Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildning"

(98/C 19/11)

Den 5 juni 1997 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 17 oktober 1997. Föredragande var José Isaías Rodríguez García Caro.

Vid sin 349:e plenarsession den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 112 röster för, inga röster emot och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. EG-fördragets artikel 126.1 stipulerar att gemenskapen skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet som skall främja samarbetet mellan medlemsstaterna samt stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för att uppnå de mål som anges i fördraget, samtidigt som gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar.

1.2. Då en högskoleutbildning av god kvalitet är en viktig angelägenhet för medlemsstaterna, föreslog rådet (utbildningsministrarna) i november 1991 att utarbeta en gemenskapsåtgärd för kvalitetsbedömning. 1994 genomförde kommissionen och medlemsstaterna pilotprojekt med syftet att kvalitetsbedöma vissa utbildningsanordnares undervisning i några ämnen.

1.3. När dessa projekt inleddes var kvalitetsbedömningssystemen ojämnt fördelade i de olika medlemsstaterna. Ett av projektens grundläggande syften var därför att öka högskolornas medvetenhet om behovet av kvalitetsbedömning för att kunna förbättra studenternas undervisning.

1.4. Pilotprojektens resultat och de ytterst intressanta slutsatser som kunnat dras på grund av dessa sammanfattas i Edith Cressons informationsmeddelande. Detta dokument lades fram vid utbildningsministrarnas rådssammanträde den 6 maj 1996 och innehåller kommissionens avsiktsförklaring att lägga fram en rekommendation enligt instruktionerna i Cresson-rapporten.

1.5. Rådet lägger fram detta förslag till rekommendation på kommissionens initiativ i enlighet med fördragets artikel 126.4, och begär att Ekonomiska och sociala kommittén skall yttra sig.

1.6. Ekonomiska och sociala kommittén anser det vara av största betydelse att högskoleutbildningens kvalitet betraktas ur ett gemenskapsperspektiv. Kommittén instämmer därför i rådets och kommissionens handlingsplan som syftar till att nå det uppsatta målet.

Kvalitetssäkring som ett instrument för att kontinuerligt förbättra kvaliteten genom att systematiskt tillämpa alla tillgängliga kvalitetssäkringsmetoder är det bästa sättet att främja en högskoleundervisning av god kvalitet inom unionen för att främja ländernas högskoleundervisning och underlätta jämförelsen av olika utbildningar inom gemenskapen.

2. Rekommendationsförslaget

Det förslag till rekommendation som läggs fram för rådet har två grundläggande mål för gemenskapens åtgärder på detta område. Förslaget syftar för det första till att öka medlemsstaternas medvetenhet om behovet av att införa kvalitetssäkringssystem vid högskolorna och för det andra till att ställa en rad stödåtgärder till medlemsstaterna och högskolornas förfogande. Dessa åtgärder skall vidtas inom ramen för det europeiska nätverk för kvalitetssäkring som man avser att inrätta.

Rekommendationens innehåll kan sammanfattas kort i följande punkter:

2.1. Förslaget rekommenderar följande:

2.1.1. Medlemsstaterna bör skapa överskådliga system för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring i syfte att värna om kvaliteten i högskoleutbildningen, hjälpa medlemsstaternas högskolor att använda kvalitetssäkringsmetoder samt utgöra en fast punkt för samarbete på grundval av gemensamma erfarenheter.

2.1.2. Medlemsstaterna bör utforma dessa system på grundval av följande principer:

- De myndigheter som skall ansvara för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring bör vara fristående och oberoende.

- Förfarandena bör relateras till högskolornas profil.

- Förfarandena bör omfatta en intern och en extern del.

- Alla berörda parter bör delta.

- Kvalitetsbedömningsrapporterna bör offentliggöras.

2.1.3. Medlemsstaterna bör se till att uppföljningsåtgärder vidtas, så att högskolorna kan genomföra planerade åtgärder för att förbättra kvaliteten.

2.1.4. Medlemsstaterna bör se till att utbildningsmyndigheter och ledningen för högskolorna prioriterar erfarenhetsutbyte och samarbete i fråga om kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring.

2.2. Förslaget till rekommendation innehåller följande uppmaningar:

2.2.1. Kommissionen bör stödja inrättandet av ett europeiskt nätverk för kvalitetssäkring, som skall ägna sig åt följande verksamhet:

- Informations- och erfarenhetsutbyte.

- Teknisk hjälp till medlemsstaterna.

- Stöd till de högskolor som önskar samarbeta i en kvalitetsbedömnings- och kvalitetssäkringsprocess, särskilt genom Sokrates-programmets tematiska nätverk.

- Hjälp till högskolor att sprida information om metodikutveckling genom att underlätta kontakter med experter osv.

- Sammankoppling av kvalitetsbedömning med annan gemenskapsverksamhet inom ramen för Sokrates- och Leonardo-programmen.

- Utarbetande av metoder som underlättar för nyutbildade att integreras på arbetsmarknaden.

2.2.2. Kommissionen bör vartannat år lägga fram en rapport om kvalitetssäkringssystemens utveckling i medlemsstaterna och samarbetet på detta område samt presentera förslag på hur dessa system kan förbättras.

3. Kommentarer

3.1. Allmänna kommentarer

3.1.1. Ekonomiska och sociala kommittén ställer sig positiv till kommissionens initiativ att utarbeta ett förslag till rådets rekommendation. Artikel 126 i fördraget fastställer mycket tydligt att gemenskapen skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet. Även om utbildning är ett mycket vitt begrepp som rymmer olika på varandra följande faser för individen, anser kommittén att denna rekommendation är både viktig och lovande.

Detta åliggande som anges i fördragets artikel 126 kan endast fullgöras om man vet att den utbildning som erbjuds studenterna är av god kvalitet. Det bästa sättet att få kännedom om huruvida högskoleutbildningen uppfyller kvalitetskriterierna är enligt ESK att utveckla ett åtgärdspaket, såsom det som föreslagits, vilket syftar till att öka medvetenheten om behovet av att införa kvalitetssäkringssystem vid högskolorna och samtidigt få till stånd en rad åtgärder och metoder som gör det möjligt att bedöma kvaliteten.

3.1.2. I vårt samhälle skapar sig de ungdomar som är intresserade av att studera på högskolan i någon av unionens medlemsstater en bild av kvaliteten i den undervisning som dessa högskolor erbjuder på grundval av tidigare studenters erfarenheter och skolans rykte.

Ett allmänt känt och jämförande system för kvalitetsbedömning av samtliga högskolor skulle förbättra högskolornas utbildning - både nationellt och gemenskapligt - eftersom högskolorna skulle anstränga sig att bli kvalitativt bättre i jämförelse med tidigare och i förhållande till övriga högskolor. Detta skulle inte enbart förbättra utbildningssystemen, utan även leda till att medborgarna får kännedom om vilken kvalitetsnivå som de enskilda högskolorna har uppnått.

3.1.3. Vi måste göra allt som står i vår makt för att högskolorna skall tilldelas tillräckliga resurser för att utveckla kvalitetsbedömningsmetoder inför det kommande årtusendet och inom ramen för vårt teknologisk avancerat samhälle, som betraktar kvalitet och kvalitetssäkring som en självklar grundförutsättning för framsteg och bättre kundservice.

I detta sammanhang anser kommittén det därför vara absolut nödvändigt att man tar initiativ till att främja kvalitetssäkringsmetoder på utbildningsområdet, i syfte att förbättra undervisningsprodukten. Att högskolorna närmar sig övriga samhället genom att försöka hitta nya former för samverkan bidrar även till att undervisningen utvecklas på ett sätt som gör det möjligt för studenterna att anpassa sig till dagens verklighet och förbereda sig inför den situation som väntar dem på arbetsmarknaden och i samhället.

3.1.4. Ekonomiska och sociala kommittén håller med om att det är nödvändigt att skapa kvalitetsbedömningssystem som kan tillämpas vid medlemsstaternas olika högskolor. Kvalitet kan inte tvingas fram. Kvalitetstänkandet måste först accepteras av de olika aktörerna, dvs. lektorer och högskolemyndigheter. Medlemsstaterna måste uppmanas att som ett första steg - och eventuellt samtidigt som kvalitetssystem införs - anslå tillräckliga resurser för att skapa enheter vid alla högskolor som skall främja, ge vägledning om och internt stödja ökad kunskapsspridning och tillämpning av olika kvalitetssäkringsmetoder. Detta bör också omnämnas i rekommendationstexten.

Kommittén anser att kvalitetssäkringen har större utsikter att lyckas om den utgår från situationen vid de olika högskolorna, än om den åläggs högskolorna såsom en tvingande föreskrift. Kvalitetssäkringsmetoderna kräver att de som undervisar vid högskolan deltar aktivt. Utan deras deltagande blir en intern bedömning omöjlig och den externa bedömningsanalysen kan inte fördjupas. Det krävs större ansträngningar för att göra den undervisande personalen medveten om detta behov, än vad som krävs i fråga om högskolemyndigheterna.

3.1.5. EG-fördraget utesluter uttryckligen en harmonisering av utbildningssystemen. Det finns dock inget som i princip hindrar en tillämpning av vederbörligt harmoniserade kvalitetsbedömningssystem, som på grundval av vissa fastställda kriterier gör det möjligt att jämföra kvaliteten i olika utbildningssystem och vid olika högskolor.

Ekonomiska och sociala kommittén delar naturligtvis uppfattningen att man inte bör rangordna de olika högskolorna, men anser att studenterna och samhället i allmänhet bör få veta vilken kvalitetsnivå som högskolan uppnått, i synnerhet om högskolan finansieras med offentliga medel.

Oberoende av om varje medlemsstat eller högskola kan tillämpa egna kriterier bör kommissionen verka för en tillämpning av gemensamma kriterier, för att man på så sätt skall kunna bedöma undervisningens kvalitet ur gemenskaplig synvinkel.

3.1.6. Med hänsyn till dessa både lokala och europeiska aspekter, anser Ekonomiska och sociala kommittén att högskolornas samarbete på kvalitetsområdet bör sträcka sig mycket längre än till enbart kännedom om vilka metoder som används. Kvalitetsarbetet bör också påvisa de brister som vissa högskolor har i förhållande till andra, vilket medför att dessa högskolor hamnar i en lägre kvalitetskategori i förhållande till de enhetliga kriterier och krav som fastställts.

När de egna bristerna väl uppdagats i förhållande till övriga högskolor, med hjälp av gemensamma kvalitetsbedömningsmetoder, kan dessa erfarenheter tjäna som exempel på hur man skall nå det slutliga målet - att förbättra verksamhetens kvalitet. En kvalitetsförbättring är kvalitetssäkringens slutmål, eftersom upptäckten av oönskade förhållanden som går att förbättra och tillämpningen av olika lösningar på de problem som påvisats utgör det slutliga målet för allt kvalitetssäkringsarbete hos utbildningsanordnarna.

Kommittén vill därför framhålla de positiva aspekterna av att närma vissa kvalitetsbedömningsmetoder till varandra - även den externa kvalitetsbedömningen - såsom ett stöd för att förbättra kvaliteten i sig.

3.1.7. Ekonomiska och sociala kommittén vill i detta yttrande särskilt framhålla vikten av respekt för två principer som påverkar medlemsstaterna och högskolorna. Dessa principer omnämns genomgående i kommissionsdokumentet KOM(97) 159 slutlig samt i detta yttrande och kan ge upphov till visst missförstånd. Principerna gäller följande:

- Det måste i varje fall otvetydigt framgå att man inte avser att harmonisera medlemsstaternas utbildningspolitik, utbildningssystem eller de kurser som ges vid medlemsstaternas högskolor. För att rekommendationen skall kunna anses vara giltig bör det därför uttryckligen framgå att kvalitetssäkringssystemen och motsvarande kvalitetsbedömningsmetoder skall införas först när alla berörda parter frivilligt kan godta kvalitetsbedömning som ett system för att förbättra den rådande situationen och inte betraktar den som en påtvingad börda. Ekonomiska och sociala kommittén anser att rekommendationstexten bör vara tydligare i detta hänseende.

- Det bör uttryckligen påpekas att principen om högskolornas oberoende varken är föremål för diskussion eller ifrågasätts i detta yttrande. Det är dock viktigt att medborgarna informeras om vilka utbildningsanordnare på europeisk nivå som har infört en intern kvalitetsbedömning som systematiskt tillämpad kvalitetssäkringsmetod. Medborgarna har inte bara rätt att känna till dessa utbildningsanordnares kvalitetsnivå, utan kan också kräva att få veta vilka utbildningsanordnare som använder jämförbara kvalitetsbedömningsmetoder. Information är en nyckelfaktor i vårt samhälle och kommittén anser att medborgarna bör ha tillgång till information av detta slag, genom en regelbundet publicerad rapport som anger vilka högskolor i gemenskapen som har infört kvalitetsbedömningssystem enligt principerna för kvalitetssäkring.

3.2. Särskilda kommentarer

3.2.1. Ekonomiska och sociala kommittén anser att rekommendationsförslagets titel - europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildning - bör stå i samklang med förslagets innehåll. Kvalitetsbedömning omnämns inte specifikt i titeln och därför bör den del av texten som behandlar just detta begrepp utgå, eftersom bedömningen oftast föregår kvalitetssäkringen.

Kommittén vill inte att man i den anda som kännetecknar förslagstexten helt skall bortse från kvalitetsbedömningen, utan vill snarare att förslagstexten skall berikas genom att kvalitetsbedömningen inkluderas i kvalitetssäkringsbegreppet. Detta skulle innebära att kvalitetsbedömningen blir en viktig del av systemet. Kvalitetssäkring omfattar en rad metodologiska åtgärder för vilka kvalitetsbedömning också är av stor betydelse. Kvalitetssäkring består dock även av andra åtgärder som syftar till att förbättra rådande förhållanden genom att hitta lösningar på fastställda problem, vidta åtgärder samt bedöma den nya situationen.

För att eftersträva en ökad förståelse för rekommendationens innebörd, anser därför kommittén att de parallella hänvisningarna till kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring bör utgå.

3.2.2. Ekonomiska och sociala kommittén delar dock åsikten att kriterierna och normerna för att utveckla interna utvärderingsmetoder vid respektive högskola bör utformas med hänsyn till de lokala förhållandena. En jämförelse med den närmaste omgivningen ger inledningsvis bäst information om vilken kvalitetsnivå som uppnåtts.

Kommittén anser att rekommendationen i största möjliga utsträckning bör betona främjandet av kvalitetssäkringsbegreppet i högskolan, så att medvetenheten om detta krav kan spridas uppåt i systemet.

Det utbyte av information och erfarenheter som planeras äga rum inom det europeiska nätverket för kvalitetssäkring bör i första hand koncentreras till att öka medvetenheten om behovet av att använda kvalitetssäkring i högskolorna och möjliggöra ett utbyte och en dialog som syftar till att sprida information om olika lösningar till andra instanser som kan tänkas tillämpa dem.

3.2.3. Eftersom det rör sig om ett förslag till rekommendation vars mål är mycket konkret, men vars möjligheter samtidigt är mycket omfattande, anser kommittén att det inte är nödvändigt att texten både innehåller riktlinjer om hur man skall stimulera högskolornas deltagande i arbetet med kvalitetssäkringsmetoder och rena metodaspekter, vilket är fallet med kommentarerna i förslagets punkt IB.

Kommittén anser att det i princip gäller att sprida idén om kvalitetssäkring vid de högskolor som saknar kunskap på detta område eller som inte tillämpar kvalitetssäkring samt att stärka och stödja tillämpningen av kvalitetssäkring vid högskolor som redan tillämpar densamma.

3.2.4. I fråga om punkt IB anser kommittén att studenterna spelar en fundamental roll i kvalitetsbedömningsprocessen. Högskolestudenten är en absolut nödvändig faktor när kvaliteten skall bedömas på grund av förhållandet mellan det förväntade och det uppnådda, dvs. relationen mellan studentens förväntningar på sina studier och vederbörandes faktiska erfarenheter.

Ekonomiska och sociala kommittén instämmer i rekommendationens lösningar på detta område. Högskolestudenternas synpunkter som samlas in och bearbetats med hjälp av lämpliga kvalitetssäkringsmetoder kan utgöra en mycket värdefull information i arbetet med att förbättra kvaliteten.

3.2.5. ESK anser att inrättandet av ett europeiskt nätverk för kvalitetssäkring enligt rekommendationsförslaget är intressant och nödvändigt. Nätverkets uppdrag tycks dock vara ofullständigt och bör även omfatta möjligheten att genomföra jämförande studier på nationell och gemenskaplig nivå beträffande undervisningens och högskolornas kvalitet.

Nätverkets uppdrag, som anges i rekommendationen, bör med andra ord även omfatta en vidareutveckling av de kvalitetsbedömningsmetoder som kan tillämpas på samtliga undervisningsämnen och högskolor, i syfte att dra upp jämförelser på europeisk nivå. Med hänsyn till att bedömningen av ett fastställt kriterium kräver en jämförelse enligt godtagna normer, anser kommittén alltså att jämförelsen på europeisk nivå bör bidra till utbildningens europeiska dimension.

3.2.6. ESK:s uppfattning underbyggs av rekommendationsförslagets tredje beaktandesats, som framhåller hur viktigt det är att de europeiska högskolorna blir medvetna om svårigheten att bedöma kvaliteten i utlandsstudier och att jämföra den med kvaliteten i studierna inom det egna utbildningssystemet.

Kommittén anser att denna beaktandesats i rekommendationen helt och hållet motiverar att dessa uppgifter läggs till dem som nätverket kan utveckla på europeisk nivå.

3.2.7. I egenskap av organ som representerar olika ekonomiska och sociala intressegrupper vill ESK framhålla det stora intresse som kommittén hyser för att nyutbildade högskolestudenter skall integreras på arbetsmarknaden, i synnerhet med tanke på den konkurrens som råder i dagsläget. De som är bäst rustade för marknadens krav kommer få de bästa arbetserbjudandena när de integreras på arbetsmarknaden.

Kommittén håller med om att integrationen av nyutbildade på arbetsmarknaden måste förbättras, men ser inte något samband mellan kvalitetsbedömningsarbetet och utarbetandet av metoder för att förbättra denna integration. All kvalitetsförbättring leder till bättre utbildning och därmed till förbättrade möjligheter för högskolestudenter att komma ut på arbetsmarknaden. Kvalitetsbedömningsmetodernas syfte är dock bl.a. att jämföra de ursprungliga målen med det verkliga utfallet.

Metoderna för kvalitetssäkring har - genom att bygga på en kvalitetsbedömningsprocess - visat att det går att förbättra den undervisning som ges för att studenterna skall kunna integreras på arbetsmarknaden och gör det dessutom möjligt att på nytt bedöma de åtgärder som vidtagits för att försöka komma till rätta med rådande problem. Kvalitetssäkring i sig kan dock naturligtvis inte förbättra de nyutbildades integration på arbetsmarknaden.

ESK anser därför att rekommendationsförslagets del II punkt 1 f bör formuleras på ett sätt som förklarar nätverkets roll på detta område, vilket inte är fallet med förslagets nuvarande skrivning.

3.2.8. I "Sokrates - Gemenskapligt handlingsprogram på utbildningsområdet - Rapport om uppnådda resultat 1995 och 1996" (dok. KOM(97) 99 slutlig), som ESK nyligen yttrat sig om, medger kommissionen att mer resurser måste anslås till detta programs budget på grund av det stora antalet projektfinansieringsansökningar.

Enligt förslaget till rekommendation skall Europeiska verket för kvalitetssäkring ha rätt till ekonomiskt stöd inom ramen för Sokrates- och Leonardo-programmen.

Ekonomiska och sociala kommittén förstår inte hur gemenskapen skall kunna anslå resurser från dessa två program när kommissionen varit tvungen att föreslå ökade budgetanslag till Sokrates för att dess verksamhet skall kunna fortlöpa under femårsprogrammets sista period. Kommittén är emot att resurser som vikts för Sokrates- och Leonardo-programmen skall tilldelas Europeiska nätverket, eftersom detta kommer att förvärra det redan svåra budgetläget.

Kommittén anser att kvalitetssäkringen i högskoleutbildning är av sådan betydelse att gemenskapen måste anslå särskilda medel till denna verksamhet. ESK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att garantera att de åtgärder som föreslås i rekommendationen ges ekonomiskt stöd.

3.2.9. Enligt rekommendationsförslaget bör en av kvalitetsbedömnings- och kvalitetssäkringssystemens grundprinciper vara att alla berörda parter skall få delta. Arbetsmarknadens parter och andra intresseorganisationer bör därför ingå i de expertgrupper som skall göra den externa kvalitetsbedömningen.

Ekonomiska och sociala kommittén anser att de ekonomiska och sociala intressegrupperna kan spela en viktig roll och bidra med sin sakkunskap i metodikutvecklingen. Särskilt näringslivet har sedan länge tillämpat olika kvalitetsbedömningsmetoder och har stor erfarenhet av kvalitetssäkring. Dessa begrepp härstammar ursprungligen från näringslivet samt hänger nära samman med företagarnas intresse av att ständigt förbättra kvaliteten och kundservicen.

Kommittén anser det därför vara viktigt och nödvändigt att företagarorganisationerna ges den roll som de förtjänar vid utformningen av Europeiska nätverket för kvalitetssäkring. Företagarorganisationerna skulle på så sätt komplettera arbetstagarna och deras representativa organisationer i fråga om de ekonomiska och sociala intressegruppernas deltagande i nätverket.

3.2.10. I syfte att nå en större effektivitet och med hänsyn till kriterierna för kostnadsnedskärningar anser kommittén det vara nödvändigt att man utarbetar tydliga metoder som underlättar ett samarbete mellan Europeiska nätverket för kvalitetssäkring och de olika nätverk som utformats för Sokrates ()- och Leonardo-programmen.

Bryssel den 29 oktober 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() Se EGT C 287, 22.9.1997, s. 23: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates".