Under 2017 granskade nämnden för lagstiftningskontroll, som ser över kvaliteten i konsekvensbedömningar, 53 konsekvensbedömningar. Man bedömde att förbättringar behövde göras i 12 av dessa när det gäller analysen av subsidiaritet och mervärde för EU. 30 yttranden innehöll kommentarer om proportionalitet och jämförde alternativ. Följande exempel visar hur nämnden bedömde subsidiariteten och proportionaliteten under 2017:

I rapporten undersöks hur EU:s institutioner och organ tillämpade de båda principerna under 2017 och hur praxis har förändrats jämfört med tidigare år. Den innehåller också en analys av de kommissionsförslag som i synnerhet blev föremål för motiverade yttranden från nationella parlament under året. Med tanke på de nära kopplingarna mellan systemet för subsidiaritetsprövning och den politiska dialogen mellan de nationella parlamenten och kommissionen, bör denna rapport betraktas som ett komplement till kommissionens årsrapport om förbindelserna med de nationella parlamenten 2017.

·I dess negativa yttrande om konsekvensbedömningen av förslaget om EU-samarbete inom utvärdering av medicinsk teknik, betonade nämnden för lagstiftningskontroll att ett av de politiska alternativen – permanent samarbete på EU-nivå för en fullständiga utvärdering av medicinsk teknik – innebar stora problem när det gäller genomförbarhet, subsidiaritet och proportionalitet. Rapporten reviderades och hänsyn togs till denna kommentar genom att direkt avfärda detta alternativ.

·I dess positiva yttrande med reservationer om konsekvensbedömningen av ett initiativ som ändrar ett direktiv om kombinerad transport, förklarade nämnden för lagstiftningskontroll att subsidiaritetsargumentet inte var tillräckligt utvecklat, framför allt när det gäller inbegripandet av strikt inhemska transporter. Den begärde ytterligare bevis på att nationella initiativ inte skulle vara tillräckliga för att lösa problemet och att verksamhetens omfattning skulle kräva ingripande på EU-nivå. Den reviderade konsekvensbedömningsrapporten innehöll fler argument för att illustrera problemets gränsöverskridande dimension, inklusive en motivering för att utöka stödåtgärderna till inhemska verksamheter.

·I det negativa yttrandet om konsekvensbedömningen om förslaget till en ram för det fria flödet av icke-personuppgifter i Europeiska unionen, fann nämnden för lagstiftningskontroll att rapporten inte framställde krav på EU-åtgärder och inte gjorde en lämplig bedömning av alternativens proportionalitet. Nämnden för lagstiftningskontroll lämnade ett andra negativt yttrande om den reviderade rapporten. Nämnden fann att rapporten framför allt misslyckades med att propagera för en ny rättighet för portabilitet av molntjänster. Initiativet antogs av kommissionskollegiet utan bestämmelserna om obligatorisk molntjänstportabilitet men planerar istället för självreglerande åtgärder.

Av dessa exempel framgår att nämnden för lagstiftningskontroll under 2017 bidrog till att förbättra analysen av förslagens förenlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och bidrog därmed med viktig information till kommissionens politiska beslutsprocess.

Utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten

Subsidiariteten och proportionaliteten var också avgörande för de efterhandsbedömningar och kontroller av ändamålsenligheten som bedömer om EU:s åtgärder ger de förväntade resultaten när det gäller effektivitet, ändamålsenlighet, samstämmighet, relevans och om det fortsätter att finnas ett europeiskt mervärde. Under 2017 offentliggjorde kommissionen 72 utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten (utvärderingar av större politikområden). Tre kontroller av ändamålsenligheten publicerades: en om EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och EU:s miljömärke, en om konsumentpolitik och en om rapporteringsskyldigheter på miljöområdet.

Nämnden för lagstiftningskontroll granskade 17 större utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten under 2017. Av dessa rekommenderade nämnden förbättringar i kategorin ”relevans och mervärde för EU” i sju fall, inklusive Life-programmet (EU:s åtgärdsprogram för miljö och klimatpolitik) och allmän livsmedelslagstiftning . Den bidrog således till att förbättra analysen av hur utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten tar hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.



2.2. Uppföljning av motiverade yttranden från nationella parlament

Under 2017 mottog kommissionen 52 motiverade yttranden från nationella parlament beträffande subsidiaritetsprincipen. Detta var 20 procent färre än de 65 motiverade yttranden som inkom under 2016, vilket motsvarar ett lägre totalt antal yttranden under 2017. Även andelen motiverade yttranden jämfört med det totala antalet yttranden som inkom under 2017 sjönk från 10,5 procent 2016 till 9 procent 2017.

Av de 52 motiverade yttranden som inkom under 2017 avsåg 24 yttranden fyra olika kommissionsförslag. Det förslag som gav upphov till flest motiverade yttranden var förslaget om den inre marknaden för el,vilket ledde till 11 motiverade yttranden. Två lagstiftningsförslag i det så kallade tjänstepaketet blev föremål för totalt nio motiverade yttranden och förslaget om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare blev föremål för fyra motiverade yttranden. Övriga förslag blev föremål för mellan ett och tre motiverade yttranden. Kommissionen mottog flest motiverade yttranden i de fall som beskrivs närmare i kapitel 3.

Minskningen av det totala antalet motiverade yttranden 2017 sammanföll med en liknande minskning av antalet motiverade yttranden per kammare. 19 av 41 kammare avgav motiverade yttranden under 2017 (jämfört med 26 under 2016). De motiverade yttrandena avgavs av Tjeckiens Poslanecká sněmovna (1), Spaniens Cortes Generales (2), Irländska Dáil and Seanad Éireann (3), Tysklands Bundestag (6), Tysklands Bundesrat (3), Frankrikes Sénat (7), Frankrikes Assemblée nationale (2), Italiens Senato della Repubblica (1), Ungerns Országgyűlés (2), Nederländernas Eerste Kamer (2), Nederländernas Tweede Kamer (2), Österrikes Bundesrat (6), Polens Senat (4), Polens Sejm (2), Rumäniens Camera Deputaților (1), Rumäniens Senatul (2), Sveriges Riksdag (4) och Storbritanniens House of Commons (2).

2.3. Europaparlamentet

Under 2017 mottog Europaparlamentet formellt 421 inlagor från nationella parlament enligt protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. 49 av dessa var motiverade yttranden medan de övriga 372 var bidrag (inlagor som inte handlar om frågor som rör efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen). Jämförelsevis mottog Europaparlamentet 76 motiverade yttranden och 333 bidrag under 2016. De motiverade yttrandena är förhållandevis färre än bidragen, vilket pekar på att nationella parlament ser mekanismen för subsidiaritetskontroll som en extra konstruktiv möjlighet att uttrycka sina åsikter och betänkligheter. Alla inlagor från nationella parlament offentliggörs i Connect, Europaparlamentets databas för dokument från nationella parlament.

Enligt bilaga V till Europaparlamentets arbetsordning är det utskottet för rättsliga frågor som har det övergripande ansvaret för att säkerställa respekt för subsidiaritetsprincipen. Var sjätte månad utses en utskottsledamot som ständig föredragande för subsidiaritetsfrågor enligt ett rotationssystem bland de politiska grupperna. Mady Delvaux (S&D-gruppen, Luxemburg) var ständig föredragande under första halvåret 2017 och efterträddes av Laura Ferrara (EFDD-gruppen, Italien) under det andra halvåret. Föredraganden följer de motiverade yttranden som inkom och har möjlighet att ta upp frågor som har blivit föremål för motiverade yttranden till diskussion inom utskottet och för att göra eventuella rekommendationer till det utskott som ansvarar för ämnesområdet angående förslaget i fråga.

Utskottet för rättsliga frågor utarbetar också regelbundet betänkanden om kommissionens årsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet. Mady Delvaux utsågs till föredragande för parlamentets initiativbetänkande om årsrapporterna 2015 och 2016 om subsidiaritet och proportionalitet. Parlamentet antog resolutionen om parlamentets initiativbetänkande beträffande årsrapporterna 2015 och 2016 om subsidiaritet och proportionalitet under plenarsammanträdet den 18 april 2018. Utskottet bidrar också till de halvårsrapporter som Konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens parlament (Cosac) utarbetar om subsidiaritetsfrågor.

Utskottet för rättsliga frågor ansvarar för att säkerställa respekten för proportionalitetsprincipen, som utskottet beaktar när det fullgör sin uppgift att kontrollera den rättsliga grunden i olika förslag och utövar sitt ansvar för bättre lagstiftning.

Under året fortsatte dessutom Europaparlamentets utredningstjänst att hjälpa Europaparlamentet att ta hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i sitt arbete genom att

·systematiskt granska subsidiaritets- och proportionalitetsaspekterna i kommissionens konsekvensbedömningar och uppmärksamma eventuella problem som påpekats i detta avseende, särskilt av de nationella parlamenten och Regionkommittén,

·se till att dessa principer respekteras fullt ut i Europaparlamentets eget arbete, till exempel när det genomför konsekvensbedömningar av sina egna ändringsförslag i sak eller när det analyserar mervärdet av parlamentets förslag till ny lagstiftning, på grundval av artikel 225 i EUF-fördraget, och kostnaden för uteblivna åtgärder på EU-nivå,