Särskild rapport Förvaltas EU:s stöd  
till förebyggande  
och restaurering av 
skogsskador som  
orsakats av bränder och 
naturkatastrofer väl?SV 2014  nr 24
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
ISBN 978-92-872-1582-6
doi: 10.2865/54700
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Förvaltas EU:s stöd 
till förebyggande 
och restaurering av 
skogsskador som 
orsakats av bränder och 
naturkatastrofer väl?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‑fördraget)Särskild rapportSV 2014  nr 24
02
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar och ordförklaringar
I–IX  Sammanfattning
1–16  Inledning
1–2 Skogars skyddsfunktion
3–7 Bränder och naturkatastrofer
4–5 Bränder
6–7 Andra typer av katastrofer
8–10  Landsbygdsutvecklingspolitiken: ett centralt instrument i skyddet av EU:s skogar
11–16  Landsbygdsutvecklingsstöd till restaurering av skogsbeståndet och införande av förebyggande 
åtgärder (åtgärd 226)
17–20  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
21–74  Iakttagelser
21–42  Del I – De förebyggande åtgärderna var inte tillräckligt målinriktade
22–29  Kommissionen hade inte en fullständig bild av behoven när den godkände 
landsbygdsutvecklingsprogrammen
30–35  Brister i urvalsprocesserna i medlemsstaterna
36–42  Finansieringen var inte anpassad till de identifierade riskerna och behoven
43–54  Del II – Åtgärder konstaterades som inte var lämpade för att uppnå målen med åtgärden
43 I regel bidrog de granskade åtgärderna genom sin karaktär till målen med åtgärd 226
44–47  Stöd gavs dock till vissa skogsbruksåtgärder som saknade koppling till naturakatastrofer
48–49  Det gick inte att styrka att grundläggande stödkrav uppfylldes för vissa typer av insatser som genomfördes
50–52  Stöd beviljades för skogsvägar vilkas särskilda nytta för att förebygga bränder inte påvisades
53–54  Negativa miljöeffekter kunde förekomma eftersom man inte tog tillräcklig hänsyn till lokala förhållanden
03 Innehåll
55–64  Del III – Att de finansierade insatserna var kostnadseffektiva garanterades inte på ett 
tillfredsställande sätt
55–60  Att kostnaderna var rimliga påvisades inte alltid
61–64  Specifika situationer som innebär en risk för att det offentliga stödet blir alltför stort
65–74  Del IV – Övervakningsverktygen gör det inte möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att 
på ett tillfredsställande sätt bedöma hur effektiv och ändamålsenlig åtgärden är
66–67  Tillgängliga övervakningsverktyg
68–70  Otillräckliga indikatorer för att mäta måluppfyllelsen
71–72  Halvtidsutvärderingarna har varit till begränsad nytta
73–74  Ändamålsenligheten i de förebyggande åtgärderna har inte mätts på ett tillfredsställande sätt
75–81  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I  —  Fördelning av ekonomiska resurser till åtgärd 226
 Bilaga II  —  Förteckning över granskade insatser
 Kommissionens svar
04
 Förkortningar och 
ordförklaringar
Annan trädbevuxen mark : Mark som omfattar mer än 0,5 hektar och som inte 
klassificeras som skog. Den har en krontäckning på mellan 5 och 10 % och täcks 
till över 10 % av träd, snår och buskar. Definitionen inbegriper inte mark som 
övervägande används i jordbruk eller som stadsmark.
Axel : En sammanhållen grupp åtgärder med specifika mål som bidrar till ett 
eller flera av målen för landsbygdsutvecklingsstödet. Under perioden 2007–2013 
ingick åtgärd 226 i axel 2, som syftar till att förbättra miljön och landskapet.
Behov : En möjlighet eller svårighet för berörda grupper eller regioner som den 
offentliga insatsen ska arbeta med.
CMEF : Gemensam övervaknings ‑ och utvärderingsram.
Effis : Europeiska informationssystemet för skogsbränder. En databas som 
upprättats av kommissionen och som innehåller information av betydelse för 
övervakningen av skogsbränders förekomst och effekter på EU‑nivå. Med hjälp 
av uppgifterna sammanställs en årsrapport om skogsbränder i Europa och 
grannländer.
EJFLU : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. EJFLU är det 
huvudsakliga finansieringsinstrumentet i landsbygdsutvecklingspolitiken. 
Tillsammans med EGFJ är EJFLU ett av den gemensamma jordbrukspolitikens två 
finansieringsinstrument.
EU: Europeiska unionen.
GJP : Gemensamma jordbrukspolitiken.
Insats : Projekt som väljs ut utifrån kriterier och som genomförs av stöd ‑
mottagaren, däribland ett antal åtgärder som hänger samman med målen för 
stödet.
Naturkatastrof : En naturlig händelse av biotiskt eller abiotiskt slag som leder till 
stora störningar på skogsstrukturerna och som över tid orsakar stora ekonomiska 
skador och miljöskador.
RD: Landsbygdsutveckling.
RDP : Landsbygdsutvecklingsprogram. Ett dokument som utarbetas av en 
medlemsstat eller region och godkänns av kommissionen och som innehåller en 
plan för hur landsbygdsutvecklingspolitiken ska genomföras.
05 Förkortningar och ordförklaringar
Skog : Mark som omfattar mer än 0,5 hektar med träd som är över fem meter 
höga och med en krontäckning som är högre än 10 % eller träd som kan nå dessa 
trösklar in situ . Definitionen inbegriper inte mark som övervägande används 
i jordbruk eller som stadsmark1.
Åtgärd 226 : EJFLU‑stöd till restaurering av skogsbeståndet och införande av 
förebyggande åtgärder2.
Åtgärd : Grundstenen i programförvaltning, som består av en rad liknande 
insatser och finansieras genom en exakt angiven budget.1 Artikel 30 i kommissionens 
förordning (EG) nr 1974/2006 
av den 15 december 2006 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) nr 
1698/2005 om stöd från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (EUT L 368, 23.12.2006, 
s. 15).
2 Artikel 48 i rådets förordning 
(EG) nr 1698/2005 av den 20 
september 2005 om stöd från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, 
s. 1).
06
I
De europeiska skogarna hotas av bränder, i regel på 
grund av avsiktligt eller försumligt agerande av per ‑
soner och på grund av naturkatastrofer, bland annat 
abiotiska (stormar, torka, översvämningar, laviner etc.) 
eller biotiska (skadedjur, sjukdomar) faktorer.
II
Revisionsrätten undersökte huruvida EJFLU‑stödet till 
restaurering av skogsbeståndet i skogar som skadats 
av naturkatastrofer och bränder och införande av 
förebyggande åtgärder (”åtgärd 226”) hade förvaltats 
väl och uppnått avsedda resultat på ett kostnadsef ‑
fektivt sätt. Åtgärden ingick under programperioden 
2007–2013 i axel 2 som avsåg hållbart utnyttjande av 
skogsmark som ett sätt att förbättra miljön och bevara 
landskapet i EU. Vid utgången av 2012 uppgick det 
totala EJFLU‑stöd som planerats för åtgärd 226 till 
1,55  miljarder  euro för perioden 2007–2013.
III
Revisionsrättens granskning omfattade kommissionen 
och utvalda medlemsstater (Frankrike (Aquitaine), 
Italien (Basilicata), Slovakien, Spanien (Andalusien) och 
Österrike). Dessa medlemsstater stod tillsammans för 
över 85 % av de totala utgifter som hade redovisats 
per den 31 december 2012. Huvuddelen av stödet 
(80 %) gällde förebyggande åtgärder, främst mot 
bränder.
IV
Revisionsrätten drar slutsatsen att stödet inte förval ‑
tades tillräckligt väl och att kommissionen och med ‑
lemsstaterna inte kan visa att de avsedda resultaten 
har uppnåtts på ett kostnadseffektivt sätt.V
De förebyggande åtgärderna var inte tillräckligt mål ‑
inriktade. Revisionsrätten konstaterade att åtgärd 226 
är inriktad på skogar där risken för bränder är medel ‑
hög till hög men att det inte finns någon gemensam 
EU‑definition eller några gemensamma EU‑kriterier 
för att identifiera dem. Urvalsförfarandena i medlems ‑
staterna var bristfälliga i olika avseenden: det kunde 
saknas tydliga urvalskriterier och ändamålsenlig be ‑ 
dömning av de föreslagna åtgärderna eller så kunde 
det förekomma slarv med vissa riskområden. Miljö ‑ 
målen prioriterades inte tillräckligt i urvalsskedet och 
förbisågs ibland under genomförandet.
VI
Revisionsrätten upptäckte insatser som inte var läm ‑
pade för att uppnå målen med åtgärden. Även om 
många av de granskade medfinansierade åtgärderna 
genom sin karaktär (brandgator, gallring, röjning etc.) 
i regel bidrog till målen för stödet, konstaterade vi 
fall som inte hade att göra med naturkatastrofer eller 
bränder utan i stället motiverades av andra ekono ‑
miska eller miljörelaterade mål. När det gäller några 
typer av insatser som genomfördes kunde vi inte kon ‑ 
trollera att väsentliga stödkrav hade uppfyllts efter ‑
som dokumentation saknades. Vi upptäckte också fall 
där skogsvägar användes för det ekonomiska utnytt ‑
jandet av skogarna utan att deras särskilda brandfö ‑
rebyggande nytta kunde påvisas. Den höga vägtäthet 
som har skapats kan även få negativa miljöeffekter.
VII
Att de finansierade åtgärderna var kostnadseffektiva 
garanterades inte på ett tillfredsställande sätt. Vi kon ‑
staterade fall där taket för det offentliga stödet ofta 
ändrades utan motivering, där standardkostnader i en 
region var betydligt högre än i en annan region för lik ‑
nande åtgärder och där manuellt arbete prioriterades 
framför användning av maskiner med högre kostnader 
som följd. Det förekom också situationer som innebar 
risk för att alltför mycket offentligt stöd skulle betalas 
ut när redan slutförda projekt valdes ut, när stödmot ‑
tagarna kunde finansiera insatser på egen hand och 
när stödet gick till jordbruksskiften.Sammanfattning
Sammanfattning 07
VIII
Slutligen kunde kommissionen och medlemsstaterna 
med de övervakningsverktyg som hade införts inte 
på ett tillfredsställande sätt bedöma hur effektiv och 
ändamålsenlig åtgärden är. Framför allt var resulta ‑
tindikatorerna i den gemensamma övervaknings ‑ och 
utvärderingsramen otillräckliga, och de utvärderingar 
som fanns tillgängliga var till begränsad nytta. Det 
gick inte att dra några slutsatser om de förebyggande 
åtgärdernas ändamålsenlighet eftersom den inte hade 
mätts. De brister som konstaterades kommer sannolikt 
att bestå under perioden 2014–2020 eftersom de nya 
övervakningsverktyg som har föreslagits inte förbätt ‑
rar övervakningsramen för detta specifika stöd.
IX
Med beaktande av slutsatserna ovan och med hänsyn 
till att det granskade stödet behålls under program ‑
perioden 2014–2020 rekommenderar revisionsrätten 
följande:
 — Maedlemsstaterna bör
a) välja ut de förebyggande åtgärderna utifrån tydli ‑
ga kriterier som anpassas till behoven och efter en 
grundlig och dokumenterad utvärderingsprocess,
b) öka stödets miljöskyddseffekt genom att prioritera 
åtgärder i de miljömässigt värdefullaste skogarna, 
såsom Natura 2000 ‑skogsområden,
c) se till att endast åtgärder som hänger samman 
med naturkatastrofer eller bränder får stöd,
d) införa ett kontrollsystem som kan säkerställa ända ‑
målsenlig kontroll av att stödvillkoren uppfylls och 
garantera att relevanta dokument och uppgifter 
bevaras,
e) lägga större vikt vid miljöhänsyn i samband med 
de åtgärder som får stöd, särskilt genom att vidta 
lämpliga skyddsåtgärder för att förhindra negativa 
miljöeffekter,f) se till att de standardkostnader som fastställs för 
åtgärder som får stöd är rimliga,
g) motivera stödtaket – och eventuella ändringar av 
det – utifrån de kostnader som stödmottagarna 
normalt har,
h) kräva att stödmottagarna klart och tydligt visar att 
de behöver stöd enligt åtgärd 226,
i) rapportera om effekterna av de åtgärder som 
genomförts uttryckt i minskat antal bränder/natur ‑
katastrofer och minskat skadeområde.
 — Kommissionen bör
a) under godkännandet av medlemsstaternas lands ‑
bygdsutvecklingsprogram för perioden 2014–2020 
kontrollera att behoven av förebyggande åtgärder 
i de skogsområden där man räknar med offentligt 
stöd beskrivs och motiveras på ett adekvat sätt,
b) fastställa gemensamma grundläggande kriterier 
för differentiering av skogsområden så att brand ‑
risken kan klassas som låg, medelhög och hög,
c) verifiera att medlemsstaterna har infört ett lämp ‑
ligt kontrollsystem,
d) förtydliga kraven när det gäller vilka åtgärder som 
ska få stöd inom åtgärd 226 och se till att de i hög 
grad bidrar till att förebygga bränder och naturka ‑
tastrofer, särskilt när de utgör en del av en lönsam 
ekonomisk verksamhet och därmed också skulle 
kunna finansieras inom axel 1,
e) förbättra sin övervakning av åtgärden och se till 
att medlemsstaterna genomför den i enlighet med 
de specifika mål som fastställts.
08
 Inledning
Skogars skyddsfunktion
01 
I EU finns totalt cirka 180 miljoner hek ‑
tar skog och annan trädbevuxen mark, 
vilket motsvarar omkring 42,4 % av 
EU:s totala landareal och mer än den 
landareal som används i jordbrukssyf ‑
te (cirka 174 miljoner hektar)3. Skogen 
är mångsidig och fyller ekonomiska, 
sociala och miljömässiga syften. Sko ‑
gens socioekonomiska betydelse är 
stor: virkesproduktion och träförädling 
bidrar till landsbygdsutvecklingen och 
skapar miljontals arbetstillfällen, ofta 
i små ‑ och medelstora företag4.
02 
Under flera årtionden har skogens 
betydelse för miljön uppmärksammats 
alltmer, framför allt för skyddet av 
biologisk mångfald och, på senare tid, 
i samband med klimatförändringarna. 
Skogen har en viktig skyddsfunktion5:
a) Skogar skyddar bebyggelse och 
infrastruktur.  Många bergsområden 
i Europa skulle vara obeboeliga 
utan skogar som minskar risken 
för att jordskred, slamströmmar, 
stenras och laviner ska skada vä ‑ 
gar, järnvägar, odlade områden 
och hela samhällen.b) Skogen skyddar marken.  Skogsom ‑
råden har en viktig funktion för 
att bevara landskap och markens 
bördighet. Skogar motverkar 
markerosion och ökenspridning, 
särskilt i bergstrakter och semi ‑ 
arida områden, framför allt ge ‑
nom minskad avrinning och lägre 
vindhastigheter.
c) Skogen reglerar sötvattenstillgång ‑
en. Skogar har en viktig roll för 
lagring, rening och tillförsel av 
vatten till ytvattenförekomster och 
underjordiska akviferer. Skogens 
renande funktion innefattar ned ‑
brytning eller absorption av de 
flesta luftföroreningar i nederbörd.
d) Skogen bevarar den biologiska 
mångfalden. Skogen är en viktig 
del av Europas natur och är den 
miljö som hyser flest arter av rygg ‑
radsdjur i världsdelen. Tusentals 
insektsarter och andra ryggrads ‑
lösa djur liksom många växtarter 
förekommer endast i skogshabitat.
e) Skogen som sänka för koldioxid.  
Skogarna är en viktig länk i det 
globala kolkretsloppet på grund av 
att de kan avlägsna koldioxid ur at ‑
mosfären och lagra den i biomassa 
och mark.3 Agriculture, forestry and fishery 
statistics  (jordbruks ‑, 
skogsbruks ‑ och fiskestatistik) 
Eurostat pocketbooks, 2013. 
Om inte annat anges syftar 
termen skog  i denna rapport 
också på annan trädbevuxen 
areal.
4 COM(2013) 659 final, 20.9.2013, 
En ny EU‑skogsstrategi: för 
skogarna och den 
skogsbaserade sektorn .
5 KOM(2010) 66 slutlig, 1.3.2010, 
Grönbok: Skogsskydd och 
skoglig information i EU: Att 
förbereda skogen för 
klimatförändring .
09 Inledning
Bränder och 
naturkatastrofer
03 
De europeiska skogarna hotas av brän ‑
der, i regel på grund av avsiktligt eller 
försumligt agerande av personer och 
på grund av naturkatastrofer, bland 
annat abiotiska (stormar, torka, över ‑
svämningar, laviner etc.) eller biotiska 
(skadedjur, sjukdomar) faktorer.Bränder
04 
Under perioden 1983–2012 brann 
i genomsnitt 480 000 hektar6 skog i EU 
varje år. Den genomsnittliga brunna 
arealen var betydligt större under pe ‑
rioden 1983–1992 än under de följan ‑
de årtiondena, då möjligheterna att 
bekämpa skogsbränder förbättrades 
i medlemsstaterna, vilket spelade en 
viktig roll (se diagram  1)7.6 Effis statistik över brunna 
områden under perioden 
1982–2012. Det 
genomsnittliga värdet bygger 
på information från 
20 EU‑medlemsstater. 
Information saknades för BE, 
DK, IE, LU, MT, NL och UK.
7 Gemensam rapport från JRC 
och generaldirektoratet för 
miljö: Forest Fires in Europe, 
Middle East and North Africa  
(skogsbränder i Europa, 
Mellanöstern och Nordafrika), 
2012. De rapporterade 
statistiska uppgifterna 
omfattar 19 medlemsstater. 
Uppgifterna gäller perioden 
1980–2012 för sydliga 
medlemsstater (Grekland, 
Spanien, Frankrike, Italien och 
Portugal). Vad beträffar alla 
övriga medlemsstater 
(Bulgarien, Tjeckien, Tyskland, 
Estland, Cypern, Lettland, 
Ungern, Österrike, Polen, 
Rumänien, Slovakien, Finland 
och Sverige) rapporteras 
uppgifter för perioden 
1990–2012.
Genomsnittlig brunnen areal (ha) per år 1983–2012
Källa : Gemensam rapport från JRC och generaldirektoratet för miljö: Forest Fires in Europe, Middle 
East and North Africa  (skogsbränder i Europa, Mellanöstern och Nordafrika), 2012.300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
1983–1992 1993–2002 2003–2012Diagram 1
10 Inledning
8 Europeiska miljöbyråns (EEA) 
rapport nr 3/2008 European 
forests  – ecosystem conditions 
and sustainable use  (europeiska 
skogar – ekosystemets tillstånd 
och hållbar användning), s. 51.
9 KOM(2010) 66 slutlig, s. 12, och 
Europeiska miljöbyråns (EEA) 
tekniska rapport nr 13/2010 
Mapping the impacts of natural 
hazards and technological 
accidents in Europe  
(kartläggning av 
naturkatastrofer och tekniska 
olyckor i Europa), s. 25.
10 Europeiska miljöbyråns (EEA) 
tekniska rapport nr 13/2010 
Mapping the impacts of natural 
hazards and technological 
accidents in Europe  
(kartläggning av 
naturkatastrofer och tekniska 
olyckor i Europa), s. 33.  
Europeiska skogsinstitutets 
(EFI) rapport från workshopen 
om stormar Policies for Forest 
Storm Damages Mitigation and 
Restoration (åtgärder för att 
begränsa skadorna i och 
återställa stormskadad skog), 
1 juli 2010, Bryssel, s. 20.
11 KOM(2010) 66 slutlig, s 12.
12 Europeiska miljöbyråns (EEA) 
tekniska rapport nr 3/2008 
European forests  – ecosystem 
conditions and sustainable use  
(europeiska skogar – ekosys ‑
temets tillstånd och hållbar 
användning), s. 53: år 2005 
i Sverige förstördes omkring 
2 900 000 hektar skog, till stor 
del unga tallar ( Pinus sylvestris ), 
av betande älg ( Alces alces ), och 
i Italien förstördes nästan 
500 000 hektar skog i södra 
delen av landet på grund av 
boskapens extensiva bete.
13 Rådets förordning (EEG) 
nr 3529/1986 av den 17 no ‑ 
vember 1986 om skydd av 
gemenskapens skogar mot 
bränder (EGT L 326, 21.11.1986, 
s. 5) och rådets förordning 
(EEG) nr 2158/92 av den 23 juli 
1992 om skydd av gemen ‑
skapens skogar mot bränder 
(EGT L 217, 31.7.1992, s. 3).
14 Artikel 30 i rådets förordning 
(EG) nr 1257/99 av den 17 maj 
1999 om stöd från Europeiska 
utvecklings ‑ och garantifonden 
för jordbruket (EUGFJ) till ut ‑ 
veckling av landsbygden och 
om ändring och upphävande 
av vissa förordningar (EGT 
L 160, 26.6.1999, s. 80).05 
Mer än 95 % av dessa bränder orsakas 
av människan, antingen avsiktligt eller 
genom allvarlig försummelse (t.ex. ge ‑
nom jordbruksmetoder, såsom brän ‑
ning av halm eller buskar, bränning 
av skogsavfall, förnyelse av betesmark 
eller rökning). Omkring 85 % av den to ‑
tala areal som härjats av skogsbränder 
ligger i Medelhavsområdet och i Portu ‑
gal. De senaste åren resulterade skogs ‑
bränder i stora brunna arealer i Portu ‑
gal 2003 och 2005, i Grekland 2007 och 
i Spanien 2006. Allvarligt drabbade 
skogar har svårt att återhämta sig till 
det tillstånd som rådde före branden, 
särskilt när det gäller biologisk mång ‑
fald. Skogsbrändernas miljöeffekter är 
inte begränsade till förlust av biologisk 
mångfald och skador på ekosystemen. 
De leder också till utsläpp av partik ‑
lar och gaser (bland annat koldioxid) 
i atmosfären, utströmning av mine ‑
ralämnen, förstörelse av det organiska 
jordlagret och förändringar av markens 
vattengenomsläpplighet, vilket gör att 
brunna områden lättare eroderas och 
drabbas av markförlust och jordskred. 
Återkommande skogsbränder i kom ‑
bination med torka kan också leda till 
ökenspridning8.
Andra typer av katastrofer
06 
Under perioden 1950–2009 var stormar 
den viktigaste skadefaktorn i Europa. 
Stormskador utgör nu mer än 50 % av 
alla abiotiska typer av skogsrelaterade 
skador9. De mest förödande stormarna 
den senaste perioden inträffade 1999, 
2005, 2007 och 2009. Stormarna 1999 
(”Lothar” och ”Martin”) orsakade de 
värsta skadorna i Frankrike och Centra ‑
leuropa och förstörde nästan 200 mil ‑
joner m3 skog.I januari 2005 drog stormen ”Gud ‑
run” över södra Sverige och skadade 
66 miljoner m3 skog (volymen storm ‑
fälld skog motsvarade i grova drag en 
normal årsavverkning i hela landet). 
I januari 2007 orsakade stormen ”Kyrill” 
omfattande skador i Centraleuropa, 
bland annat gick 45 miljoner m3 (varav 
16 miljoner m3 i Tyskland) skog på rot 
förlorade. I januari 2009 jämnade stor ‑
men ”Klaus” enorma arealer planterad 
skog i Frankrike (37 miljoner m3, främst 
terpentintall), Spanien och Italien med 
marken10. Jämte de negativa miljö ‑ 
effekterna förekommer sociala (döds ‑
fall) och ekonomiska konsekvenser 
(sänkta virkespriser) som hänger sam ‑
man med att sådana enorma mängder 
skadat virke släpps ut på marknaden11.
07 
Oftare förekommande och allvarligare 
torka påverkar stora delar av Europa 
och förorsakar vattenbrist och ökat 
tryck på vattenresurserna. Å andra 
sidan har flera stora översvämningar 
drabbat Europa de senaste åren. Så ‑
dana katastrofer skadar också skogar 
men i en mer begränsad utsträckning 
än bränder, stormar och biotiska agen ‑
ter, såsom insekter (t.ex. barkborrar), 
sjukdomar eller vilda djur samt okon ‑
trollerat bete12.
11 Inledning
Landsbygdsutvecklings ‑
politiken: ett centralt 
instrument i skyddet 
av EU:s skogar
08 
EU:s bidrag till skogsskyddet har en 
lång historia, särskilt när det gäller 
förebyggande av bränder. Under 
perioden 1986–2002 omfattades 
EU:s skogar av särskilda bestämmel ‑
ser om förebyggande av bränder13, 
och sedan 2000 ingår skogsskydd 
i landsbygdsutvecklingspolitiken14.
09 
Landsbygdsutvecklingspolitiken för 
programperioden 2007–2013 fokuse ‑
rade på tre centrala mål15 som skulle 
uppnås genom ett antal åtgärder som 
för varje mål inordnades i en ”tematisk 
axel” som får ekonomiskt stöd genom 
EJFLU16.
a) Att förbättra konkurrenskraf ‑
ten inom jord ‑ och skogsbruket 
(axel 1).
b) Att förbättra miljön och landskapet 
(axel 2).
c) Att förbättra livskvaliteten på 
landsbygden och främja diversi ‑
fiering av ekonomisk verksamhet 
(axel 3).
10 
Under perioden 2007–2013 ingick en 
skogsbruksspecifik åtgärd (åtgärd 122: 
”Högre ekonomiskt värde på skog”) 
i axel 117 och flera andra i axel 218.Landsbygdsutvecklings ‑
stöd till restaurering av 
skogsbeståndet och infö ‑
rande av förebyggande 
åtgärder (åtgärd 226)
11 
Under perioden 2007–2013 fanns 
EJFLU‑stödet till restaurering av skog 
som skadats av naturkatastrofer och 
bränder samt till införande av före ‑
byggande åtgärder tillgängligt via 
åtgärd 226 ”Restaurering av skogs ‑
beståndet och införande av förebyg ‑
gande åtgärder” inom axel 2. Denna 
åtgärd ingick i 58 landsbygdsutveck ‑
lingsprogram som 16 medlemsstater 
upprättade19.
12 
Vid utgången av 2012 uppgick det 
totala EJFLU‑stöd som planerades 
för insatser inom åtgärd 226 till cirka 
1,55  miljarder  euro. EJFLU‑stödet täck ‑
er en del av det totala offentliga stöd 
som de ansvariga nationella myndig ‑
heterna betalar till stödmottagarna. 
EJFLU:s medfinansieringsnivå fastställs 
i varje landsbygdsutvecklingsprogram. 
Det totala offentliga stödet kan täcka 
upp till 100 % av de stödberättigande 
kostnader som stödmottagarna inom 
åtgärden har.15 Artikel 4 i förordning (EG) nr 
1698/2005.
16 När det gäller perioden 
2014–2020 samordnar man 
inte längre åtgärder i axlar. 
Under den perioden ska varje 
åtgärd som finansieras av 
EJFLU planeras så att den 
bidrar till att en eller flera av 
följande ”unionsprioriteringar” 
uppnås (artikel 5 i Europa ‑
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1305/2013 
av den 17 december 2013 om 
stöd för landsbygdsutveckling 
från Europeiska jordbruks ‑
fonden för landsbygdsutveck ‑
ling (Ejflu) och om upphävan ‑
de av rådets förordning (EG)  
nr 1698/2005 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 487)):
1. Främja kunskapsöver ‑
föring och innovation.
2. Förbättra konkurrens ‑
kraften inom alla typer av 
jordbruk och jordbruks ‑
företagens livskraft.
3. Främja organisationen av 
livsmedelskedjan och 
riskhanteringen.
4. Återställa, bevara och 
förbättra ekosystem.
5. Främja resurseffektivitet 
och stödja övergången till 
en koldioxidsnål och 
klimattålig ekonomi.
6. Främja social delaktighet, 
fattigdomsbekämpning 
och ekonomisk 
utveckling.
17 Denna åtgärd var temat för 
Europeiska revisionsrättens 
särskilda rapport nr 8/2013, 
Stöd till åtgärden högre 
ekonomiskt värde i skog från 
Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling  (http://
eca.europa.eu ).
18 Åtgärder på skogsbruks ‑
området inom axel 2: 221 – En 
första beskogning av jordbruks‑  
mark. 222 – Ett första införan ‑ 
de av agri‑silvo‑pastorala bruk ‑ 
ningssystem på jordbruks ‑
mark. 223 – En första beskog ‑ 
ning av annan mark än jord ‑ 
bruksmark. 224 – Natura 
2000 ‑stöd. 225 – Stöd för 
miljövänligt skogsbruk. 
226 – Restaurering av 
skogsbeståndet och införan ‑ 
de av förebyggande åtgärder. 
227 – Stöd för icke‑produktiva 
investeringar.
19 BG, CZ, DK, DE(5), EL, ES(17), 
FR(3), IT(20), CY, LV, LT, HU, AT, 
PL, PT(3), SK.
12 Inledning
13 
EJFLU‑stödet inom åtgärden uppgick 
till omkring 860  miljoner  euro per den 
31 december 2012. Merparten av stö ‑
det (80 %) gick till förebyggande åtgär ‑
der, främst insatser för att förebygga 
brand (se bilaga I  för närmare uppgif ‑
ter om fördelningen av de finansiella 
resurserna inom åtgärd 226).
14 
Offentligt ekonomiskt stöd finns till ‑
gängligt för både privata och offentli ‑
ga skogar, eftersom EU:s bestämmelser 
för åtgärd 226 inte utesluter några 
ägarformer. Landsbygdsutvecklings ‑
stöd till brandförebyggande åtgärder får endast beviljas för skogar i områ ‑
den som i medlemsstaternas skydds ‑
planer klassificeras som hög ‑ eller 
medelriskområden och kan omfatta 
upprättande av skyddande infrastruk ‑
turer (t.ex. skogsstigar, skogsvägar, 
vattenposter, röjda och avverkade om ‑
råden och brandgator), förebyggande 
skogsbruksmetoder (t.ex. vegetations ‑
kontroll, gallring och diversifiering av 
vegetationsstruktur) och införande 
eller förbättring av fasta installationer 
för skogsbrandsövervakning20. När det 
gäller brandgator i skogen får de stöd ‑
berättigande kostnaderna, förutom 
etableringskostnader, omfatta efter ‑
följande underhållskostnader för det 
berörda området.20 Artikel 48 i förordning (EG) 
nr 1698/2005 och artikel 33 
i förordning (EG) nr 1974/2006.Planerat EJFLU‑stöd inom åtgärd 226 under perioden 
2007–2013 (miljoner euro)
Källa : EU‑kommissionen.Diagram 2
0100200300400500600700
SpanienItalienFrankrike SlovakienPolenPortugal ÖsterrikeCypern TjeckienBulgarien Tyskland Lettland Litauen UngernDanmark 
13 Inledning
15 
Vad beträffar andra förebyggande åt ‑
gärder och åtgärder för att restaurera 
skogsbeståndet i skogar som skadats 
av en naturkatastrof eller brand före ‑
skriver EU‑bestämmelserna att de ska 
vara katastrofrelaterade, det vill säga 
hänga samman med en naturkatastrof 
eller brand eller med risk för en natur ‑
katastrof eller brand men de fastställer 
inga specifika stödvillkor, såsom en 
lägsta risknivå.16 
Förvaltningen av landsbygdsut ‑
vecklingsstödet till ”restaurering av 
skogsbeståndet och införande av 
förebyggande åtgärder” delas av kom ‑
missionen och medlemsstaterna. Med ‑
lemsstaterna upprättar landsbygds ‑
utvecklingsprogram på nationell eller 
regional nivå. När programmen har 
godkänts av kommissionen genomförs 
de av medlemsstaterna. En ”gemensam 
övervaknings ‑ och utvärderingsram” 
har inrättats utifrån gemensamma 
indikatorer, årliga genomföranderap ‑
porter från medlemsstaterna och olika 
typer av utvärderingar.
14
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
17 
Huvudsyftet med revisionen var att 
bedöma huruvida EJFLU‑stödåtgärden 
för restaurering av skogsbeståndet och 
införande av förebyggande åtgärder 
har förvaltats väl och huruvida kom ‑
missionen och medlemsstaterna kan 
visa att man med hjälp av stödet har 
uppnått de avsedda målen på ett kost ‑
nadseffektivt sätt.
18 
Revisionen var inriktad på följande 
frågor:
a) Har stödet på ett tillfredsställande 
sätt varit inriktat på behoven av att 
förebygga riskerna för naturkata ‑
strofer och bränder?
b) Var de insatser som finansierades 
lämpade för att uppnå målen med 
åtgärden?
c) Var de insatser som finansierades 
kostnadseffektiva?
d) Är övervakningsverktygen lämpli ‑
ga för att bedöma hur effektiv och 
ändamålsenlig åtgärden är?19 
Vi granskade både kommissionen och 
utvalda medlemsstater. Vid kommis ‑
sionen granskade revisionsrätten 
åtgärdens utformning och kommis ‑ 
sionens förvaltningsverksamhet, bland 
annat godkännandet av medlemssta ‑
ternas landsbygdsutvecklingsprogram 
och övervakningen av genomförandet 
av åtgärden. Vad beträffar medlems ‑
staterna besökte vi i samband med 
granskningen Frankrike (Aquitaine), 
Italien (Basilicata), Slovakien, Spanien 
(Andalusien) och Österrike. De stod 
tillsammans för över 85 % av de totala 
utgifter för åtgärd 226 som hade redo ‑
visats per den 31 december 2012.
20 
Revisionsarbetet bestod av en ge ‑
nomgång av landsbygdsutvecklings ‑
programmen, nationell eller regional 
lagstiftning och administrativa för ‑
faranden samt av intervjuer med de 
ansvariga förvaltningsmyndigheterna 
i de besökta medlemsstaterna. Dess ‑
utom granskade vi 68 insatser som 
fått stöd inom åtgärd 226, varav 45 på 
plats, för att kontrollera effekterna av 
de olika typerna av stödberättigande 
åtgärder som hade genomförts i de 
berörda skogsområdena (se bilaga  II 
för närmare uppgifter).
15
 Iakttagelser
Del I – De förebyggande 
åtgärderna var inte till ‑
räckligt målinriktade
21 
För att de förebyggande åtgärderna 
ska vara tillräckligt målinriktade21 krävs 
att
 ο kommissionen har överblick 
över riskerna för naturkata ‑
strofer och bränder när den 
bedömer medlemsstaternas 
landsbygdsutvecklingsprogram,
 ο urvalsprocessen i medlemsstaterna 
anpassas till de behov som identi ‑
fieras i landsbygdsutvecklingspro ‑
grammen,
 ο finansieringen, som ett resul ‑
tat därav, sammanfaller med 
riskområdena.
Kommissionen hade inte en 
fullständig bild av behoven 
när den godkände lands ‑
bygdsutvecklingsprogram ‑
men
Ingen gemensam definition 
av skogar som är utsatta för 
brandrisk
22 
I rådets förordning (EEG) nr 2158/92 
om skydd av gemenskapens skogar 
mot bränder fastställdes fram till 
dess att den upphörde att gälla 2001 
kriterier för att klassificera brandrisken 
i skogsområden som låg, medelhög 
eller hög. Enligt förordningen skulle 
medlemsstaterna upprätta förteck ‑
ningar över brandriskklassificerade 
områden och översända dem till kom ‑
missionen för godkännande22. Kom ‑
missionens beslut om upprättande av 
förteckningar över skogsområden med 
hög och medelhög brandrisk i Grek ‑
land, Frankrike, Italien, Portugal och Spanien23 har inte uppdaterats sedan 
2001. Det betyder att de medlems ‑
stater som anslöt sig till EU 2004 och 
senare inte deltog i detta förfarande.
23 
Efter det att den ovannämnda för ‑
ordningen hade upphört att gälla 
föreskrev bestämmelserna i arti ‑
kel 48 i förordning nr 1698/2005 att 
de förebyggande åtgärderna i fråga 
om bränder skulle avse områden 
som i medlemsstaternas skydds ‑
planer klassificeras som hög ‑ eller 
medelriskområden24.
24 
Eftersom det inte finns några ge ‑
mensamma kriterier för att bedöma 
brandrisker gör medlemsstaterna sina 
brandriskanalyser utifrån sina egna 
metoder. Det har lett till att de kriterier 
som används för att klassificera brand ‑
risken i skogsområden som medelhög 
eller hög varierar runtom i EU.
25 
Europeiska informationssystemet för 
skogsbränder (Effis) är en databas som 
har upprättats av kommissionen och 
som innehåller information av betydel ‑
se för övervakningen av skogsbränders 
förekomst och effekter på EU‑nivå25. 
Med hjälp av uppgifterna samman ‑
ställs en årsrapport om skogsbränder 
i EU och dess grannländer26. Den an ‑
vänds dock inte till att bedöma med ‑
lemsstaternas brandriskanalyser när 
landsbygdsutvecklingsprogrammen 
godkänns. Kommissionen utfärdar inte 
några specifika riktlinjer27 för brand ‑
riskklassificering för att främja bästa 
praxis och se till att medlemsstaternas 
brandriskanalyser är jämförbara och 
tillförlitliga.21 I denna del tittar vi på de 
förebyggande åtgärderna som 
måste vara tillräckligt målinriktade 
för att bli ändamålsenliga. De 
utgör omkring 80 % av de 
finansierade åtgärderna.
22 Enligt artikel 2.2 och 2.3 
i förordning (EEG) nr 2158/92 bör 
endast områden belägna 
i Portugal, Spanien, Grekland och 
i vissa regioner i Frankrike och 
Italien där en ständig eller 
återkommande risk för 
skogsbrand utgör ett allvarligt hot 
mot den ekologiska balansen och 
säkerheten för människor och 
egendom eller bidrar till att 
påskynda ökenspridningen 
klassificeras som högriskområden. 
Andra områden än dessa kan 
klassas som högriskområden om 
en medlemsstat överlämnar en 
motiverad begäran om detta. 
Områden där brandrisken inte är 
ständig eller återkommande men 
utgör ett betydande hot mot 
skogens ekosystem bör 
klassificeras som 
medelriskområden.
23 Kommissionens beslut nr 
1619/1993 av den 24 juni 1993: vid 
den tidpunkten (EU ‑12) hade 
60 miljoner hektar skog eller 
motsvarande 42 % av den 
dåvarande totala skogsarealen 
klassats som brandriskområden, 
främst i Medelhavsområdet.
24 Detta krav har inte ändrats för 
perioden 2014–2020 (se artikel 
24.2 tredje stycket i förordning 
(EU) nr 1305/2013).
25 Informationen om EU‑skogar som 
är utsatta för brandrisk tas fram 
utifrån dataset i Effis, såsom 
väderrelaterad brandfara, brand ‑ 
frekvens, brunna områdens 
omkrets och dataset om bränder 
från länderna, vilka kompletteras 
med annan ancillär information 
om skogsresursernas omfattning, 
såsom gemensamma forsknings ‑
centrumets skogskartor eller den 
europeiska databasen Corine 
Land Cover. Upp till 22 EU‑länder 
lämnar uppgifter på frivillig basis 
varje år, eftersom det inte finns 
någon EU‑förordning som 
föreskriver att uppgifter ska 
tillhandahållas efter 2006 (efter 
det att förordning (EG) nr 
2152/2003 om övervakning av 
skogar och miljösamspel i 
gemenskapen (Forest Focus) 
upphörde att gälla).
26 Gemensam rapport från JRC och 
generaldirektoratet för miljö: 
Forest Fires in Europe, Middle East 
and North Africa  (skogsbränder 
i Europa, Mellanöstern och 
Nordafrika), 2012.
16 Iakttagelser
27 I sina slutsatser om före ‑
byggande av skogsbränder 
inom Europeiska unionen 
(3010:e mötet i rådet (all ‑ 
männa frågor) den 26 april 
2010) uppmanade rådet 
kommissionen att ”inbegripa 
skogsbränder i de priori ‑
teringar som ska behandlas 
under det pågående arbetet 
med utbytet av god praxis och 
utarbetandet av riktlinjer för 
riskbedömning och kart ‑ 
läggning av risker samt 
riktlinjer om minimistandarder 
för riskspecifikt förebyggande 
av katastrofer”. Arbetsdoku ‑
mentet från kommissionens 
avdelningar om riktlinjer för 
riskbedömning och kartlägg ‑ 
ning vid katastrofhantering 
(21.12.2010) gäller inte specifikt 
bränder och förespråkar inte 
några särskilda riskkriterier, 
riktmärken eller standarder 
men understryker de befint ‑ 
liga bristerna i metoderna och 
förklarar att en katalog över 
rekommenderade metoder 
och standarder för riskbedöm ‑
ningar kommer att tas fram till 
en framtida version av rikt ‑ 
linjerna.
28 COM(2013) 659 final.26 
Exemplet med Slovakien visar de po ‑
tentiella diskrepanser som kan iden ‑
tifieras när man använder uppgifter 
i Effis. Enligt det nationella systemet 
för brandriskklassificering av skogsom ‑
råden klassas 1,8 av de totalt 2 miljo ‑
ner hektaren skogsmark som områden 
med medelhög eller hög brandrisk i  
landet. Men varken de historiska 
uppgifterna om skogsbränder eller 
Effis‑databasen (se diagram 3)  ger 
stöd för en så stor andel områden med 
medelhög och hög brandrisk i landet. 
De slovakiska myndigheterna visade 
inte revisionsrättens revisorer sin klas ‑
sificeringsmetod och inte heller vilka 
kriterier de använder när de fastställer 
brandrisknivån i skogsområden.
Kommissionen har inte 
fullständig information om 
andra naturkatastrofer som 
påverkar skogen
27 
Revisionsrätten konstaterade att 
kommissionen saknar fullständig 
information om den historiska utveck ‑
lingen när det gäller förekomsten av 
naturkatastrofer och andra katastrofer 
(utom bränder). Kommissionen har 
inte tillgång till någon analys av hur 
omfattande de skador är som orsakats 
av andra abiotiska (t.ex. torka, stormar 
eller laviner) eller biotiska faktorer 
(skadegörare och sjukdomar).28 
I sitt meddelande En ny EU‑skogsstrate ‑
gi: för skogarna och den skogsbaserade 
sektorn28 anger kommissionen följande 
som strategiska riktlinjer: a) ”inrätta ett 
skogsinformationssystem för Europa 
genom att samla in harmoniserad 
EU‑omfattande information [...]” och 
”integrera ett antal olika informations ‑
system (t.ex. Effis) och dataplattformar 
[...]”, b) ”anpassa EU:s skogsinforma ‑
tion”, c) ”förbättra skoglig information 
och övervakning, göra uppgifterna 
jämförbara och utbyta sådana uppgif ‑
ter [...]” och d) ”utveckla flera moduler, 
t.ex. om skogen och naturliga stör ‑
ningar som bränder och skadegörare 
[...]”.
29 
Kommissionen har inte fullständig 
information om de andra typerna av 
naturkatastrofer som påverkar skogar 
och har därför inte en fullständig bild 
av behoven av förebyggande av kata ‑
strofer när den bedömer planerna för 
åtgärd 226 som föreslås i medlemssta ‑
ternas landsbygdsutvecklingsprogram.
Brister i urvalsprocesserna 
i medlemsstaterna
30 
Förvaltningsmyndigheterna bör 
fastställa prioriteringar för sina åtgär ‑
der i de värdefullaste skogsområdena 
(med hänsyn till skogens många olika 
funktioner, såsom beskrivs i punkter ‑
na 1 och 2) där potentiellt betydande 
risker tidigare har identifierats. Detta 
bör återspeglas i urvalsförfarandet.
17 Iakttagelser
29 Utom i Andalusien när det 
gäller det stöd som fördelades 
utifrån konkurrensutsatta 
ansökningsomgångar 
avseende investeringar.
30 Europeiska miljöbyråns (EEA) 
rapport nr 5/2012 Protected 
areas in Europe – an overview  
(skyddade områden 
i Europa – en översikt), s. 70. 
Den terrestra komponenten 
i Natura 2000 ‑nätverket 
(768 000 km2) – av vilken 46 % 
är Natura 2000 ‑skogsom ‑
råden – täcker cirka 17,9 % av 
landytan i EU ‑27. Den totala 
skogsarealen i EU ‑27 uppgår 
till omkring 1,8 miljoner km2.
31 Det består av särskilda 
bevarandeområden som utses 
av medlemsstaterna enligt 
habitatdirektivet och inbe ‑ 
griper även särskilda skydds‑  
områden som de utser enligt 
fågeldirektivet. Natura 2000 är 
inte ett system med strikta 
naturreservat där all mänsklig 
verksamhet är utesluten. 
Nätverket innehåller helt 
säkert naturreservat men 
merparten av marken 
fortsätter sannolikt att vara 
privatägd, och tonvikten 
kommer att ligga på att se till 
att den framtida förvaltningen 
är hållbar.Avsaknad av ändamålsenliga 
urvalsförfaranden
31 
I Italien (Basilicata) delades de medel 
som fanns tillgängliga för åtgärden 
först ut bland kommunsammanslut ‑
ningar i förhållande till antalet skogs ‑
arbetare som skulle anställas i de 
kommuner som bildade respektive 
sammanslutning. När medlen hade för ‑
delats lämnade sammanslutningarna 
in projektförslag och stödansökningar 
motsvarande de medel som de redan 
hade tilldelats. Projekten och stöd ‑ 
ansökningarna genomgick därefter en 
formell urvals ‑ och rangordningspro ‑
cess, men det hade inte någon praktisk 
betydelse eftersom alla ansökningar 
godkändes med en bekräftelse av de 
redan beviljade stödbeloppen.
32 
Det fanns ingen dokumentation om på 
vilka grunder de skogsområden som 
fick stöd hade valts ut eller som hänvi ‑
sade till särskilda risknivåer eller andra 
tekniska prioriterade mål (t.ex. plane ‑
rat arbete med specifika tidsfrister i en 
kommunal skogsbruksplan eller be ‑
hovet av att genomföra eller slutföra 
insatser som redan genomförts i andra 
kommunala skogar).
33 
I Spanien (Andalusien) hade flera ur ‑
valskriterier för åtgärd 226 fastställts. 
Ett urvalsförfarande genomfördes och 
dokumenterades när det gällde kon ‑
kurrensutsatta ansökningsomgångar 
avseende investeringar. Men när det 
gällde åtgärder som de regionala 
myndigheterna gav stöd direkt, och 
som utgjorde mer än tre fjärdedelar av 
utgifterna, användes inte kriterier som 
prioriterade åtgärder utifrån en speci ‑
fik riskanalys och dokumenterades inte 
heller urvalsprocessen.34 
Österrike har infört ett system för 
skogsbruksassistans. Den areal som ett 
lokalt distrikts skogsstyrelse ansvarar 
för delas upp mellan professionella 
skogsrådgivare som svarar för di ‑
rektkontakten med skogsägare och 
skogsförvaltare. Rådgivarna beslutar 
huruvida de skogsbruksåtgärder som 
skogsförvaltarna föreslår kan få stöd. 
Detta beslut grundas inte på tydliga 
urvalskriterier eller på en skriftlig 
utvärdering av den föreslagna skogs ‑
bruksåtgärden (bedömning av de 
tekniska specifikationerna, betydelse, 
angelägenhet, inverkan på miljön etc.).
Urvalskriterier som inte 
prioriterade miljöbehov
35 
Åtgärder i de miljömässigt värde ‑
fullaste skogsområdena i EU, såsom 
Natura 2000 ‑områden, prioriterades 
inte alltid29 (se ruta  1). Enligt uppskatt ‑
ningar täcker Natura 2000 ‑nätverket 
av skogsområden omkring 20 % av 
EU:s totala skogsareal30. Syftet med 
Natura 2000 ‑nätverket av områden är 
att säkerställa den långsiktiga överlev ‑
naden för Europas mest värdefulla och 
hotade arter och livsmiljöer31.
18 Iakttagelser
33 Enligt årsrapporten från 2012 
om förekomsten av skade ‑
görare i skogar och prognosen 
för det kommande året från 
Slovakiens nationella 
skogscentrum.Finansieringen var inte 
anpassad till de identifierade 
riskerna och behoven
36 
Finansieringen bör anpassas till de 
identifierade riskerna och inriktas på 
de områden där behoven är störst.
I Slovakien och Österrike 
matchade inte finansieringen 
de identifierade riskerna
37 
I Slovakien överensstämde inte för ‑
delningen av det ekonomiska stödet 
inom åtgärd 226 med de största 
potentiella skogsskadande faktorerna. 
Trots att t.ex. vindrelaterade olyckor 
var den största faktorn i samband med 
skogsskador i landet (80 %), följd av 
snö (12 %) och torka med värmebölja 
(7 %)33, användes den största delen av 
det offentliga stödet inom åtgärd 226 till brandförebyggande åtgärder 
(61 %), främst till att finansiera anlägg ‑
ning och underhåll av skogsvägar som 
i första hand användes för det ekono ‑
miska utnyttjandet av skogarna utan 
att man angav den särskilda koppling ‑
en till brandförebyggande.
38 
Trots att det finns detaljerade skogs ‑
bruks ‑ och riskzonsplaner i Österrike 
har den pågående bedömning av ris ‑
kerna när det gäller skogsskyddet som 
görs av de österrikiska myndigheterna 
haft liten betydelse för inriktningen av 
stödet. Det fanns inget klart samband 
mellan de grundläggande risker som 
skogar var utsatta för och budgetutgif ‑
terna. Till exempel tilldelades delsta ‑
ten Salzburg, vars 376 000 hektar skog 
klassas som områden med mycket låg 
till medelhög risk, något mer medel 
än delstaten Kärnten, vars 584 000 
hektar skog klassas som områden med 
medelhög till mycket hög risk.Prioritering av miljöbehov på medlemsstatsnivå
Trots att en betydande del av Slovakiens skogar klassas som skyddade skogar (inbegripet Natura 2000) med 
ett högt miljövärde, prioriterades de inte under urvalsprocessen, vilket begränsade de potentiella miljöeffek ‑
terna av åtgärd 226.
I Frankrike (Aquitaine) utformades restaureringsåtgärderna så att de skulle maximera den skogsyta som fick 
stöd efter en storm, men skogar med ett högre miljövärde prioriterades inte. De regionala reglerna tog inte 
heller hänsyn till miljöaspekterna av att virke avlägsnades, röjning genomfördes och skadade områden res ‑
taurerades32. Till exempel fanns inga krav på ekologiska studier i känsliga områden på projektnivå och inget 
förbud mot vissa insatser som påverkar markskyddet, t.ex. att stora områden hyvlas av med bulldozer.
32 Jämfört med Aquitaine fastställde man i Lorraine, som också finansierade investeringar i restaurering av bestånd som skadats i stormen 1999, 
regler för att beakta miljöaspekter.Ruta 1
19 Iakttagelser
I Italien (Basilicata) och 
Spanien (Andalusien) gick 
finansieringen främst till 
offentligt ägda skogar för att 
stödja arbetskraftsintensiv 
verksamhet
39 
Vid revisionen konstaterade revisions ‑
rätten att stödet till vissa offentliga 
organ (regionala eller kommunala 
myndigheter) var oproportionerligt 
stort när det gällde insatser i offentligt 
ägda skogar och också att medlen 
koncentrerades till kostnadskrävande 
arbetskraftsintensiv verksamhet.
40 
I Italien (Basilicata) tillämpades åt ‑
gärd 226 uteslutande på kommunalt 
ägda skogar, som utgör endast 30 % av 
de totala skogsområdena i regionen. 
Det faktum att en skog är kommu ‑
nalt ägd innebär inte att brandrisken 
i området i fråga är större. År 2012 
hade i själva verket det område som 
drabbats av bränder i Basilicata ökat 
med 93 % jämfört med 2011 och med 
231 % jämfört med perioden 2009–
2011. Bränderna hade till största delen 
inträffat i områden med privat ägda 
skogar. Att stödet begränsades till 
kommunalt ägda skogar berodde på 
att man ville garantera sysselsättning 
för de skogsarbetare som anställdes 
varje år för säsongsarbete i de skogar ‑
na (se punkt 31).41 
I Spanien (Andalusien) är mer än 70 % 
av skogarna privat ägda, men där var 
utgifterna för offentligt ägda skogs ‑
områden inom åtgärden omkring tre 
gånger högre än för de privat ägda 
skogarna. Varken landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammet eller förhandsutvär ‑
deringen innehöll information som 
kunde motivera den ojämna fördel ‑
ningen av finansiella resurser. De span ‑
ska myndigheternas förklaring att den 
privata skogssektorn inte är lönsam 
tyder på att offentligt stöd behövs.
42 
När det gällde de konkurrensutsatta 
ansökningsomgångarna avseende 
investeringar 2008 i samma region 
var dessutom det offentliga stöd som 
beviljades inom åtgärd 226 för röjning 
av buskar och sly sex gånger högre 
än det totala belopp som användes 
i regionen till andra specifika åtgärder 
för att förebygga bränder, t.ex. anlägg ‑
ning och underhåll av brandgator eller 
vattenposter. Röjningen av buskar och 
sly har visserligen en positiv effekt när 
det gäller att stoppa brandspridningen 
men det är en kostnadskrävande och 
arbetskraftsintensiv verksamhet. De 
spanska myndigheterna var medvet ‑
na om att röjning och gallring hade 
genomförts i många områden där 
kontrollerad avbränning hade varit 
lämpligt från ekonomisk och ekolo ‑
gisk synvinkel. De motiverade sitt val 
med att det rådde brist på kvalificerad 
arbetskraft och att det fanns rättsliga 
(detaljerade administrativa avbrän ‑
ningsbeslut krävs) och sociala hinder, 
men de planerar att utveckla använd ‑
ningen av kontrollerad avbränning i en 
nära framtid.
20 Iakttagelser
34 I GD Jordbruk och lands ‑
bygdsutvecklings rapport från 
mars 2009 om genomförandet 
av skogsbruksåtgärder enligt 
förordning (EG) nr 1698/2005 
sägs att åtgärder som hänger 
samman med skadedjursbe ‑
kämpning trots allt kan anses 
vara stödberättigande inom 
denna åtgärd om de har kopp ‑ 
ling till en naturkatastrof, t.ex. 
vindfällen, översvämningar 
eller skogsbränder.Del II – Åtgärder konstate ‑
rades som inte var lämpa ‑ 
de för att uppnå målen 
med åtgärden
I regel bidrog de granskade 
åtgärderna genom sin karak ‑
tär till målen med åtgärd 226
43 
Stöd inom åtgärd 226 fick enbart 
beviljas för restaurering av skogsbe ‑
ståndet i skogar som skadats genom 
naturkatastrofer eller bränder, samt 
för införande av förebyggande åtgär ‑
der. Genom sin karaktär (brandgator, 
gallring, röjning etc.) bidrog många av 
de granskade medfinansierade åtgär ‑
derna i regel till målen för stödet. Vissa 
projekt var särskilt relevanta eftersom 
de genom sin karaktär gav ett högt 
skydd (se ruta  2).Stöd gavs dock till vissa 
skogsbruksåtgärder som 
saknade koppling till 
naturkatastrofer
Bekämpning av skadedjur och 
sjukdomar
44 
De restaurerande och förebyggande 
åtgärderna inom åtgärd 226 ska vara 
katastrofrelaterade, det vill säga hänga 
samman med en naturkatastrof som 
har ägt rum eller med risken för att en 
naturkatastrof inträffar. Skador som or ‑
sakas av insekter/skadedjur eller sjuk ‑
domar anses inte vara naturkatastro ‑
fer34. Åtgärder som hänger samman 
med vanlig skadedjursbekämpning ska 
därför inte vara stödberättigande, så ‑
vida inte det aktuella angreppet beror 
på en naturkatastrof. I Spanien (An ‑
dalusien) och Slovakien fick förebyg ‑
gande åtgärder för skadedjursbekämp ‑
ning stöd inom åtgärd 226, trots att de 
inte hängde samman med en natur ‑
katastrof. De ansågs stödberättigande 
eftersom ett skadedjursangrepp redan 
hade ägt rum i området. Men angrep ‑
pets begränsade omfattning motive ‑
rade inte slutsatsen att det förelåg en 
risk för en naturkatastrof.
Ett exempel på god praxis (projekt med högt miljövärde)
I Österrike finansierades flera projekt för att förhindra laviner i skogar med skyddsstatus genom horisontell 
trädfällning, vilket även i betydande grad bidrar till att skydda vattentäkter för kommunal vattenförsörjning.Ruta 2
21 Iakttagelser
Åtgärder som förts över  
från andra åtgärder
45 
Alla åtgärder i Österrike som ursprung ‑
ligen påbörjades inom åtgärderna 224 
”Natura 2000 ‑stöd” och 225 ”Stöd för 
miljövänligt skogsbruk” finansierades 
i själva verket inom åtgärd 226. Åtgär ‑
derna 224 och 225 gäller dock åtgärder 
som syftar till att upprätthålla och 
förbättra skogsområdenas miljöfunk ‑
tioner och har inte med förebyggande 
av katastrofer att göra, medan stödet 
inom åtgärd 226 endast ska vara ka ‑
tastrofrelaterat. På samma sätt god ‑
kändes senare inom åtgärd 226 vissa 
planteringsprojekt som först lämnats 
in inom ramen för åtgärd 122, som syf ‑
tar till att skapa ett ”högre ekonomiskt 
värde på skog”, utan att deras koppling 
till naturkatastrofer tydligt förklarades.
Ökning av antalet trädarter
46 
Stödet inom åtgärd 226 i Andalusien 
omfattade åtgärder som syftade till 
att bevara och förbättra ekosystemen 
i skogsmark genom att antalet trädar ‑
ter ökades i en viss zon där trädskiktet 
inte skulle försämras eller försvinna på 
grund av en naturkatastrof eller brand. 
Det främsta målet med de åtgärderna 
i Andalusien hade därför ingen kopp ‑
ling till målet för åtgärd 226.Infrastruktur som byggdes 
långt efter det att natur ‑
katastrofen hade inträffat
47 
Lagring av virke genom vattenbe ‑
gjutning är en teknik som hjälper till 
att bevara kvaliteten på virket efter 
avverkningen och som följaktligen op ‑
timerar försäljningspriset. Anläggning ‑
ar för virkeslagring fick stöd i Österrike 
för att förhindra att barkborrar spred 
sig i områden med tall som drabbats 
av naturkatastrofer (stormar). Revi ‑
sionsrätten konstaterade att sådana 
anläggningar, som hade byggts långt 
efter det att katastrofen hade inträf ‑
fat, i praktiken användes till lagring av 
bokvirke som endast påverkas margi ‑
nellt av barkborrar.
Det gick inte att styrka att 
grundläggande stödkrav 
uppfylldes för vissa typer av 
insatser som genomfördes
48 
Artikel 4.1 i förordning (EU) nr 65/2011 
föreskriver, som en allmän kon ‑
trollprincip, att medlemsstaterna 
ska inrätta ett kontrollsystem som 
garanterar att alla kontroller av att 
stödvillkoren är uppfyllda genomförs. 
Enligt artikel 33.2 i samma förordning 
ska det finnas en tillfredsställande 
verifieringskedja.
22 Iakttagelser
49 
Revisionsrätten upptäckte de system ‑
brister som beskrivs i  ruta  3. Dessa 
brister gjorde att vi inte kunde kont ‑
rollera om de villkor som stödet hade 
beviljats på var uppfyllda eftersom det 
saknades dokumentation eller infor ‑
mation som kunde styrka det.
Stöd beviljades för skogs ‑
vägar vilkas särskilda nytta 
för att förebygga bränder 
inte påvisades  
50 
Inom åtgärd 226 gavs stöd till anlägg ‑
ning och underhåll av skogsvägar och 
skogsstigar i Frankrike (Aquitaine), 
Österrike, Slovakien och Spanien (An ‑
dalusien) som användes för att utvin ‑
na virke och andra skogsprodukter 
(korkbark) ur produktiva privata skogar 
(se ruta  4).51 
Att anlägga och underhålla skogsvägar 
som huvudsakligen används för att 
utvinna virke och andra skogsproduk ‑
ter är inte syftet med åtgärd 226. För 
den typen av insatser erbjuder EJFLU 
lämpligt stöd inom axel 1 (åtgärder ‑
na 122 och 125) som syftar till att för ‑
bättra skogsbrukets konkurrenskraft. 
Skogsvägar är visserligen nödvändiga 
för att bränder ska kunna bekämpas, 
men inom åtgärd 226 bör man und ‑
vika att stödja projekt som i första 
hand har ekonomiska syften och inte 
någon särskild brandförebyggande 
nytta. I flera granskade projekt (fem 
av de åtta granskade projekten rörde 
vägar i privat ägda skogar) hade man 
inte motiverat nyttan i förhållande till 
målen med de brandförebyggande 
åtgärderna för att se till att stödet på 
ett ändamålsenligt skulle bidra till 
miljömålen.
Exempel på otillräcklig information eller dokumentation om  
beviljandet av stöd inom åtgärd 226
I Aquitaine (Frankrike) var ett viktigt stödkriterium som skulle kontrolleras i alla stödansökningar att det lägsta 
tröskelvärdet för skador som de regionala myndigheterna hade fastställt (minst 40 %) var uppfyllt. Vid revi ‑
sionen upptäckte vi att det inte fanns något administrativt informationssystem med vars hjälp man kunde 
identifiera de skogsbestånd som hade påverkats av stormarna 1999 och skadornas omfattning. Därför gick det 
inte att kontrollera att de sökandes redovisningar var riktiga.
I Slovakien var dokumentationen i de akter som gällde förfarandet för offentlig upphandling ofullständig ef ‑
tersom endast det vinnande anbudet förvarades i stödmottagarens akt och inte de förlorande anbuden. Detta 
leder till att det inte finns några bevis för att utvärderingen av anbuden var ändamålsenlig.Ruta 3
23 Iakttagelser
52 
I Österrike, exempelvis, handlade ett 
projekt om att anlägga en skogsväg 
som skulle ge tillgång till 25 hektar 
skog. Huvudsyftet med projektet var 
att göra skogen tillgänglig så att ägar ‑
na skulle kunna utvinna virke ur den. 
Argumenten i projektakten handlar 
om att mobilisera outnyttjade skogsre ‑
server, öka lönsamheten i virkesmobi ‑
liseringen och leverera virke till lokala 
sågverk.
Negativa miljöeffekter 
kunde förekomma eftersom 
man inte tog tillräcklig hän ‑
syn till lokala förhållanden
53 
Villkoren för att få stöd till anläggning 
och underhåll av skogsvägar inom 
åtgärd 226 bör tydliggöras, så att stö ‑
det på ett ändamålsenligt sätt bidrar till miljömålen. I EU‑förordningarna 
fastställdes inga minimikrav, såsom be ‑
gränsning av tillgången, en täthet som 
inte hotar bevarandet av ekosystem 
eller obligatorisk projektcertifiering av 
lokala brandkårer, för att säkerställa ett 
adekvat skydd av miljön. Enligt Feasibi ‑
lity Study on means of combating forest 
dieback in the European Union  (genom ‑
förbarhetsstudie av sätt att bekämpa 
skogsdöd i Europeiska unionen), en 
teknisk rapport som utarbetats för GD 
Miljö (december 2007), kan anläggning 
av vägar bidra till skogsskyddet eller 
leda till motsatsen. Nät av skogsvägar 
ger tillgång till skogsbränder och 
underlättar därför bekämpningen 
av dem. Men enligt rapporten kan 
skogsvägar tvärtom också leda till 
ökad fragmentering av skogarna och 
destabilisera ekosystemens funktioner 
och därför göra skogarna sårbarare.Exempel på den ekonomiska användningen av skogsvägar som  
fått stöd genom åtgärd 226 (Aquitaine, Frankrike)Ruta 4

24 Iakttagelser
54 
När det gällde skogsvägar som omfat ‑
tades av de insatser som finansierades 
inom åtgärd 226 i Slovakien fastställ ‑
des i det landsbygdsutvecklingspro ‑
gram som kommissionen hade god ‑
känt en optimal täthet på 20–25 m/
hektar. Revisionsrätten konstaterade 
att anläggning av skogsvägar med en 
oproportionerligt hög täthet i prak ‑
tiken hade fått stöd, vilket kan få 
negativa effekter på den ekologiska 
statusen i de berörda skogarna. En 
privat stödmottagare lämnade t.ex. 
2008 in fyra projektansökningar avse ‑
ende anläggning av nya skogsvägar 
i sitt skogsbruksföretag35. Före infra ‑
strukturinvesteringen var längden på 
skogsvägarna i den privata stödmot ‑
tagarens skogsbruksföretag marginell. 
Genom investeringen anlades om ‑
kring 40 kilometer ny skogsväg, vilket 
resulterade i en vägtäthet på 36 m/
hektar. Det är högre än den optimala 
täthet på 20–25 m/hektar som anges 
i landsbygdsutvecklingsprogram ‑
met. En annan stödmottagare anlade 
3 619 meter skogsväg i sitt skogsbruks ‑
företag på 24,96 hektar och åstadkom 
därmed en vägtäthet på 145 m/hektar, 
vilket är mycket högt jämfört med 
både det slovakiska genomsnittet 
(cirka 10,6 m/hektar) och den optimala 
täthet på 20–25 m/hektar som angavs 
i landsbygdsutvecklingsprogrammet.Del III – Att de finansie ‑
rade insatserna var kost ‑
nadseffektiva garantera ‑
des inte på ett tillfreds ‑ 
ställande sätt
Att kostnaderna var rimliga 
påvisades inte alltid
55 
Artikel 24.2 d i kommissionens förord ‑
ning (EU) nr 65/2011 om tillämpnings ‑
föreskrifter för rådets förordning (EG) 
nr 1698/2005 vad gäller kontroller 
föreskriver att de administrativa kon ‑
trollerna av ansökningar om stöd ska 
vara att granska huruvida de angivna 
kostnaderna är rimliga; en bedömning 
ska göras, t.ex. mot bakgrund av kost ‑
naderna i andra liknande fall, genom 
en jämförelse med andra anbud, eller 
genom att en särskild kommitté får 
detta i uppdrag.
56 
Brister i de förfaranden som hade 
införts i Österrike, Slovakien och Italien 
(Basilicata) påverkade rimligheten hos 
kostnaderna för de åtgärder som fick 
stöd (se ruta 5 ).35 Brandrisken i hela skogen 
klassas som hög.
25 Iakttagelser
Exempel på otillräcklig motivering av standardkostnaderna
Exempel 1
I Österrike fastställdes typen av insatser och deras tak (fasta övre gränser eller enhetsbelopp per hektar eller 
träd) varje år. Men det fanns ingen motivering till eller uppenbar logik när det gällde vissa tak som ändrades 
betydligt från ett år till ett annat.
Beskogning efter naturkatastrofer
I Kärnten fastställdes taket för beskogning med lövträd (>75 % lövträd) först till 1 800 euro/hektar 2008, men 
från 2009 höjdes det till 2 500 euro/hektar. År 2010 hade beskogningsstödet ökat till 6 000 euro/hektar.
Gallring
I Kärnten höjdes också taket för gallring från 300 euro/hektar 2008 till 400 euro/hektar 2009 och från 
420 euro/hektar till 560 euro/hektar när det gällde betalningar av enhetsbelopp för skogsskydd.
I Niederösterreich uppgick det offentliga stödet för gallring till 350 euro från 2007 till 2009. År 2010 höjdes det 
till maximalt 750 euro/hektar (om utgifterna kunde styrkas med fakturor) eller 500 euro/hektar om ett enhets ‑
belopp betalades. Båda dessa belopp minskades igen till 350 euro/hektar från 2011.
Exempel 2
De standardkostnader som fastställts i Basilicata var betydligt högre än i andra grannregioner i Italien när det 
gällde samma eller liknande förebyggande åtgärder som de som beskrivs nedan.
Manuellt röjningsarbete
Standardkostnaden för manuellt röjningsarbete som syftade till att skapa 1,2 meter breda stigar i Basilicata 
var 7,81  euro per meter, medan standardkostnaden för en jämförbar verksamhet  – anläggning av ”en en meter 
bred stig i alla typer av terräng” – i Apulien var endast 3,58 euro per meter.
Restaurering av servicestigar
Standardarbetstiden för restaureringen av servicestigar var 35 minuter per meter och standardkostnaden 
uppgick till 6,98 euro per meter i Basilicata. Standardarbetstiden för en liknande verksamhet i Apulien var 
9 minuter (inbegripet tre minuters arbete med en trimmer) och standardkostnaden uppgick till 2,15  euro per 
meter. En liknande verksamhet genomfördes i Kampanien till en kostnad av 2,77 euro per meter.Ruta 5
26 Iakttagelser
59 
I Andalusien hade vissa åtgärder som 
motsvarade omkring 13,5 % av det to ‑
tala kontraktspriset för anläggningsar ‑
beten på skogsbruksområdet i ett pro ‑
jekt som gällde offentligt ägda skogar 
inte genomförts. Å andra sidan hade 
en del andra åtgärder genomförts av 
entreprenören till ett mycket högre pris 
än planerat i det tekniska projektet. 
Eftersom den totala godkända kostna ‑
den för projektet inte hade överskridits 
behövde stödmottagaren inte förklara 
varför vissa åtgärder inte hade genom ‑
förts och inte heller varför kostnaden 
för andra åtgärder hade ökat.60 
I Frankrike ska stödmottagarna endast 
lämna in ett anbud tillsammans med 
sin ansökan när det gäller vissa insat ‑
ser för restaurering och underhåll. Om 
flera anbud i stället presenterades 
skulle det bidra till att garantera att 
det ekonomiskt fördelaktigaste anbu ‑
det väljs ut.Exempel på en kostnadskrävande verksamhet på grund av  
att manuellt arbete användes
Underhåll av skogsvägar
Den totala kostnaden för att underhålla 7 253,82 meter skogsväg i Basilicata uppgick till 337 665,32 euro36 
beräknat utifrån en standardkostnad på 46,55  euro per meter.
På en lika lång skogsväg i Toskana skulle det underhållsarbete som utförs med hjälp av både manuellt arbete 
och maskiner endast kosta 37 828,67 euro eftersom standardkostnaden i den regionen är 5,21 euro per meter.
36 46,55 euro per meter.Ruta 657 
I Basilicata hade verksamheterna kun ‑
nat utföras på ett sparsammare och 
effektivare sätt om man hade använt 
maskiner i större utsträckning (såsom 
man gjorde i andra regioner) i stället 
för manuellt arbete. Eftersom manuellt 
arbete användes i större utsträckning 
i Basilicata var de standardkostnader 
för liknande verksamhet som fastställts 
där i flera fall mycket högre än i andra 
regioner (se ruta 6 ).58 
I Slovakien omfattas alla projekt av 
regler för offentlig upphandling som 
ska garantera att de offentliga medlen 
används på ett effektivt sätt. Reviso ‑
rerna konstaterade att det inte hade 
gjorts någon bedömning av om de 
investeringskostnader som stödmot ‑
tagarna begärde ersättning för var 
rimliga, trots att projekten finansiera ‑
des till 100 % av offentliga medel. Den 
enda formella kontrollen var att man 
verifierade att det tröskelvärde som 
hade fastställts i förfarandet för offent ‑
lig upphandling inte hade överskridits 
genom de utgifter som den sökande 
begärde ersättning för.
27 Iakttagelser
Specifika situationer som 
innebär risk för att det 
offentliga stödet blir alltför 
stort
61 
Stöd som ges utan att stödmotta ‑
garens behov klart och tydligt har 
påvisats (dödvikt) minskar stödets 
effektivitet.
62 
I Österrike finansierades redan avsluta ‑
de projekt inom åtgärden. De natio ‑
nella tillämpningsföreskrifterna trädde 
i kraft i början av 2008, och de första 
tilldelningsbesluten fattades därför 
först i april 2008. Men potentiella 
stödmottagare tilläts och uppmuntra ‑
des att lämna in stödansökningar från 
januari 2007 och att genomföra pro ‑
jekten på egen risk. Totalt lämnades 
3 671 stödansökningar in 2007, av vilka 
minst 444 projekt slutfördes före det 
datum då tilldelningsbeslutet fattades. 
Av de ansökningar som lämnades in 
från 2008 och framåt genomfördes 
minst 147 projekt innan stödet hade 
beviljats, trots att de tillämpningsfö ‑
reskrifter som är i kraft sedan 2008 
föreskriver att de projektrelaterade 
kostnaderna för projekt inom åt ‑
gärd 226 endast är stödberättigande 
från och med det datum då stödbeslu ‑
tet fattas. I sådana situationer kan man 
ifrågasätta stödmottagarnas behov 
av offentligt stöd med tanke på deras 
ursprungliga beslut att genomföra 
projekten utan stödet.63 
I Slovakien bekräftade två granskade 
stödmottagare som fick stöd för att 
anlägga skogsvägar under gransk ‑
ningsbesöket på plats att de skulle ha 
genomfört åtgärderna också utan det 
offentliga stödet.
64 
I Spanien berättigade också utpräglad 
jordbruksmark (trädbevuxen betes ‑
mark, buskbevuxen betesmark och 
gräsmark), som hade redovisats som 
”stödberättigande hektar” för att 
stödrättigheter skulle aktiveras37 och 
identifierats som sådana i det spanska 
systemet för identifiering av jord ‑
bruksskiften, till skogsbruksstöd inom 
åtgärd 226. En del stödmottagare fick 
stöd för röjning av snår och buskar 
inom åtgärd 226, såsom en brandför ‑
byggande åtgärd, samtidigt som de 
redan var skyldiga att upprätthålla god 
jordbrukshävd och goda miljöförhål ‑
landen på sitt skifte eftersom det var 
jordbruksmark (dvs. fritt från snår och 
buskar).37 I artikel 34 i rådets förordning 
(EG) nr 73/2009 av den 19 ja ‑ 
nuari 2009 om upprättande av 
gemensamma bestämmelser 
för system för direktstöd  
för jordbrukare inom den 
gemensamma jordbruks ‑
politiken och om upprättan ‑
de av vissa stödsystem  
för jordbrukare, om änd ‑ 
ring av förordningarna (EG) 
nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 
och (EG) nr 378/2007 samt om 
upphävande av förordning 
(EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 
31.1.2009, s. 16) fastställs att 
stöd beviljas vid aktivering av 
en stödrättighet per stöd ‑ 
berättigande hektar. Med 
stödberättigande hektar av ‑ 
ses i samma artikel ”alla jord ‑ 
bruksföretagets jordbruks ‑
arealer [...] eller, om arealer 
även används för annan 
verksamhet än jordbruks ‑
verksamhet, som huvudsak ‑
ligen används för jordbruks ‑ 
verksamhet”.
28 Iakttagelser
Del IV – Övervaknings ‑
verktygen gör det inte 
möjligt för kommissionen 
och medlemsstaterna att 
på ett tillfredsställande 
sätt bedöma hur effektiv 
och ändamålsenlig 
 åtgärden är
65 
För att det ska gå att bedöma huruvi ‑
da åtgärd 226 har varit ändamålsenlig 
måste lämpliga övervaknings ‑ och 
utvärderingsverktyg användas, så att 
man kan identifiera de förbättringar 
som krävs för att maximera EU‑stödets 
effekter.
Tillgängliga 
övervakningsverktyg
66 
För perioden 2007–2013 utarbetades 
en ”gemensam övervaknings ‑ och 
utvärderingsram” gemensamt av 
kommissionen och medlemsstaterna. 
Landsbygdsutvecklingsprogrammens 
framsteg, effektivitet och måluppfyl ‑
lelse i förhållande till programmens 
mål mäts med hjälp av indikatorer för 
utgångsläget, det finansiella genom ‑
förandet, produktionen, resultaten och 
effekterna38.67 
Kommissionen har utfärdat riktlinjer 
med följande outputindikatorer för 
genomförandet av åtgärd 226: a) antal 
förebyggande/restaurerande åtgär ‑
der, b) arealer med skadad skog som 
fått stöd och c) total investeringsvo ‑
lym. Utöver dessa outputindikatorer 
definierades följande resultatindikator 
i den gemensamma övervaknings ‑ och 
utvärderingsramen för åtgärd 226: om ‑
råde för framgångsrik markförvaltning 
som har haft betydelse för att öka den 
biologiska mångfalden, vattenkvali ‑
teten och jordkvaliteten samt för att 
begränsa klimatförändringarna.
Otillräckliga indikatorer för 
att mäta måluppfyllelsen
68 
Trots att de flesta finansierade åtgär ‑
derna är förebyggande till sin karaktär 
var den outputindikator som fastställts 
för sådana åtgärder (antalet förebyg ‑
gande åtgärder) otillräcklig. Outpu ‑
tindikatorn arealer med skadad skog 
som fått stöd  gäller endast skog som 
faktiskt skadats av katastrofer, vilket 
betyder att den är relevant enbart för 
restaureringsåtgärder.
69 
Vad beträffar resultatindikatorn för 
ökad biologisk mångfald, vattenkvali ‑
tet och jordkvalitet samt begränsning 
av klimatförändringarna konstaterade 
vi att ingen av de besökta förvalt ‑
ningsmyndigheterna kunde hänföra 
resultatet av respektive åtgärd till den 
ena eller andra aspekten av indikatorn. 
I själva verket rapporterade några av 
dem samma totala areal som det resul ‑
tat som uppnåtts för respektive aspekt 
av indikatorn.38 Artiklarna 80 och 81 i för ‑ 
ordning (EG) nr 1698/2005.
29 Iakttagelser
70 
Den resultatindikator som fastställts 
för den nya programperioden 2014–
202039 (antal jordbruksföretag som del ‑
tar i system för riskhantering) innebär 
inte en förbättring när det gäller att 
utvärdera stödets ändamålsenlighet. 
Därför kommer de identifierade bris ‑
terna sannolikt att bestå.
Halvtidsutvärderingarna har 
varit till begränsad nytta
71 
Utarbetandet, genomförandet och 
slutförandet av landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammen bedöms och ut ‑ 
värderas (förhandsbedömning, halv ‑
tidsutvärdering och efterhandsutvär ‑
dering). Syftet med förhandsbedöm ‑
ningen är att optimera fördelningen av 
budgetmedel och förbättra kvaliteten 
på planeringen, medan utvärdering ‑
arna efter halva tiden och i efterhand 
granskar i vilken utsträckning resur ‑
serna har använts, måluppfyllelsen 
och effektiviteten i programplane ‑
ringen för EJFLU, de socioekonomiska 
effekterna och effekterna i fråga om 
unionens prioriteringar. Vad beträffar 
åtgärd 226 gäller de fyra utvärderings ‑
frågor som har fastställts i den gemen ‑
samma övervaknings ‑ och utvärde ‑
ringsramen för perioden 2007–2013 
i vilken utsträckning de åtgärder som 
fått stöd har bidragit till a) restaurering 
av skogsbestånd (skadade skogar), b) 
skötsel av skogar (förebyggande åt ‑ 
gärder), c) ökat hållbart skogsbruk och 
d) förbättring av miljön.72  
Revisionsrätten konstaterade att i 
fråga om åtgärd 226 var informationen 
från halvtidsutvärderingen olikartad 
och ofullständig. När det t.ex. gällde 
Basilicata och Aquitaine gav utvärde ‑
rarna inte svar på någon av frågorna, 
vilket däremot utvärderarna i Andalu ‑
sien gjorde. Men trots att alla frågor 
besvarades i Andalusien kunde svaren 
inte alltid användas till att bedöma 
framstegen i genomförandet eftersom 
samma uppgifter (antal insatser och 
antal hektar) lämnades både för frå ‑
gorna om skötsel av skogarna och om 
hållbart skogsbruk.  
Ändamålsenligheten i de 
förebyggande åtgärderna 
har inte mätts på ett tillfreds ‑
ställande sätt
73 
Brandskador är koncentrerade till 
några få medlemsstater i Medelhavs ‑
området. Statistik på EU‑nivå visar på 
en måttlig minskning av den totala 
brunna arealen de senaste åren (se 
punkt 4). Men på medlemsstatsnivå är 
trenden en annan (se diagram 3 ).39 Kommissionens genom ‑
förandeförordning (EU) nr  
808/2014 av den 17 juli 2014 
om regler för tillämpningen  
av Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 
1305/2013 om stöd för 
landsbygdsutveckling från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (EUT L 227, 31.7.2014, 
s. 18).
30 Iakttagelser Diagram 3Antal hektar skog som brandhärjats i länder med åtgärd 226 ‑stöd
74 
För merparten av EJFLU‑stödet inom 
åtgärd 226 var målet att genomföra 
förebyggande åtgärder, särskilt för att 
förebygga bränder (se Bilaga I ). Trots 
att 80 % av EU‑medlen används till 
att finansiera förebyggande insatser 
mäts inte insatsernas ändamålsen ‑
lighet. Kommissionen har därför 
ingen statistik som kan bekräfta att 
de brandförebyggande åtgärder som 
medlemsstaterna genomför inom 
åtgärd 226 är ändamålsenliga och den 
har inte begärt att få någon geografisk 
information om de områden där de 
åtgärder som får stöd har genomförts.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993–1999 2000–2006 2007–2012Tusen hektar
Spanien PortugalItalienFrankrike BulgarienPolenUngern CypernLettland Tyskland SlovakienTjeckien LitauenÖsterrike Danmark
Källa : Effis.
31
 Slutsatser och 
rekommendationer
75 
Under perioden 2007–2013 syftade 
EU‑stödet inom landsbygdsutveck ‑
lingsåtgärd 226 till att restaurera 
skogsbeståndet i skogar som skadats 
genom naturkatastrofer eller bränder, 
samt för att införa förebyggande åtgär ‑
der. Huvuddelen av stödet (80 %) gäll ‑
de förebyggande åtgärder, främst mot 
bränder. Revisionsrätten undersökte 
huruvida stödet har förvaltats väl och 
huruvida kommissionen och medlems ‑
staterna kan visa att man med hjälp av 
stödet har uppnått de avsedda målen 
på ett kostnadseffektivt sätt. Ett urval 
på 68 åtgärder granskades, av vilka 
45 på plats hos stödmottagaren.
76 
Revisionsrätten drar slutsatsen att 
stödet inte förvaltades tillräckligt väl 
och att kommissionen och medlems ‑
staterna inte kan visa att de avsedda 
resultaten har uppnåtts på ett kost ‑
nadseffektivt sätt.
77 
Särskilt med tanke på att ett liknande 
stöd finns tillgängligt under den nuva ‑
rande programperioden 2014–202040 
lämnar revisionsrätten rekommenda ‑
tionerna nedan.
De förebyggande 
 åtgärderna var inte 
 tillräckligt målinriktade
78 
Revisionsrätten konstaterade att 
åtgärd 226 är inriktad på skogar där 
risken för bränder anses vara medel ‑
hög till hög men att det inte finns 
någon gemensam EU‑definition eller 
några gemensamma EU‑kriterier för 
att identifiera dem. Urvalsförfarandena 
i medlemsstaterna var bristfälliga i oli ‑
ka avseenden: det kunde saknas tyd ‑
liga urvalskriterier och ändamålsenlig bedömning av de föreslagna åtgärder ‑
na eller så kunde det förekomma slarv 
med vissa riskområden. Miljömålen 
prioriterades inte tillräckligt i urvals ‑
skedet och förbisågs ibland under 
genomförandet (se punkterna 21–42).
Rekommendation 1
Medlemsstaterna bör
— välja ut de förebyggande åtgär ‑
derna utifrån tydliga kriterier som 
anpassas till behoven och efter 
en grundlig och dokumenterad 
utvärderingsprocess,
— öka stödets miljöskyddseffekt 
genom att prioritera åtgärder  
i de miljömässigt värdefullas ‑ 
te skogarna, såsom Natura 
2000 ‑skogsområden.
Kommissionen bör
— under godkännandet av medlems ‑
staternas landsbygdsutvecklings ‑
program för perioden 2014–2020 
kontrollera att behoven av före ‑
byggande åtgärder i de skogsom ‑
råden där man räknar med offent ‑
ligt stöd beskrivs och motiveras på 
ett adekvat sätt,
— fastställa gemensamma grundläg ‑
gande kriterier för differentiering 
av skogsområden så att brandris ‑
ken kan klassas som låg, medelhög 
och hög.40 Artikel 24 i förordning (EG) 
nr 1305/2013.
32 Slutsatser och rekommendationer
Insatser konstaterades 
som inte var lämpade för 
att uppnå målen med 
åtgärden
79 
Även om många av de granskade med ‑
finansierade åtgärderna genom sin 
karaktär (brandgator, gallring, röjning 
etc.) i regel bidrog till målen för stödet, 
konstaterade vi fall som inte hade att 
göra med naturkatastrofer eller brän ‑
der utan i stället motiverades av andra 
ekonomiska eller miljörelaterade mål. 
När det gäller några typer av insatser 
som genomfördes kunde vi inte kont ‑
rollera att väsentliga stödkrav hade 
uppfyllts eftersom dokumentation sak ‑
nades. Revisionsrätten konstaterade 
också fall där skogsvägar användes för 
det ekonomiska utnyttjandet av skog ‑
arna utan att deras särskilda brand ‑
förebyggande nytta kunde påvisas. 
Den höga vägtäthet som har skapats 
kan även få negativa miljöeffekter (se 
punkterna 43–54).
Rekommendation 2
Medlemsstaterna bör
— se till att endast åtgärder som 
hänger samman med naturkata ‑
strofer eller bränder får stöd,
— införa ett kontrollsystem som kan 
säkerställa ändamålsenlig kontroll 
av att stödvillkoren är uppfyllda 
och garantera att relevanta doku ‑
ment och uppgifter bevaras,— lägga större vikt vid miljöhänsyn 
i samband med de åtgärder som 
får stöd, särskilt genom att vidta 
lämpliga skyddsåtgärder för att 
förhindra negativa miljöeffekter.
Kommissionen bör
— verifiera att medlemsstaterna har 
infört ett sådant system,
— förtydliga kraven när det gäller 
de åtgärder som ska få stöd enligt 
åtgärd 226 och se till att de i hög 
grad bidrar till att förebygga brän ‑
der och naturkatastrofer, särskilt 
när de utgör en del av en lönsam 
ekonomisk verksamhet och där ‑
med också skulle kunna finansieras 
inom axel 1.
Att de finansierade 
 åtgärderna var 
 kostnadseffektiva 
 garanterades inte på ett 
 tillfredsställande sätt
80 
När det gäller kostnaderna för de 
åtgärder som fick stöd konstaterade 
revisionsrätten fall där taket för det 
offentliga stödet ofta ändrades utan 
motivering, där standardkostnader i en 
region var betydligt högre än i en an ‑
nan region för liknande åtgärder och 
där manuellt arbete prioriterades fram ‑
för användning av maskiner med hög ‑
re kostnader som följd. Det förekom 
också situationer som innebar risk för 
att alltför mycket offentligt stöd skulle 
betalas ut när redan slutförda projekt 
valdes ut, när stödmottagarna kunde 
finansiera insatser på egen hand och 
när stödet gick till jordbruksskiften (se 
punkterna 55–64).
33 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 3
Medlemsstaterna bör
— se till att de standardkostnader 
som fastställs för de åtgärder som 
får stöd är rimliga,
— motivera stödtaket – och eventu ‑
ella ändringar av det – utifrån de 
kostnader som stödmottagarna 
normalt har,
— kräva att stödmottagarna klart och 
tydligt visar att de behöver stöd 
enligt åtgärd 226.
Övervakningsverktygen 
gör det inte möjligt för 
kommissionen och 
 medlemsstaterna att  
på ett tillfredsställande 
sätt bedöma hur effektiv 
och ändamålsenlig 
åtgärden är
81 
Framför allt var de resultatindikatorer 
som hade fastställts i den gemensam ‑
ma övervaknings ‑ och utvärderingsra ‑
men otillräckliga, och de utvärderingar som fanns tillgängliga var till begrän ‑
sad nytta. Det gick inte att dra några 
slutsatser om de förebyggande åtgär ‑
dernas ändamålsenlighet eftersom 
den inte hade mätts (se punkterna 
65–74). De brister som konstaterades 
kommer sannolikt att bestå under 
perioden 2014–2020 eftersom de nya 
övervakningsverktyg som har föresla ‑
gits inte förbättrar övervakningsramen 
för detta specifika stöd.
Rekommendation 4
Medlemsstaterna bör
— rapportera om effekterna av de 
åtgärder som genomförts uttryckt 
i minskat antal bränder/naturkata ‑
strofer och minskat skadeområde.
Kommissionen bör
— förbättra sin övervakning av åtgär ‑
den och se till att medlemsstaterna 
genomför den i enlighet med de 
specifika mål som fastställts.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten  
Rasa BUDBERGYTÈ som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
17 december 2014.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Ordförande

34
 Bilagor Bilaga IFördelning av ekonomiska resurser till åtgärd 226
(euro)
Planerade offentliga 
utgifter för perioden 
2007–2013 (första 
landsbygdsutvecklings ‑
programmen)Finansiellt genomför ‑
ande av de offentliga 
utgifterna per den 
31 december 2012Antal åtgärder som fått 
stödFinansiellt genomförande av EJFLU 
(avseende NYA ansökningar för pro ‑
gramperioden 2007–2013)
Medlems ‑
staterEJFLU‑  
bidrag 
åtgärd  226Totala 
offentliga 
utgifter 
åtgärd  226EJFLU ‑ 
betalningarTotalt 
offentligt 
stödFörebyg ‑
gandeRestaure ‑
ringFörebyg ‑
gande – 
stödRestaure ‑
ring – stödTotalt 
EJFLU‑stöd
Bulgarien 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Tjeckien 22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Danmark 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Tyskland 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Grekland 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Spanien 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Frankrike 257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Italien 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Cypern 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Lettland 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Litauen 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Ungern 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Österrike 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Polen 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugal 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Slovakien 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
TOTALT 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Bilagor Bilaga IIFörteckning över granskade insatser
Med ‑
lemsstatInsats ‑
num ‑
merTyp av insats Typ av interventionTotala offent ‑
liga utgifter 
(euro)Totalt 
EJFLU‑bidrag 
(euro)Besök 
på plats
ES 1 Förebyggande Brandgator, brandplan 4 464,30 3 348,23 Ja
ES 2 Förebyggande Gallring, underhåll av stigar 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 Ja
ES 3 Restaurering Röjning, återbeskogning 13 013,61 9 782,18 Ja
ES 4 Restaurering Röjning, gallring 499 443,40 374 582,55 Ja
ES 5 Restaurering Gallring, underhåll av stigar 951 688,65 713 766,49 Ja
ES 6 Förebyggande Förebyggande åtgärder 51 488,59 38 871,67 Nej
ES 7 Förebyggande och restaureringGallring, röjning, underhåll av skogs-  
gator, förtätning2 262 163,20 1 741 226,39 Nej
ES 8 Förebyggande och restaureringGallring, röjning, återbeskogning, 
anläggning och underhåll av stigar1 038  834,14 784 763,11 Nej
ES 9 Förebyggande Gallring, röjning 1 750  955,95 1 313 216,96 Nej
ES 10 Restaurering Gallring, röjning 60 236,19 45 17 7,14 Nej
ES 11 Restaurering Röjning 209 115,15 165 631,35 Nej
ES 12 Förebyggande Anläggning och underhåll av brandgator 278,78 225,00 Nej
ES 13 Förebyggande Brandgator, brandplan 34 323,01 33 750,00 Nej
ES 14 Restaurering Underhåll av skogsvägar och skogsstigar 297 550,92 276 095,98 Nej
ES 15 Förebyggande och restaurering Gallring, röjning och återbeskogning 1 712  450,99 1 314  688,73 Nej
FR 1 Riskförebyggande Röjning, restaurering 5 368,00 9 760,00 Nej
FR 2 Riskförebyggande Tillgång 44 791,12 81 438,40 Nej
FR 3 Riskförebyggande Infrastruktur 140 768,62 255 942,96 Ja
FR 4 Återställande av skador Röjning, restaurering 113 979,04 207 234,62 Ja
FR 5 Återställande av skador Röjning, restaurering 178 750,88 325 001,60 Ja
FR 6 Återställande av skador Restaurering 4 121,85 7 494,28 Ja
FR 7 Återställande av skador Röjning, restaurering 11 035,20 20 064,00 Ja
FR 8 Återställande av skador Röjning, restaurering 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 Ja
FR 9 Återställande av skador Röjning 63 490,90 115 438,00 Nej
FR 10 Återställande av skador Röjning, restaurering 34 342,00 62 440,00 Nej
FR 11 Återställande av skador Röjning, restaurering 18 182,15 33 058,46 Nej
36 Bilagor Bilaga IIMed ‑
lemsstatInsats ‑
num ‑
merTyp av insats Typ av interventionTotala offent ‑
liga utgifter 
(euro)Totalt 
EJFLU‑bidrag 
(euro)Besök 
på plats
IT 1 Förebyggande Brandgator, stigar, röjning 1 192 999,59 685 974,76 Ja
IT 2 Förebyggande Brandgator, stigar 1 034 691,15 594 947 ,41 Ja
IT 3 Förebyggande Brandgator, stigar 1 042 459,99 599 414,50 Ja
IT 4 Förebyggande Brandgator, stigar, röjning 816 808,12 469 664,67 Ja
IT 5 Förebyggande Brandgator, stigar 407 399,34 234 254,62 Ja
IT 6 Förebyggande Brandgator, stigar 394 524,99 226 851,87 Ja
IT 7 Förebyggande Brandgator, stigar 405 571,49 233 203,61 Ja
IT 8 Förebyggande Brandgator, stigar, röjning 1 244 483,70 715 578,13 Ja
IT 9 Förebyggande Brandgator, stigar 62 5 927,12 359 908,09 Ja
IT 10 Förebyggande Brandgator, stigar, röjning 616 179,62 354 303,28 Ja
IT 11 Förebyggande Brandgator, stigar, röjning 1 378  702,24 792 753,79 Ja
IT 12 Förebyggande Brandgator, stigar 706 745,31 406  378,55 Ja
IT 13 Förebyggande Brandgator, stigar 1 002 850,95 576 639,30 Ja
IT 14 Förebyggande Brandgator, stigar 900 440,30 517 753,17 Ja
IT 15 Förebyggande Brandgator, stigar, röjning 998 533,36 574 156,68 Ja
IT 16 Förebyggande Brandgator, stigar, röjning 499 266,68 287 078,34 Ja
IT 17 Förebyggande Brandgator, stigar 608 695,65 350 000,00 Ja
IT 18 Förebyggande Brandgator, stigar, röjning 583 960,24 335 777 ,14 Ja
AT 1 Restaurering Röjning av skog efter naturkatastrof 33 800,00 16 413,00 Ja
AT 2 Förebyggande Gallring 5 840,00 3 041,00 Ja
AT 3 Restaurering Plantering 9 001,00 4 371,00 Ja
AT 4 Natura 2000 Miljömässigt värdefulla träd 5 080,00 2 646,00 Ja
AT 5 Förebyggande Horisontell trädfällning, kabeldragning 29 029,00 15 118,00 Ja
AT 6 Restaurering Kabeldragning 17 058,00 8 283,00 Ja
AT 7 Restaurering Kabeldragning 18 500,00 9 008,00 Ja
AT 8 Restaurering Kabeldragning 115 883,00 56 273,00 Ja
AT 9 FörebyggandeKabeldragning, förberedelser, plante -
ring, gallring123 698,00 61 994,00 Ja
AT 10 FörebyggandeKabeldragning, förberedelser, plante -
ring, gallring98 538,00 48 250,00 Ja
AT 11 Förebyggande Barkborrebekämpning 684  810,00 333 434,00 Nej
AT 12 Förebyggande Skogsväg 142 415,00 69 342,00 Nej
AT 13 FörebyggandeÅterställande av skyddsskog, före -byg-
gande av laviner, kabeldragning, 
plantering etc.128 062,00 62 250,00 Nej
37 Bilagor Bilaga IIMed ‑
lemsstatInsats ‑
num ‑
merTyp av insats Typ av interventionTotala offent ‑
liga utgifter 
(euro)Totalt 
EJFLU‑bidrag 
(euro)Besök 
på plats
SK 1 FörebyggandeInfrastruktur, skogsväg, vattenreservo -
ar, övervakning503 619,00 402 895,00 Ja
SK 2 Förebyggande Infrastruktur, skogsväg 404  885,00 222 687 ,00 Ja
SK 3 Förebyggande Infrastruktur, skogsväg, vattenreservoar 903 141,00 722 513,00 Ja
SK 4 Restaurering Flygkalkning och gödsling 633 904,00 507 123,00 Ja
SK 5 Restaurering Återbeskogning 204 132,00 163 305,00 Ja
SK 6 Förebyggande Infrastruktur, skogsväg 778 136,00 622 509,00 Ja
SK 7 Förebyggande Infrastruktur, skogsväg 79 689,00 63 751,00 Nej
SK 8 FörebyggandeRöjning och underhåll av remsa för 
brandbekämpning371 433,00 297 146,00 Nej
SK 9 FörebyggandeInfrastruktur, skogsväg, andra avhjäl -
pande åtgärder5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 Nej
SK 10 Restaurering Återbeskogning, skogsväg 1 495 292,00 1 196 234,00 Nej
SK 11 Restaurering Återbeskogning 153 271,00 12 2 617, 0 0 Nej
38
När det gäller den nya programperioden analyserade 
kommissionen situationen för skogssektorn i sitt 
arbetsdokument från 2013, som åtföljde kommissio ‑ 
nens meddelande till Europaparlamentet, rådet, 
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén: En ny EU‑skogsstrategi: för skogarna 
och den skogsbaserade sektorn3.
VI
Som ett led i ett hållbart skogsbruk kan skogsvägar 
(eller andra investeringar) som främst anläggs i före ‑
byggande syfte mot bränder även användas för att 
förebygga andra risker samt för restaurering och åter ‑
ställningsarbete, rekreation eller ekonomiska ändamål. 
Anläggandet av ett lämpligt skogsvägsnät bidrar inte 
bara till bättre brandskydd för skogarna, utan även 
till hållbar ekonomisk värdering av skogsresurserna 
i många regioner. Dessa åtgärder måste ofta vidtas för 
att undvika fullständig förlust av skogsområdens so ‑ 
cioekonomiska intresse. Detta kan nämligen leda 
till att skogarna överges helt, vilket i sin tur ökar 
brandrisken.
När det gäller den nya programperioden har vägled ‑
ningsdokument utarbetats för att se till att medlems ‑
staterna/regionerna använder åtgärden på korrekt 
sätt. Om medlemsstaterna/regionerna vill göra sina 
vägsystem tätare måste de dessutom ange sina behov 
och orsakerna till detta mer detaljerat än tidigare.
3  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm .Sammanfattning
IV
Kommissionen anser att katastrofförebyggande 
åtgärder för skogarna generellt bidrog till landsbygds ‑
utvecklingsprogrammens mål. Konkreta resultat har 
nåtts och färre skogsbränder uppstod. Dessutom har 
lärdomar dragits och den kunskapen används nu för 
perioden 2014–2020, särskilt för att se över åtgärdens 
omfattning och förbättra vägledningen.
V
I enlighet med förordningen om landsbygdsutveck ‑
ling1 ska åtgärder mot skogsbrand omfatta skogsom ‑
råden där risken för skogsbränder enligt medlems ‑
staternas skogsskyddsplan anses vara medelhög till 
hög. Dessa skogsskyddsplaner och medlemsstaternas 
nationella eller regionala skogsprogram eller likvärdiga 
instrument utgjorde ett tillräckligt underlag för målin ‑
riktning och prioritering under urvalsskedet.
Kommissionen analyserade situationen för skogssek ‑
torn, inbegripet katastrofförebyggande åtgärder och 
övervakningsåtgärder för skogar, i sitt arbetsdokument 
från 2005, som åtföljde meddelandet om genomför ‑
andet av EU:s skogsstrategi2. Enligt förordningen om 
landsbygdsutveckling ska skogsbruksåtgärder bidra till 
genomförandet av gemenskapens skogsstrategi. Den 
ovannämnda skogsstrategin täcker ekonomiska, miljö ‑
mässiga och sociala aspekter av ett hållbart skogsbruk.
1  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005.
2  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Bilaga till 
meddelandet om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi 
{KOM(2005) 84 slutlig} /* SEK/2005/0333 */ http://ec.europa.
eu/agriculture/forest/1998 ‑strategy ‑2006 ‑action‑plan/
sec‑2005 ‑333_en.pdf .Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 39
IX Första stycket c)
Kommissionen påpekar att den nya förordningen 
om landsbygdsutveckling innehåller en reviderad 
åtgärd för skydd och restaurering av skogar. Via den 
nya åtgärden är det möjligt att stödja förebyggande 
åtgärder och åtgärder för restaurering av skador på 
skogar till följd av skogsbränder, naturkatastrofer 
och andra katastrofer. Det är också möjligt att stödja 
förebyggande åtgärder mot skadegörare och sjuk ‑
domar, på villkor att katastrofrisken i fråga stöds av 
vetenskapliga belägg och bekräftas av offentliga 
vetenskapsorganisationer.
IX Första stycket e)
Det finns redan ett antal miljögarantier för de åtgärder 
som fått stöd. För Natura 2000 garanterar t.ex. skydds ‑
systemet enligt artikel 6.2 och 6.3 i habitatdirektivet4 
att allvarligare försämring av dessa områden undviks. 
Inom andra områden bidrar miljökonsekvensbedöm ‑
ningar till att förebygga kontraproduktiva miljöeffek ‑ 
ter. För alla åtgärder som ska medfinansieras med 
EU‑medel kan kommissionen dessutom kräva ett intyg 
på god miljöpraxis eller hållbart skogsbruk från de 
behöriga nationella myndigheterna som ett förhands ‑
krav för medfinansiering från EU:s sida.
Under den nya programperioden står stödmottagar ‑
nas miljöresultat i förgrunden för genomförandet av 
de olika åtgärderna.
IX Första stycket f)
Kommissionen anser att när standardkostnader tilläm ‑
pas i programmen ska medlemsstaterna/regionerna 
se till att de relevanta beräkningarna är lämpliga och 
korrekta, att de görs på ett rättvist och rimligt sätt och 
är möjliga att kontrollera. Ett oberoende organ bör 
utses för att göra beräkningarna av samtliga standard ‑
kostnader eller för att bekräfta att beräkningarna är 
korrekta.
4  Rådets direktiv 92/43/EEG.VII
Kommissionen antar de nationella eller regionala 
landsbygdsutvecklingsprogrammen inom ramen för 
den delade förvaltningen. Det är dock medlemssta ‑
terna och deras förvaltningsmyndigheter som har 
ansvaret för att genomföra programmen och se till att 
stödet är kostnadseffektivt och ändamålsenligt.
När det gäller valet att utföra manuellt arbete i stället 
för maskinarbete beror sådana val ibland på terräng ‑
ens beskaffenhet (orografi, miljöaspekter osv.), och bör 
ses i ett bredare landsbygdsutvecklingssammanhang.
VIII
Kostnaderna för övervakning och utvärdering måste 
vägas noggrant mot de möjliga fördelarna. Det är 
särskilt svårt och därför dyrt att fastställa orsaksked ‑
jan när det gäller mätning av förebyggande åtgärder. 
Skogsinsatsers ändamålsenlighet kan dessutom mätas 
först efter flera år eller till och med årtionden.
Dessutom har förbättringar införts för perioden 2014–
2020. En ny indikator för stödområde för förebyggande 
åtgärder kommer exempelvis att samlas in inom den 
gemensamma övervaknings ‑ och utvärderingsramen. 
För att få användbara utvärderingsresultat planerar 
kommissionen dessutom en årlig genomföranderap ‑
port 2019. Inom ramen för denna rapport kommer en 
utvärdering av landsbygdsutvecklingsprogrammet att 
göras, vilken kommer att visa de första resultaten av 
programmets effektivitet.
IX Första stycket b)
Kommissionen anser att Natura 2000 ‑skogsområden 
utgör höga miljövärden och ger flera olika viktiga 
ekosystemtjänster. Dessutom är ett antal Natura 
2000 ‑bestämmelser tillämpliga på alla skogar i EU, 
både inom och utanför Natura 2000 ‑områden. I detta 
avseende är även skogar utanför Natura 2000 mycket 
relevanta.
Kommissionens svar 40
De åtgärder och utbetalande organ som ska granskas 
avgörs i en riskanalys. Åtgärdens ekonomiska bety ‑
delse är en tungt vägande faktor i kvantifieringen av 
riskexponeringen. Detta innebär att det är sannolikare 
att ett granskningsområde med höga utgifter hamnar 
högt upp på listan och därmed granskas. Åtgärd 226 
har granskats 2014 och kommer att granskas igen 
under 2015.
IX Andra stycket d)
Kommissionen genomför för närvarande denna 
rekommendation genom regelverket för lands ‑
bygdsutvecklingsprorammen samt kompletterande 
vägledning.
Den nya åtgärden täcker fler typer av risker och skador. 
För perioden 2014–2020 har en vägledning tagits fram 
för åtgärden, som innehåller detaljerade krav och 
klargöranden. Vägledningen fungerar således som ett 
hjälpmedel för medlemsstaterna så att de kan utforma 
åtgärden på lämpligt sätt.
Medlemsstaterna/regionerna uppmärksammades på 
att det finns andra åtgärder som särskilt inriktas på att 
öka skogars ekonomiska värde i den händelse de är 
osäkra på ändamålet med de berörda åtgärderna.
IX Andra stycket e)
Kommissionen samtycker till rekommendationen.
Vissa justeringar har redan gjorts. Indikatorn för stöd ‑
område för förebyggande åtgärder kommer t.ex. att 
samlas in inom den gemensamma övervaknings ‑ och 
utvärderingsramen för 2014–2020.
För att få värdefulla utvärderingsresultat tidigare 
kommer en årlig förbättrad genomföranderapport att 
införas 2019. Den förbättrade genomföranderapporten 
innehåller en granskning av programresultaten och 
när så är möjligt en konsekvensbedömning.IX Första stycket g)
En vägledning om kontroller och påföljder på lands ‑
bygdsutvecklingsområdet håller på att utarbetas och 
diskuteras med medlemsstaterna. Bilaga I till vägled ‑
ningen innehåller en checklista för medlemsstaterna 
som de ska använda för att bedöma om kostnaderna 
är rimliga.
IX Andra stycket a)
Kommissionen genomför för närvarande denna 
rekommendation.
Behovet av en lämplig beskrivning av de förebyg ‑
gande åtgärderna anges i avsnittet om behovsanalyser 
i strategin för landsbygdsutvecklingsprogrammet för 
2014–2020, och i vissa fall även i partnerskapsavtalen.
Kommissionen granskar de inlämnade landsbygds ‑
utvecklingsprogrammen och kontrollerar interven ‑
tionslogiken samt behoven av förebyggande åtgärder 
under programgodkännandeperioden, och kräver att 
de förebyggande åtgärderna ska grundas på skydds ‑
planen för det berörda området.
IX Andra stycket b)
Kommissionen samtycker till rekommendationen.
Kommissionen kommer tillsammans med de nationella 
myndigheterna undersöka möjligheten att fastställa 
en lämplig åtgärdsnivå inom området gemensamma 
grundläggande kriterier för en differentiering av skogs ‑ 
områden så att brandrisken kan klassas som låg, me ‑ 
delhög och hög.
IX Andra stycket c)
Kommissionen genomför för närvarande denna 
rekommendation.
Kommissionen genomför granskningar av överens ‑
stämmelsen i medlemsstaterna för att kontrollera att 
de betalda utgifterna är förenliga med reglerna. Om 
brister påvisas under granskningen tillämpas finan ‑
siella korrigeringar.
Kommissionens svar 41
Iakttagelser
21 Första punktsatsen
Kommissionen anser att det pågående arbetet i 
kommissionens expertgrupp för skogsbränder och 
ständiga kommittén för skogsbruk, som fungerar som 
en plattform för rådgivning för medlemsstaterna, ger 
kommissionen lämplig information om skogsbrän ‑
der och andra katastrofer, inklusive skadegörare och 
sjukdomar. De inlämnade landsbygdsutvecklingspro ‑
grammen innehåller ett kapitel med en beskrivning av 
skogarna och miljösituationen. Dessa upplysningar lig ‑
ger till grund för bedömningen av programförslagen.
Till följd av det nyligen offentliggjorda meddelan ‑
det om EU:s skogsstrategi inrättades en modul om 
störningar av skogar inom ramen för skogsinforma ‑
tionssystemet för Europa. Denna modul kommer 
att förbättra övervakningen av skogsrelaterade 
naturkatastrofer.
21 Andra punktsatsen
Landsbygdsutvecklingsprogrammen omfattar en 
behovsutvärdering (swot‑analys) som hjälper med ‑
lemsstaterna och regionerna att göra strategiska val 
när det gäller de prioriteringar, mål och åtgärder som 
ska tas med i programmet. Behovsutvärderingen bör 
även ligga till grund för övervakningen och utvärde ‑
ringen av programmen.
Gemensamt svar på punkterna 22–24
Det finns stora biogeografiska och klimatrelaterade 
skillnader i medlemsstaterna, från Nordpolen till 
Indiska oceanen (ön Réunion, Frankrike). Klassifice ‑
ringen av skogsbränder bör därför återspegla särdra ‑
gen hos varje region där det föreligger brandrisk.
I enlighet med förordning (EEG) nr 2158/92 ska denna 
klassificering föreslås av medlemsstaterna och godkän ‑
nas av kommissionen.Inledning
01
Eftersom skogen är mångsidig och fyller ekonomiska, 
sociala och miljömässiga syften genom att tillhanda ‑
hålla viktiga ekosystemtjänster anser kommissionen 
att det inte är möjligt att helt skilja mellan dessa 
olika funktioner. Skogsbruksåtgärder som främst har 
ekonomiska mål kan därför också bidra till att uppfylla 
sociala eller miljömässiga mål. Insatser som främst är 
skyddande kan även ge sociala, ekonomiska och andra 
miljöfördelar. Skogsbruksprocessernas särskilda karak ‑
tär bör således beaktas vid utformning, förvaltning 
och kontroll av skogsbruksåtgärder.
04
Minskningen av brunnen areal kan bero på att det 
system för förebyggande av skogsbränder som ingår 
i åtgärden har genomförts väl.
Statistiken kan visa att den brunna arealen ligger på en 
mer eller mindre stabil nivå nu, men det innebär inte 
att det inte finns ökad risk för skogsbränder och andra 
katastrofer.
05
Skogsbränder har en allvarlig socioekonomisk inver ‑
kan, som påverkar människor som är beroende av 
skogen för sin försörjning. De stör också virkesmark ‑ 
naderna och orsakar olyckor.
Kommissionens svar 42
27
Kommissionen anser att den har allsidig information 
om den historiska och den förutsedda utvecklingen när 
det gäller förekomsten av naturkatastrofer och andra 
katastrofer samt eventuell utveckling av skadegörare 
och sjukdomar inom ramen för skogsinformationssys ‑
temet för Europa och genom undersökningar (t.ex. om 
skogens anpassning till klimatförändringen5 och andra 
undersökningar om katastrofer6). Denna information 
är ännu inte harmoniserad i medlemsstaterna. Kom ‑
missionen hörsammar också medlemsstaternas krav 
på att de europeiska solidaritetsfonderna ska aktiveras 
efter större katastrofer och deras krav på ändringar av 
landsbygdsutvecklingsprogrammen. Medlemsstaterna 
informerar dessutom ständiga kommittén för skogs ‑
bruk regelbundet om allvarligare extrema händelser.
28
Kommissionen arbetar för närvarande med att inrätta 
skogsinformationssystemet för Europa. En prototyp av 
systemet kommer att finnas tillgänglig och läggas fram 
för ständiga kommittén för skogsbruk i december 2014.
29
Kommissionen anser att den har tillräcklig kunskap 
om de typer av naturkatastrofer som påverkar skogar 
och även om behoven av katastrofförebyggande för 
att kunna göra korrekta analyser av landsbygdsut ‑
vecklingsprogrammen. Kunskapen inhämtas genom 
direkta kontakter med medlemsstaterna och regio ‑
nerna, regelbundna möten med ledande personer 
inom EU:s skogsmyndigheter och det pågående arbe ‑
tet i ständiga kommittén för skogsbruk och skogsinfor ‑
mationssystemet för Europa.
30
Med tanke på att det inte finns någon gemensam 
definition av ”värdefullaste skogsområden” skulle kom ‑
missionen se positivt på inrättandet av en ”prioriterad 
åtgärdsram” för EU:s medfinansiering, liknande de 
ramar som redan finns i medlemsstaterna för finansie ‑
ringen av Natura 2000 via de olika EU‑fonderna. Med ‑
lemsstaternas prioriteringar inom denna ram skulle 
därefter avspeglas i urvalet.
5  Impacts of Climate Change on European Forests and Options for 
Adaptation  http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/
euro_forests/index_en.htm .
6  http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htm .Inom nuvarande Ejflu behöver medlemsstaterna inte 
lämna in förslag på vilka områden som ska omfattas av 
de olika brandriskklasserna. Det är medlemsstaterna 
som är behöriga att klassificera sådana områden. 
Samtliga nya medlemsstater deltar i expertgruppen 
om skogsbränder och samarbetar i verksamheterna 
inom ramen för det europeiska informationssystemet 
för skogsbränder (Effis). Information om skogsbränder 
finns följaktligen tillgänglig. Dessa bestämmelser är 
ett uttryck för kommissionens och medlemsstaternas 
gemensamma avsikt att se till att åtgärderna mot 
skogsbränder är så målinriktade och enhetliga som 
möjligt, samtidigt som hänsyn tas till de stora skill ‑
naderna mellan medlemsstaternas biogeografiska 
förhållanden.
Ett av målen för inrättandet av det europeiska infor ‑
mationssystemet för skogsbränder är att ha tillgång till 
harmoniserad information om skogsbränder i Europa. 
Denna information är central för det ömsesidiga 
samarbetet om förebyggande och bekämpning av 
skogsbränder.
25
Kommissionens avdelningar är medvetna om den  
allmänna skogsbrandsrisken i en melemsstat eller  
region när de granskar landsbygdsutvecklings ‑ 
programmen.
Kommissionen har föreslagit en metod för bedömning 
av skogsbrandsrisker inom ramen för verksamhe ‑
terna i Effis. Mer behöver dock göras i samarbete med 
medlemsstaterna för att ta fram en harmoniserad karta 
över skogsbrandsrisker i Europa.
26
Kommissionen har uppmanat de slovakiska myndig ‑
heterna att göra en grundlig översyn av metoden 
för klassificering av skogsområden med brandrisk 
i den skrivelse som skickades under förhandlingarna 
om landsbygdsutvecklingsprogrammet 2014–2020. 
Kommissionen kommer tillsammans med de slovakiska 
myndigheterna att noggrant utvärdera behoven för 
perioden 2014–2020, med beaktande av de långsik ‑
tiga uppgifterna om förekomsten av bränder och om 
finansieringen är proportionell till de förebyggande 
åtgärderna.
Kommissionens svar 43
35
Medlemsstaterna har fastställt prioriterade handlings ‑
ramar för finansieringen av sina Natura 2000 ‑nätverk 
sedan 2012. Under den nya finansieringsperioden 
kommer dessa prioriterade handlingsramar att vara ett 
mycket användbart verktyg för att prioritera åtgärder 
i Natura 2000 ‑områden. Kommissionen kommer att se 
till att de åtgärder som föreslås för Natura 2000 ‑områ ‑
den enligt respektive medlemsstats prioriterade hand ‑
lingsramar, men även åtgärder i andra miljömässigt 
värdefulla områden som nationalparker, prioriteras på 
lämpligt sätt.
Kommissionen anser att skogar är mångsidiga och 
deras miljövärden måste övervägas i rätt samman ‑
hang. De urvalskriterier som tagits fram inom ramen 
för programmen bör därför även omfatta andra aspek ‑
ter av hållbart skogsbruk.
Flera Natura 2000 ‑bestämmelser gäller dessutom 
alla skogar i EU, både inom och utanför Natura 
2000 ‑områden.
Ruta 1
De slovakiska myndigheterna har föreslagit att miljö ‑ 
kriterier ska ingå i urvalskriterierna för de under ‑
ordnade åtgärderna 8.3 och 8.4 (förebyggande och 
restaurering av skador på skogar) under landsbygdsut ‑
vecklingsprogrammet 2014–2020.
När det gäller de specifika insatserna i Frankrike 
bör urvalet göras enligt lokala förhållanden. I fråga 
om torr sandmark med mycket begränsat organiskt 
innehåll i det översta lagret kan användningen av 
bulldozers anses lämplig, och är en snabb lösning för 
att restaurera det skadade området. Beroende på de 
särskilda biogeografiska förhållandena i vissa områden 
bör effektiva och snabba insatser för att förebygga 
spridning av skadegörare och sjukdomar (vilka kan ha 
negativa effekter på oskadade och skyddade skogar) 
och för att minska risken för skogsbränder och undvika 
ökenspridning vara en hög prioritering.Gemensamt svar på punkterna 31–33
Ett av de kriterier som fastställts av förvaltningsmyn ‑
digheten för urvalet av verksamheter är att de ska 
överensstämma med den regionala skogsbruksplanen 
och med andra planeringsinstrument för skogar. Detta 
garanterar en viss kvalitet på de utvalda verksamhe ‑
terna. Insatser i områden med högre risk för skogs ‑
bränder prioriteras.
När det gäller de program för förebyggande av skogs ‑
bränder som fått stöd från EU‑fonder sedan 1992, har 
medlemsstaterna dessutom omfattande erfarenhet av 
prioriteringen av projekt.
På regional nivå/medlemsstatsnivå innehåller skogs ‑
skyddsplanerna information om hur skogsbränder 
och andra katastrofer ska hanteras. Information finns 
även tillgänglig på administrativ provinsnivå (Nuts 
3‑nivån) om plats, storlek och orsaker till skogs ‑
bränder. Under den nya programperioden krävde 
kommissionen att behoven av förebyggande och 
skydd skulle förstärkas genom skogsskyddsplanen 
i landsbygdsutvecklingsprogrammen.
34
Österrike införde ett urvalssystem för projekten som 
godkändes av övervakningskommittén den 19 juni 
2014. Systemet består av tre steg och bygger på de 
villkor för stödberättigande som anges i åtgärderna, 
kompletterande nationella rättsliga regler och, om 
relevant, på mer detaljerade kriterier. Detta nya system 
bör säkerställa hög kvalitet på de verksamheter som 
valts ut för programperioden 2014–2020.
Kommissionens svar 44
Gemensamt svar på punkterna 39–41
Budgeten för åtgärd 226 är tillgänglig för alla typer av 
skogar, både privata och offentliga. Trots att offentligt 
ägda skogsområden fick större finansiellt stöd under 
genomförandet av programmet har detta neutralise ‑
rats om man ser på antalet hektar som fått stöd. Enligt 
2013 års årliga framstegsrapport för Andalusien var 
78 % av skogsområdena privatägda.
Kommissionen anser att det är medlemsstaternas och 
förvaltningsmyndigheternas ansvar att välja ut de 
bästa projekten med hänsyn till de socioekonomiska 
och geografiska förhållandena, och motivera lämplig ‑
heten av beräkningen av de beräknade kostnaderna.
Stödet till arbetskraftsintensiva verksamheter kan  
kopplas till terrängens beskaffenhet (orografi, miljö ‑ 
aspekter osv.), och bör ses i ett bredare landsbygds ‑ 
utvecklingssammanhang.
42
Kommissionen anser att avbränning som en metod 
för röjning av områden är en mycket riskabel åtgärd. 
Avbränning omfattas av mycket restriktiva administra ‑
tiva villkor och är inte socialt accepterat.
44
Kommissionen anser att på grund av den ökade före ‑
komsten och styrkan hos värmeböljor och långvarig 
torka (”primära orsaker”), som under vissa omständig ‑
heter också kan förklaras som naturkatastrofer, inför ‑
des åtgärder mot ”sekundära skador” (skadegörare och 
sjukdomar) i vissa program för att förebygga spridning 
i större skala av skador som orsakar allvarliga miljö ‑
mässiga och socioekonomiska konsekvenser. De insat ‑
ser som fick stöd via landsbygdsutvecklingsåtgärder 
kan därför anses ha bidragit till målet för åtgärden och 
de respektive programmen på ett effektivt sätt.37
Skogsvägar som anlagts i brandförebyggande syfte 
kan även användas för andra ändamål. De fyller en 
viktig funktion i restaureringen och förebyggandet av 
negativa effekter av katastrofer. Att anlägga två typer 
av vägar, en typ för förebyggande av skogsbränder 
och en typ för andra ändamål, skulle dessutom vara en 
ineffektiv och dyr investering.
I Slovakien användes vägar som anlagts för att före ‑
bygga skogsbränder inom ramen för landsbygdsut ‑
vecklingsprogrammen på ett effektivt sätt för snabba 
restaureringsinsatser efter de senaste stormarna och 
vindarna. Det förbättrade tillträdet bidrog till att mini ‑
mera risken för ytterligare katastrofer (bränder eller 
utbrott av skadegörare) och tack vare att man hade 
tillträde till skogarna minimerades störningarna av 
jorden, vilket räddade markens organiska material och 
gynnade växtlivet och jordens djurliv.
Det finns inga effektiva mekanismer för att skydda 
skogar från katastrofer orsakade av vindar eller snöfall. 
Åtgärderna inriktas därför främst på förebyggande av 
skogsbränder. De förebyggande åtgärderna är aldrig 
kopplade till uppkomna abiotiska skador, utan inriktas 
på att förebygga sådana skador. Andelen offentligt 
stöd i förebyggande åtgärder mot skogsbränder 
kan därför inte kopplas direkt till skador orsakade av 
skogsbränder.
Se även svaret på punkt 50.
38
Riskbedömningen av skogar finansieras av EU och med 
nationella medel. Österrike anslår vissa belopp (kvoter) 
av EU‑medel till de olika regionerna. Återstoden finan ‑
sieras med nationella medel.
Kommissionens svar 45
Ruta 3
Situationen har åtgärdats. I Aquitaine används nu 
satellitbilder för att spåra skadade områden. Alla ska ‑
dade områden kontrolleras av en expert som bekräftar 
skadans omfattning innan ersättning begärs. Därefter 
behandlar den statliga myndigheten ansökningarna 
och utför kontroller på plats med hjälp av provtagning 
innan ersättningen betalas ut.
De slovakiska myndigheterna tillstod att de begått 
ett administrativt fel och informerade kommissionen 
om att de berörda interna förfarandena redan hade 
uppdaterats.
50
Skogsvägar kan tjäna flera syften. De kan underlätta 
tillträdet vid skogsbränder, ge tillträde för förebyg ‑
gande åtgärder mot bränder och kan även användas 
för att utvinna virke och andra skogsprodukter.
Kommissionen anser att skogsvägar som anlagts 
i brandförebyggande syfte även kan tjäna andra 
ändamål, under förutsättning att deras ursprungliga 
funktion inte hindras av alternativ användning.
Se även svaret på punkt 51.
51
Användningen av skogsvägar för ekonomiska ändamål 
förhindrar inte att de kan användas i brandförebyg ‑
gande syfte. Gallring och avlägsnande av biomassa är 
en viktig del av åtgärder för att förebygga skogs ‑ 
bränder. Skogsvägarna används även för virkes ‑ 
transporter som ett led i de nödvändiga förebyg ‑ 
gande verksamheterna. Sammantaget ökar den mång ‑
sidiga användningen av dessa vägar investeringens 
kostnadseffektivitet.45
Kommissionen insåg att Österrike under programpe ‑
riodens gång fick problem med genomförandet av 
åtgärderna 224 och 225. Trots ständig uppmuntran 
lyckades Österrike inte genomföra åtgärderna med 
lyckat resultat. Därför godkände Österrike projekt för 
att upprätthålla och förbättra skogsområdenas miljö ‑
funktioner även inom åtgärd 226.
46
På grundval av tillgänglig kunskap om skog anser 
kommissionen att klimatsamverkan, diversifiering 
av skog och införandet av olika trädarter kan bidra 
till att förbättra skogens motståndskraft mot många 
katastrofer samt skogsbränder. Sådana åtgärder kan 
dessutom bidra till att förbättra skogarnas klimatan ‑
passning. Sådana diversifieringsåtgärder bör vidtas 
innan en katastrof inträffar, baserat på sakkunnigutlå ‑
tanden, skogsskyddsplaner och långsiktiga skogs ‑ eller 
klimatanpassningsstrategier.
47
Till följd av att FN:s forskningspanel i klimatfrågor 
i sin rapport7 förutser ökad förekomst av extrema 
väderhändelser anser kommissionen att denna åtgärd 
är lämplig för att man ska kunna reagera snabbt på 
framtida katastrofer.
När det gäller bokskog kan inte bara insekter utan 
även ett antal svampsjukdomar skada virket, vilket 
orsakar stora värdeförluster och ökar risken för att 
skadegörare och sjukdomar sprids till oskadade skogar, 
vilket i sin tur kan leda till skador på tidigare sunda 
ekosystem.
Kommissionen kommer att undersöka det särskilda fall 
som revisionsrätten tar upp.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special‑reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf .
Kommissionens svar 46
57
Stödet till arbetskraftsintensiva verksamheter kan 
kopplas till terrängens beskaffenhet (orografi, miljö ‑
aspekter osv.), och bör ses i ett bredare landsbygdsut ‑
vecklingssammanhang. Manuellt arbete kan medföra 
miljövänligare metoder och ge stora socioekonomiska 
fördelar, vilket också är ett av landsbygdsutvecklings ‑
politikens mål.
Ruta 6
Kostnadsnivån kan variera på grund av ett antal eko ‑
geografiska och geologiska förhållanden samt andra 
faktorer. Det kan av olika orsaker även vara omöjligt att 
använda maskiner helt och hållet, eller så måste dyrare 
maskiner användas, t.ex. på grund av markens lutning, 
svårt tillträde, miljöbestämmelser osv.
58
Kommissionen har uppmanat de slovakiska myndig ‑
heterna att inbegripa kontroller av att kostnaderna är 
rimliga inom landsbygdsutvecklingsprogrammen för 
perioden 2014–2020.
60
Inom vissa områden finns det endast ett begränsat 
antal tjänsteleverantörer för vissa uppgifter.
61
Kommissionen anser att det är förvaltningsmyndighe ‑
terna som är de ansvariga organen för att säkerställa 
att stödet är effektivt på projektnivå.
Dödvikt i sig bör förebyggas genom att man ser till att 
investeringen görs först efter det att stödansökan läm ‑
nats in eller stödet beviljats. Annars kan bedömningen 
av dödvikt bli subjektiv och leda till ojämlik behand ‑
ling av de sökande.52
Användningen av skogsvägar för ekonomiska ändamål 
behöver inte förhindra att de kan användas i katastrof ‑
förebyggande syfte.
53
De lokala skogarna och de biogeografiska, geologiska 
och ekologiska förhållandena varierar mycket stort 
inom EU. På grund av detta anser kommissionen att 
inrättandet av gemensamma EU‑kriterier för minimi ‑ 
krav skulle kunna vara problematiskt. Sådana minimi ‑ 
krav bör fastställas på lämpligaste nivå.
Anläggandet av ett lämpligt skogsvägsnät bidrar 
dessutom inte bara till bättre brandskydd för skogarna, 
utan även till hållbar ekonomisk värdering av skogsre ‑
surserna i många regioner. Detta är ofta nödvändigt 
för att undvika fullständig förlust av skogsområdens 
socioekonomiska intresse. Detta kan nämligen leda 
till att skogarna överges helt, vilket i sin tur ökar 
brandrisken.
54
Kommissionen är av åsikten att skogsvägars täthet kan 
vara högre eller lägre beroende på de lokala biogeo ‑
grafiska och geologiska förhållandena. Dessutom kan 
skogsvägar användas för flera områden och av flera 
företag, och vissa avsnitt av skogsvägarna kan täcka 
områden där vägtätheten redan är tillräckligt hög. 
Inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammen 
2014–2020 uppmanade kommissionen de slovakiska 
myndigheterna att införa vägtäthet i området som ett 
av urvalskriterierna.
Ruta 5
Rörliga stödbelopp uteslöts inte under den föregå ‑
ende programperioden. De är dock inte tillåtna under 
den nya programperioden.
Ruta 5, Exempel 2
Se svaret på punkt 57.
Kommissionens svar 47
68
Av proportionalitetsskäl innehöll den gemensamma 
övervaknings ‑ och utvärderingsramen 2007–2013 en 
uppsättning gemensamma outputindikatorer som 
garanterar sammanställning och jämförelse inom 
landsbygdsutvecklingsprogrammen och är utformade 
för att vara relevanta för de flesta fall. Medlemssta ‑
terna kan i förekommande fall använda komplet ‑
terande indikatorer för att åskådliggöra speciella 
förhållanden.
Indikatorn stödområde för förebyggande åtgärder 
kommer att samlas in inom den gemensamma över ‑
vaknings ‑ och utvärderingsramen för 2014–2020. Detta 
bidrar till att fylla den lucka som identifierats i den 
gemensamma övervaknings ‑ och utvärderingsramen 
för 2007–2013.
69
Iakttagelserna visar att det på grund av komplexite ‑
ten hos och de inbördes förhållandena mellan olika 
åtgärder i många fall inte är meningsfullt att dela 
upp resultatindikatorerna på en alltför detaljerad 
nivå. Därför har kommissionen i den gemensamma 
övervaknings ‑ och utvärderingsramen för program ‑
perioden 2014–2020 valt att bedöma resultaten på 
fokusområdesnivå.
70
Denna indikator är ett av inslagen i utvärderingssyste ‑
met. Det nya utvärderingssystemet bör ses i generellt 
perspektiv.
71
Kommissionen har bekräftat att utvärderingen efter 
halva tiden har begränsat mervärde för landsbygds ‑
utvecklingsprogrammen. Kravet på halvtidsutvär ‑
deringar har därför avskaffats för programperioden 
2014–2020.
72
Se svaren på punkterna 69 och 71.62
När det gäller investeringsprojekt för perioden 2014–
2020 ska i enlighet med artikel 60.2 i förordning (EU) 
nr 1305/2013 endast utgifter som uppstått efter det att 
stödmottagaren lämnat in sin ansökan vara stödberät ‑
tigande. Medlemsstaterna kan till och med fastställa 
en senare tidpunkt, t.ex. beslutet om beviljande.
63
Kommissionen anser att stödmottagarens svar bör 
granskas närmare. De frågor som bör klargöras är 
under vilka förhållanden en sådan investering skulle 
ha gjorts, hur effektiv den skulle ha varit och om det 
ursprungliga målet kunde ha uppnåtts överhuvudta ‑
get utan stöd enligt åtgärden.
64
Med vissa begränsningar får ”stödberättigande hek ‑
tar”, för att stödrättigheter ska aktiveras, innehålla en 
del träd, snår eller buskar.
Begränsningen av överdriven utveckling av sådana 
träd, snår eller buskar kan bidra till att minska ris ‑
ken för skogsbränder i skiftet i de omgivande 
skogsområdena.
Gemensamt svar på punkterna 65–67
De naturliga processerna i skogar är komplexa och 
effekterna av vissa insatser kan mätas först efter flera 
år eller årtionden. Kommissionen anser därför att 
katastrofförebyggande åtgärder för skogar bör ses 
i ett bredare landsbygdsutvecklingssammanhang och 
i ett långsiktigt perspektiv. Medlemsstaternas skogs ‑
inventeringar, som kan upprepas efter 10–20 år, samt 
andra skogsövervakningsprogram kan ge information 
om förändringarna. Skogsbruksåtgärder utformas och 
genomförs på grundval av den kunskap och erfaren ‑
het som vunnits under den långa traditionen, som 
sträcker sig över 100–150 år, av förvaltningsmodeller 
som används av medlemsstaternas skogsbruksinstitut 
och universitet.
Kommissionens svar 48
Slutsatser och rekommendationer
76
Kommissionen anser generellt sett att de katastrof ‑ 
förebyggande åtgärderna för skogar på ett framgångs ‑
rikt sätt har bidragit till landsbygdsutvecklingspro ‑
grammens mål. Konkreta resultat har nåtts och färre 
skogsbränder uppstod. Dessutom har lärdomar dragits 
och den kunskapen används nu för perioden 2014–
2020, särskilt för att se över åtgärdens omfattning och 
förbättra vägledningen.
78
I enlighet med förordningen om landsbygdsutveck ‑
ling9 ska åtgärder mot skogsbrand omfatta skogsom ‑
råden där risken för skogsbränder enligt medlems ‑
staternas skogsskyddsplan anses vara medelhög till 
hög. Dessa skogsskyddsplaner och medlemsstaternas 
nationella eller regionala skogsprogram eller likvärdiga 
instrument utgjorde ett tillräckligt underlag för målin ‑
riktning och prioritering under urvalsskedet.
Kommissionen analyserade situationen för skogssek ‑
torn, inbegripet katastrofförebyggande åtgärder och 
övervakningsåtgärder för skogar, i sitt arbetsdokument 
från 2005, som åtföljde meddelandet om genomför ‑
andet av EU:s skogsstrategi. Enligt förordningen om 
landsbygdsutveckling ska skogsbruksåtgärder bidra till 
genomförandet av gemenskapens skogsstrategi. Den 
ovannämnda skogsstrategin täcker ekonomiska, miljö ‑
mässiga och sociala aspekter av ett hållbart skogsbruk.
9  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005.73
Även om den genomsnittliga brunna arealen i EU inte 
ökar koncentreras brandskadorna per år ofta till ett 
fåtal länder. Dessa länder varierar från år till år (t.ex. 
Portugal och Spanien 2003, Portugal 2005, Italien och 
Grekland 2007, Spanien 2012, osv.) Extrem brandfara 
på grund av lokalt varmt och torrt väder kombinerat 
med starka vindar kan uppstå i vissa regioner varje år. 
Vissa länder kan därför ställas inför extrem brandak ‑
tivitet ett givet år till följd av rådande meteorologiska 
förhållanden som orsakar brandfara i Medelhavsområ ‑
det eller på andra håll i Europa.
På medlemsstatsnivå beror observerade skillnader i 
tendenserna ofta på extrema förhållanden som orsa ‑
kar brandfara inom den undersökta tidsserien, vilket 
blir uppenbart vid en analys av årsuppgifterna mot 
meteorologiska indikatorer för brandfara.8
74
Kommissionen anser att den har betydande erfaren ‑
het av de förbyggande åtgärdernas art, bland annat 
kunskap om hur effektiva och ändamålsenliga de är 
per programområde. Ett antal katastrofförebyggande 
projekt och program för skogar har fått stöd från 
EU‑fonder och flera undersökningar och forsknings ‑
projekt har genomförts under de senaste 20 åren.
8  San‑Miguel‑Ayanz, J., Moreno, J.M., Camia, A. (2013) Analysis of 
large fires in European Mediterranean landscapes:  Lessons learned 
and perspectives . Forest Ecology and Management, 294, s. 11.
Kommissionens svar 49
Rekommendation 1, Kommissionen 
bör, Andra strecksatsen
Kommissionen samtycker till rekommendationen.
Kommissionen kommer tillsammans med de nationella 
myndigheterna att undersöka möjligheten att fast ‑
ställa en lämplig åtgärdsnivå inom området gemen ‑
samma grundläggande kriterier för differentiering av 
skogsområden så att brandrisken kan klassas som låg, 
medelhög och hög.
79
Som ett led i ett hållbart skogsbruk kan skogsvägar 
(eller andra investeringar) som främst anläggs i före ‑
byggande syfte mot bränder även användas för att 
förebygga andra risker samt för restaurering och åter ‑
ställningsarbete, rekreation eller ekonomiska ändamål. 
Anläggandet av ett lämpligt skogsvägsnät bidrar inte 
bara till bättre brandskydd för skogarna, utan även 
till hållbar ekonomisk värdering av skogsresurserna 
i många regioner. Dessa åtgärder måste ofta vidtas för 
att undvika fullständig förlust av skogsområdens soci ‑
oekonomiska intresse. Detta kan nämligen leda till att 
skogarna överges helt, vilket i sin tur ökar brandrisken.
När det gäller den nya programperioden har vägled ‑
ningsdokument utarbetats för att se till att medlems ‑
staterna/regionerna använder åtgärden på korrekt 
sätt. Om medlemsstaterna/regionerna vill göra sina 
vägsystem tätare måste de dessutom ange sina behov 
och orsakerna till detta mer detaljerat än tidigare.När det gäller den nya programperioden analyserade 
kommissionen situationen för skogssektorn i sitt 
arbetsdokument från 2013, som åtföljde kommis ‑ 
sionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, 
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén: En ny EU‑skogsstrategi: för skogarna 
och den skogsbaserade sektorn .10
Rekommendation 1, Medlemsstaterna 
bör, Andra strecksatsen
Kommissionen anser att Natura 2000 ‑skogsområden 
utgör höga miljövärden och ger flera olika viktiga 
ekosystemtjänster. Dessutom är ett antal Natura 
2000 ‑bestämmelser tillämpliga på alla skogar i EU, 
både inom och utanför Natura 2000 ‑områden. I detta 
avseende är även skogar utanför Natura 2000 mycket 
relevanta.
Rekommendation 1, Kommissionen 
bör, Första strecksatsen
Kommissionen genomför för närvarande denna 
rekommendation.
Behovet av en lämplig beskrivning av de förebyg ‑
gande åtgärderna anges i avsnittet om behovsanalyser 
i strategin för landsbygdsutvecklingsprogrammet för 
2014–2020, och i vissa fall även i partnerskapsavtalen.
Kommissionen granskar de inlämnade landsbygds ‑
utvecklingsprogrammen och kontrollerar interven ‑
tionslogiken samt behoven av förebyggande åtgärder 
under programgodkännandeperioden, och kräver att 
de förebyggande åtgärderna ska grundas på skydds ‑
planen för det berörda området.
10  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm .
Kommissionens svar 50
Kommissionen genomför granskningar av överens ‑
stämmelsen i medlemsstaterna för att kontrollera att 
de betalda utgifterna är förenliga med reglerna. Om 
brister påvisas under granskningen tillämpas finan ‑
siella korrigeringar.
De åtgärder och utbetalande organ som ska granskas 
avgörs av en riskanalys. Åtgärdens ekonomiska bety ‑
delse är en tungt vägande faktor i kvantifieringen av 
riskexponeringen. Detta innebär att det är sannolikare 
att ett granskningsområde med höga utgifter hamnar 
högt upp på listan och därmed granskas. Åtgärd 226 
har granskats 2014 och kommer att granskas igen 
under 2015.
Rekommendation 2, Kommissionen 
bör, Andra strecksatsen
Kommissionen genomför för närvarande denna re ‑ 
kommendation genom regelverket för landsbygds ‑
utvecklingsprogrammen samt kompletterande 
vägledning.
Den nya åtgärden täcker fler typer av risker och skador. 
För perioden 2014–2020 har en vägledning tagits fram 
för åtgärden, som innehåller detaljerade krav och 
klargöranden. Vägledningen fungerar således som ett 
hjälpmedel för medlemsstaterna så att de kan utforma 
åtgärden på lämpligt sätt.
Medlemsstaterna/regionerna uppmärksammades på 
att det finns andra åtgärder som särskilt inriktas på att 
öka skogars ekonomiska värde i den händelse de är 
osäkra på ändamålet med de berörda åtgärderna.
80
Kommissionen antar de nationella eller regionala 
landsbygdsutvecklingsprogrammen inom ramen för 
den delade förvaltningen. Det är dock medlemssta ‑
terna och deras förvaltningsmyndigheter som har 
ansvaret för att genomföra programmen och se till att 
stödet är kostnadseffektivt och ändamålsenligt.Rekommendation 2, Medlemsstaterna 
bör, Första strecksatsen
Kommissionen påpekar att den nya förordningen 
om landsbygdsutveckling innehåller en reviderad 
åtgärd för skydd och restaurering av skogar. Via den 
nya åtgärden är det möjligt att stödja förebyggande 
åtgärder och åtgärder för restaurering av skador på 
skogar till följd av skogsbränder, naturkatastrofer 
och andra katastrofer. Det är också möjligt att stödja 
förebyggande åtgärder mot skadegörare och sjuk ‑
domar, på villkor att katastrofrisken i fråga stöds av 
vetenskapliga belägg och bekräftas av offentliga 
vetenskapsorganisationer.
Rekommendation 2, Medlemsstaterna 
bör, Tredje strecksatsen
Kommissionen anser att det redan finns ett antal mil ‑
jögarantier för de åtgärder som fått stöd. För Natura 
2000 garanterar t.ex. skyddssystemet enligt artikel 
6.2 och 6.3 i habitatdirektivet att allvarligare försäm ‑
ring av dessa områden undviks. Inom andra områden 
bidrar miljökonsekvensbedömningar till att förebygga 
kontraproduktiva miljöeffekter. För alla åtgärder som 
ska medfinansieras med EU‑medel kan kommissionen 
dessutom kräva ett intyg på god miljöpraxis eller håll ‑
bart skogsbruk från de behöriga nationella myndighe ‑
terna som ett förhandskrav för medfinansiering från 
EU:s sida.
Under den nya programperioden står stödmottagar ‑
nas miljöresultat i förgrunden för genomförandet av 
de olika åtgärderna.
Rekommendation 2, Kommissionen 
bör, Första strecksatsen
Kommissionen genomför för närvarande denna 
rekommendation.
Kommissionens svar 51
Rekommendation 4, Kommissionen 
bör
Kommissionen samtycker till rekommendationen.
Vissa justeringar har redan gjorts. Indikatorn för stöd ‑
område för förebyggande åtgärder kommer t.ex. att 
samlas in inom den gemensamma övervaknings ‑ och 
utvärderingsramen för 2014–2020. Detta bidrar till att 
fylla den lucka som identifierats i den gemensamma 
övervaknings ‑ och utvärderingsramen för 2007–2013.
För att få värdefulla utvärderingsresultat tidigare 
kommer en årlig förbättrad genomföranderapport att 
införas 2019. Den förbättrade genomföranderapporten 
innehåller en granskning av programresultaten och 
när så är möjligt en konsekvensbedömning.När det gäller valet att utföra manuellt arbete i stället 
för maskinarbete beror sådana val ibland på terräng ‑
ens beskaffenhet (orografi, miljöaspekter osv.), och bör 
ses i ett bredare landsbygdsutvecklingssammanhang.
Rekommendation 3, Medlemsstaterna 
bör, Första strecksatsen
Kommissionen anser att när standardkostnader tilläm ‑
pas i programmen ska medlemsstaterna/regionerna 
se till att de relevanta beräkningarna är lämpliga och 
korrekta, att de görs på ett rättvist och rimligt sätt och 
är möjliga att kontrollera. Ett oberoende organ bör 
utses för att göra beräkningarna av samtliga standard ‑
kostnader eller för att bekräfta att beräkningarna är 
korrekta.
Rekommendation 3, Medlemsstaterna 
bör, Andra strecksatsen
En vägledning om kontroller och påföljder på lands ‑
bygdsutvecklingsområdet håller på att utarbetas och 
diskuteras med medlemsstaterna. Bilaga I till vägled ‑
ningen innehåller en checklista för medlemsstaterna 
som de ska använda för att bedöma om kostnaderna 
är rimliga.
81
Kostnaderna för övervakning och utvärdering måste 
vägas noggrant mot de möjliga fördelarna. Det är 
särskilt svårt att fastställa orsakskedjan när det gäller 
mätning av förebyggande åtgärder. Skogsinsatsers 
ändamålsenlighet kan dessutom först mätas efter flera 
år eller till och med årtionden.
Förbättringar har införts för perioden 2014–2020. En ny 
indikator för stödområde för förebyggande åtgärder 
kommer exempelvis att samlas in inom den gemen ‑
samma övervaknings ‑ och utvärderingsramen. För att 
få användbara utvärderingsresultat planerar kommis ‑
sionen dessutom en årlig genomföranderapport 2019. 
Inom ramen för denna rapport kommer en utvärdering 
av landsbygdsutvecklingsprogrammet att göras, vilken 
kommer att visa de första resultaten av programmets 
effektivitet.

HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ‑AB‑14‑023‑SV‑N ISSN 1977 ‑5830
Under programperioden 2007–2013 gav Europeiska 
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) stöd till 
restaurering av skogsbeståndet i  skogar som skadats av 
naturkatastrofer och bränder och till införande av 
förebyggande åtgärder. Revisionsrätten drar slutsatsen att 
stödet inte förvaltades tillräckligt väl och att kommissionen 
och medlemsstaterna inte kan visa att de avsedda resultaten 
har uppnåtts på ett kostnadseffektivt sätt.
De förebyggande åtgärderna var inte tillräckligt 
målinriktade. Revisionsrätten upptäckte insatser som inte 
var lämpade för att uppnå målen med åtgärden. Att de 
finansierade åtgärderna var kostnadseffektiva garanterades 
inte på ett tillfredsställande sätt. Slutligen kunde 
kommissionen och medlemsstaterna med de 
övervakningsverktyg som hade införts inte på ett 
tillfredsställande sätt bedöma hur effektiv och 
ändamålsenlig åtgärden är.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN