[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 9.7.2009

KOM(2009) 341 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Europeiska kommissionens årsrapport om stabilitetsinstrumentet för 2008 {SEC(2009)932}

INLEDNING

Denna rapport läggs fram för Europaparlamentet och rådet i enlighet med rapporteringskravet i artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument. Artikeln har följande lydelse:

”Kommissionen skall granska framstegen i genomförandet av de åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning och varje år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av stödet. Rapporten skall också överlämnas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Den skall innehålla uppgifter för det föregående året om finansierade åtgärder och resultatet av uppföljnings- och utvärderingsåtgärder samt uppgifter om budgetgenomförandet med avseende på åtaganden och betalningar fördelade på länder, regioner och samarbetsområden.”

Den föreliggande rapporten utgör bl.a. ett komplement till de uppgifter som lämnats i enlighet med rapporteringskravet i artikel 6.6 i förordningen (förordning (EG) nr 1717/2006, nedan också kallad stabilitetsinstrumentet). Enligt den praxis som kommissionen använt sedan 2007 ska Europaparlamentet och rådet systematiskt informeras när exceptionella stödåtgärder, som ett led i EU:s svar på en kris, genomförs inom ramen för stabilitetsinstrumentet. För att hålla den erforderliga rapporteringen om varje enskilt stödprogram på en hanterbar nivå ges i årsrapporterna också en övergripande uppdatering av genomförandet av alla pågående åtgärder som redovisats tidigare, omfattande de aspekter med avseende på vilka det inte gick att tillhandahålla någon information innan genomförandet inleddes. Dessa uppdateringar finns i rapportens bilagor.

1. BAKGRUNDEN TILL STABILITETSINSTRUMENTET

1.1. Krishantering

Sedan flera år tillbaka bidrar kommissionen, via gemenskapens olika instrument för externt bistånd, till Europeiska unionens samlade svar på kriser, vare sig det rör sig om naturkatastrofer eller politiska kriser i tredjeländer. I det senare fallet genomförs kommissionens insatser ofta tillsammans med gemensamma åtgärder från unionens sida inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) eller den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Dessa instrument, t.ex. mekanismen för akuta ingripanden och den fredsbevarande resursen för Afrika, skulle kunna fungera som viktiga avgörande broar för en effektiv fördelning av gemenskapens geografiska eller tematiska instrument och bidra till att uppnå målen och skapa synergier med de relevanta landsspecifika eller regionala strategierna.

Genom införandet av stabilitetsinstrumentet under 2007 förstärktes kommissionens krishanteringskapacitet väsentligt , eftersom krishanteringskomponenten utgör den största delen av det nya instrumentet (det har minskats till 1,3 miljarder euro under sju år till följd av budgetavstämningen den 21 november 2008)[1].

Jämfört med den tidigare mekanismen för akuta ingripanden har stabilitetsinstrumentets krishanteringskomponent lett till en betydande ökning av anslagen (93 miljoner euro anslogs för 2007 och 129 miljoner euro för 2008, och i genomsnitt anslås 185 miljoner euro per år för krishantering under perioden 2007–2013) och stödprogrammens varaktighet har förlängts (18 månader, med möjlighet till förlängning under vissa omständigheter). Ansvaret för att fastställa de åtgärder som antas i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1717/2006, (bistånd som reaktion på krissituationer eller framväxande kriser) åligger Direktorat A i Europeiska kommissionens generaldirektorat för yttre förbindelser, tillsammans med de ansvariga geografiska tjänsterna och ofta med kommissionens delegationer i tredjeländer. Ansvaret för senare beslut om programplanering och genomförande åligger direktorat A i generaldirektoratet för yttre förbindelser, även om kommissionens delegationer i många fall anförtros projektstyrningen i ett land. I avsnitt 2 i denna rapport beskrivs utvecklingen under 2008.

1.2. Åtgärder för att komma till rätta med mer långsiktiga gränsöverskridande hot mot säkerheten, inom ramen för artikel 4.1 och 4.2 i förordning (EG) nr 1717/2006

F örordning (EG) nr 1717/2006 omfattar även en mer långsiktig komponent, för ”stöd inom ramen för stabila förhållanden för samarbete” .

Kommissionen fastställde i sitt strategidokument för stabilitetsinstrumentet för perioden 2007–2013 prioriteringarna för de mer långsiktiga insatserna inom ramen för artikel 4.1 och 4.2. En av prioriteringarna är att understödja internationella insatser för att komma till rätta med spridningen av massförstörelsevapen, särskilt genom åtgärder för effektiv kontroll av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material eller agenser, för kontroll av varor med dubbla användningsområden och för styrning av rustningsvetenskapsmäns och rustningsingenjörers kunskaper i riktning mot fredlig verksamhet (53 miljoner euro för perioden 2007–2008). En annan prioritet är att understödja globala och gränsöverskridande insatser för att komma till rätta med de hot som olika former av olaglig handel, terrorism och organiserad brottslighet utgör (19 miljoner euro för perioden 2007–2008).

Två andra prioriteringar (för åtgärder inom ramen för artikel 4.1) är hot mot viktig infrastruktur och viktiga sjöfartsrutter med en potentiellt transnationell dimension. De sistnämnda områdena är nya och kommer att kräva omfattande förberedelser för att utforma särskilda program. Kommissionen har inkluderat dessa två områden i det vägledande programmet för 2009–2011.

Generaldirektoratet för yttre förbindelser handhar utarbetandet av programmen i komponenten, men Byrån för samarbete EuropeAid har det direkta ansvaret för förvaltningen av genomförandet av åtgärderna inom ramen för denna komponent. I avsnitt 4 i denna rapport beskrivs denna komponents utveckling under 2008.

1.3. Uppbyggande av kapacitet för att hantera situationen före och efter kriser inom ramen för artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1717/2006 (nedan kallat krisberedskap)

Under perioden 2007–2008 utarbetades program för denna komponent och åtaganden ingicks för 15 miljoner euro, varav 7 miljoner euro för 2007 och 8 miljoner euro för 2008. I avsnitt 3 i denna rapport redovisas utvecklingen vad gäller krisberedskapen under 2008, vilken förvaltas centralt av direktorat A i generaldirektoratet för yttre förbindelser.

2. KRISHANTERING GENOM STABILITETSINSTRUMENTET (ARTIKEL 3, BUDGETRUBRIK 19.06.01)

2.1. Stabilitetsinstrumentet som en del av EU:s hela uppsättning av instrument för att hantera kriser

För att EU ska kunna spela en större roll som utrikes- och säkerhetspolitisk aktör måste den ha en reell kapacitet att kunna ingripa vid krissituationer i tredjeländer i syfte att hjälpa till att föra de berörda länderna tillbaka på vägen mot en hållbar utveckling. Om EU:s förmåga att svara på kriser i världen ska förbättras måste inte bara de olika instrument som står till unionens förfogande (civila och militära instrument för hantering av kriser, diplomati, utvecklingssamarbete och handelspolitiska åtgärder) förstärkas, utan man måste få dessa instrument att fungera tillsammans för att uppnå målen i de berörda land- och regionstrategierna för fred, stabilitet och hållbar utveckling. Stabilitetsinstrumentet utgör ett viktigt tillskott till gemenskapens övriga instrument för att kunna göra ingripanden vid krissituationer. Dessa gemenskapsinstrument utgör tillsammans med de gemensamma åtgärderna från unionens sida inom ramen för Gusp och ESFP och särskilda anslag under andra av gemenskapens geografiska instrument, själva kärnan i unionens krishanteringskapacitet.

2.2. Utformning och antagande av krishanteringsprogrammen inom ramen för stabilitetsinstrumentet

Krishanteringsprogrammen under stabilitetsinstrumentet kan på grund av sin karaktär inte programplaneras på förhand. Programmen utformas som en reaktion på krissituationer eller framväxande kriser , när stöd inte kan tillhandahållas tillräckligt snabbt inom ramen för andra gemenskapsfinansieringsinstrument, med hänsyn till EU:s övrgripande och geografiska målsättningar och prioriteringar. De åtgärder som vidtas ska vara kompletterande och synergieffekter skapas med gemenskapens geografiska politik och instrument. Som regel kan stabilitetsinstrumentet användas när en större politisk kris eller naturkatastrof inträffar, när en möjlighet att förebygga en kris eller att främja lösningen av en konflikt uppenbarar sig eller när det finns behov av att skapa säkra förhållanden för beviljande av gemenskapsbistånd.

När åtgärderna inom ramen för stabilitetsinstrumentet används vid politiska kriser har det hänt att de utformats och satts in jämsides med Gusp- eller ESFP-uppdrag , senast i Georgien där man efter konflikten i augusti finansierade akut stöd genom krishanteringsinstrumentet till ett belopp på 15 miljoner euro till de över 30 000 internflyktingarna och till rensning av odetonerad ammunition parallellt med Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien. Ett annat exempel på stabilitetsinstrumentets effektiva komplementaritet med den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) samt med geografiska instrument och samarbetsstrategier för utveckling är Tchad och Centralafrikanska republiken, där man, parallelt med och till stöd för Eufor-insatsen, via stabilitetsinstrumentet beviljade 15 miljoner euro för Förenta nationernas uppdrag i Centralafrikanska republiken och Tchad (Minurcat) för att skydda flyktinglägren och valräkningen i Tchad samt 6,5 miljoner euro för reformen av säkerhetssystemen i Centralafrikanska republiken. Samtidigt finansieras samarbete under B-anslaget för nionde EUF inom ramen för programme d'accompagnement a la stabilisation med 13 miljoner euro som syftar till att skapa förutsättningar (livsmedelstrygghet, återuppbyggnad av social infrastruktur, återställande av mekanismerna för rättsstatsprincipen och medling) för internflyktingars hållbara återvändande till sina hembyar. För att säkra uppföljningen har 25 miljoner euro avsatts under tionde EUF för att stödja reformen av rättsväsendet, däribland ytterligare bistånd till en andra fas av Minurcat.

Godkännandeförfarandena inom ramen för stabilitetsinstrumentet har utformats i syfte att säkra ett snabbt antagande av krishanteringsprogram på upp till 20 miljoner euro. Samtidigt är åtgärderna inom ramen för stabilitetsinstrumentet högst politiska och kan inte sättas in utan eftertanke, det kräver tid att genomföra de politiska samråd som krävs inom EU, med myndigheterna i det land åtgärderna gäller och med andra internationella aktörer.

2.3. Krishanteringsprogram som finansieras via stabilitetsinstrumentet och som antogs 2008

2.3.1. Budgetgenomförande

Vad gäller åtagandebemyndiganden ökade budgeten för krishantering och beredskap (19.0601) med över en tredjedel från 100 miljoner euro 2007 till 136,871 miljoner euro 2008. Av detta belopp ingicks åtaganden för 128,87 miljoner euro för krishantering[2]. I slutet av året uppvisades en genomförandegrad på 100 %[3] för åtagandena . En annan indikator för att en betydande förbättring skett vad gäller att leverera krishanteringsåtgärderna i rätt tid är att 75 % av dessa åtganden redan har ingåtts (96 miljoner euro), jämfört med 45 % 2007.

Den ursprungliga nivån på betalningsbemyndigandena i 2008 års budget för rubrik 19.0601 på 70 miljoner euro visade sig under årets lopp vara otillräcklig. Därför begärdes en överföring av betalningsbemyndiganden på 37 miljoner euro. Det slutliga genomförandet uppgår till 92 miljoner euro, vilket är en nästan tredubbel ökning jämfört med betalningsnivån 2007. I procentenheter motsvarar detta 85 % av de totala anslagen under 2008 (inklusive förstärkningen), som också är högre än genomförandegraden för 2007 (68 %).

2.3.2. Program som antagits under 2008

Under stabilitetsinstrumentets andra verksamhetsår har man åter igen finansierat ett stort antal krishanteringsprojekt genom antagandet av exceptionella stödåtgärder i enlighet med stabilitetsinstrumentet. Under 2008 har totalt 26 finansieringsbeslut antagits , inklusive två nya faciliteter under stabilitetsinstrumentet och 16 åtgärder inom ramen för stabilitetinstrumentets faciliteter. Åtaganden har ingåtts för samtliga. En fullständig förteckning över alla finansieringsbeslut som antagits 2008 under rubrik 19.0601 ingår i rapportens bilagor.

Viktiga krishanteringsinsatser under 2008 inkluderar bistånd för att lösa konflikten i Demokratiska republiken Kongo (10 miljoner euro), stöd till den ömtåliga fredsprocessen och övergången i Nepal (5,95 miljoner euro ), stöd för att underlätta återhämtningen efter konflikten till internflyktingar i Georgien (15 miljoner euro) , fortsatt stöd till fredsuppbyggnaden i Kosovo till ett belopp på 14,2 miljoner euro under den svåra övergången efter dess självständighetsförklaring och inledandet av EU:s Eulex-uppdrag, ett omfattande återhämtningsprogram i Bangladesh till följd av den förödande cyklonen Sidr (13 miljoner euro) , och ytterligare stöd till den ömtåliga försoningsprocessen i Libanon för att bidra till förberedelserna inför 2009 års val (4 miljoner euro). Dessutom har man antagit två nya faciliteter till stöd för småskaliga och brådskande åtgärder för övergångsstrukturer för rättsskipning och internationella domstolar (12 miljoner euro) samt för medling och försoning (5,5 miljoner euro).

Två år efter det att stabilitetsinstrumentet inrättades är dess krishanteringskomponent nu väl etablerad som ett viktigt kompletterande redskap vid EU:s krishantering. Vad gäller geografisk fördelning ingicks åtaganden för totalt 220 miljoner euro under 2007 och 2008 för 59 åtgärder i hela världen.

Under de senaste två åren har den största delen av biståndet lämnats till Afrika ( 29 % - främst till Demokratiska reubliken Kongo, Centralafrikanska republiken, Tchad och Somalia), följt av åtgärder i Asien ( 19 % - främst Afghanistan, Sri Lanka, Nepal, södra Thailand, Aceh och Östtimor), Mellanöstern ( 12 % - Libanon, Palestina, irakiska flyktingar i Syrien), Kosovo (24 miljoner euro) och Georgien (17 miljoner euro).

Tematiskt omfattade de antagna åtgärderna många olika frågor. Programmen inriktades på de särskilda behoven i varje situation under eller efter konflikter. De omfattade bland annat rådgivning på begränsad tid för att utveckla och starta reformer av säkerhetssystemen efter konflikter (Centralafrikanska republiken, Demokratiska republiken Kongo, Guinea-Bissau, Libanon, Palestina och Östtimor), åtgärder i områden som omfattas av insatser via den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (Georgien, Kosovo, Demokratiska republiken Kongo, Afghanistan, Tchad och Palestina) och stöd till regionala fredsskapande åtgärder (AU–AMISOM i Somalia och AU-FN medling i Darfur). De omfattade även stöd till rättsstaten och rättskipningen under en övergångsperiod (Afghanistan, Kirgizistan, Colombia, Haiti, Sierra Leone och Salomonöarna), stöd till interimsförvaltningar (International Civilian Office i Kosovo) konfliktlösning och försoning (Sri Lanka, Thailand, Colombia, Uganda, Zimbabwe, Peru, Palestina, Burma och Nepal). Vidare vidtogs åtgärder för bedömningar av behov efter konflikter och katastrofer (Bangladesh, Nicaragua, Libanon och Peru), stöd till fördrivna folkgrupper (Libanon och Syrien) och faciliteten för konfliktlösning.

2.4. Stabilitetsinstrumentets faciliteter: Första och andra faciliteten för politisk rådgivning och medling (PAMF), faciliteten för konfliktlösning och faciliteten för övergångsstrukturer för rättsskipning

Mot bakgrund av de positiva erfarenheterna av mekanismen för akuta ingripanden omfattas vissa centrala temaområden inom krishanteringen, särskilt områden som omgående kräver att mindre åtgärder inleds, av finansieringsbeslut om antagande av faciliteter inom ramen för stabilitetsinstrumentet. Dessa områden inkluderar nu politisk rådgivning och medling, resurser för att lösa konflikter och övergångsstrukturer (efter konflikter) för rättsskipning. Faciliteterna gör det möjligt att finansiera brådskande, mindre och målinriktade åtgärder på vidaredelegerad nivå, utan behov av ett enskilt finansierieringsbeslut för varje åtgärd.

Vid utgången av 2008 hade d e instrument som antogs under 2007 på områdena politisk rådgivning och medling (10 miljoner euro) och resurser för att lösa konflikter (2 miljoner euro ) utnyttjats helt och åtaganden ingåtts för hela beloppet. Genom instrumentet för politisk rådgivning och medling finansierades fem åtgärder under 2007 och tolv åtgärder under 2008. Dessa inkluderade kortfristig och brådskande politisk rådgivning och medling i Guinea-Bissau, Armenien, Georgien, Libanon, Sri Lanka och Myanmar och andra krisområden, samt finansiering av gemensamma behovsbedömningar efter en konflikt med FN och Världsbanken i Bangladesh, Myanmar, Haiti och Ukraina. Genom faciliteten för konfliktlösning finansierades totalt fem åtgärder som stöd för kampen mot olaglig diamantutvinning och handel med diamanter som ett led i Kimberleyprocessen och den olagliga exploateringen av andra naturresurser i andra områden.

Under 2008 antogs en ny facilitet för övergångsstrukturer för rättsskipning och 12 miljoner euro anslogs för att tillhandahålla bistånd som både är snabbt och fokuserat till internationella domstolar och initiativ till övergångsstrukturer för rättsskipning. Kommissionens genomförandepartners är internationella och regionala organisationer, statliga och icke-statliga aktörer och/eller särskilda domstolar och sanningskommissioner. Åtaganden för en första åtgärd ingicks redan 2008 för 2,5 miljoner euro för akut finansiering av den internationella domstol som prövar de krigsförbrytelser som begåtts av Charles Taylor i Sierra Leone. Vidare ingicks 5,5 miljoner euro för ett beslut om en andra omgång politisk rådgivning och medling i december 2008.

2.5. Utvecklingen av de program för krishantering som antogs under 2007

Så gott som samtliga åtaganden för 2007 års anslag för krishantering har upphandlats, med en genomförandegrad på 97 %. Betalningarna för dessa kontrakt uppgår till 65 %. Merparten av projekten varar mellan 12–18 månader, vilket innebär att majoriteten av 2007 års åtgärder fortfarande håller på att genomföras, samtidigt som de får genomslag på plats. Under tiden har ett flertal åtgärder avslutats, som projektet för reform av rättsväsendet i Afghanistan. Närmare uppgifter om utvecklingen och effekten av de åtgärder som antogs under 2007 anges i bilagorna.

2.6. Den uppgift som kommissionens delegationer uppfyller

Genom kommissionens delegationer i mottagarländerna sker en nära och regelbunden övervakning av alla program som finansieras via stabilitetsinstrumentet. Delegationerna lämnar i många fall projektförslag till kommissionens centrala administration och är också direkt ansvariga för genomförandet av biståndsprogrammen.

På samma sätt som under 2007 har genomförandet av en majoritet av projekten (21 finansieringsbeslut av 26 och tre åtgärder under faciliteterna inom stabilitetsinstrumentet) vidaredelegerats till delegationerna i de berörda länderna. Under 2008 undertecknade delegationerna 40 kontrakt som ingår under budgetrubrik 19.0601. Totalt har 40 krishanteringsåtgärder motsvarande 180 miljoner euro vidaredelegerats till 27 av kommissionens delegationer sedan 2007. Det gör det möjligt att inte bara förhandla och ingå kontrakt med lokala motparter för att i tid kunna göra justeringar om det behövs, utan också en nära övervakning av projektgenomförandena på plats.

2.7. Ytterligare erfarenheter

Krishanteringskomponenten i stabilitetsinstrumentet fortsätter att fungera väl och uppfyller de mål som fastställts i förordningen. Samtliga åtaganden ingicks för 2008 års budget för krishantering. De interna organisationsstrukturerna inom avdelningarna med ansvar för yttre förbindelser har visat sig vara tillräckliga och reagerar snabbt på programuppgifter och antaganden av program. De antagna programmen bidrog till insatserna för att hantera kriser i hela världen och kompletterade EU:s andra åtgärder för krishantering på ett förtjänstfullt (och ibland avgörande) sätt, bland annat i Georgien, Kosovo, Tchad och Centralafrikanska republiken.

För att få en mer ingående insyn i inverkan, effektiviteten, ändamålsenligheten, hållbarheten och andra delar av krishanteringskomponenten i stabiltetsinstrumentet har kommissionen för avsikt att genomföra en programutvärdering under 2009 utifrån de åtgärder som antogs under 2007 och 2008, under förutsättning att de är tillräckligt framskridna för att omfattas av en användbar bedömning. Så snart utvärderingen avslutats kommer den att läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

3. KRISBEREDSKAP VIA STABILITETSINSTRUMENTET (ARTIKEL 4.3 OCH BUDGETRUBRIK 19.06.01)

När det gäller krisberedskapskomponenten i stabilitetsinstrumentet fortsatte partnerskapet för fred, som syftar till att samla och konsolidera civil expertis på fredsskapande åtgärder, att stärkas under 2008 . Partnerskapet fokuserar på att ge samarbetsparterna i tidigare led stärkt kapacitet att snabbt reagera på kriser, och riktar sig bland annat till det civila samhällets organisationer och tankesmedjor, men också till internationella och regionala organisationer och relevanta organ i EU-medlemsstaterna.

Det samlade ekonomiska anslaget på 15 miljoner euro, för vilket åtaganden ingicks under 2007 och 2008, utnyttjades helt under 2008 och de komponenter och mål som fastställdes i de respektive årliga handlingsprogrammen genomfördes.

Två ansökningsomgångar för det civila samhällets organisationer inleddes inom ramen för stödet för partnerskapet för fred: en ansökningsomgång för kapacitetsuppbyggnad och den första fasen i en ansökningsomgång för anordnande av rundabordskonferenser. De förslag som valdes ut i ansökningsomgången för kapacitetsuppbyggnad bestod av en blandning av övergripande, interregionala och krisspecifika kapacitetsuppbyggnadsåtgärder med en bred geografisk spridning (EU:s grannländer, Afrika, Asien, Västindien, etc.). I den första fasen i ansökningsomgången för anordnande av rundabordskonferenser bestod de ansökningar som valdes ut av både övergripande och krisspecifika förslag som fokuserades på den EU:s grannländer.

Vidare beviljades direkta bidrag, inom ramen för samarbetet med internationella organisationer om systemen för tidig varning och återhämtning – till Afrikanska unionen (stöd till Afrikanska unionens kontinentala system för tidig varning), FN:s utvecklingsprogram UNDP (för samarbete om behovsbedömningar efter konflikter och katastrofer och om den roll som naturtillgångar spelar vid konflikter) och till utbildningsorgan i EU-medlemsstaterna inom ramen för utbildning av civila stabiliseringsinsatser.

Under året har den dialog som inletts med det civila samhällets organisationer utvecklats ytterligare genom ett antal samrådsmöten (i februari, juni och oktober) och användningen av partnerskapet för freds webbportal som en kanal för kommunikation med parterna i partnerskapet.

Vad gäller initiativet för fredsskapande åtgärder (tidigare kallat nätverket för konfliktförebyggande) som gradvis integreras i partnerskapet för fred har de tio civila samhällsorganisationer som deltar i denna åtgärd fokuserat sig på att integrera parternas kompletterande kunskaper i sex områden: medling, regionalt samarbete om miljön, ekonomi och naturresurser, säkerhet, demokratisering och övergångsstrukturer för rättsskipning, genusfrågor, kapacitetsuppbyggnad och utbildning. Inom dessa områden fokuseras arbetet på att använda sig av denna expertis för att underlätta konfliktförebyggande samt fredsskapande politik och praxis.

4. STABILITETSINSTRUMENTETS LÅNGSIKTIGA DEL (ARTIKEL 4.1 OCH 4.2 SAMT BUDGETRUBRIKERNA 19.06.02 OCH 19.06.03)

Med utgångspunkt i strategidokumentet för 2007–2011 och det vägledande programmet för 2007–2008 har följande verksamheter genomförts under 2008:

4.1. 19.06.03 – Regionöverskridande insatser avseende organiserad brottslighet, människohandel, skydd av viktig infrastruktur, hot mot folkhälsan och kampen mot terrorism och 19.06.02.03 Gemenskapspolitik för att bekämpa spridning av lätta vapen

Kontrakt ingicks för samtliga åtgärder inom ramen för det årliga handlingsprogrammet för 2007 (9 miljoner euro). Det årliga handlingsprogrammet för 2008 (13,3 miljoner euro) antogs i november 2008. Det ger ytterligare finansiering till expertstödet och för bekämpning av smuggling till och från Afghanistan, bekämpning av olaglig anhopning av och handel med vapen, kampen mot organiserad brottslighet och terrorism i Afrika och förebyggande av avledning av narkotikaprekursorer i Latinamerika och Västindien.

Expertstödet, som är en mekanism för att mobilisera prominenta experter för programplanering och fastställande av åtgärder på många områden vad gäller gränsöverskridande hot mot säkerheten, etablerades under 2008. Ett meddelande riktades till medlemsstaterna om att lämna intresseanmälan och fem kontrakt med konsortier ledda av medlemsstaternas organ undertecknades, plus ett avtal för särskilt tekniskt bistånd med kommissionens gemensamma forskningscentrum. Dessutom organiserades fem arbetsmöten och tjänsteresor i över 40 länder.

I december 2008 undertecknade GtZ ett stort projekt (bekämpa smuggling till och från Afghanistan) för ett konsortiums räkning som inkluderar EU-medlemsstaterna, FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå och Interpol till ett belopp på 9,5 miljoner euro (första och andra fasen). I december 2008 undertecknades Prelac-projektet (kampen mot handel med narkotikaprekursorer i Latinamerika och Västindien) med FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå och det kommer att inledas under det första kvartalet 2009. Ett projekt för att stödja kampen mot olaglig anhopning av och handel med vapen i Centralamerika och i grannländerna undertecknades genom en separat särskild åtgärd som antogs i december 2008.

Med tanke på att det första projektet som fastställdes i det årliga handlingsprogrammet för 2007 inleddes i början på 2009 och befinner sig i en mycket tidig fas av genomförandet, kan man vänta sig eventuella resultat först under 2010.

4.2. 19.06.02.01– Insatser inom riskminimering och beredskap i samband med kemiska, nukleära och biologiska material eller agens

2008 års handlingsprogram (23,5 miljoner euro[4]) antogs i december 2008. Genom detta tillhandahålls stöd till alternativ sysselsättning till ökade civila resurser och ökat informationsutbyte genom det internationella vetenskapliga och tekniska centrumet i Moskva/det vetenskapliga och tekniska centrumet i Kiev i Ukraina för anställning av vetenskapsmän och ingenjörer som tidigare arbetat med vapen för att bekämpa olaglig handel med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen, stöd till stärkt exportkontroll av varor med dubbla användningsområden samt till förbättrad beredskap mot biologiska hot. För närmare uppgifter se bilagan.

För samtliga åtgärder som fastställdes i 2007 års handlingsprogram för artikel 4.2 har kontrakt ingåtts och åtgärderna inleddes under 2008. Med hänsyn till att de första projekten inleddes för bara några månader sedan har inga utvärderingar hittills gjorts. Det är dock planerat att det ska genomföras utvärderingar och revisioner under 2010.

Även om åtgärderna på de flesta områden som omfattas av artikel 4.2 tidigare fokuserade på f.d. Sovjetunionen, inklusive de årliga handlingsprogrammen för 2007/2008, har insatser nu gjorts för att utvidga stödets geografiska tillämpningsområde. Nya regioner och länder får stöd från stabilitetsinstrumentet för åtgärder som syftar till att förbättra deras kapacitet vad gäller exportkontroll och förebyggande av olaglig handel med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen: fem länder på västra Balkan, Albanien, Turkiet, Marocko, Tunisien, Egypten, Förenade arabemiraten, Kina och Thailand. Vidare bekräftade de expertundersökningsuppdrag som utfördes inom ramen för expertstödet att kapaciteten i länderna i sydöstra Asien, Mellanöstern och delar av Afrika behöver stärkas. Dessa länder kommer att ingå i det framtida tillämpningsområdet för stöd enligt artikel 4.2.

5. SLUTSATS

Efter sitt andra verksamhetsår har stabilitetsinstrumentet etablerat sig som ett högst användbart instrument av den uppsättning verktyg som EU använder vid krishantering.

Stabiltetsinstrumentet ingår, tillsammans med andra relevanta gemenskapsinstrument, som en viktig del av EU:s övergripande krishanteringsstrategi, vilket har fått stort stöd både i EU och globalt. Detta belystes i förra årets rapport om den europeiska säkerhetsstrategin.

Kommissionen har tack vare ett gott samarbete med medlemsstaterna, Europaparlamentet och rådets sekretariat kunnat utforma både kort- och långfristiga program inom ramen för stabilitetsinstrumentet för att hantera de grundläggande behoven.

Det är viktigt att stabiliseringsinstrumentet även i fortsättningen tilldelas omfattande medel mot bakgrund av att åtgärder inom ramen för instrumentet efterfrågas allt mer.

[1] Enligt artikel 24 i stabilitetsinstrumentet uppgår de totala ekonomiska anslagen för stabilitetsinstrumentet för perioden 2007–2013 till 2,062 miljarder euro. Enligt förordningen ska högst 7 % av anslagen anslås för åtgärder som omfattas av artikel 4.1 i förordningen, högst 15 % för åtgärder som omfattas av artikel 4.2 och högst 5 % för åtgärder som omfattas av artikel 4.3, motsvarande högst 557 miljoner euro. Därmed återstår åtminstone 73 % för åtgärder som omfattas av artikel 3 (dvs. krishanteringsåtgärder). Efter budgetkorrigeringen i november 2008, som ledde till en omfördelning av 240 miljoner euro från 19.0601 till livsmedelsmekanismen skulle det tillgängliga beloppet för krishantering minskas till mellan 1,27 – 1,29 miljarder under perioden 2007–2013, i motsats till den ursprungliga planeringen på 1,49 miljarder euro.

[2] Åtaganden för resterande 8 miljoner euro ingicks för åtgärder enligt artikel 4.3, krisberedskap, se nedan.

[3] För budgetrubrik 19.06.01 hade åtaganden för hela beloppet på 136 871 miljoner euro i C1-anslag ingåtts. Dessutom hade åtaganden för 236 868,50 euro ingåtts i C4-anslag.

[4] De ursprungliga totala anslagen för budgetrubrik 19.060201 för 2008 uppgick till 27 miljoner euro av vilka 1,5 miljoner euro överfördes till rubrik 19.080103 för Georgien och ett bidrag på 2 miljoner euro till expertstöd ingår i 2008 års handlingsprogram enligt artikel 4.1.