Detta meddelande åtföljs av ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar med en grön agenda för västra Balkan som bygger på strategin inom den europeiska gröna given. I arbetsdokumentet anges relevanta åtgärder och rekommendationer, bland annat rörande anpassning till EU:s normer och regelverk.

Den europeiska gröna given tillhandahåller en plan för gemensamma åtgärder när det gäller utmaningarna med grön omställning, klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, överdriven användning av resurser och föroreningar, brytandet av sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursanvändning, och miljöförstöring. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt EU:s åtagande att bli klimatneutralt till 2050. Mot bakgrund av denna ambition, och med tanke på västra Balkans framtid i EU behöver regionen, med EU:s stöd, förstärka sina insatser på klimatområdet.

Med förbehåll för antagandet av nästa fleråriga budgetram och tillhörande rättsliga grunder föreslår kommissionen att under perioden 2021-2027 mobilisera finansiering inom ramen för IPA III på upp till 9 miljarder euro för att stödja ekonomisk konvergens med EU. Detta ska främst ske genom investeringar, stöd till konkurrenskraft och tillväxt för alla, hållbar konnektivitet samt den gröna och digitala omställningen. Kommissionen föreslår att största delen av detta stöd riktas till viktiga investeringar i produktion och hållbar infrastruktur på västra Balkan. Investeringskapaciteten i regionen bör stärkas genom mobilisering av ett nytt garantiinstrument för västra Balkan för att potentiellt anskaffa investeringar på upp till 20 miljarder euro.

Västra Balkan är en integrerad del av Europa och en geostrategisk prioritering för EU. Den 14 september höll EU-kommissionens ordförande Ursula von der Leyen sitt tal om tillståndet i unionen och sade att ”hela regionens framtid ligger [...] i EU”. Under covid-19-pandemin kunde man tydligt märka de nära banden mellan EU och västra Balkan. Även om unionen själv har drabbats hårt av pandemin, har den tillhandahållit ett viktigt och unikt stöd till västra Balkan, vilket anges i kommissionens meddelande av den 29 apriloch Zagrebförklaringen av den 6 maj 2020.

Förutom EU:s betydande bidragsfinansiering till regionen kan EU tillhandahålla garantier för att minska finansieringskostnaderna för både offentliga och privata investeringar samt för att minska risken för investerare: Stödet i form av den föreslagna lånegarantin för västra Balkan förväntas mobilisera cirka 20 miljarder euro i investeringar under det kommande årtiondet.

Kommissionens förslag till instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) uppgår till ett belopp av över 14 miljarder euro under 2021–2027, varav största delen är avsedd för västra Balkan.

Stödet inom energiområdet kommer att förstärkas. Stark tonvikt kommer att läggas på integrering av energimarknaden, minskning av koldioxidutsläpp, ren energi, rättvis omställning, ökad digitalisering av systemet och smarta nät, energieffektivitet, inklusive modernisering av fjärrvärme, och energisäkerhet. Minskning av koldioxidutsläpp är en central pelare i denna ekonomiska plan och investeringsplan i enlighet med målen för den europeiska gröna given. Förbättrad anslutning och utvidgning av energiunionen till västra Balkan kommer också att vara avgörande för en framgångsrik omställning till ren energi i regionen.

Kärnan i ny gasinfrastruktur måste vara nya rörledningar, inklusive utbyggnaden av den transadriatiska gasledningen, som kan vara en möjlighet för att bredda gaskällorna till den europeiska marknaden och förse regionen med gas för att påskynda omställningen från kol i energiproduktionen. Varje ny rörledning på västra Balkan måste helt och hållet respektera EU:s regler, i enlighet med fördraget om upprättande av en energigemenskap, och påvisa en långsiktig lönsamhet. Den växande globala rollen för flytande naturgas bör också beaktas som en möjlighet att bredda gastillförseln i regionen via naturgasterminaler i Grekland och Kroatien.

På längre sikt kommer dessa investeringar i gasinfrastruktur att ligga till grund för nästa steg i miljöskyddet, eftersom de kommer att möjliggöra införande av koldioxidfri gas när den blir tillgänglig och konkurrenskraftig, vilket möjliggör ytterligare minskningar av koldioxidutsläpp och luftföroreningar. Därför kommer dessa investeringar att framtidssäkra regionens energiförsörjning.

Ansträngningar för att öka energieffektiviteten kommer att underlättas. Inom ramen för EU:s gröna giv föreslår kommissionen att utvidga ”EU:s renoveringsvåg” till västra Balkan. Ett renoverat och förbättrat byggnadsbestånd hjälper till att bana väg för ett koldioxidfritt och rent energisystem, eftersom byggsektorn är en av de största energikonsumenterna i Europa. För detta ändamål kommer EU att använda bland annat de befintliga plattformarna som fonden för grön tillväxt och det regionala programmet för energieffektivitet som hittills har möjliggjort gröna investeringar på totalt 700 miljoner euro.

En prioritering av sammanlänkningar av energinät pågår redan inom ramen för energigemenskapen med projekt av intresse för energigemenskapen och projekt av ömsesidigt intresse. Partnerländerna på västra Balkan kommer att behöva genomföra marknadsreformer för att påskynda integrationen med gas- och elmarknaderna i Central- och Sydösteuropa. Inom ramen för sammankopplingen av energinäten i Central- och Sydösteuropa (CESEC) kommer kommissionen fortsätta att noggrant övervaka marknadsreformerna i länderna på västra Balkan för att påskynda integrationen av gas- och elmarknaderna i Central- och Sydösteuropa.

Innovationsagendan för västra Balkan kommer att ytterligare främja tekniköverföring och underlätta tillgång till forskningsinfrastruktur, kunskapscentrum, kompetenscentrum och onlineplattformar i världsklass samt till avancerade datorsimuleringar, exempelvis genom det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (EuroHPC) . Det kommer att stödja övergången till en ren och effektiv energiproduktion och energianvändning, bland annat genom att främja öppen vetenskap och banbrytande forskningsinfrastruktur såsom Sydösteuropeiska internationella institutet för hållbar teknik (SEEIIST).

Länderna på västra Balkan måste stödja dessa investeringar på följande sätt:

·Göra snabba framsteg med reformåtgärder för sammankoppling av energinäten för att skapa en regional energimarknad och ytterligare integration med EU:s energimarknad i nära samarbete med sekretariatet för fördraget om energigemenskapen.

·Slutföra reformen av fördraget om energigemenskapen och energigemenskapens antagande av paketet om ren energi för alla i EU.

·Stärka målformuleringsprocessen för energigemenskapen 2030 genom att anta energi- och klimatmålen för 2030 i enlighet med EU:s ambition om minskning av koldioxidutsläpp, med beaktande av de avtalsslutande parternas väsentliga socioekonomiska skillnader.

VI.Miljöanpassa västra Balkan – investera i miljö och klimat

Den europeiska gröna given stöds av politik som är utformad för att utveckla moderna, resurseffektiva och konkurrenskraftiga ekonomier där tillväxten är frikopplad från utsläpp av växthusgaser, resursanvändning och avfallsproduktion och där klimatresiliens eftersträvas.

Den europeiska gröna given kan vara verkningsfull bara om EU:s närmaste grannskap också vidtar åtgärder i ett tidigt skede. Detta gäller västra Balkan i högsta grad med tanke på ländernas europeiska perspektiv. Därför presenterar kommissionen tillsammans med detta meddelande en grön agenda för västra Balkan, såsom fastställts i den europeiska gröna given. Den gröna agendan förväntas godkännas av västra Balkans ledare vid toppmötet i Sofia i november. Denna agenda bygger på de fem breda områden som omfattas av den gröna given: minskning av koldioxidutsläpp, rening av luft, vatten och mark, cirkulär ekonomi, jordbruk och livsmedelsproduktion samt skydd av biologisk mångfald. Ekonomisk tillväxt och nya affärsmöjligheter kommer att kopplas till mer hållbara konsumtions- och produktionsmönster, inklusive främjande av en cirkulär ekonomi, bevarande av knappa resurser och bättre återanvändning av avfallsprodukter, kopplade till alla ekonomiska sektorer, inklusive stads- och landsbygdsperspektiv samt bygga på ekosystemens hållbarhet som en förutsättning för framgång. Befintliga plattformar, såsom Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen (Eusair) och EU-strategin för Donauområdet, där länderna på västra Balkan spelar en viktig roll, kan bidra till genomförandet av denna process på plats eftersom samordnade och gemensamma åtgärder inom dessa områden är av avgörande betydelse.

Luftföroreningarna är en viktig fråga på västra Balkan. En utbredd användning av kol och ved för energiproduktion, liksom förorenande lastbilar och bilar, leder till att städerna i regionen registrerar luftkvalitetsnivåer som vintertid är bland de värsta i Europa. De 16 koleldade kraftverken i regionen släpper ut mer svaveldioxid än de 250 liknande anläggningarna i EU. I denna region går minskningen av koldioxidutsläpp och föroreningar hand i hand. Att göra sig av med användningen av kol skulle förbättra medborgarnas livskvalitet och medföra viktiga hälsorelaterade besparingar i de årliga budgetarna i länderna på västra Balkan.

Hållbar mobilitet är ett annat inslag som kommer att vara viktigt för övergången till ren energi. EU bör främja genomförandet av planer för hållbar mobilitet i städer i regionen samt utveckla gröna multimodala transportlösningar. När det gäller vägnätet bör målet vara att ansluta partnerna i regionen samt regionen och EU genom integrering av hållbara och smarta inslag för vägtransporter (såsom elektriska laddstationer) för att stimulera innovation samt genom riktade och väldimensionerade investeringar.

Med tanke på EU:s perspektiv för regionen måste EU:s mål, däribland att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, utgöra ramen för den systemiska moderniseringen av regionen och dess framtida tillväxt. Detta innebär en övergång från fossila bränslen till förnybar energi och investeringar i infrastruktur som stöder en sektorsövergripande omvandling till en klimatneutral ekonomi och undviker strandade tillgångar. För att främja en minskning av koldioxidutsläppen bör EU också fortsätta att hjälpa parter på västra Balkan med att utveckla och genomföra långsiktiga klimatstrategier och nationella energi- och klimatplaner som syftar till att uppfylla EU:s regelverk. En bedömning av de socioekonomiska effekterna av en minskning av koldioxidutsläppen i regionen kommer också att göras.

De ekonomiska aktörerna är avgörande för att den gröna övergången ska bli en framgång. Den gröna agendan kommer att inkludera en dimension inom den privata sektorn som syftar till att stimulera privata företag som är aktiva i den gröna och cirkulära ekonomin samt rikta in alla sektorer av ekonomin mot hållbarhet, oavsett om det gäller energi, mobilitet eller jordbruk. EU bör samarbeta med regionen för att främja hållbara produktionsmönster och livsmedelssystem. Att fastställa och genomföra handlingsplaner för cirkulär ekonomi, strategier för förebyggande av avfall och återvinning samt regionalt samarbete för att minska plastföroreningar kommer att säkerställa stadiga framsteg i regionen mot en grön ekonomi och ett uppfyllande av EU:s regelverk.

Regionen bör ta till sig innovativ grön och digital teknik som skapar nya affärsmodeller och som gör det möjligt för industrin att vara mer produktiv, förser arbetarna med nya färdigheter samt stöder utfasningen av fossila bränslen i ekonomin. Det krävs ökad offentlig finansiering för att forsknings- och innovationssystemen ska kunna spela en nyckelroll i dessa insatser. Kommissionen kommer att främja finansieringssystem för företag som arbetar inom grön innovation och teknik för att främja detta mål.

Regionen måste också börja övergå mot en cirkulär ekonomi, där återvinning och återanvändning är regeln och användningen av naturresurser minskar avsevärt. Europeiska institutet för innovation och teknik kommer att spela en viktig roll i detta avseende genom att stärka samarbetet med sina kunskaps- och innovationsgemenskaper, särskilt de som arbetar med frågor om energi, råvaror, livsmedelshantering och mobilitet i städer. Detta skulle hjälpa till att vidareutveckla de tematiska innovationsekosystemen i regionen samt stödja att partner från västra Balkan tas med i europeiska strategiska värdekedjor, och att uppmärksamhet ägnas åt hållbara produktionsmönster och livsmedelssystem.

Primär livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling, tillsammans med skogsbruk och fiske, står fortfarande för en stor del av BNP och arbetskraft i regionen (upp till 40 % av arbetskraften i Albanien), med en stor potential för ytterligare hållbar ekonomisk utveckling. Detta skulle göra samhällen mer attraktiva och minska migrationen av ungdomar till stadsområden och EU. Trots den rika naturresursbasen är dock jordbruken små med låg produktivitet och avkastning, dålig teknik och fortsatt självhushållsjordbruk. Stora ansträngningar är fortfarande nödvändiga när det gäller livsmedelssäkerhet, djurskydd och omställningen till hållbara livsmedelssystem, vilket blir allt viktigare med tanke på den nödvändiga anpassningen till EU:s regelverk om livsmedelssäkerhet och EU:s strategi Från jord till bord. Ipard kommer att främja landsbygdsekonomier, en omstrukturering av de jordbruksbaserade livsmedelssektorerna och en minskning av avfallet. Det kommer att bidra till den cirkulära ekonomin och bioekonomin samt göra landsbygdsområdena mer dynamiska som livsmiljöer och samtidigt mer motståndskraftiga mot utmaningar som klimatförändringar och förlusten av biologisk mångfald.

Skyddet av biologisk mångfald och återställande av naturresurser samt effektiva system för insamling av avfall och förebyggande av miljöföroreningar bör också tas upp. Detta kan hjälpa till att utnyttja den enorma turismpotentialen i regionens naturliga miljö, både för den lokala och den europeiska marknaden, samt den ökande efterfrågan på hållbar turism.