EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 23.07.1996 
KOM(96) 370 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
om genomförandet av EUROFARM-projektet 
(i enlighet med artikel 13 i förordning 571/88/EEG) 

1. Inledning 
Rådets förordning (EEG) nr 571/881 av den 29 februari 1988 fastslår att det under 
åren 1988-1997 skall genomföras fyra gemenskapsundersökningar om företags­
strukturen i jordbruket. Enligt bilaga 2 till denna förordning lagras, bearbetas och 
sprids resultaten från dessa undersökningar med hjälp av Eurofarm-systemet, som 
upprättats av kommissionen. I enlighet med artikel 13 i förordningen skall kom­
missionen förelägga rådet en rapport om Eurofarm-projektets verksamhet. Detta 
skall ske vart tredje år, med första rapporteringstillfället före den 31 december 
1992. Rapporten skall även innehålla förslag till ändringar av förordning 571/88. 
2. Gemenskapsundersökningamas betydelse 
Företagsstrukturen i jordbruket bestämmer till stor del den inkomstnivå som jord­
brukare kan uppnå. Statistisk information om förändringar i jordbrukets företags­
struktur är därför en betydande faktor när gemenskapens åtgärder utarbetas, i 
synnerhet när det gäller den gemensamma jordbruks- och regionalpolitiken. 
Gemenskapens beslut måste i allt högre grad kvantifieras i förhållande till följderna 
för det europeiska jordbruket och därmed för gemenskapens budget. Under­
sökningarna av jordbruksstrukturen gör det möjligt att bedöma beslutens konse­
kvenser och följder för jordbruks- och regionalpolitiken och att iaktta dessa under 
en viss tidsperiod. 
Den statistiska information som insamlas inom ramen för 
strukturundersökningarna är genom sin tillförlitlighet och objektivitet ett 
oumbärligt instrument för att åstadkomma en riktig beräkning och förvaltning av 
den gemensamma jordbruksbudgeten. De åtgärder som genomförs inom ramen för 
gemenskapens olika handlingslinjer kan därigenom rationaliseras och göras mer 
effektiva och realistiska. 
Eurofarm-projektets betydelse 
För att minska de nationella statistikkontorens arbetsbörda och snabbare göra 
undersökningsresultaten åtkomliga för användarna, har kommissionen upprättat 
Eurofarm-projektet som gör det möjligt att mer rationellt utvärdera och analysera 
EGT nr L 56 av 2.3.1988, s. 1. 
v 
data. Undersökningsresultaten sprids i tabellform och kan framställas betydligt 
enklare, snabbare, billigare och enhetligare än tidigare. Med Eurofarm-projektet är 
det dessutom möjligt att på förfrågan framställa specialtabeller, som inte ingår i 
standardtabellprogrammet, på grundval av den information som erhållits från med­
lemsstaterna. 
Eurofarm-projektet är en långsiktig investering, som inte bara kan nyttjas av 
gemenskapens institutioner utan även av medlemsstaternas statistikkontor och för­
valtningar. 
4. Eurofarm-rapportens betydelse 
Den första rapporten om Eurofarm-projektet förelades rådet 19922. Detta är den 
andra rapporten. Den skall ge en övergripande bild av Eurofarm-systemets tek­
niska utveckling och de undersökningar från 1989/90 (grundläggande undersök­
ning) och 1993 (mellanliggande undersökning) som bearbetats inom ramen för 
Eurofarm-systemet. Rapporten skall även belysa i vilken utsträckning slutsatserna 
från den första rapporten har beaktats och ange riktningen för framtida undersök­
ningar, i synnerhet när det gäller undersökningarna efter 1997. 
Dok. SEK (92) 2084 slutlig. 
JICL 
Sammanfattning 
1. I enlighet med bilaga 2 i rådets förordning (EEG) nr 571/88 skall resultaten från 
undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket lagras, bearbetas och spridas 
via Eurofarm-systemet som kommissionen skall utarbeta. I artikel 13 i 
förordningen föreskrivs att kommissionen skall tillställa rådet en rapport om 
genomförandet av Eurofarm-projektet vart tredje år och första gången senast den 
31 december 1992. Kommissionen skall om nödvändigt föreslå ändringar till 
förordning 571/88. Den första rapporten lämnades till rådet 19921. Denna rapport 
är den andra i ordningen. 
2. Eurofarm-systemet består av ett databarkssystem, vilket omfattar en databas för 
anonyma enskilda uppgifter, en databas för uppgifter i tabellform, som 
statistikanvändare kan få tillträde till, samt programvara för databehandling. 
Innehållet i databassystemet fastställs i bilagan till förordning 571/88 och har 
beskrivits i den första rapporten om Eurofarm. 
3. De viktigaste funktionerna hos programvaran för databehandling var i stort sett 
färdigutvecklade när den första rapporten om Eurofarm lämnades, och det går att 
finna relevanta detaljer om systemet i nämnda rapport. Det uppstod följaktligen 
inte några större svårigheter vid lagringen av enskilda uppgifter från 1989/90 års 
och 1993 års undersökningar, vid granskningen av hur fullständiga och lämpliga 
undersökningarna var eller vid konverteringen av uppgifterna till tabellform på ett 
sätt som gjorde det möjligt att upprätthålla den statistiska konfidentialiteten. 
4. De behöriga organen i medlemsstaterna lägger allt större vikt vid att den statistiska 
konfidentialieteten garanteras. När ytterligare funktioner för databehandling 
utvecklades gjordes stora ansträngningar för att ta hänsyn till den oro som 
medlemsstaternas företrädare hade framfört om att fysiskt skydda enskilda 
statistiska uppgifter från otillåtet tillträde och förhindra att enskilda 
jordbruksföretag som ingår tabeller som är tillgängliga för användning kan 
identifieras. 
5. Eftersom Eurofarm-systemet är särskilt utformat för att behandla resultaten från 
undersökningarna av företagsstrukturen i jordbruket innebär det att förändringar i 
undersökningar medför förändringar av Eurofarm-systemet. Sedan 1992 har man 
varit tvungen att ändra följande: 
Förändringar i förteckningen över variabler i undersökningen. 
Förändringar och förenklingar i programmet för tabellstandard. 
Granskning av att tabellerna är samstämmiga (tester av samstämmigheten inom 
och mellan tabellerna) i syfte att förenkla förfarandet för godkännande. 
Beräkning av variationskoefficienten (relativ standardavvikelse) för ett stratifierat 
sampel (istället för ett stickprov som innan). 
- Modifiering av avrundningsförfarandet. 
xDok. SEC (92) 2084 final. 
•i* 
Anpassning av typologin till förändringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. 
- Inverkan av det förfarande som används för att beräkna den relativa 
standardavvikelsen (för ett stratifierat sampel) på Filter-programmet som används 
för att upprätthålla statistisk konfidentialitet. 
6. Undersökningarna av företagsstrukturen i jordbruket medför inte bara stora 
kostnader utan de är också mycket arbetsintensiva. Insatserna kan dock försvaras 
eftersom undersökningsresultaten utgör ett ovärderligt beslutsunderlag för både 
gemenskapens och medlemsstaternas jordbrukspolitik. Det är därför mycket 
viktigt att undersökningsresultaten blir tillgängliga för användarna så snabbt som 
möjligt De undersökningsresultat som blir tillgängliga först efter en lång 
fördröjning kan redan ha förlorat mycket av sitt informationsvärde. 
Resultaten från 1989/90 års undersökning av företagsstrukturen i jordbruket fanns 
tillgängliga i tabellform för alla medlemsstater (och EUR 12) 31 månader efter 
sista dag för inlämning av enskilda uppgifter. Genom att förenkla både 
organisatoriska och tekniska förfaranden i samrådet med medlemsstaterna kunde 
en förbättring genomföras så att resultaten från 1993 års undersökningar blev 
tillgängliga för användarna efter 11 månader. 
Undersökningsresultaten skulle kunna bli tillgängliga ännu tidigare om de behöriga 
organen i medlemsstaterna kunde komma in med enskilda uppgifter i tid, lämna in 
"rena" enskilda uppgifter vid första försöket samt lämna de granskade 
kontrolltabellerna vid samma tidpunkt. Detta skulle påtagligt minska den tid som 
krävs för att göra uppgifterna tillgängliga. 
7. Kommissionen har antagit slutsatserna från rådets arbetsgrupp om 
jordbruksstatistik (sedan den första rapporten om Eurofarm hade lämnats i 
november 1992) och har vidtagit vissa uppföljningsåtgärder. Detta är resultatet: 
7.1 I samarbete med den behöriga arbetsgruppen inom Kommittén för 
jordbruksstatistik har kommissionen utarbetat ett förslag till rådets förordning. I 
förslaget förespråkas att förordning 571/88 bör utsträckas med en tioårsperiod och 
att en ny basundersökning (1999/2000) och tre interimundersökningar (2003, 
2005,2007) bör genomföras under perioden. 
7.2 Kommissionen avser att återigen ta upp frågan hur ett gemensamt informations­
system på en nivå under regionnivån kan upprättas i samband med nästa 
basundersökning år 1999/2000. Det är, exempelvis, planerat att uppgiften om 
vilket målområde som varje undersökt företag ligger i skall upptas i förteckningen 
över variabler som skall undersökas i nästa basundersökning. 
7.3 Resultatet av de diskussioner mellan tyska organ och Eurostat som föreslogs av 
rådets arbetsgrupp är att Tyskland är berett att lämna enskilda uppgifter i 
framtiden (från och med 1997 års undersökning) om rättsliga förutsättningar 
skapas. 
7.4 De ekonomiska behoven för arbetet med Eurofarm skall beaktas på ett lämpligt 
sätt när de planerade förändringarna av förordning 571/88 genomförs med 
avseende på undersökningarna av företagsstrukturen i jordbruket efter 1997. 
7.5 Det har föreslagits att hos Eurostat installera en databas med undergrupper av data 
som är delvis sammanställda på nationell nivå, till vilken behöriga organ i 
medlemsstaterna skulle ha tillgång genom direktuppkoppling. Detta förslag har 
dock än så länge inte fullföljts. Kommissionen hyser fortfarande stora 
betänkligheter inför förslaget, eftersom ett sådant projekt inte skulle gå att förena 
med de stränga krav som ställts på Eurofarm-systemet vad beträffar skydd av 
enskilda uppgifter. 
8. Erfarenhet från gemenskapens undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket 
har visat att undersökningsprogrammet och de metoder som har använts för 
undersökningarna bör lämnas oförändrade där det är möjligt Med tanke på de 
undersökningar som skall genomföras efter 1997, bör de endast ändras om 
jordbruket och tekniken i jordbruket utvecklas ytterligare samt om förändringar av 
huvuctinriktningen på den gemensamma jordbrukspolitiken gör detta nödvändigt 
0 y0 m 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Förord: 
2. Fortsatt utveckling av komponenterna i Eurofarm systemet 
2.1 Komponenter i EUROFARM systemet 
2.2 Skydd mot obehörig insyn av de enskilda statistiska data 
2.3 Ändringar i dataprogrammen i samband med undersökningarna 1993 och 1995 
2.3.1 Ändringar i förteckningen över variabler 
2.3.2 Granskning av tabellsamstämmighet och förenkling av 
standardtabellprogrammet och förfaringssättet vid godkännande 
2.3.3 Beräknande av variationskoefficienten (relativa standardavvikelser) 
2.3.4 Modifiering av avrundningsförfarandet 
2.3.5 Anpassning av typologin till reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken 
2.3.6 Inverkan av beräkningsförfarandet för de relativa 
standardavvikelserna på FILTER-programmet och på programmet 
för produktion av standardtabeller 
3. Leverans, bearbetning och spridning av resultaten av strukturundersökningarna om 
företagsstrukturen i jordbruket åren 1989/90 och 1993 
3.1 Leverans av undersökningsresultat 
3.2 Granskning av enskilda uppgifter för plausibilitet och fullständighet 
3.3 Framställningen av BDT standard tabeller och förfaringssätt vid publicering av 
dem 
3.4 Spridning av tabellresultat av undersökningar 
3.5 Slutsatser 
4. Åtgärder med beaktande av slutledningarna i den förra kommissionsrapporten till 
rådet (november 1992) 
4.1 Nästa basundersökning 
4.2 Uppbyggandet av ett gemensamt informationssystem på subregional nivå 
4.3 EUROFARM och den speciella situationen i Förbundsrepubliken Tyskland 
4.4 Finansiering och utveckling av EUROFARM projektet 
4.5 Direkt uppkoppling för de behöriga institutionerna i medlemsstaterna till de 
uppgifter som är delvis sammanställda på nationell nivå 
4.6 Övriga frågor 
5. Behövliga förändringar i rådets förordning (EEG) nr 571/88 
5.1 Inledning 
5.2 Giltighetstid för juridiska grunder 
5.3 Referenser för nästa basundersökning 
5.4 Undersökningsperiodicitet 
5.5 Förteckning över variabler 
5.6 Revidering av det gemensamma klassificeringschemat för jordbruksföretag 
(typologi) 
5.7 Regional analys av undersökningsresultat 
5.8 Gemenskapsbidrag till undersökningskostnader 
1. Förord: 
Rådets förordning (EEG) nr 571/88» av den 29 februari 1988 stadgar om fyra 
gemenskapsunderökningar om företagsstrukturen i jordbruket som skall utföras mellan 1988 och 
1997.1 enlighet med bilaga II till denna förordning, lagras, bearbetas och sprids resultaten av dessa 
undersökningar via Eurofarm systemet som kommissionen skall lägga upp. Artikel 13 i 
förordningen konstaterar att kommissionen vart tredje år, och första gången inte senare än 31 
december 1992, skall förelägga rådet en rapport om genomförandet av Eurofarm projektet. Den 
skall också lägga fram förslag till nödvändiga ändringar av förordning 571/88. 
Den första rapporten tillställdes rådet 19922>. Detta är den andra rapporten. Den skall ge en 
överblick av den tekniska utvecklingen i Eurofarm och av de två undersökningar som bearbetats i 
Eurofarm systemet - totalundersökningen 1989/90 och interimsunderökningen 1993. Rapporten 
innehåller även information om i vilken mån slutsatserna i den första rapporten har kunnat tas 
tillvara och ger vägledning för kommande undersökningar, särskilt de efter 1997. 
2. Fortsatt utveckling av komponenterna i Eurofarm systemet 
2.1 Komponenter i EUROFARM systemet 
Eurofarm systemet består av 
databank-systemet, som består av 
databasen för anonyma enskilda uppgifter, 
databasen för uppgifterna i tabellform som är tillgängliga för statistikanvändare, 
och 
bearbetningsprogramvaran. 
Innehållet i databank-systemet är definierat i bilagan till förordning 571/88 och är beskrivet i den 
första Eurofarm rapporten. 
Utvecklingen av huvudfunktionerna i bearbetningsprogramvaran var till största delen avslutad då 
den första rapporten tillställdes och de relevanta detaljerna hittas i nämnda rapport. Med hjälp av 
dessa kunde de enskilda uppgifterna utan nämnvärda svårigheter lagras, granskas för fullständighet 
och plausibilitet och överföras i tabellresultat som möjliggör att statistisk konfidentialitet kan 
upprätthållas. 
2.2 Skydd mot obehörig insyn av enskilda statistiska data 
Det blev klart under arbetets gång att de vederbörande myndigheterna i medlemsstaterna sätter allt 
större vikt vid upprätthållandet av skyddet av statistisk konfidentialitet. Under den fortsatta 
utvecklingen av processeringsfunktionerna gjordes därför stora ansträngningar att ta i beaktande 
den omtanke, såväl om det fysiska skyddet mot obehörig insyn av de enskilda statistiska 
uppgifterna som att omöjliggöra identifikation av enskilda jordbruksföretag i de tabellresultat som 
publiceras, som representanterna för medlemsstaterna uttryckt. 
*> OJ L 56 of 2.3.1988, p.l 
2> Doc. SEC (92) 2084 final 
Fysiskt dataskydd 
Målet för det fysiska dataskyddet är att säkerställa att enskilda uppgifter är skyddade mot varje 
form av direkt spridning och missbruk. Det handlar alltså om skydd mot allt slags otillåtet tillträde. 
Arbetsorganisationen inom Eurostat och adb-systemets funktioner garanterar ett dylikt skydd, då 
tillträde ges endast ett mycket litet antal utryckligt auktoriserad personal. 
Upprätthållande av statistisk konfidentialitet 
Åtgärder för att upprätthålla statistisktialitet skall hindra indirekt spridning av individuella 
uppgifter inom ramen för tabell resultaten. Bearbetningsprogram (FILTER-program) har 
utvecklats för avrundning av resultat och för utstrykning av dem ifall antalet fall i tabellfältet är för 
litet och för upptäckande av och utstrykning av tabellfält i vilka några få stora företag dominerar. 
Dessutom kan man med DERIV-programmet förhindra att utstrykna värden kan härledas genom 
differensbildning. Dessa program är speciellt anpassade till Eurofarms behov. 
Fastän det vid upprätthållandet av statistisk konfidentialitet är fråga om begränsade program, är de 
ändå tillräckliga inom ramen för målsättningen. Vid överföring till andra sektorer kan denna 
modell dock visa sig vara otillräcklig. 
2.3 Ändringar i dataprogrammen i samband med undersökningarna 1993 och 1995 
Eftersom Eurofarm systemet är helt uppbyggt för att bearbeta resultaten från 
strukturundersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket, medför ändringar i dessa 
undersökningar också en nödvändig anpassning av Eurofarm systemet. Sedan år 1992 har man 
varit tvungen att godkänna följande ändringar: 
ändringar i förteckningen över undersökningsvariabler; 
ändringar/förenklingar i standardtabellprogrammet; 
granskning av att tabellerna är samstämmiga (tester inom och mellan tabellerna) i syfte att 
förenkla förfaringssättet vid godkännande; 
beräknande av variationskoefficient (relativ standardavvikelse) för ett stratifierat sampel 
(snarare än för ett stickprov som tidigare); 
modifiering av avrundningsförfarandet; 
anpassning av typologin till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken; 
inverkan av beräkningsförfarandet för den relativa standardavvikelsen (för ett stratifierat 
sampel) på FILTER-programmet som används för att upprätthålla statistisk konfidentialitet. 
2.3.1 Ändringar i förteckningen över variabler 
Berörda myndigheter i medlemsstaterna, DG VI (Jordbruk) och Eurostat är alla i princip eniga om 
att för att säkra långsiktiga dataserier och begränsa kostnader för undersökningar och 
databearbetning, borde strukturen och innehållet i företeckningen över undersökningsvariabler så 
långt som möjligt förbli de samma från en undersökning till nästa. Reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och förändrade jordbruksmetoder i Europa betyder dock att en viss anpassning 
av förteckningen Över variabler måste göras för att möta nya statistiska informationskrav. Även 
dessa tas i beaktande i Eurofarm systemet. 
2.3.2 Granskning av tabellsamstämmighet och förenkling av standardtabellprogrammet 
och förfaringssättet vid godkännande 
Då de har förbehållit sig rätten att bli konsulterade före varje tilltänkt publicering av en tabell, får 
de berörda myndigheterna en ansenlig arbetsbörda i det fall de önskar kontrollera varje tabell som 
förelagts dem på detta sätt. Flera medlemsstater har därför föreslagit ett förenklande av 
standardtabellprogrammet. Kommissionen har mött dessa krav så långt som för tillfället är möjligt 
Det finns dock vissa gränser. Man måste ta hänsyn till följande aspekter: 
Statistikanvändare är mycket intresserade av tidsserier. En kontinuitet med avseende på 
standardtabellerna från tidigare undersökningar måste därför garanteras. 
Alla ändringar i standardtabellprogrammet har omfattande, och därför dyra, följdverkningar i 
Eurofarms bearbetningsprogram. Med tanke på bristen på arbetskraft och finansiella resurser 
inom Eurofarm-teamet, är detta för tillfället inte möjligt 
Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken kräver mycket detaljerade 
strukturuppgifter. Den kräver framför allt mer detaljerad och komplex statistisk data som står 
till förfogande vid rätt tid och med regelmässiga intervaller (tex. om träda och arbetskraft i 
jordbruket), så att jordbrukspolitiska beslut kan fattas baserat på korrekt information om 
förutsättningar, finansiella konsekvenser och om den väntade effekten på strukturen inom 
jordbruket och följaktligen på den potentiella jordbruksinkomsten. Denna typ av information 
blir allt viktigare, speciellt på regional nivå. 
Ju färre standardtabeller som publiceras för statistikanvändare, desto oftare kan man förvänta 
sig krav på ad hoc-tabeller, vilket betyder att arbetsbördan för de berörda institutionerna i 
medlemsstaterna (inom ramen för förfarandet för godkännande) och för Eurofarm-teamet 
som en helhet troligtvis skulle förändras mycket lite. 
Eurofarm-teamet har utvecklat program för granskningen av samstämmigheten hos uppgifterna 
både inom och mellan tabeller i avsikt att minska mängden av arbete för medlemsstaterna i 
samband med förfarandet för godkännande. Dessa test utvidgades därefter till de kontrolltabeller 
som medlemsstaterna måste skicka till Eurostat tillsammans med de enskilda uppgifterna. 
Medlemsstaterna behöver därför endast noggrannt granska kontrolltabellerna (som innehåller alla 
viktiga basuppgifter) när de vidarebefordrar de enskilda uppgifterna. Därefter granskar Eurostat 
samstämmigheten mellan standardtabellerna och kontrolltabellerna. 
Det var överenskommet tillsammans med medlemsstaterna att standardtabellresultat som inte 
överensstämde med kontrolltabellerna skulle anses vara godkända. Denna procedur har förenklat 
publiceringsförfarandet mycket, eftersom det möjliggör granskning av ett stort antal tabeller med 
hjälp av dataprogram. 
2.3.3 Beräknande av variationskoefficienten (relativa standardavvikelsen) 
För urvalsundersökningar beräknar Eurofarm systemet antalet fall per tabellfält (field occupancy) 
och relativa standardavvikelsen för varje tabellresultatfält för att uppskatta resultatens statistiska 
reliabilitet. Då det har visat sig att användning av relativa standardavvikelsen för ett stickprov kan 
leda till felaktiga slutledningar, och då medlemsstaterna väljer stratifierade sampel (utom i 
8 
Grekland), beräknar Eurofarm nu den relativa standardavvikelsen för ett stratifierat sampel. 
Medlemsstaterna levererar erforderlig information om de stratifierade samplen. 
2.3.4 Modifiering av avrundningsförfarandet 
En tabell innehåller normalt antal fall, t.ex. antalet företag, eller värdet på variabeln, t.ex. den 
sammanlagda jordbruksarealen för dessa företag. 
Den åsikt som den ständiga arbetsgruppen för strukturen inom jordbruket ursprungligen uttryckte, 
var att så lite som möjligt av sammanlagda antal (och motsvarande medeltal, t.ex. genomsnittslig 
jordbruksareal per företag) skulle förändras genom avrundning. Det betydde att man i vissa fall var 
tvungen att göra större ändringar av individuella värden för att bibehålla totalsumman. 
Erfarenheten har dock visat att det är förnuftigare att ändra antalet fall och värdena på variabler 
(både gällande individuella värden och totalsummor) åtskilt och så lite som möjligt och att 
acceptera att medeltalet baserat på de avrundade uppgifterna (värdena på variabel och antalet fall) 
kan avvika i större eller mindre grad från medeltalet före avrundningen. 
2.3.5 Anpassning av typologin till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 
Det var nödvändigt att anpassa typologin till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken på 
grund av följande aspekter: 
ändringar i listan på variabler: fr.o.m 1995, använder strukturundersökningen nya kategorier 
för att registrera träda; 
ändringar i klassifikationssystemet: den allmänna typen av jordbruk " 1. Åkergrödor" är nu 
delad i undergrupper "13. Spannmål, oljefrö- och proteinväxter " och "14. Åkerbruk". 
2.3.6 Inverkan av beräkningsförfarandet av de relativa standardavvikelserna på FILTER-
programmet och på programmet för produktion av standardtabeller 
Övergången från den relativa standardavvikelsen för ett slumpmässigt urval till den relativa 
standardavvikelsen för ett stratifierat sampel påverkade FILTER programmet som används för att 
garantera konfidentialiteten inom tabellresultaten och uppskatta reliabiliteten hos tabellresultat från 
stickprovsundersökningar. FILTER programmet måste korrigeras i enlighet med detta. Betydande 
förändringar var också nödvändiga i programmet för produktion av standardtabeller. 
3. Leverans, bearbetning och spridning av resultaten av strukturundersökningarna om 
företagsstrukturen i jordbruket åren 1989/90 och 1993 
3.1 Leverans av undersökningsresultat 
I enlighet med bilaga II, paragraf 5 i rådets förordning nr 571/88, sänds de enskilda uppgifterna till 
Eurostat inom tidsfrister som diskuterats i vederbörande arbetsgrupp och fastställts med ett 
kommissionsbeslut efter att den ständiga kommittéen för jordbruksstatistik har gjort ett 
ställningstagande. En enhetlig kod som specifiserats av Europeiska gemenskapernas statistikkontor 
i samråd med medlemsstaterna används. 
Tidsfristerna för insändning av undersökningsresultat specifiserades för basundersökningen 
1989/90 i kommissionens beslut 89/652/EEG1* och för 1993 års undersökning i kommissionens 
beslut 93/502/EEG2). 
Alla medlemsstater utförde basundersökningarna 1989/90 och undersökningen 1993 inom de 
förutsedda undersökningsperioderna, men endast ett fåtal medlemsstater sände in 
undersökningsresultaten till Eurostat i god tid. De längsta förseningarna, upp till 12 månader i 
enskilda fall, inträffade för basundersökningen 1989/90. 
3.2 Granskning av enskilda uppgifter för plausibilitet och fullständighet 
När de enskilda uppgifterna för undersökningarna mottagits, granskades de av EUROFARM 
teamet för plausibilitet och fullständighet. Ansenliga ytterligare förseningar inträffade för att de 
enskilda uppgifterna som levererats av de flesta medlemsstaterna var behäftade med större eller 
mindre fel. Uppenbara systematiska fel kunde korrigeras direkt i EUROFARM systemet i samråd 
med de nationella statistikmyndigheterna om orsaken till felet var känt. I alla andra fall var 
Eurostat tvunget att fordra ett nytt databand. Innan Eurostat förfogade över "rena" uppgifter hade 
i vissa fall förseningar på över 30 månader uppstått på detta vis. 
Alla medlemsstater hade fått ett testningsprogram (programmerat med COBOL) av Eurostat, för 
att kunna granska de enskilda uppgifterna innan de överlämnades till Eurostat. Eurostat 
informerades om att alla medlemsstater inte kunnat installera dessa program i sina datasystem. 
Dessutom levererade för undersökningen 1989/90 endast tre medlemsstater de kontrolltabeller 
som specifiseras i paragraf 9 i bilaga n till förordning nr 571/88. Vid 1993 års undersökning 
utvidgades detta antal med ytterligare tre medlemsstater. Det är påfallande att de enskilda 
uppgifter som levererades av de medlemsstater som också skickade kontrolltabeller, inte innehöll 
nämnansvärda fel. 
De svårigheter och avsevärda extra arbete som EUROFARM-gruppen måste utföra som ett 
resultat av de försenade eller felaktiga enskilda uppgifter som levererades diskuterades i detalj av 
vederbörande ständiga arbetsgrupp. Representanterna för de berörda myndigheterna i 
medlemsstaterna ombads ombesörja överföringen av av de enskilda uppgifterna till EUROFARM 
fil-layouten med största omsorg, att granska dessa uppgifter med hjälp av EUROFARMs 
testningsprogram innan levereringen till EUROFARM, och att därvid också använda 
kontrolltabellerna som granskningshjälpmedel. 
Representanterna för medlemsstaterna ombads också att ge databanden avsedda för Eurostat 
prioritet, dvs. att inte försena sammanställningen av dem till efter att de enskilda uppgifterna hade 
blivit utvärderade för nationella ändamål. 
3.3 Framställningen av BDT standard tabeller och förfaringssätt vid publicering av dem 
I de fall de enskilda uppgifterna efter korrigering och/eller klargörande av sakförhållande kan anses 
vara "rena", framställer EUROFARM teamet BDT standard tabeller såsom föreskrivs i 
motsvarande kommissionsbeslut. Som redan nämnts, har berörda myndigheter i medlemsstaterna 
förbehållit sig rätten att bli konsulterade innan publicering av dessa tabeller. Granskningen av 
standardtabellerna har visat sig vara synnerligen tidsödande även om vederbörande myndigheter 
försågs med ett omfångsrikt material som hjälp vid granskningen, tex. översikter av antalet fall per 
tabellfält (individual tabular field occupancy), relativa standardavvikelser för varje tabell fält, 
ÎJ OJ No L 391, 30.12.1989, p. 42 
l) OJ No L 236, 21.09.1993, p. 13 
10 
resultat av samstämmighetstest etc. På grund av detta tidsödande förfaringssätt vid publiceringen 
förlorades mycket värdefull tid, i vissa fall upp till 15 månader. Som ett resultat av alla dessa 
förseningar, var publicerade EUR 12-tabellresultat för 1989/90 basundersökning inte tillgängliga 
förrän i november 1995, dvs. 31 månader efter den sista leveranstidsfristen för enskilda uppgifter 
(31 mars 1993). I samförstånd med medlemsstaterna förenklades publiceringsförfarandet starkt 
från och med undersökningen 1993 (se punkt 2.3.2 i detta dokument). 
Ansenliga förseningar inträffade även vid leveranserna av resultaten av strukturundersökningen 
1993. Man kan dock fastslå att dessa förseningar inte var lika graverande som var fallet med 
basundersökningen 1989/90. Publicerade EUR 12-resultat fanns följaktligen tillgängliga i slutet av 
januari 1996, dvs. 11 månader efter den sista leveranstidsfristen för enskilda uppgifter (28 februari 
1995). 
3.4 Spridning av tabellresultat av undersökningar 
Qn-line-konsultation för privilegierade användare 
Så snart de berörda myndigheterna i medlemsstaterna har frigjort de standardtabeller som 
EUROFARM-teamet har gjort, placeras tabelluppgifterna i den "offentligt" tillgängliga delen av 
EUROFARM systemet (BDT tabelldatabasen) och är sedan tillgängliga on-line för alla 
dataleverantörer (statistikkontor och jordbruksministerier i medlemsstaterna) och för 
generaldirektorat VI (jordbruk) med hjälp av datakommunikationsnätverk. On-line användare kan 
också överföra delar av tabellerna till att sammanställa data som direkt motsvarar de analyser som 
de avser att utföra. 
Publikationer 
De preliminära resultateten av basundersökningen 1989/90 (beroende på medlemsstat sträckte sig 
genomförandet av basundersökningen från 1988 till 1991) publicerades i mitten av 1993 i form av 
en snabbrapport, vilken i oktober 1995 följdes av en omfångsrik Eurostatpublikation med de 
viktigaste resultaten av basundersökningarna. 
I mitten av 1995 publicerades de preliminära resultaten av strukturundersökningen 1993, likaså 
som en snabbrapport. 
Andra media 
Resultaten från basundersökningen 1989/90 finns även tillgängliga på CD-ROM, likaväl som 
resultaten från undersökningarna mellan 1975 och 1987 (tidigare lagrat i FSSRS databasen). 
Utdrag ur EUROFARM-BDT databasen kan också levereras på papper (listningar), på band eller 
på diskett. 
3.5 Slutsatser 
Undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket förorsakar inte bara mycket höga 
undersökningskostnader, utan är också mycket arbetsintensiva. Dessa kostnader är dock 
berättigade eftersom resultaten av undersökningarna utgör ett oumbärligt beslutsunderlag för 
inriktningen av både den gemensamma och den nationella jordbrukspolitiken. 
Det är därför mycket viktigt att resultaten av undersökningarna görs tillgängliga för användarna sa 
fort som möjligt. Undersökningsresultat som blir tillgängliga först efter en lång försening, har 
redan förlorat mycket av sitt informationsvärde. 
11 
mm* 
Mångårig erfarenhet visar att det tar relativt liten tid att bearbeta de enskilda uppgifterna i 
EUROFARM systemet. 
Till exempel i fallet Italien, är den tid som krävs följande (1989/90 basundersökning: cirka 2.6 
miljoner företag undersökta betyder 2.6 miljoner uppgifter): 
test för fullständighet och plausibilitet: ungefär en dag (datamaskinstid); 
analys av felmeddelanden och rapport till ISTAT: beror på antalet felmeddelanden; 
sammanställning av BDT tabeller och genomförande av samstämmighetstest: knappt en 
månad; 
lagring av BDT tabeller i den "privata" sektionen i EUROFARM systemet: sker samtidigt 
med sammanställningen av BDT tabellerna; 
överföring av BDT tabeller (efter frigörelse) från den "privata" till den "offentliga" sektionen i 
EUROFARM systemet: cirka 0.5 dagar; 
sammanlagt (exklusive analys av felmeddelanden): cirka 1 månad. 
För en urvalsundersökning är den tid som krävs en aning kortare än den som nämns ovan. 
EUR12 BDT tabellerna fanns tillgängliga: 
för 1989 års basundersökning: 31 månader efter den sista leveranstidsfristen för enskilda 
uppgifter; 
för 1993 års undersökning: 11 månader efter den sista leveranstidsfristen för enskilda 
uppgifter. 
Denna uppställning visar att undersökningsresultaten kunde vara tillgängliga mycket tidigare om 
de vederbörande myndigheterna i medlemsstaterna lyckades: 
hålla tidsfristerna för leverans av enskilda uppgifter; 
leverera "rena" individuella uppgifter vid första försöket; 
leverera de granskade kontrolltabellerna på samma gång och 
väsentligt förkorta den behövliga tiden för publiceringsförfarandet 
4. Åtgärder som tagits i beaktande av slutledningarna i den förra kommissionsrapporten 
till rådet (november 1992) 
4.1 Nästa basundersökning 
Basundersökningen 1989/90 utfördes i enlighet med rådets förordning (EEg) nr 571/88 under 
perioden 1988 till 1991. Denna mycket långa period visade sig ha många nackdelar. Så som kunde 
fruktas, tog det lång tid innan resultaten av undersökningen 1989/90 blev tillgängliga för alla 
medlemsstater (till mitten av 1994). Eftersom resultaten samlade på gemenskapsnivå reflekterar 
situationen under vitt skilda tidpunkter i de enskilda länderna, är uppgifternas jämförelsebarhet 
inskränkt I sin första EUROFARM rapport föreslog kommissionen därför att referensperioden för 
nästa basundersökning (omkring år 2000) skulle inskränkas till ett år. Vid sitt möte den 20 
november 1992, ålade därför rådets arbetsgrupp "Jordbruksstatistik" följaktligen kommissionen att 
12 
"vidta nödvändiga åtgärder för att försäkra att ett formellt förslag beträffande detta läggs för 
rådet"1). 
De behöriga institutionerna i kommissionen har därefter (1995) lagt fram ett förslag till rådets 
förordning i form av ett arbetsdokument för den ständiga kommittén för jordbruksstatistik för 
diskussion. I detta förslag till rådets förordning förutses att giltighetstiden för förordning 571/88 
förlängs med en tio års period och att en ny basundersökning (1999/2000) och tre 
interimundersökningar (2003,2005,2007) skall utföras under denna period. 
Nämnda utkast till rådets förordning skall föreläggas rådet senast i mitten av 1996. 
4.2 Uppbyggande av ett gemensamt informationssystem på subregional nivå 
I sin första EUROFARM rapport, konstaterade kommissionen att den geografiska analysen av 
undersökningsresultaten som förutsågs i förordning 571/88 inte var tillräcklig för att uppnå en 
aggregerad statistisk information över områden eller subregioner som var under åtanke för vissa 
gemenskapsfinansierade projekt, tex. målområden 2 eller 5b. Med tanke på de statistiska krav som 
gemenskapens regionalpolitik ställer, satte kommissionen upp ett informationssystem på 
subregional nivå (i Eurostat) och föreslog art resultaten av basundersökningen 1989/90 skulle 
användas för detta informationssystem. För detta ändamål föreslog kommissionen att de berörda 
institutionerna i medlemsstaterna skulle förse Eurostat med antingen 
motsvarande kommunkod för varje företag eller 
motsvarande undersökningstabellresultat i den önskade analysen på subregional nivå, 
i vart fall baserat på de enskilda uppgifterna från företagen som täckts i basundersökningen 
1989/90. 
Vid rådets arbetsgrupps möte 20 november 1992, uttryckte flera medlemsstater vissa reservationer 
om detta förslag från kommissionen; de visade särskilt på eventuella svårigheter att upprätthålla 
den statistiska konfidentialiteten hos de insamlade undersökningsuppgifterna. 
Kommissionen möttes också av andra svårigheter gällande sitt förslag, t,ex. svårigheter av 
administrativ och finansiell art. Den ämnar därför ta upp dessa frågor igen i samband med nästa 
basundersökning 1999/2000. Exempelvis är planerat att samla uppgifter om varje företag och i 
vilken målzon det befinner sig. 
4.3 EUROFARM och den speciella situationen i Förbundsrepubliken Tyskland 
I enlighet med paragraferna 6 och 8.1 bilaga II till förordning 571/88, levererar inte Tyskland 
enskilda uppgifter till BDT tabelldatabaserna. Efter att gemenskapen har annammat gemensamma 
arrangemang för att skydda konfidentiell statistisk information(förordning 1588/90^, och med 
tanke på de åtgärder som vidtagits inom Eurostat2) och inom ramen för EUROFARM systemet för 
att upprätthålla statistisk konfidentialitet för de insamlade uppgifterna, är kommissionen av åsikten 
att undantagsregeln som beviljats Förbundsrepubliken Tyskland (paragraf 6 i bilaga II till 
förordning 571/88) inte längre är nödvändig. Denna åsikt delades av flera delegationer vid rådets 
"Jordbruksstatistik" arbetsgrupps möte. 
1 ) Meeting report of Council working party No 10272/92; AGRISTR 36 
!) Council Regulation (EEC) No 1588/90 of 11.06.1990, in OJ L151 of 15.06.1990, p. 1 
2) See also Eurostat handbook: "Protection of confidential data in Eurostat", Luxembourg, March 1994 
13 
Resultatet av de föreslagna diskussionerna mellan de tyska myndigheterna och Eurostat blev att 
Tyskland är berett att leverera enskilda uppgifter i framtiden (från 1997 års undersökning framåt) 
om de lagstadgade förutsätmingama skapas, dvs. att rådets förordning 571/88 i motsvarande grad 
är ändrad i god tid (senast i slutet av sommaren 1996). 
4.4 Finansiering och utveckling av EUROFARM projektet 
I sin första EUROFARM rapport, konstaterade komissionen att de finansiella medel för utveckling 
och administration av EUROFARM systemet under perioden 1989 till 1998 som beräknats i 
förordning 571/88 inte hade varit tillräckliga. Ytterligare medel på omkring 400 000 ECU årligen 
krävdes. Eftersom EUROFARM systemet måste anpassas till alla förändringar i 
strukturundersökningar och i typologi, är det skäl att vänta att det även i framtiden krävs 
betydande finansiella medel årligen för att säkerställa bearbetningen av enskilda uppgifter och 
spridningen av tabellresultaten från undersökningarna. 
De finansiella kraven för EUROFARMs arbete borde därför, med tanke på undersökningarna om 
jordbruksstrukturen efter 1997, vederbörligen tas i beaktande när de planerade ändringarna görs i 
förordning 571/88. 
4.5 Direkt tillgång för berörda institutioner i medlemsstaterna till de uppgifter som är 
delvis sammanställda på nationell nivå 
Vid rådets arbetsgrupps möte 20 november 1992 föreslogs att ett delset med data delvis 
sammanställda på nationell nivå skulle upprättas i Eurostat. De berörda myndigheterna i 
medlemsstaterna skulle ha möjlighet till direkt uppkoppling till detta. Detta förslag understöddes 
av flera delegationer, men ett antal delegationer förde även fram tydliga tvivel. 
Tillsvidare har inte förslaget följts upp. Kommissionen hyser ännu stora betänkligheter inför detta 
förslag, eftersom ett dylikt projekt knappast skulle vara förenligt med de stränga kraven på 
EUROFARM systemet rörande skyddet av enskilda uppgifter. 
4.6 Övriga frågor 
En delegationföreslog att ett motiveringsförfarande skulle införas för alla slag av planerade 
undersökningar för att garantera att statistisk information samlas in endast vid behov och med 
lämpliga intervaller. Den ansåg också att undersökningströskeln borde redefinieras. 
Vederbörande arbetsgrupp inom kommittéen för jordbruksstatistik höll en diskussion om 
betydelse, periodicitet och andra aspekter rörande jordbruksstrukturundersökningarna inom ramen 
för det förberedande arbetet med utkastet till en ny rådets förordning om undersökningar efter 
1997. 
5. Behövliga förändringar i rådets förordning (EEG) nr 571/88 
5.1 Inledning 
Erfarenheterna från gemenskapens undersökningar om strukturen inom jordbruket har visat att 
undersökningsprogrammet och den använda metodiken bör lämnas oförändrade där det är möjligt 
och, med tanke på undersökningarna efter 1997, enbart göra förändringar om ny utveckling inom 
jordbruket, brukningsmetoder eller förändringar i linjedragningarna inom gemenskapens 
jordbrukspolitik gör det nödvändigt. 
Kommissionen kommer därför att föreslå för rådet att giltighetstiden för rådets förordning (EEG) 
nr 571/88 skall förlängas med ytterligare 10 år. Kommissionen har därför gjort upp ett utkast till 
14 
rådets förordning om ändring av rådets förordning 571/88 och har presenterat det för 
arbetsgruppen1) inom ständiga kommittén för jordbruksstatistik för att tas upp till diskussion. 
En stor majoritet inom arbetsgruppen stöder detta förslag. Enighet har nåtts om de flesta frågorna. 
Arbetsgruppen fäste särskild vikt vid följande aspekter: 
5.2 Giltighetstid för juridiska grunder 
I ljuset av de diskussioner som hittills förts, förordar en stor majoritet av medlemsstaterna att de 
juridiska grunderna för undersökningarna efter 1997 bör vara i kraft under en tioårsperiod. 
Kommissionen kommer därför att be rådet skrida till lämpliga åtgärder. 
5.3 Referensår för nästa basundersökning 
Även om det vore önskvärt att tillåta endast ett referensår för nästa basundersökning, har flera 
medlemsstater poängterat att andra stora undersökningar är planerade vid sekelskiftet, tex. en 
folkräkning. Detta fordrar en viss flexibilitet. En klar majoritet av medlemsstaterna föredrar att 
nästa basundersökning skulle äga rum åren 1999/2000. Irland och Grekland skulle föredra att 
genomföra nästa basundersökning år 2001. 
5.4 Undersökningsperiodicitet 
En klar majoritet av medlemsstaterna föredrar också att bibehålla nuvarande periodicitet, dvs. en 
basundersökning år 1999/2000 och interimsundersökningar 2003,2005 och 2007. Kommissionen 
kommer därför att föreslå detta arrangemang för rådet. 
5.5 Förteckning över variabler 
Den gällande regeln att fastställa förteckningen över undersökningsvariabler för varje 
undersökning i ett kommissionsbeslut efter att ha konsulterat vederbörande arbetsgrupp och efter 
att Ständiga kommittén för jordbruksstatistik har lämnat sitt yttrande, har visat sig vara värdefull 
då den medger flexibel respons på ändringar i den gemensamma jordbrukspolitiken och i praxis i 
jordbruket. Kommissionen ämnar därför föreslå för rådet att detta arrangemang bibehålls. Den har 
stöd från relevanta myndigheter i medlemsstaterna. 
Undersökningania om strukturen i jordbruket är de mest omfattande undersökningarna om 
europeiskt jordbruk. De är arbetsintensiva och dyra. Möjligheterna att undersöka ytterligare 
variabler, tex. inom miljö- och ekologiområden är därför begränsade. Flera medlemsstater har 
upprepade gånger poängterat att strukturundersökningarna inte bör belastas med problematiska 
frågor, som kunde äventyra informationsgivarnas villighet att delta i undersökningarna och också 
de erhållna uppgifternas trovärdighet. Kommissionens åsikt är därför att förteckningen över 
variabler också i fortsättningen skall dras upp av av vederbörande arbetsgrupp med sedvanlig 
noggrannhet och beaktande alla relevanta argument. 
5.6 Revidering av det gemensamma klassificeringschemat för jordbruksföretag (typologi)1) 
Berörda myndigheter i flera medlemsstater och generaldirektoratet för jordbruk har upprepade 
gånger föreslagit en grundlig revidering av gemenskapstypologin. Typologin måste förenklas, så 
*> Commission Decision No 85/377/EEC of 7 June 1985 establishing a Community typology for agricultural 
holdings 
15 
att den inte är så beroende av eventuella förändringar i linjedragningarna i den gemensamma 
jordbrukspolitiken. 
Kommissionen ämnar att ta upp dessa förslag så fort som möjligt, och vid en eventuell förändring 
av typologin, även anpassa den i högre grad till NACE. 
5.7 Regional indelning av undersökningsresultat 
Det finns ett växande behov av strukturstatistik på en mera regional nivå inom ramen för reformen 
av den gemensamma jordbrukspolitiken och för regionalpolitiska syften. Kommissionen ämnar 
därför föreslå en ytterligare indelning i "målområden" för nästa basundersökning. Dessutom skall 
vederbörande arbetsgrupp diskutera inkluderandet av kommunkoder i förteckningen över 
variabler. 
5.8 Gemenskapsbidrag till undersökningskostnader 
Nästan alla medlemsstater har, inom ramen för överläggningarna inom vederbörande 
arbetsgrupper, betonat att det inte kommer att vara möjligt att utföra gemenskapsundersökningar 
om strukturen inom jordbruket med ett intervall på två eller tre år utan att gemenskapen bidrar till 
att täcka kostnaderna. Gemenskapsbidraget har så stor betydelse därför att man med dessa medel 
kan täcka de rörliga kostnaderna för undersökningarna, såsom kostnader för tillfällig 
undersökningspersonal och utgifter för elektronisk databehandling. Medlemsstaterna är också av 
den åsikten, att eftersom strukturundersökningarna speciellt tjänar kommissionens 
informationsbehov, är ett gemenskapsbidrag rättfärdigat. Som exempel på detta nämns den 
detaljerade information som insamlas om arbetskraft inom jordbruket och den höga regionala 
indelningen àv undersökningsuppgifterna. 
16 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 370 slutlig 
DOKUMENT 
SV 17 03 
Katalogniimmer : CB-CO-96-373-SV-C 
ISBN 92-78-07276-1 
Byrfin för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
ut