[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 31.05.2005

KOM(2005) 223 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om framstegen med de pilotstudier som avses i artikel 4.3 och artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik

INLEDNING

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik[1] trädde i kraft den 29 december 2002. Genom förordningen upprättas en ram för framställning av gemenskapsstatistik om generering, återvinning och bortskaffande av avfall.

EU behöver regelbunden statistik över företags och privata hushålls generering och hantering av avfall för att kunna övervaka genomförandet av avfallspolitiken.

Vid utarbetandet av förordningen togs stor hänsyn till svårigheterna med att framställa avfallsstatistik. Under kommissionens arbete med att utarbeta denna förordning tillsammans med rådet och Europaparlamentet stod det klart att det behövdes ett antal pilotstudier för att klargöra vissa grundläggande frågor på nya områden inom avfallsstatistiken. Exempel på sådana områden är statistik om avfall som härrör från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske (artikel 4.3) samt statistik om import och export av avfall (artikel 5.1). På dessa områden samlas inga uppgifter in enligt förordningen om avfallstransporter[2].

I artikel 8.3 i förordningen om avfallsstatistik anges att ” inom två år efter det att denna förordning har trätt i kraft skall kommissionen lägga fram en rapport inför Europaparlamentet och rådet om hur de pilotstudier som nämns i artikel 4.3 och artikel 5.1 framskrider ”.

Denna rapport uppfyller detta krav.

Utöver de obligatoriska pilotstudierna uppmanas medlemsstaterna att göra pilotstudier om förpackningsavfall (avsnitt 2.2 i bilaga I) och om förberedande åtgärder (avsnitt 8.3 i bilaga II). Om så behövs kommer kommissionen att använda resultaten och slutsatserna från dessa frivilliga pilotstudier till att anta eventuella ytterligare tillämpningsåtgärder.

Programmet för pilotstudierna

Kommissionen har utarbetat ett program för de pilotstudier som skall genomföras i medlemsstaterna och kandidatländerna. Länderna kan få ekonomiskt stöd för att genomföra studierna. Trots svårigheter och fördröjningar med att få igång programmet anser kommissionen att det har fått en god start, och på sikt kan man förvänta sig positiva effekter för såväl medlemsstaterna som för kommissionen.

Pilotstudiernas utformning

Statistik över import och export av avfall

I artikel 5 i förordningen om avfallsstatistik fastställs att ” kommissionen skall utarbeta ett program för pilotstudier om import och export av avfall som skall genomföras av medlemsstaterna”. Med utgångspunkt i slutsatserna från pilotstudierna skall kommissionen underrätta Europaparlamentet och rådet om möjligheterna att sammanställa statistik över den verksamhet och de aspekter som omfattas av pilotstudierna om export och import av avfall.

En av de viktigaste frågorna som skall behandlas i pilotstudierna om import och export av avfall är hur detaljerad statistiken skall vara. En annan fråga i samband med detta är hur rapporteringsskyldigheten i förordningen om avfallstransporter skall införlivas i förordningen om avfallsstatistik. Med andra ord, skulle uppgifterna om import och export av (farligt) avfall som lämnats enligt förordningen om avfallstransporter kunna användas som statistiskt underlag?

En tredje fråga är hur insamlingen av uppgifter om import och export av icke-farligt avfall skall gå till. Detta avfall på den så kallade gröna listan behandlas visserligen i förordningen om avfallstransporter, men det omfattas inte av medlemsstaternas rapporteringsskyldighet.

I syfte att strukturera arbetet så att metoderna harmoniseras ges följande riktlinjer:

- Allmän information om (miljö-)politiska behov.

Denna punkt gäller behovet av statistiska uppgifter om importerat och exporterat avfall på EU-nivå och på nationell nivå.

- Särskild information om avfall och insamling av uppgifter.

Detta avser det dataunderlag som redan finns, de avfallsslag som inte omfattas av förordningen om avfallstransporter och de som bör ingå i förordningen om avfallsstatistik, sammanslagningen av rapporteringsskyldigheterna på olika områden, kartläggningen av möjliga datakällor – särskilt i fråga om avfall på den gröna listan – samt inkluderandet av förpackningsavfall.

- Slutsatser och rekommendationer.

Här avses ett förslag på datainsamlingsmetod som är realistisk och hanterbar och eventuellt landsspecifik, men som samtidigt garanterar att de slutgiltiga uppgifterna uppfyller vissa kvalitetskrav och harmoniseras så att de kan användas i alla länder.

Statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske

I de flesta länder har det inte funnits några rutiner för att ta fram statistik över avfall från näringsgrenarna jordbruk, jakt, skogsbruk (NACE A) och fiske (NACE B). I artikel 4.3 i förordningen om avfallsstatistik fastställs att kommissionen skall utarbeta ett program för pilotstudier om avfall från dessa tre näringsgrenar i syfte att utveckla en metod för regelbunden datainsamling.

Svårigheterna på området hänger samman med att det inte är uppenbart vilka av de många olika typerna av avfall som omfattas av rapporteringsskyldigheten, och vilka som inte gör det. Under tillämpningsskedet måste man komma överens och besluta om hur de olika avfallsslagen skall klassas.

Den population som skall undersökas i dessa näringsgrenar är omfattande och består av många småjordbruk eller småföretag, som ofta inte har tillräcklig kunskap om avfallsfrågor och inte för kompletta register över avfall. Rutinerna för datainsamling måste vara väl utvecklade och välorganiserade.

I syfte att strukturera arbetet så att metoderna harmoniseras ges följande riktlinjer:

- Allmän information om (miljö-)politiska behov.

Denna punkt gäller statistiska behov på området.

- Särskild information om avfall och insamling av uppgifter.

Beskrivning av vilka rutiner som finns för avfallshantering inom dessa näringsgrenar, förslag på avfallskategorier som borde införas samt förslag på hur dessa kategorier skulle kunna grupperas enligt relevant avfallsklassificering. Dessutom skall befintliga datakällor kartläggas, och man kommer att ta fram skattnings- och modelleringsmetoder för näringsgrenarna i fråga. Vidare måste man utreda vilka konsekvenser minimigränsen för rapportering (artikel 3.2) kommer att medföra.

- Slutsatser och rekommendationer.

När det gäller uppgifter om import och export av avfall avses här ett förslag på datainsamlingsmetod som är realistisk och hanterbar och eventuellt landsspecifik, men som samtidigt garanterar att de slutgiltiga uppgifterna uppfyller vissa kvalitetskrav och harmoniseras så att de kan användas i alla länder.

Resultat och erfarenheter fram till idag

I maj 2003 offentliggjordes en selektiv förslagsinfordran genom en officiell skrivelse ställd till det europeiska statistiksystemet (ESS) samt anslutningsländernas och EES-ländernas nationella statistikinstitut. På grund av omständigheterna (det sent antagna finansieringsbeslutet för Eurostat under 2003) kunde de första anslagen till pilotstudier inte beviljas förrän i december 2003. I oktober 2003 sändes en andra selektiv förslagsinfordran ut, och överenskommelserna om bidrag ingicks i mars 2004. I november 2004, då denna rapport sammanställdes, pågick flertalet pilotstudier fortfarande.

Statistik över import och export av avfall

Två studier om import och export av avfall har slutförts. I april 2005 kommer alla pågående studier att vara avslutade. I tabell 1 nedan ges en översikt över pilotstudierna om import och export av avfall. Sammanlagt tio länder deltog i programmet. Tre av dessa är nya medlemsstater eller kandidatländer. Majoriteten av de institutioner som deltog i pilotstudierna är nationella statistikinstitut, men även miljömyndigheter (miljöministerier eller naturvårdsverk) har medverkat.

Tabell 1: Pilotstudier om statistik över import och export av avfall

|Land |EU:s bidrag

(i euro) |Stödmottagarnas medfinansiering

(i %) |Varaktighet (månader) |Början |Slut | |1 |Frankrike |29 400 |0 % |15 |dec -03 |mars -05 | |2 |Portugal |27 714 |20 % |12 |nov -03 |nov -04 | |3 |Finland |40 000 |0 % |12 |dec -03 |dec -04 | |4 |Tyskland |39 889 |18 % |4 |dec -03 |apr -04 | |5 |Italien |40 000 |19 % |8 |mars -04 |jan -05 | |6 |Sverige |39 698 |0 % |5 |mars -04 |juli -04 | |7 |Slovakien |25 000 |0 % |11 |mars -04 |feb -05 | |8 |Rumänien |24 800 |0 % |12 |mars -04 |mars -05 | |9 |Luxemburg |35 550 |0 % |12 |apr -04 |apr -05 | |10 |Malta |24 909 |0 % |12 |mars -04 |mars -05 | |De resultat som visas här är endast preliminära eftersom de flesta studier fortfarande pågår. I de två studier som redan är slutförda anses statistik över utrikeshandeln vara det bäst lämpade underlaget för statistik över import och export av avfall, i synnerhet för avfallsslagen metall, plast, papper och papp, glas, textil och avfall från förbränning.

Den stora fördelen med att använda tillgänglig statistik som bygger på gemensamma parametrar och harmoniserade klassificeringar som används av samtliga medlemsstater äventyras emellertid av att medlemsstaterna tillämpar olika ekonomiska gränsvärden för att reducera företagens administrativa börda. Detta innebär att uppgifterna inte är fullt jämförbara vilket kan leda till att man underskattar mängden avfall som importerats och exporterats. Tyvärr är klassifikationerna för utrikeshandelsstatistik (Kombinerade nomenklaturen – KN) respektive avfall (European Waste Classification for Statistics – EWC-Stat) inte jämförbara för alla typer av avfall. Exempelvis omfattar vissa KN-koderna både avfall och produkter i en och samma kod, medan andra koder avser avfall som helt eller delvis omfattas av rapporteringsskyldigheten i förordningen om avfallstransporter. Utrikeshandelsstatistiken ger inte heller någon direkt information om den avfallsgenererande industrin eller hanteringen av avfallet i det importerande landet.

För närvarande finns det inga andra källor än de som redan nämnts som kan komplettera de uppgifter om avfallsslag som samlas in i enlighet med förordningen om avfallstransporter.

Statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske

Eftersom det i de flesta medlemsstater inte görs någon regelbunden sammanställning av statistik över avfall från dessa näringsgrenar har särskild tonvikt lagts vid pilotstudier på detta område. Tabell 2 nedan ger en översikt över dessa pilotstudier.

I slutet av 2003 och början av 2004 påbörjades 15 projekt för att granska rutinerna för avfallshantering och vilka möjligheter som fanns att samla in uppgifter om detta. De flesta länder som deltog hör till de ”gamla” medlemsstaterna, men fem studier genomförs i de ”nya” medlemsstaterna och en studie görs av det nationella statistikinstitutet i ett EES-land. I början av november 2004 hade fyra studier avslutats, och de flesta andra studierna skulle vara avslutade i början av 2005. I pilotstudierna medverkade nationella statistikinstitut och miljömyndigheter (miljöministerier eller naturvårdsverk).

Tabell 2: Pilotstudier om statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske

|Land |EU:s bidrag (i euro) |Stödmottagarnas medfinansiering (i %) |Varaktighet (månader) |Början |Slut | |1 |Belgien |33 667 |0 % |20 |okt-03 |juni -05 | |2 |Sverige |44 560 |10 % |4 |nov -03 |maj -04 | |3 |Frankrike |48 000 |65 % |15 |dec -03 |mars -05 | |4 |Finland |20 000 |0 % |16 |dec -03 |apr -05 | |5 |Italien |30 481 |0 % |8 |dec -03 |aug -04 | |6 |Nederländerna |39 484 |0 % |9 |dec -03 |sep -04 | |7 |Österrike |47 293 |18 % |12 |dec -03 |dec -04 | |8 |Tyskland |40 000 |0 % |8 |dec -03 |aug -04 | |9 |Norge |34 115 |15 % |9 |apr -04 |dec -04 | |10 |Estland |28 000 |0 % |12 |mars -04 |feb -05 | |11 |Slovenien |29 900 |0 % |8 |mars -04 |nov -04 | |12 |Slovakien |25 000 |0 % |11 |mars -04 |feb -05 | |13 |Litauen |25 694 |0 % |12 |mars -04 |mars -05 | |14 |Lettland |23 058 |0 % |12 |mars -04 |maj -05 | |15 |Italien |20 000 |0 % |8 |mars -04 |nov -04 | |

Statistik över avfall från jordbruket har visat sig vara en mycket komplex fråga och ägnas därför störst uppmärksamhet. Terminologi och definitioner är avgörande när det gäller att jämföra uppgifter över tid och mellan olika länder. Enligt avsnitt 1.2 i bilaga II till förordningen om avfallsstatistik omfattar avfallshanteringsstatistiken inte avfall som återanvänds på produktionsplatsen. Dessutom tar jordbruket även emot avfall från andra näringsgrenar. Kommunalt avloppsslam, kompost och rester från anaerob jäsning av biologiskt nedbrytbart avfall används som gödningsmedel och jordförbättringsmedel, och avfall från livsmedelsindustrin kan användas för markspridning.

Inom jordbruksnäringen är det därför nödvändigt att i detalj klargöra vilka material eller ämnen som omfattas av rapporteringsskyldigheten för avfallsstatistik, under vilka omständigheter avfall återanvänds på produktionsplatsen samt hur man skall rapportera om avfall som genererats av andra näringsgrenar men som behandlas inom jordbruket.

Eftersom så många olika slags avfall genereras inom dessa näringsgrenar vore en kombination av olika metoder den bästa lösningen för att samla in uppgifter. Det mest fördelaktiga tycks vara att använda olika register eller administrativa system för avfallsregistrering. Det skulle också vara möjligt att använda avfallsfaktorer som bygger på tillgängliga uppgifter om verksamheten, men för att ta fram tillförlitliga avfallsfaktorer krävs omfattande studier. Den statistik som sammanställts genom regelbundna undersökningar av jordbruksföretag kommer att användas som underlag för att ta fram skattningsmodeller.

Ännu återstår några oklarheter, men de lär klargöras genom de pilotstudier som fortfarande pågår.

Ekonomiska aspekter

I artikel 4.3 och artikel 5.3 i förordningen om avfallsstatistik fastställs att ” kommissionen skall finansiera upp till 100 % av kostnaderna för pilotstudierna ”. För den pågående omgången pilotstudier har totalt 816 212 euro anslagits, varav 326 960 euro öronmärkts för pilotstudier om import och export av avfall, och 489 252 euro för pilotstudier om statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske.

Även om det i förordningen anges att det ekonomiska stödet skall täcka upp till 100 % av kostnaderna för studierna, medfinansieras sju av de 25 studierna av stödmottagarna. Vid nästa förslagsinfordran måste stödmottagarna finansiera åtminstone 10 % själva, i enlighet med gemenskapens budgetförordning[3].

Slutsatser

Av de första resultaten från pilotstudierna om statistik över import och export av avfall framgår att även om utrikeshandelsstatistiken har visat sig vara det bästa underlaget, innehåller den inte fullständiga uppgifter för att komplettera de uppgifter som omfattas av förordningen om avfallstransporter. För ett antal avfallsslag för vilka statistik skall sammanställas har man ännu inte funnit någon konkret lösning, och ytterligare studier behövs därför.

När det gäller statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske finns en rad olika avfallsslag, och kärnfrågan är i vilken utsträckning biologiskt och organiskt avfall kommer att ingå i avfallsstatistiken. En annan viktig aspekt är hanteringen av avfall inom jordbruksnäringen och i vilken utsträckning denna omfattas av avfallsstatistiken.

För båda dessa områden för pilotstudier kommer ännu en ansökningsomgång att påbörjas under 2005. Riktlinjerna kommer att anpassas efter erfarenheterna från de tidigare projekten.

Mot slutet av 2005 kommer kommissionen att underrätta Europaparlamentet och rådet om möjligheterna att sammanställa statistik för den verksamhet och de aspekter som ingått i pilotstudierna för import och export av avfall enligt artikel 5.4 i förordningen om avfallsstatistik. Samtidigt kommer man att uppdatera dels verksamheten och resultaten med anknytning till avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske, dels förpackningsavfall och förberedande åtgärder.

[1] EGT L 332, 9.12.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 574/2004 (EUT L 90, 27.3.2004, s. 15).

[2] Rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen (EGT L 30, 6.2.1993, s. 1). Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2557/2001 (EGT L 349, 31.12.2001, s. 1).

[3] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002).