[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 27.1.2011

KOM(2011) 22 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Nuvarande situation i förfarandet vid alltför stora underskott i medlemsstaternaoch bedömning av de åtgärder som vidtagits av Cypern, Finland, Bulgarien och Danmark som svar på rådets rekommendationer av den 13 juli 2010 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöraSEK(2011) 113 slutligSEK(2011) 114 slutligSEK(2011) 115 slutligSEK(2011) 116 slutlig

INLEDNING OCH BAKGRUND

Enligt stabilitets- och tillväxtpakten ska kommissionen inleda förfarandet vid alltför stora underskott, om en medlemsstats underskott överskrider referensvärdet på 3 % av BNP som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget ). Majoriteten av EU:s medlemsstater har i dag ett offentligt underskott som överstiger detta referensvärde på 3 % av BNP. Den ofta kraftiga försämringen av underskotts- och skuldställningen måste ses mot bakgrund av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången 2008/09 som saknar motstycke. Insikten om finanspolitikens centrala roll gjorde att kommissionen uppmanade till finanspolitiska stimulanser i sin ekonomiska återhämtningsplan för Europa från november 2008, som godkändes av Europeiska rådet i december 2008.

I oktober 2009 tog Europeiska rådet fasta på de första tecknen på en återhämtning och antog en ambitiös finanspolitisk exitstrategi. Inom ramen för en konsekvent tillämpning av stabilitets- och tillväxtpakten skulle denna strategi samordnas länderna emellan och även innebära att de finanspolitiska stimulansåtgärderna skulle upphöra vid rätt tidpunkt. Under förutsättning att kommissionens prognoser även i fortsättnigen pekar på en förstärkt och bärkraftig återhämtning, bör den finanspolitiska konsolideringen i alla EU-medlemsstater inledas senast under 2011. Särskilda förhållanden i olika länder bör beaktas och flera länder behöver en konsolidering redan tidigare. Vidare bör den planerade finanspolitiska konsolideringstakten vara ambitiös och i de flesta medlemsstater kommer den att behöva sättas betydligt högre än riktmärket på 0,5 % av BNP per år i strukturella termer. Slutligen kommer viktiga kompletteringsåtgärder till den finanspolitiska exitstrategin att omfatta bland annat förstärkta nationella budgetramar, som ska stärka förtroendet för konsolideringsstrategier, samt åtgärder till stöd för långsiktig finanspolitisk hållbarhet, i enlighet med vad som framhålls i stabilitets- och tillväxtpakten. Dessutom bör insatserna för strukturreformer förstärkas, i syfte att öka produktiviteten och främja långsiktiga investeringar. Denna konsolideringsprocess gynnas av införandet av den europeiska planeringsterminen för politisk samordning och fortsatt reform av den ekonomiska styrningen i EU.

I kommissionens höstprognos 2010 bekräftades att den reala ekonomin här och var visat tecken på återhämtning, samtidigt med fortsatt osäkerhet. Perioder av förnyad tillväxttro förbyts i bakslag, också beroende på riskerna på marknaden för statspapper. EU-ekonomierna står inför omfattande anpassningar. Finanssektorn har ännu inte normaliserats och det förekommer att den är utsatt för påfrestningar och beroende av statligt stöd. Ekofinrådets beslut av den 9 maj 2010 och inrättandet av en europeisk finansiell säkerhetsmekanism är därför viktiga insatser för skyddet av euroområdets och EU-ekonomins stabilitet.

Mot denna bakgrund lanserade kommissionen den första europeiska planeringsterminen för politisk samordning den 12 januari 2011, i samband med den årliga tillväxtöversikten. Denna planeringstermin ska utgöra ramen för att tids- och bedömningsmässigt koppla stabilitets- och konvergensprogrammen om makroekonomiska utsikter och finanspolitiska planer till de nationella reformprogrammen om framstegen mot målen i Europa 2020 . Den årliga tillväxtöversikten har en primärt integrerad inriktning, som motsvarar behovet av strikt finanspolitisk konsolidering för ökad ekonomisk stabilitet, arbetsmarknadsreformer för högre sysselsättning samt tillväxtbefrämjande åtgärder. Alla medlemsstater och särskilt de med alltför stora underskott bör stramt hålla de offentliga utgiftsökningarna under BNP-tillväxten på medellång sikt, samtidigt som de prioriterar utgifter på områden som forskning, utbildning och energi som står i samklang med en hållbar utveckling. Dessutom bör medlemsstater med alltför stora underskott närmare ange utgiftsutvecklingen och de planerade övergripande åtgärderna för att avveckla dessa alltför stora underskott. Slutligen måste de medlemsstater som har mycket höga strukturella budgetunderskott, mycket hög offentlig skuldsättning eller stora ekonomiska problem tidigarelägga sina ansträngningar år 2011. Om den ekonomiska utvecklingen eller intäkterna skulle bli bättre än väntat, bör konsolideringen av de offentliga finanserna påskyndas.

NUVARANDE SITUATION I FÖRFARANDET VID ALLTFÖR STORA UNDERSKOTT I MEDLEMSSTATERNA

Alla medlemsstater omfattas nu av förfarandet vid alltför stora underskott, med undantag av Estland, Luxemburg och Sverige. Efter positiva bedömningar av berörda medlemsstaters insatser, är förfarandet nu vilande för nitton medlemsstater[1]. Enligt tillgängliga uppgifter är de flesta på god väg att minska sina underskott i enlighet med rådets rekommendationer. Trots denna positiva bedömning anser kommissionen samtidigt att det i vissa av medlemsstaterna fortfarande finns ett antal riskmoment.

När det gäller de övriga medlemsstaterna, har kommissionen nu gjort en bedömning av de insatser som Cypern, Finland, Bulgarien och Danmark gjort i enlighet med artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1467/97[2] (se avsnitt 3 och bilagan). För Irland utfärdade rådet den 7 december sina senaste rekommendationer enligt artikel 126.7 och kommissionen kommer att göra en liknande bedömning efter den 7 juni som är tidsfristen i den rekommendationen.

I enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten fortsätter kommissionen att nära övervaka den finanspolitiska utvecklingen. Den kommer också att anta nödvändiga rekommendationer till rådet att ta ytterligare steg inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, närhelst en medlemsstat inte genomför åtgärder eller dessa visar sig otillräckliga enligt fördraget och förordning (EG) nr 1467/97.

I kommissionens höstprognos 2010 beräknas det offentliga underskottet i EU minska från 6,8 % av BNP år 2010 till 5,1 % år 2011 och i euroområdet minska från 6,3 % till 4,6 %. Medlemsstaternas finanspolitiska ansträngning beräknas år 2011 bli 1 % av BNP i EU (1,1 procentenheter i euroområdet), mätt i förbättringen av det strukturella underskottet (konjunkturrensat underskott exklusive tillfälliga politiska åtgärder). Betoningen av strukturella (dvs. permanenta) åtgärder är viktig, med tanke på rådets rekommendationer att medlemsstaterna på ett trovärdigt och varaktigt sätt bör minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP.

Under prognosperioden väntas vissa medlemsstater (Tyskland, Nederländerna, Finland, Bulgarien och Malta) korrigera sina alltför stora underskott vid eller till och med före de tidsfrister rådet fastställt för dem. I flertalet fall bör den finanspolitiska ansträngningen år 2011 bli (betydligt) större än den genomsnittliga årliga finanspolitiska ansträngning som rådet rekommenderat i samband med förfarandet vid alltför stora underskott. I Österrike och Danmark väntas underskottet hamna nära referensvärdet redan år 2012, ett år tidigare än rådets tidsfrist. I Österrike bör ytterligare åtgärder i december få underskottet att hamna ännu närmare referensvärdet.

I de flesta fall ligger förbättringen av det strukturella saldot år 2011 i stort sett i linje med den rekommenderade finanspolitiska ansträngningen, som under de extraordinära omständigheterna normalt angivits som ett årsgenomsnitt fram till tidsfristen för korrigeringen. Under år 2011 beräknas förbättringen av det strukturella saldot i Portugal, Spanien, Frankrike och Rumänien överstiga den begärda årliga finanspolitiska ansträngningen. I Storbritannien väntas en förbättring av det strukturella saldot som ligger i linje med den begärda årliga finanspolitiska ansträngningen. Enligt tillgängliga uppgifter tycks det vara möjligt att uppnå den ytterligare årliga finanspolitiska ansträngning som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet i Rumänien senast år 2012, i Portugal, Spanien och Frankrike senast år 2013 och i Storbritannien senast budgetåret 2014/15.

I Italien och Slovenien når förbättringen av det strukturella saldot varken år 2010 eller 2011 upp till den begärda årliga genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen och det offentliga underskottet är högre än vad som väntades i den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet (särskilt i Slovenien). Det tycks vara möjligt att uppnå den ytterligare och begränsade årliga finanspolitiska ansträngning som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet i Italien senast år 2012 och i Slovenien senast år 2013. I Slovakien blev de offentliga finanserna år 2010 mycket sämre än vad som väntades i den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Budgeten för 2011 innehåller dock ett betydande konsolideringspaket som väntas göra att de offentliga finanserna återigen börjar konsolideras. För Tjeckien rekommenderade rådet för år 2010 ett mål uttryckt i offentligt saldo som enligt höstprognosen kommer att uppnås, följt av en något snabbare nedgång än vad som väntades i den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet. Detta sker mot bakgrund av en bättre konjunktursituation. Även om förbättringen av det strukturella saldot för 2011 understiger den begärda årliga finanspolitiska ansträngningen, tycks det vara möjligt att uppnå den ytterligare årliga finanspolitiska ansträngning som krävs för att få ned underskottet till 3 % av BNP inom tidsfristen.

Efter höstprognosen 2010 har Cypern och Lettland beslutat om ytterligare åtgärder som kommer att bringa de offentliga finanserna i överensstämmelse med rådets rekommendationer. I Litauens fall beaktas i höstprognosen ännu inte konsekvenserna av en villkorsklausul i budgeten, som kommer att framtvinga en tilläggsbudget, om målen i förfarandet vid alltför stora underskott skulle riskera att inte uppnås. I Belgien blev budgetutfallet för 2010 bättre än väntat, men här beaktas i prognosen inte budgeten för 2011. Samtidigt har myndigheterna aviserat att de avser att få ned underskottet under 4 % år 2011, vilket är bättre än beräkningen i den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet.

För Grekland antog rådet i maj 2010 ett reviderat beslut om föreläggande enligt artiklarna 126.9 och 136 i EUF-fördraget och faställde år 2014 som tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet. Grekland bör uppnå ett underskott på 8 % av BNP år 2010, 7,6 % år 2011, 6,5 % år 2012, 4,9 % år 2013 och 2,6 % år 2014. För att uppnå detta kommer det att krävas en förbättring av det strukturella saldot på minst 10 % av BNP under perioden 2009–2014. I sitt meddelande av den 9 december drog kommissionen slutsatsen att Grekland tillfredsställande följer rådets beslut från maj.

Mot bakgrund av höstprognosen 2010 och uppgifter som framkommit efter dess offentliggörande anser kommissionen rent allmänt inte de åtgärder vara olämpliga som vidtagits av ovannämnda medlemsstater för att korrigera de alltför stora underskotten.

För de medlemsstater där den finanspolitiska ansträngningen år 2011 (och i tillämpliga fall år 2010) ligger under det begärda årsgenomsnittet, tycks det vara möjligt att klara den ytterligare ansträngningen under resten av konsolideringsperioden. Ju större de begärda korrigeringarna är, desto angelägnare är det att undvika utgiftsöverskridanden och att tidigarelägga de nödvändiga finanspolitiska åtgärderna.

Kommissionen anmodar de medlemsstater där korrigeringsansträngningar hittills understigit den av rådet rekommenderade årliga ansträngningen att intensifiera sina konsolideringsansträngningar. Den anmodar dem också att vid behov förstärka sina konsolideringsstrategier genom att avisera om beslutsamma, konkreta och strukturella åtgärder, särskilt vid utarbetandet av de stabilitets- och konvergensprogram som ska lämnas till rådet och kommissionen i april enligt den nya europeiska planeringsterminen.

I höstprognosen beräknades Ungerns underskott bli 4,7 % av BNP år 2011. Emellertid kan engångseffekten av de därefter beslutade förändringarna av pensionssystemet göra att det nominella underskottet understiger 3 % av BNP år 2011. Emellertid fortsätter det strukturella saldot att försämras under 2011, vilket kan få underskottet att öka till cirka 5 % av BNP år 2012, om inga nya åtgärder vidtas. Det bör från och med 2011 krävas ytterligare betydande konsolideringsansträngningar för att säkerställa en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet senast 2011, som är rådets fastställda tidsfrist. I Polen beräknas underskottet för 2010 bli 7,9 %, vilket är 1,0 procentenhet högre än prognosen i 2010 års konvergensprogram och det utan någon strukturell förbättring. Efter höstprognosen 2010 har Polen aviserat ytterligare åtgärder, som om de godkänns kan göra att den finanspolitiska ansträngningen år 2011 i stort sett överensstämmer med den rekommenderade genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen. Det bör under perioden 2011–2012 krävas ytterligare betydande konsolideringsansträngningar för att få ned underskottet under 3 % av BNP år 2012, som är rådets fastställda tidsfrist. Mot denna bakgrund har kommissionsledamot Olli Rehn ställt en skrivelse till Ungern och Polen med en begäran om att man återigen ska bekräfta sitt åtagande att fullt ut följa rådets rekommendationer och snarast avisera de varaktiga, konkreta och specifika åtgärder som krävs för att underbygga detta åtagande.

BEDÖMNING AV DE ÅTGÄRDER SOM VIDTAGITS AV CYPERN, FINLAND, BULGARIEN OCH DANMARK

I artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 föreskrivs att sedan tidsfristen löpt ut för en medlemsstat att vidta åtgärder efter en rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget, ”… skall kommissionen informera rådet om den anser att de vidtagna åtgärderna förefaller tillräckliga för att garantera tillräckliga framsteg i korrigeringen av det alltför stora underskottet inom de tidsfrister som rådet fastställt, under förutsättning att de är helt genomförda och att den ekonomiska utvecklingen är i linje med prognoserna ”. I enlighet därmed bedöms i detta avsnitt (och i bilagan till meddelandet) de åtgärder som vidtagits av Cypern, Finland, Bulgarien och Danmark som svar på rådets rekommendation av den 13 juli 2010, i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra. Dessa rekommendationer baserades på kommissionens vårprognos 2010 och på de överenskomna principerna för den finanspolitiska exitstrategin. Rådet fastställde att effektiva åtgärder som svar på rekommendationerna skulle vidtas senast den 13 januari 2011.

Enligt förordning (EG) nr 1467/972 och den reviderade uppförandekoden[3] ska en medlemsstat anses ha vidtagit effektiva åtgärder, om den följt rekommendationen enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget. I uppförandekoden anges att bedömningen av åtgärdernas effektivitet särskilt ska beakta om medlemsstaten har åstadkommit den årliga förbättring av sitt konjunkturrensade saldo som rådet ursprungligen rekommenderade, varvid engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder inte ska räknas med. Det anges också att om den konstaterade korrigeringen visar sig mindre än den rekommenderade, ska orsakerna till detta noggrant analyseras. Avser korrigeringen flera år, specificerar uppförandekoden att bedömningen bör koncentreras på de åtgärder som vidtagits för att trygga en tillräcklig korrigering av de offentliga finanserna under det år som följer på året då underskottet fastställdes.

Mot denna bakgrund har kommissionen gjort en bedömning av Cyperns, Finlands, Bulgariens och Danmarks åtgärder för att följa rådets rekommendationer av den 13 juli 2010. Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Cypern, Finland, Bulgarien och Danmark ha vidtagit åtgärder som innebär tillfredsställande framsteg mot korrigering av det alltför stora underskottet, inom de tidsfrister som rådet angett. Om dessa länder anser kommissionen därför att det för närvarande inte krävs några ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott. Detaljerna i bedömningen framgår av de landsspecifika avsnitten i bilagan till detta meddelande.

Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i Cypern, Finland, Bulgarien och Danmark i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten.

BILAGA

CYPERN

Förfarandet vid alltför stora underskott och senaste rekommendationer

Enligt anmälan från april 2010 om alltför stort underskott uppgick det offentliga underskottet i Cypern till 6,1 % av BNP år 2009, efter ett överskott på 0,9 % år 2008. Detta berodde på en kraftig ekonomisk nedgång och på diskretionära åtgärder som svar på denna (i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa), men också på tillväxtens sammansättning med en lägre andel skatteintäkter. Samtidigt motsvarade den offentliga bruttoskulden 56,2 % av BNP, vilket underskrider referensvärdet på 60 % fast med en stigande trend. Mot denna bakgrund fastslog rådet den 13 juli 2010 att ett alltför stort underskott förelåg och riktade, i enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget, rekommendationer till Cypern för att få denna situation att upphöra senast 2012[4]. I sina rekommendationer fastställde rådet att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 13 januari 2011.

Konkret rekommenderade rådet Cypern att trovärdigt och varaktigt minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP, genom att vidta åtgärder på medellång sikt. Cypern skulle för detta ändamål göra följande: a) Vidta nödvändiga åtgärder för att minska 2010 års underskott till under 6 % av BNP och utforma en konsolideringsstrategi med betoning på utgiftssidan, för att få ned underskottet under referensvärdet senast 2012. b) Sörja för en finanspolitisk ansträngning på i genomsnitt minst 1½ % av BNP per år under perioden 2011–2012, vilket också bör bidra till att den offentliga bruttoskuldkvoten åter börjar minska och genom tillräckliga primära överskott närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt. c) Ange och strikt genomföra de åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2012, om konjunkturförhållandena så tillåter, samt påskynda minskningen av underskottet om det ekonomiska eller finanspolitiska läget blir bättre än vad som för närvarande förväntas.

För att minska riskerna i samband med korrigeringen ställdes krav på Cypern att göra det finanspolitiska regelverket mer bindande på medellång sikt och förbättra övervakningen av budgetgenomförandet under året. Dessutom rekommenderades de cypriotiska myndigheterna att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att införa reformåtgärder för att få kontroll över pensions- och sjuk/hälsovårdsutgifter, i syfte att bromsa den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter. Slutligen rekommenderades Cypern att utnyttja varje möjlighet till att gå längre än den finanspolitiska ansträngningen, även mot bakgrund av bättre ekonomiska förhållanden, för att påskynda minskningen av bruttoskuldkvoten så att den återigen närmar sig referensvärdet på 60 % av BNP.

Rådet fastställde den 13 januari 2011 som tidsfrist för den cypriotiska regeringen att vidta effektiva åtgärder för att få ned underskottet för 2010 till högst 6 % av BNP och utforma en konsolideringsstrategi med betoning på utgiftssidan, för att få ned underskottet under referensvärdet senast 2012. De skulle göra detta genom att sörja för en finanspolitisk ansträngning på i genomsnitt minst 1½ % av BNP under perioden 2011–2012.

Kommissionen bedömer de åtgärder som vidtagits efter det att regeringen den 16 december antagit 2011 års budget, i förening med ett paket finanspolitiska konsolideringsåtgärder. Bedömningen baseras på kommissionens höstprognos 2010, där budgetförslaget beaktades.

Bedömning av vidtagna åtgärder

På grundval av då tillgängliga uppgifter (inklusive budgetförslaget) bedömdes det i höstprognosen 2010 att underskottet under 2010 hade stabiliserats på 5,9 % av BNP, dvs. ungefär på föregående års nivå, genom att en marginell inkomstökning anges ha uppvägts av en motsvarande utgiftsökning. Emellertid tyder nyligen offentliggjorda likviditetsuppgifter från centralregeringens konsoliderade räkenskaper samt förvaltade fonder för perioden januari–november 2010 på att bedömningen om ett lägre underskott än väntat är riktig. De visar nämligen att underskottet minskat och förbättrats med 0,5 procentenheter i förhållandet till samma period år 2009.

Kommissionen drar därför slutsatsen att budgetutfallet för 2010 väntas ligga i linje med rådets rekommendationer om att minska underskottet för 2010 till högst 6 % av BNP. Då de ekonomiska förhållandena har blivit bättre än vad som väntades när rådet utfärdade sina rekommendationer, har detta också lett till att underskottet minskat mer.

På grundval av det då föreliggande budgetförslaget för 2011 beräknades i kommissionens höstprognos 2010[5] underskottet för 2011 hamna på 5,7 % av BNP.

För 2011 är budgetlagens[6] mål ett underskott på 5,4 % av BNP, på grundval av ett beräknat underskott för 2010 på strax under 6 % av BNP. På inkomstsidan innehåller budgeten inga kompletterande åtgärder, utöver utfasningen av de skattelättnader som ingick i stimulansåtgärderna samt harmoniseringen av punktskatter på petroleumprodukter som gällt sedan juli 2010. Emellertid uppvägs detta delvis av att andra löpande inkomster minskar. På utgiftssidan syftar budgeten till besparingar genom minskade driftsutgifter samt åtstramningar av offentliga investeringar och offentlig sysselsättning. Emellertid uppvägs detta helt av ökade offentliga lönekostnader, räntor och sociala utgifter.

I samband med att budgeten antogs godkände de cypriotiska myndigheterna ett paket finanspolitiska konsolideringsåtgärder, för att minska underskottet till 4,5 % av BNP i linje med rådets rekommendationer från juli om att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra (EDP 126.7). I den skrivelse som finansminister Stavrakis skickade till kommissionsledamot Olli Rehn den 7 januari 2011 förklarade denne att paketet enligt myndigheternas beräkningar skulle ge en konsolidering på 1 % av BNP, varav 0,6 % på inkomstsidan och av varaktig natur. Dessutom har koalitionspartierna enats om en uppsättning kompletterande åtgärder som kommer att föreläggas parlamentet för godkännande i februari 2011. Myndigheterna beräknar att detta ska ge en ytterligare konsolidering på 0,6 % av BNP år 2011, genom såväl inkomstförstärkande åtgärder som besparingsåtgärder.

I kommissionens höstprognos 2010 beaktas inte det nyligen antagna konsolideringspaketet, eftersom detta inte förelåg vid brytdatum för prognosens uppgifter. Enligt prognosen ska det strukturella saldot förbättras med ¾ % av BNP och år 2011 (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), efter en neutral effekt på detta år 2010. Ovannämnda antagna finanspolitiska konsolideringspaket bör förbättra både det nominella och strukturella saldot med 1 % av BNP. Den antagna uppsättningen kompletterande åtgärder på 0,6 % av BNP som ska genomföras väntas få en liknande effekt. Totalt bör det nominella och strukturella saldot förbättras med cirka 2¼ % av BNP år 2011. Den gynnsamma baseffekten av ett lägre underskott än väntat år 2010 (med 0,4 % av BNP) bör göra att underskottet för år 2011 hamnar på 3¾ % av BNP.

Att uppnå underskottsmålen är dock förbundet med risker som främst beror på gängse praxis att löpande anta tilläggsbudgetar. En annan betydande risk är utgiftsöverskridanden på området sociala transfereringar, till följd av trycket att vidta åtgärder för att lindra effekterna av höjda indirekta skatter och av löneindexeringen (COLA) av offentliga löner, om inflationen skulle öka mer än väntat. Det finns dessutom risker för att de offentliga finanserna påverkas av att konsolideringsåtgärder ännu inte antagits till följd av påtryckningar från berörda parter.

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att Cypern har säkrat en finanspolitisk ansträngning på minst 1½ % av BNP år 2011 och har vidtagit effektiva åtgärder för att få den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2012. Emellertid har huvudparten av de av Cypern beslutade finanspolitiska konsolideringsåtgärderna avsett inkomstsidan, trots rådets rekommendation om en konsolideringsstrategi med betoning på utgiftssidan.

I höstprognosen 2010 beräknar kommissionen att Cyperns bruttoskuldkvot ska öka till 65,2 % år 2011, till följd av ett högre primärt underskott. De cypriotiska myndigheterna väntar att den offentliga skulden ökar från 58 % år 2009 till nästan 62 % av BNP år 2010, främst till följd av den negativa effekten av det primära underskottet. För 2011 räknar myndigheterna med att skuldkvoten ökar något till 63,8 %, återigen till följd av det primära underskottet. Emellertid väntas det antagna finanspolitiska konsolideringspaketet stabilisera skuldkvoten år 2011 på en nivå motsvarande 2010, genom att det primära underskottet hålls tillbaka. De fortsatta konsolideringsåtgärderna år 2012 bör i förening med ökad tillväxt bidra till att skulden åter börja minska.

Enligt kommissionens beräkningar och till följd av åtgärder vidtagna efter prognosens brytdatum väntas Cypern under prognosperioden få den offentliga bruttoskuldkvoten att åter börja minska.

Slutligen har inga framsteg rapporterats vad gäller förstärkt finanspolitisk styrning, exempelvis genom att påskynda genomförandet och stärkandet av Cyperns bindande treåriga finanspolitiska ramverk på medellång sikt (MTBF). Planer på fortsatta reformer av pensionssystemet diskuteras fortfarande.

Slutsatser

Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Cypern ha vidtagit åtgärder som medför adekvata framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet inom de tidsfrister som rådet fastställt. Särskilt har Cypern vidtagit åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2012 och har samtidigt säkerställt en adekvat finanspolitisk ansträngning under 2011, i linje med rådets rekommendationer.

Att uppnå underskottsmålen är dock förbundet med risker, främst till följd av gängse praxis att löpande anta tilläggsbudgetar men också möjliga utgiftsöverskridanden på området sociala transfereringar samt löneindexeringens (COLA) påverkan på offentliga löner. Dessa risker gör att de cypriotiska myndigheterna noga måste övervaka de offentliga finansernas utveckling och vara beredda att vidta korrigerande åtgärder, om någon av riskerna skulle materialiseras.

Vidare anser kommissionen att Cypern mer effektivt bör stärka det finanspolitiska ramverkets bindande natur på medellång sikt och vidta åtgärder för att åstadkomma långsiktigt hållbara offentliga finanser, i linje med rådets rekommendationer.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen inte att det för närvarande krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Cyperns alltför stora underskott. Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i Cypern i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten.

Tabell: Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Real BNP (förändring i %) | KOM | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

CY | 3,6 | -1,7 | 0,6 | 1,5 |

SP | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | KOM2 | 3,1 | -1,2 | -2,2 | -1,8 |

CY | – | – | – | – |

SP1 | 2,9 | -1,3 | -2,4 | -2,5 |

Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP) | KOM | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,7 |

CY | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,4 |

SP | 0,9 | -6,1 | -6,0 | -4,5 |

Primärt saldo (i % av BNP) | KOM | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,3 |

CY | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,0 |

SP | 3,7 | -3,6 | -3,7 | -2,1 |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | KOM | -0,3 | -5,5 | -5,1 | -5,0 |

CY | – | – | – | – |

SP1 | -0,2 | -5,6 | -5,1 | -3,5 |

Strukturellt saldo3 (i % av BNP) | KOM | -0,3 | -5,7 | -5,7 | -5,0 |

CY | – | – | – | – |

SP | -0,2 | -5,6 | -5,2 | -3,6 |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | KOM | 48,3 | 58,0 | 62,2 | 65,2 |

CY | 48,3 | 58,0 | 61,9 | 63,8 |

SP | 48,4 | 56,2 | 61,0 | 63,2 |

Anmärkningar: |

1 Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa. |

2 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,5 %, 1,5 %, 1,1 % respektive 1,1 % under perioden 2009–2012. |

3 Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarar 0,3 % av BNP för 2009 och 0,7 % för 2010 (alla underskottsminskande). |

Källa: |

Stabilitetsprogrammet från april 2010 (SP), kommissionens höstprognos 2010 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

FINLAND

Förfarandet vid alltför stora underskott och senaste rekommendationer

Den ekonomiska nedgången och diskretionära finanspolitiska stimulansåtgärder gjorde att de offentliga finanserna i Finland försämrades. Myndigheternas mål var ett offentligt underskott på 4,1 % av BNP år 2010, enligt finansministerns anmälan från april 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. I kommissionens vårprognos förutsågs ett något mindre underskott på 3,8 % av BNP år 2010. Mot denna bakgrund fastslog rådet den 13 juli 2010 att ett alltför stort underskott förelåg och riktade, i enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget, rekommendationer till Finland för att få denna situation att upphöra senast 2011[7]. I sina rekommendationer fastställde rådet att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 13 januari 2011.

Rådet rekommenderade Finland att på ett trovärdigt och varaktigt sätt minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP. Landet borde för detta ändamål göra följande: a) Under 2010 genomföra de finanspolitiska åtgärder som anges i den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet och samtidigt säkerställa att det planerade överskridandet av referensvärdet på 3 % av BNP blir begränsat och tillfälligt. b) Säkerställa en finanspolitisk ansträngning på minst 0,5 % av BNP år 2011. c) Ange åtgärder för att säkerställa den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet 2011.

Rådet uppmanar också de finska myndigheterna att se till att den finanspolitiska konsolideringen i riktning mot målet på medellång sikt – ett strukturellt överskott på ½ % av BNP – fullföljs, efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats.

Kommissionens bedömning av vidtagna åtgärder grundar sig på kommissionens höstprognos 2010, som beaktar finanspolitiska åtgärder under 2011, samt på finansministeriets uppdaterade prognos från den 20 december 2010.

Bedömning av vidtagna åtgärder

Efter att de offentliga finanserna gått från överskott till ett underskott på 2,5 % för 2009, beräknades underskottet försämras ytterligare till 4,1 % av BNP år 2010 enligt anmälan från april 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Emellertid väntas i både kommissionens och myndigheternas senaste prognoser att underskottet för 2010 ökar mycket mindre. Ekonomin har en konstaterat stabil uppgång sedan andra kvartalet 2010, varför utsikterna för ekonomin och de offentliga finanserna från och med 2010 förbättrats i både kommissionens och myndigheternas prognoser. Sedan förfarandet vid alltför stora underskott inleddes, aviserades inga större nya skatte- eller utgiftsåtgärder för 2010, men genom den förbättrade ekonomiska situationen har skatteintäkterna ökat automatiskt. I kommissionens höstprognos 2010 beräknas underskottet bli 3,1 % av BNP år 2010, vilket i sin tur förbättrar utsikterna för följande år i förhållande till prognosen från våren 2010. Detta är ett betydligt bättre utfall än myndigheternas underskottsmål på 4,1 % av BNP i anmälan från april 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, som rådets rekommendationer från den 13 juli 2010 byggde på. På motsvarande sätt beräknas i finansministeriets senaste uppdatering från december 2010 underskottet hamna på 3,2 % av BNP år 2010 (beräknat till 3,3 % i anmälan från oktober 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott).

På det hela taget var finanspolitiken expansiv under 2010. I kommissionens höstprognos 2010 beräknas det strukturella saldot ha försvagats med 1 procentenhet under år 2010, vilket återspeglar detta års finanspolitiska stimulansprogram. Det programmet genomfördes i enlighet med vad som angavs i den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet från februari 2010 och även i enlighet med rådets rekommendation.

Kommissionen drar därför slutsatsen att Finland har följt rådets rekommendationer genom att se till att det planerade överskridandet av referensvärdet på 3 % av BNP blir begränsat och tillfälligt.

För 2011 har utsikterna för underskottet förbättrats väsentligt sedan uppdateringen av stabilitetsprogrammet från februari 2010, där detta underskott beräknades till 3,0 % av BNP. I kommissionens höstprognos 2010 förutses ett underskott på 1,6 % av BNP för 2011. I sin senaste prognos från den 20 december 2010 räknar myndigheterna med ett underskott på 1,3 % (på motsvarande sätt var underskottsmålet 1,4 % i anmälan från oktober 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott). En stor del av denna förbättring jämfört med vårprognoserna 2010 kan förklaras med att ekonomin och de offentliga finanserna utvecklades bättre än väntat under 2010, vilket positivt påverkar 2011. Under 2010 har man emellertid också enats om vissa diskretionära skattehöjningar, vilket förbättrar saldot i de offentliga finanserna med cirka 0,6 % av BNP år 2011. Visserligen har inga särskilda budgetåtstramningar aviserats, men utgifterna väntas öka måttligt, eftersom vissa av investeringsprojekten från det tidigare stimulanspaketet gradvis fasas ut och lokala myndigheter bör reagera på kreditåtstramningar med budgetbesparingar. Både statliga och lokala myndigheter fortsätter att genomföra långsiktiga program för att öka den offentliga sektorns produktivitet, vilket också bör ge vissa besparingar på personalområdet.

I kommissionens prognos förutses att det strukturella saldot förbättras med knappt 1 procentenhet år 2011. Detta motsvarar mer eller mindre en skattning enligt principen ”bottom-up” av de diskretionära finanspolitiska åtgärderna under 2011.

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att Finland har säkrat en finanspolitisk ansträngning på ½ % av BNP år 2011 och har vidtagit effektiva åtgärder för att få den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2011.

Slutsatser

Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Finland ha vidtagit åtgärder som innebär tillfredsställande framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet, inom de tidsfrister som rådet angett. Särskilt har Finland vidtagit åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2011 och har samtidigt säkerställt en adekvat finanspolitisk ansträngning under 2011, i linje med rådets rekommendationer.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen inte att det för närvarande krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Finlands alltför stora underskott. Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i Finland i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten.

Tabell: Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

BULGARIEN

Förfarandet vid alltför stora underskott och senaste rekommendationer

De offentliga finanserna i Bulgarien försämrades till följd av den ekonomiska nedgången och de utgiftsökningar som den avgående regeringen tog på sig inför parlamentsvalet i mitten av 2009. Då detta förenades med en övergång till tillväxt med sämre skatteutfall, blev det offentliga underskottet 3,9 % av BNP år 2009 vilket kan jämföras med ett överskott på 1,8 % år 2008[8]. Mot denna bakgrund fastslog rådet den 13 juli 2010 att ett alltför stort underskott förelåg och riktade, i enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget, rekommendationer till Bulgarien för att få denna situation att upphöra senast 2011[9]. I sina rekommendationer fastställde rådet att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 13 januari 2011.

Särskilt rekommenderade rådet Bulgarien att på ett trovärdigt och varaktigt sätt minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP senast 2011. Landet borde för detta ändamål göra följande: a) Vidta nödvändiga åtgärder för att undvika en försämring av 2010 års underskott utöver planerade 3,8 % av BNP. b) Säkerställa en finanspolitisk ansträngning på minst ¾ % av BNP år 2011. c) Ange och genomföra de åtgärder som krävs för att uppnå korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2011. I syfte att begränsa riskerna med anpassningen rekommenderades de bulgariska myndigheterna att stärka den finanspolitiska styrningen och insynen genom att skärpa finansministeriets utgiftskontroller, förstärka det finanspolitiska ramverkets bindande karaktär på medellång sikt och förbättra övervakningen av budgetgenomförandet under året.

Rådet fastställde den 13 januari 2011 som tidsfrist för Bulgariens regering att vidta effektiva åtgärder och ange vilka åtgärder som kommer att krävas för att korrigera det alltför stora underskottet.

Kommissionens bedömning av vidtagna åtgärder grundar sig på kommissionens höstprognos 2010, som beaktar de finanspolitiska åtgärderna i budgeten för 2011 samt ytterligare uppgifter som de bulgariska myndigheterna lämnade i slutet av december 2010 och i januari 2011.

Bedömning av vidtagna åtgärder

I kommissionens höstprognos 2010 beräknas det offentliga underskottet minska från 4,7 % av BNP år 2009 till 3,8 % år 2010, i linje med målet i den ändringsbudget för 2010 som rådets rekommendation byggde på. Beräkningen gjordes mot bakgrund av i stort sett oförändrade ekonomiska utsikter sedan kommissionens vårprognos 2010, som rådets rekommendationer av den 13 juli 2010 byggde på. Vidare beaktas en underskottsökande engångsåtgärd för avskrivning av tredjeländers skuld (0,1 % av BNP) samt lägre skatteintäkter och besparingar vad gäller kapitalutgifter än i ändringsbudgetens planer för 2010. I myndigheternas senaste prognos väntas underskottet för 2010 bli något bättre och hamna på 3,6 % av BNP. Kommissionens prognos pekar på en förbättring av det strukturella saldot med cirka 1½ % av BNP år 2010.

Kommissionen drar därför slutsatsen att budgetutfallet för 2010 väntas ligga i linje med rådets rekommendation om att för 2010 uppnå ett underskottsmål på 3,8 % av BNP vilket angavs i ändringsbudgeten för 2010.

För 2011 beräknas underskottet till 2,9 % av BNP i kommissionens höstprognos 2010. Detta förutsätter en årlig underskottsminskning med 0,9 % av BNP, baserat på oförändrad politik, en förväntad förbättring av de ekonomiska utsikterna och en försiktig bedömning av de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna i 2011 års budget. Myndigheterna räknar med ett något lägre underskott på 2,5 % av BNP, där skillnaden främst kan förklaras med en mer optimistisk ekonomisk prognos. De avser att uppnå detta finanspolitiska mål genom en ökning av offentliga intäkter, i och med den förväntade ekonomiska återhämtningen och inkomstförstärkande åtgärder, till vilket kommer utgiftsåtstramningar och ökad kostnadseffektivitet. Kommissionens prognos pekar på en förbättring av det strukturella saldot med ¾ % av BNP år 2011.

Att uppnå underskottsmålet för 2011 är förbundet med risker som främst gäller det makroekonomiska scenariot bakom de finanspolitiska beräkningarna för 2011. En långsammare ekonomisk återhämtning med sämre inkomstutfall kan ge lägre inkomster än väntat, trots de försiktiga skattningarna av budgetinkomsterna. Ökad press på utgiftssidan kan bli följden av de lokala valen och presidentvalet under andra halvåret 2011. Dessa risker gör att de bulgariska myndigheterna noga måste övervaka de offentliga finansernas utveckling och vara beredda att vidta korrigerande åtgärder, om någon av riskerna skulle materialiseras.

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att Bulgarien har säkrat en finanspolitisk ansträngning på ¾ % av BNP och vidtagit effektiva åtgärder för att få den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2011.

Slutligen har vissa framsteg gjorts inom finanspolitisk styrning och vissa initiativ tagits för att förbättra offentlig kostnadseffektivitet. Åtgärder har överenskommits med arbetsmarknadens parter för en ytterligare reform av pensionssystemet på medellång och lång sikt, vilket för att kunna genomföras kommer att kräva ytterligare lagstiftningsinsatser.

Slutsatser

Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Bulgarien ha vidtagit åtgärder som innebär tillfredsställande framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet inom de tidsfrister som rådet angett. Bulgarien har vidtagit nödvändiga åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2011, nämligen genom att förhindra en ytterligare försämring av det för 2010 planerade underskottet på 3,8 % av BNP och genom att lagstifta om lämpliga finanspolitiska ansträngningar i 2011 års budget, i linje med rådets rekommendationer.

Vidare anser kommissionen att Bulgarien mer effektivt behöver stärka sitt finanspolitiska ramverks bindande natur på medellång sikt, i enlighet med rådets rekommendationer.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen inte att det för närvarande krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Bulgariens alltför stora underskott. Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i Bulgarien i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten.

Tabell: Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

DANMARK

Förfarandet vid alltför stora underskott och senaste rekommendationer

Den ekonomiska nedgången och diskretionära finanspolitiska stimulansåtgärder gjorde att de offentliga finanserna i Danmark försämrades. Saldot i de offentliga finanserna förändrades från ett överskott på 3,2 % av BNP år 2008 till ett underskott på 2,7 % år 2009, för att öka till väntade 5,5 % år 2010. Mot denna bakgrund fastslog rådet den 13 juli 2010 att ett alltför stort underskott förelåg och riktade, i enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget, rekommendationer till Danmark för att få denna situation att upphöra senast 2013[10]. I sina rekommendationer fastställde rådet att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 13 januari 2011.

Rådet rekommenderade Danmark att trovärdigt och varaktigt minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP, genom att vidta åtgärder på medellång sikt. De danska myndigheterna borde i detta syfte särskilt göra följande: a) Under 2010 genomföra de finanspolitiska åtgärderna i den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet och inleda konsolideringen 2011 för att få ned det offentliga underskottet under referensvärdet till 2013. b) Säkerställa en finanspolitisk ansträngning på i genomsnitt minst 0,5 % av BNP per år under perioden 2011–2013. c) Ange och strikt genomföra de åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2013, om konjunkturförhållandena så tillåter, samt påskynda minskningen av underskottet om det ekonomiska eller finanspolitiska läget skulle bli bättre än väntat.

Kommissionens bedömning av vidtagna åtgärder grundar sig på kommissionens höstprognos 2010 och 2011 års budget, regeringens decemberprognos och de konsolideringsåtgärder regeringen lade fram den 25 maj. I bedömningen beaktas också de uppgifter om vidtagna åtgärder som det danska finansministeriet lämnade till kommissionen den 13 januari 2011.

Bedömning av vidtagna åtgärder

Kommissionens höstprognos 2010 pekar på att saldot i de offentliga finanserna förbättras med 1,6 procentenheter mellan 2010 och 2012 (från -5,1 % av BNP år 2010 till -3,5 % år 2012). I sin senaste makroekonomiska uppdatering (december 2010) beräknar de danska myndigheterna underskottet till 3,6 % av BNP år 2010[11]. Detta skulle sedan öka till 4,7 % år 2011, för att så minska till 3,4 % år 2012 och skulle därmed ligga nära referensvärdet ett år före rådets tidsfrist.

I maj 2010 lyckades den danska regeringen få parlamentariskt stöd för en rad konsolideringsåtgärder för att följa rekommendationen i förfarandet vid alltför stora underskott. Åtgärderna omfattade en senareläggning av tidigare planerade skattesänkningar, tillfälligt upphävande till 2014 av indexeringen av olika skattetak (den s.k. ”§20 regulering”), reformering och förkortning av ersättningsperioden vid arbetslöshet från fyra till två år samt införande av en avdragsgräns för fackföreningsavgifter. Dessutom stramas de offentliga utgiftsökningarna åt mellan 2011 och 2013. Åtgärderna i konsolideringspaketet från maj har redan blivit lagstiftning, i linje med rådets rekommendation. I 2011 års budget återupprepas regeringens avsikt att strama åt de offentliga utgiftsökningarna. Ändringar av kommunernas finansiering och utgiftskontroll bör minska riskerna för utgiftsöverskridanden[12].

Kommissionen drar därför slutsatsen att Danmark har följt rådets rekommendation att genomföra de finanspolitiska åtgärderna 2010 i enlighet med den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet och att inleda konsolideringen under 2011.

Dessa åtgärder väntas under perioden 2011–2013 motsvara en årlig genomsnittlig konsolideringsansträngning på cirka ½ % av BNP, vilket skulle ligga i linje med rådets rekommendation. Även om saldot i de offentliga finanserna väntas förbättras markant fram till 2012, beräknas det strukturella saldot försämras något under denna period. Den underliggande potentiella produktionsökningen 2010–2013 (beräknad enligt den allmänt vedertagna metoden) skulle bli mycket låg, vilket är ovanligt och kan peka på osäkerhetsfaktorer i den aktuella beräkningen av Danmarks potentiella produktion.

Ovannämnda konsolideringsåtgärder gör att kommissionen för närvarande inte kan se varför den rekommenderade finanspolitiska ansträngningen i termer av genomsnittligt årligt strukturellt saldo mellan 2011 och 2013 inte skulle kunna fullföljas inom ramverket på medellång sikt. På grundval av tillgängliga uppgifter anser den därför att Danmark har vidtagit effektiva åtgärder för att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2013.

Slutsatser

Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Danmark ha vidtagit åtgärder som innebär tillfredsställande framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet, inom de tidsfrister som rådet angett. I synnerhet har Danmark under 2010 genomfört de finanspolitiska åtgärderna i enlighet med den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet och inlett konsolideringen under 2011, i linje med rådets rekommendationer.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen inte att det för närvarande krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Danmarks alltför stora underskott. Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i Danmark i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten.

Tabell: Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

[1] Rådet har per medlemsstat fått en bedömning av de insatser som gjorts efter rekommendationernas tidsfrist på sex månader. Kommissionens alla meddelanden och andra handlingar avseende förfarandet vid alltför stora underskott (tidigare och pågående) finns per medlemsstat tillgängliga på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

[3] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 10 november 2009 och finns tillgängligt på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm

[5] Kommissionens höstprognos 2010 offentliggjordes den 29 november 2010. Brytdatum för dess uppgifter var den 15 november 2010.

[6] Budgetlagen för 2011 antog parlamentet den 16 december 2010.

[7] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/finland_en.htm

[8] Vid anmälan från oktober 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott justerades saldot i den offentliga sektorns finanser för 2008 och 2009 till ett överskott på 1,7 % respektive underskott på 4,7 % av BNP. Till de främsta orsakerna hör förändrade metoder för periodisering av vissa skatteintäkter samt vissa ytterligare offentliga skulder som konstaterades andra halvåret 2010.

[9] Alla handlingar som rör förfarandet vid det alltför stora underskottet i Bulgarien finns på följande webbplats:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/bulgaria_en.htm

[10] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Danmark återfinns på följande webbplats: : http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/denmark_en.htm

[11] Den danska regeringens saldo i de offentliga finanserna för 2010 är lägre än i kommissionens höstprognos 2010, vilket främst beror på en tillfällig och extraordinär ökning av skatterna på pensionsinkomster, som inte beaktades i kommissionens prognos.

[12] Två ytterligare initiativ är på väg och bör få budgetkonsekvenser de närmaste åren. För det första förhandlas det om en studiestödsreform som kan minska stödperioden. Reformen väntas därför minska de offentliga utgifterna ytterligare. För det andra har regeringen föreslagit en utfasning av förtidspensioneringssystemet till 2034, vilket väntas påverka den långsiktiga hållbarheten positivt men innebära budgetkostnader på kort sikt. Särskilt väntas denna reform få en betydande engångseffekt på saldot i de offentliga finanserna år 2012. Denna engångseffekt bör inte påverka korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2013. Det är för närvarande omöjligt att på ett adekvat sätt kvantifiera dessa två initiativs budgeteffekter.