ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KOMMISSIONENS BESLUT - ÅTAGANDEN SOM SKALL GÖRAS TILLGÄNGLIGA PÅ NYTT ÅR 2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av

artikel 157 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, [1] rådets förordning nr 1605/2002 [2].

[1] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] Förordning av den 25 juni 2002. Dessa bestämmelser återges på följande sidor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

1. 3 269 595 euro från avsnitt III (kommissionen) i 2003 års budget skall göras tillgängliga igen år 2004, av de orsaker som redovisas i bilagan.

2. Detta beslut skall meddelas rådet och Europaparlamentet.

Bryssel den 10 februari 2004,

På kommissionens vägnar

Michaele Schreyer

Ledamot av kommissionen

BILAGA

Utdrag ur budgetförordningen av den 25 juni 2002

Artikel 157

Enligt villkoren i den lagstiftning som avses i artikel 155 skall kommissionen på eget initiativ dra tillbaka anslag för redan gjorda åtaganden.

De anslag som på så sätt dragits tillbaka får göras tillgängliga på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel som den själv bär ansvaret för eller till följd av force majeure med betydande konsekvenser för genomförandet av de strukturfondsfinansierade åtgärderna.

Kommissionen skall därför senast den 15 februari under det löpande budgetåret granska de fall där anslag dragits tillbaka under det föregående budgetåret för att avgöra om motsvarande anslag vid behov skall göras disponibla på nytt.

ÅTAGANDEN SOM SKALL GÖRAS TILLGÄNGLIGA IGEN

>Plats för tabell>

ÅTAGANDEN SOM SKALL GÖRAS TILLGÄNGLIGA IGEN

Motiveringar

1. B2-100 Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

Återtaganden 2003: 7.158.229,77 euro

Belopp som gjorts tillgängligt igen: 3.269.595,00 euro

Force majeure i samband med mul- och klövsjuka, rörande de irländska programmen 2000IE161PO005 (4 247 116 euro i återtaganden i 2003) och 2000IE161PO006 (812 395 euro i återtaganden 2003). Kommissionen godtar att force majeure har gällt de åtgärder som fått vidtas på fältet inom prioriteringen för jordbruk och landsbygdsutveckling inom de aktuella programmen. Detta avser 5 av de 25 månader som gått sedan programmet antogs fram till slutdatum n+2 för betalningsansökningar för delbetalningen år 2000. Alltså skall 5/25 av delbetalningen 2000 som anslagits till den berörda prioriteringen (eller det belopp som dragits tillbaka, beroende på vilket som är lägst) göras tillgängligt igen.
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om utnämning av ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortmyndighet och ordförandens ersättare

Enligt artikel 47.1 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt [1], senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2506/95 av den 25 oktober 1995 [2], skall ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortmyndighet och deras respektive ersättare utnämnas av rådet på grundval av en förteckning över kandidater till varje ordförandetjänst och ersättartjänst som kommissionen skall lägga fram efter yttrande från förvaltningsrådet. Mandatperioden skall vara fem år och mandatet skall kunna förnyas.

[1] EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

[2] EGT L 258, 28.10.1995, s. 3.

Mandatperioden för nuvarande ordföranden och hennes ersättare löpte ut den 15 september 2002.

Genom detta meddelande till rådet lägger kommissionen i enlighet med artikel 47 i ovan nämnda förordning fram sitt förslag till förteckning över kandidater till de två lediga tjänsterna.

Kommissionen har fått 15 ansökningar efter den inbjudan att lämna in intresseanmälan för posten som ordförande för överklagandenämnden eller som ordförandens ersättare, som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [3]. En ansökan var ogiltig.

[3] EGT C 141 A/1, 14.6.2002, s. 1.

Efter sitt möte den 5 september 2002 lämnade förvaltningsrådet vid Gemenskapens växtsortmyndighet sitt yttrande om de utkast till förteckningar över kandidater till ordförandetjänsten respektive ersättartjänsten som kommissionen lagt fram. Förteckningarna i bilagorna 1 och 2 till detta meddelande till rådet omfattar tre kandidater till ordförandetjänsten och två kandidater som ersättare, i alfabetisk ordning.

BILAGA 1

Förteckning i alfabetisk ordning över kandidaterna för utnämning/återutnämning som ordförande för överklagandenämnden vid gemenskapens växtsortmyndighet.

GOEBEL, Frank Peter

MILLETT, Timothy Patrick

WINKLER, Gabriele

BILAGA II

Förteckning i alfabetisk ordning över kandidater för utnämning som ersättare till ordföranden för överklagandenämnden vid gemenskapens växtsortmyndighet.

KÖLLER, Michael

MILLETT, Timothy Patrick
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget, om gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagendet av en Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet av åtgärder för att stödja Turkiets ekonomiska och sociala utveckling

1- BAKGRUNDEN

Överlämnande av förslaget till Europaparlamentet och rådet (dok. KOM(1998)0600-2 slutlig - 1998/0300 (COD)): 22.10.1998

Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande: --

Europaparlamentets yttrande vid den första behandlingen: 2.12.1999

Överlämnande av det ändrade förslaget KOM(2000)169: 5.4.2000

Antagande av den gemensamma ståndpunkten: 14.6.2000

2- SYFTET MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Syftet är finansiellt stöd till den europeiska strategin för Turkiet, dvs. att förstärka den finansiella delen av strategin inför anslutningen för Turkiet.

3- SYNPUNKTER PÅ RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt enhälligt och anslöt sig därvid till det ändrade förslag som kommissionen antog efter den första behandlingen i Europaparlamentet. Rådet har övertagit kommissionens förslag i dess helhet med förbehåll för vissa mindre redaktionella ändringar (som gjorts av de juridiska granskarna).

Det kan erinras om att Europaparlamentet vid den första behandlingen föreslog 40 ändringar. I sitt ändrade förslag har kommissionen helt godkänt 21 av dessa förslag, delvis godkänt tio förslag och avslagit nio förslag.

För att rådet skulle kunna anta sin gemensamma ståndpunkt med enhällighet lade kommissionen till en förklaring om att kommissionen, i enlighet med vad som sagts i motiveringen till det ändrade förslaget till förordning, bekräftar att den inte har för avsikt att sätta igång några projekt på kärnkraftsområdet i Turkiet. Ingen av delegationerna invände mot denna förklaring.

4- SLUTSATSER

Kommissionen ansluter sig till rådets gemensamma ståndpunkt.
Från januari till maj har nätplattformarna gripit in mot icke-autentiskt beteende för att begränsa mängden spam och desinformation i hela världen. Google sade sig ha avlägsnat över 3,39 miljoner Youtube-kanalser och 8 600 andra kanaler i hela världen för brott mot dess policy om spam och falsk identitet. Facebook avaktiverade 2,19 miljarder falska konton under det första kvartalet 2019 och grep särskilt in mot 1 574 icke-EU-baserade och 168 EU-baserade sidor, grupper och konton som ägnade sig åt icke-autentiskt agerande riktat mot EU:s medlemsstater. Twitter grep in mot nära 77 miljoner spammande eller fejkade konton i hela världen.
i) Hantera regionala migrationsflöden och därmed sammanhängande gränsöverskridande utmaningar

·Stödja antagandet och inarbetningen av lagstiftningsramar som främjar laglig migration och rörlighet inom Afrika.

·Ta itu med tvångsförflyttning och främja internationellt skydd på grundval av principen om delat ansvar, genom att hjälpa till att bevara och förbättra humankapitalet hos dem som tvingats fly från sina hem, säkerställa deras skydd och i slutändan ge dem och deras värdar utvecklingsfördelar.

·Öka samarbetet om gränsförvaltningen, även med hjälp av integrerad gränsförvaltning.

·Tillsammans verka för slutförandet av Global Compact-initiativet till år 2018 och samarbeta nära tillsammans med relevanta internationella organisationer.

ii) Dra maximal nytta av den reguljära migrationen och rörligheten och dess potential att främja utvecklingen

·Ytterligare stödja arbetet vid det afrikanska institutet för penningförsändelser.

·Bättre kunskaper, insatser och kapacitet hos den afrikanska diasporan som en aktör för utveckling.

·Ytterligare stödja ursprungsländernas investeringar i diasporan och företagandet.

·Ytterligare öka studerandes och forskares rörlighet.

iii) Förbättra samarbetet om irreguljär migration

·Stödja genomförandet av ett omfattande rättsligt ramverk för alla aspekter på människohandel och människosmuggling i enlighet med FN:s konvention mot organiserad brottslighet och dess protokoll, även genom att intensifiera samarbetet i kampen mot nätverk som ägnar sig åt människohandel och människosmuggling.

·Inrätta lämpliga system för att hantera inresande, utresande och transiterande migrationsflöden, även genom att underlätta inrättandet av tillförlitliga folkbokförings- eller id-system samt förfaranden som tillgodoser respekten för migranternas rättigheter och principen om non-refoulement.

·Förebygga och motverka irreguljära migrationsvägar och stärka samarbetet för att underlätta irreguljära migranters återvändande och hållbara återintegration, samtidigt som möjligheter till reguljär migration och rörlighet erbjuds.

Huvudinitiativ

·Stödja afrikanska initiativ för reguljär migration och rörlighet i Afrika, däribland stöd till utvecklingen av protokollet om fri rörlighet för personer i Afrika (Protocol on Free Movement of persons in Africa) och protokollet om särskilda medborgerliga rättigheter och undanröjandet av statslöshet i Afrika (Protocol Relating to the Specific Right to Nationality and the Eradication of Statelessness in Africa). Stöd till system för socialt skydd, däribland de sociala rättigheternas flyttbarhet. System för flyttbarhet och erkännande av kunskaper och färdigheter.

·Öka samarbetet mellan Afrika och EU i kampen mot nät som ägnar sig åt människosmuggling och människohandel, även genom att stödja afrikanska länders anslutning till FN:s konvention mot organiserad brottslighet och dess protokoll.
Översyn på nationell nivå och/eller EU-nivå, beroende på vad som är lämpligt, av de bestämmelser som kan påverka livsmedelskedjans funktion på ett negativt sätt

Rapport från arbetsgruppen för jordbruksmarknader: Improving market outcomes enhancing the position of farmers in the supply chain (2016) II Förtydligande av konkurrensbestämmelserna i förordningen om en samlad marknadsordning III , 2018, 2021. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/633 av den 17 april 2019 om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan Förenkling av bestämmelserna om livsmedelssäkerhet, inbegripet kontroll av ändamålsenligheten i den allmänna livsmedelslagstiftningen.
·Kommissionen kommer att ge de behöriga tillsynsmyndigheterna i uppdrag och be ECB att genomföra regelbundna stresstester eller scenarioanalyser för klimatförändringar med hjälp av bottom-up- respektive top-down-metoder. ·Kommissionen kommer dessutom att som engångsuppgift ge de europeiska tillsynsmyndigheterna i uppdrag, och be ECB, att genomföra ett gemensamt bottom-up- och top-down-stresstest på EU-nivå för klimatförändringar i hela den finansiella sektorn för att bedöma den finansiella sektorns resiliens i enlighet med 55 %-paketet. Året, tillämpningsområdet och de sektorspecifika aspekterna för denna uppgift kommer att fastställas av de europeiska tillsynsmyndigheterna och ECB. ·Kommissionen kommer att ge de europeiska tillsynsmyndigheterna i uppdrag att utarbeta metoder, parametrar och scenarier för bottom-up-stresstester för klimatet som ska användas av tillsynsmyndigheter och enheter som omfattas av tillsyn inom sina specifika sektorer. Kommissionen kommer även att be ECB, med stöd från ESRB, att ytterligare utveckla metoderna, parametrarna och scenarierna för top-down-stressternerna för klimatet samtidigt som det pågående arbete som nätverket av centralbanker och tillsynsmyndigheter för ett grönt finanssystem genomför används. I detta ingår bred delning av denna praxis för att säkerställa snabbt gränsöverskridande lärande bland tillsynsmyndigheter och finansinstitut. ·Kommissionen kommer att analysera hur de risker som identifierats genom stresstest eller scenarioanalyser kan införas i tillsyn och reglering på mikro- och makronivå.
Tidigare insatser för minskade bördor i EU Kommissionen inledde arbetet med att minska regelbördan redan 2002. Strategin för minskade bördor har utvecklats under årens lopp, och erfarenheterna har särskilt inhämtats från åtgärdsprogrammet för att minska den administrativa bördan 2007–2012. Det konstaterades då att en rent kostnadsminskande strategi hade stora nackdelar och därför lanserade kommissionen 2012 Refit-programmet, som är inriktat på att balansera kostnader med (kvantifierade eller andra) fördelar när lagstiftningen ses över. Detta säkerställer att de ursprungliga skälen till lagstiftningen, dvs. fördelarna med den, tas med i beräkningen. Principen ”en in och en ut” kommer att komplettera Refit-programmet genom att särskild uppmärksamhet ägnas de sammanlagda kostnaderna för privatpersoner och företag inom ett visst politikområde och genom att nya initiativ omfattas. 2002 – Programmet för bättre lagstiftning var ett första steg för att förenkla och förbättra EU:s lagstiftning. Det innebar obligatoriska konsekvensbedömningar och samråd med berörda parter för alla nya initiativ som föreslås av kommissionen. 2005 – Ett löpande förenklingsprogram inleddes, som omfattade 164 åtgärder under 2005–2009 och ingick i kommissionens årliga arbetsprogram. 2007 – Kommissionen inledde ett åtgärdsprogram för att minska den administrativa bördan, och en högnivågrupp tillsattes för att ge råd om genomförandet. 2012 – När åtgärdsprogrammet avslutades hade kommissionen nått sitt mål att minska EU-lagstiftningens administrativa börda för företagen med 25 % (uppskattade årliga besparingar på 30,8 miljarder euro). Topp 10-samrådet om de mest betungande EU-lagarna för små och medelstora företag genomfördes. 2012 – Refit-programmet inleddes. 2015 – Kommissionen offentliggjorde en studie (ABRplus) för att undersöka hur tolv av åtgärderna från handlingsprogrammet hade tillämpats och i vilken utsträckning de utlovade fördelarna hade uppnåtts. 2015 – Kommissionen inrättade en högnivågrupp för att få råd om hur lagstiftningen kan förenklas (Refit-plattformen). 2017 – Kommissionen stärkte Refit-programmet genom att låta förenkling och minskade bördor ingå vid varje utvärdering och översyn av befintlig lagstiftning. 2018 – Kommissionen offentliggjorde den första årliga undersökningen av bördorna. 2020 – Kommissionen inrättade Fit for Future-plattformen för att stödja arbetet med förenkling och minskade bördor. 2021 – Kommissionen kompletterade Refit-programmet med principen ”en in och en ut” för att bevaka de återkommande bördorna.
Slutanvändare med funktionsnedsättning åtnjuter inte likvärdig tillgång, särskilt vid roaming. Eftersom dessa slutanvändare inte kan ringa 112 måste de förlita sig på nationellt fragmenterade lösningar, som ofta inte är likvärdiga med tvåvägstalkommunikation. Denna situation står i kontrast till andra slutanvändares tillgång till det harmoniserade gemensamma europeiska nödnumret 112. Slutanvändare som använder roaming har inte alltid tillgång till de alarmeringstjänster som garanteras i den besökta medlemsstaten och informeras inte om de tillgängliga formerna för tillgång.

Endast nio medlemsstater (BE, BG, ES, FR, IT, LV, MT, NL, PT) rapporterade om införandet av en lösning för tillgång som säkerställer grundläggande funktioner i interaktiv kommunikation och användarlokalisering, som skulle vara tillgänglig för slutanvändare som använder roaming. Alla dessa besökta medlemsstater uppger att de inte kan garantera att slutanvändaren inte debiteras av hemoperatören för användningen av alternativa former för tillgång. Detta kan förklaras av jurisdiktionsgränser och bristande övervakningskapacitet.

Enligt artikel 109.5 i den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation ska tillgång till alarmeringstjänster säkerställas, om möjligt utan förhandsregistrering. När det gäller nationella nödappar för slutanvändare med funktionsnedsättning skulle detta innebära att den nationella appen skulle kunna användas i den besökta medlemsstaten för att nå alarmeringstjänster.

Befintliga system för alarmeringscentraler kan ännu inte hantera och behandla nödkommunikation som verkligen är tillgänglig för slutanvändare med funktionsnedsättning. Införandet av den senaste tekniken för realtidstext och totalkonversation innebär att systemet för alarmeringscentraler måste uppgraderas till ett helt IP-baserat nät av sammankopplade alarmeringscentraler som på ett tillfredsställande sätt dirigerar och behandlar IP-baserad nödkommunikation.
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 18.6.2020

COM(2020) 442 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 442 final of 27.05.2020.

Concerns the Swedish language version.

In point 4, the last two tables have been replaced.

The text shall read as follows:

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen
Tendenser ·Invånarna i EU har i genomsnitt högre levnadsstandard än för tjugo år sedan. Under 2002–2017 ökade BNP per capita med i genomsnitt 1,1 % per år. Nyligen har EU:s ekonomi expanderat i den raskaste takten sedan krisen slog till 2008, i det att BNP-tillväxten ökade till 2,2 % under 2017. ·De totala investeringarna som andel av BNP i EU var 20,8 % 2017, efter en kraftig nedgång under den ekonomiska krisen. De har ökat med i genomsnitt 1,0 % per år sedan 2013. Investeringsplanen för Europa förväntas skapa 1,4 miljoner jobb och stärka EU:s BNP med 1,3 % fram till 2020. ·Arbetsproduktiviteten har ökat något, men dess tillväxt är fortfarande lägre än före krisen. ·Deltagandet på arbetsmarknaden fortsätter att öka konstant, och var 73,4 % under 2017. Ökningen beror främst på äldre arbetstagare och kvinnor. Den totala sysselsättningen har slagit rekord med 239 miljoner arbetstagare, heltidsjobben ökar med 2,3 miljoner och antalet deltidsanställda ligger stabilt. Sysselsättningen enbart inom sektorn för miljöanpassade varor och tjänster har ökat med 47,3 % från 2000 till 2015. Långtidsarbetslösheten fortsätter att minska, men utgör fortfarande knappt hälften av den totala arbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten, som kulminerade med 23,8 % under 2013, minskade till 16,8 % under 2017. De anställda i EU som ofrivilligt tidsbegränsade kontrakt uppgick 2017 till 7,7 % av arbetskraften, vilket motsvarar 57,7 % av alla tillfälligt anställda, och denna andel har ökat något det senaste årtiondet. Andelen ofrivilligt visstidsanställda i EU, främst kvinnor, räknat som andel av de totala deltidsanställningarna, ökade från 25,6 % 2008 till en topp på 29,6 % 2014, varefter den sjönk till 26,4 % 2017. ·När det gäller fattigdom bland förvärvsarbetande riskerade 9,6 % av de sysselsatta 2017 att drabbas av fattigdom. Andelen har stabiliserats de senaste fyra åren, men på en högre nivå än 2008 (8,5 %).
Med en snabb överenskommelse om nästa långtidsbudget skulle EU kunna se framtiden an med tillförsikt. Det skulle visa EU:s styrka och enighet vid en viktig tidpunkt för unionen. Det skulle också demonstrera EU:s förmåga att skydda, försvara och sätta medborgarna i centrum. Det skulle ge ekonomin en skjuts och man skulle undvika skadliga förseningar av viktiga investeringar, såsom hände 2014. En snabb överenskommelse skulle till exempel ·snabba på digitaliseringen i EU med investeringar i högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet och digitala färdigheter så att vi kan konkurrera på den globala teknikmarknaden ·skapa tusentals forskarjobb redan under 2021 och många fler jobb i övriga ekonomin ·se till att över 100 000 projekt som finansieras inom sammanhållningspolitiken (t.ex. företagsstöd, energieffektivitet, hälso- och sjukvård, utbildning och social inkludering) kan starta i tid ·se till att 1 000 000 unga kan få delta i ett Erasmusutbyte och ge 40 000 unga möjlighet att utföra solidaritetsinsatser i Europa under 2021 ·stödja uppstartsbolag och små och medelstora företag så att de kan genomföra sina investeringar ·säkra finansieringen till flera storskaliga infrastrukturprojekt, t.ex. europeiska rymdprogram, projektet Rail Baltica och Brennerbastunneln ·betydligt öka investeringarna och kapaciteten på försvarsområdet för att stärka EU:s strategiska autonomi att skydda och försvara sina invånare ·stödja utvecklingen av ett helt integrerat gränsförvaltningssystem i EU som skyddar oss mot människohandel, smuggling och bedrägerier.
Exempel 8 – Rättsmedel som grundar sig på unionsrätten trots nationell konstitutionell rätt Mål C-213/89 – Factortame och de förenade målen C-46/93 och C-48/93, Brasserie du Pêcheur och Factortame Ett antal företag som ägde eller drev fiskefartyg fråntogs sina fiskerättigheter efter det att de brittiska myndigheterna antagit nya och diskriminerande regler. Företagen ansökte om domstolsprövning och beviljande av interimistiska åtgärder. House of Lords medgav att sökandena skulle lida irreparabel skada ifall de begärda interimistiska åtgärderna inte beviljades och sökandena hade också framgång med sin huvudtalan. Enligt nationell rätt hade de engelska domstolarna emellertid ingen befogenhet att besluta om interimistiska åtgärder i ett sådant fall. Närmare bestämt var det uteslutet att bevilja en sådan åtgärd med hänsyn till den gamla common-law-regeln om att ett interimistiskt föreläggande inte får beviljas mot kronan, dvs. regeringen, jämförd med presumtionen om att en lag (Act of Parliament) är förenlig med unionslagstiftningen fram till dess att ett beslut om dess förenlighet med unionsrätten har meddelats. House of Lords hänsköt frågan till EU-domstolen. Denna svarade att en nationell domstol som, i ett mål som rör unionsrätt, anser att det enda som hindrar den från att bevilja en interimistisk åtgärd är en nationell rättsregel, ska avstå från att tillämpa den regeln. I ytterligare ett fall hade en annan brittisk domstol vänt sig till EU-domstolen rörande samma investerare. EU-domstolen konstaterade att principen om att medlemsstaterna är skyldiga att ersätta skada som har vållats enskilda genom sådana överträdelser av unionsrätten som kan tillskrivas medlemsstaterna är tillämplig när den nationella lagstiftaren har ansvar för överträdelsen i fråga. Dessutom kan ersättning för förlust eller skada inte kan göras beroende av att det föreligger (medveten eller omedveten) oaktsamhet hos det statliga organ som bär ansvaret för överträdelsen, som går utöver vad som utgör en tillräckligt allvarlig överträdelse av unionsrätten.
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den31.5.2018

COM(2018) 402 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects the COM (2018) 402 final of 23.5.2018

Concerns all languages versions

Level of sensibility removed from the cover page

The text should read as follows:



Rekommendation till

RÅDETS REKOMMENDATION

om Bulgariens nationella reformprogram 2018



med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram 2018
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 7.11.2017

COM(2017) 646 final

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Två år efter Paris – framsteg mot att uppfylla EU:s klimatåtaganden



(som krävs enligt artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG)

(required under Article 21 of Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on a mechanism for monitoring and reporting greenhouse gas emissions and for reporting other information at national and Union level relevant to climate change and repealing Decision No 280/2004/EC)



{SWD(2017) 357 final}