Särskild rapport 2014 års rapport om 
uppföljningen av 
Europeiska revisionsrättens 
särskilda rapporterSV 2016  nr 02
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-3972-3 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/615399 QJ-AB-15-026-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-3966-2 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/560974 QJ-AB-15-026-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3995-2 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/230273 QJ-AB-15-026-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
2014 års rapport om 
uppföljningen av 
Europeiska revisionsrättens 
särskilda rapporter
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 02
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av CEAD-avdelningen (samordning, utvärdering, revisionsförklaring och utveck -
ling) – under ledning av revisionsrättens ledamot Igors Ludboržs.
Revisionen leddes av John Sweeney (förstechef) och Csaba Hatvani (uppgiftsansvarig), som fick stöd av och bidrag från 
Neil Usher (direktör), Philippe Froidure (direktör), Paul Stafford (förstechef), Emmanuel Rauch (förstechef) samt Jukka 
Nurmio, Elisabeth Türk-Saggel, Eddy Struyvelt, Katja Mattfolk, Hubert Deville, Stéphane Clot, Ivo Koppelmaa, Ramona 
Bortnowschi, Carlos Sanchez Rivero, Jesús Nieto Muñoz, Maciej Szymura, Niels Sorensen, Alison Ballantine-Smith, Danielle 
Pottier, Gediminas Macys och Shane Enright.
Ansvarig föredragande ledamot för denna uppgift var revisionsrättens ledamot Kevin Cardiff.
Från vänster till höger: K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, C. Hatvani och J. Nurmio.
03
 Innehåll
Punkt
 Akronymer och förkortningar
I–VI  Sammanfattning
1–4 Inledning
5–8 Inriktning och omfattning samt metod
9–12  Kommissionens genomförande av 44 rekommendationer
9 –11  Inledning
12 Den ekonomiska förvaltningen har blivit bättre efter det att rekommendationer har genomförts, 
men en del utmaningar vad gäller framtida utveckling kvarstår
13–23  Revision av kommissionens system och förfaranden för uppföljning
13–15  Inledning
16–18  Kommissionens rutiner för internkontroll
19 Kommissionen har på några punkter förbättrat sitt system och sina förfaranden för uppföljning 
men brister kvarstår
20 Förvaltningsinformationens lämplighet och tillförlitlighet
21–23  Övervakning av delvis genomförda rekommendationer
24–25  Bästa praxis från andra system och förfaranden
26–29  Slutsats och rekommendation
04 Innehåll  
 
 Bilaga I  — Översikt över de rekommendationer som revisionsrätten har gått igenom
 Bilaga II  —  Jordbruk: förvaltningsinstrument för marknaden för mjölk och mjölkprodukter
 Bilaga III  — Jordbruk: reform av sockermarknaden
 Bilaga IV  —  Jordbruk: särskilda åtgärder till förmån för regionerna i de yttersta randområdena 
och de mindre Egeiska öarna
 Bilaga V  — Sammanhållning: socialfondens utgifter för äldre arbetstagare
 Bilaga VI  — Externa åtgärder: bidrag som kanaliseras genom FN-organisationer
 Bilaga VII  — Externa åtgärder: en tryggad livsmedelsförsörjning
 Bilaga VIII — Externa åtgärder: Cris
 Bilaga IX — Inre politik: statligt stöd
 Bilaga X  — Allmänna kriterier för ett ändamålsenligt uppföljningssystem
 Kommissionens svar
05
 Akronymer 
och förkortningar
ABAC : kommissionens system för periodiserad redovisning
Cris : gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser
EUF : Europeiska utvecklingsfonden
IAS: kommissionens tjänst för internrevision
Posei : särskilt program för vissa regioner beroende på deras avsides läge och ökaraktär. EU:s regioner i de yttersta 
randområdena har tillgång till Posei-arrangemangen inom jordbrukssektorn
RAD : rekommendation, åtgärd, ansvarsfrihet – ett it-verktyg för övervakning
SR: särskild rapport
EUF-fördraget : fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
06
 Sammanfattning
I
I denna rapport presenterar vi resultaten av vår fjärde genomgång av kommissionens uppföljning av våra rekom -
mendationer i tidigare särskilda rapporter. Efter de konsoliderade rapporterna 2011 (särskild rapport nr 19/2012) 
och 2012 (särskild rapport nr 19/2013) sammanfattades resultaten av uppföljningen 2013 i punkterna 10.53–10.55 
i årsrapporten.
II
Vi bedömde om kommissionen har vidtagit de åtgärder som krävs för att på ett lämpligt sätt förvalta och följa upp 
våra rekommendationer genom följande två delfrågor: Har kommissionen på ett lämpligt sätt behandlat revisions -
rekommendationerna i de utvalda särskilda rapporterna, och har kommissionen ett gediget system för uppföljning?
III
Vi undersökte kommissionens uppföljning av ett urval av 44 rekommendationer från åtta av våra särskilda rapporter 
från perioden 2009–2012. Vi bedömde den aktuella situationen när det gällde dessa rekommendationer och kom -
missionens förvaltningsinformation om dem.
IV
Vår genomgång visade att kommissionen har genomfört 60 % av våra rekommendationer fullt ut, att 29 % har 
genomförts i de flesta avseenden, att 8 % har genomförts i vissa avseenden och att 3 % inte har genomförts.
V
Kommissionen har på några punkter förbättrat sitt system och sina förfaranden för uppföljning, i synnerhet avse -
ende utformning, information, regelefterlevnad och användarvänligheten hos it-applikationen för uppföljning. 
Men i nuläget garanterar inte systemet en fullt tillräcklig verifieringskedja om vidtagna åtgärder och det tillhanda -
håller inte heller en intern bedömning av om åtgärderna är tillräckliga eller en övervakning av delvis genomförda 
rekommendationer.
VI
Mot bakgrund av de brister som identifierats i kommissionens nuvarande system för uppföljning och att kommis -
sionen tidigare har medgett att det finns ett behov av förbättringar, bör kommissionen göra de förbättringar som 
krävs (särskild rapport nr 19/2013) så att dess rutiner följer de relevanta normerna för internkontroll.
07
 Inledning
01 
Enligt internationella revisionsstandarder är uppföljningen av granskningsrap -
porter det sista steget i effektivitetsrevisionscykeln som består av planering, ge -
nomförande och uppföljning. Uppföljning av rapporter om effektivitetsrevisioner 
är en nödvändig del av ansvarsutkrävandet och en uppmaning till kommissionen 
att genomföra våra rekommendationer i praktiken.
02 
Detta är den tredje konsoliderade rapporten om revisionsrättens uppföljning. Vi 
offentliggjorde våra iakttagelser från uppföljningen 2013 i form av en samman -
fattning i årsrapporten för 2013.
03 
I vår första uppföljningsrapport 2012 (särskild rapport nr 19/2012) konstaterade vi 
att kommissionens uppföljning av våra revisionsrekommendationer behövde för -
bättras. I vår andra uppföljningsrapport 2013 (särskild rapport nr 19/2013) rekom -
menderade vi att kommissionen bör förbättra sitt it-verktyg för övervakning, den 
så kallade RAD-applikationen ( Recommendation, Action, Discharge , rekommenda -
tion, åtgärd, ansvarsfrihet), så att den bättre återspeglar rekommendationer som 
endast delvis har genomförts.
04 
I denna rapport presenterar vi resultaten av vår genomgång 2014 av kommissi -
onens uppföljning av våra rekommendationer i tidigare särskilda rapporter och 
ändringar av RAD-applikationen.
08
 Inriktning och omfattning 
samt metod
05 
Vi hade två mål: a) att göra en begränsad genomgång av kommissionens upp -
följningsåtgärder när det gällde ett urval av våra rekommendationer i de särskil -
da rapporterna, och b) att göra en revision för att bedöma om kommissionens 
system för uppföljning (tekniskt och förfarandemässigt) är gediget genom att 
kontrollera lämpligheten och tillförlitligheten i det nuvarande systemet och iden -
tifiera områden som kan förbättras.
06 
Vid revisionen av kommissionens system undersökte vi de ändringar som 
gjorts av systemet (RAD) sedan vår senaste genomgång 2012. Vi jämförde även 
RAD-systemets funktioner och särdrag med andra system för uppföljning som 
används vid kommissionens avdelningar för att identifiera god praxis.
07 
Syftet med genomgången av uppföljningsåtgärderna avseende våra tidigare re -
kommendationer var att fastställa den aktuella situationen, när åtgärderna hade 
genomförts och problem som ännu inte hade åtgärdats och/eller eventuella nya 
problem som behövde åtgärdas. Vi valde ut åtta särskilda rapporter. Det första 
kriteriet var att det skulle ha gått minst två år sedan de offentliggjordes så att 
kommissionen har haft tillräckligt med tid för att åtgärda rekommendationerna. 
Det andra kriteriet var att rekommendationerna fortfarande skulle vara aktuella. 
De rapporter som ingick i genomgången presenteras i  tabell 1 .
08 
Till bedömningen av rekommendationernas genomförandestatus använde vi föl -
jande kategorier: har genomförts fullt ut, har genomförts i de flesta avseenden, 
har genomförts i vissa avseenden, har inte genomförts, kunde inte kontrolleras 
och är inte längre tillämplig.
09 Inriktning och omfattning samt metod  
 
Förteckning över de särskilda rapporter som valdes ut
Nummer Rapport nr Titel
1 SR 14/2009 Har de viktigaste målen för förvaltningsinstrumenten för marknaden för mjölk och mjölkprodukter uppnåtts?
2 SR 6/2010 Uppnåddes de viktigaste målen för reformen av sockermarknaden?
3 SR 10/2010 Särskilda åtgärder till förmån för jordbruket i regionerna i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna
4 SR 25/2012 Har verktyg för att övervaka ändamålsenligheten i Europeiska socialfondens utgifter för äldre arbetstagare införts?
5 SR 3/2011 Effektiviteten och ändamålsenligheten i EU-bidrag som kanaliseras genom FN-organisationer i konfliktdrabbade länder
6 SR 1/2012 Ändamålsenligheten i Europeiska unionens utvecklingsbistånd till en tryggad livsmedelsförsörjning i Afrika söder om Sahara
7 SR 5/2012 Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris)
8 SR 15/2011 Garanterar kommissionens förfaranden att kontrollen av statligt stöd utförs ändamålsenligt?Tabell 1
10
 Kommissionens 
genomförande av 44 
rekommendationer
Inledning
09 
Här redovisar vi resultaten av vår genomgång av hur kommissionen har genom -
fört ett urval av 44 rekommendationer från de åtta utvalda särskilda rapporter 
som offentliggjordes under perioden 2009–2012. I  bilaga I  finns resultatet av 
bedömningen av var och en av de 44 rekommendationer som vi undersökte, 
och i  bilagorna II–IX  finns en kort sammanfattning av de aktuella revisionerna, 
rekommendationerna, de uppföljningsåtgärder som kommissionen har vidtagit 
och eventuella frågor som återstår att lösa.
10 
Av de 44 rekommendationer som vi undersökte var tre inte längre aktuella1 och 
uppföljningsåtgärderna för tre rekommendationer kunde inte kontrolleras efter -
som de nödvändiga bevisen endast/främst fanns i medlemsstaterna2.
11 
Av de återstående 38 rekommendationerna som kunde bedömas konstaterade 
vi att kommissionen har genomfört 60 % av våra rekommendationer fullt ut3, att 
29 % har genomförts i de flesta avseenden, att 8 % har genomförts i vissa avseen -
den och att 3 % inte har genomförts.
Den ekonomiska förvaltningen har blivit bättre efter 
det att rekommendationerna har genomförts, men en 
del utmaningar vad gäller framtida utveckling 
kvarstår
12 
Nedan ger vi exempel på förbättringar som gjorts genom de åtgärder som vidtagits 
som en följd av våra revisionsrekommendationer och på utmaningar som kvarstår. Ruta 1Bättre reglering och övervakning (se  bilagorna II  och III)
Vi konstaterade att regleringen och övervakningen av mjölk- och sockersektorerna hade blivit bättre. På 
mjölkmarknaden har en gradvis avreglering tillsammans med kommissionens övervakning och en verktygs -
låda med åtgärder som ställts till medlemsstaternas förfogande gjort att EU:s mjölkproduktion bättre kan re -
agera på marknadens efterfrågan och bidragit till att en återgång till en subventionerad, strukturell överpro -
duktion har kunnat undvikas. På kort sikt kan dock mjölkproducenterna fortfarande ställas inför fluktuerande 
efterfrågan och priser. Kommissionen fortsätter att noggrant övervaka priserna på mjölk och socker, men kan 
bara i begränsad utsträckning påverka priserna.1 När det gäller rekommen -
dation 1 i särskild rapport 
nr 6/2010 kommer systemet 
med sockerkvoter att upphöra 
under 2016/2017, när det gäller 
rekommendation 3 i särskild 
rapport nr 5/2012 har kom  mis - 
sionen antagit en ny, annor-  
lunda it-strategi och när det 
gäller rekommendation 1 
i särskild rapport nr 5/2012 
kommer Cris att ersättas av 
redovisningssystemet ABAC.
2 Rekommendation 3 i särskild 
rapport nr 10/2010 och rekom-  
mendationerna 5 och 6 
i särskild rapport nr 6/2010.
3 Detta inbegriper en rekom   men-  
dation (rekommendation 11 
i särskild rapport nr 15/2011) 
som ursprungligen avvisades 
av kommissionen.
11 Kommissionens genomförande av 44 rekommendationer  
 Ruta 2 Ruta 3Bättre kvalitet på uppgifter
a) Anställda vid FN och kommissionen som ansvarar för EU-program måste få tillräckligt med information 
och utbildning. Efter våra rekommendationer får till exempel de som arbetar med åtgärder för en tryg -
gad livsmedelsförsörjning nu regelbundet information och utbildning om frågor som gäller kampen 
mot hungersnöd (se  bilaga VII ). Nu finns det också information om vad det kostar att kanalisera medel 
genom FN-organisationer i konfliktdrabbade länder så att finansieringskanalernas ändamålsenlighet kan 
beaktas vid framtida insatser (se  bilaga VI ).
b) Förvaltningen av uppgifter blir allt viktigare när EU:s politik och program ska förvaltas. Som exempel kan 
följande nämnas:
i) När det gäller det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris), som är ett in -
formationssystem som kommissionen har infört till förvaltningen av externa åtgärder, stärktes 
kvalitetskontrollerna av uppgifter och ansvaret för hanteringen av uppgiftssäkerhet förtydligades 
(se  bilaga VIII ),
ii) Kontrollen av statligt stöd är nu bättre utrustad med it-system, bland annat den förbättrade applikatio -
nen för rapportering av projektutgifter (Petra), som används för tids- och förvaltningsrapportering, och 
Sari-applikationen, med ett gränssnitt för rapportering av statligt stöd, som är ett verktyg för kommu -
nikation mellan medlemsstaterna och kommissionen som varit i drift sedan 2012 (se  bilaga IX ).
Bättre information om resultat
a) Några resultatstyrningssystem som användes till Posei-programmen och programmen för de Egeiska öar -
na, programmen för arbetslösa äldre arbetstagare och på området tryggad livsmedelsförsörjning har 
blivit betydligt bättre genom att medlemsstaterna använder obligatoriska resultatindikatorer i sin årliga 
rapportering.
 Det är emellertid en svår uppgift för medlemsstaterna att tillhandhålla tillräckliga och genomgående 
tillförlitliga uppgifter (se  bilagorna IV, V och VII ).
b) På området tryggad livsmedelsförsörjning (se  bilaga VII ) finns det nu 50 detaljerade landsprofiler som 
ger en samlad översikt över varje land och har indikatorer för området tryggad livsmedelsförsörjning. När 
det gäller program som ska tillgodose äldre arbetstagares behov (se  bilaga V ) har kommissionen förbätt -
rat dokumentationen av sina kontroller och infört nya checklistor för 2014–2020 och på så sätt förbättrat 
dokumentationen och täckningen av åtgärder.
c) Vi rekommenderade att kraven på rapportering om de EU-bidrag som kanaliseras genom FN-organisatio -
ner skulle förbättras, bland annat med Smart-indikatorer, jämförande rapporter, detaljerade arbetsplaner 
och begripliga detaljerade budgetar. De kraven finns nu med i de gemensamma riktlinjer som gavs ut 
2011 (se  bilaga VI ).
12
 Revision av kommissionens 
system och förfaranden för 
uppföljning
Inledning
13 
Enligt kommissionens normer för internkontroll4 är kommissionens ledning 
skyldig att inrätta övervakningsåtgärder och se till att verksamheten fungerar ef -
fektivt och ändamålsenligt och följer tillämpliga bestämmelser (norm för intern -
kontroll 9, ledningens övervakning). I detta ingår följande krav:
a) Ledningen ska hålla reda på de viktigaste frågorna och se till att accepterade 
revisionsrekommendationer och andra rekommendationer följs upp. Led -
ningens övervakning omfattar både laglighets- och korrekthetsaspekter och 
det operativa resultatet, och inbegriper övervakning av externa organ åt vilka 
budgetgenomförandeuppgifterna har anförtrotts.
b) Generaldirektörerna ska ge kommissionsledamoten information om poten -
tiellt väsentliga frågor avseende internkontroll och revision och väsentliga 
budgetrelaterade och ekonomiska frågor som kan påverka den sunda förvalt -
ningen av medel, eller som kan förhindra att uppställda mål nås.
14 
I normen anges bland annat även följande kriterier som ledningen kanske vill 
beakta när den bedömer kontrollernas ändamålsenlighet:
a) Huruvida det görs en systematisk uppföljning av väsentliga frågor som iden -
tifierats med hjälp av övervakningsåtgärder.
b) Huruvida genomförandeorganen ansvarar för att vidta åtgärder (t.ex. i med -
lemsstater eller byråer) och den ansvariga kommissionsavdelningen har infört 
en lämplig övervakning eller uppföljning.
15 
De internationella standarderna för yrkesmässigt utövande av internrevision5 
anger i sin vägledning med praktiska råd att internrevisorer ska utvärdera om de 
åtgärder som ledningen har vidtagit beträffande rapporterade iakttagelser och 
rekommendationer, även från externa revisorer och andra, är lämpliga och ända -
målsenliga och har vidtagits i tid.4 Internkontroll är en process 
som är avsedd att ge rimliga 
garantier för målupp -
fyllelse i fråga om trans -
aktionernas effektivitet och 
ändamålsenlighet, tillförlitlig -
heten i finansiell rapportering 
och efterlevnaden av gällande 
lagar och förordningar.  
http://www.coso.org/
resources.htm  (Committee of 
Sponsoring Organizations of 
the Treadway Commission). 
Kommissionens normer för 
internkontroll och det 
underliggande regelverket 
finns i följande meddelande: 
Communication on the revision 
of the Internal Control 
Standards and Underlying 
Framework - Strengthening 
Control Effectiveness  
(meddelande om översynen 
av normerna för intern kontroll 
och bakomliggande ram 
i syfte att göra kontrollerna 
mer ändamålsenliga) 
(SEK(2007) 1341.
5 International Standards for the 
Professional Practice of Internal 
Auditing (Standards).  Primary 
Related Standard 2500.A1 and 
Practice Advisory 2500.A1.1 : 
Uppföljningsprocessen. 
Kommissionens tjänst för 
internrevision utför sitt arbete 
i enlighet med dessa 
standarder.
13 Revision av kommissionens system och förfaranden   
för uppföljning
Kommissionens rutiner för internkontroll
16 
Den övervakning av revisionsrättens rekommendationer som krävs enligt norm 
för internkontroll nr 9, ska i första skedet utföras av ledningen själv. Kommissi -
onens avdelningar för in information i RAD-applikationen om uppföljningen av 
våra rekommendationer och av anmodanden från den myndighet som beviljar 
ansvarsfrihet, och den informationen används som underlag vid utarbetandet av 
det avsnitt av den årliga verksamhetsrapporten6 som handlar om uppföljningen 
av rekommendationer och anmodanden.
17 
Kommissionen utarbetar också en årsrapport om anmodandena från Europa -
parlamentet och rådet7 i deras roll som myndighet som beviljar ansvarsfrihet för 
Europeiska unionens budget. Flera kommissionsavdelningar8 har också lokala 
applikationer som de använder för att övervaka revisionsrekommendationer och 
granskningsresultat inom sina ansvarsområden (se punkterna 24–25). De lokala 
applikationernas många moduler underlättar förvaltningen (däribland planering -
en, övervakningen och rapporteringen) och genomförandet av åtgärder som svar 
på de rekommendationer och förfrågningar som formuleras av berörda aktörer 
(kommissionens tjänst för internrevision, revisionsrätten, Europaparlamentet och 
rådet) genom att informationen och handlingsplanerna för respektive gene -
raldirektorat och avdelning blir tillgängliga i en enda databas. De stöder också 
internkontrollverksamheten (som hör samman med normerna för internkontroll) 
och efterhandskontroll.
18 
Fram till mars 2015 hade varje generaldirektorat en internrevisionsfunktion och 
en internkontrollsamordnare som bland annat hade till uppgift att informera 
generaldirektoratets ledning om huruvida de åtgärder som vidtogs för att ge -
nomföra revisionsrättens rekommendationer var lämpliga och hur långt de hade 
kommit. I november 2014 beslutade kommissionen att centralisera sin internre -
vision och internrevisionsfunktionerna lades därför ner, och tjänsten för intern -
revision blev den enda internrevisionsfunktionen för kommissionen och dess 
genomförandeorgan9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/
index_en.htm
7 Artikel 166.2 i Europa -
parlamentets och rådets 
förordning (EU, Euratom) 
nr 966/2012 av den 
25 oktober 2012 om finansiella 
regler för unionens allmänna 
budget och om upphävande 
av rådets förordning (EG, 
Euratom) nr 1605/2002 
(budgetförordningen) 
(EUT L 298, 26.10.2010, s. 1).
8 Inbegripet tjänsten för 
internrevision, GD Jordbruk 
och landsbygdsutveckling, 
GD Grannskapspolitik och 
utvidgningsförhandlingar och 
GD Forskning och innovation.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm
14 Revision av kommissionens system och förfaranden   
för uppföljning
Kommissionen har på några punkter förbättrat sitt 
system och sina förfaranden för uppföljning men 
brister kvarstår
19 
Ett väl underhållet förvaltningsinformationssystem där man registrerar revisions -
rekommendationer och uppföljningsåtgärder bör underlätta ansvarsutkrävandet 
för både externa och interna intressenter, och övervaka förbättringar av den 
ekonomiska förvaltningen. Den information som registreras ska vara tillförlitlig, 
prioriterade åtgärder ska specificeras och det ska finnas en verifieringskedja 
som bevisar vilka åtgärder som har vidtagits eller varför inga eller begränsade 
åtgärder har vidtagits så att ledningen kan fatta ett välgrundat beslut om att ta 
ansvar för risken att inte genomföra rekommendationerna. Systemet ska också 
ge ledningen möjlighet att vid rätt tidpunkt få en överblick över problem som 
revisorerna (både interna och externa) har pekat på i form av identifierade risker 
och brister och de åtgärder som de rekommenderar, och det bör underlätta de 
uppföljningsåtgärder som de ansvariga cheferna vidtar, liksom den efterföljande 
övervakningen och kontrollen av åtgärderna.
Förvaltningsinformationens lämplighet och 
tillförlitlighet
20 
Förvaltningsinformationen i RAD-systemet var i allmänhet tillförlitlig. Vi konsta -
terade dock att elva av de 24 kriterier ( bilaga X ) som vi använde för att bedöma 
uppföljningssystemets ändamålsenlighet visade på brister, bland annat följande:
a) När det gäller fullständiga verifieringskedjor konstaterade vi endast ett fåtal 
fall där styrkande handlingar (till exempel handlingsplaner med uppgifter 
som ska genomföras som svar på rekommendationen) fanns med i databa -
sen. Denna information är viktig eftersom de svar från kommissionen som 
offentliggörs tillsammans med de särskilda rapporterna eventuellt kan inne -
hålla konkreta åtgärder som ska vidtas som svar på rekommendationerna.
b) Vi konstaterade att även om de rekommendationer som riktas till medlems -
stater i allmänhet finns med i RAD-systemet och klassificeras som antingen 
”accepterade” eller ”avvisade”, följs de inte upp av kommissionen. I enlighet 
med norm för internkontroll nr 9, Ledningens tillsyn, bör kommissionens an -
svariga avdelningar ange vilken övervakning eller uppföljning som är lämplig 
när medlemsstaterna och byråerna ansvarar för att vidta åtgärder som svar 
på våra rekommendationer.
c) Vi konstaterade att informationen i RAD-systemet kan ge en överskattad bild 
av genomförandet av de aktuella rekommendationerna10. Av de 39 rekom -
mendationer som enligt RAD-systemet hade genomförts fullt ut (”genom -
förd”) bedömde vi till exempel att 14 (36 %) endast genomförts till viss del 
(”genomförts i de flesta avseenden ” eller ”genomförts i vissa avseenden”).10 Skillnaden mellan kommissio -
nens och revisionsrättens 
bedömningar kan delvis 
förklaras av att RAD-systemet 
bara hade fyra bedömnings -
kategorier före 2015. Det 
innebar att delvis genomförda 
rekommendationer inte 
kunde redovisas i systemet.
15 Revision av kommissionens system och förfaranden   
för uppföljning
d) Vi konstaterade att bortsett från högnivåinformationen i generaldirektora -
tens årliga verksamhetsrapport11 utarbetas inga rapporter eller indikatorer 
med konkret information om huruvida de åtgärder som vidtagits som svar 
på våra revisionsrekommendationer har varit lämpliga och ändamålsen -
liga och om de utförts i tid, vilket rekommenderas enligt internationella 
revisionsstandarder.
Övervakning av delvis genomförda 
rekommendationer
21 
Kommissionen har tagit flera steg för att förbättra systemets övervakningsfunk -
tion, bland annat har den utarbetat årsplaner för att övervaka utvecklingen. En 
ny status på rekommendation infördes 2014 – ”Delvis genomförd”. Men kommis -
sionens avdelningar använder denna kategori endast i begränsad utsträckning.
22 
Rekommendationer som revisionsrätten har bedömt som ”har genomförts i vissa 
avseenden” men som har registrerats som ”genomförd” i RAD-systemet öppnas 
inte igen och omklassificeras av kommissionen. Det finns heller inget förfarande 
för att bedöma om gamla utestående rekommendationer i databasen fortfarande 
är relevanta. Följaktligen har ingen av de 86 rekommendationer från 21 särskilda 
rapporter som revisionsrätten tidigare har bedömt som ”delvis genomförda” fått 
sin status ändrad i RAD-systemet.
23 
Kommissionen medgav redan i sina svar på vår uppföljningsrapport 2013 (särskild 
rapport nr 19/2013) att det fanns ett behov av att undersöka möjligheten att har -
monisera de kategorier för bedömning av genomförande som kommissionen och 
revisionsrätten använder och att ytterligare utveckla RAD-applikationen för att 
förbättra informationen till ledningen. Kommissionen har på grund av andra prio -
riteringar tyvärr inte haft möjlighet att gå vidare med att åtgärda dessa behov.11 Sedan juni 2015 även 
i RAD-systemets rapporter 
”Business Objects”.
16
 Bästa praxis från andra 
system och förfaranden
24 
För att identifiera god praxis gjorde vi en systematisk jämförelse av hur ett antal 
av kommissionens generaldirektorat behandlar rekommendationer från revi -
sionsrätten och tjänsten för internrevision. Vi undersökte de uppföljningssystem 
och förfaranden för ett urval av rekommendationer från granskningsrapporter 
som användes vid sex generaldirektorat: GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, 
GD Internationellt samarbete och utveckling, GD Sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering, GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar, GD Regional- 
och stadspolitik och GD Forskning och innovation12. I ruta 4  finns en översikt över 
systemens funktioner.
25 
De olika uppföljningssystemen vid kommissionen har utvecklats för att tillgodo -
se de olika generaldirektoratens enskilda och särskilda behov. Vår genomgång av 
de olika systemen visade att de jämfört med RAD-applikationen har många bra 
funktioner som uppfyller krav på bra ansvarsutkrävande och styrning. Ruta 4Exempel på andra uppföljningssystem vid kommissionens avdelningar
a) Den uppföljningsapplikation som kommissionens tjänst för internrevision använder (kallad GRC Issue 
Track) är ett gediget system där alla problem registreras och kontinuerligt följs upp. Rapporteringen sker 
kvartalsvis och är inriktad på högriskproblem som redan borde ha åtgärdats. Handlingsplaner och alla 
styrkande handlingar är direkt tillgängliga i systemet. Det finns flera rapporter, bland annat internrevi -
sorns årliga rapport, den årliga verksamhetsrapporten från tjänsten för internrevision och rapporter från 
kommittén för revisionsuppföljning. I samband med uppföljning görs en ny bedömning av den kvarstå -
ende risken och statusen på rekommendationen kan då ändras. Revisionsobjekten påminns ständigt om 
problem som inte har åtgärdats, vilket garanterar hög synlighet och regelbunden uppföljning.
b) Kommissionen (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling) använder ett internkontrollförvaltningsverktyg 
(kallat ICM) som är en samarbetsplattform. Hit kan utvalda uppgifter från RAD föras över varje månad. 
Det är på så sätt bättre än RAD, bland annat när det gäller användarvänlighet (både för revisorer och led -
ning), förvaltning av handlingsplaner och tillhörande åtgärder, dokumentering av genomförandestatus 
gjord av revisionsobjektet och revisorn och flera förberedda rapporter om rekommendationer som har 
förfallit eller borde ha åtgärdats. Internkontrollförvaltningsverktyget hjälper revisionsobjekten att skriva 
tydliga och uppnåbara handlingsplaner med tidsfrister. Det innehåller också rapporter om situationen av -
seende rekommendationer från internrevisionsfunktionen, tjänsten för internrevision och revisionsrätten 
och om anmodanden från Europaparlamentet och rådet. Dessa rapporter uppdateras automatiskt varje 
dag och innehåller därför alltid den senaste informationen.
c) Systemen vid GD Forskning och innovation (”Asur”) och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhand -
lingar (”Argo”) har fler funktioner än RAD. Det krävs till exempel en standardiserad handlingsplan, och 
tidsfrister och styrkande handlingar hanteras väl. Bägge systemen har en modul för planering och risk -
analys, och de är flexibla och mycket anpassningsbara.12 Revisionsrättens 
rekommendationer finns 
endast i GD Jordbruk och 
landsbygdsutvecklings 
internkontrollförvaltnings -
verktyg dit uppgifter från RAD 
förs över varje månad.
17
 Slutsats och 
rekommendation
26 
Vår genomgång av kommissionens uppföljning av 44 rekommendationer från 
våra särskilda rapporter visar att kommissionen har genomfört 60 % av rekom -
mendationerna fullt ut, 29 % i de flesta avseenden och 8 % i vissa avseenden, och 
att de har bidragit till att förbättra den ekonomiska förvaltningen på flera av EU:s 
budgetområden (se punkt 12) och ( bilagorna II–IX ).
27 
Vår revision av om kommissionens RAD-applikation var tillräcklig och tillförlitlig 
visade att informationen i RAD-applikationen i allmänhet var tillförlitlig. Applika -
tionen har dock fortfarande brister, som att det saknas konkret information om 
vidtagna åtgärder (punkt 20 a), att det inte görs någon lämplig övervakning eller 
uppföljning av de rekommendationer där medlemsstaterna ansvarar för att vidta 
åtgärder (punkt 20 b) och att det saknas efterföljande övervakning och omklassi -
ficering av delvis genomförda rekommendationer (punkt 20 c).
28 
Kommissionen behöver en samlad bild av vilka åtgärder som vidtas som svar på 
de brister som konstateras av revisionsrätten och myndigheten för beviljande 
av ansvarsfrihet som är delaktig i kontroller och tillsyn i enlighet kommissionens 
standard för internkontroll och riktlinjer för bästa praxis för internrevision. Som 
kommissionen redan har medgett behöver man harmonisera kategorierna för 
bedömning av om de vidtagna åtgärderna är tillräckliga, och RAD-applikationen 
behöver utvecklas så att ledningen får bättre information. Som ett komplement 
till detta krävs bättre uppföljning som leder till bättre rapportering om huruvida 
de vidtagna korrigerande åtgärderna är tillräckliga och genomförs i tid. Kom -
missionen bör avsätta en avdelning som gör det arbetet. På så sätt skulle ett 
förbättrat uppföljningssystem tillhandahålla tillräcklig, tillförlitlig och relevant 
information om förbättringar som gjorts tack vare revisionsrättens revisionsre -
kommendationer och på så sätt bidra till en sund ekonomisk förvaltning av EU:s 
budget.
18 Slutsats och rekommendation  
 
29 
Mot bakgrund de brister som identifierats i kommissionens nuvarande system 
för uppföljning och att kommissionen tidigare har medgett behovet av förbätt -
ringar (särskild rapport nr 19/201313), rekommenderar vi att kommissionen gör 
de förbättringar av sina system som krävs så att dess rutiner följer den relevanta 
normen för internkontroll. Kommissionen bör bland annat
a) förklara och/eller dokumentera den aktuella statusen på de åtgärder som 
vidtas avseende rekommendationerna,
b) gå igenom de åtgärder som medlemsstater och organ har vidtagit avseende 
våra revisionsrekommendationer,
c) rapportera mer ingående i de årliga verksamhetsrapporterna eller på annan 
plats om de åtgärder som vidtagits avseende rekommendationerna,
d) gå igenom de rekommendationer som revisionsrätten har bedömt vara delvis 
genomförda så att deras aktuella status framgår.
Denna rapport antogs av revisionsrättens Cead-avdelning, med ledamoten Igors 
Ludboržs som ordförande, vid dess sammanträde den 19  januari  2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande
13 Se punkt VI i samman-  
fattningen.
19
 Bilagor Bilaga IÖversikt över de rekommendationer som revisionsrätten har gått igenom
Särskild rapportPer 
revisionPunkt RADHar genom -
förts fullt utHar genomförtsHar inte 
genomförtsKunde inte 
kontroll -
erasInte längre 
relevanti de flesta 
avseendeni vissa 
avseenden
SR 14/2009  
Mjölk1 66 Genomförd X
2 67 Genomförd X
3 69 Genomförd X
4 72 Genomförd X
SR 6/2010  
Socker1 99/1 Genomförd X
2 99/2 Genomförd X
3 101 Genomförd X
4 102 Genomförd X
5 108 Avvisad X
6 108 Avvisad X
SR 10/2010  
Yttersta 
randområdena1 80 Genomförd X
2 81 Genomförd X
3 82 Genomförd X
4 83 Genomförd X
5 84 Genomförd X
SR 25/2012  
Äldre 
arbetstagare1 62 Genomförd X
2 62 Genomförd X
3 63 Genomförd X
4 64 Genomförd X
5 64 Genomförd X
SR 3/2011  
FN1 48 Genomförd X
2 50 Genomförd X
3 52 Genomförd X
SR 1/2012  
Tryggad 
livsmedelsför -
sörjning1 68 Genomförd X
2 68 Genomförd X
3 68 Genomförd X
4 68 Genomförd X
5 68 Genomförd X
6 68 Genomförd X
20 Bilagor  
 Bilaga ISärskild rapportPer 
revisionPunkt RADHar genom -
förts fullt utHar genomförtsHar inte 
genomförtsKunde inte 
kontroll -
erasInte längre 
relevanti de flesta 
avseendeni vissa 
avseenden
SR 5/2012  
Cris1 76 Genomförd X
2 79 Genomförd X
3 80 Upphävd X
4 81 Genomförd X
SR 15/2011  
Statligt stöd1 96a Genomförd X
2 96b Genomförd X
3 96c Genomförd X
4 98a Avvisad X
5 98b Genomförd X
6 98c Genomförd X
7 98d Genomförd X
8 98e Genomförd X
9 98f Genomförd X
10 100a Genomförd X
11 100b Avvisad X
TOTALT 44 44 23 11 3 1 3 3
BEDÖMT 38 60 % 29 % 8 % 3 %
21 Bilagor  
 Bilaga IIJordbruk: förvaltningsinstrument för marknaden för mjölk och mjölkprodukter
1. I särskild rapport nr 14/2009 undersökte vi om de viktigaste målen för förvaltningsinstrumenten för 
marknaden för mjölk och mjölkprodukter hade uppnåtts.
Mjölk har en mycket viktig plats i Europeiska unionens jordbruksekonomi. Mer än en miljon jordbruksföretag 
levererar årligen 148 miljoner ton mjölk till ett värde av 41 miljarder euro. Sektorn för mjölkförädling (som 
främst producerar ost, smör och konsumtionsmjölk) sysselsätter runt 400 000 personer och har en omsätt -
ning på 120  miljarder  euro.
(Källa:  Pressmeddelande ECA/09/63)
2. I den särskilda rapporten granskade vi hur ändamålsenligt kommissionen hade förvaltat marknaden för 
mjölk och mjölkprodukter sedan systemet med mjölkkvoter infördes 1984 i förhållande till de viktigaste 
målen för EU:s mjölkpolitik. Vi lyfte även fram det som är viktigast att beakta vid den gradvisa avregleringen 
av mjölksektorn som inleddes 2003.
3. EU:s mjölkpolitik utformades på ett sådant sätt att den skulle uppfylla en rad komplexa mål, särskilt a) uppnå 
jämvikt på marknaden, b) stabilisera priserna på mjölk och mjölkprodukter, c) tillförsäkra producenterna en 
skälig levnadsstandard och d) förbättra konkurrenskraften.
22 Bilagor  
 Bilaga IIRevisionsrättens rekommendationer
RekommendationGenomför -
andestatusRevisionsrättens bedömning
1)  Kommissionen måste fortsätta att övervaka utvecklingen av mark -
naden för mjölk och mjölkprodukter genom att vidta de åtgärder 
som krävs för att förhindra att avregleringen av sektorn utmynnar 
i att en överproduktion uppstår på nytt. Om detta inte sker skulle 
kommissionens mål att hålla sig på en minimal regleringsnivå, av 
typen skyddsnät, snabbt kunna visa sig vara omöjligt att uppnå.Har genom -
förts fullt utAvregleringen av marknaden och kommissionens marknadsinrik -
tade strategi har gjort att EU:s mjölkproduktion bättre kan reagera 
på marknadens efterfrågan och därigenom bidragit till kommissi -
onens mål att stabilisera marknaden för mjölk och mjölkprodukter 
och undvika att en överproduktion uppstår på nytt, i synnerhet en 
permanent strukturell och subventionerad överproduktion.
2)  Revisionsrätten är medveten om att prisbildningsprocessen på 
livsmedelsområdet är särskilt komplex men anser ändå att den 
måste övervakas regelbundet av kommissionen. Kommissionen och 
medlemsstaterna måste försäkra sig om att koncentrationen av 
förädlingsföretag och distributionsföretag inte försätter mjölkpro -
ducenterna i en situation där de inte kan påverka försäljningspriser -
na ( price-takers ) och inte begränsar slutkonsumenternas möjlighet 
att på ett rättvist sätt dra nytta av prissänkningar.Har 
genomförts 
i de flesta 
avseendenNär det gäller övervakning är det nyinrättade observatoriet för 
mjölkmarknaden en heltäckande, lättillgänglig och användbar 
källa till uppgifter om mjölksektorn som alla parter kan använ -
da för övervakning, analys och eventuella marknadsinterven -
tioner. Mjölkproducenterna fick tillgång till en verktygslåda 
med åtgärder (till exempel att inrätta producentorganisatio -
ner) för att stärka sin ställning i mjölkleverantörskedjan och 
få större inflytande över producentpriserna. De första positiva 
exemplen på att dessa möjligheter har använts har redan 
noterats (till exempel i rapporten om genomförandet av det så 
kallade mjölkpaketet).
Vi anser dock att kommissionen mer aktivt skulle kunna mark -
nadsföra de åtgärder i mjölkpaketet som handlar om att stärka 
mjölkproducenternas ställning i mjölkleverantörskedjan eftersom 
de för närvarande endast utnyttjas i begränsad utsträckning. Ett 
annat problem är att kommissionen har ett mycket begränsat 
inflytande över konsumentpriserna av ett antal orsaker, såsom 
politiken för marknadsinriktning, den komplexa prissättningen 
inom sektorn – i synnerhet när det gäller mjölkprodukter – och 
den begränsade prisöverföringen mellan producentpriserna för 
mjölk och konsumentpriserna för mjölkprodukter.
3)  När det gäller mjölksektorn är varken den tidigare politiken med 
prisstöd eller den nuvarande politiken med direktstöd riktad i prak -
tiken vare sig territoriellt eller socialt. Med tanke på mjölkproduk -
tionens betydelse i jordbruksekonomin och dess inverkan på den 
fysiska landsbygdsplaneringen rekommenderar revisionsrätten att 
kommissionen fördjupar sin diskussion om vilka strategier som bör 
verkställas för att hantera
 ο  särskilda problem i områden där mjölkproduktionen är mer sårbar, 
särskilt bergsområden,
 ο  miljökonsekvenserna av den geografiska koncentrationen av 
mjölkproduktionen.Har 
genomförts 
i de flesta 
avseendenSedan revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2009 har kom -
missionen inriktat sig på missgynnade jordbruksområden och 
miljöaspekter av jordbrukspolitiken. EU:s lagstiftningsram med 
en ”verktygslåda” i form av rättsliga instrument för medlems -
staterna har behållits och utvecklats (särskilt den så kallade 
miljöanpassningskomponenten) av kommissionen.
Med hänsyn till a) det stora antalet mjölkgårdar som ligger 
i missgynnade områden och de möjliga allvarliga oönskade 
konsekvenserna av nuvarande och framtida strukturella 
justeringar inom sektorn, b) att kommissionen har låtit med -
lemsstaterna själva avgöra hur åtgärderna i verktygslådan ska 
användas, konstaterade vi att de risker som tas upp i punkt 69 
i särskild rapport nr 14/2009 kvarstår och att den aktuella 
politiska ramen kanske inte räcker för att behålla produktionen 
i missgynnade områden.
4)  För den europeiska mjölksektorn kommer världsmarknaden att 
förbli ett andrahandsval som den endast kan nå under perioder då 
världspriserna är höga. Det är bara producenter av ost och andra 
produkter med ett högt mervärde som kommer att kunna göra 
anspråk på hållbara marknadsandelar. Därför måste kommissionen 
och medlemsstaterna fortsätta sina ansträngningar för att ge 
mjölkproduktionen en ny inriktning så att den i första hand tillgo -
doser behoven på den inhemska europeiska marknaden och som 
ett komplement inriktas på produktion av ost och andra produkter 
med ett högt mervärde som går att exportera utan budgetstöd.Har genom -
förts fullt utSedan särskild rapport nr 14/2009 har EU som ett resultat av 
den växande efterfrågan på världsmarknaden och EU:s genom -
förande av en marknadsinriktad politik blivit en av världens 
ledande exportörer av mjölkprodukter utan exportbidrag.
23 Bilagor  
 Bilaga IIIJordbruk: reform av sockermarknaden
1. Särskild rapport nr 6/2010 handlade om reformen av sockermarknaden.
”EU inledde 2006 en större reform av sockersektorn för att öka dess marknadsinriktning och stabilisera mark -
naden, samtidigt som internationella åtaganden respekterades. Europeiska revisionsrätten gjorde en revi -
sion av reformen och drog slutsatsen att även om målet var att skapa ett incitament för producenterna med 
den lägsta produktiviteten att frivilligt avstå från sina kvoter avstod också producenter som inte tillhörde 
de minst konkurrenskraftiga från kvoter. Importberoendet har ökat och det är oklart om de sänkta priserna 
kommer slutkonsumenterna till godo. Genomförandet av diversifieringsåtgärder och miljöåtgärder är förse -
nat. Revisionsrätten noterar också den ökade risken för utlokalisering av produktionsanläggningar. Sockerre -
formen innebar sänkta priser och en trettioprocentig minskning av produktionskvoterna, vilket ledde till att 
80 fabriker stängdes. En omstruktureringsfond och diversifieringsstöd skulle lindra åtgärdernas sociala och 
ekonomiska konsekvenser. Vid revisionsrättens granskning bedömdes i vilken utsträckning reformens mål 
har uppnåtts så här långt.”
(Källa:  Pressmeddelande ECA/10/30.)
Revisionsrättens rekommendationer
2. Revisionsrätten lämnade två rekommendationer för att garantera konkurrenskraften, två rekommendatio -
ner för att stabilisera marknaderna och trygga försörjningen och två rekommendationer för att åtgärda och 
lindra anpassningsproblemen.
24 Bilagor  
 Bilaga IIIRekommendation Genomförandestatus Revisionsrättens bedömning
1)  Till följd av det rådande trycket utifrån kan kommissionen 
tvingas att föreslå ytterligare justeringar av den inre 
produktionen. Skulle detta ske rekommenderar revisions -
rätten att instrumenten och åtgärderna utformas så att 
övergripande enhetlighet garanteras och att de baseras på 
grundliga tekniska behovsbedömningar samt objektiva och 
icke-diskriminerande kriterier.Inte längre relevantRekommendation 1 gällde att kommissionen kan 
komma att tvingas att föreslå ytterligare justeringar av 
den inre produktionen till följd av tryck utifrån. Efter 
reformen föreslog kommissionen dock inga ytterligare 
större justeringar av den inre produktionen och kvoter. 
Rekommendationen kommer dock inte längre att vara 
aktuell när systemet med sockerkvoter upphör 2017.
2)  Med tanke på sockersektorns betydelse för jordbrukseko -
nomin rekommenderar revisionsrätten att kommissionen 
lägger fram förslag på åtgärder för att ta bort den rigiditet 
och de restriktioner i det nuvarande kvotsystemet som 
inverkar negativt på odlarnas och producenternas 
konkurrenskraft.Har genomförts fullt utKommissionens förslag 2011 om att avsluta kvotsyste -
met med dess rigiditet och restriktioner godkändes.
3)  Revisionsrätten rekommenderar att kommande beslut 
som påverkar EU:s sockerproduktion tar hänsyn till vilken 
nivå på den inre sockerproduktionen som bedöms vara 
nödvändig med tanke på fördragets mål om att trygga 
försörjningen.Har genomförts i de flesta 
avseendenEnligt förordning (EU) nr 1308/2013 får kommissionen 
lagstiftande befogenhet och verktyg för att ingripa på 
marknaden om tillgången på socker blir för hög eller 
för låg. Nyare rapporter ger bevis för att kommissionen 
regelbundet övervakar produktion och konsumtion 
av socker, import och export samt in- och utgående 
sockerlager för att trygga försörjningen av socker på 
EU-marknaden i enlighet med fördragets mål. Revisions -
rätten identifierade dock EU:s stora beroende av import 
av socker som den viktigaste faktorn som kan påverka 
tillgången på socker och stabiliteten på EU-marknaden. 
I dagsläget är EU fortfarande nettoimportör och produ -
cerar omkring 83-88 % av konsumtionen i EU.
4)  Revisionsrätten medger att prisbildningen inom livsmed -
elssektorn är särskilt komplex men anser dock att den mås -
te övervakas regelbundet av kommissionen. Kommissionen 
och medlemsstaterna måste se till att konkurrenslagstift -
ningen tillämpas korrekt inom sektorn så att fördragets 
mål om att tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till 
skäliga priser garanteras.Har genomförts i de flesta 
avseendenKommissionen övervakar sockerpriserna varje månad. 
Det finns inga uppenbara problem med sockerprisernas 
rimlighet eller sockerförsörjningen. Kommissionen har 
även inlett en studie om prisöverföring i sockersektorn. 
Kommissionen kunde dock ha utnyttjat sitt mandat 
bättre för att se till att konkurrenslagen efterlevs genom 
att följa upp ovanligt låga eller höga sockerpriser, 
bedöma koncentrationen av sockerproducenter och hur 
den påverkar konkurrensreglerna och reflektera över en 
strategi för att förbättra den vertikala prisöverföringen 
så att konsumenter får en rimlig del av eventuella 
prissänkningar från producenterna sida.
5)  Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen och 
medlemsstaterna skyndsamt vidtar åtgärder för att se till 
att diversifieringsåtgärderna snabbt blir operativa och 
leder till att det kommer fram alternativ till produktionen 
av sockerbetor och socker.Kunde inte kontrollerasKommissionen avvisade rekommendationerna 5 och 
6 med argumentet att medlemsstaterna, i enlighet 
med subsidiaritetsprincipen, har ansvaret för att a) 
genomföra diversifieringsåtgärder och b) säkerställa 
att miljöåtagandena fullgörs vid stängning av fabriker. 
Genomförandestatusen när det gäller dessa rekom -
mendationer kunde inte kontrolleras på grund av att 
uppföljningsgranskningen avseende medlemsstaterna 
var begränsad.6)  Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen 
och medlemsstaterna deltar mer aktivt när det gäller 
att se till att de stängda fabrikerna fullt ut uppfyller 
sina miljöåtaganden.Kunde inte kontrolleras
25 Bilagor  
 Bilaga IVJordbruk: särskilda åtgärder till förmån för regionerna i de yttersta randområdena 
och de mindre Egeiska öarna
1. Revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2010 handlade om genomförandet av särskilda åtgärder till 
förmån för jordbruket i regionerna i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna.
2. De särskilda åtgärderna på jordbruksområdet till förmån för regionerna i Europeiska unionens yttersta rand -
områden och på de mindre Egeiska öarna skapades med hänsyn till deras strukturella, sociala och ekonomis -
ka situation.
3. Europeiska revisionsrätten bedömde ändamålsenligheten hos de särskilda åtgärderna efter reformen 2006.
4. Reformen innebar en övergång till större regionalt deltagande och till decentralisering av och flexibilitet 
i beslutsfattandet baserat på de program som medlemsstaterna lägger fram för godkännande av Europeiska 
kommissionen.
(Källa:  Pressmeddelande ECA/10/39.)
Revisionsrättens rekommendationer
5. Vi lämnade två rekommendationer om tillgodoseendet av specifika behov, två om genomförandet av refor -
men 2006 och en om övervakning.
26 Bilagor  
 Bilaga IVRekommendation Genomförandestatus Revisionsrättens bedömning
1)  Vid framtida programplaneringar på området särskilda 
åtgärder bör kommissionen bistå medlemsstaterna i utar -
betandet av programmen, sprida god praxis och fastställa 
en harmoniserad ram för indikatorer så att programmens 
resultat kan övervakas. Indikatorerna bör åtminstone om -
fatta uppgifter om den ekonomiska utvecklingen (värde på 
produktionen, mervärde etc.) och den sociala utvecklingen 
(skapade eller bevarade arbetstillfällen etc.).Har genomförts i de flesta 
avseendenSom en hjälp till medlemsstaterna utformade 
kommissionen en ram med gemensamma indikatorer 
för övervakning av programmens resultat och införde 
förteckningen över resultatindikatorer i gemenskapslag -
stiftningen 2014.
I de nuvarande tillämpningsförordningarna ingår har -
moniserade gemensamma resultatindikatorer avseende 
målen för Posei-programmen och programmen för de 
Egeiska öarna. Medlemsstaterna måste använda dem vid 
sin rapportering till kommissionen om genomförandet 
av program.
Medlemsstaterna har dock haft problem med att få fram 
tillräckliga uppgifter om alla indikatorer, och innehållet 
i årliga genomföranderapporter uppfyller inte alltid 
kommissionens begäran i detta avseende. I allmänhet 
fanns det ingen formell dokumentation av kommissio -
nens ytterligare åtgärder för att sprida bästa praxis.
2)  Kommissionen bör ompröva den 1 augusti n-1 som tidsfrist 
för det formella förfarandet för godkännande av ändringar 
i programmen så att medlemsstaterna kan förfoga över 
tillförlitliga uppgifter om utgifterna det föregående året 
när de utarbetar ändringar.Har genomförts fullt utMedlemsstaterna kan nu föreslå ändringar genom ett 
flexibelt förfarande och antingen skjuta upp eller helt ta 
bort den tidigare tidsfristen 1 augusti n-1.
3)  Medlemsstaterna bör ändra de aktuella åtgärderna för 
att komma till rätta med de brister som tas upp i punk -
terna 44–67 genom att använda en bottom up -strategi 
i samråd med berörda parter på plats. Kommissionens 
utvärderingsrapport bör också användas till att identifiera 
åtgärder som inte är särskilt ändamålsenliga och vars 
utformning behöver förbättras.Kunde inte kontrollerasRekommendation 3, som i första hand riktades till 
medlemsstaterna, kan inte kontrolleras inom ramen 
för en begränsad uppföljning på kommissionsnivå. 
I sin utvärderingsrapport nämnde dock kommissionen 
åtgärder som inte når sina mål (punkt 4.3.1) och gav 
förslag till medlemsstaterna på förbättringar (kapitel 8) 
som revisionsrätten hade rekommenderat.
4)  Medlemsstaterna bör ta fram kontrollförfaranden som är 
anpassade till varje typ av åtgärd. De måste särskilt se till 
att deras system för identifiering av jordbruksskiften 
uppdateras regelbundet. Kommissionen bör försäkra sig 
om att dessa kontrollförfaranden fungerar ändamålsenligt.Har genomförts i de flesta 
avseendenKommissionens nya fleråriga program för 2014–2017 
föreskriver minst två revisioner per år av Posei-pro -
grammen och programmen för de Egeiska öarna, de nya 
riktlinjerna för medlemsstaterna anger att kontrollsta -
tistik ska presenteras på ett sätt som ger mer insyn och 
kommissionen samlar just nu in information och gör 
en skrivbordsgranskning av kontrollförfarandena för 
Posei-programmen och programmen för Egeiska öarna. 
Emellertid var kommissionens revisioner inte tillräckligt 
frekventa de senaste åren och ibland omfattade de inte 
de mest relevanta områdena och/eller åtgärderna.
5)  Kommissionen bör använda de uppgifter som medlems -
staterna lämnar in till att övervaka programmens resultat 
årligen, inbegripet de uppgifter som redan finns och som 
ska kompletteras.Har genomförts i de flesta 
avseendenSedan de gemensamma indikatorerna för Posei-pro -
grammen och programmen för mindre öar infördes 
analyserar kommissionen en gång per år den informa -
tion som medlemsstaterna tillhandahåller i de årliga 
genomföranderapporterna. Medlemsstaterna använder 
emellertid indikatorerna på olika sätt i de årliga rappor -
terna och rapporternas innehåll måste förbättras.
27 Bilagor  
 Bilaga VSammanhållning: socialfondens utgifter för äldre arbetstagare
1. Särskild rapport nr 25/2012 handlade om Socialfonden och ställde frågan om det finns verktyg för att 
övervaka utgifternas ändamålsenlighet.
2. Europeiska socialfonden (ESF) är ett viktigt instrument som ska hjälpa medlemsstaterna att uppnå EU:s 
sysselsättningspolitiska mål. Syftet är att främja integration på arbetsmarknaden av arbetslösa och mindre 
gynnade grupper, främst genom stöd till utbildningsverksamhet.
3. Målet för revisionen var att bedöma om och i vilken utsträckning medlemsstaterna och kommissionen ut -
vecklade och använde de verktyg som de behöver för att kunna bedöma huruvida de planerade målen har 
uppnåtts. För att göra detta valde revisionsrätten ut en av de viktigaste mindre gynnade grupperna, nämli -
gen äldre arbetstagare.
28 Bilagor  
 Bilaga VRevisionsrättens rekommendationer
Rekommendation Genomförandestatus Revisionsrättens bedömning
1)  Kommissionen bör kräva att medlemsstaterna utformar 
sina operativa program så att resultatet av ESF-medlen kan 
mätas. Målpopulationerna bör vara entydigt definierade, 
och relevanta, kvantifierade operativa mål och indikatorer 
bör fastställas för mätning av output, resultat och specifika 
effekter på målpopulationsgruppnivå. Etappmål bör 
fastställas och en rangordning av målvärden göras. De ope -
rativa programmens resultatmål och specifika effektmål 
bör införlivas på projektnivå, eftersom det skulle bidra till 
uppfyllelsen av de operativa programmens målvärden och 
göra det möjligt att koppla utbetalningar till resultat.Har genomförts i de flesta 
avseenden
Dessa två rekommendationer har genomförts i de flesta 
avseenden. Resultatmätningen är central i förordningen 
för 2014–2020 och gemensamma output- och resul -
tatindikatorer har blivit obligatoriska för de vanligaste 
politikområdena. Bortsett från unga arbetslösa ligger 
dock ännu inte fokus på de målgrupper som får hjälp 
och på mätning av åtgärdernas ändamålsenlighet på 
målgruppsnivå. Kommissionen kan ännu inte bevisa 
att den övervakar resultaten på projektnivå och gör 
kontrafaktiska utvärderingar.2)  Kommissionen bör kräva att medlemstaterna utformar 
sina övervaknings- och utvärderingssystem på ett sådant 
sätt att framstegen mot alla de målvärden som fastställts 
kan mätas i tid och på ett begripligt sätt med lämpliga 
mellanrum, så att korrigerande åtgärder kan vidtas 
och lärdomar dras inför det framtida beslutsfattandet; 
en sådan utformning kräver insamling av relevanta 
och kontrollerbara uppgifter i rätt tid, väl fungerande 
elektroniska databehandlingssystem, följeforskning, även 
på målgruppnivå, och, när det gäller de ESF-åtgärder som 
syftar till ökad sysselsättning, mätning av nettoeffekten på 
sysselsättningen.Har genomförts i de flesta 
avseenden
3)  För att kommissionen ska kunna tillhandahålla lämpliga 
uppgifter om vilka resurser som har använts och resultat 
som har uppnåtts av ESF måste den inhämta enhetliga och 
tillförlitliga uppgifter från medlemsstaterna. Mer specifikt 
bör kommissionen utfärda obligatoriska gemensamma in -
dikatorer som medlemsstaterna ska ta med i sina operativa 
program. EU:s prioriterade teman bör följa EU:s strategier 
och innehållet i dem tydligt definieras av lagstiftaren.Har genomförts fullt utESF för perioden 2014–2020 följde Europa 2020-strate -
gin och det infördes obligatoriska gemensamma output- 
och resultatindikatorer.
4)  Kommissionen bör grundligt analysera resultataspekter 
när den organiserar bedömningen av förvaltnings- och 
kontrollsystem.Har genomförts fullt utDe planerade revisionerna av resultatuppgifter och de 
utgivna riktlinjerna för revisorer tyder på att det läggs 
större vikt vid att man utkräver ansvar för att det ska 
finnas ett tillförlitligt system för att samla in, redovisa 
och lagra resultatuppgifter.
5)  Kommissionen bör dokumentera sina kontroller bättre och 
se till att det finns en verifieringskedja som gör det möjligt 
att bedöma hur omfattande och enhetliga dessa kontroller 
är.Har genomförts fullt utDe nya checklistorna för 2014–2020 förbättrar doku -
mentationen och täckningen av åtgärder.
29 Bilagor  
 Bilaga VIExterna åtgärder: bidrag som kanaliseras genom FN-organisationer
1. Särskild rapport nr 3/2011 handlade om effektiviteten och ändamålsenligheten i EU-bidrag som  
kanaliseras genom FN-organisationer i konfliktdrabbade länder.
2. Europeiska kommissionen har stärkt sitt samarbete med Förenta nationerna som ett led i sitt arbete för att 
förbättra samordningen av biståndet. Det anslagsbelopp till EuropeAid som kanaliseras via Förenta nationer -
nas organisationer ökade från 144 miljoner euro 2001 till 935 miljoner euro 2009 och nådde sin kulmen med 
över 1 miljard 2006.
3. Detta är andra etappen av en revision i två delar. Under den andra etappen granskas måluppfyllelsen.
4. Den övergripande revisionsfrågan var huruvida kommissionen får valuta för pengarna när den kanaliserar 
medel via Förenta nationerna.
30 Bilagor  
 Bilaga VIRevisionsrättens rekommendationer
5. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att göra följande ändringar när det gäller projektens ut -
formning, ändamålsenlighet och hållbarhet samt effektivitet:
Rekommendation Genomförandestatus Revisionsrättens bedömning
1)  Kommissionen bör genomföra följande förbättringar 
avseende projektutformningen:
 ο  Se till att tydliga praktiska mål fastställs för de projekt till 
vilka medel anslås. Målen bör om möjligt vara kvantifie -
rade för att det ska bli lättare att verkställa och övervaka 
projekten och ge värdefull feedback till kommissionen. 
Kopplingen mellan projektens åtgärder och mål och de mer 
omfattande målen bör anges tydligt.
 ο  Bättre anpassa den tidsram som fastställs i bidrags -
överenskommelsen till projektmiljön så att man undviker 
tidskrävande och kostsamma förlängningar av genomför -
andeperioden i ett senare skede.
 ο  Eftersom detaljnivån i budgeten utgör grunden för 
efterföljande rapporter bör all den information som krävs 
för att de finansierade åtgärdernas effektivitet ska kunna 
bedömas ingå i budgeten.Har genomförts fullt utDe nya gemensamma riktlinjerna om rapporterings -
skyldigheter enligt det ekonomiska och administrativa 
ramavtalet från 2011
 ο  erinrade om kravet på att indikatorer ska vara 
utformade enligt SMART-metoden, att rapporterna 
ska göra det möjligt att jämföra alla aspekter av 
den ursprungliga beskrivningen av åtgärden och 
ge användbar återkoppling (kunskapsförvaltning) 
till kommissionen om åtgärder av samma slag,
 ο  underströk vikten av detaljerade arbetsplaner och 
angav principerna för att se till att de uppdateras,
 ο  angav principer och förfaranden för att säkerställa 
att varje detalj i budgeten förstås på samma sätt 
av FN-organisationen och kommissionen och att 
informationsnivån gör det möjligt att jämföra med 
beskrivningen av åtgärden.
Riktlinjerna diskuteras vid varje utbildning som anord -
nas gemensamt av EU och FN. Kraven förklaras också vid 
regelmässiga utbildningstillfällen.
2)  Kommissionen bör genomföra följande förbättringar 
avseende ändamålsenlighet och hållbarhet:
 ο  Insistera på att få de nödvändiga rapporterna i tid och 
fortsätta sina ansträngningar för att se till att dessa rap -
porter ger den information som krävs för att den ska kunna 
bedöma projektens framsteg och framgång.
 ο  Kommissionens uppföljning bör vara snabb, systema -
tisk, ordentligt underbyggd och heltäckande under hela 
projekttiden.
 ο  Efter varje projekt bör kommissionen dra lärdo -
mar inför framtida insatser, särskilt med hänsyn till 
hållbarhetsaspekten.Har genomförts fullt utI riktlinjerna
 ο  betonades vikten av att i tid tillhandahålla 
rapporter som bygger på detaljerade arbetsplaner 
och ange principer för att se till att dessa rapporter 
inte försenas, att kommissionen hålls informerad 
och att rapporterna innehåller alla uppgifter 
som behövs för att bedöma genomförandet av 
åtgärderna,
 ο  angavs principer och förfaranden för att se till 
att den nödvändiga informationen omgående 
överlämnas till kommissionen, tillsammans med 
relevanta analyser och åtgärder för att lösa eventu -
ella problem som uppkommer,
 ο  fanns (i den senaste versionen av mallen för 
åtgärdsdokument) ett obligatoriskt delavsnitt om 
dragna lärdomar och åtgärdens hållbarhet.
31 Bilagor  
 Bilaga VIRekommendation Genomförandestatus Revisionsrättens bedömning
3)  Kommissionen bör genomföra följande förbättringar 
avseende effektivitet:
 ο  En systematisk bedömning av kostnaderna bör göras och 
resultaten bör dokumenteras på ett tillfredsställande sätt, 
den bör koncentrera sig mer på effektivitet, och bedöm -
ningen av kostnaderna bör inte begränsas till frågor om 
stödberättigande,
 ο  I de fall då det är möjligt bör man ta fram riktmärken för 
gemensamma kostnadsposter för att underlätta bedöm -
ningen av kostnader i projektförslag och ekonomiska 
rapporter.Första punkten har genom -
förts fullt ut
Andra punkten har genomfört 
i vissa avseendenI riktlinjerna angavs principer och förfaranden för att 
säkerställa att informationsnivån gör det möjligt att 
bedöma om de föreslagna kostnaderna är stödberätti -
gande och nödvändiga och att jämföra med beskrivning -
en av åtgärden.
Rekommendation 3, punkt 2 om att ta fram riktmärken 
för gemensamma kostnadsposter (har genomförts i vissa 
avseenden).
Kommissionen har gett utanordnarna instruktioner 
för hur man bedömer om kostnaderna är rimliga 
när projekt finansieras. Några EU-delegationer gör 
kostnadsjämförelser på grundval av lokala ekonomiska 
studier. Kommissionen begär vidare att utanordnarna 
ska ange skälen till att de väljer att ingå kontrakt med en 
internationell organisation när de registrerar bidrag och 
kontrakt i Cris.
Kommissionen bedömer dock inte direkt om projekt -
kostnaderna är rimliga utan förlitar sig på de kunskaper 
om marknaden som de internationella organisationer 
som den ingår kontrakt med besitter.
”I de fall då det är möjligt” i rekommendationen ska 
förstås som ”I liknande fall och när det finns rimlig 
tillgång till information om dem”. Slutkostnaden får man 
fram med hjälp av kvantititer och enhetskostnader. Om 
de senare inte är kända kan åtminstone kvantiteterna 
jämföras med kvantiteterna vid liknande åtgärder som 
finansierats tidigare när rimligheten för en ny åtgärd 
ska bedömas. Utan denna information förlitar sig kom -
missionen på en deklaration från tredje part som inte 
kontrolleras trots att den har relevant dokumentation.
32 Bilagor  
 Bilaga VIIExterna åtgärder: en tryggad livsmedelsförsörjning
1. Särskild rapport nr 1/2012 handlade om ändamålsenligheten i Europeiska unionens utvecklings -
bistånd till en tryggad livsmedelsförsörjning i Afrika söder om Sahara
2. Livsmedelsförsörjningen är ett stort problem i Afrika söder om Sahara där 30 % av befolkningen lider av 
hungersnöd.
3. Revisionsrätten undersökte om Europeiska unionens (EU) utvecklingsbistånd till en tryggad livsmedelsför -
sörjning i Afrika söder om Sahara är ändamålsenligt, det vill säga om det är relevant med hänsyn till länder -
nas behov och prioriteringar och om EU-insatserna är ändamålsenliga.
4. Revisionen var inriktad på EU:s direkta utvecklingsstöd när det gäller de tre olika dimensionerna av livsmed -
elsförsörjning, det vill säga tillgängligheten för och tillgången till livsmedel och användningen av livsmedel 
(nutrition). Den granskade inte huruvida livsmedelsförsörjning är integrerad i alla berörda områden i EU:s 
utvecklingssamarbete, till exempel hälsa, utbildning eller vatten och sanitär utrustning.
33 Bilagor  
 Bilaga VIIRevisionsrättens rekommendationer
Rekommendation Genomförandestatus Revisionsrättens bedömning
1)  Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör göra en 
strukturerad bedömning av läget beträffande livsmedels -
försörjningen i varje land och systematiskt överväga det 
potentiella utrymmet för EU-stöd på detta område (när det 
gäller programperioden efter 2013).Har genomförts fullt utBedömningen har resulterat i 50 detaljerade landspeci -
fika faktablad om livsmedelsförsörjning som bygger på 
internationella indikatorer från i första hand FN-organ 
(FAO, Unicef etc.) och frivilligorganisationer. Faktabladen 
ger en samlad översikt över varje land med beräknade 
indikatorer och omfattar områden med relevans för 
livsmedelsförsörjningen, såsom landets placering på 
utvecklingsindexet och läget beträffande nutrition, 
miljö och jordbruk.
2)  Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör, möjligen 
tillsammans med andra utvecklingspartner, undersöka om 
det går att inrätta ett permanent instrument för finansie -
ring av akuta och kompletterande åtgärder för att komma 
till rätta med följderna av eventuella framtida livsmedel -
skriser i utvecklingsländerna.Har genomförts fullt utKommissionens avdelningar har utarbetat en mekanism 
och en metod för livsmedelsförsörjning med en vägle -
dande budget på 525 miljoner euro (2014–2020) som 
bygger på en teknisk analys av osäker livsmedels- och 
nutritionsförsörjning och ska tillämpas på årsbasis för 
att identifiera länder och föreslå utgifter. Mekanismen 
bör leda till samma typ av resultat som ett permanent 
instrument.
3)  Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör prioritera 
nutrition tillräckligt när den fastställer samarbetsstrategin 
och identifierar och utformar insatserna och föra en politisk 
dialog med partnerregeringarna, särskilt inom ramen för 
budgetstödprogram.Har genomförts fullt utKommissionen gjorde en tydlig politisk satsning när 
den anslog 3,5 miljarder euro i ekonomiskt stöd och 
satte upp särskilda mål som ska uppnås i kampen mot 
undernäring. Handlingsplanen för nutrition innehåller 
närmare uppgifter om hur det ekonomiska stödet ska 
genomföras.
4)  Vidare bör kommissionen fastställa insatsmål som är 
tillräckligt exakta och som kan mätas med hjälp av resulta -
tindikatorer. Den bör se till att målen är uppnåbara genom 
att bättre bedöma risker och antaganden när det gäller ett 
framgångsrikt genomförande av insatserna.Har genomförts fullt utI referensdokumenten anges mätbara mål och särskilda 
indikatorer tillsammans med den metod som ska 
användas för att genomföra dem. Där anges också de 
strategiska prioriteringarna som bygger på en analys av 
risker och utmaningar.
Det anordnas regelbundet olika aktiviter för att informe -
ra och utbilda de berörda aktörerna om kampen mot 
hungersnöd.
5)  Kommissionen bör bättre stödja den ekonomiska hållbar -
heten i programmen för jordbruk och social transferering 
genom att lägga större tonvikt vid att utveckla en rådgiv -
ningsverksamhet för jordbruket, infrastruktur efter skörd 
och jordbrukskrediter som alla är ändamålsenliga.Har genomförts fullt utKommissionen bidrar till forum och organisationer som 
erbjuder jordbrukare särskilda tjänster. (Detta är rekom -
mendation 5 a i särskild rapport nr 1/2012).
6)  Kommissionen bör bättre stödja den ekonomiska hållbar -
heten i programmen för jordbruk och social transferering 
genom att se till att programmen för social transferering 
ger lämpligt stöd som utvecklar stödmottagarnas inkomst -
bringande kapacitet.Har genomförts fullt utI referensdokumentet om sociala transfereringar i kam -
pen mot hungersnöd anges metoder, prioriteringar, 
målsättningar, mål och noga definierade nyckelindika -
torer. I dokumentet hänvisas till praktiska dokument 
som kan ge stöd till varje aspekt av processen.
Det organiseras regelbundet information och utbildning 
för de berörda aktörerna. (Detta är rekommendation 5 
b i särskild rapport nr 1/2012).
34 Bilagor  
 Bilaga VIIIExterna åtgärder: Cris
1. Särskild rapport nr 5/2012 handlade om det gemensamma informationssystemet för yttre förbindel -
ser (Cris)
2. Cris är ett informationssystem som kommissionen har infört för att stödja förvaltningen av externa åtgärder.
3. Cris tillhandahåller uppgifter om de olika förvaltningsetapperna, från programplanering till utarbetande och 
övervakning, och omfattar såväl de operativa som ekonomiska aspekterna av de aktuella åtgärderna. Det 
förser även kommissionens redovisningssystem ABAC med finansiella uppgifter.
4. I särskild rapport nr 5/2012 bedömde Europeiska revisionsrätten huruvida Cris på ett ändamålsenligt sätt 
tillgodoser kommissionens informationsbehov. Revisionsrätten bedömde särskilt om Cris hade utformats på 
ett sådant sätt att det på ett ändamålsenligt sätt tillgodoser kommissionens behov och om den information 
som det tillhandahåller var tillförlitlig.
35 Bilagor  
 Bilaga VIIIRevisionsrättens rekommendationer
5. Vi lämnade följande fyra rekommendationer:
Rekommendation Genomförandestatus Revisionsrättens bedömning
1)  Cris avsedda roll som informationssystem bör fastställas, 
särskilt i förhållande till kommissionens redovisningssys -
tem ABAC. Framför allt bör kommissionen försöka minska 
det antal funktioner i Cris som redan finns i ABAC.Inte längre relevantCris avsedda roll som informationssystem, särskilt i för -
hållande till kommissionens redovisningssystem ABAC, 
hade ännu inte fastställts.
2)  Cris datakodlistor bör rationaliseras så att de är unika och 
så att deras datavärden är ömsesidigt uteslutande. Vidare 
bör de aktuella kvalitetskontrollerna av data (kontroller och 
processer) ses över och stärkas med hjälp av ändamålsen -
liga skyddsåtgärder som garanterar tillförlitliga uppgifter. 
Syftet med dessa åtgärder bör framför allt vara att se till 
att Cris är ändamålsenligt och effektivt när det gäller att 
tillhandahålla aggregerade uppgifter per mottagarland, 
politikområde och finansiellt instrument.Har genomförts i de flesta 
avseendenGD Internationellt samarbete och utveckling inledde 
flera initiativ för att rationalisera Cris datakodlistor 
(utarbetande av ett referensdatasystem, rationalisering 
av datakodlistor och upprättande av en dataordbok). 
Initiativen för rationalisering av Cris datakodlistor var 
dock ännu inte slutförda.
Kvalitetskontrollen av uppgifter i Cris stärktes, till exem -
pel fastställde man en strategi och en generalplan för 
uppgiftskvalitet och utsåg ett team för uppgiftskvalitet.
3)  Med tanke på den stora och blandade populationen av 
Cris-användare bör man särskilt tänka på att öka systemets 
användarvänlighet när Cris utvecklas i framtiden.Inte längre relevantDe flesta projekt för att förbättra Cris användarvän -
lighet stoppades i början av 2013 i avvaktan på att GD 
Internationellt samarbete och utveckling skulle anta och 
genomföra sin nya it-strategi.
4)  Ansvaret för hur Cris datasäkerhet ska hanteras bör 
fastställas. En samlad it-riskbedömning bör göras. Man bör 
särskilt se till att skydda personuppgifter och finansiella 
uppgifter.Har genomförts i vissa 
avseendenAnsvaret för hur Cris datasäkerhet ska hanteras har för -
tydligats. Mellan 2012 och 2014 gjordes några begrän -
sade it-riskbedömningar, men det saknas fortfarande 
en samlad bedömning av it-risker vid GD Internationellt 
samarbete och utveckling. Utan en sådan bedömning 
fanns det ingen klar helhetsbild över riskerna avseende 
skydd av personuppgifter och finansiella uppgifter i in -
formationssystemen vid GD Internationellt samarbete 
och utveckling.
36 Bilagor  
 Bilaga IXInre politik: statligt stöd
1. I särskild rapport nr 15/2011 ställde vi frågan om kommissionens förfaranden garanterar att  
kontrollen av statligt stöd utförs ändamålsenligt.
2. Statligt stöd definieras i artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och kontrollen av det 
är en viktig garanti för att den inre marknaden ska fungera. Kommissionen har det övergripande ansvaret för 
kontrollen av statligt stöd. För att säkerställa att det statliga stöd som medlemsstaterna beviljar är förenligt 
med Europeiska unionens inre marknad är EU:s medlemsstater skyldiga att först meddela kommissionen om 
stödåtgärder och att få kommissionens godkännande innan de ger statligt stöd.
3. I vår särskilda rapport undersökte vi om kommissionen har infört förfaranden som gör det möjligt att utföra 
kontrollen av statligt stöd ändamålsenligt. Granskningen var inriktad på kommissionens processer för orga -
nisation, beslutsfattande och övervakning under perioden 2008–2010.
37 Bilagor  
 Bilaga IXRevisionsrättens rekommendationer
4. Vi rekommenderade att kommissionen ser över hur den fördelar och använder resurserna för förvaltning av 
statligt stöd i syfte att
Rekommendation Genomförandestatus Revisionsrättens bedömning
1)  anta en mer aktiv hållning i relationen till medlemsstater -
na och anstränga sig mer för att höja medvetenheten om 
reglerna om statligt stöd genom att sprida bästa praxis och 
ge mer konkret vägledning,Har genomförts fullt utGD Konkurrens tog flera initiativ, bland annat inrättade 
det ett nätverk av kontaktpunkter för länderna, organi -
serade utbildningar och högnivåmöten med medlems -
stater, publicerade vägledning om begreppet statligt 
stöd och inrättade en plattform där medlemsstater kan 
ställa frågor om tolkning och genomförande.
2)  utöka sin övervakningsverksamhet, både vad gäller ur -
valets storlek och omfattning,Har genomförts fullt utKommissionen har stegvis trappat upp sin övervakning, 
både när det gäller urvalsstorlek och deltagande av de 
enheter som handlägger ärenden.
3)  organisera sina utredningar på tjänstens vägnar på ett mer 
systematiskt och riktat sätt så att man upptäcker olagligt 
stöd.Har genomförts fullt utNya rättsliga instrument har antagits och används, vilket 
har lett till att flera ingående utredningar har inletts.
4)  Vi rekommenderade även följande:  
Kommissionen bör, i syfte att öka öppenheten och snabba 
på beslutsprocessen, ingå ett bindande åtagande om att 
avsluta den preliminära granskningen antingen genom att 
fatta ett beslut eller att inleda ett formellt granskningsför -
farande inom ett år efter det att den ursprungliga anmälan 
har lämnats in.Har inte genomförtsRevisionsrätten välkomnar att ledningen ägnar mer 
uppmärksamhet åt preliminära granskningar som 
pågår i mer än nio månader, men den nuvarande 
lagstiftningen innebär att kommissionen kan fortsätta 
den preliminära granskningen så länge den anser att 
anmälan är ofullständig och skjuta upp ett mer formellt 
utredningsförfarande med mer insyn.
5)  Kommissionen bör minimera det antal förfrågningar 
om upplysningar som den skickar till medlemsstaterna 
och begränsa dem till vad som är absolut nödvändigt för 
beslutsfattandet.Har genomförts fullt utGenom de regelbundna rapporterna om eftersläpningar 
till den ställföreträdande generaldirektören med ansvar 
för statligt stöd och kravet på dennes godkännande vid 
en tredje förfrågan om ytterligare upplysningar har man 
begränsat antalet förfrågningar till medlemsstaterna.
6)  För att kunna ge alla intressenter större rättssäkerhet, bör 
kommissionen snabbt handlägga ogrundade klagomål.Har genomförts i de flesta 
avseendenDe filter som infördes genom artikel 20 i den nya proce -
durförordningen bör markant minska antalet ogrundade 
klagomål. Men ännu syns inte effekterna av ändringen 
fullt ut.
7)  Kommissionen bör regelbundet informera den klagande, 
medlemsstaten och stödmottagaren om hur varje ärende 
fortskrider (eller inte fortskrider) och om resultatet av 
granskningen.Har genomförts fullt utFör att regelbundet informera den klagande, med -
lemsstaten och stödmottagaren om hur utredningen 
av ett ärende framskrider skickas nu informationsbrev, 
i enlighet med rekommendationen.
38 Bilagor  
 Bilaga IXRekommendation Genomförandestatus Revisionsrättens bedömning
8)  Kommissionen bör överväga om det finns några lärdomar 
att dra av hanteringen av finanskrisen som den kan använ -
da i syfte att förbättra sina vanliga arbetsmetoder.Har genomförts fullt utGD Konkurrens har tagit vederbörlig hänsyn till 
lärdomarna från sin hantering av åtgärderna mot 
finanskrisen. Den viktigaste lärdomen var att analys- och 
beslutsprocessen måste gå fortare. GD Konkurrens har 
inom ramen för sitt projekt för modernisering av det 
statliga stödet vidtagit flera åtgärder för att snabba på 
besluts- och analysprocessen för ärenden som inte är 
krisrelaterade.
9)  Kommissionen bör införa ett förbättrat system för registre -
ring av tidsåtgång och rapportering om handläggningen så 
att den effektivt kan kontrollera hur lång tid som går åt till 
varje ärende och den arbetsbörda som varje handläggare 
har så att man kan optimera resursanvändningen.Har genomförts fullt utGD Konkurrens har infört ett förbättrat system (kallat 
Petra) för tids- och handläggningsrapportering.
10)  Vi rekommenderade även följande:  
Kommissionen bör samla in uppgifter på ett effektivare och 
tillförlitligare sätt, ochHar genomförts i vissa 
avseendenSari-applikationen med ett gränssnitt för rapportering 
av statligt stöd – är ett verktyg för kommunikation mel -
lan medlemsstaterna och GD Konkurrens som togs i drift 
i slutet av 2012. Systemets tillförlitlighet ska fortfarande 
förbättras, bland annat med a) regler för validering 
så att medlemsstaterna inte kan lägga in ofullständig 
information, b) registrering av användarnas olika valide -
ringsåtgärder och c) förbättring av sökfunktionerna.
11)  regelbundet göra efterhandsbedömningar av vilka effekter 
statligt stöd och kontrollen av statligt stöd har på företa -
gen, marknaderna och den övergripande ekonomin.Har genomförts fullt utI de åtgärder som vidtagits när det gäller att i efterhand 
bedöma effekterna av statligt stöd ingick publiceringen 
av en gemensam metod för utvärdering av statligt stöd 
och införandet i de nya riktlinjerna för statligt stöd av 
möjligheten att kräva utvärderingar.  
Anmärkning: Denna rekommendation avvisades 
ursprungligen av kommissionen.
39 Bilagor  
 Bilaga XAllmänna kriterier för ett ändamålsenligt uppföljningssystem
Frågor KravRAD
Har 
uppfyllts 
fullt utHar delvis 
uppfylltsHar inte 
uppfyllts
1.  Har systemet utformats så att 
det ger den information som 
behövs?a)  Systemets roll i kommissionens informationssystemsstruktur är 
definierad, dokumenterad och godkänd. X
b)  Informationsbehoven kartläggs, analyseras och dokumenteras på ett 
systematiskt sätt. X
c)  Strukturen och utformningen av system har dokumenterats och 
återspeglar de behov som identifierats. X
2.  Har systemet utformats så 
att det uppfyller dokumen -
tationskraven på system för 
finansiell information?a)  I den tekniska dokumentationen av systemet beskrivs innehållet 
i varje datafält. X
b)  I den tekniska dokumentationen av systemet beskrivs hur systemet 
hanterar varje enskild operation. X
c)  Systemet garanterar att det finns en fullständig verifieringskedja för 
varje transaktion. X
3.  Har systemet utformats så 
att det uppfyller krav på 
sekretess, tillgänglighet 
och integritet avseende 
informationen?a)  Tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa sekretess 
har identifierats och dokumenterats med hänsyn till kostnaden för 
att genomföra dem och risker i anslutning till hanteringen av och 
karaktären på uppgifter i systemet. X
b)  Förfaranden för tilldelning, underhåll och återkallande av tillträdes -
rätter har godkänts och dokumenterats. X
c)  Målen för systemets tillgänglighet har fastställts, godkänts och 
dokumenterats. X
d)  Tillgängligheten övervakas och rapporteras, och det vidtas lämpliga 
åtgärder för att målen ska uppnås. X
e)  En plan för säkerhetskopiering har godkänts och dokumenterats, och 
den genomförs och testas regelbundet. X
f)  En katastrofplan har godkänts och dokumenterats. X
g)  Vid behov tillämpar systemet affärsregler (automatiska kontroller av 
indata) för att förbättra kvaliteten på transaktionsuppgifter. Dessa 
kompletteras med lämpliga ”manuella” kontroller. X
h)  Relevanta datakategorier upprättas och riktlinjer lämnas för att un -
derlätta och garantera att användarna lämnar enhetlig information 
och hämtar uppgifterna, utför statistiska analyser och rapporterar 
informationen. X
i)  Uppgifternas kvalitet övervakas regelbundet på systemnivå och 
lämpliga åtgärder vidtas för att korrigera de identifierade bristerna 
på ett kontrollerat sätt.Ej tillämpligt1
j)  Förvaltningsrapporter och indikatorer som bygger på uppgifter 
i systemet kvalitetskontrolleras på lämpligt sätt. X
1 Vi kunde inte kontrollera dessa kriterier utifrån den tillgängliga informationen.
40 Bilagor  
 Bilaga XFrågor KravRAD
Har 
uppfyllts 
fullt utHar delvis 
uppfylltsHar inte 
uppfyllts
4.  Är systemet utformat för att 
vara användarvänligt?a)  Det finns fullständig och aktuell användardokumentation eller 
hjälpfiler. X
b)  Man övervakar regelbundet om användarna är nöjda och tar hänsyn 
till återkoppling från dem. X
c)  Det finns ändamålsenliga verktyg för uppgiftssökning och rapporte -
ring som användarna enkelt kan nå för att hämta information. X
5.  Är den information som 
systemet tillhandahåller 
fullständig?a)  Alla transaktioner registreras endast en gång. X
b)  Alla relevanta datafält fylls i. X
6.  Är den information som 
systemet tillhandahåller 
enhetlig?Det går inte att ge ett annat värde till samma uppgifter i andra delar av 
it-informationssystemet (intern it-samstämmighet).X
7.  Är den information som 
systemet tillhandahåller 
korrekt?Den information som registreras i systemet återspeglar den verkliga 
situationen (i pappersform eller en direkt iakttagelse på platsen).X
8.  Är den information som sys -
temet tillhandahåller aktuell?Informationen matas omgående in i systemet. X
41 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
IV
Kommissionen har förbundit sig att säkerställa att de rekommendationer som har lämnats av revisionsrätten i dess 
särskilda rapporter och godtagits av kommissionen genomförs och följs upp på ett systematiskt sätt.
Kommissionen understryker att de 3 % av rekommendationerna som bedömdes som ”inte genomförda”  endast gäl -
ler en av rekommendationerna i den särskilda rapporten nr 15/2011, vilken avvisades av kommissionen.
V
Förfarandena inom RAD-applikationen ( Recommendation , Action , Discharge , rekommendation, åtgärd, ansvarsfrihet) 
är införda, dokumenterade och tillgängliga. Uppgifterna kodas under ansvar av de relevanta generaldirektoraten 
och avdelningarna enligt tydliga regler för relevanta samråd mellan avdelningarna, valideringar och arbetsflöden 
för godkännande på lämplig hierarkisk nivå. Generaldirektoraten och avdelningarna har möjlighet att ladda upp 
styrkande underlag till sina svar. RAD-applikationen kan även användas för att skapa en lägesrapport för de åtgär -
der som har vidtagits av kommissionen. Den kompletterande rekommendationsstatusen ”delvis genomförd”  har 
införts. Kommissionen och revisionsrätten kan emellertid dra olika slutsatser om hur rekommendationerna ska 
genomföras på ett effektivt sätt.
Kommissionen rapporterar om uppföljningen av de rekommendationer som revisionsrätten lämnar till kommis -
sionen i de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoraten och avdelningarna och i den årliga rappor -
ten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av ansvarsfriheten för det aktuella 
räkenskapsåret.
VI
Kommissionen anser att dess system för kontroll är förenliga med internationella standarder och bästa praxis för 
kontroll.
Kommissionen har emellertid åtagit sig att åtgärda framtida problem när det gäller systemet och förfarandena för 
uppföljningen av ansvarsfriheten.
Kommissionens svar 42
Inledning
03
Kommissionen har förbundit sig att säkerställa att de rekommendationer som har lämnats av revisionsrätten i dess 
särskilda rapporter och godtagits av kommissionen genomförs och följs upp på ett systematiskt sätt. Den komplet -
terande rekommendationsstatusen ” delvis genomförd ” har tagits fram och införts av kommissionens systemleveran -
tör och är nu tillgänglig.
Kommissionens genomförande av 44 rekommendationer
09
Kommissionens system och förfaranden för uppföljning av ansvarsfriheten täcker alla särskilda rapporter som har 
utfärdats av revisionsrätten och som är relevanta för kommissionen.
11
Kommissionen har förbundit sig att säkerställa att de rekommendationer som har lämnats av revisionsrätten i dess 
särskilda rapporter och godtagits av kommissionen genomförs och följs upp på ett systematiskt sätt.
Kommissionen understryker att de 3 % av rekommendationerna som bedömdes som ” inte genomförda ” endast gäl -
ler en av rekommendationerna i den särskilda rapporten nr 15/2011, vilken avvisades av kommissionen.
Ruta 1 – Bättre reglering och övervakning (se  bilagorna II och III )
Kommissionens begränsade inflytande på priserna är en logisk konsekvens av den marknadsinriktade strategin och 
övergången från prisstöd till inkomststöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt beslut av Europaparla -
mentet och rådet.
Övervakningen av priset på socker är endast en del av den övergripande bedömningen av sockermarknaden i syfte 
att uppnå målen både för den gemensamma jordbrukspolitiken och 2006 års sockerreform. Dessa mål omfattar inte 
något inflytande på priserna.
Kommissionens svar 43
Revision av kommissionens system och förfaranden för uppföljning
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 13 och 14:
Kommissionens ramar för intern kontroll och tillhörande kontrollsystem utvecklades särskilt för sin specifika miljö. 
De baseras på internationell god praxis och är inspirerade av de ramar som har utarbetats av Committee of Spons -
oring Organizations of the Treadway Commission (COSO).
Enligt kommissionens ramar för intern kontroll har ledningen ett tydligt ansvar när det gäller den systematiska upp -
följningen av viktiga frågor som identifieras genom övervakningsåtgärderna.
15
Kommissionen understryker att de praktiska råden är en rekommenderad vägledning i enlighet med de internatio -
nella normerna för internationell yrkespraxis ( International Professional Practices Framework , IPPF) som har utarbetats 
av Institute for Internal Auditors (IIA).
Se även kommissionens svar på punkt 28.
18
Se kommissionens svar på punkt 28.
20
RAD-applikationen utformades för att uppfylla ansvarsfrihetsförfarandets behov och syften. Den ger tillförlitlig, 
relevant och tillämplig information som visar statusen för de åtgärder som har vidtagits av kommissionen när det 
gäller uppföljningen av ansvarsfriheten. Applikationen har förbättrats fortlöpande, bland annat utifrån rekommen -
dationer från revisionsrätten och önskemål från kommissionens avdelningar. Vid beslut om framtida utvecklingar av 
RAD kommer kommissionen även i fortsättningen att ta hänsyn till revisionsrättens rekommendationer.
20 a)
Förfarandena inom RAD-applikationen, däribland länkarna till de särskilda rapporter som har utfärdats av revisions -
rätten och de avdelningar inom kommissionen som är ansvariga för genomförandet av rekommendationerna, är 
införda, dokumenterade och tillgängliga. Alla uppgifter kodas under ansvar av de relevanta generaldirektoraten 
och avdelningarna enligt tydliga regler för relevanta samråd mellan avdelningarna, valideringar och arbetsflöden 
för godkännande på lämplig hierarkisk nivå. Generaldirektoraten och avdelningarna har möjlighet att ladda upp 
styrkande underlag till sina svar.
20 b)
I enlighet med ramarna för intern kontroll och tillhörande kontrollsystem, och i de särskilda fall med delad förvalt -
ning där kommissionen har en övervakande roll, kommer kommissionen att granska viktiga frågor tillsammans med 
medlemsstaterna på ett tillfredsställande sätt. Kommissionens och revisionsrättens gemensamma arbetsgrupp 
har som mål att hitta bättre sätt att övervaka, genomföra och rapportera om uppföljningen av revisionsrättens 
rekommendationer.
Kommissionens svar 44
20 c)
Kommissionen och revisionsrätten kan dra olika slutsatser om hur de godtagna rekommendationerna i de sär -
skilda rapporterna ska genomföras på ett effektivt sätt. Med hjälp av RAD-applikationen är det möjligt att skapa 
en lägesrapport för de åtgärder som har vidtagits av kommissionens avdelningar i förhållande till det förväntade 
slutdatumet.
20 d)
Kommissionen rapporterar om uppföljningen av de rekommendationer som revisionsrätten lämnar till kommis -
sionen i de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoraten och avdelningarna och i den årliga rappor -
ten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av ansvarsfriheten för det aktuella 
räkenskapsåret.
Kommissionen medger emellertid att rapporteringen kan förbättras ytterligare.
21
Genom en skrivelse av den 16  oktober  2014 angående publiceringen av version 6.4 av RAD-applikationen fick gene -
raldirektoraten och avdelningarna tydliga anvisningar om den nya funktionen för ”delvis genomförda rekommenda -
tioner” . Information och utbildning angående den nya rekommendationsstatusen ”delvis genomförd”  säkerställdes 
för alla generaldirektorat och avdelningar.
Kommissionen gör bedömningen att denna nya funktion används av generaldirektoraten och avdelningarna i til l-
lämpliga fall.
22
Kommissionen har förbundit sig att säkerställa att de godtagna rekommendationerna från revisionsrätten i de sär -
skilda rapporterna genomförs och följs upp systematiskt.
Kommissionen och revisionsrätten kan dra olika slutsatser om hur rekommendationerna ska genomföras på ett 
effektivt sätt. Kommissionen medger att ytterligare förbättringar av uppföljningsförfarandet kan uppnås i de fall 
där de två institutionerna har samma uppfattning om rekommendationernas genomförandestatus.
23
Som anges i kommissionens svar på punkt 26 i 2013 års uppföljningsrapport (SR nr 19/2013) kan en harmonise -
ring av de kategorier som används av kommissionen och revisionsrätten vid bedömningen av de åtgärder som 
har vidtagits enligt revisionsrättens rekommendationer vara en fråga för framtida diskussioner mellan de båda 
institutionerna.
Kommissionens svar 45
Bästa praxis angående andra system och förfaranden
25
RAD-applikationen utvecklades för att hantera samordningen mellan avdelningarna i ansvarsfrihetsförfarandet, 
kommissionens relevanta svar under åren och den tillhörande organisationen av samarbetet mellan kommissionens 
avdelningar. Även om det går att åstadkomma ytterligare förbättringar och utvecklingar av it-systemet anser kom -
missionen att RAD-applikationen är ett fullgott verktyg som uppfyller kraven för ansvarsutkrävande och styrning 
när det gäller ansvarsfrihetsförfarandet.
Slutsats och rekommendation
26
Kommissionen har förbundit sig att säkerställa att de rekommendationer som har lämnats av revisionsrätten i dess 
särskilda rapporter och som godtagits av kommissionen genomförs och följs upp på ett systematiskt sätt.
Kommissionens system och förfaranden för uppföljning av ansvarsfriheten täcker alla särskilda rapporter som har 
utfärdats av revisionsrätten och som är relevanta för kommissionen.
27
Se kommissionens svar på punkterna 20a, 20b och 20c.
28
Kommissionen anser att RAD-applikationen ger en heltäckande översikt över alla rekommendationer och anmodan -
den som har lämnats in till kommissionen i samband med ansvarsfrihetsförfarandet.
Som anges i kommissionens svar på punkt 26 i den särskilda uppföljningsrapporten nr 19/2013 kan en harmoni -
sering av de kategorier som används av kommissionen och revisionsrätten vid bedömningen av de åtgärder som 
har vidtagits enligt revisionsrättens rekommendationer vara en fråga för framtida diskussioner mellan de båda 
institutionerna.
När det gäller uppföljningen av revisionsrättens rekommendationer har kommissionen fattat beslut om att detta lig -
ger inom ledningens ansvarsområde. Om uppgiften ges till IAS finns det risk att IAS oberoende ställning påverkas.
Kommissionens svar 46
29
Kommissionen anser att dess system för kontroll är förenliga med internationella standarder och bästa praxis för 
kontroll. Kommissionen har emellertid åtagit sig att åtgärda framtida problem när det gäller systemet och förfaran -
dena för uppföljningen av ansvarsfriheten.
Se även kommissionens svar på punkt 28.
29 a)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen kommer att bedöma möjligheten att förbättra informationen om genomförandestatusen för de 
åtgärder som har vidtagits.
29 b)
Kommissionen godtar denna rekommendation för de specifika fall med delad förvaltning där kommissionen har en 
övervakande roll. Kommissionen kommer att se över viktiga frågor tillsammans med medlemsstaterna på lämpligt 
sätt. Kommissionens och revisionsrättens gemensamma arbetsgrupp har som mål att hitta bättre sätt att övervaka, 
genomföra och rapportera om uppföljningen av revisionsrättens rekommendationer.
29 c)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen har förbundit sig att ytterligare förbättra rapporteringen av åtgärderna i de årliga 
verksamhetsrapporterna.
29 d)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen kommer att göra en uppföljning tillsammans med de berörda generaldirektoraten och 
avdelningarna.
Kommissionens svar 47
Bilagor 
Bilaga II
Jordbruk: förvaltningsinstrument för marknaden för mjölk och mjölkprodukter
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 2)
Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullt ut.
Skapandet av (nya) producentorganisationer tar tid och kräver stora insatser av jordbrukarna själva, t.ex. att först 
skapa producentorganisationer och i ett andra steg påbörja kollektiva förhandlingar. Den gynnsamma utvecklingen 
av marknaden och framtidsutsikterna år 2012 och 2013 kan ha gjort jordbrukarna mindre intresserade av att ansluta 
sig till producentorganisationer.
Vid sidan av ett stort antal diskussioner med medlemsstaterna på kommissions- och rådsnivå angående genom -
förandet av det så kallade ”mjölkpaketet” på medlemsstatsnivå (av myndigheter och intressegrupper) har kommis -
sionen aktivt lanserat åtgärderna för olika intressegrupper, i synnerhet jordbrukare och jordbruksorganisationer, 
vid ett flertal formella och informella tillfällen (t.ex. presentationer av kommissionens företrädare på möten och 
evenemang).
Mjölkpaketet diskuterades regelbundet tillsammans med intressegrupperna inom ramen för de rådgivande grup -
perna för mjölk, där jordbrukarnas organisationer (Copa-Cogeca, European Coordination Via Campesina, European 
Milk Board) är väl representerade. Under de gemensamma mötena mellan förvaltningskommittén och den råd -
givande gruppen för mjölk år 2011 och 2012 förekom också diskussioner om mjölkpaketet. Kommissionen deltog 
även i två seminarier (år 2012 och 2014) som organiserades av Copa-Cogeca inför genomförandet av mjölkpaketet 
för att uppmuntra jordbrukarna (och deras organisationer) att dra fördel av paketet (producentorganisationer etc.). 
Konferensen ”THE EU DAIRY SECTOR: DEVELOPING BEYOND 2015”, som anordnades år 2013 och representerade alla 
intressegrupper, hade också en diskussion om mjölkpaketet på dagordningen.
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 3)
Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullt ut.
I linje med subsidiaritetsprincipen ansåg lagstiftarna att medlemsstaterna själva är ansvariga för att identifiera 
vilka jordbrukssektorer som behöver direktstöd på grund av de svårigheter de ställs inför. De ansågs vara bäst 
lämpade att identifiera regioner eller sektorer med särskilda svårigheter inom deras territorium och att fastställa 
prioriteringar bland de olika behoven av riktade stödåtgärder, även med beaktande av sektorernas specialisering 
i regionerna.
Lagstiftarna föreskrev att varje program för landsbygdsutveckling i medlemsstaterna ska omfatta en SWOT-analys 
av situationen och en identifiering av vilka behov som måste lyftas fram i det geografiska område som omfattas 
av programmet. Programmet måste även omfatta en beskrivning av strategin som visar att särskilda behov som 
är kopplade till särskilda villkor på regional eller subregional nivå beaktas och tillgodoses konkret genom lämpligt 
utformade kombinationer av åtgärder eller tematiska delprogram. Medlemsstaterna måste själva ange vilka svag -
heter och hot som påverkar mjölksektorn och ta fram åtgärder för att tillgodose jordbrukarnas behov.
När det gäller tvärvillkoren och den nya miljöanpassningen av direktstöden måste medlemsstaterna ha ett visst 
handlingsutrymme så att de kan ta hänsyn till lokala behov och hinder såväl som särskilda miljöfrågor. Denna prin -
cip har därför följts och fortsätter att följas inom EU-lagstiftningen.
Kommissionens svar 48
Bilaga III
Jordbruk: reform av sockermarknaden
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 3)
Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullt ut.
Ett av målen med 2006 års sockerreform var att fullgöra unionens skyldigheter till följd av internationella avtal och 
att uppfylla internationella överenskommelser, däribland ett tull- och kvotfritt tillträde till marknaden för de minst 
utvecklade länderna som ett led i unionens internationella handels- och utvecklingspolitik. Därför kan revisionsrät -
tens bedömning att EU numera är en nettoimportör och måste importera socker inte anses strida mot fördragets 
mål att garantera tillgången.
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 4)
Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullt ut.
Kommissionen har inlett ett antitrustärende, och medlemsstaterna har genomfört de nödvändiga efterforskning -
arna angående konkurrensen inom sockersektorn. Mot bakgrund av det enkla faktum att sockerpriserna inom EU 
år 2015 låg på den lägsta nivån sedan reformen genomfördes är det ett rimligt antagande att fördragets mål att ge 
konsumenterna tillgång till socker till ett rimlig pris har uppfyllts.
Gemensamt svar på rekommendationerna 5) och 6)
I linje med subsidiaritetsprincipen ligger ansvaret för att genomföra dessa rekommendationer på medlemsstaterna.
Bilaga IV
Jordbruk: särskilda åtgärder till förmån för regionerna i de yttersta randområdena och 
de mindre Egeiska öarna
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 1)
Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullt ut.
De gemensamma indikatorerna (enligt definitionen i bilaga VIII till förordning (EU) nr 180/2014) behövde samman -
ställas efter presentationen av 2013 års årliga rapporter inför presentationen år 2014. År 2013 var ett övergångsår. 
Några av indikatorerna saknades i 2013 års rapporter (70 % av indikatorerna), men alla indikatorer finns med i rap -
porterna för år 2014 (som mottogs år 2015). Vissa förbättringar bör dock göras inför kommande rapporter.
Bilaterala möten äger rum regelbundet, i synnerhet i samband med ändringar av programmen. Det är vid dessa 
tillfällen som kommissionens avdelningar informerar om en bästa praxis som bör följas av medlemsstaterna, till 
exempel vilken information som ska ges till stödmottagarna och vikten av att de nya åtgärderna kan verifieras och 
kontrolleras.
De standardformulär för rapportering av kontrollstatistik inom Posei/SAI som ska användas från och med år 2014 
presenterades för förvaltningskommittén för direktstöd ( Committee of Direct Payments , CDP) den 9 juli 2014. Ett 
efterföljande informationsutbyte med medlemsstaterna har ägt rum för att anta riktlinjer för insamlingen av dessa 
uppgifter. Uppgifterna ingår nu i den årliga rapporten.
Kommissionens svar 49
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 4)
Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullt ut.
Kommissionen betonar att prioriteringarna för revisionerna har fastställts i enlighet med de centrala riskanalyserna 
och i linje med de tillgängliga revisionsresurserna. Kommissionen understryker att antalet revisioner av Posei-pro -
grammen har ökat under de senaste två åren, och att alla de relevanta medlemsstaterna och åtgärderna (av avgö -
rande betydelse) har granskats.
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 5)
Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullt ut.
De gemensamma indikatorerna (enligt definitionen i bilaga VIII till förordning (EU) nr 180/2014) behövde samman -
ställas efter presentationen av 2013 års årliga rapporter inför presentationen år 2014. År 2013 var ett övergångsår. 
Några av indikatorerna saknades i 2013 års rapporter (70 % av indikatorerna), men alla indikatorer finns med i rap -
porterna för år 2014 (som mottogs år 2015). Vissa förbättringar bör dock göras i de följande rapporterna.
Kommission analyserar dessa uppgifter årligen och begär vid behov ytterligare information från medlemsstaterna 
för att förbättra enskilda uppgifter.
De senaste två åren har medlemsstaternas presentation av de gemensamma indikatorerna förbättrats avsevärt och 
görs nu på ett heltäckande sätt.
Bilaga V
Sammanhållning: socialfondens utgifter för äldre arbetstagare
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 1)
Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullt ut.
I investeringsprioriteringarna för Europeiska socialfonden (ESF) år 2014–2020 definieras de berörda målgrupperna 
i förekommande fall. En relevant investeringsprioritering gäller ”aktivt och hälsosamt åldrande”. När förvaltnings -
myndigheterna väljer denna prioriterade investering för att definiera ett särskilt mål, till exempel efter en landsspe -
cifik rekommendation, måste de definiera mål för output och resultat på denna nivå. Den årliga rapporteringen (de 
årliga genomföranderapporterna) kommer dessutom att omfatta gemensamma indikatorer avseende statusen för 
bland annat åldersgrupper och arbetsmarknad (dvs. ESF:s gemensamma långsiktigare resultatindikator ”deltagare 
över 54 år i sysselsättning, inklusive egenföretagande, sex månader efter avslutad åtgärd”). Kommissionen anser att 
den kommer att ha tillräckliga uppgifter för att mäta åtgärdernas effektivitet för äldre arbetstagare på samma sätt 
som för unga arbetslösa.
Principen om delad förvaltning – enligt vilken medlemsstaterna genomför de operativa programmen – tillåter inte 
någon noggrann övervakning av resultatmålen på projektnivå. Förordningen om gemensamma bestämmelser (för -
ordning (EU) nr 1303/2013), som gör det möjligt att använda förenklade kostnadsalternativ ( simplified costs options , 
SCO), kommer emellertid att göra det lättare för förvaltningsmyndigheterna och stödmottagarna att fokusera på 
resultaten på projektnivå.
Sedan år 2011 har kommissionen anordnat evenemang för kapacitetsbyggande och ökad medvetenhet tillsam -
mans med medlemsstaterna angående genomförandet av kontrafaktiska konsekvensbedömningar. För att erbjuda 
metodstöd till medlemsstaterna inrättades ett center för forskning om konsekvensbedömning ( Centre for Research 
on Impact Evaluation, CRIE ) år 2013 vid Gemensamma forskningscentret i Ispra.
Kommissionens svar 50
Återkommande diskussioner om detta ämne har förts tillsammans med förvaltningsmyndigheterna inom ramen för 
partnerskapsmötena för utvärdering av ESF.
Kommissionen finansierade åtta pilotprojekt om kontrafaktiska konsekvensbedömningar av ESF:s stödåtgärder 
i Spanien, Italien (två projekt), Estland, Portugal (två projekt), Litauen och Slovakien. Resultaten har offentliggjorts 
i olika forum och vid en konferens i Bryssel.
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 2)
Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullt ut.
Uppgifter om alla indikatorer – både gemensamma och programspecifika – lämnas in elektroniskt i strukturerad 
form till kommissionen som en del av de årliga genomföranderapporterna, 2015 års rapport om sysselsättningsini -
tiativet för ungdomar och den slutgiltiga rapporten. Dessa uppgifter gör det möjligt för kommissionen att årligen 
övervaka målgruppernas framsteg mot målvärdena, och måluppfyllelsen kan beräknas efter nivån på investerings -
prioriteringarna (kostnader/output/resultat).
Sysselsättningseffekten kommer att mätas med hjälp av de gemensamma långsiktigare resultatindikato -
rer som är relevanta. Mätningen av den totala sysselsättningseffekten kan utföras genom kontrafaktiska 
konsekvensbedömningar.
Förvaltningsmyndigheterna måste utföra konsekvensbedömningar, men inte nödvändigtvis kontrafaktiska bedöm -
ningar. Kommissionen har emellertid verkat för användningen av kontrafaktiska konsekvensbedömningar genom 
att anordna evenemang för kapacitetsbyggande och ökad medvetenhet och genom att inrätta ett center för forsk -
ning om konsekvensbedömning ( Centre for Research on Impact Evaluation ). En rad olika utbildningar och regionala 
seminarier har genomförts i medlemsstaterna. Kommissionen kommer även i fortsättningen att stödja arbetet 
genom att främja och driva ett forum för erfarenhetsutbyte om kontrafaktiska konsekvensbedömningar.
Bilaga VI
Externa åtgärder: bidrag som kanaliseras genom FN-organisationer
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 3)
Svar på den andra strecksatsen:
Kommissionen anser att det inte går att genomföra ett sådant informationssystem för riktmärken i konfliktdrabbade 
länder. Skälen till detta är dels svårigheten att säkerställa konsekventa uppgifter (som måste vara kompletta, tillför -
litliga och konstant uppdaterade) och dels förhållandet mellan systemets relativt höga kostnad och den negativa 
kostnadseffektiviteten. Därför anser kommissionen att denna andra punkt i rekommendationen är genomförd.
Bilaga VIII
Externa åtgärder: Cris
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 1)
Det avsedda användningsområdet för Cris som ett informationssystem, särskilt i förhållande till kommissionens 
redovisningssystem ABAC, har klargjorts i samband med den nya strategin för kommissionens informationssystem.
Den 12 juni 2014 godkände kommissionen en ny strategi enligt följande:
- Cris ekonomiska funktioner ska ersättas av ABAC så långt det är möjligt i enlighet med kommissionens strategi 
för rationalisering. Den utvecklande underhållsverksamheten bör avvecklas för de moduler som ska överföras 
till ABAC, bortsett från det utvecklande underhåll som bidrar till förbättringen av uppgifternas kvalitet, rappor -
teringen, genomförandet av förenklingsrelaterade åtgärder och minskningen av underhållskostnaderna.
Kommissionens svar 51
- De funktioner i Cris som inte kan hanteras i ABAC kommer att ingå i ett framtida operativt system baserat på 
modern teknologi som motsvarar de operativa behoven, däribland insynsrelaterade krav (även kallat OPSYS).
Denna strategi ska genomföras enligt följande färdplan:
- Hanteringen av garantier utförs uteslutande i ABAC sedan den 1 januari 2014.
- Ekonomiska prognoser: ett nytt verktyg (BPC) har implementerats sedan december 2014 och ersätter den tidi -
gare prognosmodulen i Cris.
- De ekonomiska modulerna i Cris (Fakturor, Betalningar, Betalningskrav, Inkomstprognos) kommer att avvecklas 
i april 2016. De ekonomiska modulerna i ABAC kommer att användas från och med denna tidpunkt. När det gäl -
ler de operativa modulerna Kontrakt och Beslut, genomförs för närvarande en analys i syfte att integrera dem 
i samverkande system (SYGMA, e-upphandling).
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 2)
Rationaliseringen av datakoder i Cris är en fortlöpande verksamhet.
Kommissionen granskar för närvarande hanteringen av regionala geografiska uppgifter. Ett förfarande i tre etapper 
utvärderas för närvarande för att endast tillåta kodning av geografiska zoner på landsnivå (inte på regional nivå som 
tidigare), för att automatiskt ta bort mottagarområdet enligt DAC ( Development Assistance Committee , kommittén 
för utvecklingsbistånd) från stödmottagarområdet och för att säkerställa en konsekvent kodning av åtgärdernas 
lokaliseringsuppgifter.
Kommissionen går även igenom förteckningen över domäner och kommer att koppla denna reducerade lista till de 
budgetposter i Cris som för närvarande används av kommissionens olika avdelningar.
Dessutom leder rationaliseringen av Cris i april 2016 till en faktisk rationalisering av koderna (med användning av 
koderna i ABAC).
Kommissionens svar på revisionsrättens rekommendationer 4)
Kommissionen anser att genomförandestatusen närmar sig ”har genomförts fullt ut”.
Kommissionen undertecknade ett särskilt kontrakt (referensnr 84) den 21  oktober  2014. Denna bedömning gällde 
säkerhetshot, kommissionens sårbarhet och en definition av motverkande åtgärder. En särskild rapport med inrikt -
ning på de personliga och ekonomiska uppgifternas säkerhet lämnades in den 18  december  2014. Den kompletta 
rapporten om säkerhetsbedömningen lämnades in den 30  september  2015.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
Uppföljningen av revisionsrättens särskilda rapporter är 
en nödvändig del i ansvarsutkrävandet och en uppmaning 
till kommissionen och medlemsstaterna att genomföra 
rekommendationerna på ett ändamålsenligt sätt. I den här 
rapporten presenterar vi resultatet av vår fjärde genom  - 
gång av kommissionens uppföljning av ett urval av 44 
rekommendationer från åtta särskilda rapporter under 
perioden 2009–2012. Genomgången visar att kommis  - 
sionen har genomfört 89 % av våra rekommendationer 
fullt ut eller i de flesta avseenden, 8 % i vissa avseenden 
medan 3 % inte har genomförts.
Vi rekommenderar även kommissionen att förbättra vissa 
uppföljningsrutiner.