EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 19.07.1995 
KOM(95) 405 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om lastställande av standardkvaliteten för ris 
(framlagt av kommissionen) 

REDOGÖRELSE FÖR MOTIVEN 
1. Inledning 
Gemenskapens marknad för ris är uppbyggd runt två stora kategorier av ris, japonicaris och 
indicaris, och dessa speglar två olika traditioner avseende konsumtionen. 
Denna tudelning har i hög grad ställt villkoren för risodlingens utvecklingsperspektiv. 
Den nuvarande jämvikten på marknaden är i sin helhet tillfredsställande. Den blygsamma 
ökningen av arealerna i vissa medlemsstater har uppvägts av en nedgång i produktionen till 
följd av en allt oftare återkommande torka. 
Det strukturella överskottet av japonicaris grundar sig på kvantiteter som antingen kan avyttras 
på en traditionell närbelägen marknad, nämligen i medelhavsområdet, eller kan användas för 
verksamhet avseeende livsmedelsstöd. Gemenskapens produktion av indicaris gör det möjligt 
för bearbetningsindustrin att lägligt differentiera sina försörjningskällor avseende råvaror. 
De förpliktelser som föreskrivs i GATT-avtalet medför framför allt en övergång från ett 
system med minimipriser, grundat på tröskelpriser, till ett system med maximipriser som 
ersätter det system med tullavgifter som följde av tarifferingen enligt det gamla systemet med 
i 
rörliga avgifter. Avgifterna kommer dessutom ätt sänkas progressivt med 36 % mellan år 1995 
och år 2000. 
Genom GATT-avtalet skapas en ny utmaning för de europeiska risodlarna som mera öppet 
tvingas möta konkurrensen och riskerna på världsmarknaden både på nivån för jordbruks­
produktionen och på nivån för den industriella bearbetningen av paddyris till helt slipat ris. 
Med beaktande av att det också är nödvändigt att undvika all snedvridning av konkurrensen 
som beror på det nya system som infördes inom spannmålssektorn 1992, bedömer 
kommissionen att svaret på den nya situationen i första hand bör sökas i en väsentlig sänkning 
av producentpriserna som bör åtföljas av åtgärder för att återfå konkurrenskraften avseende 
kvaliteten i förhållande till importerade produkter. Gemenskapens marknad kommer dessutom 
att konfronteras med större konjunktursvängningar avseende prisnivån. I sin nuvarande form 
är systemet med intervention inte längre förenligt med de nya framtidsutsikterna. Det bör 
reformeras för att säkerställa en större flexibilitet hos förvaltningsmedlen och möjliggöra ett 
bättre marknadsflöde. 
2. Sänkningen av producentpriserna 
Förutsägelsen om den nya jämvikten på marknaden i fråga om priserna ger utrymme för 
många olika möjliga framtidsvyer och det är därför inte möjligt att beräkna den prisned-
sättningsnivå som kommer att vara nödvändig för att möta konkurrensen från importerade 
produkter efter den sänkning av tullavgifterna som planeras i GATT. Kommissionen bedömer 
att denna nedsättning kan ligga mellan minst 15 % (53 ecu/ton) och högst 34 % (119 ecu/ton). 
På detta stadium bedöms det vara olämpligt och onödigt att på förhand bestämma nivån för 
nedsättningen som skall genomföras senare. Det förefaller därför vara lämpligt att välja ett mål 
på minst 15 % förutsatt att utvecklingen på marknaden, särskilt avseende prisnivån, och 
eventuella inlämnaden av ris för intervention kontrolleras. 
3. KompeLaationsstöd 
En sänkning av priserna på produktionsnivån kommer att medföra ändrade villkor för 
odlingarnas lönsamhet. Det är således lämpligt att införa ett system med kompensationsstöd 
för produktionen i syfte att upprätthålla de nuvarande intäktsnivåerna. Stödbeloppet fastställs 
n 
på grundval av den jordbruksavkastoing som har konstaterats i de olika medlemsstaterna och 
det nedsättningsbelopp som tillämpas. 
Det föreslås att underlaget för avkastningen upprättas med hänvisning till den senaste perioden 
på tre år från och med 1992 till och med 1994, utom för Spanien och Portugal för vilka en 
mera representativ period, som omfattar de sista tre åren före torkan, beaktas (1989-1991 för 
Portugal och 1990-1992 för Spanien). 
Genomsnittlig avkastning i ton/ha 
Italien Portugal Spanien Grekland Frankrike (Franska Guyana) 
5,82 4,74 6,35 7,48 5,29 7,41 
4. Garanterad maximiareal 
Införandet av det ovan nämnda systemet med kompensationsstöd per hektar gör det lämpligt 
att fastställa en garanterad maximiareal för att kunna hålla fast vid produktionsmål som är 
förenliga med marknadens behov och beakta åtagandena inom ramen för GATT-avtalet i fråga 
om kommersiell export. 
Maximiarealen föreslås fastställas på grundval av en period på tre år från och med 1992 till 
och med 1994, utom för Spanien och Portugal för vilka en mera representativ period, som 
omfattar de sista tre åren före torkan, beaktas (1989-1991 för Portugal och 1990-1992 för 
Spanien). 
Genomsnittlig areal i hektar 
EU Italien Portugal Spanien Grekland Frankrike Franska 
Guyana 
396,607 228,034 32,884 89,711 18,731 23,500 3747 
Det bör säkerställas att maximiarealen beaktas genom en sänkning av stödet i jen sådan grad 
att det har en avrådande inverkan på producenterna. Om gemenskapens garanterade 
maximiareal överskrids under ett regleringsår med upp till 5 %, kommer detta att medföra en 
minskning med 6 % för varje överskriden procentenhet av det kompensationsstödsbelopp som 
gäller under det regleringsåret. 
Om gemenskapens garanterade maximiareal överskrids med mer än 105 % kommer detta att 
medföra en ytterligare minskning av stödet för de medlemsstater som har överskridit sina 
nationella garanterade maximiarealer. 
^ 
5. Kvalitetspolitiken 
De marknadssystem som existerade när den gemensamma organisationen av marknaden för 
ris skapades har inte undergått någon större förändring efter det att de antogs. 
De förändringar som har skett inom systemet för handel med tredje land och som infördes 
genom tillämpningen av GATT-avtalet har medfört att kommissionen anser att det bör 
kontrolleras huruvida vissa förvaltningsåtgärder rörande marknaden och särskilt interventionen 
överensstämmer med ett handelssystem som inte längre grundar sig på systemet med 
tullavgifter utan på en fast tullavgift. En fast tullavgift utjämnar inte världsprisernas skillnader 
eller ändringarna av valutornas växelkurser på samma sätt som tullavgifterna gjorde. 
Kommissionen bör också beakta nödvändigheten av att reformera den gemensamma 
organisationen av marknaden på mer tydligt kvalitetsmässiga kriterier. Med andra ord bedömer 
kommissionen att risodlingen inom gemenskapen bör genomgå en strategisk process för att 
förbättra produktionens kvalitetsmässiga standard. Inför en efterfrågan som allt mer riktar sig 
mot produkter av mycket hög kvalitet och som är teknologiskt väl utvecklade, och med 
beaktande av att gemenskapen utsätts för konkurrens från importerade produkter av mycket 
hög kvalitet, bör gemenskapens produktion återvinna sin konkurrenskraft. Hela rissektorn, både 
jordbruk och industri, berörs av denna utmaning. 
Ur denna synvinkel bedömer kommissionen att det är nödvändigt med förslag som kan leda 
till produktion av paddyris av en kvalitet som motsvarar bearbetningsindustrins försörjnings­
behov eftersom den härefter kommer att konfronteras direkt med produkter med ursprung i 
tredje land. 
Det bedöms att de fastställda riktlinjerna för definieringen av standardkvaliteten vid 
intervention bör ändras så att de uppnår samma nivå som produktionsstandarderna för de tredje 
länder som exporterar till gemenskapens marknad. 
De tillägg och avdrag som skall tillämpas på interventionspriset vid övertagandet bör spela en 
viktigare roll för regleringen av marknaden samt spegla och till och med skärpa prishierarkin 
mellan olika kvaliteter och rissorter. 
Efterfrågan på ris på gemenskapens marknad är strukturerad enligt sort. Särskilt på grund av 
frånvaron av åtskillnad mellan sorterna i fråga om stöd har gemenskapens produktion 
6 
emellertid intiktat sig på de mest produktiva' sorterna på bekostnad av vissa sorter som är 
mycket efterfrågade på marknaden. Kommissionen anser det vara lämpligt att säkerställa ett 
större utbud av sorter på marknaden genom att föreslå korrektionsfaktorer som grundar sig på 
de olika sorternas jordbruksavkastning i förhållande till den mest produktiva sorten. 
Kommissionen är för övrigt av den åsikten att systemet med kompensationsstöd bör användas 
som medel för att inrikta produktionen mot ett större urval av sorter och detta på ett sätt som 
är förenligt med en strategi som syftar till att uppnå högre kvalitet och är mer inriktad på 
marknadens efterfrågan. 
6. Systemet med preventiv intervention 
Efter det att den gemensamma organisationen av marknaden för ris infördes har intervention 
använts endast i undantagsfall under 1990, 1991 och 1992 och för begränsade kvantiteter. 
Intervention bör förbli ett fenomen som endast tillämpas i undantagsfall på marknaden, eller 
om man så vill "ett säkerhetssnöre". Inom rissektorn är övertagandet vid intervention mycket 
kostsamt och det är svårt att lagra produkterna, särskilt eftersom de kan försämras snabbt. 
Det har redan understrukits att marknaden kommer att utsättas för riskerna på världsmarknaden 
och det kan förväntas ett massivt inlämnande av ris för intervention på grund av att 
världsmarknaden och särskilt gemenskapens marknad för ris är mycket rörliga. 
Kommissionen bedömer att systemet med intervention i dess nuvarande form inte stämmer 
överens med det nya handelssystemet med tredje land eftersom till och med en 
konkjunkturmässig förändring på världsmarknaden skulle kunna medföra återverkningar på den 
inre marknaden på nivån för uppköp vid intervention, uppköp som dessutom är av en 
betydande storlek. 
För att i sådana situationer kunna förekomma ett övertagande av stora kvantiteter genom 
intervention föreslår kommissionen att ett preventivt interventionssystem skall införas med 
lagring i producentens lager under fyra månader på producentens bekostnad med en förskotts­
utbetalning motsvarande 60 % av priset. Under denna period kan producenten söka mer 
gynnsamma ^vyttringsmöjligheter på marknaden och sälja produkten efter att ha underrättat 
interventionsorganet om detta. Under samma period kan kommissionen å sin sida bjuda ut de 
? 
produkter som omfattas av det preventiva interventionssystemet enligt regler som redan har 
föreskrivits för försäljning av produkter som omfattas av ett interventionssystem. 
Det faktiska inlämnandet av ris till interventionsorganens lager, det relativa övertagandet och 
särskilt rätten till återstoden av betalningen är beroende av att produkten har varit underställd 
preventiv intervention. 
Detta system kommer att göra det möjligt att förena interventionssystemet med både de 
konjunkturmässiga och de regelbundet återkommande förändringarna på världsmarknaden. 
7. Ändringar av interventionssystemet 
Kommissionen förbehåller sig rätten att inom förfarandet för Förvaltningskommittén föreslå 
andra åtgärder som syftar till att återinföra interventionens roll i form av ett säkerhetssnöre 
som används endast i undantagsfall. Dessa åtgärder som syftar till att minska inlämnandet av 
ris till intervention avser dessutom att säkra ett bättre flöde på marknaden. 
Följande kommer att föreslås: 
Att tidsfristerna för betalning fastställs till fyra månader i fall när riset är underställt 
systemet med preventiv intervention eller när produkterna har levererats till interventions­
organets lager. 
Att interventionsperioden fastställs till fyra månader (maj-augusti) 
8. När den gemensamma organisationen av marknaden för ris reformeras är det lämpligt att 
göra vissa justeringar av gemenskapens regler och att upphäva vissa föråldrade system 
av vilka en del aldrig används. 
<? 
Förslag till rådets förordning (EEG) 
om fastställande av standardkvaliteten för ris 
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DENNA 
FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr av den om den gemensamma 
organisationen av marknaden för ris, särskilt artikel 3.1 i denna, 
med beaktande av kommissionens förslag, och 
med beaktande av följande: 
Interventionspriset för paddyris måste motsvara en bestämd standardkvalitet. 
Med tanke på den utveckling, som kännetecknar efterfrågan på ris på gemenskapens 
marknad liksom den inriktning, som reformen av den gemensamma organisationen av 
marknaden fått, är det, vad kvaliteten beträffar, lämpligt att vid fastställandet av 
standardkvaliteten ta hänsyn till både de kvalitativa egenskaper som kännetecknar det 
ris som odlas i gemenskapen och de mest representativa importkvaliteterna. Dessa 
faktorer kominer att leda till alt kraven höjs. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel I 
Den standardkvalitet av paddyris för vilken interventionspriset fastställs skall ha 
följande egenr^aper: 
a) Ris, luktfritt, av sund och god handelskvalitet. 
b) Vattenhalt: 13,00%. 
c) Utbytet av helt slipat ris är fastställt till: 
- 72 viktprocent i totalt utbyte 
- 63 viktprocent i hcia kon» (med en tolerans pä 3% klippta korn), varav en 
\iktaiulel korn ;i\ :iv!i slipa; lis som inte är av felfri kvaliiei; 
1 
Kr i taktiga korn: ' 1.50% 
Rödstrimmiga korn 1.00% 
Fläckiga korn: 0.50% 
Missfårgade korn: 0.25% 
Gula korn: 0.02% 
Ambrafargade korn: 0.05%. 
Artikel 2 
Vid tillämpningen av denna förordning skall korn som inte är av felfri kvalitet 
definieras i bilagan. 
Artikel 3 
Denna förordning träder i kraft den 1 september 1996. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
/L 
BILAGA 
Definition av korn och brutna korn som inte är av felfri kvalitet 
A. Hela korn: 
Korn från vilka endast en del av tanden har avlägsnats, oberoende av de 
egenskaper som varje bearbetningsled åstadkommer. 
B. Klippta korn: 
Korn från vilka hela tanden har avlägsnats. 
C. Brutna korn eller brutet ris: 
Korn från vilka en större del än tanden har avlägsnats. Brutna korn inbegriper 
grova brutna korn (delar av korn, vars längd är lika med eller större än halva 
kornet men som inte utgör ett helt korn), 
medelfina brutna korn (delar av korn, vars längd är lika med eller större än en 
fjärdedel av kornet men som inte uppnår minsta storleken för "grova brutna 
korn"), 
fina brutna korn (delar av korn, vars längd är mindre än en fjärdedel av 
kornets, men som inte passerar genom en sikt med en maskstorlek pä 1,4 mm). 
kornfragment (små delar eller bitar av korn, som passerar genom en sikt med 
en maskstorlek på 1,4 mm). Kluvna korn (bitar som uppkommer genom att 
kornen klyvs på längden) ingår i denna definition. 
D. Gröna korn: 
Korn som inte är fullt mogna. 
E. Korn med naturliga missbildningar: 
, Med naturliga missbildningar avses ärftliga eller icke-ärftliga missbildningar i 
förhållande till sortens typiska morfologiska kännetecken. 
F. Kritaktiga korn: 
Korn med en yta som till minst tre fjärdedelar har ett ogenomskinligt och 
kritaktigt utseende. 
1/f 
G. Rödstrimmiga korn: 
Korn med längsgående röda strimmor av olika fargstyrka och nyans, som utgör 
rester av fruktväggen. 
H. Fläckiga korn: 
Korn med en liten och väl avgränsad mörk fläck av mer eller mindre 
regelbunden form. Till fläckiga korn räknas även korn som har svaga svarta 
strimmor på ytan. Strimmorna och fläckarna får inte uppvisa någon gul eller 
mörk ytterring. 
I. Missfärgade korn: 
Korn som inom en begränsad del av ytan uppvisar en tydlig förändring i den 
naturliga färgen. Fläckarna kan vara av olika färg (svartaktiga, rödaktiga, 
brunaktiga, etc). Djupa, svarta strimmor skall också anses utgöra fläckar. Om 
fläckarnas färg är tillräckligt kraftig (svart, ljusröd, rödbrun) så att den är direkt 
synlig och om de täcker en yta som är lika med eller större än halva kornet, 
skall kornen anses vara gula korn. 
J. Gula korn: 
Korn som helt eller delvis genomgått en naturlig färgförändring på annat sätt 
än genom torkning och som har antagit en färgnyans från citron- till orangegul. 
K. Ambrafärgade korn: 
Korn som på annat sätt än genom torkning har genomgått en enhetlig, lätt 
färgförändring över hela ytan. Genom denna förändring antar kornen en ljust 
ambragul färg. 
Ii 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 405 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalognummer : CB-CO-95-444-SV-C 
ISBN 92-77-92843-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg