EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.11.1996 
KOM(96)530 slutlig 
GRÖNBOK 
OM 
HANDEL 
(framlagt av kommissionen) 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
I - INLEDNING 
II - HANDELNS STRUKTUR OCH UTVECKLING 
/- Handelns sociala och ekonomiska betydelse 
2- Koncentration och konkurrens inom handeln 
3- Utvecklingen av självständig organiserad handel 
4- Utvecklingen av den inre marknaden och internationalisering 
4.1- Handel över gränserna på den inre marknaden 
4.2- Handel över gränserna med länder utanför EU 
III - MEDLEMSSTATERNAS OCH EU:S ROLL OCH ÅTGÄRDER FÖR HANDELN 
i- Medlemsstaternas åtgärder 
2- EU:s roll och åtgärder 
2.1- Stödåtgärder för handeln 
2.2- Ramen för samråd 
IV- NYA UTMANINGAR FÖR HANDELN 
1- Att säkra effektiviteten på den inre marknaden 
1.1- Den inre marknadens barriärer 
1.2- Konsumenternas intressen 
1.3- Införandet av euron 
2- Företagens villkor 
2.1- Administrativa bördor och förenkling av lagstiftningen 
2.3 Statistik 
J- Sysselsättning, konkurrens och sammanhållning 
3.1- Landsbygden 
3.2- Stadsmiljön 
4- Informationssamhället och handeln 
V- MÖJLIGHETER FÖR FRAMTIDEN 
BILAGOR 
BILAGA A: STATISTIK 
BILAGA B: OMRÅDEN SOM DIREKT BERÖR HANDEL OCH SOM LYDER 
UNDER NATIONELLA BESTÄMMELSER 
BILAGA C: UTFÖRLIG FÖRTECKNING ÖVER GEMENSKAPENS 
LAGSTIFTNINGSÅTGÄRDER 
BILAGA D: ÅTGÄRDER PÅ GEMENSKAPSNIVÅ SOM PÅVERKAR HANDELN 
BILAGA E: INSTITUTIONERNAS ADRESSER 
I- INLEDNING 
1- Närmare 370 miljoner invånare i EU konsumerar och använder dagligen varor - mat, 
kläder, möbler, böcker, bilar, datamaskiner - som producerats av 58 miljoner 
människor sysselsatta inom jordbruk och produktion överallt i EU och dessutom av 
ytterligare flera miljoner människor utanför unionen. Men utan de 22 miljoner 
människor som arbetar inom handel i EU skulle dessa medborgare inte ha tillgäng till 
detta enorma utbud av varor var och när de vill, till rimliga priser och dessutom med 
service. Via handel kan varor också från andra länder komma in pä den inhemska 
marknaden, varigenom utbudet av varor ytterligare utvidgas. Detta gäller inte endast 
varor från tredje land, men även varor från andra medlemsländer som på detta sätt 
gynnats av utvecklingen på den inre marknaden. 
2- På tröskeln till det nya årtusendet står denna livsviktiga sektor, den näst största 
inom gemenskapen, inför många utmaningar som måste antas omedelbart om den 
fortsättningsvis skall kunna bidra till medborgarnas ekonomiska och sociala välfärd. 
3- Till dessa utmaningar hör den skärpta konkurrensen till följd av möjligheterna att 
driva handel på hela den inre marknaden, tvånget att utveckla den inre marknadens 
fulla potential från brokiga bestämmelser på nationell, regional och lokal nivå, 
införandet av en gemensam valuta, vilket medför omedelbara fördelar, men även 
många praktiska utmaningar särskilt för denna sektor, nya former av förhållanden 
mellan konsumenter och leverantörer, en oavbruten omstrukturering av sektorn till 
följd av anpassning till den konkurrensmässiga omgivningen och dess effekt på 
samhällen som är beroende av eller betjänas av befintliga strukturer, behovet av att 
skapa en miljö där företag kan blomstra, den snabbt ökande användningen av befintlig 
teknologi och utnyttjandet av nya teknologier för att rationalisera tjänster och 
underlätta nya former av direkt handel samt behovet av att upprätthålla en 
konkurrenskraftig europeisk industri mot bakgrund av handelns globalisering genom 
det revolutionerande informationssamhället (elektronisk handel). 
4- Trots att den står i centrum av ekonomin lider sektorn av brist på lätt tillgänglig 
information och analytiska uppgifter. Eftersom en snabb överföring av uppgifter spelar 
en avgörande roll för bibehållandet av konkurrenskraften och anpassningen till 
marknadstrender måste denna klyfta överbryggas. 
5- För att vara en verksamhetsform som så direkt berör människors dagliga liv 
förefaller handeln vara en sektor som tas för given. Tiden är mogen för att inleda en 
utförlig samrådsrunda om de utmaningar handeln står inför och vilka möjligheter det 
finns att svara på dessa utmaningar. Avsikten med denna grönbok är att sätta i gång 
denna samrådsprocess. 
6- Termerna "handel" och "distribution" används ofta som synonymer, även om handel 
ibland anses hänvisa närmast till försäljning, medan distribution betonar den logistiska 
aspekten. I denna grönbok används termen "handel" som en hänvisning till de båda 
verksamhetsformerna, främst partihandel och detaljhandel. Den sektor inom handeln 
som tas upp här täcker all handelsverksamhet från inköp av varor av producenten till 
leverans av dessa varor till den slutliga konsumenten. Grönboken befattar sig inte 
uttryckligen med handel inom tjänstesektorn, även om den nämner några tjänster som 
direkt berör handelsprodukter, t.ex. turism och hantverk. 
GRÖNBOKENS MÅL 
7- Syftet med denna grönbok om handel är att stimulera till en väl övervägd diskussion 
om sektorns betydelse för ekonomin och de utmaningar branschen står inför på 
tröskeln till 2000-talet. 
• Den undersöker handelns struktur och utveckling. 
• Den beskriver medlemsstaternas och EU:s åtgärder och deras respektive roller. 
• Den anger de utmaningar sektorn står inför och tar upp frågor till behandling som 
kräver offentligt samråd. 
8- Diskussionen som förs till följd av denna grönbok borde leda till att företagen själva, 
de offentliga förvaltningarna i medlemsstaterna eller EU föreslår åtgärder som stöder 
branschen då den möter de utmaningar den står inför, samtidigt som branschen 
bibehåller sin konkurrenskraft och bidrar till sysselsättning och social sammanhållning. 
II- HANDELNS STRUKTUR OCH UTVECKLING 
/- Handelns ekonomiska och sociala betydelse 
9- Handeln är den näst största ekonomiska sektorn inom Europeiska unionen. Den är 
en väsentlig del då man mäter nationalekonomins omfång och styrka och en 
nyckelsektor för skapandet av nya arbetstillfällen och tillväxt. Men förutom rent 
ekonomiska funktioner har handeln även viktiga sociala funktioner. Det är ett ställe för 
kontakt mellan medborgare och det lokala samhället, där de senaste nyheterna om 
livsstil, kulturmönster och samhällsaktiviteter förmedlas. Som en betydande faktor av 
avgörande betydelse för sociala och kulturella mönster, livsstilar och fysisk planering 
intar handeln en nyckelställning i den europeiska socio-ekonomiska modellen. 
Handelns socialt integrerande funktion kan bli allt viktigare i framtiden på grund av att 
befolkningen i Europa blir allt äldre. 
10- Handelns framgång har viktiga följder för sysselsättningen inom hela EU eftersom 
mer än 22 miljoner människor i EU arbetar inom handel, vilket motsvarar 16 % av 
EU:s totala arbetskraft. På tio år mellan åren 1982 och 1992 skapade handeln ca 2,3 
miljoner arbetstillfällen i de 15 medlemsstaterna, vilket innebär en tillväxt på 12 %. 
Under samma period ökade den totala sysselsättningen inom EU med 7 %. Detta 
innebär att handeln skapade en betydligt högre andel av arbetstillfällen än den totala 
ekonomin. Den ökade sysselsättningseffekten inom handeln, dvs. skapandet av nya 
arbetstillfällen, har varierat starkt i de olika medlemsstaterna1: Spanien +25%, 
Nederländerna + 23 %, Österrike + 23 %, Italien + 15 %, Tyskland + 14 %, Förenade 
kungariket + 10 %, Frankrike + 1 %. Siffrorna varierar kraftigt från en medlemsstat till 
en annan och en av de frågor som skall tas upp till debatt efter det denna grönbok 
Källa:Eurostat. 
offentliggjorts kommer att gälla en analys för att ta reda på vad dessa variationer beror 
på* 
11- Handelns bidrag till den europeiska ekonomins BNP förblev stabil från 1982 till 
1992, och var ca 13 %. Under denna period ökade den genomsnittliga BNP och 
handelssektorns förädlingsvärde i samma takt med ca 25 %. Handelns produktivitet 
ökade med ca 13 % under dessa tio år. 
Handeln, den näst största arbetsgivaren inom EU** år 1994: 
4,5 miljoner handelsföretag 
en tredjedel av alla företag inom EU, varav 95 % har mindre än 10 anställda 
22 miljoner arbetstillfällen 
16 % av arbetskraften inom EU 
55 % av de anställda inom detaljhandeln är kvinnor 
3,4 miljoner detaljhandelsföretag som sysselsätter 15 miljoner människor 
1,1 miljoner partihandelsföretag som sysselsätter 7 miljoner människor 
13 % i genomsnitt av förädlingsvärdet i EU:s ekonomi 
12- Kvinnor utgör en betydande andel av arbetskraften inom detaljhandelssektorn, dvs. 
55 % av de anställda inom detaljhandeln. För många kvinnor har en arbetsplats i denna 
bransch varit av avgörande betydelse då de velat komma in på arbetsmarknaden. I 
distributionsbranschen finns det även mycket deltidstjänster. Även om många kvinnor 
gärna accepterar deltidsarbete som ett sätt att kombinera arbete och familjeliv, gör en 
tredjedel av de kvinnor som arbetar deltid det därför att det inte finns heltidstjänster. 
Det är värt att notera att antalet deltidstjänster har ökat under de senaste åren i många 
medlemsstater, i detaljhandeln på samma sätt som i andra sektorer. Det kan gynna både 
arbetsgivare och arbetstagare att i högre grad utnyttja deltidsarbete. Det ger 
arbetsgivarna möjlighet att vara flexiblare, samtidigt som många arbetstagare gärna har 
kortare arbetstid. Det är emellertid viktigt att se till att de som har kortare arbetstid 
behandlas på motsvarande sätt som de heltidsanställda. Arbetsmarknadens parter har 
nyligen inlett förhandlingar på europeisk nivå om flexibla arbetstider och 
anställningstrygghet, dvs. frågor som även väntas täcka deltidsarbete. 
13- Handeln erbjuder europeiska medborgare en möjlighet att skapa och bedriva ett 
eget företag, vanligen efter det att de först skaffat sig branschkännedom i ett 
handelsföretag. Den låga kapitalsatsning som krävs för att starta ett eget företag 
2 I " 1994 Report on Employment Performance" som utfördes av Mc Kinsey Global Institute tar 
man fram svaga punkter i skapandet av nya arbetstillfällen i Europa jämfört med Förenta Staterna 
och kommer fram till att de beror pä hinder som gör det svart att komma in pä arbetsmarknaden. 
Dessa slutsatser är värda en närmare granskning. 
3 Eurostat: se bilaga A. 
jämfört med vad som krävs inom annan ekonomisk verksamhet bidrar i hög grad till att 
denna chans utnyttjas. 
14- Handelssektorn täcker alla former av handel från uppköp av varor från 
producenten till leverans av dessa varor till konsumenten. En ytterst viktig uppgift för 
handelsföretagen är att tillfredsställa konsumenternas behov och därigenom förbättra 
lönsamheten. Utvecklingen under de senaste åren har lett till en markant ökning av 
handelns inflytande på tillverkarna, där konkurrenter slår sig samman för att förhandla 
med tillverkarna i ett starkt förhandlingsläge. 
15- Dagliga kontakter mellan affärsmän och deras kunder har gjort det möjligt för 
handeln att anpassa sig till och på ett bättre sätt tillfredsställa efterfrågan genom att 
hålla minsta möjliga mängd osålda varor på lager och därigenom undvika spill av 
produktionsmedel. Handeln kan i hög grad bidra till att främja ett effektivt utnyttjande 
av tillgångar och därigenom en hållbar utveckling. Tack vare sin roll som förmedlare 
kan handeln dessutom påverka både tillverkare och konsumenter. De kan uppmuntra 
producenter att utveckla och tillverka "grönare" produkter samtidigt som de kan spela 
en betydelsefull roll genom att förse konsumenterna med miljöinformation. Detta 
förutsätter en utveckling av partnerskap med både konsumenter och leverantörer och 
fortsatt utveckling av regelsystemet för ett säkerställande av en acceptabel balans 
mellan både handelsföretagens och konsumenternas berättigade intressen. 
16- I allt högre grad blir man medveten om den avgörande roll som handeln spelar för 
bevarandet av ett balanserat samhällsliv, det må sedan gälla att bevara stadskärnan eller 
närbutiker både i städer och på landsorten. Ett livligt lokalt handelscentrum blommar 
ofta upp även som ett kulturellt centrum i ett samhälle och ger handeln en viktig socialt 
enande funktion. Affärer, de må sedan var små eller stora, ger stadskärnan liv och 
förebygger de växande problemen med övergivna stadsdelar som bidrar till ökad 
brottslighet. 
17- Handeln har även en viktig socio-ekonomisk funktion genom att tjäna som ett 
forum där människor träffas, kommunicerar, umgås och växelverkar. Den fungerar 
som en kontaktyta inte endast mellan olika sektorer och grupper inom samhället, men 
även mellan nationer, kulturer och länder. På en personlig nivå är shopping för många 
inte endast en uppgift som måste utföras, utan en njutbar social handling, inte minst på 
grund av handelsföretagens ansträngningar att göra det till en njutbar upplevelse och 
öka efterfrågan. För många, framför allt för åldringar eller ensamstående, kan affärer, 
särskilt närbutiken, vara deras enda regelbundna sociala kontakt och umgänge med 
andra människor och yttervärlden. 
2- Koncentration och konkurrens inom handeln 
18- Med modernisering som mål har handeln tillmätt koncentration och 
internationalisering särskild betydelse. I kommissionens meddelande från 1991 med 
titeln "Mot en enhetlig distributionsmarknad"^ fäste kommissionen uppmärksamhet vid 
att koncentrationer hör till de företeelser som troligtvis kommer att tillta till följd av 
den inre marknaden och påverka partihandel, detaljhandel och partihandel med 
industrikunder i samma utsträckning. Detta bekräftades i kommissionens färska 
undersökning "Effekt och verkan av integrationen på den inre marknaden på 
organisation och prestation inom distributionsmarknaden"5. 
19- Koncentration inom handeln verkar vara ett oåterkalleligt fenomen i alla 
medlemsstater, men utvecklingen har kommit mycket längre i staterna i norr än i söder, 
särskilt inom livsmedelssektorn. År 1994 stod t.ex. de sex största 
självbetjäningsaffärerna inom livsmedelssektorn i varje medlemsland för en betydande 
andel av livsmedelsförsäljningen: 57% i Tyskland, 61 % i Belgien, 35% i Spanien, 
67 % i Frankrike, 39 % i Grekland och 28 % i Italien. I Finland har den största 
livsmedelskedjan en marknadsandel på 40 % och de tre största livsmedelskedjorna 
innehar 80 % av marknaden. Dessa trender påverkas även av faktorer som andelen 
yrkesverksamma kvinnor, mängden privatägda bilar och utvecklingen av 
infrastrukturen. 
20- Den negativa effekten av denna utveckling kan vara risken för att i praktiken 
etablera vertikal integration eller att tillverkaren är beroende av att vinna en viss 
storkund. Detta hindrar i sin tur tillverkaren från att leta efter andra kunder eller nya 
distributörer som konkurrerar om leveranserna. För mindre distributörer med obetydlig 
marknadsandel hindrar detta dem också från att köpa likadana produkter till 
motsvarande priser. Koncentration kan också leda till att tillverkare med 
marknadsmakt kan utnyttja svagare köpare genom att höja priserna och därigenom 
försämra köparnas konkurrenskraft och trappa upp koncentrationsprocessen på 
detaljhandelsnivå. 
21- Denna koncentrationsprocess är endast en del av den större debatt om relationerna 
mellan handel och industri och de konkurrensbestämmelser som gäller mellan dem. 
Denna debatt pågår i många medlemsstater och kommer att föras vidare på EU-nivå. 
Resultatet av denna trend mot koncentration har förstärkt de främsta distributörernas 
ställning i förhållande till sina leverantörer och främjat utvecklingen av distributörernas 
egna varumärken. Ett annat viktigt tecken är att inköpssammanslutningar har bildats på 
nationell, europeisk eller t.o.m. global nivå sedan början av 1980-talet, vilket har lett 
till ökad makt för stora integrerade eller icke-integrerade distributionsgrupper och 
ibland till något ansträngda relationer mellan producenter och handelsföretag. 
22- Förekomsten av konkurrenskraftiga handelsmarknader på samma sätt som inom 
andra ekonomiska områden är ett viktigt vapen i kampen mot stigande priser och 
gynnar konsumenten. Å andra sidan kan en koncentration av marknadsandelar till 
några fa företag minska konsumenternas potentiella inflytande på t.ex. produkturvalet, 
4 Kommissionens meddelande "Mot en enhetlig distributionsmarknad'*. KOM(91) 41, slutlig, 
11.3.1991. 
5 " Effekt och verkan av integrationen pä den inre marknaden pä organisation och prestation inom 
distributionsbranschen*". Europeiska kommissionen. GD XV. 1996. 
valet av försäljningsställe (affärernas läge) eller marknadssignaler. Konkurrensregler 
spelar en viktigt roll för handeln, särskilt betydelsefulla är bestämmelserna om 
franchising, exklusiva inköps- och försäljningsavtal samt selektiv distribution. 
3- Utvecklingen av självständig organiserad handel 
23- För att bibehålla konkurrenskraften på marknaden och sin marknadsandel 
samarbetar små och medelstora företag i allt högre grad i nätverk i form av samarbete 
mellan detaljhandelsföretag såsom köpgrupper eller frivilliga kedjor som består av en 
eller flera partihandlare och flera detaljhandelsföretag eller en franchisingkedja. Denna 
företeelse är tydligare i de medlemsstater som inte ligger vid Medelhavet. 
Koncentration är inget främmande för dessa former av handelssamarbete. Denna nya 
form av utbud som går under benämningen oberoende organiserad handel blir allt mera 
utbredd i EU. I en organisation av denna typ kombineras de små företagens flexibilitet 
och tjänster med förmånerna av en större strukturs effektiva logistik. Men formen för 
hur dessa koncentrationer uppstår kan väcka frågor om hur förenliga de är med 
unionens konkurrensregler. 
24- Samarbete gör det möjligt för ledare i små företag att delta i ett beslutsfattande 
forum, att hålla kontakt med andra affärsmän som arbetar med samma frågor, att dra 
nytta av utbildning och fa stöd av fackmän inom samma område med samma 
gemensamma intresse, särskilt inom en gemensam köpstruktur och försäljnings- och 
marknadsföringspolitik, vilket gör det möjligt för dem att tillsammans uppnå en 
tillräcklig kritisk massa. Dessa konkurrensmässiga fördelar uppväger den delvisa 
förlusten av autonomi för ledaren i ett litet företag, särskilt i förhållande till den övre 
delen i distributionskedjan, dvs. leverantörerna. 
25- Det skulle vara fel att tro att självständig handel kommer att försvinna på grund av 
konkurrensen från stora integrerade företag. Visserligen har handelsrevolutionen som 
släppts lös i medlemsstaterna i norr åtföljts av en trend mot koncentration och 
uppkomsten av stora integrerade företag, men i sin helhet tyder trenden inte på att 
självständiga handelsföretag skulle försvinna. Ofta är dessa handelsföretag anslutna till 
de integrerade företagen genom olika former av kontrakt såsom franchising. 
26- Man kan påstå att uppkomsten av självständig organiserad handel är den viktigaste 
utvecklingen som skett i handelsvärlden sedan övergången till storskalig distribution. I 
dag utgör den 22 % av detaljhandeln i Tyskland och 40 % i Nederländerna. Enbart 
franchising-nätverk står för 8 % av detaljhandelns omsättning i Frankrike (30 % i 
Förenta Staterna). 
4- Utvecklingen av den inre marknaden och internationalisering 
4.1- Handel över gränserna på den inre marknaden 
27- Detaljhandelns mest utmärkande kännetecken är beroendet av lokala säljställen och 
behovet av att beakta lokala önskemål och avogheter. Detta förklarar den mycket 
viktiga roll som intas av en sund miljö med nationella, regionala och lokala 
bestämmelser. Den förklarar också i stor utsträckning de mekanismer som handeln 
använder för leverans direkt till kunder i andra medlemsländer. 
28- Stora detaljhandelsföretag etablerar sig främst i andra medlemsstater genom att bli 
majoritetsaktieägare i lokala distributionsföretag. Detta har varit särskilt utbrett under 
de senaste tio åren i de södra medlemsstaterna, så sent som 1994 ägdes praktiskt taget 
alla spanska hypermarkets av företag som huvudsakligen eller delvis styrdes av kapital 
i andra medlemsstater. Situationen är liknande i Portugal och Grekland och uppköp 
och sammanslagningar fortsätter. Vissa stora detaljhandelsföretag har även etablerat 
sig genom att öppna affärer, men det är fortfarande ganska ovanligt. En annan 
mekanism är att etablera frivilliga kedjor som stöds av partihandlare, franchi si ngkedj or 
och inköpsgrupper och som förenar ett stort antal små och medelstora handelsföretag. 
29- På partihandelssidan är bilden annorlunda eftersom grossisterna inte är lika fast 
bundna vid lokala försäljningsställen. En undersökning som genomfördes på uppdrag 
av Europeiska kommissionen^ 1993 tyder på det och betonar att man bör skilja mellan 
internationalisering av partihandel och internationalisering av detaljhandel. Vad gäller 
partihandel är den internationella dimensionen .en integrerad del av de strategier som 
tillämpas som svar på strukturella förändringar i distributionskanalerna. 
Internationalisering av partihandeln förekommer inom alla sektorer (livsmedel, icke­
livsmedel, mellan olika industrier) och har viktiga konsekvenser för de producenter 
som verkar som motvikt till trenden mot koncentration av produktionen, vilket beror 
på behovet av att leverera till större marknader och göra det möjligt för små och 
medelstora produktionsföretag att fa tillgång till marknader utanför det egna landets 
gränser. 
30- Internationaliseringen inom detaljhandeln då det gäller etablering av affärer är för 
tillfället begränsad till vissa stora detaljhandelsgrupperingar som är tillräckligt stora och 
innehar den nödvändiga tekniken för att kunna dra nytta av internationella marknader 
och anpassa sig till de speciella dragen på dessa. En av sidoeffekterna är faktiskt att 
man far know-how om hur olika konsumtionsmönster skall bemötas. Denna utveckling 
kommer antagligen att fortsätta förutsatt att då en kritisk massa uppnås till följd av 
samarbete mellan små och medelstora företag eller koncentration, en globalisering av 
marknaderna och en relativ mättnad på de inhemska marknaderna, kommer det att leda 
till att aktörer uppmuntras till internationalisering. Det borde fortfarande finnas 
möjligheter för mindre företag som letar efter nischer på marknaden via interaktiva 
webbplatser på Internet. 
31- Även om vissa detaljhandlare har utvidgat sin verksamhet utanför 
hemmamarknaden till andra medlemsstater, stannar den stora majoriteten på 
hemmamarknaden då det gäller Europa. Kulturskillnader lever sannolikt kvar och 
fortsätter att begränsa en organisk utvidgning av företag och detaljhandelsgrupperingar 
utanför nationella territorier. Franchising-kedjor som förenar lokala handelsföretag 
med ett internationellt begrepp fortsätter att utvecklas och utgör säkerligen en viktig 
del av handelns europeisering. Trots det finns det fortfarande betydande prisskillnader 
"Foreign investment in retailing and wholesaling in the EC", 1993: Serie om handel och 
distribution. GD XXIII. 
mellan de olika medlemsstaterna vilket tyder på att internationaliseringen av 
märkesvaror inte nödvändigtvis leder till en internationalisering av utbudet eller till lika 
priser för konsumenterna. 
31a- Hur detaljhandelns försäljningsställen är placerade förlorar i betydelse för handeln 
aöver gränserna då transport över gränserna blir en betydligt mindre del av 
produkternas kostnadsbildning. I detta hänseende är kommissionens förslag om 
förbättrad infrastruktur särskilt med tanke på transeuropeiska nätverk viktiga^. 
4.2 Handel över gränserna med länder utanför EU 
32- Samma allmänna trender som kan observeras vid handel över gränserna inom EU 
kan även observeras i samband med försäljning utanför unionen. I själva verket har 
partihandeln uppvisat tecken på att omedelbart börja etablera sig i de europeiska länder 
som inte är medlemsstater och t.o.m. i Förenta Staterna och Asien, men detaljhandelns 
export har inte följt med i denna utveckling. Å andra sidan stimulerar lättare tillgång till 
information och varor på den internationella marknaden via audiovisuella nät och 
informationsnätverk den lokala efterfrågan som ofta kan tillfredsställas endast med 
utbud från områden utanför konsumentens hemland. Detta är en utmaning för den 
elektroniska handeln som EU måste anta så snabbt som möjligt. 
33- En modernisering av handeln i Central- och Östeuropa är viktig för främjandet av 
dessa länders ekonomiska integration. På förslag av kommittén för handel och 
distribution inrättades tre paneler för fackmän 1995. De besökte Ryssland, Ukraina och 
Ungern för att kartlägga vilka problem det finns inom handeln i dessa länder och 
avgöra vilka områden som kan fa hjälp av handelns fackmän och förbund. Nya uppdrag 
genomförs 1996 så långt det är möjligt i samarbete med Phare- och Tacis-
programmen, särskilt medfinansiering av utbildning för företagsledning och tekniskt 
stöd för utveckling av logistiska distributionsstrukturer som är anpassade till de lokala 
behoven. 
34- En liknande metod kunde användas för att förstärka historiska band mellan 
distributionssystemen i kuststaterna kring Medelhavet. Sådana åtgärder för utbildning 
och tekniskt stöd kan tas med inom ramen för de principer som slagits fast i 
"Barcelonakonventionen" som antogs vid Europa-Medelhavskonferensen den 17-18 
november 1995. 
35- Det uppstår ett antal frågor om följderna för handelsföretagen. Det är fallet särskilt 
vad avser de nationella bestämmelsernas betydelse för handel, garantier och service 
efter köp. Handelsföretag som är etablerade inom gemenskapen lyder under dessa 
bestämmelser och skillnaderna kan hämma utvecklingen för dessa handelsföretag som 
är etablerade i Europa jämfört med deras internationella konkurrenter. Å andra sidan 
kan internationaliseringen tvinga fram ändringar av dessa nationella bestämmelser 
speciellt om leverantörerna är belägna utanför Europeiska unionen. Detta gäller även 
företagens lika tillgång till kommunikationsnät. 
Se bilaga D - Transportpolitik. 
10 
36- Här är det viktigt att ge företag av alla storlekar tillgäng till kommunikations- och 
försäljningsnät genom att se till att konkurrenspolitiken och principen om 
etableringsfrihet tillämpas effektivt. Handel över gränserna kräver av både detalj- och 
partihandel att de anpassar sig till konkurrens från icke-traditionellt håll. Principen om 
fri rörlighet för tjänster på den inre marknaden kan ge upphov till konflikter mellan 
lokala företag som måste följa lokala bestämmelser och utländska leverantörer som 
följer hemlandets mindre stränga bestämmelser. Möjligheten är uppenbarligen stor att 
den inre marknadens barriärer kommer att hindra uppkomsten av sådana konflikter och 
därför måste sådana skillnader i bestämmelserna undersökas noggrant och de kommer 
att utgöra en aspekt i samrådsfrågorna som skall tas upp till behandling till följd av 
denna grönbok. Särskilt orsakerna till varför handelssektorn förblir relativt 
oeuropeiserad borde undersökas närmare och lösningar bör sökas för att den inre 
marknaden skall kunna fungera till gagn för konsumenten särskilt med tanke på 
prisvariationer. 
III- MEDLEMSSTATERNAS OCH EU:S ROLL OCH ÅTGÄRDER FÖR 
HANDELN 
37- Handelns flexibilitet och konkurrenskraft är inte möjlig om sektorn utsätts för 
alltför sträng reglering. Den fungerar bäst med lokal kännedom om marknaden och 
individuella initiativ, inte med central reglering. Trots det, på samma sätt som med 
andra ekonomiska sektorer, kräver den lokala marknaden ibland globala reaktioner och 
globala standarder, på samma sätt som den inre marknaden medför speciella 
utmaningar för företagen inom EU som måste omhändertas på europeisk nivå. 
1- Medlemsstaternas åtgärder 
38- Kännetecknande för handeln inom EU är de olikartade nationella ekonomiska, 
demografiska, rättsliga, skattemässiga, strukturella och kulturella särdragen i varje 
medlemsstat. Marknaden är, även om den är del av en större helhet, framför allt lokal. 
Handeln anpassar sig väldigt flexibelt till socio-ekonomiska strukturer och olikheterna 
mellan handelsstrukturerna i EU förstärker variationerna i konsumtions- och 
beteendemönster. 
39- Den inre marknaden erbjuder nya möjligheter för handelsföretagen att komma in 
på nya marknader med produkter som efterfrågas överallt och att introducera nya 
produkter från regionala marknader till andra områden inom unionen. Viktigt är att de 
möjligheter som finns för att komma in på en lokal marknad inte hindras av 
bestämmelser som snedvrider konkurrensen och att detaljhandeln inte hindras från att 
söka upp icke-traditionella leverantörer eller utsätts för begränsande handelsvillkor 
från dominerande lokala företags håll. 
40- Reglering av handeln hör till medlemsstaternas behörighet med beaktande av 
gemenskapslagar som antagits i fördragen, särskilt vad avser konkurrens, rätten att fritt 
etablera sig, fri rörlighet för varor och tjänster. 
41- Det finns olika nationella bestämmelser om hur man grundar handelsföretag (såsom 
registrering och olika skattemässiga och sociala förpliktelser), om läge och uthyrning 
11 
av kommersiella utrymmen, om öppethällandetider, om konsumentskydd (såsom 
lotterier, rabatter, specialerbjudanden och realisationer samt konsumenternas 
delaktighet i distribution av produkter såsom pyramidförsäljning, försäljning vid 
hembjudningar, gratis gåvor), om diskriminerande åtgärder (som att vägra sälja till 
någon, försäljnings- och köpvillkor, högre priser, cirkapriser och maximipriser). Vissa 
förfaranden, t.ex. öppethållandetider, hör enligt EG-domstolens beslut till 
medlemsstaternas behörighet och vissa, t.ex. konsumentskydd, lyder under både EU-
direktiv och nationella bestämmelser. Bilaga B ger närmare information om 
skillnaderna i de nationella bestämmelserna. 
2- EU:s roll och åtgärder 
42- Väl medveten om vilken betydelse tillkomsten av den inre marknaden har för 
distribution antog rådet den 14 november 1989 en resolution^ med anmodan till 
kommissionen att lägga fram konkreta förslag. Därefter antog kommissionen den 11 
mars 1991 ett meddelande med titeln "Mot en enhetlig distributionsmarknad"^, med 
stöd av rådets slutsatser av den 30 juni 1992^, som betonar att den inre marknadens 
framgång är beroende av tillkomsten av en enhetlig distributionsmarknad. 
43- En stor del av EU:s lagstiftning påverkar handeln 11. Det är även ytterst viktigt att 
säkra förutsättningarna för sund konkurrens mellan de ekonomiska aktörerna genom 
att garantera dem samma möjligheter på marknaden. Kommissionen kommer 
fortsättningsvis att undersöka hur man skall kunna tillåta olika former av samarbete, 
och särskilt grupper av handelsföretag fri tillgång till de organisations- och 
bruksformer som förefaller bäst lämpade för marknadssituationen. Hur man bäst skall 
kunna förena dessa utvecklingslinjer med behovet av att respektera principerna för 
öppen tillgång och lika behandling, dvs. kärnan av konkurrenspolitiken, undersöks för 
närvarande av kommissionens enheter. 
2.1 Stödåtgärder för handeln 
44- Kommissionen uppmuntrar en modernisering av handelsföretag via 
pilotverksamheten inom Commerce 2000. Dessa åtgärder, som far direkt stöd av 
kommissionen, försöker främja kommersiellt samarbete med hjälp av ny teknologi, 
framhäva goda affärsseder och erbjuda hjälp vid val av rätt teknologi med beaktande 
av respektive situation. De resultat man redan lyckats uppnå har visat betydelsen av 
den nya teknologin för utveckling av samarbete inom handel och vikten av utbildning i 
takt med ändringarna. 
8 Rådets resolution om handel med beaktande av den inre marknaden (89/C 297/02). 
9 Kommissionens meddelande "Mot en enhetlig dislributionsmarknad". KOM(91) 41 slutlig. 
11.3.1991. 
10 Rådets slutsatser av den 30.6.1992, Bull. CE 6-1992, punkt 1.3.58. 
1 x Se bilaga C - En utförlig förteckning över gemenskapens lagstiftningsåtgärder. 
12 
45- Handelsföretag drar även nytta av allmänna åtgärder till förmän lör företag inom 
ramen för det fleråriga programmet för gemenskapsåtgärder för att förstärka 
prioriterade områden och att säkerställa en fortsatt och stabil företagspolitik, särskilt 
för små och medelstora företag med tanke på deras betydelse för att skapa nya 
arbetstillfällen och stimulera tillväxten12. Eftersom ett av tre små och medelstora 
företag sysslar med handel, inbegriper åtgärder till förmån för små och medelstora 
företag vanligtvis åtgärder till förmån för företag inom handelssektorn. 
46- Särskilda åtgärder har vidtagits med syfte att förbättra informationen och göra den 
öppnare och höja affärsmännens medvetenhet. Vidare utnyttjar kommissionen EG:s 
informationskontor för att distribuera utvald information om företag. 
47- Förutom stöd från särskilda initiativ för företagspolitik stöder även andra 
gemenskapslinjer handelssektorn direkt genom strukturpolitik och utbildningsstöd. 
Dessa och andra relevanta gemenskapsåtgärder förklaras mera utförligt i bilaga D. 
2.2 Ramen för samråd 
48- Mot bakgrund av lagstiftningens betydelse för handeln är det ytterst viktigt att 
kommissionen konsulterar de berörda parterna. Som svar på rådets begäran i 
resolutionen av den 14 november 1989 om en förstärkning av "samarbetet mellan 
kommissionen och medlemsstaterna vid möten på hög nivå mellan dem som är 
ansvariga för intern handel" arrangerar kommissionen regelbundet möten med en 
grupp av regeringsexperter för intern handel samt mellan generaldirektoratet för intern 
handel och tjänstemän från medlemsstaterna. Dessa möten gör det lättare att främja 
utbyte av information mellan medlemsstaterna och kommissionen. 
49- Det är lika viktigt att försäkra sig om att handeln konsulteras så högt upp i 
distributionskedjan som möjligt och av denna orsak konsulterar och informerar 
kommissionen regelbundet branschens föreningar som representerar handelsföretag på 
europeisk nivå. Handelsbranschen är därigenom representerad i ett antal särskilda 
rådgivande kommittéer t.ex. Rådgivanden kommittén för livsmedel. 
50- Framför allt konsulterar kommissionen Kommittén för handel och distribution, som 
består av näringsidkare inom handeln, om alla rättsliga gemenskapsfrågor som gäller 
handel. Kommittén har arbetsgrupper om den inre marknaden, yttre handel, 
ekonomiska och finansiella frågor, miljö, konsumentfrågor, turism och fritid, sociala 
frågor, livslångt lärande och informationssamhället. Dessutom finns det flera 
undergrupper som behandlar frågor med speciellt intresse för handel såsom 
företagslagstiftning, distansköp, konkurrens samt små och medelstora företag. 
Kommittén hjälper kommissionen att se vilken verkan förslag till lagstiftningen har på 
handel och därigenom att se de bästa medlen för att uppnå målen. 
51- Kommissionen ämnar främja en dialog mellan konsumenter och handelsföretag och 
ge den sitt fulla stöd. Man arbetar för att uppnå detta mål inom en operativ ram med 
12 Beslut 93/379/EEG av den 14.6.1993, EGT L 161. 2.7.1993, och rådets beslut om ett tredje 
flerårigt program för små och medelstora företag (1997 - 2000). 
13 
syfte att uppmuntra båda parter att fundera över hur man bäst skulle kunna förbättra 
samarbetet. 
52- En sektorbunden social dialog om handel har ägt rum mellan Europeiska förbundet 
som representerar parti- och detaljhandeln (EuroCommerce) och Europeiska 
fackförbundet för branschens anställda (Eurofiet). Dessa två organisationer har försökt 
föra en social dialog sedan 1983. 1993 erkände EuroCommerce och Eurofiet varandra 
som arbetsmarknadens parter i den mening som avses i artikel 3 och 4 i avtalet om 
socialpolitik. Denna sociala dialog ledde till att ett samförståndsavtal om undervisning 
inom detaljhandeln undertecknades 1988. Arbetsmarknadens parter har genomfört 
olika projekt med gemenskapsstöd på grundval av transnationellt partnerskap. Som 
exempel kan nämnas ett projekt inom Force-programmet om distansutbildning för 
handelns arbetsgivare och arbetstagare och ett annat projekt som kallas Assist om 
utbildning för företagsledare i små och medelstora företag samt nya arbetstagare. Den 
18 september 1996 antog kommissionen ett meddelande om utvecklingen av den 
sociala dialogen på gemenskapsnivå^. 
IV -NYA UTMANINGAR FOR HANDELN 
53- På tröskeln till det nya årtusendet står handeln inför många utmaningar. Det sätt på 
vilket handeln reagerar och anpassar sig till dessa utmaningar kommer att påverka inte 
endast handel utan även avspegla sig på hela ekonomin och samhället inom Europeiska 
unionen. Betydelsen av handeln som en källa till nya arbetstillfällen måste ständigt 
beaktas då nya handelsformer införs. Informationssamhällets utveckling erbjuder 
redskap för effektivare logistisk styrning och planering av sektorn och samtidigt ett sätt 
att göra direkt- och distansköp i hemmen. Även om dessa trender knappast helt 
kommer att ersätta traditionella handelsmetoder, kommer de att direkt påverka den typ 
av sysselsättning sektorn kommer att kunna erbjuda samt utbildningskraven och 
konkurrenskraften. 
/. Att säkra effektiviteten pä den inre marknaden 
54- Den inre marknaden kommer att stimulera handeln och Ekonomiska och monetära 
unionen (EMU) kommer att ytterligare underlätta handeln över gränserna. Man måste 
ge akt på effekten av denna utveckling på företag och samhällen för att säkerställa att 
både konsumenter och företagare har nytta av den. De väntade fördelarna omfattar ett 
större utbud av varor från ett större antal källor till konkurrenskraftigare priser. 
Behovet av att behålla en livskraftig handelssektor ökar trycket på att förbättra 
konkurrenskraften, vilket i sin tur kan påskynda ytterligare förändringar i handelns 
sociala, fysiska och tekniska infrastruktur. 
1.1. Den inre marknadens barriärer 
55- Som redan tydligt framgår av föreliggande fall kan olika lagar om etablering av 
detaljhandelsverksamhet allvarligt hindra tidigare detaljhandelsgrupperingar från att 
13 KOM(96) 448 slutlig, 18.9.1996. 
14 
utvidga sin verksamhet till hela Europa eftersom avvikande bestämmelser kan innebära 
att de helt måste ändra sin affärsidé som de med I ramgäng utvecklat på 
hemmamarknaden. Dessa bestämmelser gäller allt frän bestämmelser om planering till 
bestämmelser om illojal konkurrens, franchising, solvens, prissättning osv. De kan vara 
allmänna eller sektorspecifika (t.ex. apotek). Sådana skillnader kan underminera 
livskraften i investeringar i etablering av ny detaljhandelsverksamhet på marknaderna i 
Europas grannländer. Denna fråga kräver omedelbar behandling. 
56- På liknande sätt kan tillämpningen av olika nationell lagstiftning på 
gränsöverskridande användning av säljfrämjande åtgärder (som påverkar den 
gränsöverskridande användningen av såväl relativt nya koncept som kort för trogna 
kunder och mer traditionella säljfrämjande åtgärder) och på gränsöverskridande 
affärskommunikation i allmänhet begränsa möjligheterna för handeln att expandera och 
dra fördel av det gränslösa området. Detta påverkar aktörer som använder 
direktmarknadsföring och postorder som måste ändra innehållet (inte bara språket) i 
sitt marknadsföringsmaterial vid gränsöverskridande verksamhet. Det påverkar också 
affärsdrivande företag som enbart erbjuder sina tjänster till andra företag eftersom 
dessa är mycket beroende av direktmarknadsföring och kataloger. Slutligen kan det 
också utgöra en begränsning för detaljhandel nära gränsen som vill annonsera ut sina 
tjänster till angränsande icke inhemska regioner. Kommissionen beaktar för närvarande 
det fragmenterade regelverk för den inre marknaden som för närvarande förhindrar 
kostnadseffektiva gränsöverskridande affärskommunikationstjänster. Kommissionen 
gav ut en grönbok om detta i maj. 14 
1.2 Konsumenternas intressen 
57- Konsumenternas ökade medvetenhet om Europa har också påverkat sektorns 
utveckling på den inre marknaden. Konsumenterna uppvisar en förändring i beteende 
vilket är en ny utmaning för handelssektorn och denna måste anpassa sig på samma sätt 
som tillverkningssektorn. Konsumenterna är alltmer intresserade av 
tillverkningsmetoder, men de intresserar sig också för miljön, för produktionsvillkoren 
i vissa mindre utvecklade länder eller för djurens välmående. 
58- Livsmedel är ett extra känsligt område: BSE, kemikalierester, genetiska 
förändringar, bestrålning av mat, allt detta bidrar till en allmän osäkerhet kring matens 
kvalitet samt relevanta kontroller och ansvar. Utvecklingen av 
gemenskapslagstiftningen om märkning har också lett till ett överflöd^ av information 
i märkningen. Det finns många konsumenter som inte kan förstå eller använda dessa 
noggranna uppgifter. Å andra sidan saknas en del information som konsumenterna 
skulle värdesätta, t.ex. information om säkerhet vid användning av produkten eller dess 
näringsvärde. Märkningen måste ge ett klart budskap till konsumenterna, som t.ex. det 
europeiska miljömärket. Ett alternativ till överdriven märkning är att affärerna lämnar 
mer information om sin policy vad avser konsumenternas intressen i fråga om t.ex. 
miljön, t.ex. genom att märka "gröna" produkter eller genom att uppmuntra till 
återvinning. 
14 " Affärskommunikation på den inre marknaden" . KOM (96) 192 slutlig. 
15 Se bilaga C - utförlig förteckning över gemenskapens lagstiftningsåtgärder. 
15 
59- För konsumenten innebär fler varor med internationellt ursprung att de varor som 
finns tillgängliga i lokala affärer ökar i mångfald. Inköpskällor inom hela EU och 
effektivare distributionsmetoder gör också att dessa produkter kan köpas (ill lägre pris. 
Alla trender som pekar mot priskonvergens kommer att innebära att färre konsumenter 
kommer att betala den typ av orimligt höga priser som är typiska för segmenterade 
marknader. 
60- Konsumenter och handelsföretag har inte alltid samma intressen men det faktum 
att de eftersträvar olika mål bör inte ge upphov till stridigheter. Båda sidor kan dra 
nytta av att ha en dialog som säkerställer att alla större dispyter kan lösas. Både 
Rådgivande konsumentkommittén och Kommittén för handel och distribution har 
uttryckt en önskan om gemensamt samråd i vissa frågor. Kommissionen kommer att 
vidta åtgärder för att organisera ett sådant samråd. 
Ett antal frågor bör behandlas för att säkerställa att handelssektorn helt och fullt far del 
av fördelarna med den inre marknaden: 
- Vad kan man göra för att uppmuntra eller underlätta för grossister och 
detaljister att i större omfattning bedriva verksamhet över gränserna? 
- Vilken typ av samarbete gör det möjligt för små affärsidkare att kunna 
konkurrera på den inre marknaden? 
1.3 Införandet av euron 
61- Den inre marknadens dynamiska effekt kommer att späs på ytterligare i och med 
införandet av en gemensam valuta som delvis kommer att undanröja den instabilitet 
som beror på fluktuerande växelkurser och de därmed förknippade administrativa 
kostnaderna särskilt för handelsföretag som är direkt involverade i gränsöverskridande 
handel. Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 godkände ett scenario i tre 
faser för införandet av den gemensamma valutan. EMU kommer att inledas den 1 
januari 1999 då växelkurserna kommer att låsas och euron kommer att bli gemensam 
valuta för den monetära unionen. Eurosedlar och -mynt kommer att tas i bruk senast 
vid utgången av 2001. 
62- Införandet av en gemensam valuta är mycket viktigt för distributionskedjan 
eftersom den kommer att vara ett av de områden i ekonomin som påverkas mest. 
Handelsföretagens roll kommer att vara mycket viktig eftersom det är de som kommer 
att "sälja" euron till konsumenterna och göra medborgarna bekanta med euron. I 
praktiken kommer många medborgare inom unionen att komma i kontakt med euron 
först när de går och handlar. 
63- Förberedelserna för EMU sker i allt snabbare takt. Den 16 oktober 1996 antog 
kommissionen ett utkast till förordning om införandet av euron '6 i syfte att skapa 
rättssäkerhet för de ekonomiska aktörerna. Den föreslagna lagstiftningen fastställer 
bland annat den rättsliga statusen för euron och säkerställer att euron och de nationella 
valutaenheterna rättsligt sett är fullt likvärdiga under övergångsperioden. Dessutom 
bekräftar den på nytt kontinuitetsprincipen för avtal och fastställer allmänna regler för 
avrundning. Förhoppningen är att en överenskommelse kan nås om dessa förslag vid 
Europeiska rådets kommande möte i Dublin i december 1996. 
16 KOM(96) 499. 16.10.1996. 
16 
64- Detaljhandeln kommer att bli tvungen att räkna om sina priser från den nationella 
valutan till euro. Att upprätta en prislista i euro handlar inte bara om att multiplicera 
med den fastställda omräkningskursen. Priserna kommer att sättas så att de är effektiva 
ur marknadsföringssynpunkt och det är oundvikligt att en del priser kan komma att 
behöva justeras i reella termer. 1 affärerna kommer kunderna att behöva hjälp med att 
anpassa sig till de nya och obekanta priserna i euro. Särskild uppmärksamhet måste ges 
till de medborgare som har flest svårigheter med att räkna om priser, såsom äldre och 
synskadade. En möjlighet att göra kunderna bekanta med euron skulle vara att ha 
prisangivelser både i den gamla valutan och i euro. En annan möjlighet skulle vara att 
ha omräkningstabeller, distribuera informationsbroschyrer eller ge kunderna tillgång till 
enkla miniräknare. Kommissionen kommer inom kort att föreslå lämpliga åtgärder på 
detta särskilda område. 
65- Det kommer att uppkomma ett nytt behov av att utbilda den personal som har 
kontakt med allmänheten. De kommer också att behöva utbildning i hur de skall 
handskas med den förändrade bokföringen och använda ny utrustning, särskilt under 
övergångsperioden. Arrangemangen i samband med att införa eurosedlar och -mynt 
samt att ta nationella sedlar och mynt ur omlopp blir en logistisk utmaning. Denna fas 
kommer att vara i högst sex månader och skall vara slutförd den 1 juli 2002. 
Utrustning för hantering av kontanter såsom varuautomater och kassa-apparater 
kommer att behöva anpassas tekniskt till eurosedlar och -mynt. 
66- EMU kommer att leda till ökad tydlighet och klarhet i fråga om pris mellan 
länderna eftersom konsumenterna lättare kan jämföra priser i euro. Detta skulle kunna 
ha till följd att handeln över gränserna ökar, särskilt om det är stora prisskillnader 
mellan medlemsstaterna. Det skulle kunna vara till omedelbar fördel för handeln och 
särskilt för distansförsäljare samt kunna uppmuntra till en snabbare utveckling för den 
elektroniska handeln. 
67- Inom handelssektorn behöver förberedelser vidtas för att ta till vara de potentiella 
möjligheter som en bättre fungerande inre marknad medför. Information och hjälp till 
kunderna bör ses som ett viktigt marknadsföringsinstrument för att fa en större 
marknadsandel. 
68- De offentliga myndigheterna har en nyckelroll för att hjälpa privata ekonomiska 
aktörer att införa euron, särskilt genom att tillhandahålla exakta tidsuppgifter. För egen 
del har kommissionen i samarbete med Europaparlamentet startat en 
informationskampanj om EMU. För att programmet skall bli framgångsrikt är det av 
avgörande betydelse att alla grupper av valutaanvändare, såsom affärsorganisationer, 
deltar. Med tanke på deras centrala roll när det gäller att hjälpa medborgare att övergå 
till euron måste de organisationer som representerar handeln knytas till detta initiativ. 
Kommissionen undersöker hur detta mål bäst kan uppnås. 
17 
Nationella myndigheter och kommissionen är själva skyldiga all beakta hur den 
pågående informationskampanjen kan komma till rätta med informationsbehoven inom 
denna sektor och hur de kan underlätta den nödvändiga anpassningsprocessen. 
De kan särskilt önska att ta itu med frågor som om det finns en särskild roll för 
medlemsstaterna, bankerna, de stora affärskedjorna, yrkesorganisationerna, andra 
särskilda grupper och vilka av sektorns anpassningsproblem som är sektorsspecifika 
2. Företagens villkor 
2.1 Administrativa bördor och förenkling av lagstiftningen 
69- Det har tidigare nämnts ^att, eftersom ett av tre små och medelstora företag är 
involverat i handel, kommer åtgärder som vidtas till fördel för små och medelstora 
företag att direkt gynna handelssektorn. Kommissionen har nyligen utfärdat ett antal 
meddelanden och rekommendationer på detta område som inte är rättsligt bindande 
men som fungerar som signaler och indikationer att uppmuntra medlemsstaterna att 
låta sig inspireras av varandras bästa praxis. Kommissionen har hittills ingripit vad 
avser förbättring av skattelagstiftningen och överlåtelse av små och medelstora företag, 
tidsfrister för betalning vid affärstransaktioner och definitionen av små och medelstora 
företag. 
70- En av de viktigaste frågorna är en förenkling av administration och lagstiftning 
samt avreglering. Vid sidan av rapporten från Molitor-gruppen och i samband med 
vitboken om konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt, kommissionens strategiska 
program för att genomföra den inre marknaden och det integrerade programmet för 
små och medelstora företag, har även en kommitté inrättats för förenkling av 
affärsmiljön med syfte att utbyta bästa praxis och för att fästa uppmärksamhet på 
möjligheterna att göra det lättare att bedriva affärsverksamhet, särskilt för små och 
medelstora företag, genom en förenkling av lagstiftning och administration. 
71- Kommissionen har också nyligen antagit ett meddelande som innehåller en rapport 
om de första åtgärderna inom ramen för initiativet SLIM som syftar till att förenkla 
gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning. Om de administrativa bördor som 
beror på för mycket reglering lättar och kostnaderna därmed minskar bör detta vara till 
omedelbar fördel för konsumenterna. Den komplicerade nationella lagstiftning som 
omger sektorn och det potentiella hinder som den utgör för ett snabbt uppnående av 
målen för den inre marknaden tillsammans med särskild lagstiftning om märkning ger 
anledning till särskild uppmärksamhet. Kommissionen kommer att överväga vilka delar 
av lagstiftningen inom denna sektor som skulle gynnas av framtida initiativ inom ramen 
för SLIM. 
17 Supra II 2.1 - åtgärder för att stödja handeln. 
18 
2.2 Utbildning 
72- Utvecklingen vad avser organisation, infrastruktur, know-how och metoder inom 
sektorn skapar efterfrågan på nya eller mer förfinade färdigheter. Delta innebär att 
handeln måste vara beredd att göra investeringar i utbildning av personal ända från 
arbetsgolvet till de högre cheferna för att dra fördel av de nya möjligheterna, särskilt de 
som är förknippade med införandet av euron och den nya informationsteknologin. 
Kommissionen erbjuder redan stöd till sådan utbildning inom ramen för 
gemenskapsprogrammet Leonardo da Vinci18, som ger betydande stöd till ett visst 
antal transnationella pilotprojekt inom detta område. Detta måste stärkas, framför allt i 
den utsträckning som små och medelstora företag berörs. 
73- Förutom behovet att med traditionella medel utbilda anställda i de nya tekniker och 
villkor som uppstår genom innovationerna, kan företag använda sig av 
distansutbildning med hjälp av datatnät som kan användas för att undervisa och 
motivera entreprenörer och deras personal vad avser affärsrelaterade ämnen. 
Distansutbildning är enormt flexibelt eftersom det gör det möjligt att utbilda folk utan 
att de behöver lämna sin arbetsplats. 
2.3- Statistik 
74- Utan tillgång till tillförlitlig information kan de ekonomiska aktörerna fatta beslut 
endast på grundval av hypoteser eller uppskattningar, en process som i sig leder till 
ojämlikhet mellan aktörerna eftersom små och medelstora företag saknar resurser för 
att låta utföra undersökningar i stor skala. Därför är det viktigt för dem som är 
verksamma inom handel, de må sedan vara ekonomiska aktörer eller offentliga 
myndigheter, att ha statistik och ekonomiska analyser till sitt förfogande för att 
underlätta beslutsfattandet och ge dem möjlighet att snabbt kunna reagera på befintliga 
behov. 
75- För att förbättra de statistiska uppgifterna^ integrerades en bilaga om "handel" i 
förslagen till bestämmelser om strukturell statistik om affärslivet som presenterades av 
kommissionen den 3 april 1995^0 och som nu väntar på att bli antagen av rådet. 
Branschen har gett sitt stöd till detta initiativ inom Kommittén för handel och 
distribution. Om avgifterna för företagen skall reduceras så mycket som möjligt, är 
vissa tillförlitliga och ingående statistiska uppgifter oersättliga för de ekonomiska 
aktörerna. En viss statistik har förberetts och offentliggjorts av Eurostat i samarbete 
med GD XXI II^l. Metodhandböcker har sammanställts och står till de nationella 
18 Se bilaga D - Stöd till utbildning. 
19 Se bilaga D - Stöd till utbildning. 
20 EGTnrC 146. 13.6.1995. 
21 " Retailing in the European single market 1993" och " Retailing in the European economic area' 
1993 och 1995. Eurostat och GD XXIII. 
19 
statistikernas förfogande för att man skall kunna sammanställa riktig och jämförbar 
statistik i Europeiska unionens olika länder. 
76- Vi måste emellertid i samband med denna grönbok undersöka om ytterligare 
åtgärder måste vidtas för att göra det möjligt för beslutsfattarna inom både den privata 
och den offentliga sektorn att fa en klar och aktuell bild av den rådande situationen och 
trenderna. Branschen borde själv överväga att bygga upp ett system (t.ex. en databas) 
för att höja handelns medvetenhet om de möjligheter som finns inom unionen att möta 
efterfrågan på nya produkter. Alla sådana åtgärder måste beakta den extra 
administrativa börda detta skulle innebära för företagen genom ytterligare insamlande 
av statistiska uppgifter. Utan tillgång till denna information skulle den ökade 
globaliseringen av utbudet och säljställenas marknadsföring lämna EU:s företagare i ett 
ofördelaktigt läge. 
Handelssektorn gynnas av att energiskt tillämpa kommissionens företagspolitik och 
borde omedelbart tillsammans med kommissionen tackla problemen med överreglering, 
särskilt för märkning, och behovet av en välstrukturerad utbildning i traditionella och 
nya kunskaper och färdigheter. Sektorn bör även undersöka hur informationsflödet 
skulle kunna förbättras så att 1) beslutsfattarna i mindre företag oavbrutet är 
informerade om marknaden och att 2) offentliga sektorn har tillgång till de uppgifter 
som behövs för att förstå och kunna ta itu med sektorns problem. 
3- Sysselsättning, konkurrens och sammanhållning 
3.1 Landsbygden 
77- Vårt samhälle är beroende av handel och skulle utan den förlora sin dynamik och 
sin sammanhållning. Detta kan ses tydligt på landsbygden som täcker 80 % av 
gemenskapens territorium och som varierar kraftigt från ett ställe till ett annat. Många 
samhällen på landsbygden lider i dag brist på handelsföretag eller basservice i synnerhet 
i glest befolkade områden med en vag urban ram. Detta är inte en ny företeelse, men 
utvecklingen har trappats upp under de senaste 15 åren särskilt till följd av ändringar i 
livsstil, konsumtionsmönster och själva distributionskedjan. 
78- Då närbutiken försvinner är det ett symtom på den ekonomiska flykten från 
landsbygden (det lokala samhällets exodus, allvarlig minskning av basnäringarna, i 
synnerhet sysselsättning inom jordbruk), något som är ett allvarligt problem. Då den 
sista affären stänger sina dörrar är hela byns framtid hotad eftersom handel inte kan 
jämföras med någon annan verksamhet. 
79- Lokal handel är ett effektivt sätt att försöka minska risken för marginalisering av 
befolkningen på landsbygden som måste erbjudas ett stort antal lokala tjänster. Ibland 
är handeln väsentlig för bevarandet av andra aktiviteter såsom då den erbjuder en 
naturlig kundkrets för lokala hantverkare, särskilt i turistområden där handeln i hög 
grad är säsongsbunden. Handeln har ett antal olika uppgifter, den lokala affären fyller 
långt funktionen att liva upp det lokala samhället och skapa sociala band. De är en 
20 
attraktion för de lokala invånarna och kringliggande områden och utvecklas ofta till 
den enda mötesplatsen. Handeln har en oersättlig social funktion. 
80- Lokala affärer på landsbygden kännetecknas ofta av begränsade sälj utrymmen och 
ett begränsat utbud av produkter, närmast livsmedel. Affärernas kundkrets är dessutom 
begränsad till de invånare som bor nära. Men små och medelstora handelsföretag måste 
kunna erbjuda konkurrenskraftiga priser och ge den lokala befolkningen möjlighet att 
försvara sin köpkraft och höja sin levnadsstandard, särskilt äldre människor. 
81- Att säkra leveransen av varor till mindre befolkade områden är ett av handelns 
viktigaste problem. I själva verket kan ett prisgap mellan affärer på landsbygden och de 
närmaste medelstora och stora affärerna vara oundvikligt. Enligt undersökningar om 
etablering av affärer av denna typ behöver prisskillnaden inte överstiga 15-20 %. 
Handeln måste undersöka den logistiska strukturen (franchise, frivilliga kedjor, 
köpgrupper, elektronisk beställning) som medel för att uppnå den nödvändiga 
konkurrenskraften. 
82- Moderna säljställen på landsbygden kan utvecklas till flertjänstaffärer genom att 
även ta hand om post- och banktjänster samt beställningar och leveranser för avlägsna 
försäljningsgrupper eller vara kontaktpunkten i telekommunikationsnätverk. Bildandet 
av sådana minitjänstcentraler i glest befolkade områden kan spela en viktig roll i 
utvecklingen av nätverk som erbjuder tjänster till de äldre. Pilotprojekt som 
genomförts på detta område t.ex. i Tyskland (Nachbarschaftsladen 2000), Frankrike 
(1000 villages) och Förenade kungariket har visat att det finns intresse för verksamhet 
av denna typ. 
83- Strukturen i säljmönster på landsbygden och glesbygden driver leverantörerna till 
att etablera sig i närheten, likaså alla de medföljande tjänster som de använder. Om 
livskraftiga handelsföretag stannar kvar på en liten ort har det betydelse för den lokala 
sysselsättningen och ekonomin. Särskilt gäller detta i glesbygden såsom på öar och 
avlägsna områden. Närhandel är en av de 17 områden som kommissionen betonar i sin 
undersökning om lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ och som togs upp på 
nytt i kommissionens meddelande om en europeisk strategi som främjar lokala 
utvecklings- och sysselsättningsinitiativ. 
3.2- Stadsmiljön 
84- På tröskeln till 2000-talet är städerna i Europa fortfarande huvudsakligt centrum 
för ekonomi, innovation och kultur. 80 % av EU:s befolkning bor i urbana områden. I 
masskonsumtionens tidevarv har nya distributionsformer ändrat användningen av mark 
i städerna genom uppkomsten av stora köpcentra i utkanten av städerna och en 
utbredd etablering av specialiserade affärer längs med huvudstråken, vilket utlöser eller 
bidrar till den ekonomiska tillbakagången i stadskärnan. Stadsplanering i innerstaden 
och kommersiell jämvikt i stadsområdena är viktiga politiska frågor i många länder. 
85- Utvecklingen av stadskärnan som utrymme för serviceindustrin (kontor, finansiella 
tjänster, biografer, teatrar, offentliga byggnader) och de därav följande stigande 
markpriserna på senare tid ökar trycket på bostäder i stadskärnan och valet av arbete. 
21 
En paradox med höga hyror, höga priser och hög arbetslöshet som ursprungligen 
kopplades samman med stadskärnan påverkar handeln. 
86- Vissa områden lider av leveranssvårigheter. På dessa områden förekommer 
vanligtvis andra sociala problem som inte står i direkt anslutning till handeln, förutom 
låg efterfrågan. I vissa fall är lågprisbutiken eller snabbköpet den enda lokala affären. 
Trots det måste man uppfylla invånarnas behov av tillgång till leveranser. Då 
utomstående investerare saknas eller visar föga intresse förefaller en självgenererad 
utveckling av närbutikerna i dessa stadsområden vara det självklara, rationella svaret. 
Det skulle skapa sysselsättning och även en känsla av säkerhet eftersom affärer är 
mötesplatser och centrum för utbyte som främjar ett återupplivande av de lokala 
samhällena. Det finns utrymme för att undersöka möjligheterna till att extrapolera de 
stora detaljhandlarnas utveckling av det lokala samarbetet i stadskärnan och på 
handelsområden. 
87- En integrerad politik till förmån för städerna synes allt nödvändigare. Det är fråga 
om att uppnå en balans som beaktar de intressen och behov som alla stadsinvånare och 
fö. invånarna i hela samhället har och att försäkra sig om att tillgången till 
marknadsplatser och aktiv konkurrens bevaras. 
88- Handelns utveckling i förorterna, oftast i form av snabbköp, är redan en etablerad 
företeelse i medlemsstaterna i norr och utvidgas för flillt även i de södra 
medlemsstaterna. Det är viktigt att inte endast undersöka konkurrensen mellan små 
handelsföretag i städernas centrum och snabbköp i förorterna, utan även mellan 
köpcentrum i förorterna och stora affärer i städernas centrum, stora snabbköp som är 
specialiserade i andra varor än livsmedel, små handlare osv. och att betrakta 
konkurrens mellan kommersiella poler i stället för mellan olika former av handel. 
89- De resor som konsumenterna gör - vanligtvis med bil - på väg till och från 
köpcentra i utkanten av staden eller till grönområden påverkar på lång sikt miljön och 
därmed hållbar utveckling i städerna. På samma sätt återverkar de allt större 
trafikstockningarna särskilt i centrum av staden på handeln i form av 
leveranssvårigheter och höjda logistikkostnader. Den miljöpåverkan som handelns 
förändrade infrastruktur orsakar borde tacklas gemensamt av de olika berörda parterna 
och kommissionen kan visa vägen genom att stimulera debatten. 
22 
Ett antal frågor borde ställas om hur konkurrenskraften kan förbättras och hur 
stabilitet och sammanhållning kan säkerställas i samband med handelns strukturella 
anpassning: 
• Hur kan man säkerställa de lokala små handelsföretagens fortsatta verksamhet 
trots kortsiktiga ekonomiska inriktningar och marknadstrender? 
• Hur kan man förena de motstridiga intressena miljövård, ökande privatbilism 
till följd av flera uppköpsresor och behovet av icke-mobila sektioner bland 
befolkningen? 
• Hur kan man bibehålla den traditionella synergin mellan handel och samhället 
med tanke på sysselsättning och tjänster? 
4- Informationssamhället och handeln 
90- Användningen av informationsteknik gör det möjligt att förbättra befintliga tjänster 
och skapa nya multimedietjänster och -tillämpningar som kombinerar ljud, text och 
visuella bilder. Utvecklingen av dessa kommunikationssätt gör det möjligt att främja 
företagens konkurrenskraft och öppna nya perspektiv för organisation och skapande av 
arbete. Tillämpningen av de nya teknikerna i vårt vardagliga liv förändrar vår värld till 
ett informationssamhälle. Kommissionen har nyligen offentliggjort flera publikationer i 
detta ämne22 
91- Användningen av dessa nya tekniker har skapat viktiga möjligheter till nya 
handelsformer allt från reklam på Internet till elektronisk handel. Handelsföretag måste 
revidera sin strategi och organisation, någonting som kommer att påverka utbildningen 
av företagsledare och anställda med tanke på att förbereda och motivera dem för de 
oavbrutna förändringar som kommer att vara nödvändiga. Hela distributionskedjan 
från producent till konsument måste omorganiseras och anpassa sina strukturer och 
strategier. På samma sätt kommer relationerna till konsumenterna att förändras. Det är 
ytterst viktigt att höja medvetenheten bland medborgare, konsumenter och företagare 
och att analysera inte endast de positiva resultaten och de nya möjligheterna för handel 
och konsumenter, utan även att undersöka riskerna och de negativa biverkningarna 
som informationssamhället kan framkalla. 
92- Förutom direkt försäljning till slutkonsumenten är företagen också intresserade av 
att undersöka möjligheter till affärsverksamhet mellan företag. Sådan verksamhet kan 
omfatta kataloger och företagsbroschyrer som gör det möjligt för handelsföretag att 
utvidga kretsen av potentiella leverantörer och partner, ge finansiell information och 
kreditupplysningar om konkurrenter och leverantörer samt information om marknader 
och regleringsfrågor särskilt i samband med lokala marknader. Dessutom kanske 
22 Grönbok "Leva och arbeta i informationssamhället" KOM(96)389 slutlig av den 24.7.1996 och 
kommissionens meddelande "Informationssamhället: Från Korfu till Dublin - de nya 
prioriteringarna" och " Konsekvenser av informationssamhället för Europeiska unionens politik -
att förbereda följande steg" KOM(96)395 slutlig av den 24.7.1996. Kommissionens meddelande 
"Europe at the forefront of the global information society: Rolling Action Plan" är under arbete. 
23 
handelsföretagen själv vill ge information, främst till konsumenter, med syfte att höja 
bolagets profil genom att skicka ut on-line-information och reklam som har en relativt 
god chans att uppmärksammas samt produktpresentationer via elektroniska kataloger. 
93- Alla dessa möjligheter är tillgängliga i system som kan tillämpas i hela världen. 
Elektronisk handel ökar möjligheterna att delta i verksamheten på den globala 
marknaden. Det är möjligt för försäljare att vidga sitt geografiska område utan att 
förflytta sig fysiskt. Handel över gränserna, särskilt i små och medelstora företag, 
kommer antagligen att öka snabbare genom elektronisk handel än via traditionella 
metoder. Den kommer även att öka handelsmöjligheterna för små och medelstora 
företag i avlägsna regioner. Mot bakgrund av denna globala aspekt och den strategiska 
vikten av att engagera små och medelstora företag som grunden för ekonomisk 
verksamhet och nyckel till innovation, erbjuder G7-pilotprojektet "en global marknad 
för små och medelstora företag" en möjlighet att internationellt sprida verksamheter 
och projekt som startats på regional basis och erbjuda europeiska små och medelstora 
företag en chans att vara med på den globala handelsmarknaden. 
94- Helt tydligt kommer de ändringar som företagen måste genomföra för att dra nytta 
av den nya tekniken att påverka sysselsättningen inom handel och distribution. Hur 
dessa ändringar exakt kommer att gestalta sig beror på hur stor andel av marknaden 
som övergår till "virtuell" försäljning. Elektronisk handel kommer sannolikt att ta över 
en betydande del av marknaden, och i så fall kommer en ny marknadsuppdelning till 
stånd vilket möjligtvis leder till förlust för de traditionella försäljningsformerna, såsom 
arbete i affärer, med risk för uppsägningar i stor skala särskilt i stora affärer. Det är 
emellertid för tidigt att utesluta möjligheten att stimulansen av att delta i verksamheten 
på en större global marknad ändå lämnar tillräckligt utrymme i den nya infrastrukturen 
för traditionella försäljningsformer för att dessa skall kunna bibehålla sin volym även 
med en mindre marknadsandel. Samtidigt skapas nya arbetstillfällen t.ex. av nya 
aktörer på marknaden eller till följd av utvecklingen av nya branscher som specialiserar 
sig på elektronisk handel samt förpacknings- och leveranstjänster. Det är emellertid 
svårt att förutse de exakta följderna för den totala sysselsättningen eller dagens 
handelsföretag. 
24 
Tekniker som används vid elektronisk handel 
Elektronisk handel omfattar en mängd kommunikationstekniker såsom e-post, fax, 
EDI, multimedia, databaser för flera användare och elektroniska kataloger. Alla dessa 
tekniker kan utnyttjas som stöd för elektronisk handel, valet mellan olika tekniker 
avgörs av sammanhanget där de används (respektive teknik lämpar sig ytterst väl för 
ett visst ändamål och sämre för andra). 
EDI (Elektroniskt datautbyte) är en teknik för kommunikation mellan olika 
tillämpningar som underlättar elektroniskt utbyte av beställningar och ger snabbare 
leveranser, bättre tidsutnyttjande och nöjdare kunder. 
Internet, e-post och hemsidor erbjuder olika möjligheter till anslutning och användning 
och försöker ansluta så många användare som möjligt till varandra till låga 
kommunikationskostnader. 
EDI har varit ett av de ämnen som tagits upp till behandling inom ramen för 
programmet Commerce 2000. Även om systemet är väl etablerat i de europeiska 
länderna, anser många små och medelstora företag att det är för komplicerat och dyrt 
med tanke på deras affärsmässiga behov och utvecklingen av Internet kan medföra 
lättare tillgängliga redskap som bättre motsvarar deras behov. 
Till fördelarna hör att företagen har möjlighet att förstärka sin image, utvidga sina 
distributionskanaler och göra inbesparingar i fjärrkommunikationerna. De nuvarande 
nackdelarna är emellertid tjänsternas varierande kvalitet och bristande säkerhet, 
speciellt vad gäller betalningar. 
95- Utvecklingen av elektronisk handel tillsammans med tillkomsten av "virtuella" 
köpcentra kan leda till uppkomsten av nya aktörer i distributionskedjan, t.ex. 
producenter av fysiska varor för vilka de nya teknikerna kan underlätta distributionen 
samt informationsproducenter (datorprogramvara, böcker, filmer osv), detaljhandel 
för elektronik specialiserade på olika områden som i dag använder klassiskt distansköp 
samt nya specialiserade företag som verkar på marknaden med hjälp av förmedlare (de 
som organiserar elektroniska marknader). Det kommer även att finnas nya typer av 
system som distributörerna använder för fysisk distribution av varor anpassade för 
leverans direkt från producenten till konsumenten eller i samarbete med företag för 
elektronisk handel eller förmedlare. Sådana leveranssystem har redan utvecklats av 
företag som sysslar med distansköp och som i vissa fall garanterar leverans en dag efter 
det kunden beställt varan. 
96- Andra nya aktörer är elektroniska nätverk eller telekommunikationsföretag såsom 
kabelföretag, telefonbolag eller privata nät som kan erbjuda tillgång till konsumentens 
hem och dem som använder "market choice boxes" (nätdatorer som är konstruerade 
för att göra det lättare för konsumenterna att använda interaktiva program) genom 
vilka ett stort antal företag med elektronisk handel kan nås. I själva verket hjälper 
dessa nätdatorer till att styra det sätt på vilket telefoner, teveapparater och datorer 
kombineras för att skapa en länk mellan hemmet och marknaden. 
97- Informationstekniken kan bidra till att distributionskostnaderna sänks till ett 
minimum, t.ex. vid försäljning och distribution av programvara via ett 
telekommunikationsnät. Det kan vara möjligt att minska distributionskostnaderna längs 
med hela distributionskedjan. Elektroniska länkar mellan producenter och detaljhandeln 
25 
gör det möjligt att sänka kostnaderna genom att minska pappershanteringen eller helt 
ersätta den med elektroniska transaktioner. 
ECR (Efficient Consumer Response - Kundstyrd effektivitet) 
ECR innebär att man bildar nära partnerskap mellan leverantörer och distributörer som 
har installerat den teknik som krävs, särskilt EDI: "just-in-time"-leveranser genom att 
planera beställningar och automatisk påfyllning av lager, genom att dela på 
försäljningsdata; styrning av försäljning och säljfrämjande åtgärder och gemensam 
utveckling av nya produkter. 
En undersökning som presenterades vid Kongressen om ECR i Europa den 25 och 26 
januari 1996 angav att ECR ger inbesparingar på 250 miljoner ecu inom EU, vilket 
motsvarar en möjlig sänkning av detaljhandelspriserna med 5,7 %. Men ECR förutsätter 
en total omvärdering av de kommersiella relationerna mellan producenter och 
distributörer. Det krävs en förskjutning från att flöden i distributionskedjan drivs på av 
producenterna till att flödena dras av efterfrågan. 
Utvecklingen av ECR måste övervakas för att garantera att både tillverkare och 
konsumenter fortsättningsvis drar nytta av denna betydande förskjutning av den 
ekonomiska makten i riktning mot detaljhandeln. Det är särskilt viktigt att hindra att 
produktionsindustrin, särskilt små och medelstora företag, blir beroende av enskilda 
försäljningsenheter och att konsumenternas möjligheter att välja dikteras av interna 
beslut inom företagen som främst gör ekonomiska överväganden framför att tillgodose 
konsumenternas behov (t.ex. sämre kvalitet av kostnadsskäl). 
98- Inom ramen för köp hemifrån har "teleshopping" (köp-TV) utvecklats till en viktig 
del av distansförsäljningen. Den rättsliga ramen för transeuropeisk teleshopping 
(direktiv 89/552/EEG "Television utan gränser") granskas just nu. Medlingsförfarandet 
för det blivande omarbetade direktivet om konsumentskydd i samband med 
distansavtal (distansköp) har inletts. De framtida direktiven kommer att innehålla bl.a. 
närmare bestämmelser om teleshopping. Köp hemifrån kan bli attraktivare genom att 
erbjuda on-line-information. Utvecklingen av "virtuella köptorg" pågår redan. Köp 
hemifrån kommer fortfarande att kräva att varorna levereras fysiskt till köparen som 
inte längre behöver gå till affären för att fa det han/hon vill ha. Detta leder till 
förändrade transportmönster - färre inköpsresor, men fler leveranser, vilket ger upphov 
till nya sysselsättningsmöjligheter. 
99- De potentiella ändringarna i konsumenternas beteende, framför allt i vilken 
utsträckning konsumenterna kan lita på de nya systemen, kommer att bero på hur långt 
de på ett säkert och behändigt sätt kommer att kunna utnyttja den nya tekniken vad 
avser pris, produktkvalitet, valmöjligheter och tidsbesparingar. 
100- Säkerhetsproblemet i samband med elektronisk betalning diskuteras redan livligt 
och dess betydelse ökar dag för dag i takt med utvecklingen av köp med datorer. 
Elektronisk handel kräver säkerhet, särskilt för betalningarna, vilket kräver införande 
av speciella kodningssystem, men det är klart att bristen på reglering inom detta 
26 
område förorsakar en snedvridning av den inre marknaden och utgör ett hinder för en 
smidigt fungerande marknad^, j kommissionens meddelande om Europeiska 
förtroendepakten för sysselsättning, som lades fram vid rådets möte i Florens i juni 
1996, anges att det blir nödvändigt med förslag till reglering av elektronisk handel. 
Förutom att bemöta den mest brådskande utmaningen att skapa en lämplig rättslig ram 
för utvecklingen av elektronisk handel måste en mängd andra uppgifter tas itu med, 
t.ex.: 
• Vilken roll kommer unionen, medlemsstaterna och handelsbranschen att spela 
då man vill försäkra sig om en säker, öppen, integrerad och konkurrenskraftig 
marknad i den nya miljön? 
• Vilken effekt kommer utvecklingen att ha på sysselsättningen i hela branschen 
och på vissa delar av den? 
• Vad kan göras för att höja sektorns medvetenhet om de nya möjligheterna? 
V- MÖJLIGHETER FOR FRAMTIDEN 
101- Analysen ovan av handeln ger, även om den inte är uttömmande, en överblick 
över ett antal problemområden som väcker oro inom många sektorer, men för vilka en 
sund framtid inom handelsbranschen spelar en avgörande roll. Även om dessa 
problemområden är ytterst komplexa till sin natur och påverkas av politiska beslut på 
många nivåer och berör hela samhället, kommer det inte att finnas några bestående 
lösningar på dessa problem, så länge en garanti för en sund utveckling av handeln inte 
kan fås. 
102- På så helt olika områden som från stadsplanering och utveckling av landsbygden 
till betalningssäkerhet i en miljö som allt mera påverkas av informationssamhället, kan 
lagstiftarna antingen hjälpa eller stjälpa näringsidkarnas initiativ för etablering av en 
livskraftig handel. Största delen av dessa beslut kommer fortsättningsvis att fattas på 
nationell, regional eller t.o.m. lokal nivå, men då den inre marknaden utvecklas, 
kommer allt fler beslut att fattas på EU-nivå. Debatten om dessa frågor måste föras nu, 
ifall EU skall kunna anpassa sig så smärtfritt som möjligt till den utveckling som pågår. 
103- Subsidiaritetsprincipen följs om man i debatten beaktar de tre verksamhetslinjerna 
på gemenskapsnivå: 
• Samråd eller samordning mellan de offentliga myndigheterna genom 
organiserat utbyte av erfarenheter och bästa arbetssätt med syfte att slå fast en 
norm för framgångsrika lösningar. 
• Samordning av gemenskapens politiska linjer som kan påverka dessa 
problemområden. 
23 Grönbok om rättsligt skydd av kodade tjänster pä den inre marknaden, KOM(96) 76, 6.3.1996. 
27 
• Åtgärder på gemenskapsnivå i den utsträckning det anses vara nödvändigt för 
att lösa problemen. 
104- Dessa olika ätgärdsformer har tillämpats framgångsrikt inom området för 
företagspolitik och kan därför fungera som ett användbart redskap för att definiera de 
möjligheter som diskuteras. 
105- Reaktioner pä denna grönbok välkomnas både för att ge information och förslag 
till eventuella svar eller handlingsdirektiv. Kommissionen är medveten om att sä mänga 
dagliga aktiviteter påverkar och påverkas av handelssektorn att ingen grönbok kan 
täcka alla aspekter. Kommissionen är fast övertygad om att utan en allmän debatt om 
de frågor som tagits upp i grönboken missgynnas gemenskapens företag på den snabbt 
föränderliga globala marknaden och kommer då att vara oförberedda på den sociala 
anpassning som sker i medlemsstaterna. Kommissionen anser att genom att nu väcka 
debatt kommer EU att kunna förse beslutsfattare på alla nivåer med ett tvärsnitt av 
åsikter som grund för de nödvändiga initiativ som måste tas för att vi skall kunna svara 
på de utmaningar vi står inför under de närmaste årtiondena. I samband med de samråd 
som har hållits på grundval av denna grönbok kommer kommissionen under loppet av 
år 1997 att föreslå särskilda åtgärder för att svara på de mest omedelbara 
utmaningarna. 
28 
Följaktligen uppmanas 
- Europaparlamentet 
- Ministerrådet 
- medlemsstaterna 
- Ekonomiska och sociala kommittén 
- Regionkommittén 
- intresseorganisationer, arbetsmarknadens parter och andra organ som är verksamma inom 
handeln på europeisk, nationell eller regional nivå 
- enskilda personer med erfarenhet av och kännedom om branschen 
att sända sina synpunkter på denna grönbok om handeln i Europeiska unionen 
senast den 31 maj 1997 
till 
Europeiska kommissionen 
Generaldirektorat XXIII 
Grönbok om handel 
Rue de la Loi 200 Wetstraat 
B-1049 Bryssel, Belgien 
Närmare information: Telefon (+32 2)295 16 42 
Fax (+ 32 2) 295 89 84 
E-post: commerce@dg23.cec.be 
29 
BILAGA A: STATISTISKA UPPGIFTER 
Inledning 
Med tabellerna och diagrammen i denna bilaga vill man ge en generell överblick över handeln i Europa 
vid början av 1990-talet. De grundar sig på de nyaste tillgängliga uppgifterna och därför har det inte vid 
alla tillfallen varit möjligt att använda uppgifter från samma period i en och samma tabell. Dessa 
uppgifter kommer ursprungligen från de nationella statistikkontoren, från Eurostats databaser (Mercure 
då det gäller statistik över tjänster och New Cronos då det gäller de harmoniserade 
nationalräkenskaperna) och i vissa fall från universitet och privata källor. Största delen av uppgifterna 
härrör från publikationer som nyligen givits ut eller just nu går i tryck (se bibliografin nedan). De tryckta 
statistiska uppgifterna är i allmänhet utarbetade på grundval av makroekonomiska enheter (antal företag 
och lokala enheter, antal anställda, omsättning, mervärde etc). De tre sista tabellerna berör emellertid de 
största detaljhandelskoncernerna (omsättning, roll i den internationella handeln) och de största 
inköpskoncentrationcrna som är verksamma på EU-nivä. 
Närmare upplysningar: 
Retailing in the European Single Market 1993. GD XXIII och Eurostal 1993. Byrän för Europeiska 
gemenskapernas officiella publikationer. 
Retailing in the European Economic Area: EFTA Countries. Tillägg till ovan nämnda publikation då det 
gäller EFTA-länder. GD XXIII och Eurostat 1995. Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella 
publikationer. 
Commerce, services and transport. Månatlig publikation. Eurostat. 
Planerade publikationer: 
Retailing in the European Economic Area. Uppdaterad upplaga av ovannämnda publikationer. Utkommer 
enligt planerna 1997 (första halvåret). 
Wholesaling in the European Economic Area. Utkommer enligt planerna 1997 (första halvåret). 
Retailing in the Countries of Central and Eastern Europe. Utkommer enligt planerna 1997 (första 
halvåret). 
30 
1-Handelns betydelse inom Europeiska unionen 
Handeln utgör nästan 13 % av de 15 FUJ-ländcrnas samlade briiHonnlioiinlprodiikl. I landclssektorn 
sysselsätter mer än 15 % (15.6 %) av den arbetsföra befolkningen. Närmare M) % ;i\ lörelagcn är 
verksamma inom denna sektor. Pä dessa tre områden förekommer det tämligen slora avvikelser mellan de 
olika länderna till följd av olika nationella omständigheter, t.ex. turismens stora betydelse eller 
småföretagens dominerande roll. Avvikelserna kan också bero pä användningen av olika källor och 
statistiska metoder. Därför bör dessa uppgifter tolkas med försiktighet sä länge kommissionens 
standariseringspolitik för handelsstatistik ännu inte har trätt i kraft. 
Tabell 1: Handelns andel1 i den europeiska ekonomin (1991) 
% av bruttonatio-
—nalproduktcn2— % av den 
totala arbetskraften % av alla foretag 
3 
Belgien 
Danmark 
Tyskland"! 
Grekland3 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket 
EU 15 
Island 
Norge 
USA6 
Japan 15.2 
12.3 
10.5 
11.2 
15.4 
12.6 
8.7 
15.5 
13.9 
12.8 
13.0 
17.1 
8.9 
12.0 
11.5 
12.7 
11.0 
12.3 
12.7 
14.5 
13.4 16.3 
12.1 
14.8 
12.3 
16.0 
14.3 
13.5 
17.3 
15.7 
17.9 
14.9 
14.4 
13.5 
17.7 
16.5 
15.6 
12.0 
14.9 
15.6 
18.3 
18.1 20.3 
19.4 
28.0 
40.0 
33.3 
27.6 
30.0 
34.0 
28.1 
26.7 
30.5 
29.8 
24.4 
23.7 
27.3 
29.4 
12.4 
26.1 
29.3 
17.9 
1 Parti- och detaljhandel, inklusive återvinning och reparationer. 
2 Bruttonationalprodukt till marknadspris. 
3 Parti- och detaljhandelns andel, uppgifter för 1987-1994. 
4 Västtyskland. 
5 Utan återvinning och reparationer. 
6 Bruttonationalprodukt 1992. 
Källa: Eurostat. 
31 
Figur 1: Handelns andel av BNI (1991) i staterna i Europeiska unionen 
Finland k::::::::: :.:..:::::::::....::.:.::::::::: :::::::i 
Tyskland t " ' '" : ""::.... • • "..:..i 
(Irckland fc:::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::.:::::::::::i 
Köruiaclc kungariket j- ... 1 
Svcng | : ; i,,;,:;,:;,;;..,;,,,,:,: : ;,„,< 
Danmark r :::::::: i:::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::i 
Inmknkc if.....\..'.\.........\......\\.....::.:::::::::::.::: :.::::::: :::..:::::...i 
Nederländerna F : ::: :: " i 
()sterrikc i:'.:'.:'.'.'.'.::: :::::::::::.;.....:;;: ::::::: i:..::.::::::::::::::::::::::::;;;; i 
Luxcmbur t:::::::::.:.;.::::::::::::::::::::::::::::::::::::::: ::::::::::;:::::::::::::::::::;::::::TT1 
Spanic I ' i 
Italie \ => 
Portugal j- • • ' . . "•::::• ::::: ::-"" ...:..:. . ' ' ::;....:. : "a 
0 2 4 6 8 10 12 14 16 18 
% av BNI 
32 
2-Företag och sysselsättning inom europeisk handel 
2.1- Det absoluta talen vad avser antalet företag och anställda bekräftar handelns kvantitativa betydelse. I 
början av 1990-talet var mer än 4,5 miljoner företag och mer än 21,5 miljoner personer verksamma inom 
handelsscktorn. En klar merpart av företagen är smä företag eftersom det finns i genomsnitt 4,7 anställda 
per företag i hela handelsscktorn, varav partihandeln har i genomsnitt 6,2 anställda och detaljhandeln 4,3 
anställda. 
Tabell 2.1: Företag och sysselsättning inom handel. 
Antal företag 
Partihandel Detalj- Totalt 
handel Absoluta tal (i tusen) 
Antal anställda 
Ar Partihandel Detalj­
handel Totalt Åt 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien * 
Luxemburg 
Neder­
länderna 
Österrike 
Portugal 
Finland l 
Sverige 
Förenade 
kungariket2 
EU 15 
Island *'•* 
Norge l'4 
EES 
USA 
Japan 48.0 
37.8 
200.0 
28.0 
73.1 
132.4 
3.4 
235.6 
2.1 
75.8 
18.0 
28.4 
18.3 
39.7 
142.7 
10&3J 
1.4 
20.2 
1104.9 
363.9 
300.0 
1 .Antalet antällda i huvudsysselsiittning. 
Anställda inom detaljhandeln 1989. 
•* Partihandel, inklusive handel med bilar. 
Uppgifter om etableringar. 
Källa: Eurostat. 127.8 
47.6 
501.0 
175.0 
569.7 
451.8 
29.3 
888.3 
3.4 
102.9 
40.0 
132.1 
28.3 
61.4 
348.2 175.8 
85.4 
701.0 
203.0 
642.8 
584.2 
32.7 
1124.0 
5.5 
178.7 
58.1 
160.5 
46.6 
101.1 
490.9 
3507.0 4590.3 
1.6 3.1 
38.3 58.4 
3546.9 4651.8 
1589.1 1953.0 
1300.0 1600.0 1988 
1992 
1992 
1988 
1992 
1991 
1988 
1991 
1993 
1994 
1994 
1993 
1993 
1993 
1991 
1992 
1993 
1987 
1988 202 
166 
1593 
115 
485 
975 
43 
1078 
12 
403 
196 
197 
89 
191 
921 
lilli 
7 
107 
1111 5609 
4332 275 
199 
3285 
338 
1537 
2040 
131 
2389 
20 
637 
290 
364 
116 
288 
3030 
liiiii 
8 
123 
15069 
12820 
6851 477 
365 
4878 
454 
2022 
3015 
174 
3467 
32 
1040 
486 
561 
205 
479 
3951 
1111111 15" 
230 
2184£ 
18429 
11183 1988 
1992 
1993 
1988 
1992 
1994 
1992 
1990 
1993 
1994 
1994 
1993 
1993 
1993 
1991 
1992 
1993 
1987 
1991 
33 
2.2- De flesta företagen inom Europeiska unionen llnns i fem länder. I Italien (närmare 25 %), Tyskland 
(mer än 14 %), Spanien (14 %). Frankrike (12 %) och Förenade kungariket (11%). Dessa länder är ocksä 
de viktigaste dä man talar om antalet anställda, men i annan ordning: Tyskland (23%). Förenade 
kungariket (18 %), Italien (16 %), Frankrike (14 %) och Spanien (10 %). 
Tabell 2.2: Fördelning av handeln inom Europeiska unionen 
Antal foretag Antal anställda 
Partihandel Detalj- Totalt 
handel Partihandel Detalj- Totalt 
handel 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Neder­
länderna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade 
kungariket 
EUÎ5 6.7 
3.5 
17.1 
4.3 
6.7 
9.8 
0.3 
21.7 
0.2 
7.0 
1.7 
2.6 
1.7 
3.7 
13.1 
100.0 Andel (%) 
3.6 4.4 
1.4 1.9 
12.7 13.8 
5.8 5.4 
16.6 14.2 
12.2 11.6 
0.9 0.7 
25.9 24.9 
0.1 0.1 
3.0 4.0 
1.2 1.3 
3.9 3.6 
0.8 1.0 
1.8 2.2 
10.2 10.9 
loao 100.0 3.4 
2.4 
24.5 
1.6 
8.6 
14.1 
0.7 
15.6 
0.2 
5.8 
2.8 
2.8 
1.3 
2.8 
13.4 
100.0 1.8 2.3 
1.3 1.6 
21.6 22.5 
3.1 2.6 
10.9 10.2 
13.4 13.6 
1.0 0.9 
15.7 15.7 
0.1 0.1 
4.2 4.7 
1.9 2.2 
2.4 2.5 
0.8 0.9 
1.9 2.2 
19.9 17.9 
100.0 100.0 
34 
3-Handelns försäljningsställen inom Europeiska unionen 
Det finns uppskattningsvis 4 miljoner dctaljhandclsaffarcr i Europeiska unionen. Största delen finns i 
Italien, Frankrike, Tyskland. Spanien och Förenade kungarike!. Förhållandet mellan förelag och 
försäljningsställen är 1,15 . vilket innebär alt största delen av företagen har endast ett försäljningsställe. 
Antalet affärer per I 000 invånare är tydligen myckel högt i länder där turismen har en stark ställning 
såsom i Portugal, Grekland och Italien, men det är inte den enda faktor som spelar in, vilket framgår av 
antalet anställda per företag. Förenade kungariket har det största antalet anställda per försäljningsställe 
och det lägsta antalet försäljningsställen per 1 000 invånare. Grekland och Italien har de lägsta antalen 
anställda per affär. 
Tabell 3: Detaljhandclsställen i Europeiska unionen (1990) 
Antal försälj­
ningsställen1 
fiooo) Försal jn.ställen 
per 1000 
invånare Anställda per 
försäljnings­
ställe 
[elgien2 
>anmark 
Tyskland 3 
Grekland 2 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 2 
Finland 
Sverige 
Förenade 
EU 15 
Island 
Norge 
EËA 
USA 
Japan 140.0 
51.5 
533.7 
184.9 
523.2 
546.1 
31.7 
983.0 
4.4 
119.4 
52.5 
190.0 
39.7 
72.2 
466.6 
3939.0 
1.7 
39.5 
3S80.2 
1929.3 
1619.8 14.1 
10.0 
8.5 
18.4 
13.4 
9.7 
9.0 
17.1 
11.6 
8.0 
6.9 
19.2 
7.9 
8.5 
8.1 
11.3 
6.7 
9.3 tu 
8.3 
13.3 2.0 
3.9 
4.4 
1.8 
2.7 
3.8 
4.1 
2.4 
4.1 
3.4 
4.8 
3.1 
4.6 
4.2 
6.5 
3.5 
4.7 
3.1 
3.6 
6.6 
4.2 
1 Uppgifter för 1986-1990. 
2 Eurostats uppskattning. 
3 Tysklands västliga delstater. 
Kalla: Eurostat. 
35 
Figur 2: Täthet bland dctaljhandclsställcn (1990) 
Österrike I 
Finland 
Nederländerna 
Förenade 
kungariket 
Sverige 
Tvskland p£ 
Irland {SS 
Frankrike {3221 
Danmark pil 
Luxemborg \z£M 
Spanien pSSI 
Belgien päM 
Italien WM 
i 
Grekland p£3£ 
Portugal tviftft 
0 5 10 15 
Antal försäljningsställen per 1 000 invånare 20 
36 
4- Handelsföretagens fördelning enligt område 
Inom hela Europeiska unionen säljer närmare 31 % av företagen huvudsakligen livsmedel och drycker, 
18.5 % kläder och skor. 13,4 % hushållsapparater. Procenttalen varierar kraftigt frän land till land. 
Handeln med livsmedel är särskilt utvecklad i medelhavsländerna, men även i Irland och Förenade 
kungariket. Man far emellertid inte glömma all en del av olikhelerna kan bero pä svärigheler all 
klassificera företag pä grundval av deras verksamhetsområde. 
Tabell 4: Fördelning av detaljhandelsföretag enligt verksamhetsområde (%) 
Livsmedel, Textilier, Hushälls- Bilhandel, Diverse Totalt 
drycker, tobak kläder, skor apparater inklusive 
bränslen År 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland ' 
Spanien 
Frankrike 
Irland2 
Italien 
Luxemburg 
Neder­
länderna 
Österrike * 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade 
kungariket 
EU 15 
Island 3>4 
Norge 
:'«M$!&:::::::: 28.0 
24.5 
20.8 
29.5 
39.7 
26.1 
54.0 
33.3 
23.8 
20.0 
27.2 
39.7 
24.3 
23.1 
36.7 
llllli 
30.7 
29.2 
30,8 18.2 
16.4 
15.6 
19.5 
20.3 
19.0 
9.0 
22.8 
18.8 
18.3 
17.3 
18.8 
13.4 
15.8 
8.6 
Ï8.5 
19.0 
16.3 
I8.S 12.7 
16.8 
16.9 
14.8 
13.4 
11.2 
4.4 
11.7 
15.6 
21.1 
7.4 
7.4 
10.2 
18.2 
15.7 
13.4 
9.1 
8.3 
13.3 10.0 
13.9 
12.5 
7.7 
3.2 
15.3 
11.5 
6.1 
15.5 
8.3 
12.6 
5.5 
13.1 
12.4 
24.6 
10.2 
12.1 
10.2 31.1 
28.5 
34.2 
28.5 
23.4 
28.4 
21.0 
26.0 
26.4 
32.4 
35.5 
28.6 
39.1 
30.6 
14.4 
27.1 
41.2 
34.1 
27.2 100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
iOO.O 1988 
1992 
1992 
1988 
1988 
1992 
1988 
1991 
1993 
1994 
1994 
1993 
1993 
1993 
1992 
1992 
1993 
1 Uppgifter om etableringar. 
^ Livsmedel, drycker, tobak, inbegripet caféer där mer än 50 % av alkoholdryckerna konsumeras på plats. 
3 Uppgifter om detaljhandelns försäljningsställen. 
4 Exklusive handel med bilar. 
Källa: Eurostat. 
37 
5-Sysselsättningcn inom detaljhandclsscktorn 
I början av 1990-lalcl bestod mer än 70 % av personalen inom liandelsbranschen av löntagare. Nägot 
mer än 55 % var kvinnor och deltidsarbete var mycket allmänt inom branschen (närmare 28 % av alla 
löntagare). I Medelhavsländerna Grekland och Italien finns del lägsla anlalcl löntagare, i dessa länder 
dominerar de självständiga företagarna. I de nordeuropeiska länderna däremot uppgär anlalcl löntagare 
till 80 % eller mera. Dä del gäller kvinnliga arbetstagare ligger de flesta nordeuropeiska länder och 
Österrike över genomsnillet (55 %). Grekland, Spanien, Frankrike och Italien ligger under medelvärdcl. 
Heltidsarbete förefaller vara förbundet med kvinnornas andel av arbetskraften och är en särskilt utbredd 
företeelse i de nordeuropeiska länderna. 
Tabell 5: Särskilda kännetecken pä de anställda inom detaljhandclsscktorn 
Andel av den totala mängden anställda 
(%) 
Lön-
tagarc Kvinnor Deltids­
anställda Ai-
Belgien l 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 2 
Spanien 
Frankrike -* 
Irland4 
Italien 
Luxemburg ^ 
Nederländerna " 
Österrike ' 
Portugal 
Finland ** 
Sverige 
Förenade kungariket 
8 
EU159 
Island 
Norge 
EESi0*u 54.1 
84.9 
84.8 
28.9 
55.4 
78.0 
72.9 
33.6 
87.4 
80.0 
84.9 
75.8 
81.0 
79.8 
84.4 
70.5 
85.8 
89.0 
70.8 58.1 
52.5 
64.8 
43.6 
51.9 
50.3 
45.6 
44.4 
51.6 
56.7 
62.4 
43.4 
68.8 
60.8 
58.4 
55,2 
63.0 
55.3 17.4 
35.0 
39.0 
3.3 
6.4 
19.3 
23.2 
11.5 
34.6 
13.0 
5.1 
38.2 
38.4 
27,<> 
47.0 
28.2 1989 
1992 
1993 
1988 
1992 
1993 
1991 
1991 
1993 
1990 
1991 
1993 
1993 
1993 
1991 
1992 
1993 
1 Deltidsanställda: Eurostats uppskattning. 
2 Löntagare och deltidsanställda: Eurostats uppskattning. 
3 Kvinnor 1989. 
4 Kvinnor, Eurostats uppskattning1988. 
5 Kvinnor och deltidsanställda, Eurostats uppskattning 1989. 
6 Kvinnor, Eurostats uppskattning. 
7 Deltidsanställda 1988. 
8 Exklusive handel med bilar. 
9 Deltidsanställda exklusive Italien och Finland. 
10 Andel kvinnor exklusive Island. 
11 Andel deltidsanställda exklusive Italien, Finland och Island. 
Källa: Eurostat. 
38 
Grekland 
Italien 
Belgien 
Spanien 
Irland 
Portugal 
Frankrike 
Sverige 
Nederländerna 
Finland 
Förenade kungariket 
Österrike 
Danmark 
Tyskland 
Luxemburg Figur 3: Andel löntagare bland de anställda (1988-1994) 
10 20 30 40 50 
% av alla anställda 60 70 80 90 
39 
6-Handclns omsättning 
Den totala omsättningen inom detaljhandclsscktorn i de femton EU-ländcrna uppgick till ca 1 600 
miljarder ecu i början av 1990-talet. Som jämförelse kan nämnas all den totala bruttonationalprodukten, 
dvs. summan av den slutliga användningen av varor och tjänster, var uppskattningsvis 5 400 miljarder 
ecu år 1992. Fyra länder, dvs. Tyskland, Förenade kungariket, Frankrike och Italien slod för 74 % av 
denna summa. Den genomsnittliga omsättningen per verksamhetsområde (471 000 ecu) fördelas mycket 
ojämnt mellan de olika länderna. Dessa skillnader är ett gott uttryck för mångfalden bland de europeiska 
länderna. 
Tabell fa Särdrag f9.^ .f^.^^P.!.^.^^ ! F1.*?.1??. .^.Ç^.U.h.^.MÇ.I P. 
Omsättning 
Totalt 
(miljarder ecu) Omsättning i genomsnitt: 
(%! per företag per anställd -Ån 
Belgien 51.4 3.2 
Danmark 24.8 1.5 
Tyskland 430.3 26.5 
Grekland2 20() ]2 
Spanien 3 H9.8 7.4 
Frankrike 260:0 16.0 
Irland 12.2 0.7 
Italien 230.0 14.1 
Luxemburg 3.8 0.2 
Nederländerna 69.3 4.3 
Österrike 38.1 2.3 
Portugal 26.5 1.6 
Finland 17.6 1.1 
Sverige 39.6 2.4 
Förenade kungariket 4 283.2 17.4 
EU 15 1626.5 100.0 
Island 1.1 
Norge 24.0 
EES 1651.6' • 402 
522 
859 
114 
234 
563 
415 
259 
1106 
693 
951 
200 
622 
645 
813 
471 
645 
628 
473 187 
125 
131 
59 
86 
124 
92 
96 
193 
113 
131 
73 
151 
138 
93 
110 
135 
195 
III 1990 
1992 
1992 
1990 
1992 
1990 
1991 
1990 
1993 
1992 
1994 
1993 
1993 
1993 
1992 
1992 
1993 
1 Referensår för omsättningen. Kan vara olika för företag och anställda. 
2 Eurostats uppskattning. 
3 Exklusive handel med bilar. 
4 Omsättning inklusive mervärdesskatt. 
Källa: Eurostat 
40 
7-Handclns former 
Inom handel med livsmedel har det under de senaste trettio aren skett en snabb utveckling av de nya 
försäljningsformcrna (lågprisafTärcr, super- och hypermarkets). Dcs.sa nya former inom handeln, vilka 
inte alltid är grundade av storföretag, har i betydande grad minskat de traditionella försäljningsformcrnas 
marknadsandelar. Tabell 8 visar att handelns nya försäljningsformcr i Tyskland, Spanien och Förenade 
kungariket motsvarar 75 % eller mera av lisvmedelsdistributionen. 
Tabell 7 : Försäljningsformcrnas fördelning inom livsmedelshandeln (%) (1994) 
Tyskland Frankrike1 Italien 
1 Spanien" Förenade 
kungariket^ 
Lâgprisaffàrer 27.6 
Supermarkets 29.7 
Hypermarkets ('superstores' i 24.3 
Förenade kungariket) 
Totalt 81.6 
Övriga (mindre snabbköp, 18.4 
traditionella, små affärer) 
Totalt 100.0 4.0 
24.6 
30.5 
59.1 
40.9 
100.0 5.7 
27.2 
11.4 
44.3 
55.7 
100.0 9.0 
36.5 
30.5 
76.0 
24.0 
100.0 9.0 
66.0 
75.0 
25.0 
100.0 
1 Av den totala handeln med livsmedel. 
2 Av försäljningen i dagligvarubutiker. 
Källa: EHI. INSEE. S&P. NIELSEN. IGD. 
8-De största distributionskonccrnerna i världen 
Tabell 8:De 15 största distributionskoncernerna i världen 
Position Företag Land Omsättning är 1992 
(miljoner dollar) 
1° 
2° 
3° 
4° 
5° 
6° 
7° 
8° 
9° 
10° 
11° 
12° 
13° 
14° 
15° Wal Mart 
Sears Rebouck 
Metro-Kaufhof-Asko 
K Mart 
Tengelmann 
Ito Yokado 
Carrefour 
The Daiei 
Edeka 
American Stores 
Promodés 
Safeway 
Jusco 
Super Valu 
A&P USA 
USA 
D 
USA 
D 
J 
F 
J 
D 
USA 
F 
USA 
J 
USA 
USA 51 
48 
43(1) 
35 
30 
24,5 
24 
19 
18 
17,5 
17 
15 
14 
12,7 
12(1) 
(1) Uppskattning 
Källa: N. P. Basile & R. Garosci "Commercio e Grande Distribuzione: La sfida del 2000" -1995 
41 
9-De största detaljhandclskonccntrationerna i Europa 
Framför allt inom livsmedelssektorn förekommer stora europeiska koncentrationer, som har sitt ursprung 
i detaljhandeln, vilket samtidigt åskådliggör att fusionstendensen är längre framskriden i de nordliga 
delarna av Europa. De sexton största europeiska detaljhandclskonccntrationerna, rangordnadc efter 
omsättningen, är tyska, franska och brittiska. De andra koncentrationerna kommer frän Nederländerna, 
Belgien, Sverige och Schweiz. Bland de tjugofem största koncentrationerna finns endast en spansk 
koncentration. Några av dessa koncentrationer har påskyndat sin tillväxt genom att köpa upp företag som 
utövar detaljhandel av annan typ. Ett märke som ursprungligen sysslade med detaljhandel och "cash and 
carry"-handel, har i betydande grad ökat detaljhandelns andel i den totala försäljningen genom att skaffa 
sig varuhus och andelar i livsmcdclsdistribulion. Av samma orsak har varuhusägare skaffat sig storföretag 
som sysslar med postorderförsäljning. 
Tabell 9 :De största detaljhandclskonccntrationerna 
Koncentration Land Huvudområde Omsättning 1991-
1992 
(miljarder ecu) 
Tengelmann 
Metro * 
Rewe 
Carrefour 2 
Intermarché 
Leclerc 
Albrecht (Aldi) 
Edeka 
J. Sainsbury 
Promodès 
Tesco 
Pinault-Printcmps 
Otto Versand 
Spar 
Casino-Rallye 
Asko -* 
Ahold 
Karstadt4 
Marks & Spencer 
Schickedanz -* 
ICA 
Delhaize Le Lion 
El Corte Ingles 
Argyll 
Vendex International Tyskland 
Tyskland 
Tyskland 
Frankrike 
Frankrike 
Frankrike 
Tyskland 
Tyskland 
Förenade 
kungariket 
Frankrike 
Förenade 
kungariket 
Frankrike 
Tyskland 
Tyskland 
Frankrike 
Tyskland 
Nederländerna 
Tyskland 
Förenade 
kungariket 
Tyskland 
Sverige 
Belgien 
Spanien 
Förenade 
kungariket 
Nederländerna Livsmedel 
livsmedel, icke-livsmedcl 
(cash-and-carry) 
Livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Varuhus 
Postorderförsäljning 
Livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Varuhus, postorderförsäljning 
Varushus, livsmedel, kläder 
Postorderförsäljning, livsmedel 
Livsmedel 
Livsmedel 
Varuhus, livsmedel 
Livsmedel 
Icke-specialiserad, annan än livsmedel 22.8 
22.6 
18.5 
16.2 
15.4 
15.3 
13.4 
13.2 
13.1 
11.0 
10.8 
10.7 
10.2 
10.1 
10.0 
9.9 
9.8 
9.3 
8.6 
8.4 
7.5 
7.3 
7.1 
7.0 
7.0 
1 Äger Kaufhof och har andelar i Asko. 
^ Äger Euromarché. 
3 Äger Coop AG. 
4 Äger Neckermann. 
5 Äger Quelle. 
Källor : Eurostat: Institute of Retail Studies (1RS), Sterling University. 
42 
10- De största europeiska detaljhandelskonccntrationernas internationella omsättning 
Under de senaste tio åren har strävandena efter internationalisering inom både parti- och detaljhandeln 
mångdubblats. Inom livsmedelshandeln har initiativ i riktning mot en internationalisering främst tagits 
av följande länder: Frankrike, Tyskland, Förenade kungariket, Belgien och Nederländerna. Till de 
försäljningsformcr som mest spritt sig över gränserna hör de franska hypermarknaderna och de tyska 
lägprisaffärcrna. 
Tabell 10 : De europeiska detaljhandlarnas internationella omsättning (1990-91) 
Internationell omsättning 
Företag Land Huvudområden Belopp 
(Miljoner ecu) % av koncentrationernas 
totala omsättning 
Tengelmann 
Metro 
Promodès 
Delhaize Le Lion 
Ahold 
Otto Versand 
Carrefour Tyskland 
Tyskland 
Frankrike 
Belgien 
Nederländerna 
Tyskland 
Frankrike 
Vendex International Nederländerna 
Aldi 
Ikea 
Auchan 
J. Sainsbury 
Marks & Spencer 
GUS 
Au Printemps 
La Redoute 
Quelle 
Dixons 
Docks de France 
Casino 
Ratners Tyskland 
Sverige 
Frankrike 
Förenade 
kungariket 
Förenade 
kungariket 
Förenade 
kungariket 
Frankrike 
Frankrike 
Tyskland 
Förenade 
kungariket 
Frankrike 
Frankrike 
Förenade 
kungariket Livsmedel 12 656.4 
Livsmedel, ickc-specialiscrade 6 036.1 
ickc-livsmedel, C&C 
Livsmedel 5 506.2 
Livsmedel 5 283.0 
Livsmedel 4 548.3 
Postorderförsäljning 3 602.2 
Livsmedel 3 414.7 
Icke-spccialiscradc ickc-livs- 2 808.7 
medel 
Livsmedel 2 520.0 
Möbler 2 138.2 
Livsmedel I 413.2 
Livsmedel 1 356.3 
Varuhus,livsmedel, kläder 1 055.5 
Postorderförsäljning 1 013.6 
Varuhus 986.0 
Postorderförsäljning 879.3 
Postorderförsäljning 759.9 
Elapparater 726.2 
Livsmedel 508.4 
Livsmedel 449.3 
Smycken 348.2 55.7 
35.0 
34.4 
72.4 
50.6 
45.9 
31.1 
35.3 
20.0 
76.2 
15.3 
11.8 
12.7 
26.9 
20.2 
35.0 
10.6 
30.6 
13.3 
6.1 
27.6 
Källor: Eurostat. Institute for Retail Studies (1RS). Sterling University. 
43 
Tabell 11: De största inköps- och försäljningskoncentrationerna i Luropa (1993) 
Namn Medlemmar Omsättning 
Grundad Hemort 1991 (miljarder ecu) 
EMD 
(European Marketing Distribution 
AG) Markant (D) 
NISA Today's (UK) 
Sclcx (E,I) 
Zcv-Markant (A) 
Supcrkob (DK) 
Musgravc (IRL) 
Uniarmc (P) 1988 Schweiz 63.3 
Deuro/MIAG 
(Deuro Buying AG/Mctro 
International AG) Metro (D,F,I,A,DK) 
Carrefour (F,E,P) 
Makro (NL) 1990 Schweiz 52.2 
AMS 
(Associated Marketing Services) ICA (S) 
Kcsko (SF) 
Allkaur(D) 
Rinasccntc (I) 
Hakon (N) 
Mcrcadona (E) 
JMR (P) 
Supcrquinn (IRL) 1990 Schweiz 46.8 
ERA 
(European Retail Alliance) Ahold (NL) 
Argyll (UK) 
Casino (F) 1989 Luxemburg 21.9 
Eurogroup Rcwc (D) 
Coop (CH) 
Paridoc (F) 
GIB Group (B) 
Vcndex Food (NL) 1988 Tyskland 43.0 
CEM 
(Cooperation Européenne 
de Marketing) Edcka (D, DK) 
CRAI (I) 
Conad (I) 
Booker (UK) 
UDA (E) 1989 Belgien 41.6 
NAF 
(Nordisk Andelsforbund) KF-group (S) 
Coop (DK, I) 
SOK (FIN) 
EKA (FIN) 
NKL (N) 
CWS (UK) 1918 Danmark 36.9 
BIGS 
(BIGS Buying International Group 
SPAR) Spar (D,UK,A) 
Axel Dagab (S) 
Unil (N) 
TukoSpar (FIN) 
Despar (I) 
Unigro (NL) 
Dagrofa (DK) 
Unigrobel (B) 
BWG (IRL) 
Bernag Ovag (CH) 
Hellaspar (GR) 1990 Neder­
länderna 31.5 
Källor: Eurostat: Cescom - Bocconi universitet, Milano. 
44 
BILAGA B 
OMRÅDEN SOM DIREKT BERÖR HANDEL OCH SOM LYDER UNDER 
NATIONELLA BESTÄMMELSER 
Bestämmelser om hur ett foretag skall grundas 
Italien och Belgien reglerar handelsverksamhet genom att kräva ett diplom eller 
yrkeserfarenhet då man vill öppna en affär. I Frankrike, Förenade kungariket, Portugal och 
Tyskland däremot är endast vissa verksamhetsformer underställda reglering såsom försäljning 
av vapen och ammunition eller alkoholhaltiga drycker. Vad gäller ambulerande verksamhet 
krävs i allmänhet ett godkännande eller en licens, men de exakta metoderna och villkoren 
varierar från ett land till ett annat. Vidare reglerar de lokala myndigheterna villkoren för 
utövande av ett yrke inom ett särskilt område (lokala tillstånd, tillåtna eller förbjudna zoner). 
Bestämmelser om lokalisering och uthyrning av handelsutrymmen 
Vad gäller byggandet av kommersiella ytor för handeln har bestämmelser om godkännande av 
butiker vars yta överstiger en viss storlek varit i kraft i Italien, Frankrike och Belgien sedan 
1970-talet. I början av 1996 trädde en liknande lag i kraft i Spanien. I andra medlemsstater som 
i Nederländerna och Tyskland avgörs vad byggnade far användas till enligt lagar om 
stadsplanering. I praktiken har alla medlemsstater sina egna särskilda lagar i denna fråga. Det 
samma gäller för bestämmelser om uthyrning av kommersiella ytor med noggranna och relativt 
skyddande bestämmelser i Frankrike, förhandlingsfrihet mellan parterna i Förenade kungariket 
och en mångfald av andra situationer i de övriga medlemsstaterna. 
Öppethållandetider 
Ett av de mest beskrivande exemplen på skillnader mellan de "nationella inriktningarna" är 
bestämmelser om affärernas öppethållandetider, lagstiftning som kan ha stor betydelse i 
gränsområdena. Som en följd av kulturella och historiska skillnader varierar lagstiftning av 
denna typ väldigt mycket från en medlemsstat till en annan. I vissa länder, t.ex. i Frankrike, 
regleras inte öppethållandetiderna direkt, utan genom lagar om arbetstiden. Vad gäller handel 
på söndagarna är situationen ännu mera komplicerad allt från total frihet till totala förbud. I 
Skottland och Sverige är helt fria öppethållandetider det vanliga. I Frankrike förekommer 
talrika undantag som tillåter anställd personal på söndagar, och ägaren kan om han så vill även 
själv hålla sin affär öppen. I Italien och Grekland förekommer avvikelser på turistorter, i 
Tyskland är praktiskt taget alla affärer stänga på söndagarna. 
Det finns inte någon enhetlig sekundärrätt på gemenskapsnivå på detta område och domstolen 
har flera gånger haft möjlighet att uttrycka sin åsikt om skillnaderna i de olika nationella 
lagarna. Domstolens ståndpunkt har alltid varit densamma, den anser att dessa bestämmelser 
hör till medlemsstaternas kompetensområde och att artikel 30 inte gäller ifall bestämmelserna 
45 
tillämpas på samma sätt för alla ekonomiska aktörer som säljer inhemska produkter och sådana 
som har sitt ursprung i en annan medlemsstat, bädc enligt lagen och i praktiken1. 
Konsumentskydd och otillbörliga affärsmetoder 
Det finns många EU-direktiv om konsumentskydd och otillbörliga affärsmetoder (särskilt vad 
avser vilseledande marknadsföring, allmän produktsäkerhet, hemförsäljning, prismärkning och 
oskäliga avtalsvillkor), men de nationella bestämmelserna är fortfarande viktiga. EU-direktiven 
i fråga kan för många medlemsstater utgöra en referensnivå utöver vilken de har infört 
strängare skyldigheter för handelsföretag. På områden såsom garantier för konsumentvaror 
gäller bestämmelserna fortfarande på nationell nivå även om det finns initiativ på 
gemenskapsnivå^. 
Det finns också stora skillnader mellan bestämmelser om marknadsföringsåtgärder. I Belgien 
har man ingående och kompletta bestämmelser i frågan (lagen av den 14 juli 1991) som berör 
specialerbjudanden, realisationer, slutförsäljning, rabatter och kostnadsfria gåvor. I Belgien är 
det inte tillåtet att sälja en vara under tillverkningskostnaden. I Italien däremot är det tillåtet 
(lag 80 av den 19 mars 1980) medan slutförsäljningar och realisationer i allmänhet är strängt 
reglerade. Likaså i Förenade kungariket och Frankrike är det obligatoriskt att ange både det 
ursprungliga priset och det nedsatta priset, men i Tyskland finns det inga bestämmelser på detta 
område. 
1 Se målen Torfaen Borough Council, 23.11.1989, C-145/88, Rec. s. 3851, Conforama, 28.2.1991, C-
312/89, Rec. s. 997. Norwich City Council, 16.12.1992, C-169/91; Punto Casa SpA, 2.6.1994, C-69/93 och 
C-258/93. 
2 Förslag till direktiv om försäljning och garantier avseende konsumtionsvaror. KOM(95) 520 slutlig, 
18.6.1996. 
46 
BILAGA C: UTFÖRLIG FÖRTECKNING ÖVER GEMENSKAPENS 
LAGSTIFTNINGSÅTGÄRDER 
EU-lagstiftning som direkt berör handel 
Det finns ett antal direktiv om genomförandet av etableringsfriheten och friheten att 
tillhandahålla tjänster: 
i. partihandel (direktiv 64/223/EEG) 
ii. detaljhandel (direktiv 68/363/EEG) 
iii. agent vid affärstransaktioner i handel, industri och hantverk (direktiv 64/224/EEG) 
iv. handelsagenter (direktiv 86/653/EEG) 
v. ambulerande handel (direktiv 75/369/EEG) 
vi. teleshopping (direktiv 89/552/EEG "Television utan gränser") 
Teknisk harmonisering och avlägsnande av handelshinder till följd av olikheter i 
nationell produktlagstiftning (de huvudsakliga bestämmelserna) 
En första samling (horisontala) direktiv om produktsammansättning som berör 
produktingredienser: 
i. direktiv om godkända livsmedelstillsatser (89/107/EEG) 
ii. direktiv om färgämnen för användning i livsmedel (62/2645/EEG - 94/36/EG) 
iii. direktiv om sötningsmedel för användning i livsmedel (94/36/EEG) 
iv. direktiv om andra livsmedelstillsatser än färgämne och sötningsmedel (811112/EEG -
95/2/EG) 
v. direktiv om aromer (88/388/EEG) 
vi. direktiv om en förteckning över ursprungsmaterial och ämnen som används vid 
framställning av aromer (88/389/EEG) 
vii. direktiv om konserveringsmedel (64/54/EEG) 
viii. direktiv om särskilda renhetskriterier för konserveringsmedel (65/66/EEG) 
ix. direktiv om emulgerings-, stabiliserings-, förtjocknings- och geleringsmedel (74/329/EEG) 
x. direktiv om renhetskriterier för emulgerings-, stabiliserings-, förtjocknings- och 
geleringsmedel (78/663/EEG) 
xi. direktiv om renhetskriterier för antioxidationsmedel (78/664/EEG) 
xii. direktiv om erukasyra (76/621/EEG) 
Direktiven om tillverkningsmetoder reglerar olika aspekter av tillverkningsprocessen. 
i. direktiv om metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar (72/276/EEG) 
ii. direktiv om kvantitativ analys av ternära fiberblandningar (73/44/EEG) 
En annorlunda grupp direktiv innehåller (vertikalt) produktlagstiftningför särskilda 
livsmedelsprodukter: 
i. direktiv om kakao- och chokladvaror (73/241/EEG) 
ii. direktiv om socker (73/437/EEG) 
iii. direktiv om honung (74/409/EEG) 
iv. direktiv om fruktsaft och vissa liknande produkter (93/77/EEG) 
v. direktiv om sylt, gelé och marmelad samt kastanjemos (79/693/EEG) 
47 
vi. direktiv om konserverad mjölk (76/118/EEG) 
vii. direktiv om ätliga kaseiner och kaseinater (85/503/EEG) 
viii. direktiv om naturliga mineralvatten (80/777/EEG) 
ix. direktiv om annat dricksvatten (80/778/EEG) 
x. direktiv om kaffe- och cikoriaextrakt (85/59/EEG) 
Programmet för den inre marknaden lägger fast fö\jande förpackningsdirekliv om produkter 
avsedda att komma i kontakt med livsmedel: 
i. direktiv om vinylkloridmonomer (78/142/EEG) 
ii. direktiv om undersökning av migration av beståndsdelar i material och produkter av plast 
(82/711/EEC) 
iii. direktiv om keramiska produkter (84/500/EEG) 
iv. direktiv om produkter av plast (82/711/EEG) 
v. direktiv om material och produkter av regenererad cellulosafilm (93/1 O/EEG) 
Många rättsliga åtgärder berör produktsäkerhet och hygien 
i. direktiv om om livsmedelshygien (93/43/EEG) 
ii. förfaranden för främmande ämnen i livsmedel (93/315/EEG) 
iii. direktiv om luftburet buller från hushållsapparater (86/594/EEG) 
iv. direktiv om leksakers säkerhet (88/378/EEG) 
Följande direktiv och förordningar gäller märkning 
i. direktiv om identifikationsmärkning av livsmedelspartier (89/396/EEG) 
ii. direktiv om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (90/496/EEG) 
iii. förordning om spritdrycker ( 1576/89) 
iv. direktiv om prismärkning av livsmedel (79/581/EEG) 
v. direktiv och resolution om prismärkning av andra varor än livsmedel (88/314/EEG -
resolution av 7.6.1988) 
iv. direktiv om märkning som anger hushållsapparaters energiförbrukning (92/75/EEG) 
vii. direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger 
hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (92/75/EEG) 
viii. direktiv om om benämningar på textilier (71/307/EEG) 
ix. förordning om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter 
och livsmedel (förordning (EEG) nr 2081/92) 
Följande lagstiftning berör mätning, certifiering och verkställande: 
i. direktiv om kontroll av att vissa livsmedelstillsatser uppfyller renhetskriterier 
(81/712/EEG) 
ii. direktiv om certifiering av specialdestinerade livsmedel (89/398/EEG) 
iii. direktiv om Ständiga livsmedelskommitténs medverkan (85/7/EEG) 
iv. direktiv om stadgar för Rådgivande livsmedelskommittén (80/1073/EEG) 
v. direktiv om offentlig kontroll av livsmedel (93/99/EEG) 
vi. direktiv om kompletterande åtgärder för kontroll av livsmedel (89/397/EEG) 
vii. direktiv om analysmetoder för kontroll av kosmetiska produkters sammansättning 
(80/1335/EEG, 82/434/EEG, 83/514/EEG, 85/490/EEG, 93/73/EEG) 
48 
Avskaffande av gränskontroller och gränsformalitcter 
Flera förordningar och direktiv gäller avskaffandet av gränskontroller: 
i. förordning om gemenskapens transitering (3648/91 ) 
ii. förordning om användningen av TIR- och ATA-carnet vid gemenskapens transitering 
(3237/96) 
iii. förordning om avskaffande av tullformaliteter vid interna gränsövergångar (3648/91 ) 
iv. förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter 
(4060/89) 
v. förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på 
väg och inre vattenvägar samt deras förflyttning till gemenskapens yttre gräns (4060/89) 
vi. direktiv om befrielse från mervärdeskatt vid slutlig införsel av vissa varor 
(83/181/EEG) 
xi. direktiv om återbetalning av mervärdeskatt till skattskyldiga som inte är etablerade 
inom landets territorium (79/1072/EEG) 
Indirekt beskattning (moms och avgifter) - de huvudsakliga direktiven 
i. rådets sjätte direktiv om enhetlig beräkningsgrund för mervärdeskatt (77/388/EEG, 
senast ändrat genom 94/42/EG) 
ii. rådets åttonde direktiv om återbetalning av mervärdeskatt till skattskyldiga som inte är 
etablerade inom landets territorium (79/1072/EEG) 
iii. rådets trettonde direktiv om återbetalning av mervärdeskatt till skattskyldiga personer som 
inte är etablerade i gemenskapens territorium (86/560/EEG) 
iv. direktiv om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och 
övervakning av sådana varor (92/12/EEG, senast ändrat genom 92/108/EEG och 
94/74/EG) 
v. direktiv om tillnärmning av punktskattesatser för cigaretter (92/79/EEG) 
vi. direktiv om tillnärmning av skattesatser för andra tobaksvaror än cigaretter 
(92/80/EEG) 
vii. direktiv om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor 
(92/81/EEG) 
viii. direktiv om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (92/82/EEG) 
ix. direktiv om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och 
alkoholdrycker (92/83/EEG) 
x. direktiv om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdryck 
(92/84/EEG) 
xi. direktiv om andra skatter än omsättningsskatter som påverkar förbrukningen av 
tobaksvaror (95/59/EG) 
Liberalisering av vägtransporter 
Ett tämligen omfattande rättsligt regelverk ligger till grund för upprättandet av den inre marknaden 
för vägtransporter med lastbil. 
i. förordning om godstransporter på väg mellan medlemsstaterna (881 /92/EEG) 
49 
ii. villkoren för att transportföretag skall fä utlbra inrikes transporter av gods (3921/91) 
iii förslag till direktiv om rätt att yrkesmässigt bedriva nationella och internationella 
persontransporter pä väg och ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och 
andra behörighetsbevis (74/562/EEG). 
Relevant miljölagstiftning 
i. förordning om ett gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (880/92/EEC 
ii. direktiv om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EEG) 
iii. direktiv om batterier och ackumulatorer som innehåller vissa farliga ämnen 
(9Ï/157/EEG) 
50 
BILAGA D 
ÅTGÄRDER PÅ GEMENSKAPSNIVÅ SOM PÅVERKAR HANDELN 
o. Lagstiftning om konsumentskydd 
Handelsmännen är dagligen i kontakt med konsumenterna - deras kunder - och därför berörs 
handel och distribution i hög grad av konsumentskyddet. Bestämmelser om konsumentskydd 
utvecklas just nu, särskilt vad avser produktsäkerhet och varornas kvalitet, säkra 
affärstransaktioner (i synnerhet prismärkning, enhetspriser, reklam, konsumentkrediter och 
otillbörliga villkor) samt garantier och rättslig hjälp. Inför dessa ändringar, som i stor 
utsträckning påverkar medborgarnas dagliga liv i EU, fäster handeln stor vikt vid att förse 
konsumenterna med adekvat information och produkter och tjänster som är förenliga med 
lagen, en process som inleds redan i köpögonblicket. Gemenskapen har antagit direktiv 
84/450/EEG om vilseledande reklam samt ett förslag om jämförande reklam (ändring av det 
befintliga direktivet om vilseledande reklam). Enligt rådets direktiv 85/374 om 
skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister bör ansvaret utsträckas till dem som 
importerar produkter till gemenskapen och dem som levererar en produkt vars tillverkare är 
okänd. 
b. Konkurrenslagstiftning 
Rådets resolution av den 10 oktober 1994^ om politik som främjar små och medelstora företag 
inbjöd medlemsstaterna och kommissionen att genom ömsesidigt samråd undersöka i vilken 
utsträckning medlemsstaternas eller kommissionens lagstiftande åtgärder kan leda till extra 
belastningar särskilt för små och medelstora företag, i synnerhet genom att "undersöka 
möjligheterna till samarbete mellan små och medelstora företag (t.ex. samarbetsnätverk för 
gemensam upphandling eller försäljning) inom ramen för EU:s konkurrenslagar". 
De principer som fastställs i artiklarna 85 och 86 i fördraget utgör grunden för systemet med 
individuella undantag eller gruppundantag, särskilt franchising har beviljats undantag sedan 
1988. Kommissionen förbereder en grönbok om vertikala restriktioner som skall ge en översikt 
över kommissionens tidigare politik, undersöka hur och i vilken utsträckning avtal och 
dispenser har tillämpats och planera eventuella kommande åtgärder inom EU. Den kommer att 
visa på behovet av att analysera förhållandena mellan producenter, partihandel och 
detaljhandel. 
Det är ytterst viktigt att säkerställa att förutsättningarna finns för sund konkurrens mellan de 
ekonomiska aktörerna genom att garantera dem samma möjligheter på marknaden. 
Kommissionen kommer fortsättningsvis att undersöka hur man skall kunna tillåta olika former 
av samarbete, och särskilt ge grupper av handelsföretag fri tillgång till de organisations- och 
verksamhetsformer som förefaller bäst lämpade för marknadssituationen. Hur man bäst skall 
kunna förena dessa utvecklingslinjer med behovet av att respektera principerna för fri tillgång 
EGT nr C 294. 22.10.1994, s. 6. 
51 
och lika behandling, dvs. kärnan av konkurrenspolitiken, undersöks för närvarande av 
kommissionens enheter. 
c. Livsmedelslagstiftning 
Det finns redan en omfattande gemenskapslagstiftning om livsmedel, i synnerhet om åtgärder 
för märkning, tillsatsämnen, material som kommer i kontakt med livsmedel och 
livsmedelshygien. Denna lagstiftning syftar till en hög nivå inom hälsa och säkerhet, 
konsumentskydd, sunda konkurrensvillkor och garantier för fri rörlighet av varor på den inre 
marknaden. Kommissionen har för avsikt att lägga fram en grönbok om de allmänna 
principerna för livsmedelslagstiftning på EU-nivå. 
d. Självreglering 
Diskussioner om reglering av handeln ledde kommissionen till att i sitt meddelande 1991 
rekommendera självreglering av kommersiella yrken, vilket vann gehör i rådet i dess slutsatser 
av den 30 juni 1992. Eftersom uppförandekodexarna har utarbetats av fackmän inom 
branschen och därför grundar sig på civilrättsliga bestämmelser mellan ekonomiska aktörer, 
åtnjuter dessa de berörda parternas stöd. Handeln har stort intresse för en europeisk 
uppförandekodex mellan företag eller mellan företag och konsumenter eftersom den erbjuder 
en flexibel rättslig ram och samtidigt respekterar principen om rättsligt skydd genom att 
komplettera gemenskapslagstiftningen. Den gynnar en smidigt fungerande inre marknad och 
konkurrens genom en minskning av handelsbarriärerna mellan medlemsstaterna genom 
harmonisering av handelspraxis. Vidare gynnar kodexen ekonomisk effektivitet genom att 
minska konflikterna med kunderna, närmare bestämt genom att göra det möjligt att nå snabba 
uppgörelser vid internationella rättegångar genom medling och förlikning. Kommissionen har 
redan angett att utomrättsliga förfaranden kan spela en viktig roll för att bilägga 
konsumenttvister i sådana fall då minimikriterier har fastställts för insyn i förfarandet och för 
det ansvariga organets oavhängighet vid behandling av tvisten^. Inom ramen för detta har 
branschens organisationer som är representerade i Kommittén för handel och distribution 
planerat och för kommittén presenterat för diskussion och godkännande uppförandekodex för 
franchising, distansköp och år 1995 även direktförsäljning. 
e. Transportpolitik 
Tillgången till effektiva och rimligt prissatta transporter är av central betydelse för framgång nu 
och i framtiden inom handel och distribution, särskilt då man beaktar de trender som råder 
inom lokal tillverkning och befolkningens rörlighet, den ekonomiska verksamhetens utspridning 
samt det ökade antalet mindre försändelser. Gemenskapens nuvarande transportpolitik kommer 
att påverka formen och i viss mån de tillgängliga möjligheterna för transportsektorn under det 
kommande årtiondet. Det transeuropeiska transportnätet kommer att skapa transportkorridorer 
från ena ändan av Europa till den andra. Kommissionen stöder aktivt en fortsatt utveckling av 
miljövänliga flerformiga transporter. Detta kräver en balans i en politik som gynnar 
utvecklingen av enhetliga, integrerade transportsystem i hela gemenskapen. Flera politiska 
initiativ som har antagits på senare tid av kommissionen främjar utvecklingen av effektiva, 
Kommissionens meddelande "Handlingsplan för utvidgning av konsumenters talcrätt och reglering av 
konsumenttvister inom den inre marknaden'*. KOM(96) 13 slutlig. 14.2.1996. 
52 
hållbara och friktionsfritt fungerande transportflöden av både passagerare och varor. De 
kommer att påverkar transportplaneringen i framtiden och transportkostnaderna och även 
transportnätens användare liksom själva handeln. 
/. Energipolitik 
Handelns hjul smörjs bokstavligen med energi, antingen i form av elektricitet för att driva 
företaget eller som drivmedel för transporter för leverans av varorna till marknaden. Därför är 
gemenskapens energipolitik, vars mål är integration av energimarknaderna, tillförlitlig tillförsel 
och miljövård, viktig för handelns utveckling. 
Särskilt kommer de aktuella initiativen för avreglering av den inre marknaden för elektricitet 
och naturgas att bidra till utveckling av handeln genom mera konkurrensmässigt prissatt energi. 
Därutöver kommer denna integrationsprocess att öka den totala handelsvolymen genom att 
gradvis förvandla gas och elektricitet till konkurrensmässigt saluförda artiklar. 
g. Miljöpolitik 
Förverkligandet av en långt utvecklad miljövård överallt i Europeiska unionen är ett viktigt 
element som handeln måste beakta för att kunna bidra till en hållbar utveckling. Handeln är en 
viktig länk i produktionskedjan som påverkar miljön, vilket gäller bl.a. transport och 
förpackningar. Aktörer inom handelssektorn är självständiga företag och de borde ha som mål 
att i allt större utsträckning använda transportsätt som gynnar en hållbar utveckling och att 
minska användningen av energi och produktion av avfall. Ett sätt att uppnå detta kunde vara 
att etablera ett miljöstyrningssystem. 
Handelssektorn påverkar inte endast det egna ledet i produktkedjan, utan kan beroende på att 
den är ett mellanled även påverka både tillverkare och konsumenter. Sektorn kan uppmuntra 
producenter att utveckla och tillverka "grönare" produkter. Handelssektorn har även en viktig 
roll att spela för att bidra till att målen för avfallshantering kan uppnås, såsom inom området 
för förpackningar för att gynna materialåtervinning och marknader för återvunna produkter 
samt insamling av uppgifter på avfallsområdet. Dessutom kan branschen spela en viktig roll 
genom att förmedla miljöinformation till konsumenterna. 
h. Den sociala dialogen 
En sektorbunden social dialog om handel har ägt rum mellan det Europeiska förbundet som 
representerar parti- och detaljhandeln (EuroCommerce) och det Europeiska fackförbundet för 
branschens anställda (Eurofiet). Dessa två organisationer har fört en social dialog sedan 1983. 
1993 erkände EuroCommerce och Eurofiet varandra som arbetsmarknadsparter i den mening 
som avses i artikel 3 och 4 i avtalet om socialpolitik. Denna sociala dialog ledde till att ett 
samförståndsavtal om undervisning inom detaljhandeln undertecknades 1988. 
Arbetsmarknadsparterna har genomfört olika projekt med gemenskapsstöd på grundval av 
transnationeUt partnerskap. Som exempel kan nämnas ett projekt inom Force-programmet om 
distansutbildning för handelns arbetsgivare och arbetstagare och ett annat projekt som kallas 
Assist om utbildning för företagsledare i små och medelstora företag samt nya arbetstagare. 
53 
Den 18 september 1996 antog kommissionen ett meddelande om utvecklingen av den sociala 
dialogen på gemenskapsnivå. 
/. Statistik 
Utan tillgång till tillförlitlig information kan de ekonomiska aktörerna fatta beslut endast på 
grundval av hypoteser eller uppskattningar, en process som i sig leder till ojämlikhet mellan 
aktörerna eftersom smä och medelstora foretag saknar resurser för att låta utföra 
undersökningar i stor skala. Därför är det viktigt för dem som är verksamma inom handeln, de 
må sedan vara ekonomiska aktörer eller offentliga myndigheter, att ha statistik och ekonomiska 
analyser till sitt förfogande för att underlätta beslutsfattandet och ge dem möjlighet att snabbt 
kunna reagera på befintliga behov. 
För tillfället är de statistiska uppgifterna om distributionsbranschen inte av sådan beskaffenhet 
att man kan fa mer än en allmän överblick över situationen och trenderna i branschen. 
Utvecklingen av ett verkligt europeiskt statistiksystem om handel i samarbete med Eurostat 
kommer att göra det möjligt att analysera ekonomiska faktorer på gemenskaps-, nationell och 
regional nivå. Det är nödvändigt att förbättra tillgången till tillförlitlig, jämförbar och aktuell 
statistik genom prioritering och att förse användarna, särskilt företagen, med statistisk 
information via europeiska institutionella och elektroniska nätverk. 
För att förbättra de statistiska uppgifterna integrerades en bilaga om 'handel" i förslagen till 
bestämmelser om strukturell statistik om affärslivet som presenterades av kommissionen den 3 
april 1995^ och som nu väntar på att bli antagen av rådet. Dessutom behandlas för närvarande 
parallellt en bilaga till utkastet till förordning om korttidsstatistik av medlemsstaterna som snart 
skall föreläggas rådet. Branschen stöder detta initiativ inom Kommittén för handel och 
distribution. Om avgifterna för företagen skall reduceras så mycket som möjligt, är vissa 
tillförlitliga, detaljerade statistiska uppgifter oersättliga för de ekonomiska aktörerna. En viss 
statistik har förberetts och offentliggjorts av Eurostat i samarbete med GD XXIIF. 
Metodhandböcker har sammanställts och står till de nationella statistikernas förfogande för att 
man skall kunna sammanställa riktig och jämförbar statistik i Europeiska unionens olika länder. 
/. Pilotprogram 
Kommissionen uppmuntrar en modernisering av handelsföretag via pilotprogram inom 
Commerce 2000. Dessa åtgärder, som far direkt stöd av kommissionen, försöker främja 
kommersiellt samarbete med hjälp av ny teknologi, framhäva goda affärsseder och erbjuda 
hjälp vid val av rätt teknologi med beaktande av respektive situation. De resultat man redan 
lyckats uppnå har visat betydelsen av den nya teknologin för utveckling av samarbete inom 
handel och vikten av utbildning i takt med ändringarna. 
5 EGT nr C 146. 13.6.1995. 
6 "Retailing in the European single market 1993" och Retailing in the European economic area". 1993 och 
1995. Eurostat och GD XXIII. 
54 
k. Strukturpolitik 
EU:s strukturfonder för olika ändamål och regioner utesluter inte möjligheten av ingripande i 
handeln ifall medlemsstaten eller regionen anser att handeln är livsviktig för områdets framtid. 
Man bör minnas att inom ramen för strukturfonderna är kommissionens mål utveckling av 
regionen: Dessa interventioner till förmån för handeln måste därför snarare räknas som faktorer 
i en global utveckling eller omvandlingsstrategi, vilket innebär integrerade och programbundna 
åtgärder. T.ex. Portugal räknade redan från första början då strukturfondernas program lades 
upp 1988, men särskilt under programperioden 1994 - 1999, med att en del av det operativa 
programmet skulle gälla modernisering av ekonomin på området handel och tjänster. 
Gemenskapens initiativ som kompletterar de program som antagits av medlemsstaterna är 
program för ett specifikt område eller ämne som kommer att överföra ca 14 miljarder ecu till 
medlemsstaterna under 1994 - 1999. Många initiativ berör speciellt handelsfrågor; 
gemenskapens initiativ till förmån för små och medelstora företag (speciellt Spaniens nationella 
program omfattar särskilda åtgärder för handel och distribution), Adapt, Urban, Leader och 
Interreg. 
Ytterligare ett exempel: För den nya programuppläggningen för mål 2 (ekonomisk omvandling 
av områden med industriell tillbakagång) under perioden 1997 - 1999 försåg kommissionen 
medlemsstaterna med riktlinjer och uppgifter om hur detaljhandeln kan beaktas inom ramen för 
en mer global politik för urban förnyelse och sanering av nedgångna områden. Anläggningar 
och kollektiva tjänster som riktas till utvecklingen av närbutiker kan dra nytta av stöd från 
strukturfonder för krisområden som kännetecknas av stor arbetslöshet och osäkerhet. 
Renovering av byggnader och nedgångna köpcentra kan också komma i fråga. 
Genom delaktighet i den lokala utvecklingen kan handeln utnyttja strukturfonderna för 
modernisering. Det är fråga om att höja företagsledarnas medvetenhet inför kommande 
ändringar: tekniskt stöd, presentation av 'modellföretag"osv., att skapa samarbete och nätverk 
av partnerskap mellan små företag oberoende av den rättsliga formen, av vilka ingen gynnas 
framför andra (inköpsorganisationer, frivilliga kedjor eller franchise-nätverk) och 
modernisering och uppdatering av säljställen som främjar idén om högeffektiv distribution 
styrd inom ramen för en självständigt organiserad handel. 
Stöd ur strukturfonderna kan vidare beviljas för att utveckla användningen av ny teknik i 
infrastrukturen inom kommunikation och styrning av försäljningsstället samt 
utbildningsprogram och nyskapande stöd som anpassats till handelsföretagens behov på samma 
sätt som tillämpningen av finansieringsteknik. Vad gäller finansiering erbjuder handelsföretagen 
få verkliga garantier och för att gynna investeringar är det nödvändigt att stöda 
finansieringsteknik såsom utvecklingen av garantifonder och ömsesidiga säkerhetsfonder. 
EIB:s beslut nyligen att finansiera handeln är ett positivt steg i riktning mot stöd för utveckling 
av små och medelstora företag. Det är emellertid medlemsstatens uppgift att föreslå operativa 
program och att godkänna alla lokala eller regionala förslag inbegripet de som berör handeln. 
.v> 
/. Stöd till utbildning 
Vad avser utbildning är ett stort antal pilotprojekt som far gemenskapsstöd inom ramen för 
Leonardo da Vinci-programmet^ till direkt nytta för små och medelstora företag inom handel 
och distribution. Ett särskilt mål för detta program är att förbättra tillgängligheten för små och 
medelstora företag och deras anställda. Inom ramen för den första begäran om förslag år 1995 
startades ett stort antal pilotprojekt för yrkesutbildning som berörde små och medelstora 
företag inom handels- och distributionssektorn t.ex. ett transnationeUt projekt med syfte att 
utreda hur förändringarna inom handel och distribution påverkar anställda med mindre 
kvalificerade uppgifter. Ett annat pilotprojekt avsåg att utveckla ett yrkesutbildningssystem för 
företagsledare i små och medelstora företag i bageribranschen. 
nu Relationer med Central- och Östeuropa och icke-europeiska tredje länder vid 
Medelhavet 
En modernisering av handeln i Central- och Östeuropa är viktig för främjandet av dessa länders 
ekonomiska integration. På förslag av kommittén för handel och distribution inrättades tre 
paneler för fackmän 1995. De besökte Ryssland, Ukraina och Ungern för att kartlägga vilka 
problem det finns inom handel i dessa länder och avgöra vilka områden som kan fa hjälp av 
handelns fackmän och förbund. Nya uppdrag genomförs 1996 så långt det är möjligt i 
samarbete med Phare- och Tacis-programmen, särskilt medfinansiering av utbildning för 
företagsledning och tekniskt stöd för utveckling av logistiska distributionsstrukturer som är 
anpassade till de lokala behoven. 
En liknande metod kunde användas för att förstärka historiska band mellan 
distributionssystemen i kuststaterna kring Medelhavet. Sådana åtgärder för utbildning och 
tekniskt stöd kan tas med inom ramen för de principer som slagits fast i 
'Barcelonakonventionen" som antogs vid Europa-Medelhavskonferensen den 17 - 18 
november 1995. 
7 EGT nr L 340. 29.12.1994, s. 8. 
56 
BILAGA E - INSTITUTIONERNAS ADRESSER 
EUROPAPARLAMENTET 
Rue Belliard, 97 - 113 
B-1047 Bryssel 
Den interpariamentariska gruppen "Handel och distribution" 
Ordförande: Garosci 
Gasoliba I Bohm 
Lange 
Secchi 
Thyssen 
Tfn int + 32 - 2 - 284 25 96 (Paolo Licandro, generalsekreterare) 
Fax int + 32 - 2 - 284 90 36 
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉ 
Rue Ravenstein, 2 
B-1000 Bryssel 
Direktorat A: Sektionen för industri 
Medlemmar av gruppen "Handel" 
Ändrade 
Folias 
Frerichs 
Giesecke 
Green 
Regaldo 
Stöllnberger 
Tfn int + 32 - 2 - 546 95 98 eller 546 96 33 
Fax int + 32 - 2 - 546 97 57 
E-post: Joao.PereiraDosSantos @Ces.be 
EUROPEISKA UNIONENS REGIONKOMMITTÉ 
Rue Ravenstein, 2 
B-1000 Bryssel 
Tfn int + 32 - 2 - 546 22 11 
Fax int + 32 - 2 - 546 28 96 
57 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 530 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 10 08 06 
Katalognummer : CB-CO-96-600-SV-C 
ISBN 92-78-11755-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Ç?