EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 16.8.2018 COM(2018) 594 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om genomförandet av förordning (EG) nr 862/2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd







1.Inledning Det huvudsakliga syftet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 862/2007 (nedan kallad förordningen) är insamling och sammanställande av gemenskapsstatistik om migration och internationellt skydd. I artikel 12 i förordningen fastställs följande: ”Senast den 20 augusti 2012 och vart tredje år därefter skall kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om den statistik som sammanställs enligt denna förordning och om kvaliteten på denna statistik.” Denna rapport är den tredje i ordningen, efter de första två som kommissionen antog i september 2012 och i juli 2015. I denna rapport dokumenteras de framsteg som har gjorts av medlemsstaterna tillsammans med kommissionen (Eurostat) i fråga om att genomföra förordningen sedan den andra rapporten lades fram. Dessutom presenteras de nästa stegen i arbetet med att ytterligare förbättra kvaliteten hos statistiken om migration och internationellt skydd. 2.Statistik som omfattas av förordningen I förordning (EG) nr 862/2007 behandlas sammanställning av EU-statistik som rör migration och internationellt skydd (asyl). De viktigaste områden som omfattas är ·internationella migrationsströmmar, uppdelat efter grupper av medborgarskap, grupper av födelseland, grupper av länder för tidigare/nästa stadigvarande bosättning och efter ålder och kön (artikel 3), ·befolkningsmängd, uppdelat efter grupper av medborgarskap och grupper av födelseland och efter ålder och kön (artikel 3), ·förvärv av medborgarskap per land för tidigare medborgarskap (artikel 3), ·asylansökningar, beslut i första instans och efter överklagande om beviljande eller återkallande av olika former av internationell status som skyddsbehövande, uppdelat efter medborgarskap (artikel 4), ·asylansökningar från ensamkommande barn, uppdelat efter medborgarskap (artikel 4), ·statistik om tillämpningen av Dublin III-förordningen av medlemsstaterna (artikel 4), ·antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa till en medlemsstats territorium vid den yttre gränsen eller som befunnits olagligen vistas på en medlemsstats territorium enligt nationell lagstiftning om invandring, uppdelat efter medborgarskap (artikel 5), ·uppehållstillstånd som utfärdats till tredjelandsmedborgare, uppdelat efter medborgarskap, tillståndets giltighetstid och skäl (invandringskategori) för utfärdande av tillståndet (artikel 6) och ·tredjelandsmedborgare som omfattas av ett beslut som enligt invandringslagstiftningen ålägger dem att lämna en medlemsstats territorium, eller som faktiskt lämnat en medlemsstats territorium till följd av ett sådant beslut, uppdelat efter medborgarskap (artikel 7). Som en del av genomförandet har kommissionen fortsatt att upprätthålla ett nära samarbete med de nationella myndigheter som varit delaktiga i att ta fram och tillhandahålla uppgiftsunderlag för förordningen. Statistiken över migrationsflöden, förvärv av medborgarskap och befolkningsmängder lämnas i allmänhet till kommissionen (Eurostat) av nationella statistikbyråer. Statistik om uppehållstillstånd och asyl tillhandahålls vanligen direkt av inrikesministerier eller immigrationsmyndigheter. Statistik om gränskontroller och avvisning av olagliga migranter tillhandahålls också av inrikesministerier eller immigrationsmyndigheter, eller av polismyndigheterna. Tabell 1 nedan ger en översikt över denna statistik, för vilken det första referensåret för datainsamling var 2008. Tabell 1: De viktigaste egenskaperna hos statistiken enligt förordning (EG) nr 862/2007

Artikel 3

Migrationsflöden, förvärv av medborgarskap och befolkningsmängder Artikel 4 Asyl Artiklarna 5 och 7 Tillämpning av invandringslagstiftning Artikel 6 Uppehållstillstånd Geografisk täckning Medlemsstaterna och Efta-länderna Frekvens Årligen Varje månad/kvartal/år Årligen Årligen Sista dag för överföring av uppgifter 12 månader efter referensårets slut 2 månader efter referensperioden för månatliga/kvartalsvisa uppgifter, 3 månader efter referensperioden för årliga uppgifter 3 månader efter referensårets slut 6 månader efter referensårets slut Uppgiftslämnare Nationella statistikbyråer Inrikesministerier eller immigrationsmyndigheter eller gränspolisen 3.Annan relevant lagstiftning En ny rättslig grund för laglig migration trädde i kraft 2016. Den har betydelse för den statistik om uppehållstillstånd som sammanställs enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 862/2007 och kommer att börja användas för denna datainsamling inom den närmaste framtiden. Rättsakten i fråga är Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/801 av den 11 maj 2016 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pairarbete. Insamlingen av uppgifter på basis av detta direktiv kommer att inledas 2020, med 2019 som referensår. Den statistik som tas fram enligt direktivet är också föremål för egen bedömning. Därför omfattas den inte av kvalitetsbedömningen i denna rapport. Detsamma gäller den nyligen lanserade datainsamlingen enligt direktivet om säsongsarbete och direktivet om företagsintern förflyttning av personal som inleddes 2018 med 2017 som referensår. 4.Allmänt om framstegen sedan rapporten 2015 Sedan rapporten 2015 har tillgången till uppgifter och uppgifternas fullständighet förbättrats ytterligare i alla databaser. Generella förbättringar av uppgifternas kvalitet har bidragit till att göra dem mer korrekta, konsekventa och jämförbara överlag. Medlemsstaterna har förbättrat de bakomliggande datakällorna och de statistiska verktyg som används för förbehandlingen av uppgifter, vilket leder till att de är mer exakta, har bättre täckning och lämnas i tid till kommissionen. Den förbättrade kvaliteten och ökade punktligheten i tillhandahållandet av uppgifterna från medlemsstaterna har gjort det möjligt för kommissionen att förkorta den tid som behövs för spridning av uppgifter, vilket innebär bättre punktlighet när det gäller dataleveranser och förbättrar användarnas tillgång till uppgifter. Kommissionen (Eurostat) har gjort flera metodologiska förbättringar sedan 2015 års rapport. Dessa har varit inriktade på i) analyser av felaktiga klassificeringar av demografiska händelser, ii) inkludering/exkludering av asylsökande och flyktingar, iii) överensstämmelse med uppgifter om asyl och uppehållstillstånd, iv) säkerställande av en konsekvent demografisk balans. Dessa tekniska förbättringar har resulterat i mer effektiv validering och behandling av uppgifter. Dessutom har insamlingen av omfattande metadata av hög kvalitet möjliggjort bättre bedömningar av kvaliteten på de inkommande uppgifterna. Vid behov har administrativa skrivelser skickats ut för att säkerställa att lagkraven uppfylls. När det gäller de statistikområden som avses i artiklarna 4–7 i förordning (EG) nr 862/2007 har vidare nya politiska behov av kompletterande uppgifter som inte förutsågs av den nuvarande lagstiftningen hanterats uteslutande på frivillig basis. Detta tillvägagångssätt är emellertid inte alltid effektivt. På området internationellt skydd och kontrollerad migration har det statistiska samarbetet inom kommissionen, med andra EU-organ (till exempel Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån – Frontex eller Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter) och med medlemsstaterna resulterat i ändringar av riktlinjerna för de uppgifter som samlas in inom ramen för förordningen. De ovan nämnda metodologiska förbättringarna har gjort de statistiska definitionerna och begreppen tydligare. De tre senaste direktiven på området laglig migration (det vill säga direktivet om säsongsarbete, direktivet om företagsintern förflyttning av personal och direktivet om forskare och studenter) och de växande politiska behoven av mer statistik om migration och asyl har integrerats i metodanvisningarna för uppgiftsinsamling om asyl, tillämpning av invandringslagstiftningen och uppehållstillstånd. Uppgifternas relevans har också granskats. Till följd av detta publiceras de nationella metadata som medlemsstaterna rapporterar på Eurostats webbplats efter validering tillsammans med validerade data. För att bättre anpassa förordningen till en ny och mer dynamisk politisk miljö har kommissionen antagit ett lagstiftningsförslag om ändring av förordning (EG) nr 862/2007. Syftet med de föreslagna ändringarna är att uppnå större fullständighet, korrekthet, aktualitet, tillförlitlighet och säkerhet än vad som är möjligt med det nuvarande systemet, som bygger på informella överenskommelser. Dessutom finns det behov av en flexibilitet i fråga om ytterligare förbättringar av migrationsstatistiken, så att det europeiska statistiksystemet kan bli mer lyhört och relevant för framtida utveckling när det gäller kraven om migrationsuppgifter. Ändringsförslaget innebär framför allt att en rättslig grund införs för statistik som för närvarande samlas in på frivillig basis och att flexibilitet inför framtida uppgiftsspecifikationer skapas. Ändringarna av förordningen kommer att säkerställa att det finns tillgång till statistik om områden där berörda parter har uttryckt att det finns tydliga behov, det vill säga asyl, återvändande (högre frekvens och fler obligatoriska uppdelningar), vidarebosättning och uppehållstillstånd, med ytterligare uppdelningar utifrån kriterier som ålder och kön. Denna flexibilitet skulle resultera i EU-aggregat som för närvarande inte är tillgängliga, men som kan behövas i framtiden. 5.Statistikens kvalitet 5.1.Relevans Inom kommissionen är det generaldirektoratet för migration och inrikes frågor som är den främsta användaren av statistik om internationellt skydd. Denna statistik används också ofta av andra generaldirektorat, bland andra generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering och generaldirektoratet för rättsliga frågor och konsumentfrågor. Ett viktigt användningsområde för denna statistik har varit som en del av den årliga budgettilldelningen till varje medlemsstat genom fonderna för finansiering av ramprogrammet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar. Liksom under tidigare år är dessa fonders rättsliga grunder under perioden 2014–2020 asyl-, migrations- och integrationsfonden som inrättades enligt förordning (EU) nr 516/2014 och fonden för inre säkerhet som inrättades enligt förordning (EU) nr 515/2014. På grund av den fleråriga finansieringen via dessa nya medel lämnas uppgifter inte längre in varje år. Anslagen har beräknats på grundval av den statistik som lämnats tidigare, med undantag för fonden för inre säkerhet där en halvtidsöversyn är nödvändig. Kommissionen använder statistiken om migration och internationellt skydd för att utarbeta regelbundna rapporter, politiska förslag, genomföranderapporter som krävs genom EU-rätten samt politiska analyser. Det europeiska migrationsnätverket är till exempel fortsättningsvis en stor användare av Eurostats statistik över migration och internationellt skydd för sin årliga rapport om migration och asyl. Denna rapport ger en översikt över den viktigaste utvecklingen på området laglig migration, internationellt skydd, olaglig migration och återvändande, både på EU-nivå och på nationell nivå. Användningen av europeisk statistik om internationellt skydd som ett stöd för arbetet i migrationsrelaterade EU-organ såsom Frontex och Europeiska stödkontoret för asylfrågor har fortsatt att öka. Eurostat har ett nära samarbete med dessa organ om datainsamling och relaterade statistiska metoder. Sedan 2016 använder Europeiska kommissionens kunskapscentrum om migration och demografi i stor utsträckning statistiken om migration och internationellt skydd för att inhämta kunskaper och göra evidensbaserade analyser som underlag för utformningen av EU:s politik. Förutom att stödja den europeiska migrationsagendan fokuserar centrumet på den globala migrationens utveckling och dess demografiska effekter på EU på medellång till lång sikt. Det gemensamma forskningscentrumet svarar för den dagliga verksamheten. Eurostat ger viktiga bidrag till detta arbete genom sin europeiska statistik om invandrarantal och migrationsströmmar, befolkningsmängder efter medborgarskap och födelseland, laglig migration, asyl och olaglig migration. Den statistik som tas fram enligt förordningen används dessutom regelbundet av nationella förvaltningar, internationella organisationer, akademiska forskare och grupper i det civila samhället som arbetar inom en rad olika områden, inbegripet integration av invandrare, utveckling och övervakning av nationella asyl- och invandringsförfaranden samt prognoser om befolknings- och arbetskraftsutveckling. Statistiken om migration hör till de mest använda områdena av EU-statistiken. I befolkningssektionen på Eurostats webbplats presenteras tillgängliga indikatorer, regelverket och metoderna för datainsamling. Sedan 2016 har den varit den mest besökta ämnessektionen på webbplatsen. Användarnas intresse av uppgifter om migration, befolkningsmängder efter medborgarskap och födelseland och förvärv av medborgarskap ökade stadigt från 2015 till 2017. Under denna period ökade antalet besök med 47 %. Sidan med statistik om migration och migranter hade nästan samma relativa ökning (46 %). Den har sedan 2016 varit den mest besökta sidan inom den encyklopediska sektionen Statistics Explained på Eurostats webbplats. Dessa resultat visar att uppgifterna är relevanta för användarna.

5.2.Korrekthet De uppgifter som medlemsstaterna lämnar har blivit ännu mer exakta sedan 2015. Det finns ett antal skäl till denna förändring: Många medlemsstater har fortsatt att införa mer integrerade och övergripande system som bygger på moderna IT-lösningar och kommunikationsmetoder. De nya systemen motsvarar bättre de metodologiska och tekniska kraven på Eurostats datainsamling. Medlemsstaterna har löpande informerat Eurostat om pågående förändringar i de administrativa systemen och har begärt rådgivning och bekräftelser på att uppgifterna uppfyller kraven i förordningen. Eurostat samlar in metadata, framför allt specifik information om uppgifternas tillförlitlighet med förklaringar om bland annat datakällor och förfaranden samt eventuella skattnings- eller modelleringsprocesser som tillämpats och möjlig inverkan av dessa på graden av överensstämmelse med definitionerna i förordningen. Dessutom samlar Eurostat in mer specifik information om uppgifternas kvalitet med hjälp av särskilda frågeformulär. Sedan rapporten 2015 har mängden saknade och ofullständiga uppgifter minskat ytterligare. En del nationella myndigheter har förbättrade metoder för att se till att nödvändig information samlas in i samband med administrativa förfaranden som rör invandring och internationellt skydd, och har förbättrat sina datasystem så att uppgifterna lätt kan användas för statistiska ändamål. Slutligen är Eurostat också representerat i expertgruppen om statistik om flyktingar och internflyktingar (Egris). Denna grupps arbete mynnade ut i de av Förenta Nationerna antagna rekommendationerna om internationell migrationsstatistik, som har varit normgivande för framtagandet av statistik om internationellt skydd i hela världen. Enligt rekommendationerna bör till exempel uppgiftsluckorna om barn som har tvingats på flykt och ensamkommande minderåriga fyllas. Trots förbättringarna finns det fortfarande brister i fråga om exaktheten hos de uppgifter som samlas in enligt artikel 3, både i form av undertäckning, det vill säga att personer inte registrerar sig på sin bostadsort, och övertäckning, att personer inte avregistrerar sig eftersom det ofta inte finns någon skyldighet eller något incitament att göra det. Det utbyte av migrationsuppgifter som Eurostat underlättar bidrar till att minska dessa problem (se avsnitt 5.5.1). 5.3.Aktualitet och punktlighet Beroende på vilken typ av uppgifter som berörs är tidsfristen för att lämna uppgifter mellan två och tolv månader efter referensdagen eller slutet av referensperioden. Sedan rapporten 2015 har punktligheten förbättrats. Införandet av automatiska extraktionsmetoder på nationell nivå och regelbunden övervakning av Eurostat har lett till att uppgifterna lämnas in punktligt. En del av de återstående problemen är inte återkommande, utan till exempel isolerade störningar till följd av personalbrist eller datorhaverier. Mer punktlig och fullständig rapportering av uppgifter enligt förordningen har i sin tur bidragit till att Eurostat har förbättrat aktualiteten och punktligheten i sin behandling och spridning av uppgifter. Tidsfördröjningen mellan att uppgifterna tas emot och att validerade uppgifter publiceras på Eurostats webbplats har minskat ytterligare sedan rapporten 2015. Dessutom har införandet av automatiserade interna valideringsförfaranden med återrapportering av fel till de nationella uppgiftslämnarna ytterligare minskat handläggningstiden. 5.4.Tillgänglighet Migrationsuppgifter och metadata för alla de fyra områdena, det vill säga migration, befolkningsmängder och förvärv av medborgarskap, asyl, tillämpning av invandringslagstiftning samt uppehållstillstånd, finns gratis tillgängliga på Eurostats webbplats under ”Population (Demography, migration and projections)” och ”Asylum and managed migration”. Dessa uppgifter återfinns även i sammanfattande publikationer såsom Eurostat Statistics Explained och Key figures on Europe. Sedan rapporten 2015 har Eurostat använt artiklarna på webbplatsen Statistics Explained för att tillhandahålla mer information om statistiken, trenderna och hur dessa kan tolkas. Artiklar produceras och uppdateras regelbundet för alla uppgifter som samlas in i enlighet med förordningen. 5.5.Jämförbarhet och samstämmighet 5.5.1.Definitioner Ett av de områden där problemen med tillämpningen av specifika definitioner i medlemsstaterna fortsatt är svårast att lösa är statistiken om migration och förvärv av medborgarskap som omfattas av artikel 3 i förordningen. Skillnaderna mellan de nationella systemen är störst när det gäller dessa uppgifter, eftersom medlemsstaterna använder olika datakällor. Ansträngningarna för att lösa de kvarvarande problemen fortsätter. Två medlemsstater kunde till exempel inte använda tolvmånaderskriteriet för att definiera utgående migrationsströmmar eftersom ett tremånaderskriterium användes för att definiera ingående migrationsströmmar i en del länder för nästa stadigvarande bosättning. En medlemsstat kan fortfarande inte använda bosättning i landet som ett kriterium för förvärv av medborgarskap, eftersom denna medlemsstat inkluderar medborgarskap beviljade till personer som inte är bosatta i landet. Den statistik som avses i artikel 3 i förordningen har fortsatt hög konsekvens och jämförbarhet med de demografiska databaser som omfattas av förordning (EU) nr 1260/2013, till följd av att medlemsstaterna har kommit överens om gemensamma åldersdefinitioner och fördelningar samt om definitionen av EU-aggregat. Förbättringar har gjorts i fråga om definitioner, metoder och datakällor tack vare användbara data från folk- och bostadsräkningen år 2011 inom EU tillsammans med dubbla statistiska uppgifter: Eurostat erbjuder medlemsstaterna en tjänst för utbyte av uppgifter om migration (ut- och invandring). Sådana utbyten är också till stor hjälp när det gäller att minska problemen med registrering och avregistrering (se även avsnitt 5.2). De metodologiska riktlinjer som nämns i avsnitt 4 omfattar datainsamling enligt artiklarna 4–7. De förbättras fortlöpande för att ge mer exakta och tydliga riktlinjer om definitioner och metoder för datainsamling om asyl, uppehållstillstånd och tillämpning av invandringslagstiftningen. De inbegriper också de senaste nyheterna i den europeiska lagstiftningen (se avsnitt 3 i denna rapport och 2015 års rapport). Ett annat arbetsområde på internationell nivå är utarbetandet av internationella rekommendationer om flyktingstatistik (se avsnitt 5.2). 5.5.2.Datakällor När det gäller artikel 3 har medlemsstaterna sedan 2015 års rapport förbättrat kvaliteten hos den statistik som översänds till Eurostat genom att förfina sina nationella skattningsmetoder och använda fler administrativa datakällor i sina uppskattningar. En del medlemsstater använder de omvända flöden som rapporteras av partnerländer i syfte att lösa täckningsfel som beror på människors tendens att inte registrera och avregistrera sig. Detta har bidragit till att minska underskattningen av utvandringsströmmarna och dubbelräkningen av en del av befolkningen. Eurostat har övervakat detta arbete genom att föra djuplodande diskussioner med de nationella statistikbyråerna och andra nationella myndigheter och genom att hjälpa medlemsstaterna att utbyta uppgifter. Framsteg har gjorts i fråga om skydd av personuppgifter och skillnaderna mellan de nationella lagstiftningarna på detta mycket snåriga område. Samtidigt har den fria rörligheten inom EU tillsammans med skyddet av personuppgifter kraftigt begränsat möjligheterna att ytterligare förbättra migrationsstatistikens kvalitet, särskilt när det gäller EU-medborgare. De nationella uppgiftslämnarna har informerat kommissionen (Eurostat) om nya förbättringar och omorganiseringar av administrativa register inom området asyl, uppehållstillstånd och statistik om verkställigheten. Dessa förbättringar har huvudsakligen syftat till modernisering av register, inbegripet bättre kompatibilitet mellan de metodologiska och tekniska kraven för datainsamling enligt förordningen. I vissa medlemsstater har den tekniska utvecklingen orsakat tillfälliga avbrott i tillhandahållandet av uppgifter. Eurostat får förhandsinformation om dessa, och de leder i slutändan till förbättrad datakvalitet.