annanstans med ytterligare en 
utvärderingsprocess, som leder till en definitiv slutsats. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
18 
b^ 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM Jlk 
SLUTLIG RAPPORT W 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 
Utbildning 
81 Omfattningen av utbildningsprojekt kan varit ganska brett, inklusive utveckling av nätverk, definition av 
läroplan samt identifiering av nya yrkesbehov. De nätverksprojekt som tycks vara mest framgångsrika 
har varit de som förstärker befintliga nätverk, medan skapande av nya nätverk i allmänhet är mindre 
framgångsrika på varaktiga eller andra grunder. 
82 Där projekt har fokuserat på gemensamma europeiska läroplansbehov - till exempel 
läroplansutveckling för varaktig turism vid Deusto-Bilbaouniversitetet (projekt 1994) - har de redan haft 
en värdefull roll. Däremot har några projekt inte varit framgångsrika som som fokuserat på 
identifieringen av nya yrkeskategorier, till exempel Club des Métropoles-projektet (1993) och Greta du 
Golfe-projektet (1994) samt arbetet av Conzorcio Civita (1994) om nya yrkeskategorier. 
83 Det har även förekommit ett antal enstaka utbildningsövningar (t ex i Öst- och Centraleuropa), som 
även om de varit värdefulla i sig själva, inte passar inom ett institutionellt eller annat ramverk och därför 
ger dessa utbildningsövningar inte grund för uppföljning och varaktighet. Trots isoleringen kan de ha 
varit effektiva även om de inte passar in i en sammanhängande plan och det är bäst att undvika dem i 
framtiden om inte mekanismer byggs in för att se till att de blir varaktiga. 
84 Ett exempel är projektet som utfördes 1993 av L&R leisure i Bulgarien och Slovakien. Det var väl utfört, 
men var inte särskilt innovativt och hade inte tillgång till någon institutionell finansiering för efter 
uppföljning av projektet på platsen. Det vitryska turismprojektet av Frotsi du Limousin (1993) var 
liknande, men dess budget var blygsammare. 
Teknologi 
85 De teknologiprojekt som stöds av planen är på det hela taget antingen allmänna och tar upp 
nyckelfrågor som dataidentifieringsprocedurer för utbyte av information; eller specifika och försöker 
applicera ny teknologi till specifika situationer. 
86 Skillnaden allmän/specifik sammanfaller i stor sett med GD XXIII:s projektansvarighet, där framförallt 
allmänna projekt (som t ex CIRT, EDITIN, ETI, TIRS alla bra projekt) anses var "teknologiprojekt" och 
klassifieras under policyområdet "transnationella åtgärder". Ett antal projekt inom kulturområdet 
domineras av teknologilösningar och från dessa specifika projekt kan viktiga slutsatser, som relaterar 
till deras teknologi dras. Specifika exempel inkluderar ofta utformning av multimediadatabaser med 
produktinformation, som t ex projektet Odyssé av International Interactive Multimedia (1993) samt 
förstudien om musikfestivaler av Sygna (1994). 
87 I kontrast till de kulturella aktiviteter som finansieras finns det indikationer att på ett eller annat sätt 
skulle många av de "allmänna" teknologiprojekten som finansierats ha fullföljts även utan EG-
finansiering eftersom de gällde frågor som var relevanta för industrin, som t ex globalisering av data 
eller dataåtkomst. EG-finansiering har varit värdefull för att ta upp dess frågor, men kan sägas ha vara 
stödjande snarare än väsentliga. Det har haft en positiv effekt och accelererat appliceringen av ny 
teknologi till turistspecifika uppgifter (t ex projektet EDITIN 1993). 
88 De mer specifika teknologirika projekten har framförallt fokuserat på transnationella databaser, ofta 
multimedia. Dessa projekt som tar upp olika uppgifter har i viss mån kopierat varandra i fråga om 
tekniska tillvägagångssätt och programvaran som används för att implementera dem. På så vis har de 
mest innovativa aspekterna varit deras transnationella karaktär samt försöken att applicera ny 
teknologi till nya områden, som t ex informationsbehandling, tidigare åtgärdad genom handböcker 
och kartor. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
19 
ÇS~ 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER # 
89 Dessa specifika projekt har inte varit speciellt framgångsrika och det är mycket troligt att de flesta 
kommer att förtorka efter att projektets finansiering upphör och de saknar inbyggd varaktighet eller 
kommersialiserande beståndsdelar. Dessa projekt tycks till stor del ha varit utformade för att "få 
tillgång till" EG-finansiering, snarare än att avhjälpa speciella behov. 
90 Projektet 1993 för presentation av multimedia CD ROM av städer som sammanlänkar Odyssé (utförd 
av International Interactive Multimedia) är tekniskt liknande det projekt som utfördes av Turinform 
(EPTIS, 1993) och Fenici Route-projektet (Consorzio Civita, 1993). Alla tre täcker allmänt spridda 
turistcenter och ingen av dem har stora utsikter för kommersialisering eller varaktighet. Alla tre ger 
intryck av att vara projekt som utformats speciellt för att utnyttja tillgången av EG-finansiering. Det 
skulle vara värdefullt att följa upp dessa projekt för att identifiera de lärdomar som kan göras. 
91 De ovan nämnda projekten jämförs ofördelaktigt med Infonet-projektet (TIRS, 1993) som är utformat 
kring en mer logisk geografisk gruppering av parterna (Saarland i Tyskland och Lorraine i Frankrike) 
och har en tydlig anknytning till befintliga databassystem, vilket ger långsiktig varaktighet. 
92 Genomgående i många av de nya teknologiorienterade databasprojekten finns ett påtagligt 
misslyckande att lösa varaktigheten efter projektets slut. Turistdatabaser behöver ständig uppdatering 
samt administrativa och finansiella mekanismer, att uppnå detta är en lika viktig del av 
projektutformning som de tekniska beståndsdelarna. 
93 Dessa uppföljnings- och kommersialiseringsfrågor var i flertalet fall inte tillfredställande lösta vilket 
resulterade i att ett antal intressanta projekt avslutades, men troligen inte gav något varaktigt bidrag till 
turismsektorn. 
94 Några av teknologiprojekten var i själva verket förstudier, ibland till projekt med långsiktiga 
målsättningar (som t ex Sygna om ny teknologi inom kulturturism). Resultatet kan vara intressant, men 
det finns frågetecken gällande resultatens ägarskap (särskilt när de är begränsade) och associerade 
konfidentialitetsfrågor. Ytterligare ett exempel på en sådan förstudie är Eurolodging-projektet som 
utfördes av AGTE (1993). 
95 En fråga som inte löstes genom utformningen av teknologiprojekt och andra projekt var frågan om 
relevans för SME. Teknologi är både en barriär och en möjlighet för SME och denna fråga har inte 
lösts på ett tillfredställande sätt. Vissa projekt har utelämnat någon anknytning till leverantörer och helt 
koncentrerat sig på researrangörer och resebyråer och utelämnat hotell. Internet med sin låga 
anslutningskostnad kan sägas representera ett stort område av möjligheter för SME, men ännu har 
inget projekt tagit upp detta område. Eurogites-projektet (1993) är ett exempel på ett projekt som tar 
upp de specifika behoven inom en viktig SME-sektor (Bed & Breakfast och inkvartering på 
landsbygden). 
96 Vi har även noterat att andra direktorat inom kommissionen finansierar databasprojekt som siktar på 
behoven inom turismsektorn (t ex SAM), men förenlighet, kompletterande och konkurrerande aspekter 
av förslagen, som finansieras av GD XXIII, har inte så vitt vi känner till utförligt undersökts i relation till 
dessa. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
20 
ÇC 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 4jk 
SLUTLIG RAPPORT f||F 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER 
Aktiviteter som startades 1995 
97 Nedan kommenterar vi urvalet av de aktiviteter som startades 1995. 
98 1995 års program dominerades av statistiska program och stöder särskilt enskilda länder samt stora 
kontrakt med konsultgrupper (t ex Gruppo Clas) när dessa länders statistik anpassas i linje med det 
överenskomna formatet som fastställts i direktivet. 
99 Projektet "Kulturleder" (utfört av CTA) är en intressant förevisning. Eftersom det är ett pilotprojekt 
hoppas man att varaktighetsfrågor helt kommer att inbegripas och att oberoende granskning efter 
projektet, som även täcker liknande projekt från 1993 och 1994, kommer att göras så att slutsatser kan 
dras och lärdomar göras. 
100 Ett annat signifikant projekt relaterar till Cypern, där målsättningen är att utveckla kulturturism och 
turism för specialintressen, med fokusering på SME. Ett annat projekt som sträcker sig bortom själva 
EU täcker termanläggningar i Öst- och Centraleuropa och i medelhavsområdet. Ett "utbyte av åsikter" 
är en viktig aspekt som identifierats. Projektet bör även inkludera en offentligt publicerad rapport som 
dokumenterar övergripande marknadsegenskaper (tillgång och efterfrågan på en europeisk basis) 
inklusive en beskrivning av de termanläggningar som skall studeras, tillsammans med en bedömning 
av de totala framtidsutsikterna för detta marknadssegment. 
101 Nätverket för turism och miljö (EcoNett) som utvecklas av WTTC representerar ett stort engagemang 
(ECU 631000) vars framgångspotential stärks av den starka branschen som backar upp WTTC. Detta 
projekt har hög synlighet och bra utsikter att förbli varaktigt. I vilken utsträckning WTTC:s EcoNett 
kommer att tjäna som ett praktiskt verktyg, åtkomligt och användbart inte bara för stora multinationella 
organisationer, utan även för blygsamma turistrelaterade företag (små hotell, restauranger, 
sevärdheter) är svårt att bedöma på detta stadium. 
102 1995 års program täcker andra viktiga ämnen som t ex transportstyrning (t ex flygplatsen i Palma de 
Mallorca), och styrning av besökare. I den senare kategorin utförs eventuella forsknings- och 
pilotprojekt av Tourism Company ("Demonstration av potentialen av frivilliga ekonomiska program 
inom Europa") som tar upp en mycket viktig fråga; dvs finansieringsmekanismer för miljövård. Även 
om projekten fortfarande befinner sig på ett tidigt stadium ser resultatet mindre lovande ut för andra 
projekt som har med styrning av besökare att göra, som t ex Mantova Ticket Tour" och "HELLO 
tourism". Vi skulle ha föredragit att se tidigare program av denna typ (t ex i Tyskland, norra Italien och 
Österrike) utsatta för en detaljerad teknisk och ekonomisk utvärdering innan man gick vidare längs 
denna väg. 
Andra aktiviteter som utförts inom planen 
103 Aktiviteter som utförts inom planen beskrivs detaljerat i rapporterna från GD XXIII till rådet och 
Europaparlamentet. 
104 Turismenheten har framställt två "horisontala rapporter" 1994 och 1995 om åtgärder inom 
gemenskapen som påverkar turism. De är omfattande och mycket informativa. 1994 års rapport är 
nästan uteslutande beskrivande och inkluderar ingen bedömning av gemenskapens åtgärder: 1995 
års rapport (fortfarande ett koncept vid tiden för vår bedömning av planen) försöker avhjälpa denna 
svaghet. 
105 I tabell 3.4 sammanfattar vi resultaten (bedömning och viktiga lärdomar) från tre "tematiska" fallstudier 
som utförts, dvs: 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
21 
s + 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER # 
a utvecklingen av gemenskapens tursimstatistik 
b urvalsprocedurer (generellt sett baserat på 1995 års miljöprojekt, men framförallt på WTTC:s 
projekt "Europeiska gemenskapens nätverk för miljö, resor och turism") 
c turismenhetens interna samordning med andra generaldirektorat (aktivt knutna till 
framställningen av den "horisontella rapporten"). 
106 Nedan beskriver vi de uppnådda resultaten inom området för gemenskapens turiststatistik, där 
resultaten var signifikativa och GD XXIII:s samordning effektiv. 
107 Det tillvägagångssätt som GD XXIII använde vid introduktionen av gemensamma statistiska normer 
var att från början ha ett nära samarbete med befintliga nyckelintressenter, Eurostat på 
kommissionsnivå och Nationella statistiska myndigheter på nationell nivå. På nationell nivå finns 
praktiska engagemang för långvariga dataserier som avspeglar särskilda behov och respresenterar 
avsevärda investeringar. Det finns även olika betoning för insamling av data, som avspeglar särskilda 
geografiska realiteter. T ex de irländska och brittiska datanormerna avspeglar det relativt lätta 
insamlandet av efterfrågad data i en ö-situation, medan kontinentala Europa har en tendens att 
koncentrerar sig mer på tillgångsåtgärder. 
108 Datainsamling är en nödvändig, men dyrbar procedur inom turismsektorn och det tillvägagångssätt 
som GD XXIII använder, efter en lång tid av konsultation med regeringar och kommissionens egen 
statistiska service (Eurostat), anses vara lämpligt. 
109 Tillvägagångssättet fokuserar framförallt på att komma överens om gemensamma miniminormer för 
kärndata som samlas in. Kring denna gemensamma kärna har även besläktade, men frivilliga 
datanormer definierats som också har en gemensam definition så att total jämförbarhet blir möjlig. 
110 Den totala samordningen görs av GD XXIII, men tillvägagångssättet har i huvudsak varit tredelad (GD 
XXIII, Eurostat och nationella regeringar) och med tanke på att utmaningen att nå en 
överenskommelse för ett gemensamt tillvägagångssätt, som täcker många länder, har resultatet varit 
mycket viktigt. Ett direktiv för insamling av statistik har nyligen utfärdats (23/11/1995 och kommer att 
träda i kraft i slutet av 1996) och regeringar erhåller nu ekonomiskt stöd genom handlingsplanen för att 
få de respektive systemen i linje med detta. Totalt har 4,5 MECU anslagits till uppgiften under en 
treårsperiod (1995-1997). 
111 Processen att identifiera och definiera datanormer samt att reagera på de metodologiska problem och 
hinder som uppstår genom varierande förhållanden i medlemsländer har genomarbetats tillsammans 
med externa konsulter som valts ut av Eurostat och kontrakterats på en tredelad grund. Konsulter har 
bistått med definition av lämpliga spridningsprocedurer i synnerhet vad gäller den statistiska årsboken 
för turism samt publikationen "Turism i Europa". Den senaste upplagan av denna utmärkta publikation 
utkom 1995 och planeras att i fortsättningen utkomma årligen. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
22 
^ 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 3 - TEKNISK UTVÄRDERING AV AKTIVITETER # 
Tabell 3.4 Sammanfattning av resultaten från fallstudier (del B) 
Beskrivning av aktivitetet 
Tema 1 : 
Utveckling av 
gemenskapens 
turiststatistik 
Tema 2: 
Urvalsprocedurer 
(baserat på 1995 års miljöprojekt) 
Tema 3: 
Intern samordning av 
turismenheten Bedömning och viktiga lärdomar 
Stryka/resultat - På det hela var resultaten mycket signifikanta och 
tillvägagångssättet lämpligt; direktiv "välkommen som ett första steg"; samarbete 
med andra organisationer (OECD, WTO och naturligtvis Eurostat och nationella 
statistikinstitut) sker t ex för att undvika att arbeten kopieras samt att utveckla 
gemensamma datanormer och metoder; nära tillsammans med viktiga befintliga 
intressenter. Eurostat på kommissionsnivå och de nationella statistiska 
myndigheter på nationell nivå. 
Svagheter - Metoder för implementering (Eurostat, nationella statistiska institut) är 
långsamma och "byråkratiska"; vissa av deintervjuade ansåg att direktivet har 
använt den "lägsta gemensamma nämnaren"; ett antal områden anses inte ha 
täckts, som t ex inkommande turister vid långreseturism och mer allmänt, brist på 
ambition, för konservativt tillvägagångssätt? Men man inser även att för 
snabbt/långt framåtskridande kan sätta hela försöket på spel; politiska faktorer 
saktar också ned processen. 
Lärdomar - Måste var en fokuseringspunkt för GD XXIII på grund av tydligt behov, 
krav uttryckt i branschen, enighet bland medlemsländer och branschfolk; 
användning av privata statistiska organisationer ger upphov till tvister; stöds av ett 
antal organisationer som representerar den privata sektorn, men ifrågasätts av 
dem som intervjuades från internationella offentliga organisationer: men det finns i 
alla fall en samstämmighet för mer samarbete privat/offentligt särskilt när det 
gäller statistik. 
Styrka/resultat - Etablerade nätverk kommer att erhålla EU-bidrag i tre år; 
leverantör är ett stort internationellt yrkesorgan dvs har bra branschförbindelser 
och politisk styrka; kontraktet specifierar projektresultat och förloppets innehåll 
samt årliga rapporter: Granskning av bokslut skall göras årligen; engagemang 
från GD XXIII och turistnäringen 
Svagheter - Hur kommer databaser regelbundet att uppdateras? Vad är 
drivfjädern för leverantörerna att tillhandahålla data på en regelbunden basis för 
att bevara databasen? Det exakta konceptet av "miljöresa" behöver spécifieras. 
Lärdomar - Behöver sätta upp mekanismer för att se I 
och uppdateras regelbundet. att databaser underhålls 
Styrka/resultat - Öka medvetenhet om vikten av samordningen med andra EU-
avdelningar: Inter Service Group (ISG) har regelbundna möten; GD XXIII "bra på 
att organisera"; bra bi-laterala kontakter; det finns ett "permanent 
informationsflöde" mellan avdelningar; konsultation för grönboken var en 
framgång: bra samarbete med GD Vi samband med "HEUOS"-gruppen; 
generaldirektörerna på GD V och GD XXIII skall gemensamt skriva inledningen till 
publikationer. 
Svagheter - Deltagare i ISG inte väl förberedda, men situationen förbättras; 
omsättning av representanter för vissa GD och därför brist på kontinuitet; GD 
XXIII'.s personal verkar överarbetad, "orkar inte alltid med" 
Lärdomar - ISG borde vara bättre förberett av deltagare (GD XXIII skickar normalt 
program och relevanta dokument cirka tio dagar i förväg): intresse för ISG-möten 
ökar när deltagarna blir insatta i frågorna; tematiska diskussioner väl mottagna; 
förslag från en av de intervjuade; 1) information ges av GD XXIII, 2) round table 
om arbete på gång på andra avdelningar, 3) tag upp exakta punkter och frågor; 
enheten behöver fler turismexperter för att kunna göra anspråk på en 
samordnande roll inom EG; behöver utse en unik, permanent 
korrespondent/representant för att få bra uppföljning. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
23 
Çf 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER «» 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER 
4.1 - Beskrivning av administrativa- och ledninqsarranaemang 
112 Administrativa arrangemang, ekonomiska resurser och aktiviteter som vidtas inom planen beskrivs i 
detalj i 1994 och 1995 års "horisontella" rapporter till rådet samt Europaparlamentet som framställts av 
GD XXIII. I detta avsnitt ger vi en översikt av de huvudsakliga arrangemangen som används; sedan 
ger vi vår bedömning. 
Lednings-, -Rådgivande- och Konsultativa kommittéer 
113 Kommissionen bistås vid planens genomförande av Ledninqskommittén som består av representanter 
från medlemsländerna i Europeiska unionen (rådets beslut av den 13 juli 1992). I januari 1994 
utvidgades medlemskapet Ledningskommittén till att inkludera medlemsländerna inom det Europeiska 
ekonomiska samarbetsområdet och från och med januari 1995, Liechtenstein. Ledningskommittén 
sammanträdde nio gånger under de tre åren, två gånger 1993, fyra gånger 1994 och tre gånger 1995. 
114 Vid ett tidigare beslut av rådet från den 22 december 1986 etablerades en Rådgivande Kommitté 
under beskydd av kommissionen och sammansatt av medlemmar utsedda av varje medlemsland. 
Kommitténs uppgift var att underlätta utbyte av information, konsultation och samarbete om turism 
och i synnerhet för att tillhandahålla service för turister. Kommittén sammanträdde fyra gånger 1994 
och tre gånger 1995. Den sammanträdde inte 1993. 
115 Före lanseringen av planen etablerade kommisssionen en Konsultativ Kommitté sammansatt av 
representanter från olika branschintressen. Den Konsultativa kommittén har ingen juridisk grund och 
etablerades av kommissionen för att möjliggöra dialog och konsultation med branschen. Under 
planens genomförande sammanträdde den Konsultativa kommittén fem gånger; en gång 1993, två 
gånger 1994 och två gånger 1995. 
Personal 
116 Antalet anställda på turismenheten (fast och tillfällig personal, alla lönegrader och ställningar, utom 
tillfällig personal) var 17 stycken 1993 (elva grad A, en grad B och fem grad C), 14 stycken 1994 (elva 
grad A, en grad B och två grad C), 16 stycken 1995 (elva grad A, en grad B och fyra grad C) (situation 
den 1 januari). Vid slutet av 1995 var antalet anställda 17 stycken (tretton grad A, en grad B och tre 
grad C). (Personal i grad A är administratörer och ovan, grad B assistenter och grad C stödpersonal). 
117 Totalt 29 praktikanter var anställda i perioder på tre eller vanligtvis fem månader. 
118 1994 flyttades enhetens chef och avskedades senare från kommissionen efter disciplinär prövning. 
Hans tillförordnade ställföreträdare avstängdes 1994 och avskedades senare. 
119 Totalt var 36 personer anställda under åren 1993-95. Bara fem av enhetens medarbetare var anställda 
under hela perioden 1993-95. Därför var personalomsättningen hög, 86%. 
120 Förhållandet fast anställd personal till den totala personalen (exklusive tillfällig personal) var 5:17 vid 
början av planen och steg signifikant till 11:17 i slutet av 1995. 
121 Av de 36 medarbetarna uppskattar vi att tio (28%) kan kvalificeras som "turistexperter" (vi definierar 
"turistexperter" som någon som överförts från ett turistdepartement eller liknande, som har arbetat 
inom branschen eller har en utbildningen inom facket). Vissa andra medarbetare har fått erfarenhet 
"genom arbetet" innan de började på enheten. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
24 
C 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER i» 
Mekanismer för implementering samt administrativa procedurer 
122 Planen implementerades genom tre årliga arbetsprogram. En "prioritetstidtabell" för 1993 
specifierades i planen. 
123 Prioriteterna och arbetsprogrammet för 1994 och 1995 utarbetades av GD XXIII och godkändes av 
Ledningskommittén. 
124 Medlen utbetalades genom fem olika mekanismer: 
a offentlig infordran av anbud (publicerade i Europeiska gemenskapens tidning) för 100% 
finansierade aktiviteter. Totalt 15 projekt finansierades genom denna mekanism (7 stycken 
1994, 4 stycken 1994) och representerade anslag på totalt 3,68 miljoner ECU. 
b offentlig infordran av förslag (publicerad i Europeiska gemenskapens tidning) för 
samfinansierade aktiviteter (samfinansierade upp till maximalt 60%). Totalt samfinansierades 74 
förslag (35 stycken 1993, 23 stycken 1994,16 stycken 1995) och representerar anslag på totalt 
8,45 miljoner ECU. 
c 25 samfinansierade projekt stöddes via GD XXIII :s Subventioneringskommitté, dvs utan en 
konkurrerande process (14 stycken 1993, 7 stycken 1994 och 4 stycken 1995) och 
representerar anslag på totalt 1,43 miljoner ECU. 
d 73 direkta kontrakt av vilka 43 var för utveckling av gemenskapens statistik (2 stycken 1993, 20 
stycken 1994 och 51 stycken 1995) och representerar anslag på totalt 5,95 miljoner ECU av 
vilka 84% gick till medlemsländer. 
e och begränsade urvalsprocedurer användes i fem fall (två pilotprojekt och tre konferenser) vilka 
uppgick till 251000 ECU. 
4.2 - Bedömning av befintliga arrangemang 
125 Vår bedömning baseras på en skrivbordsanalys av procedurerna och på personalstatistik; på belägg 
som samlats in genom fallstudier och granskning av projektfiler; samt på resultat från våra intervjuer 
med Turismenhetens personal, medlemmar från Ledningskommittén och Rådgivande kommittén. Vi 
har även granskat de flesta sammanträdesprotokoll från dessa kommittéer. 
Förhållanden till externa organ 
126 Kontakterna med resebranschen har inte varit tillräckligt starka. De huvudsakliga icke-statliga 
kontakterna var med föreningar och påtrycksgrupper av olika slag samt med konsulter. 
127 Enheten tycks inte ha någon klar och operativ vision av nuvarande "marknadsplacering" i förhållande 
till konkurrerande och kompletterande leverantörer som t ex ; nationella turistorgan, viktiga 
internationella föreningar (som t ex ETC, I ATA, WTTC, WTO), intern konkurrens och kompletterande 
leverantörer som GD I, GD VIII och andra EU-direktorat. 
Slutlig rapport-V2.0 
Original text in English 
25 
&' 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER # 
Administrativa arrangemang och procedurer 
128 Administrativa arrangemang och procedurer vara svaga i början av genomförandeperioden, men har 
förbättrats avsevärt under 1994 och 1995. 
129 Personalen är klart engagerad och arbetar hårt. Personalen är överhopad med administrativa uppgifter 
och effektiviteten är inte alltid uppenbar. Balansen mellan kvalitetsarbete (projektförberedelse, 
studiebesök, kontakt med entreprenörer osv) och administrativa uppgifter är inte bra. 
130 Kommunikationslinjerna vid GD XXIII är långa, procedurmässiga och långsamma och det är även 
beslutsprocessen. 
131 Trots att personalens motivation är ganska låg visar medarbetarna en exemplarisk 
återhämtningsförmåga. Personalens låga anda kan förklaras delvis av de faktorer som beskrivs ovan 
(administrativ arbetsbörda, långa kommunikationskedjor osv), men även av den negativa påverkan på 
enheten från påståendena angående ledningen som har fläckat dess anseende och image. 
132 Vi observerade att enheten utförde avsevärda mängder administrativt arbete. Enheten uppskattas 
erhålla omkring 100 externa brev per vecka. Telefonsamtal kommer in "hela tiden". Parlamentariska 
frågor kommer regelbundet in, vanligtvis med snäv deadline. Många dokument måste översättas och 
ofta formatteras om p g a konflikt kring programvaran mellan översättningsavdelningen i Luxemburg 
och GD XXIII. 
133 Vi har även identifierat följande brister inom personalområdet: 
a hög personalomsättning 
b låg procent av "turistexperter" och allmänt otillräcklig turismkunskap 
c otillräcklig utbildning (t ex inom områden för ekonomisk- och projektledning) 
d underbemanning i den ekonomiska administrationen 
e för många tillfälligt anställda: det tar tid att handleda dem om de skall användas effektivt. 
134 Med tanke på enhetens begränsade personalresurser var det oklokt att implementera planen genom 
att finansiera ett så stort antal projekt och studier (främst genom offentlig infordran av förslag) p g a 
den stora administrativa börda som antyds genom det tillvägagångssätt som åskådliggörs i tabell 4.1 
och som ger en analys av resultaten av de olika förslagsinfordringarna som publicerats i Europeiska 
gemenskapens tidning. 
Tabell 4.1 Projekturval. Infordran av förslag (delfinansierade projekt) 
1993 Steg 1 
Formella villkor 
368 
(86 underkänns) Steg 2 
Utgallring 
utvärdering 
282 
(158 underkänns) Steg 3 
Djupgående 
124 
(63 underkänns) Slutligt val 
61 på slutlista 
33 utvalda 
1994 281 
(28 underkänns) 253 
(139 underkänns) 114 
(93 underkänns) 21 utvalda 
1995 288 
(39 underkänns) 249 
(130 underkänns) 119 
(72 underkänns) 47 på slutlista 
15 utvalda 
26 Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
G l 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER «» 
135 En orsak till de negativa effekterna har varit få anställda och dåliga rutiner vilket medförde att kvaliteten 
på ett antal utvalda förslag var dåligt, till exempel utan klara målsättningar, utan en stark projektgrupp 
eller med mycket begränsade innovativa aspeker. De projekt som valdes efter 1995 års infordran av 
anbud och förslag visar en avsevärd förbättring i kvalitet och förväntningarna på bra resultat är höga. 
136 Direktiven för infordran av förslag och anbud för 1993 och 1994 var mycket svaga och oklara. Särskilt 
resultat (utdelning) och varaktighetskrav täcktes inte på ett tillfredställande sätt. Nuvarande kontrakt 
har förbättrats avsevärt vad gäller resultat, men dessa skulle kunna vara exaktare i fråga om mätbara 
indikatorer, t ex genom att ange hur stort antal deltagare man siktar på vid seminarier och konferenser. 
Leverantörer måste, så vitt möjligt, ange alla resultat och mål som identifierats i kontraktet i deras 
slutrapport. 
137 Vi inser att i vissa fall valdes förslagen av "politiska skäl", dvs för att uppnå en "rättvis" distribution av 
de tillgängliga medlen bland medlemsländer. Effektivare mekanismer för att uppnå denna målsättning 
bör utformas. 
138 Som fallstudien som undersöker urvalet av entreprenörer för turism- och miljöprojekt 1995 visar har de 
procedurer som används förbättrats signifikant. Förbättrade procedurer och formulär har 
introducerats, inklusive lägesrapport och en interim utvärdering av enheten vid interimrapportstadiet. 
Utvärderingsproceduren (som beskrivs i ett internt förklarande meddelande om 
utvärderingsproceduren) har nu en bra struktur. 
139 Men ett flertal områden är fortfarande oklara: 
a om och hur hänsyn tas till en politisk och geografisk blandning på detta tidiga stadium 
b konsultation med andra GD om de föreslagna projekten före det slutliga urvalet 
140 Vi var verkligen oroade över det faktum att utvärdering och gallring av projekt sker utan engagemang 
från ämbetsmän och experter som inte hör till GD XXIII före det slutliga urvalet. Även om vi förstår att 
detta är vanligt inom kommissionen, anser vi att det är olämpligt. 
141 Fram till 1995 definierades inte mätbara prestandaindikatorer systematiskt vid starten (t ex som en del 
av entreprenörens kontrakt). Utan objektiva åtgärder är det svårt både för entreprenörer och 
utvärderare att mäta utvecklingen mot förväntningarna. 
142 Ekonomisk styrning var dålig under de första åren av genomförandet, men har förbättrats sedan dess. 
Den behöver fortfarande stärkas. Dålig prestanda inom ekonomisk styrning berodde inte bara på 
misskötsel av högre tjänstemän (som avskedades 1995) utan även på grund av bristfälliga system 
(som t ex dålig användning av informationsteknologi), bristfällig personalutbildning och otillräcklig 
personal (bara en person i grad B under största delen av planens genomförande). 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
27 
C>1 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER • 
4.3 - Rekommendationer 
Förhållande till externa organ 
143 Planens effektivitet kan höjas genom att: 
a förbättra partnerskap med medlemsländerna. Enheten kan lägga fram flera förslag till 
medlemmarna i Ledningskommittén och få med denna fråga på programmet vid kommande 
sammanträden 
b uppmuntra en proaktiv roll hos de olika kommittéerna för att med stöd av experter identifiera 
projekt (innovativa, transeuropeiska, väl finansierade osv) 
c förbättra konsultationsmekanismer inom branschen, t ex genom att sätta upp ad-hoc-
arbetsgrupper 
d öka engagemanget från nationella turistorgan 
e involvera andra generaldirektorat i urvalsprocessen innan det slutliga valet görs av GD XXIII 
f involvera oberoende och externa experter i urvalsprocessen (en möjlighet är att varje 
medlemsland nominerar en eller två experter som kan inkallas för att granska förslag som 
lämnas in av eventuella entreprenörer från andra medlemsländer). 
144 Allmänt sett finns ett behov att utöka deltagamivån av relevanta intressenter/partner (både privata och 
allmänna) för att vidga ägarskap och engagemang. 
145 Kommittéerna (Lednings- Rådgivande- och Konsultativa) kan bli de huvudsakliga förmedlarna för 
spridning av resultaten av de aktiviteter som finansieras och utförs av enheten. 
146 Dessa kommittéer kan även användas till att hjälpa turismenheten att identifiera behov (t ex möjliga 
pilotprojekt) och se till att EU-finansiering inte kopierar befintliga initiativ. Oberoende experter kan ha 
en liknande roll. 
147 GD XXIII har varit mycket aktiv inom området för samarbete inom kommissionen. Samordningen med 
andra GD är mycket viktig roll för enheten och måste ges större tonvikt. Enheten bör försöka att sätta 
standarden inom detta område. Denna roll har flera aspekter, som t ex att föra in turism inom andra 
EU-programs intressesfärer och informera turismens intressenter (både privata och allmänna) om den 
utveckling som sker i kommisionen. 
Personal 
148 På personalområdet bör förbättrande aktiviteter övervägas: 
a att minska personalomsättningen 
b att förbättra den interna kunskapen om teknisk turism, t ex genom överflyttning från NTO och 
förbättra tillhandahållande av utbildning 
c att ge mycket mer personalutbildning (på alla nivåer) 
d att granska den befintliga informationsteknologin. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
28 
Gij 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM jUà 
SLUTLIG RAPPORT fUF 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER 
Administrativa arrangemang och procedurer 
149 För att etablera administrativa normer bör enheten granska sina administrativa arrangemang för att 
specificera flera prestandaindikatorer och -mål. Till exempel: varje externt brev bör bekräftas (per fax, 
telefon eller brev) inom fem dagar och erhålla ett svar inom t ex 15 arbetsdagar (om det är realistiskt). 
150 Det finns ett behov att granska interna procedurer för att frigöra tid för att förbereda, övervaka och följa 
upp projekt. Personalen tycks använda oproportionerligt mycket tid på icke-produktiv pappersexercis. 
151 Det finns ett behov att stärka granskning och utvärdering av projekt och mer allmänt att utforma och 
införa enkla, men effektiva rutiner som utformats från början snarare än appliceras efteråt. Fler 
studiebesök bör också göras. Övervakning och utvärderingsrutiner bör granskas längs följande linjer 
även om vi inser att vissa element redan håller på att utvecklas: 
a att införa enkla procedurer för att övervaka och utvärdera aktiviteterna när de genomförs 
(pågående övervakning och utvärdering) 
b att sätta upp ad-hoc-arbetsgrupper för att förbereda, styra och utvärdera aktiviteter. Dessa 
grupper borde inkludera ett litet antal godkända experter på fältet och representanter för de 
privata och allmänna partner som är direkt engagerade 
c att beställa en interimutvärdering halvvägs i planen för att ta lärdom, vidta korrigerande 
åtgärder och informera för förberedelser av kommande aktiviteter 
d att uppnå ett större engagemang från GD XXIII omger stöd till och analyserar (i en anda av 
partnerskap) entreprenörernas verksamhet. Detta kräver fler besök hos entreprenörerna, 
närvaro vid viktiga evenemang (t ex konferenser, workshops) och systematisk uppföljning 
e långsiktig uppföljning av avslutade projekt bör göras genom studiebesök eller uppföljning per 
telefon. Viktiga aspekter som bör täckas inkluderar: varaktighet, resultat, kommersialisering och 
spriding av resultaten 
f enheten bör överväga att utnyttja erfarenheter från andra GD och program, särskilt inom 
områden för övervakning och utvärdering, överväga att anta de bästa tillämpningarna från 
andra av kommissionens generaldirektorat. T ex GD I och GD VIII har standardiserat sitt 
tillvägagångssätt för projektutformning och använder ett så kallat "logiskt ramverk" i sitt 
tillvägagångssätt, fullständigt dokumenterat av kommisssionen och används vid utbildning inte 
bara av EC-personal, utan även av deras partner som t ex konsulter. Användning av detta 
ramverk ger ett standardiserat format och en checklista där projektutformning, implementering 
och utvärderingscykel faller naturligt 
g en kopia av alla övervaknings- och utvärderingsformulär som framställts för aktiviteteten skall 
arkiveras centralt och analyseras regelbundet (t ex var sjätte månad). En kort 
sammanfattningsrapport som sammanför de viktigaste lärdomarna skall framställas och 
cirkuleras inom GD XXIII och andra direktorat. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
29 
k S" 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER # 
152 Aktiviteter bör också övervägas för att se till att en adekvat spridning/distribution av projektets resultat 
sker. Alternativen inkluderar: 
a anslå resurser inom projektets budget på förberedelse/urvalsstadiet (vi har förstått att detta 
gjordes 1995) 
b att i gällande fall den slutliga utbetalningen görs på villkor att en publicerbar framställning av 
resultaten görs i en publikation som uttryckligen specificeras som resultat i kontraktet. 
153 En noggrann och fortgående förregistreringsprocess för alla entreprenörer, som täcker viss 
grundläggande information kunde ha förhindrat vissa problem som uppstått genom "spök"-företag 
och skulle ha backats upp vid eventuell påföljande rättstvist och andra problem. En möjlighet är att ha 
ett system där entreprenörer regelbundet bekräftar (t ex årligen) sitt intresse av att finnas med på listan 
och om ingen bekräftelse sker stryks de automatiskt. 
154 Alla projekt med mediaresultat (disketter, CD, video, annat) bör ha dem separat utvärderade av en 
lämplig blandning av teknisk- och fackpersonal. Några av de befintliga resultaten, som var väsentliga 
för projekt undersöktes (i vår vetskap) inte. 
155 Några resultat är i icke-standardiserat format. GD XXIII bör specificera formatet för resultaten t ex i en 
kopia av alla videor in VHS-format, disketter i PC-format om inte annat anges. 
156 Andra förbättrande aktiviteter som enheten bör överväga är: 
a att minska antalet projekt och studier som finansieras för att öka deras påverkan och begränsa 
administrationen 
b att granska proceduren för "infordran av förslag" för att minska den administrativa bördan och 
maximera procedurens effektivitet 
c att öka proportionen sammanträden som organiseras kring ett tema eller en teknisk fråga samt 
drastiskt minska antalet formella sammanträden som ofta karaktäriseras av passivitet från 
åhörarna 
d att ge ut ett informationsblad eller liknande (möjligen också på Internet) för att presentera 
Turismenhetens aktiviteter. 
157 Aktivitetet bör tas för att förbättra det interna informationssystemet (som projektdatabas) så mer 
ledningsinformation framställs till stöd för personal samt övervägande av systematisk och allmän 
användning av e-post t ex för att förbättra kommunikation inom GD och även med andra GD. 
158 Enheten bör ges mer självstyre inom flera enbart operativa områden som styrning av budgeten för 
missioner. Enheten skall snabbt och flexibelt kunna reagera till behoven för ett projekts genomförande 
(studiebesök, deltagande i praktiska workshop osv) inom en överenskommen budgets strikta gränser. 
Det skall naturligtvis inte göra enheten mindre ansvarig eller öppen, utan helt enkelt effektivare. 
Slutlig rapport • V2.0 
Original text in English 
30 
&t 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 4 - ADMINISTRATIVA OCH OPERATIVA ASPEKTER O 
Diverse 
159 Val av tidpunkt. Planens årliga cykel hade en negativ påverkan på de utvalda projektens kvalitet och på 
deras genomförande. En längre tidsrymd krävs verkligen (t ex tre år) och projekten bör ta hänsyn till 
branschens särskilda säsongsfaktorer. 
160 Samfinansieringsfrågor. Det finns ett antal frågor som relaterar till samfinansiering som måste tas upp. 
EU:s maximala bidragsnivå på 60% bör granskas och om möjligt göras flexiblare. Andra frågor gäller t 
ex hur man kontrollerar att bidrag från andra finansieringskällor är verkliga och hur man undviker 
finansiering av projekt som redan har påbörjats eller till och med avslutats. 
161 EG-logogram. Den ständiga användningen av EG-logon bör regleras: bara bra projekt bör få använda 
EG-logon. Registreringsfrågor bör klargöras och lösas. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
31 
6? 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 4jk 
SLUTLIG RAPPORT f||F 
AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER 
AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER 
5.1 - Metoder 
162 För att erhålla en bedömning från entreprenörer för de huvudsakliga aspekterna av genomförande av 
projekt (och studier) skickade vi ett kort frågeformulär till 77 entreprenörer för projekten från 1993 och 
1994. Denna undersökning täcker följande aspekter: 
a projektbeskrivning 
b uppnådda målsättningar 
c genomförande av projek 
d bedömning av olika aspekter av projektets genomförande 
e lärdomar, rekommendationer, förslag och bästa tillämpning. 
163 Den proforma som användes anges i bilaga IV. Observera att i detta avsnitt täcker termen "projekt" 
både projekt och studier som finansieras inom planen. 
164 Trots att vi informerade entreprenörerna om att deras enskilda svar kommer att förbli privat och 
konfidentiellt för Price Waterhouse och bara att läggas ihop före diskussion med GD XXIII anser vi att 
det finns en partiskhet i den övergripande bedömningen av projektet (tabeller 5.1 och 5.2 nedan) p g a 
frågornas egenbedömningskaraktär. För att avhjälpa detta har vi behandlat vissa svar med 
försiktighet. Men vi anser inte att partiskheten har ett signifikant inflytande på andra aspekter i 
undersökningen som t ex bedömningen av olika aspekter av projektgenomförande. 
5.2 - Analys 
165 Vi skickade ut 77 frågeformulär och erhöll 47 svar och uppnådde därmed en svarsfrekvens på 61%. 
Antalet meningsfulla svar varierade mellan olika frågor, men representativt var mellan 42 och 36 
meningsfulla svar. 
Grad av uppnådda målsättningar 
166 Vi bad entreprenörerna gradera till vilken grad de uppnått projektets målsättningar. Över hälften av 
entreprenörerna ansåg att de hade varit mycket framgångsrika i att uppnå projektets målsättningar, 
men en tredjedel av dem svarade att de hade varit ganska framgångsrika. Totalt 85% av de svarande 
ansåg att de hade varit framgångsrika i att uppnå aktivitetens huvudsakliga målsättning, Det finns 
ingen markant skillnad mellan 1993 och 1994 års projekt. Tabell 5.1 nedan sammanfattar resultaten. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
32 
G>'6 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER «» 
Tabell 5.1 - Grad av uppnådda målsättningar 
1993 
Antal meningsfulla 
svar: 19 
1994 
Antal meningsfulla 
svar: 23 Inte alls Inte särskilt Ganska 
framgångs- framgångs- framgångs­
rik rik rik 
0 0 7 Mycket 
framgångs­
rik 
9 
12 Blandat Inte relevant 
eller inget svar 
Totalt antal 
meningsfulla 
svar: 42 2 
(5%) 15 
(36%) 21 
(50%) 3 
(7%) 1 
(2%) 
Ekonomiskt bidrag: Vad skulle ha hänt om inte planen finansierats av EU 
167 För att göra en bedömning av planens ekonomiska bidrag frågade vi entreprenörer vad som skulle ha 
hänt utan EU-finansiering. Majoriteten av de svarande (59%) anser att EG-finansiering har varit ett 
tillskott dvs projektet skulle inte blivit av utan planen, men 36% ansåg att projektet skulle utförts ändå 
eller i mindre skala. 
Projekgenomförande 
168 Vi bad även entreprenörer att bedöma olika aspekter av projektets genomförande och att ge en 
övergripande bedömning av projektets genomförande. Tabell 5.2 och 5.3 nedan ger de resultat som 
erhölls. 
Tabell 5.2 - Övergripande bedömning av projektgenomförande 
1993 
Antal meningsfulla 
svar: 19 Dålig elier 
mycket 
dålig 
2 
(10%) Genom 
-snittlig 
4 
(21%) Bra 
7 
(37%) Mycket 
6 
(32%) Vet inte 
bra Inte relevant 
eller inget svar 
1994 
Antal meningsfulla 
svar: 23 15 7 1 
(65%) (31%) (4%) 
Totalt antal 
meningsfulla 
svar: 42 2 4 22 13 1 
(5%) (10%) (52%) (31%) (2%) 
169. Tabell 5.2 anger att 83% av de svarande anser att projektgenomförandet har varit bra eller mycket bra. 
Denna positiva bedömning är inte förvånande eftersom entreprenörerna i själva verket till stor del 
bedömer kvaliteten på sitt eget arbete. När de ombads att bedöma projektgenomförandets olika delar 
skildrar entreprenörernas svar en mycket mindre rosig bild av situationen, som kan ses i tabell 5.3. 
33 Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
6r 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER «» 
170 
(1) 
(?) 
(3) Antal "missnöjda"** 
entreprenörer 
(antal svar) 
6 
5 
3 
16 
10 
15 
13 
9 
12 
11 
7 
9 Tabell 5.3 - Bedöming av projektgenomförande* 
Indikatorer 
A - Planering & förberedelse 
A1 - Målsättningarnas klarhet 
A2 - Projektutformningens kvalitet 
A3 - Effektiviteten hos projekt-deltagarna 
i förberedelse och planering 
B - Spridning 
B1 - Uppföljning efter projektets slut 
B2 - Spridning av huvudsakliga resultat 
C - Ledning av turismenhetens personal 
C1 - Finansiell och administrativ 
övervakning från turismenhetens personal 
C2 - Den totala effektiviteten 
hos turismenhetens personal 
C3 - Respons hos turismenhetens personal 
D - Samordning 
D1 - Kvalitet på dialog mellan turismenhetens 
personä och andra partner 
D2 - Samordning med andra EU-
departement och icke-EU-representanter 
* Flera svar möjliga 
** Mätt genom totalt antal svar i tre kategorier: genomsnittlig, dålig och mycket dålig 
Tabell 5.3 ovan anger ett antal brister, svagheter och områden för förbättringar. De huvudsakliga 
bristerna/svagheterna vid projektgenomförande märks inom följande områden: 
Effektiviteten hos projekdeltagarna i förberedelser och planering: 38% av entreprenörer hade problem 
på detta område 
Spridning och uppföljning: Dessa områden uppfattas klart som de svagaste aspekterna av 
projektgenomförande; omkring en tredjedel av entreprenörerna anser att uppföljningen efter projektets 
slut och spridning av resultaten-inte har varit tillfredställande. 
Ledning av turismenhetens personal: Över en fjärdedel av de svarande var inte nöjda med kvaliteten 
på finansiell och adminstrativ övervakning och personalens respons. Som % av antal 
meningsfulla svar 
14% 
12% 
7% 
38% 
24% 
36% 
31% 
21% 
29% 
21% 
26% 
17% 
21% 
19% 
34 Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
•?c> 
UTVÄRDERING AV HANDLINGSPUN FÖR ATT FRÄMJA TURISM 
SLUTLIG RAPPORT 
AVSNITT 5 - BEDÖMNING FRÄN ENTREPRENÖRER «» 
5.3 - Lärdomar, rekommendationer, förslag och bastå tillämpning 
171 Ett antal lärdomar/rekommendationer/förslag gjordes av entreprenörerna som svarade på 
undersökningen. 
Övervakning och utvärdering 
172 Det är viktigt att stärka kommunikation mellan enheten, projektsamordnare och de andra 
projektintressenterna. Särskilt under projektets förberedelse/planeringsfas behövs mer samarbete 
mellan enheten och entreprenörerna behövs också. 
173 Det finns ett behov av mer utbyte av information om (tidigare, nuvarande) projekt inom liknande 
interventionsområden. 
174 GD XXIII bör närmare övervaka den finansierade projekten. Det finns även ett behov av fler kontakter 
(som t ex studiebesök) från enhetens tjänstemän. 
175 Indikatorer för prestationer och mål skall spécifieras (och kvanitifieras så mycket som möjligt) i början 
av ett projekt. 
176 De procedurer som GD XXIII följer bör effektiviseras och förenklas. Särskilt beslutsprocessen måste 
göras effektivare. 
177 Steg måste tas för att förbättra responsen hos GD XXIII:s personal. 
Uppföljning och spridning av resultat 
178 Förslag gjordes för att förbättra spridningen av resultaten: 
a att cirkulera de huvudsakliga resultaten till alla entreprenörer 
b att i projektets budget anslå en summa för spridning och distribution av nyckelresultat 
c att när det är relevant inkludera ett element för marknadsföring av projektresultaten i budgeten. 
179 Mer hänsyn bör ges till aktiviteternas varaktighet. 
Slutlig rapport - V2.0 
Original text in English 
35 
7/ 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM M\± 
APPENDIX I - DESCRIPTIVE STATISTICS OF ACTIONS fP 
This appendix contains the database of the actions implemented under the Plan. 
Key for Classification of Actions bv Tvoe 
1 = Improving knowledge (includes statistics, studies and consultation) 
2 = Staggering holidays 
31 = Transnational 
32 = Technology 
33 = PECO (Eastern and Central European Countries) 
4 = Tourists as consumers 
5 = Cultural tourism 
6 = Tourism and environment 
7 = Rural tourism 
8 = Social tourism 
9 = Youth tourism 
10 = Training 
11 = Promotion 
Final Report - V2.0 
-?i 
APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
TOURISM AC" 
Contract Number 
93 180001 
93 530001 
93 540004 
93 540007 
93 540009 
93 540010 
93 540012 
93 540013 
93 540014 
93 540015 
93 540017 
93 540018 
93 540019 
93 540020 
93 540021 
93 540022 
93 540023 
93 540024 
93 540027 
93 540028 
93 540029 
93 540030 
93 540031 
93 540032 
93 540035 
93 540036 
93 540037 
93 540039 
93540040 
93 540041 
93 540043 
93 540044 
93 540045 
93 540046 
93 540047 
93 540048 
93 540054 
93 540055 
93 540056 
93 540058 
93 540059 
93 540060 
93 540062 
93 540063 
93 540064 
93 540066 
93 540068 
93 540069 
93 540071 
93 540072 
93 540076 
93 540077 
93 540079 
93 540080 
93 540081 
No projects 93: 
Total 1993: 
Mean value 93: 
Maximum 93: 
Minimum 93: TON PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 
Main Contractor 
Delvico Bates 
GIAT 
Forum Dello Svilluppo 
FIPE 
AA-Automobile Association 
International Interactive Multimedia 
GSI Transport Tourism 
Regione Toscana 
GEIST 
Club des Eurométropoles 
TIRS Initial 
Btfcfy«t 
tëôùi 
999628 
697800 
23250 
50000 
99000 
120000 
213200 
200000 Typ» 
of 
Action 
11 
1 
1 
33 
32 
32 
32 
32 
244635 i 32 
130000; 31 
102300 j 32 
Chambre Régionale de Commerce Rhône-Alpes j 96000 i 31 
AGTE 
CISET 
Province of North-Holland 
Instituto Geogråfico Nacional (IGN/CNIG) 
Wexford County Council 
Regione Emilia-Romagna 
Conselleria de Cul tura, Educacio, i esports 1140001 32 
61980 '• 5 
70000j 5 
60606] 5 
63600J 5 
460751 5 
I 900001 5 
EETAA - Hellenic Agency i 136445. 5 
Preseli Pembrokeshire 
Universität Oldenburg 
Interface 292751 5 
61000 5 
36000! 5 
Naturfreunde Landesberband Saarland 46000 5 
RED- Ruralité Environnement Dévelopement 
Royal National Institute for the Blind 
Landkreis Eisleben 
Ministero del Toifismo e dello Spettacolo 
Gruppo Clas 49659, 5 
47586, 5 
102000, ~é" 
48000 5 
105000 5 
System TV 160000 3 
CEPFAR ! 15000 31 
Fyn Tour j 9840; 5 
Eurogites i 34278 31 
ETAG 10200 1 
L & R Leisure PLC 220000 33 
AIT/FIA 11400 1 
Contour 49000 i 
Mobility International , 60000 8 
Bates & Wacker 42100 1 
Directora General de Turismo 150000 1 
Mobility International 50000 8 
Associano Nacional de Jovens 10189 9 
ETEN 1 100800 10 
TURINFORM 154890 32 
Frosti du Limousin 32000 33 
DGF - Deutsche Gesellschaft fur Freizeit 20000 1 
EFCO 120000 7 
TV5 198000 5 
ITE 200000 3 
ETEN 2 95750 10 
FEG 
CETOS 
Agrupacion de Asesores 20000 12 
65000 8 
199620 1 
Mouvement 110258 1 
HTL Conseil ' 381550 6 
55: 55 
6663, 'OOOECU 
121144! ECU 
9996281 ECU 
98401 ECU 
-}* 
APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
TOURISM AC1 
Contract Number 
1994 
94 540011 
94 540018 
94 540019 
94 540023 
94 540024 
94 540025 
94 540026 
94 540027 
94 540028 
94 540029 
94 540031 
94 540032 
94 540033 
94 540034 
94 540035 
94 540036 
94 540037 
94 540039 
94 540043 
94 540044 
94 540045 
94 540046 
94 540047 
94 540048 
94 540049 
94 540050 
94 540051 
94 540053 j 
94 540054 
94 540064 
94 540065 
94 540067 
94 540075 
94 540077 
94 900107 
94 900118 
94 900120 
No projects 94: 
Total 1994: 
Mean value 94: 
Maximum 94: 
Minimum 94: TON PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 
MalrtCôtttfactpr, i . .ri. .: mi _ ummi 
Greek National Tourist Organisation (conference! 
Earthwatch Europe 
World Systems Europe 
Gemeinnutziger Verein zur Forderung der Region Sandl unteres Muhlviertl 
Naturfreunde Saarland Projekt Sanfter Tourismus 
SYGNAA/S 
FOTVE/FECTO - Fédération des Offices du Tourisme des Villes Européennes 
Royal National Institute for the Blind (RNIB) 
BC Brandenburg-Consult GmbH 
Universitet Oldenburg/FB3 Forschungsstelle Niedersachsische - Nausa 
Baltic Tourism Cooperation 
Il Quartettone 
Fodén Fyn Tour 
Arthur Andersen SA 
Horwath Axe Consultants-Tourisme Hôtellerie Loisirs 
Movimento Consumatori 
CTS Centra Turistico Studentesco e Giovanile 
Conference Etalement des Vacances 
Gruppo Clas 
Greta du Golfe 
Lancashire Enterprises 
Universidad de Deusto-Bilbao • Inst. de Estudios de Ocio 
Fondo Iberico para la Conservaciôn de la Naturaleza 
ITD-lnstitute of Tourism and Services economics 
Hjoerring Business College 
EMI-Effective Management International 
Consorzio Civita 
(ARIFOC) Association Réunionaise Interprofessionelle pour l'Insertion et la Formation Continue 
Centre Méditérannéen d'Environnement d'Athènes 
ETOA - European Tour Operators Association 
AFI Alpenforschunginstitut 
Ministère de l'Equipement, Transports et Tourisme 
Atlas (Tilburg University) 
Concorde Travel 
Rita de Landtsheer 
European Travel Commission (ETC-CET) 
Agence Européenne pour la Culture - AEC (UNESCO) 
37 
4330 
117030 
392600 
11100 r,,nW*' 
8tKty*t' 
„ tëéUi 
43200 
50000 
249233 
59694 
94995 
79175 
195000 
71587 
99610 
183300 
129000 
64031 
49800 
392600 
333000 
160610 
167615 
50963 
167000 
146830 
62500 
120000 
127000 
115000 
195200 
78995 
176872 
134416 
102000 
30187 
104040 
63553 
50000 
11100 
71000 
50000 
51000 ...Type 
0f 
Action 
1 
1 
6 
1 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
1 
1 
4 
9 
2 
5 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
11 
1 
1 
33 
33 
2! 
9I 
5! i 
! 37 
•OOOECU i i 
ECU 
ECU t i 
t 
ECU ! ! 
7 4 
APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
TOURISM AC" 
Contract Number 
::iK£:*:£2;& 
:'' :ikt:'yy':::i^M]yiy:^il 
••:••••&•::-mw<-- ••••; 
illillll 
95530001 
95530002 
95530003 
95530004 
95530005 
95530006 
95530008 
95530009 
95530010 
95530011 
95530012 
95530013 
95530014 
95530015 
95530016 
95530017 
95530018 
95530019 
95540013 
95540014 
95540015 
95540016 
95540017 
95540018 
95540019 
95540027 
95540028 
95540030 
95540031 
95540032 
95540033 
95540034 
95540035 
95540037 
95540038 
95540039 
95540040 
95540041 
95540042 
95540043 
95540044 
95540045 
95540046 
95540047 
95540048 
95540049 
95540050 
95540054 
95540055 
95540056 
95540057 
95540058 
95540059 
9554006 
95540060 
95540061 
95540062 
95540063 
95540065 
95540066 
95540067 
95540068 
95540069 
95540070 
95540072 
95540075 
95540076 
95540079 
95540080 
No projocts 95; 
Total 1995: 
Moan valuo 95: 
Maximum 95: 
Minimum 95: TON PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 
ittsä;*:'^ :;:;:s;:::;&^ »m: ?-i m±:m-> ••• ::MSS> vm 
yyiyi\::>:m^%i:i:' • yym:''y, \:y>mm:+mwMW& .--\ .••>:< ' V :.:'••::• 
österreichisch Werbung (A) 
Statistics Finland (FIN) 
Ministère Equipement, Transports et Tourisme (F) 
The Stat. Bureau of Iceland (IS) 
Inst. Nacional de Estadlstica (E) 
Inst. National de Statistiques (B) 
Stat. Norway (N) 
Danmarks Statistik (DK) 
Stat. Sweden (S) 
Stat. Portugal (P) 
Central Statistical Office - CSO (UK1 
Istitutö Naz. di Stat. (\) 
Centraal Bureau Voor de Stat. (NL) 
ETI (L) 
Central Statistical Office - CSO (IRL) 
Stat. Bundesamt (D) 
Gruppo Clas (I) 
Nat. Stat. Service of Greece (GR) 
AFI Alpenforschunginstitut 
Gugg & Partner 
Delvico Bates 
Ministry of Communications 
Nortra 
Arthur Andersen 
Office Natinal du Tourisme 
Grand Prix - 2e meeting of jury 
Grand Prix - 2e meeting of jury 
HTL Conseil 
Österr. Stat. Zent. (A) 
Inst.Nat. de Stat. (B) 
Inst.Nat. de Stat. (D) 
InsLNat. de Stat. (DK) 
Min. Eq. Transp. & Tourism :;seöÄJijwp 
•••'•'::;'::'>:v.::::v::::: 
40000 
40000 
120000 
40000 
120000 
70000 
40000 
70000 
40000 
70000 
120000 
120000 
70000 
20000 
70000 
120000 
259700 
70000 
27900 
205000 
499628 
7500 
9500 :;S-TVrii»:'-': 
l&KOÏ&S 
Action 
.". 
ïmm 
1 
1 ; 
1j 
1 
1 
1 -
1i 
1 ; 
1 i 
1 i 
1; 
i| 
i| 
1l 
1 
1 
il 
1 
1 
1 
"i 
1 ; 
1 i 
66742 ! 1 j 
7500 
22100 
12000 
146450 
130000 
130000 
230000 
130000 
230000 6! 
ei 
6i 
Inst.Nat. de Stat. (GR) 130000 \ 1 
InsLNat. de Stat. (IRL) j 1300001 1 
Inst.Nat. de Stat. (IS) 
Inst.Nat. de Stat. (I) 
InsLNat. de Stat. (L) - ETI 
Inst.Nat. de Stat. (NL) 
InsLNat. de Stat. (UK) 
Swedish Tourist Authority 
Inst.Nat. de Stat. (P) 
Inst.Nat. de Stat. (N) 
Min. Comercio y Turismo - Secretaria General de Turismo (E) 
InsLNat. de Stat. (IRL) 
Gruppo Clas 
Conférence "Livre Vert" du 12/12 - SCIC 
CTA Economie & Export Analysis 
Gemeente Budel 
OING Lumières de la Méditerranée 
Kienbaum Dev. Services 70000 
230000 
40000) 1 j 
130000! 1; 
230000 
130000 
130000 
70000 
230000 
130000 
500240 
84478 
238792 32 
38630 ! 32' 
1376701 32 | 
156486j 32 ! 
ASTER | 189390| 321 
WTTC 
Inst.Nat. de Stat. (FIN) 
AENA - Aeropuerto de Palma de Mallorca 
Nord Info GmbH 
MEWCAT - Milos European Women's Cooperation for the Advancement in Tourism 
St Andrews Tourism Management Group 6310001 6 i 
130000| 1! 
913801 6j 
60700 
178300 
195757 
The Tourism Company 127800 32 j 
6 
6 
6 
Mobility International j 30000 8 
University of Thessaly j 152971 
Azienda di Promozione Turistica del Mantovano 98552 
ARGE Sanfte Mobilitat 190000 
NIT 98749 
Messe Berlin (ITB) 99840 
BIT, Milano 
Watch TV 
Près. Consiglio Minis. Turismo 
Instituto Municipal de Formacion y Empleo (Ayuntamiento de Granada) 
69 
8764 
127015 
631000 
7500 66121 
40000 
60000 
163159 
•000 ECU 
ECU 
ECU 
ECU j 6 
6 
6 
i 
i I -?ç 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX II - CHECKLIST FOR INTERVIEWS OF KEY INFORMANTS 4» 
Final Report - V2.0 
~7é 
EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN PROGRAMME - CHECKLIST 
1 - Exposure to Tourism Action Plan 
PROMPTS: 
1.1- How familiar are you with the Tourism Action Plan programme? Please describe your exposure to 
Tourism Action Plan. 
1.2 - Please describe the objectives, the role of Tourism Action Plan as you perceive them? Did you 
perceive any significant change, evolution, trend? 
1.3 - If relevant, please describe your current involvement in area related to tourism policy. 
2 - Interface with Tourism Action Plan (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. Etc) 
PROMPTS: 
2.1 - Please describe the objectives of your programme and_compare them with Tourism Action Plan in 
terms of: 
- objectives, priorities 
- instruments (means, techniques used) 
- processes. 
2.2 - In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or 
work at cross-purposes with other programmes? 
2.3 - Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the 
activities undertaken by your programme. 
3 - Assessment of the Rationale of Tourism Action Plan: Does the Programme Make Sense? 
PROMPTS: 
3.1 - Are the activities and outputs of Tourism Action Plan consistent with its mandate and realistically 
linked to the attainment of objectives? 
3.2- To what extent are the objectives and mandate of Tourism Action Plan relevant (in the past, 
present, future)? 
3.3 - What should Tourism Action Plan's role and activities look like in the future (exercise of wishful 
thinking)? 
4 - Assessment of Impacts and Effects: What Has Happened As A Resuit of the Programme? 
PROMPTS : 
4.1 - What impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out Tourism 
Action Plan? 
4.2 - If relevant: do the (unintended ) negative effects outweigh the benefits of Tourism Action Plan? 
•7} 
4.3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 
5 - Achievement of Programme Objectives: Has the Programme Achieved What Was Expected? 
PROMPTS : 
5.1 - In what manner and to what extent were the appropriate objectives achieved as a result of 
Tourism Action Plan? 
5.2 - What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? 
See above 4.3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 
6 - Alternatives: Are There Better Wavs of Achieving the Results/Obiectives? 
PROMPTS : 
6.1 - Are there most cost-effective alternative programmes which might equally achieve the objectives? 
6.2 - Are there more cost-effective ways of delivering the existing programme? 
7 - Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 
7.1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to Tourism Action Plan staff? 
7.2 - Any best practices from other programmes to convey to Tourism Action Plan staff? 
8 - Overall Assessment 
8.1 - Main strengths of the Tourism Action Plan? 
8.2 - Main weaknesses/shortcomings of the TAP? 
8.3 - What should be done differently? 
TH 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX III - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY PW EXPERTS • 
Final Hc|)ort - V2.0 
•?i 
Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN 
Proforma for Assessment by Expert Consultant 
U Discussed with Project Official BEFORE completion • 
U Discussed with Project Offical AFTER completion 
LJ To be completed 
LJ Pending issue(s) i Status of Assessment 
Project Title 
Contractant(s) 
Contract Number 
Project Official 
Documentation Used for Evaluation 
U Call for Tender 
I I Proposal by Consultant 
LJ Contract 
Li...I Proposal Assessments by DGXXIII 
I I In-House Interim Evaluation 
U In-House Final Evaluation 
LJ Final Report 
I I Interim Report (only if final report not submitted) 
I I Other Evidence 
If other, please specify: 
P 
1 - Quality ni flnal-Settinp 
Score Comments 
(1-5) 
1.1- Clarity of objectives 
in call for tender 
1.2 - Quality of 
goal-setting in proposal 
1.3- Degree of innovation 
in the European context 
1.4 - Is the project 
transferable? 
1.5 - Overall quality of 
project design 
Subtotal j 
L I _j 
2 - Outputs of the Projects - Incidence of Effects 
i i 
i 
Score Comments j 
(1-5) ! 
| 
2.1 - Degree of achievement 
of objectives in terms of 
quantity j 
i 
2.2 - Degree of achievement j 
of objectives in terms of 
quality 
Subtotal 
2.3 - What if any are the X 
weaknesses of the project? 
2.4 - What if any are the X 
positive outcomes of the 
project? 
I I i 
"*/ 
3 - Final Report/Deliverable & Follow Up 
Score Comments 
(1-5) 
3.1 - Overall quality of 
final report (presentation, 
format) 
3.2 - Overall quality of 
final report/deliverable 
(contents) 
3.3 - Assessment of final 
deliverable in terms of 
distribution/dissemination( 
ie is the final deliverable 
of immediate use?) 
Subtotal 
I I 
<& 
4 - Compliance with Article 4 of the Council Decision (13 July 1992) 
Score Comments 
(1-5) 
4.1 - Cost-effectiveness 
4.2 - Impact on the 
Community tourist 
industry 
4.3 - Facilitate 
development of SMEs 
4.4 - Improve quality of 
tourist services 
4.5 - Encourage 
competition within EU 
4.6 - Increase 
competitiveness of EC 
tourist services 
i 
| 4.7 - Conducive to 
preserving and protecting 
the environment 
4.8 - Conducive to 
preserving and protecting 
the cultural heritage 
I __ _ _____ 
4.9 - Conducive to 
preserving and protecting 
integrity of local 
| populations 
4.10 - Conducive to 
improving the provision of 
j information and to the 
protection of tourists 
j Subtotal 
I I I I 
1h 
S - Overall Assessment of the Project 
Score Comments 
(1-5) 
Overall Assessment of the 
Project 
6 - Other Comments 
7 - Pending Issues. Questions. Queries 
% 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX IV - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY CONTRACTORS O 
Final Report - V2.0 
n' 
Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN 
Proforma for Assessment by Project Contractors 
Thank you very much for agreeing to help us in this important evaluation commissioned by the 
European Commission (DGXXIII). Please note that individual responses will remain strictly 
confidential to Price Waterhouse and no information about your assessment of individual 
projects will be provided to the European Commission. We will aggregate and analyse the 
results prior to reporting to the European Commission. 
If you consider that a question does not apply to your project, please say so. 
This document contains two sections: Section A - Project Description and 
Section B - Assessment by Contractor. Section B is made of three subsections: Achievement of 
Objectives; Project Implementation; Lessons, Recommendations, Suggestions, Best Practice. 
A - PROJECT DESCRIPTION 
A1 - Project Title 
A2 - Year started: 
A3 - Project Description (full description, maximum 10 lines) 
A4 - Principle contractor 
names, not acronyms): If consortium, please name all participating organisations (give full 
A5 - If project co-financed, please name other bodies involved in co-financing (give full names, 
not acronyms): 
A6 - Please name other stakeholders and project partners (ie excluding TOURISM ACTION PLAN 
and Other CO-financing bodies) Of the project - Stakeholders are groups and individuals that have an interest 
in the outcome of the project, such as: international agencies, national administrations, research institutes, consulting 
firms, project implementing agencies, andjntended beneficiaries. 
''$& 
A7 - State of advancement: I I Not started 
I I Abandoned 
I I Still ongoing but NOT delayed 
I I Still ongoing but delayed 
I I Completed and final report submitted 
I I Completed but no final report submitted 
U Other 
A8 - If project not started, abandoned or delayed, give reasons: 
A9 - If final report submitted, please give date of submission of the final report: 
MONTH: YEAR: 
A10 - If project completed but final report not submitted, give reason and expected date of 
submission: 
A11 - Type of Project: LJ Pilot Project 
I I Research Study 
I I Conference 
.1 I Publication 
D Other 
A12 - If other, please specify: 
A13 - Countries - Please give specific countries where the project is taking place : 
A14 - Please give other sources of funds (ie other than DGXXIII-TOURISM ACTION PLAN): 
A15 - COMMENTS - Please give any further comments on project description: 
n-
B - ASSESSMENT BY CONTRACTOR 
B1 - Achievement of Objectives (including impact) 
B1.1 - If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the project, the 
groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. 
B1.2 - Please specify the main initial objectives of the project, starting with the most important 
one: 
Objective 1 (most important): 
Objective 2: 
Objective 3: 
Other objectives, if any: 
B1.3 - Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box 
Attainment of 
Project Objectives 
Objective 1 (as 
defined above) 
Objective 2 (as 
defined above) 
Objective 3 (as 
defined above) 
Objective 4 (as 
defined above) 
Objective 5 (as 
defined above) 
Overall 
Assessment Not at all 
successful Not very 
successful Fairiy 
successful Very 
successful Do not 
know Not 
relevant 
B1.4 - Main Indicators of Achievement 
Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either 
quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): 
Indicator 1: 
Indicator 2: 
Indicator 3: 
Other indicators, if any: 
7* 
B1.5 - Degree of Achievement of Performance Indicators 
Please indicate the extent to which the performance indicators have been attained. 
Indicator of Achievement 
Indicator 1 (as defined 
above) 
Indicator 2 (as defined 
above) 
Indicator 3 (as defined 
above) 
Other: Target(s) Initially 
planned Actual outcome(s) 
at completion Reasons for differences from 
target 
! 
! 
.... ... i 
Benefits and Negative Effects Arising from the Project 
B1.6 - Please give the main benefits arising from the project: 
Benefit 1: 
I 
Benefit 2: 
Benefit 3: 
Other benefits, if any: 
B1.7 - If any, please give the main negative effects arising from the project: 
Negative effect 1 : 
Negative effect 2: 
Negative effect 3: 
Other negative effects, if any: 
B1.8 - What would have happened in the absence of TOURISM ACTION PLAN funding? 
I I The project would NOT have taken place 
I I The project would have taken place but LATER 
I I The project would have taken place but AT A SMALLER SCALE 
I I Don't know/no opinion 
U Other 
If other, please specify: 
H 
B1.9 - COMMENTS - Please give any further comments on achievement of objectives: 
B2 - Project Implementation 
Changes in Project Design 
B2.1 - Were there significant changes in project design such as changes in scope, objectives, 
target groups, approach? YES NO 
B2.2 - If yes, please specify: 
B2.3 - Please give the reasons for these changes in project design? 
Pelays 
B2.4 - Was the slatf of the project delayed? YES NO 
B2.5 - If yes: By how many months? MONTHS 
B2.6 - If yes: Reasons for these delays? 
B2.7 - Was the project completed on time? YES NO 
B2.8 - If no: By how many months was the project delayed? MONTHS 
B2.9 - If no: Reasons for these delays? 
Cost Overruns 
B2.10 - Was the project completed within the initial budget? YES NO 
B2.11 - If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budget): 
ECU 
B2.12 - If no: Reasons for cost overruns? 
i^ 
B2.13 - An Index for Assessing Project Implementation 
Please help us to assess the implementation of the project. Please tick one box only per row. 
Indicators 
A - Planning & Preparation of Project 
A1 - Clarity of objectives 
A2 - Quality of project design 
A3 - Effectiveness of the partner(s)' 
participation in preparation & planning 
B - Dissemination 
B1 - Follow up of project after 
completion 
B2 - Dissemination of main results 
C - Management by TOURISM ACTION 
PLAN staff 
C1 - Financial & administrative 
monitoring by TOURISM ACTION PLAN 
staff 
C2 - Overall efficiency of TOURISM 
ACTION PLAN staff 
C3 - Responsiveness of TOURISM 
ACTION PLAN staff 
D - Co-ordination 
D1 - Quality of dialogue between 
TOURISM ACTION PLAN staff and 
other partners 
D2 - Co-ordination with other EU 
departments and non EU agencies 
Your overall assessment of the project 
implementation Poor Very 
poor Average Good Very 
good 
1 Don't 
know 
i 
j 
i 
i i 
i 
i 
i 
| 
i 
i 
! i 
j 
i 
i 
i 
! 
i 
i 
i 
1 Not relevant 
f< 
B2.14 - COMMENTS - Please give any additional comments on project implementation: 
B3 - LESSONS. RECOMMENDATIONS. SUGGESTIONS. BEST PRACTICE 
B3.1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to the TOURISM ACTION 
PLAN staff? 
B3.2 - Any best practice to convey to the TOURISM ACTION PLAN staff? 
I 
Have you any comments to make about this proforma? If yes, Price Waterhouse 
would be very grateful if you could indicate how to improve it: 
Completed by: 
Name: 
Position: 
Tel number: 
Fax Number: 
Date: 
Thank you very much for your co-operation 
Please fax the completed document to: 
Price Waterhouse 
Project TOURISM ACTION PLAN - EC SERVICES 
c/o Luc MOENS 
Fax: +44 171 939 3474 
Tel: +44 171 939 3331 
11 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX V - CHECKLIST FOR CASE STUDIES • 
Final Report - V2.0 
11 
CASE STUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
ASSESSMENT OF PROJECT BY KEY INFORMANTS - CHECKLIST 
Foreword 
A very happy New Year and thank you for your co-operation. You will find below a list of 
prompts/questions for each issue we need to address to complete this case study. The objective of the 
interview we wish to set up with you is JQOJ to discuss in detail every item in this checklist. We wish to focus 
on the areas where your contribution is most valuable and relevant. 
If your organisation was the main contractor for this project, you will also receive from Price Waterhouse a 
short questionnaire designed to record descriptive information and to collect the contractor's views on 
the project implementation. Please return it completed as soon as possible as we have to report to 
the Commission by the end of January 1996. 
Introduction/Interface with the Case Study 
A. Involvement in the project: since/until when? Role? 
B. Exposure to the Tourism Action Plan: How familiar are you with the Tourism Action Plan 
programme? 
Preparation & Rationale 
1. Origin of the project: who initiated the project? Brief history/background. 
2. Rationale: principles underlying the project? Justification? Which problems is it addressing? 
Main relevant characteristics of the environment in which project is taking place? 
3. Describe preparation and planning of the project. 
4. Briefly describe how the consultant contracts have been awarded and the reasons for the 
selection. 
5. Summarise key dates and milestones (including future ones if project not completed), and main 
(realised or expected) outputs/events (reports, key meetings, seminars/workshops, other key 
events). 
Stakeholders & Kev Informants 
6. Please name all important stakeholders and describe their role/contribution. Stakeholders are 
groups and individuals that have an interest in the outcome of the project such as: other EU 
and non-EU international agencies, national administrations, research institutes, consulting 
firms, project implementing agencies, and intended beneficiaries. 
Objectives 
7. If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the 
project, the groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. 
8. Main initial objectives of the project, starting with the most important one: 
*!<, 
CASE STUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
9. Objective 1 (most important): 
Objective 2: 
Objective 3: 
Other objectives, if any: 
Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box per row in the table 
below. 
Attainment of 
Project 
Objectives 
Objective 1 (as 
defined above) 
Objective 2 (as 
defined above) 
Objective 3 (as 
defined above) 
Objective 4 (as 
defined above) 
Objective 5 (as 
defined above) 
Overall 
Assessment Not at all 
successful Not very 
successful Fairly 
successful Very 
successful Do not 
Know Not 
Relevant 
Main Indicators ol Achievement 
10. Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either 
quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): 
Indicator 1 : 
Indicator 2: 
Indicator 3: 
Other indicators, if any: 
<K 
CASE STUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
11. Please indicate in the table below the extent to which the performance indicators defined above 
have been attained. 
Indicator of 
Achievement 
Indicator 1 (as 
defined above) 
Indicator 2 (as 
defined above) 
Indicator 3 (as 
defined above) 
Other: Target 
(initially planned) Actual 
(at completion) Reasons for differences 
from target 
Interface of Tourism Action Plan with other proorammes/policies (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. 
ejçj 
12. In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or 
work at cross-purposes with other EU and non-EU programmes? 
13. Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the 
activities undertaken by other EU and non-EU programmes. 
Impacts and Effects: What Has Happened As A Result ol the Programme? 
14. What positive impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out 
the project? 
15. What negative impacts and effects resulted from carrying out the project? 
Project Implementation 
Monitoring & Evaluation 
16. Describe procedures/arrangements to monitor the project implementation 
17. Describe procedures/arrangements to evaluate the project during and after implementation 
^ 
CASE STUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
Changes in Project Design 
18. Were there significant changes in project design? If yes, please specify and give the reasons 
for these changes in project design? 
Delays 
19. Was the start of the project delayed? 
If yes: By how many months? 
If yes: Reasons for these delays? 
20. Was the project completed on time? 
If no: By how many months was the project delayed? 
If no: Reasons for these delays? 
Cost Overruns 
21. Was the project completed within the initial budget? 
If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budge) 
If no: Reasons for cost overruns? 
Dissemination & Follow Up 
22. Has the project results been disseminated? What was the follow up, and who did it? Has the 
project been replicated? 
23. (If relevant) For how long are the operational cost (partly) covered by Tourism Action Plan? 
What will happen next? 
Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 
24. What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? 
25. Any key lessons/recommendations/suggestions for future projects? 
26. Which elements can be replicated, under which conditions? 
OVERALL ASSESSMENT 
27. Main strengths of the project? 
28. Main weaknesses/shortcomings of the project? 
29. Contribution/value added by Tourism Action Plan? 
30. What would have happened in the absence of the Tourism Action Plan funding? Would the 
project exist? If yes, would it be different? 
31. What would you do differently? 
"V 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VI - COUNCIL DECISION OF 13 JULY 1992 • 
Final Report - V2.0 
v 
No L 231726 Official Journal of the European Communities 13. 8. 92 
COUNCIL DECISION 
. of 13 July 1992 
ou a Community action plan to assist tourism 
(92/421/EEC) 
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES. 
Having regard to the Treaty establishing the European 
Economic Community, and in particular Article 235 
thereof Whereas, tourism can make an effective contribution to 
achieving economic and social cohesion in the Community 
and whereas it can promote in the Community a 
harmonious development of economic activity, continuous 
and balanced expansion, a higher standard of living and 
closer relations between the States which it links; 
Having regard to the proposal from the Commission ('), 
Having regard to the opinion of the European 
Parliament (2), . 
Having regard to the opinion of the Economic and Social 
Committee (3), Whereas the measures tö be implemented under the action 
plan must comply with certain criteria in particular the 
need to comply with the subsidiarity principle; 
Whereas tourism occupies an important place in the 
economy of the Member States, with tourist activities 
representing a large potential source of employment; 
Whereas tourism allows people of all kinds to gain a better 
knowledge of Europe's cultural roots and of the cultures 
and ways of life in the Member States, thus making a 
contribution to the progress of the idea of 'European 
citizenship'; j 
Whereas the results of the European Year of Tourism 
should be taken into account; Whereas tourism in the Community will have to show 
consideration for local populations and for the natural and 
cultural environment, in order to improve the quality* of 
services offered; 
Whereas free competition should be preserved in the sector, 
both for the benefit of consumers, and in order to promoce 
small and medium-sized enterprises (SMEs); 
Whereas, in view of the above, Community action 
regarding tourism should take the form of a strengthening 
of the horizontal approach to tourism in Community and 
national policies, and of the implementation of specific 
measures, and whereas that apporach should also include 
coordination of the measures undertaken by Commission 
departments which affect tourism; whereas certain 
Community policies, in particular transport policy, have a 
major impact on tourism in the various regions of the 
Community; Whereas it is necessary to encourage not only better 
integration of tourism into the various Community policies 
but also close cooperation between all public and private 
bodies in the sector, including representatives of tourist 
regions, and whereas the implementation at Community 
level of à number of specific measures, complementary to 
those taken at national level, is the best way of achieving 
such cooperation, while avoiding any distortion of 
competition which may be caused; 
Whereas the Community can contribute to improving the 
quality and competitiveness of the Community's tourism 
services on offer, by encouraging a joint apporach to the 
medium-term problems facing European tourism, by 
promoting the development of the tourist industry and the 
diversification of toiirist activity and the development of 
transnational measures, and by developing the promotion 
of European tourism on the main markets of third 
countries; Whereas statistics on tourism should be developed and 
forward analysis of new types of tourism carried out; 
Whereas a, plan of three years' duration is called for; 
(') OJ No C 17-0. 12. 5. 1992. p. U. 
(*) OJ No C r.7. 16. J. 1992.- p, 2J5. 
{*) OJ No C 49. l<i. 1. 1992. ,.. A.\. Whereas an amount of ECU 18 million is deemed necessary 
to implement'this-plan; 
11 
13. 8. 92 Official Journal of the.European Communities No L 231/27 
Whereas the amounts to be committed for the' financing of 
the plan will have tö come within the Community financial 
framework in force; 
Whereas procedures should, be laid down for the exercise of 
the powers for implementing this plan conferred on the 
Commission pursuant to Decision 87/373/EEC('); 
Whereas the Treaty docs not provide for any powers for 
the adoption of this Decision other than those mentioned in 
Article 235, 
HAS DECIDED AS FOLLOWS: 
Article 1 
A Community action plan to assist tourism shall be drawn 
up. The measures forming the subject of this plan are 
contained in the Annex. •_ 
j Article 2 
I. The duration of the action plan shall be three years 
from 1 January 1993. The Commission shall refer to the committee referred to in 
paragraph 2 and .the Council those initiatives adopted in 
the framework, of Community policies which haw* a major 
effect on tourism. 
2. The Commission shall be assisted in implementing the 
action plan by a committee composed of representatives of 
the Member States and chaired by the rcprcsentativeof the 
Commission. 
The representative of the Commission shall submit to the 
committee a draft of the measures to be taken. The 
committee shall deliver its opinion on the draft within a 
time limit which the chairman may lay down according to 
the urgency of the matter. The opinion shall be delivered 
by the majority laid down in Article 148 (2) of the Treaty 
in the case of decisions which the Council is required to 
adopt oh a proposal from the Commission. The votes of 
the representatives of the Member States within the 
committee shall be weighted in the manner set out in that 
Article. The chairman lhall not vote. 
The Commission shall adopt measures which shall apply 
immediately. However, if these measures are not in 
accordance with the opinion of the committee, they shall be 
communicated by the Commission to the Council 
forthwith. In that event the Commission shall defer 
application of the measures which it has decided for a 
period of two months from the date of communication. 
2. The Community financial resources_deerned necessary 
for its implementation amount to EClÇÏ8ynillion and shall 
fall within the Community financial framework in force. The Council, acting by a qualified majority, may take a 
different decision within the time limit referred to in the 
previous paragraph. 
3. The budget authority shall determine the appro­
priations available for each financial year, caking into 
account the principles of sound management referred to in 
Article 2 of the Financial Regulation applicable to the 
general budget of the European Communities. Article 4 
1. The measures must be consistent with the principle of 
subsidiarity. 
Article 3 
1. The Commission shall put the action plan into 
operation. In order to fulfil the objectives of the plan, it 
may undertake measures other than those set out in the 
\nncx, where, exceptionally, additional action is required 
n order to carry out one of the measures in full. Such 
tdditional action shall be assessed in relation both to 
existing priorities and to available financial resources. The 
Commission shall coordinate the action with the various 
Community policies, and through the various Dircctoratcs-
/cucral concerned, in accordance with current 
rocedures. 
) OJ No I. 197. 18. 7, 1987. p. 3.1. 2. A selection shall be made, for the different measures 
proposed, by reference to the following criteria: 
(a) the measures must be cost-effective and make a 
significant impact on the Community tourist industry; 
(b) they must facilitate the development of the tourist 
industry with particular reference to small and 
medium-sized businesses; 
(c) they must help improve the quality of Community 
tourist services; 
(d) they must encourage competition within the 
Community and increase the competitiveness of 
Community tourist services on the world market; 
/l€?v 
No U 231/28 
(ej they mjust.be conducive to preserving and protection the 
quality of thé natural environment, the cultural heritage 
arid the integrity of local populations; 
(0 they must be conducive to improving the provision of 
information and services and to the protection ot 
.tourists. 
3. The measures shall be implemented through 
coordination with the national authorities and, if 
necessary, with the regional or local authorities as well, so 
as to take .account of the importance of tourism for 
regional development. Official Journal of the Eurôpcàn'fommùnitics 13. 8.» 92 
Article 6 
The Commission shall regularly evaluate the results of the 
action plan. This evaluation Vill include wherever possible 
measurable outputs of the plan and be in accordance with 
the criteria in-Arriclc.4. The committee will be informed by 
the Commission of the latter's evaluation of the plan, and 
of the results thereof. No later than 30 June 1995, the 
Commission will submit a report on this evaluation to the 
European Parliament and the Council. On the basis of that 
report, the Council shall decide, in accordance with the 
provisions of the Treaty, whether or not to extend the plan 
for a further pe'riod. 
Article S Done at Brussels, JL3 July 1992,. 
. Every year from .the date of adoption of the action plan, 
the Commission, in a report to the European Parliament 
and the Council, shall evaluate the Community's activities 
which affect tourism. For the Council 
The President 
I CUMMER 
A4* 
13.8.92 Official Journal of the European Communities - No L 231/29 
ANNEX 
I. COMMUNITY MEASURES TO ASSIST TOURISM 
I. Iinproviiig knowledge of the tourist industry and ensuring greater eontisicncy of Community 
measures 
Community action is intended to improve the consistency of the measures taken to assist tourism by 
increasing knowledge of its characteristics, components and development. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) development of Community statistics on tourism; 
(b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourism as an activity, assessment of the impact 
of current Community, policies to.assist tourism, forward analysis of new types of tourism, and the 
preparation of strategies adapted to keep pace with demand; 
(c) consultation of tourism professionals within the Community. 
2. Staggering of holidays 
Community action is designed to promote a better seasonal distribution of tourism. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) support for the setting-up of an international framework ,Whosc purpose would be to exchange 
information and monitor the activities of governments and the tourist industry; 
(b) support for measures aimed at coordinating actions and strategies to encourage the use of tourism 
infrastructure and facilities outside the peak season. 
3. Transnational measures 
Community action is designed to promote transnational tourist development initiatives covering many 
different specialise sectors of the industry. 
This will be Carried out by means of the following measures: 
(a) support for cooperation between border regions; 
(b) support for transnational-initiatives contributing to the improvement of tourist information, in 
particular those using new technology; 
(c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb through the 
transfer of know-how on training and the implementation of strategies for promotion, as well as on 
marketing and tbc. creation of small and medium-sized tourist enterprises; 
(d) support for tourist and technical cooperation in the context of partnerships between towns; 
(c) support for pilot projects aimed at cooperation between the public and private sectors for the 
development of traditional tourist regions in decline as well as less developed rural regions. 
4. Tourists as consumers 
Community action aims to support initiatives which improve the information of tourists and their 
protection, in areas such as existing classification systems, signposting symbols, time-share 
arrangements, over-booking and procedures (or redress. 
5. Cultural tourism 
Community action is designed both to highlight the"importance of the cultural heritage for tourism and 
to promote a greater knowledge of the cultures, traditions and ways of life of Europeans. 
/\*l 
No L 231/30 Official Journal of the European Communities 13.8.92 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) support for initiatives to develop new European cultural .tourism routes, in cooperation with the 
Member States, regions arid local authorities concerned, and to disseminate information on these 
routes by means of brochures and publications; 
(b) support for the exchange of experience in the'field of visitor management techniques; 
(c) promotion and assistance in the use of European networks enabling tourist operators and cultural 
institutions to exchange experience, -especially as regards highlighting the value of cultural 
heritage. 
6. Tourism and the environment 
The aim of Community action in the area of the interaction between tourism and the environment is to 
ensure that the environment is more fully taken into account. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) support for initiatives aimed at informing arid increasing the awareness of tourists and suppliers of 
services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the 
creation of a European environmental prize; 
(b) support for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional 
level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e.g. by measures for the 
guidance of visitors; 
(c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, 
including experience of environmental problems and their possible solution through visitor 
management at sites; 
(d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. 
I ' 
7. Rural tourism 
Community action in this field is designed to devejop tourist activities in a rural environment, notably 
farm tourism, small family-run hotels or facilities set up by associations or local authorities. 
( This will be carried out by means of the following measures: 
i 
(a) support for partnership initiatives between operatörs at local, regional, national or European level, 
to facilitate exchanges of experience and the transfer of good practice through the organization of 
visits, seminars, exchanges of experts and the development of transnational pilot schemes, in 
particular in the field of vocational training; 
(b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid 
schemes available for rural tourism, in-particular through the publication of documents for mass 
circulation and the publication of an operators' manual; 
(c) encouragement for. improving the quality of rural tourism supply and support for measures to 
facilitate access to tourism in a rural environment. 
8. Social tourism 
Community activity in this field seeks to facilitate access to tourism by groups of people who, for 
various reasons, but especially for social or health reasons, have difficulty in raking holidays. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) shared information at Community level between public and'private sector partners concerning the 
various methods used in the Member States to encourage holiday-taking by certain categories of 
tourists; 
(b) support for the coordination between Member.States of measures aimed at eliminating barriers to 
the development of tourism for the disabled, and for the cxchangc'of information in this field. 
9. Youth tourism 
Community action in this field is. through support for existing Community policies, aimed both at 
promoting young people's knowledge of cultures and lifestyles'in the various Member States and at 
making if easier for young people to take holidays. .''...' 
sV&1 
13.8.92, *'. >.' Official journal of the European Communities ••-"•:. No L 231/3,1 
Thi$ will be carried out by means of the following meaturei j • '' . f • 
(a) a featibility study into çt^àbltthing link* between'youth cards'; ' ' -, 
(b) support for research into the need to create a network of exchanges with regard to 'European 
classes' (school travel för pupils from several Member Scares). ' 
10. Training 
Community action in this field is aimed, through support for existing Community policies, at making 
the tourist industry in the Community more competitive through support for increased professionalism 
- in Community tourism. 
This Will be carried out by means of the following measures: 
(a) dissemination of information among young people on tourist resources and profession; 
(b) support for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvement of 
mutual information on the qualifications attained in the various Member States; 
(c) encouragement of the participation of tourist businesses and their employees in existing 
Community training programmes arid measures; 
(d) support for transnational, cooperation projects, between universities, tourism schools, tourism 
professionals, or the authorities concerned, especially för training in the fields of rural, cultural and 
environmental tourism; 
(e) support for networks aimed at improving the quality of 'vocational training so as tö raise the 
quality of tourism services. 
, 11. Promotion in third countries 
] Community action in this field is directed at making Europe a more attractive destination for tourists 
from distant countries. 
This will be carried out by means of measures confined to pilot projects to promote Europe as a tourist 
destination on the markets of distant countries, particularly North America and Japan, whose growth 
is likely to have an impact on tourism within the Community. 
II. TIMETABLE OF PRIORITIES 
When implementing measures in accordance with thé procedure laid down in Article J, priority will be 
given for 1993.to the following measures. 
These priorities may be modified for the financial yean 1994/95 according to the procedure referred to in 
Article 3 (2). 
Priority measures for 1993: 
I. Improving knowledge of the tourist induscry and ensuring greater consistency of Community 
measures: 
(a) development of Community statistics on tourism; 
(b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourisme as an activity, assessment of the impact 
of current Community policies to assist tourism, forward analysis of new types of tourism and the 
preparation of strategics adapted to keep pace with demand; 
(c) consultation of tourism pofessionals within the Community. 
2. Staggering of holidays: 
(a) support for ihc setting-up of an.international framework whose pruposc would be IO exchange 
information and monitor the activities of governments and the tourist industry. 
/U?^i 
No L 231/32 ; ' Official Journal of the European Communities .1318.92 
'r3>. Transnational measures: >. • , 
v . (a) support of cooperation licfwccn border regions: 
(b) support for transnational initiatives contributing to the. improvement of tourist information, in ' 
particular those using new icchnology; , 
(c) development of tourist cooperation with Outrai and Eastern Europe and the Maghreb through the 
transfer of know-how on training and the implementation of strategics (of promotion, as well as on 
marketing and the creation of small and mcdium-sÎ7.cd tourist, businesses. • *• 
5. Cultural tourism: 
(a) support for initiatives to develop new European cultural tourism routes, in cooperation with the 
Member States, regions and local authorities concerned, and to disseminate information on these 
routes by means of brochures and publications; 
(b) support for the exchange of experience in the field of visitor management techniques; 
6. Tourism and the environment: 
(a) support for initiatives aimed at informing and increasing the awareness of tourists and suppliers of 
services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the 
crçation of a European environmental prize; 
(b) suppon for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional 
level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e.g. by measures for the 
guidance of visitors-, 
(c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, 
including experience of environmental problems and their possible solution through visitor 
management at sites; 
(d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. 
7. Rural tourism: 
(b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid 
schemes available for rural tourism, in particular through the publication of documents for mass 
circulation and the publication of an operators's manual; 
/ 
(c) encouragement for improving the qualicy of rural tourism supply and support for measures to 
facilitate access to tourism in a rural environment. 
8. Social tourism: 
(b) suppon for the coordination between Member States of measures aimed at eliminating' barriers to 
the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information in this field. 
10. Training: 
(b) suppon for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvment of 
mutual information on the qualifications attained in thevarious Member States; 
(c) encouragement of the panicipation of tourist businesses and their employees in existing 
Community,training programmes and measures; 
(d) 'support for transnational coopération projeers between universities, tourism schools, tourism, 
professionals, or the authorities concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and 
environmental tourism. » • 
11. Promotion in third countries: 
Pilot -projects to promote Europe as a tourist destination on the markets of distant countries, 
particularly North America and Japan, whose growth is likely to have an impact on (ourisrii within the 
Communiry. 
4*5 
EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VII - LIST OF CONTACTS • 
Final Report - V2.0 
7*'£ 
APPENDIX VII EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
HOST OF CONTACTS [excluding PG XXIII) 
No Namo • Organlf«t)on . . 
1 Daniela Hesse-Wagner ETOA __ 
2 Robert Hollier ETC 
3 Lisa Davies AIT/FIA 
4 De Blust ECTAA 
5 E Giesen Deutscher Stadte und Gemeintebund (D) 
6 W Burnett ELfTO 
7 G Llpman WTTC 
8 M Sequaris HOTREC 
9 F H Aldous ECATRA 
10 Mr Smithies IATA 
11 L Lickorish ETAG 
12 Lepage UFTAA 
13 Mr Freitag European Travel Monitor (Munich, D) 
14 R Zimmer Luxembourg 
15 Bent Pilström Finland 
16 JL Deroide France 
17 E Hadzinikolaou Greek National Tourism Organisation 
18 Claude Pirard Belgium 
19 Dr.ssa. Cesarina Misiani Dipartimento del Turismo (I) 
20 Keith Gibbins Department of National Heritage (UK) __ 
21 Teresa Castillo Ministerio de Comercio y Turismo (E) 
22 Shane O'Neill Department of Trade & Tourism (IRL) 
23 Paul Bates Department of Trade & Tourism (IRL) 
24 Ciaran Tuite Borde Failte (IRL) 
25 JP Bastos Salazar Leite Directorate General for Tourism (P) 
26 Mr Schneider Bundesministerium fur Wirtschaft (D) 
27 L Harrison European Parliament 
28 E McMillan-Scott European Parliament 
29 P Cornelissen European Parliamefit 
30 Mr Hansen • Committee of the Regions 
31 Giacomo Regaldo Economic & Social Committee 
32 Kirchberger ^ PG XXH 
33_ Van Hasselt Air Transport Policy - DG VII 
34 E Power DG XVI - Regional Policies 
35 DGivord Rural Development - DG VI 
36 Cornaert DG XI 
37 M Lepelletier DG VII 
38 B Weherns DG V 
39_ Manuel Ruiz Sanz DG V 
40 Xavier Coyer DG V ___ 
41^ Danae Penn _ DG_VM 
42 Pyrhus Mercouris DG X 
43 Mr Enthoven DG XI 
44 T O'Dwyer DG XXII 
45 G Barrett DG VIII 
46 E Pongas Eurostat 
47 Professor V Middleton 
48 E Pad World Trade Organisation (WTO) 
49 Mr Dupeyras OECD 
50^ Prof John O'Hagan Trinity College (Dublin. IRL) 
51 George Moustakas International Interactive Multimedia 
52 Palle Damkjaer Hjoerring Business College (DK) 
53 Rene Ladiges Hjoerring Business College (DK) 
54 Elsisabeth de Bodinat Agence Vitesse (Paris. F) 
55 Christine Bussière Agence Vitesse (ParisJ^ 
56 Yves Cornu l-ITL - Bossard Sociologie (Paris. F) _ 
57 Sylvie Blangy Expert (Montpellier.'F) 
58 Paolo Bpngini Regione Toscana (Florence. I) 
59 Gerry Carver L&R Leisure (Haywards Heath. UK) 
60 A de Varax Office du Tourisme (Lyon. F) 
61 Elizabeth Jeffries Greater Manchester (UK) 
62 Hans Domenicus Amsterdam Tourist Office (Amsterdam. NL) 
63 Kai Geiger IfB (Konstanz. D) 
64 Jan Kobernuss Institute fur Freizeit (Cologne. D) 
65 Falco de Clerck Institute for Service Management (Leeuwarden, NL) 
66 Andrew Lennox Central College of Commerce (Glasgow. UK) 
67 Carlos Freite_ _ Arthur Andersen (Lisbon. P) 
68 Ana Alonso Delvico Bates (Madrid,,E) 
69 Eulogio Bordas THR (Barcelona, E) _ j 
l»l 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 4|k 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS fflF 
In this Appendix, we give a summary of the assessment made by the key informants (professional 
associations representing industry interests, representatives of the Member States, independent 
experts, Commission officials from other Directorates General). The views expressed are not necessarily 
shared by Price Waterhouse. 
Exposure to Ihe Plan 
The vast majority of interviewees are familiar with the Plan, although some of them consider their 
knowledge of the plan stems from extensive contacts and length of time within the industry, rather than 
from the Plan's contact with the tourism organisation. Whilst many interviewees have only a more 
general understanding of the Plan, certain interviewees feel they have more of a knowledge of 
individual projects rather than an understanding of the Plan's strategy itself. 
Many interviewees gained familiarity with the Plan as a result of attending Management or Consultative 
Committees. The degree of familiarity with the Plan by officials from other Directorates General appear 
to be the lowest. 
An important feature is the background of the interviewees, especially which part of the travel and 
tourism industry they represent. There is a strong tendency for the "major players" in the industry such 
as the organisations representing the European travel agents and tour operators to consider that the 
Plan focuses mainly on peripheral tourism issues (green / social) and not on the key mainstream 
issues such as transport links and infrastructure. 
On the other hand, organisations such as those representing tourist offices in local communities 
consider the Plan only consults major forces in the industry and does not seek or take account of the 
views of other important but less powerful representatives. 
Interface with the Plan 
The interviewees have highlighted a number of organisations, particularly at the "global" level working 
towards the same broad objectives as the Plan: creating jobs by stimulating tourism and developing 
tourism with due regard for the environment. 
Whilst the Plan consults regularly with these organisations through attendance at meetings, advisory 
committees etc, it is felt that there is a need for the Plan to ensure greater coordination with the 
strategies of these other organisations. In particular, difficulties were expressed vis-à-vis the ability to 
co-ordinate what member states are doing with what the EU is doing. 
One interviewee felt that the Plan was a "small scale" model of what an overall strategic programme of 
Travel and Tourism in Europe should be aiming to achieve. 
Another common theme was that the Plan required much greater coordination and integration with the 
infrastructure projects handled by other DGs in the Commission eg air traffic control systems, transport 
measures for vehicles etc. 
Final Report - V2.0 
/ O^ 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM Jlfc 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS \\\W 
Rationale lor the Plan 
10 The majority of interviewees expressed a view on whether the Plan made sense. Whilst these 
interviewees generally felt that the overall framework was commendable and "going in the right 
direction", they considered the actual outputs and activities were too fragmented and that the individual 
projects were on too small a scale. 
11 There is a general view that undertaking these small projects spread over a number of different tourism 
aspects has made it difficult to achieve the Plan's objectives. 
12 A number of interviewees to date consider the activities have focused on peripheral issues eg cultural 
and social tourism rather than on the mainstream tourism industry which accounts "for about 80% of all 
tourism activity". Some also felt that the Plan had concentrated too much on theoretical issues and 
research studies. 
13 Even more importantly, many considered that the results of these studies had not been made available 
to a wide enough audience and in particular to those bodies and organisations that could make best 
use of them. 
14 One interviewee felt there was too much emphasis on supporting the public sector's role in tourism 
and that there were insufficient projects related to the private sector's role. 
I 
15 There is a general view that one of Plan's most valuable roles has been to act as a focal point for 
tourism within the EU and to get the many different stakeholders within the industry together and 
thinking about the same issues. To some extent, the Plan has acted as a catalyst for future action. 
16 Generally, interviewees think that the following factors have contributed to "the small and fragmented 
project" approach: 
a the need to satisfy a very broad framework of objectives ("a patchwork") 
b the tendency to attempt to meet the needs of every lobby with an interest in tourism which has 
led to funding fragmented, small projects on a number of areas 
c inadequate funding given the ambitious objectives of the Plan 
d inadequate staffing of the Tourism Unit (both in terms of number and expertise) 
e the lack of top level policy commitment and an insufficient authority vested in DG XXIII to 
enable it to fulfill adequately its coordination role with other EU mainstream policy areas such as 
Agriculture (DG VI) Regional Policy (DG XVI). 
17 These factors have meant that, to date, the Plan has been unable to play a significant role in 
maximising tourism's potential contribution to economic growth and job creation. 
Final Report - V2.0 
/l*>^ 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 0 
Assessment ol Impacts and Effects 
18 Whilst a majority of interviewees consider that the net effects of the Plan are positive, several of them 
take the view that the negative effects have outweighed the positive effects. 
19 It is generally felt that the overall impact of the Plan on the competitiveness of the EU tourism industry 
has been very limited. 
20 The Plan has had the following positive impacts: 
a brought Member States together for useful discussions on Tourism (catalyst role) 
b increased the awareness of particular key issues amongst Member States, for example the 
environmental aspects 
c enhanced cooperation on Tourism issues amongst Member States (eg through the consultation 
process of the Green Paper) 
d activated several sectoral/regional projects in Europe. 
21 The general opinion is that DG XXIII has done as well as it could have done, given the very broad 
framework for Plan and the constraints on funding. 
22 There is however a minority view that the implementation of the plan has been a "lost opportunity" and 
that the Unit has been ineffective. One reason sometimes given is the lack of tourism experience of 
most staff members. 
23 Travel agents and tour operators generally consider that the Plan has provided few benefits and has 
had little impact on the tourism industry. This sector and the industry generally feél they should have 
been consulted much more on the strategy at the outset. They generally felt that the Plan should have 
concentrated on the mainstream areas of tourism; that there should have been more effective 
coordination internally across the EU directorates responsible for Transport policy etc. as well as those 
responsible for the Structural Funds. There should also have been more coordination between other 
external organisations, especially those responsible for environmental issues. 
24 More emphasis should be placed on the great potential which the Tourism industry has for promoting 
sustainable development, and improving and maintaining the environment. 
25 Most representatives of the Member States contacted think that they need to be involved much more 
directly in the formulation of tourism policy and programmes, so that they take "ownership" of the 
programme and subsequently work actively together to implement it. The Plan has been regarded 
much more as the Commission's plan rather than that of the Member States'. 
26 There is a feeling that the Plan is "caught between two stools", ie in meeting the subsidiarity principle, 
yet still being expected to deal with core issues: if the Plan adheres to subsidiarity, then it may only 
add value in areas not seen as core such as social and green tourism. 
27 There is a view that many of the Plan's initiatives are related to local authority activities and not so much 
to the private sector. 
28 There is no unanimity on the effectiveness of the implementation of the Plan by the Tourism Unit. 
Whilst some interviewees feel that DG XXIII have done as well as they could "given the broad 
Final Report - V2.0 
/l/l" 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • 
framework and the constraints or funding", others take the view that the Commission has not been 
effective. The latter group gives evidence such as: cancelation of Conference on Quality of Tourism, 
lack of expertise in tourism, very long and bureaucratic procedures, delays in payment, lack of 
responsiveness of DG XXIII staff, lack of transparency in the selection of projects, poor execution of 
the budget (eg in 1994). 
29 It is also clear from our interviews that the misallocations of funds have given the Plan a "bad name": 
the credibility of the Tourism Unit and of a possible EU tourism policy has been seriously tarnished. It 
has also to some extent created the some of the administrative difficulties and weaknesses referred to 
above. 
Relative Successes and Failures at Project Level 
30 Interviewees cited the following as "successes" at project and study level: 
a Cultural itineraries, such as "Routes to the Roots" and "Art Cities in Europe" 
b Baltic Sea Region Cultural Project 
c A number of projects in the area of Tourism & the Environment (eg Prize) 
I d Certain projects in the area of information technology 
e Projects developed in Greece to develop training modules on training, management and 
technical skills 
f Senior citizens' and youth tourism; both were seen to be examples of projects which were 
expanding tourism in culturally and environmentally sensitive ways 
31 The Directive of Community Statistics and certain conferences organised by the Tourism Unit are other 
activities which appear to have been appreciated. 
32 Interviewees cited the following as relative "failures" at project and study level: 
a The study on "overbooking in hotels etc" was cited as unnecessary since it was looking at an 
issue already being resolved by the industry itself 
b The promotion in the USA, "a monumental worry", a "complete waste of money" 
c The failure of the promotion in Japan (1995 call for tender). 
Role and Activities in the Future 
33 For the future, a number of common themes emerged, although there is no unanimity. Among the 
representatives of the Member States at the Management Committee, examples of common themes 
include: 
a more and better coordination and dialogue (partnership) with: 
(a) the EU directorates responsible for the relevant mainstream programmes such as 
Transport, Regional Policy, issues of Taxation and Single Currency (including a better 
Final Report-V2.0 
/>?// 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 4jà 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS ff|? 
use of the existing EU instruments) 
(b) the national tourist strategies and plans 
(c) regional and local authorities, Chambers of Commerce and other industry stakeholders 
b formally recognise Tourism's potential in the areas of economic development and generating 
employment opportunities 
c concentrate on promoting "Europe" to third party countries such as Japan and the Far East -
with individual EU countries left to promote themselves at international, national, regional and 
local level 
d need for planning a Tourism strategy which will have the greatest impact on economic growth 
and job creation within the EU, and for supporting projects which meet these objectives 
e greater involvement of the private sector in both the formation and implementation of policy 
f need to rethink the co-operation with third countries in order to make it consistent with the 
objectives of tourism policy 
g need to publicise the results and the outcomes of seminars, projects etc. ; 
Summary ol Findings 
34 We now summarise the findings from our interviews with key informants. Note that these are not 
necessarily the views of Price Waterhouse. 
35 The Plan has given 'Tourism" more recognition within the EU. It has brought interested parties and 
stakeholders together to discuss common issues. 
36 But the Plan's framework covers too many objectives. Some of these objectives are on fringe or 
peripheral issues. Consequently, the plan did not include all the mainstream issues, especially 
regarding infrastructure aspects. 
37 It is felt by many key informants interviewed that funding and staffing of the Tourism Unit have not been 
adequate and these are seen as a key factors in limiting the programme's impact. 
38 There is a need for greater consultation of all key parties at the strategy formulation stage. This needs 
to include both the public and private sectors. Both Member States and industry representatives 
consider they were not actively involved in deciding on the Plan's strategy. 
39 There needs to be greater coordination on key issues (such as competitiveness) both internally within 
the Commission and with external bodies to ensure compatibility of policies, especially on transport 
and environmental issues. 
40 Need to be clear what the "high level" key objectives are and ensure that projects are assessed against 
these "key criteria" eg from which areas of the world is the EU trying to attract tourists to come to 
Europe? Which are the target markets? 
41 This leads on to thinking about what needs to be developed eg. high standards and common 
Final Report - V2.0 
/]41 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENOIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • 
classification of these standards for hotels etc across Member States. This is also seen to link with the 
need to develop educational programmes on tourism in colleges etc in the different Member States as 
well as to widen the use and capability of information technology for tourism on a pan - European 
basis. 
Final Report - V2.0 
nni 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 166 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 
Katalognummer : CB-CO-96-209-SV-C 
ISBN 92-78-03588-2 
Byrin för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg