Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digital utvinning i Europa: nya lösningar för hållbar produktion av råvaror

(yttrande på eget initiativ)

(2020/C 429/06)

Föredragande: Marian KRZAKLEWSKI Medföredragande: Hilde VAN LAERE

Beslut av EESK:s plenarförsamling 20.2.2020 Rättslig grund Artikel 32.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarigt organ CCMI Antagande av sektionen 2.9.2020 Antagande vid plenarsessionen 18.9.2020 Plenarsession nr 554 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 213/0/4

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Digitaliseringen av EU:s råvarusektor är en unik möjlighet att öka de europeiska industriella leveranskedjornas motståndskraft, förbättra mineralsektorns miljöprestanda, öka öppenheten och utvidga dialogen med människor och samhällen som påverkas av gruvdriften.

1.2 Gruvföretag som har inlett den digitala omvandlingen har upplevt förbättringar när det gäller säkerhet, hållbarhet, produktivitet och marginaler. Men kombinationen av förbättrad konnektivitet, mobilitet, maskininlärning och autonoma verksamheter väcker etiska, sociala och regleringsmässiga frågor som bör behandlas i förväg av beslutsfattarna.

1.3 EESK erkänner att den digitala omvandlingen av gruvsektorn kräver en ambitiös insats för att anta rättsliga och regleringsmässiga förändringar, och att sådana ansträngningar bör göras inom ramen för överstatliga organisationer/på internationell rättslig nivå.

1.4 Kommittén framhåller vikten av att ha en global, övergripande nätstruktur för mineralinformation som stöd till den digitala omvandlingen och ett välgrundat beslutsfattande på EU-nivå. Vi erkänner det gemensamma forskningscentrumets (JRC) ansträngningar för att upprätta och underhålla ett europeiskt informationssystem för råvaror.

1.5 EESK anser att den digitala omvandlingen av EU:s råvarusektor bör åtföljas av dataskyddsåtgärder och erkänner behovet av strikt genomdrivna system för att skydda känsliga uppgifter.

1.6 Kommittén rekommenderar att man tar fram en färdplan för EU-lagstiftning för att ta itu med de utmaningar som den digitala omvandlingen av råvarusektorn ger upphov till och behandla sådana ämnen som it-säkerhet, artificiell intelligens, automatisering, flernivåstyre och gruvdrift i havet och rymden.

1.7 Vi rekommenderar att EU-standarder för insamling av uppgifter om mineralresurser fastställs och antas, och uppmanar medlemsstaterna att regelbundet samla in omfattande och verifierade uppgifter om utvinning, bearbetning och återvinning av råvaror och dela dem med JRC. Detta är viktigt för att bidra till genomförandet av EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin.

1.8 EESK rekommenderar att lämpliga sociala stödåtgärder införs för att minimera de negativa effekter som den digitala omvandlingen kommer att få på arbetskraften inom gruvdriften och för att hjälpa gruvsamhällen att ställa om sina ekonomier för att förhindra att befintlig social ojämlikhet mellan enskilda personer och befolkningsgrupper fördjupas.

1.9 Kommittén rekommenderar att man utvecklar och stöder en EU-baserad molninfrastruktur för att öka säkerhetsnivån för 5G-tillämpningar, molntjänster och industriplattformar för sakernas internet.

1.10 EESK anser att digitaliseringen av mineralråvaruindustrin är avgörande för att man ska kunna ta itu med den ekonomiska kris som orsakas av covid-19-pandemin och främja genomförandet av den europeiska gröna given och EU:s återhämtningsplan. I detta sammanhang är det av största vikt att stimulera investeringar i digitalisering av utvinning och bearbetning av primära (gruvdrift) och sekundära (återvinning) mineralråvaror.

1.11 EESK uppmanar kommissionen att se till att arbetsmarknadens parter i utvinningssektorn involveras och konsulteras av EU-institutionerna i beslutsprocessen och om alla EU-initiativ som påverkar mineralråvarusektorn.

2. Inledning

2.1 EU står inför tekniska, samhälleliga och miljömässiga utmaningar vad gäller den råvaruförsörjning som ligger till grund för dess industriella verksamhet och livskvaliteten för dess befolkning. EU står för mindre än 5 % av världens produktion av mineralråvaror ( 1 ) , och EU:s industri står för ungefär 20 % av den globala förbrukningen av mineralråvaror ( 2 ) . EU:s importberoende är särskilt stort för sällsynta metaller och ämnen som krävs för högteknologiska tillämpningar och för den övergång till grön energi som beskrivs i den europeiska gröna given (COM(2019) 640). Detta motiverar det råvaruinitiativ som lanserades av kommissionen 2008 (KOM(2008) 699) och de ansträngningar som kommissionen därefter gjort för att bedöma riskerna på försörjningssidan och för att förteckna råvaror av avgörande betydelse (den senaste förteckningen offentliggjordes 2017 ( 3 ) ; den uppdaterade förteckningen ingår i kommissionens meddelande om råvaror av avgörande betydelse ( 4 )

2.2 Tekniska framsteg som främjar en effektiv användning av material och resurser och driver på mot avfallsminskning och materialåtervinning, i linje med EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015) 614, nyligen uppdaterad genom COM(2020) 98), är i hög grad otillräckliga för att svara mot samhällets behov och den globala befolkningstillväxten. Under dessa omständigheter kommer primära råvaror ( 5 ) att fortsätta att spela en viktig roll i ekonomin.

2.3 Samtidigt ökar allmänhetens motstånd mot gruvprojekt i många EU-länder, och industrins ansträngningar för att minska sitt miljöavtryck har inte ändrat dess (dåliga) rykte. Negativ miljöpåverkan, brist på öppenhet och dialog samt brister i fördelningen av ekonomiska fördelar på lokal nivå är företeelser som ofta kopplas till gruvindustrin ( 6 )

2.4 På senare tid har den ökande resursnationalismen i råvaruproducerande länder och covid-19-pandemin skakat om EU-industrins beroende av globala försörjningskedjor. EU:s regeringar och många industriproducenter har insett att beroendet av import av råvaror skulle kunna förstöra EU:s tillverkningsindustri (det finns cirka 350 000 arbetstillfällen inom EU:s råvarusektor, men mer än 30 miljoner arbetstillfällen i tillverkningsindustrin i senare led som är beroende av tillförlitlig och obehindrad tillgång till mineralråvaror ( 7 ) ).

2.5 Framsteg inom teknik och kommunikation har drivit på integrationen av digital teknik i alla affärsområden, vilket i grunden förändrat de sätt på vilka företag verkar och levererar värde till kunderna. Detta är en unik möjlighet för EU:s gruvsektor – gruvföretag som utnyttjar digitala verktyg kan nå nya prestandanivåer i hela värdekedjan, med långvariga positiva effekter på de socioekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna.

2.6 Digitaliseringen av EU:s råvarusektor är en unik möjlighet att öka leveranskedjornas motståndskraft, ta itu med radikalt olika insatsekonomier och främja sektorns operativa, sociala och miljömässiga spetskompetens genom att främja begreppet ”digital gruva”.

3. Allmänna kommentarer

3.1 Med digitalisering av råvaruproduktionen avses användning av informationsteknik för att förbättra insamlingen, organisationen och kommunikationen av uppgifter i syfte att förbättra produktionsanläggningarnas prestanda när det gäller tekniska, miljömässiga och samhälleliga indikatorer.

3.2 Digital teknik utnyttjar all tillgänglig kunskap och möjliggör kontinuerliga förbättringar samt innovationer för viktiga förändringar. En korrekt förståelse av samspelet i alla produktionssteg, inom och mellan värdekedjor och arbetsstyrkor möjliggör bland annat resurseffektiv produktion, kontroll och underhåll av utrustning, övervakning av hälsovillkor och riskförebyggande åtgärder samt katastrofberedskap och katastrofrespons.

3.3 Den digitala omvandlingen identifieras i det prioriterade området ”teknik för produktion av primär- och sekundärråvaror” i det europeiska innovationspartnerskapet om råvaror (COM(2014) 297), i linje med kommissionens meddelande om en ny industristrategi för EU. Råvaror definieras som ett av de viktigaste elementen för att möjliggöra ett globalt konkurrenskraftigt, grönt och digitalt Europa.

3.4 EESK uppskattar Europeiska innovationsrådets och Europeiska institutet för innovation och tekniks uppgift, som handlar om att EU-institutionerna främjar produktion av nya tjänster och produkter. En betydande del av dessa bygger på initiativ som inbegriper råvaror och som också samverkar med andra mål, såsom energi- och rörlighetsomställningen, avancerad tillverkning, säkerhet, livsmedel och hälsa. De rör också och i synnerhet den digitala utvecklingen av tekniska lösningar.

3.5 EESK stöder EU:s forskningsgrupps arbete för att skapa en certifieringsmetod för råvaror. Denna kommer att vara en drivkraft för hållbar utvinning av mineraler och metaller, som behövs för att underbygga Europas övergång till ren energi.

3.6 Att identifiera möjligheter som skapas genom den digitala omvandlingen för EU:s gruvsektor är en viktig del av den inriktning på en digital strategi som EESK rekommenderar. De identifierade möjligheterna bör bedömas med avseende på sitt potentiella värde för organisationer och samhället samt sin genomförbarhet.

3.7 Sociala hänsyn

3.7.1 Den digitala omvandlingen påverkar redan de traditionella rollerna inom gruvarbetskraften, bland annat genom att det växer fram funktioner såsom nya teknikspecialister, dataanalytiker och dataforskare, stordataspecialister, specialister på artificiell intelligens och maskininlärning samt systemingenjörer. Som en följd av detta förväntas rutinmässiga uppgifter som utförs av exempelvis anläggningsoperatörer, förvaltnings- och organisationsanalytiker samt utvinningsarbetare minska ( 8 )

3.7.2 På grund av digitaliseringen av sektorn och dess omvandling måste de anställda genomgå lämplig utbildning för att kunna möta utmaningarna inom industri 4.0 och framtida tekniska förändringar.

3.7.3 Förändringar i arbetskraftens beskaffenhet och sammansättning parallellt med genomförandet av den modell med ”arbete var som helst och när som helst” som möjliggörs av den digitala omvandlingen kommer att få betydande konsekvenser för de traditionella gruvsamhällena i Europa. Detta kräver en proaktiv strategi som bygger på inkluderande social dialog för att hjälpa samhällen att förstå sin underliggande kapacitet och stödja omställningen av deras ekonomier till nya områden.

3.7.4 EESK anser att kommissionen, mot bakgrund av de utmaningar som digitaliseringen av gruvsektorn innebär och de hot mot sektorn som orsakas av covid-19, bör stödja de nuvarande kraven från arbetsmarknadens parter inom gruvsektorn på europeisk nivå genom den befintliga branschvisa sociala dialogen inom utvinningsindustrin.

3.7.5 EESK uppmanar kommissionen att se till att arbetsmarknadens parter i utvinningssektorn involveras och konsulteras av EU-institutionerna i beslutsprocessen och om alla EU-initiativ som påverkar sektorn.

3.7.6 EESK anser därför att det är nödvändigt att kommissionen, tillsammans med arbetsmarknadens parter i den branschvisa dialogkommittén, så snart som möjligt på europeisk och nationell nivå inrättar ett nätverk av branschvisa råd för kompetens och sysselsättning inom utvinningsindustrin.

4. Banbrytande koncept och lösningar för hållbar prospektering, utvinning och/eller bearbetning

— Banbrytande koncept och lösningar för att prospektera, utvinna och återvinna mineralråvaror är nödvändiga för att stärka Europas ställning på den globala arenan. Nya strategier och ny teknik förväntas underlätta Europas tillgång till hållbart producerade råvaror och samtidigt öka samhällets förtroende för rena och säkra utvinnings- och bearbetningsmetoder.

— Kunskapen om geologiska resurser, mineralfyndigheter och hur de utnyttjas är disparat och varierande, och komplexiteten vad gäller materialkretslopp, politik, marknadstrender, tekniska trender, miljöfrågor och samhällspåverkan gör att det krävs en kombination av många expertområden för att fördelarna med digitaliseringen ska kunna utnyttjas.

4.1 Metoder och verktyg för mineralinformation

4.1.1 Upprättande av en europeisk informationscentral för geovetenskap

4.1.1.1 Tillgång och tillträde till samt återvinning av mineraler, metaller, energi och andra underjordiska resurser är mer än någonsin en avgörande fråga i det moderna samhället. Europaparlamentet och kommissionen behöver tillgång till relevanta uppgifter om underjordiska områden. Tillgången behövs också för flera EU-initiativ inom olika politikområden, t.ex. råvaruinitiativet ( 9 ) , grundvattendirektivet ( 10 ) och direktivet om avskiljning och lagring av koldioxid ( 11 )

4.1.1.2 Kommissionens gemensamma forskningscentrum håller för närvarande på att utveckla ett informationssystem för råvaror som omfattar ekonomiska, socioekonomiska och miljömässiga dimensioner – RMIS 2.0 ( 12 ) . Den information som tillhandahålls är dock ofullständig och täcker inte alla EU:s 27 medlemsstater på samma detaljnivå.

4.1.1.3 I dag är uppgifterna endast delvis tillgängliga och oftast inte harmoniserade och därför inte jämförbara mellan länder. Uppgiftsformaten behöver standardiseras och algoritmer som kan fungera som en brygga mellan olika uppgiftssystem behöver utvecklas.

4.1.1.4 EESK anser att det är av yttersta vikt att en omfattande nätstruktur för mineralinformation med hjälp av harmoniserade tillförlitliga uppgifter integreras i det gemensamma forskningscentrumets informationssystem för råvaror. Detta skulle ge kommissionen och medlemsstaterna tillgång till information och kunskap för att stödja en hållbar användning av EU:s underjordiska resurser i syfte att hantera Europas utmaningar.

4.1.1.5 EESK uppmanar eftertryckligen alla EU-medlemsstater att samla in och dela data om råvaruinformation för att regelbundet mata in dem i det gemensamma forskningscentrumets informationssystem för råvaror. För att förhindra missvisande uppgifter och felaktigheter anser EESK att de uppgifter som lämnas till det gemensamma forskningscentrumet bör granskas med avseende på korrekthet innan de förs in i informationssystemet. Det gemensamma forskningscentrumet bör finansieras för att underhålla och regelbundet uppdatera informationssystemet.

4.1.2 Processimulering

4.1.2.1 Både utsläpp, återvinning och skydd av vattenresurser osv. kan simuleras. Simuleringarna kan omfatta flera parallella simuleringar med hjälp av olika antaganden om gränsförhållanden och utgångspunkter för att ge sannolikhetsuppskattningar av olika resultat som kan användas för kontroll och för att stödja beslutsfattande.

4.1.2.2 Utvecklingen av beräkningsteknik för processimulering och tillgången till stordata (mycket stora datauppsättningar med en förmåga att samla in, bevara, hantera och bearbeta data inom en acceptabel tid som vanliga programvaruverktyg saknar) har ökat precisionen i simuleringar av orsakssamband mellan kontrollerade indata och motsvarande utdata. Processimuleringar kan visa sig särskilt relevanta i miljö- och säkerhetsbedömningar och skulle kunna underlätta transparens och dialog i tillståndsprocesser.

4.1.3 Fjärranalys

4.1.3.1 Användningen av fjärravlästa data som gjorts tillgängliga genom till exempel Copernicusprogrammet, som omfattar rumslig dataanalys och integrering med programvara för geografiska informationssystem (GIS), kan ge värdefulla bidrag till avancerade simuleringar och skapandet av ”digitala tvillingar”, som möjliggör snabba reaktioner på förändringar och tillförlitligt beslutsfattande. Kombinationen av fjärravlästa data och fältdata som samlas in av sensorer och drönare blir allt vanligare inom gruvsektorn. Land- och undervattensundersökningar med hjälp av drönare för uppskattning av lager och avfallsdumpar görs rutinmässigt i många gruvverksamheter.

4.1.3.2 Integreringen av fjärravlästa data och fältdata (från lokala sensorer) i GIS-programvara kan användas för att övervaka grundvattennivåer, rörelser i landmassan, ytvattenföroreningar och många andra miljödata i realtid. Om dessa data offentliggörs och skyddas mot manipulation (t.ex. med hjälp av sådan teknik som blockkedjor) skulle de kunna öka förtroendet för gruvsektorn och underlätta dialog med berörda parter. De sedan länge etablerade metoderna för hantering av data och information i utvecklade länder med en stark gruvsektor, t.ex. i Kanada och Sydafrika, skulle kunna övervägas och tjäna som exempel.

4.1.4 Virtuell verklighet

4.1.4.1 Virtuell verklighet börjar användas rutinmässigt av många företag i tolkningen av 3D-modeller av deras gruvor. Vad som kan bli ännu viktigare i framtiden är förstärkt verklighet, som gör att geologer eller ingenjörer på plats i en gruva kan använda en apparat för där modellen läggs ovanpå det som de ser av geologin eller själva gruvan. Detta är ett avancerat och kraftfullt sätt att validera modeller och kontrollera hur utvecklingen av en gruva framskrider.

4.1.4.2 Virtuell verklighet används i allt större utsträckning av universitet och utbildningscentrum för att studenter och praktikanter ska få uppleva ”verkliga” gruvmiljöer. En av de främsta fördelarna med tekniken är möjligheten att genomföra simuleringar i utbildningssyfte för att underlätta inlärningen av praktiska kunskaper på sådana områden som insatser vid olyckor.

5. Den ”smarta gruvan”

— Digitalisering är en katalysator som bidrar till att göra gruvdriften ”smartare” genom att utnyttja digitala verktyg och processer som förser verksamheten med instrument och gör den sammankopplad och intelligent.

— Genom digital omvandling kommer gruvorna att utformas på ett annat sätt för automatisering, med metoder som är skräddarsydda för fyndigheterna och minskade variationer i utförandet på grund av automatiseringen.

— Den digitala omvandlingen kommer att bidra till att reducera dödsfallen och skadorna från gruvmiljöer till noll. Den kan komma att leda till en avgörande förändring av kapitalintensiteten och driftskostnaderna, ge tillgång till resurser från fyndigheter som tidigare inte kunnat utvinnas och generera ett mindre miljöavtryck genom selektiv gruvdrift.

5.1 Förutsägelser för smart gruvdrift

5.1.1 Med förutsägelser menas bland annat prognoser för miljöparametrar i de omgivningar där gruvarbetare arbetar, med särskild tonvikt på risker. Effektiva prognossystem som redan används av gruvindustrin inkluderar förebyggande underhåll, för att prioritera förebyggande åtgärder framför reparationer, genom att samla in uppgifter om maskinanvändning och processparametrar.

5.1.2 Prognoser kan spela en viktig roll för gruvdriftens säkerhet. Insamling och integrering av fältdata och utrustningsdata kan ge en korrekt bild av verksamhetens miljö för granskning med processanalysverktyg. Detta skulle innebära en relevant förbättring av arbetsvillkoren, särskilt i underjordiska gruvor. EESK anser att digitaliseringen på ett effektivt sätt kan bidra till gruvdriftens säkerhet och att en smart gruva bör inbegripa prognossystem.

5.2 Sakernas internet

5.2.1 Utvecklingen av standarder och byggstenar för en plattform för ett industriellt sakernas internet för gruvindustrin skulle kunna stärka förbindelsen mellan it-system och fysiska system i EU:s gruvor, i syfte att förbättra beslutsprocesserna.

5.2.2 Plattformen för ett industriellt sakernas internet bör behandla hälso- och säkerhetsaspekter, miljöprestanda, resurseffektivitet och realtidssamordning av verksamheten. Utformningen och främjandet av en EU-plattform för ett industriellt sakernas internet för gruvsektorn bör prioriteras.

5.2.3 För att undvika it-säkerhetsrisker föreslår EESK att byggstenarna i plattformen utformas för lokala sakernas intranät, som är kopplade antingen genom fysisk dataöverföring eller genom säkra brandväggar till internet.

5.3 Blockkedjeteknik Transparens i leveranskedjorna

5.3.1 Blockkedjor är en innovativ lösning som förhindrar datamanipulation. Att använda blockkedjor i leveranskedjorna för mineralråvaror kan förbättra öppenheten och spårbarheten i leveranskedjorna samt minska de administrativa kostnaderna. EESK påpekar att blockkedjeteknik underlättar efterlevnaden av EU:s förordning om ansvarsfull anskaffning av mineral (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 ( 13 ) ).

5.3.2 Andra tillämpningar av blockkedjeteknik omfattar insamling och spridning av miljödata. Genom att öka förtroendet för uppgifterna kan blockkedjorna underlätta det utåtriktade arbetet och engagemanget i gruvsamhällenas närhet.

5.4 5G-nätverk och molntjänster

5.4.1 Molnlagring av rådata håller snabbt på att bli opraktiskt (och är i själva verket onödigt) i takt med att datavolymen ökar till terabyte och ännu mer. I dag begränsar hastigheten på dataöverföringen dess användbarhet. Upprättandet av 5G-nät kommer dock att ändra detta genom att möjliggöra snabb överföring, bearbetning och kostnadseffektiv lagring och hämtning av stordata.

5.4.2 Användning av molnlagring innebär en allvarlig risk: om ett gruvföretag använder en kommersiell molnlagringstjänst är säkerhetsnivån helt och hållet beroende av företagets förtroende för tjänsteleverantören. Många leverantörer använder molnservrar utanför EU, vilket kan äventyra systemsäkerheten. EESK anser att antagandet av 5G i EU bör åtföljas av incitament för att utöka utbudet av EU-baserade molnleverantörer.

5.5 It-säkerhet

5.5.1 EESK stöder strikt tillämpade system där man ser till att känsliga uppgifter stannar inom säkerhetsgränserna. It-säkerheten kan förbättras avsevärt genom att gruvsystemen inte ansluts till internet. All smarta teknik kan användas i den ”smarta gruvan” – inklusive ett sakernas intranät – men inte göras tillgängliga utifrån. Allt som måste anslutas till huvudkontoret eller omvärlden bör överföras säkert från gruvnätverket till en separat server som är ansluten till världen utanför.

5.6 Artificiell intelligens

5.6.1 Artificiell intelligens omfattar en rad olika teknikformer, däribland så kallade djupinlärningssystem. Hittills finns en nischad tillämpning av artificiell intelligens inom sådana områden som bildbehandling (t.ex. för mineralprospektering) och neurala nätverkssystem för mineralidentifiering och klassificering. Andra praktiska tillämpningar i gruvsektorn är analyser och algoritmer för maskininlärning som används i processimuleringar och prognossystem.

5.7 Integrerad automatisering

5.7.1 Tekniken för förarlösa fordon utvecklas snabbt av aktörer som inte har någon koppling till gruvbranschen (såsom Tesla och Google). Eftersom gruvor är kontrollerade miljöer kan tekniken ändå snabbt börja användas i gruvor när nya funktioner introduceras. Andra former av automatisering kan också införas snabbt, men oftast i form av fjärr- och människostyrda (och datorstödda) funktioner snarare än helt autonoma sådana. På grund av ansvarshänsyn (och eventuella bestämmelser) är det tveksamt om en fullständig automatisering av alla gruvprocesser kommer att vara ekonomiskt bärkraftig på kort eller medellång sikt.

6. Uppbyggnad av hållbara och ansvarsfulla strategiska partnerskap med tredjeländer

— EU:s kriticitetsbedömning visar att en större diversifiering av importen av råvaror av avgörande betydelse från tredjeländer har stor betydelse.

— Det finns ett behov av förbättrad strategisk ekonomisk diplomati på EU-nivå för att diversifiera tillgången till resurser på grundval av hållbara råvarukällor.

6.1 Forskning och innovation

6.1.1 EU:s ramprogram för forskning och innovation främjar redan internationellt samarbete med tredjeländer i inbjudningar att lämna in förslag som är kopplade till mineralråvaror. En mer normativ strategi för ytterligare samarbete med resursrika och tekniskt avancerade länder (såsom Australien, Kanada, Japan, Sydafrika och Förenta staterna) om den digitala omvandlingen av gruvdrift är dock avgörande för att bygga upp förbindelser som skulle gynna EU:s ekonomiska diplomati. EESK rekommenderar att en sådan normativ strategi antas i det kommande ramprogrammet Horisont.

6.1.2 Utbildning bör också användas som ett instrument för att stödja EU:s ekonomiska diplomati i råmaterialfrågor. Internationellt erkända utbildningsprogram som utarbetats i Europa och som innehåller banbrytande och innovativ utbildning inriktad på ämnen som rör digitalisering av gruvor skulle kunna bli ett ändamålsenligt instrument för EU:s ekonomiska diplomati.

7. Nya områden

7.1 Återvinning av metaller och mineraler från tillgångar i havet

7.1.1 Det finns mycket forskning om tekniska lösningar för utvinning och bearbetning av mineraler och metaller från resurser i havet, inklusive saltlake från havsvatten, och/eller från havsbottnen. EESK anser att utvinningen av mineraler och metaller från havet bör genomgå en strikt bedömning med avseende på sin miljöpåverkan.

7.2 Utnyttjande av rymdens resurser

7.2.1 Europeiska rymdorganisationen planerar att senast 2025 påbörja utvinning av resurser som kan främja månvistelser och forskning. Potentiella månresurser omfattar bearbetningsbara material såsom flyktiga ämnen och mineraler (för konstruktion, strålning och mikrometeoroidskydd) samt geologiska strukturer såsom lavarör, som tillsammans skulle kunna göra det möjligt att bo på månen.

7.2.2 Gruvdrift i rymden väcker rättsliga frågor som det för närvarande inte finns några tydliga svar på, eftersom den knappa internationella lagstiftningen om verksamhet i yttre rymden släpar efter jämfört med de tekniska framsteg som driver på rymdindustrin. EESK anser att EU bör fylla denna lucka och inta en ledande roll när det gäller att fastställa ett stabilt och internationellt accepterat regelverk som säkerställer ett rättvist, säkert, ansvarsfullt och hållbart utnyttjande av rymden.

8. Efter covid-19-krisen

8.1 Den globala covid-19-pandemin belyser vikten av en digital omvandling. I dessa tider av ökad instabilitet och oförutsägbarhet har gruvdriften i hela världen varit tvungen att hantera hotet om totala nedstängningar eller minskad arbetskraft, en risk som fortsätter att öka i takt med att coronaviruset sprids.

8.2 EESK anser att kommissionen, med tanke på de utmaningar som digitaliseringen innebär och de hot mot mineralråvaruindustrin som orsakas av covid-19-pandemin, bör främja övergripande dialog mellan arbetsmarknadens parter genom den mekanism för branschvis dialog mellan arbetsmarknadens parter som redan finns (inom utvinningsindustrin).

8.3 En fråga som kommer att vara viktig framöver är hur gruvföretagen använder och engagerar sig i digital teknik – en fråga som har kommit att sammanflätas med hur många företag som behöver hantera pandemin. Hela arbetsstyrkor tvingas arbeta digitalt och ta del av ny teknik, samtidigt som beslut om social distansering innebär att fjärrövervakning av verksamheter är mer nödvändig än någonsin.

8.4 EU och medlemsstaterna måste aktivt stödja den digitala omvandlingen av EU:s gruvsektor. Detta är ett avgörande steg för att öka motståndskraften inom EU:s industri och värdekedjan för råvaror. Gruvor som använder digital teknik, inklusive integrerad automatisering, kognitiva nätverk och användning av realtidsanalyser, är mer effektiva, rena och säkra. I ”smarta gruvor” är det lättare att uppnå minskade miljöavtryck och säkrare miljöer, och detta är avgörande för företag som vill erhålla social acceptans i Europa.

Bryssel den 18 september 2020. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Jordbruksmineraler (t.ex. kaliumkarbonat) och energimineraler (t.ex. uran och kol) ingår inte i denna bedömning.

(2) Mer information finns i Eunomia, 2015. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors (finns på http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) och 2018 EU Raw Materials Scoreboard, offentliggjord av kommissionen (finns på https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

(3) COM(2017) 490 final.

(4) COM(2020) 474.

(5) Primära råvaror avser material (mineraler/metaller) som utvinns ur marken och bearbetas. Sekundära råvaror avser material som erhålls genom återvinningsprocesser.

(6) Gruvindustrin har dock stöd av gruvsamhällen och gruvregioner runtom i Europa.

(7) Mer information om råvarors mervärde och arbetstillfällen finns i ”Raw materials scoreboard 2018” (finns på LÄNK).

(8) McKinsey Global Institute, 2018. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce. Discussion Paper. McKinsey Global Institute, McKinsey & Company, 2018. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (åtkomst den 3 juni 2019).

(9) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Råvaruinitiativet: att uppfylla våra kritiska behov av tillväxt och arbetstillfällen i Europa {SEK(2008) 2741}/KOM(2008) 699 slutlig.

(10) Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (EUT L 372, 27.12.2006, s. 19).

(11) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG av den 23 april 2009 om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 114).

(12) Se https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

(13) EUT L 130, 19.5.2017, s. 1.