Bryssel den 25.04.2005

KOM(2005) 160 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

FÖRSLAGETS INNEHÅLL |

Skäl och målsättningar för förslaget Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 av den 8 mars 2004 (nedan kallad ”grundförordningen”), i förfarandet rörande import av kisel med ursprung i Kina. |

Allmän bakgrund Detta förslag läggs fram som ett led i genomförandet av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som utförts i enlighet med de innehållsmässiga och procedurmässiga krav som anges i grundförordningen. |

Gällande bestämmelser på det område som förslaget gäller Det finns inga gällande bestämmelser på det område som förslaget gäller. |

Förenlighet med unionens övriga politik och mål Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNING |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av förfarandet har redan haft möjlighet att försvara sina intressen under undersökningen, vilket är i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. |

Inhämtande och utnyttjande av sakkunskap |

Det har inte funnits något behov av extern sakkunskap. |

Konsekvensbedömning Detta förslag är ett resultat av genomförandet av grundförordningen. I grundförordningen föreskrivs inte någon allmän konsekvensbedömning, men den innehåller en uttömmande förteckning över de villkor vilkas uppfyllande måste bedömas. |

FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA DELAR |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 20 mars 2004 inledde kommissionen en översynsundersökning beträffande bl.a. importen av kisel med ursprung i Kina. Syftet med denna översyn var att mot bakgrund av Europeiska unionens utvidgning den 1 maj 2004 undersöka huruvida det fanns ett behov av att anpassa åtgärderna för att undvika en plötslig och ytterligt negativ inverkan på berörda parter, däribland användare, distributörer och konsumenter i de nya medlemsstaterna. Undersökningen av de uppgifter som lämnats av alla parterna samt av tillgänglig statistik visade att det inte fanns några tvingande skäl för att ändra de gällande åtgärderna genom att införa överångsbestämmelser. Samråd skedde med medlemsstaterna beträffande denna översyn. Av dessa stödde 21 förslaget medan 4 var emot det. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning, som bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning snarast möjligt. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 av den 8 mars 2004. |

Subsidiaritetsprincipen När det gäller detta förslag har gemenskapen ensam behörighet. Subsidiaritetsprincipen gäller därför inte. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget uppfyller villkoren för proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och lämnar inte något utrymme för ett nationellt beslut. |

Det är inte nödvändigt att ange hur den finansiella och administrativa börda som faller på gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i förhållande till förslagets mål. |

Val av instrument |

Föreslagna instrument: en förordning. |

Andra medel torde inte vara lämpliga av följande skäl: Det förutses inte några alternativ i grundförordningen. |

BUDGETKONSEKVENSER |

Detta förslag påverkar inte gemenskapens budget. |

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.3 och artikel 22 c i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och[2]

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Gällande åtgärder

(1) Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet i mars 2004 genom förordning (EG) nr 398/2004[3] en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Kina. Den slutgiltiga tullsats som infördes på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, var 49 %.

2. Inledande

(2) Den 20 mars 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande[4] i Europeiska unionens officiella tidning att en partiell interimsöversyn av de åtgärder som tillämpas på importen av bl.a. kisel med ursprung i Kina inletts i enlighet med artikel 11.3 och artikel 22 c i grundförordningen.

(3) Översynen inleddes på initiativ av kommissionen för att undersöka huruvida det med hänsyn till gemenskapens intresse fanns ett behov av att anpassa dessa åtgärder för att undvika en plötslig och ytterligt negativ inverkan på berörda parter, däribland användare, distributörer och konsumenter, till följd av utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004 (nedan kallad ”utvidgningen”).

3. Berörd produkt

(4) Den berörda produkten är densamma som i den undersökning som ledde till de gällande åtgärderna, dvs. kisel med ursprung i Kina som klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 (innehållande mindre än 99,99 viktprocent kisel). Enbart på grund av den nuvarande klassificeringen i tullnomenklaturen bör den betecknas ”kisel”. Kisel med högre renhetsgrad, dvs. minst 99,99 viktprocent kisel, som i huvudsak används i den elektroniska halvledarindustrin, klassificeras enligt ett annat KN-nummer och omfattas inte av detta förfarande.

4. Undersökning

(5) Kommissionen underrättade officiellt de importörer, användare och exportörer som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för det berörda exportlandet och producenterna i gemenskapen om att undersökningen hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

(6) Den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineral och kemikalier, intresseorganisationen för gemenskapsindustrin (Euroalliages), importörer/handlare, myndigheterna i några av de nya medlemsstater som tillträdde Europeiska unionen den 1 maj 2004 (nedan kallade ”EU10”) och användare av kisel i EU10 lämnade skriftliga synpunkter. Alla parter som inom den angivna tidsfristen begärde att bli hörda och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

(7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att avgöra om de gällande åtgärderna var lämpliga.

B. RESULTAT AV UNDERSÖKNINGEN OCH AVSLUTANDE AV DEN PARTIELLA INTERIMSÖVERSYNEN

1. Import av kisel från Kina till EU10

(8) Undersökningen visade att importvolymen av kisel från Kina till EU10 enligt uppgifter från Eurostat i genomsnitt ökade med omkring 13 % per år under 2001 och 2002. Under 2003 steg importvolymen med cirka 54 % till följd av den betydande uppgången under perioden oktober–december.

(9) Vidare konstaterades en onormalt stor ökning av importvolymen (omkring 120 %) ha ägt rum under perioden precis före utvidgningen, dvs. januari–april 2004, jämfört med samma period under det föregående året.

(10) Undersökningen visade också att importen av kisel från Kina till EU10 minskade efter utvidgningen. Denna nedgång kan möjligen förklaras av den onormalt stora ökningen av importvolymen före utvidgningen.

(11) Statistiken över importen till EU10 efter utvidgningen visar att minskningen av importvolymen från Kina sammanfaller med en successiv ökning av importen från Norge och Brasilien och av försäljning från de 15 länder som var medlemsstater i EU före utvidgningen (nedan kallade ”EU15”).

2. Efterfrågan på kisel i EU10

(12) Efterfrågan på kisel i EU10 beräknades på grundval av siffrorna för den sammanlagda importen minus den sammanlagda exporten. Det bör noteras att någon produktion av kisel i EU10 inte har uppgivits.

(13) Med hänsyn till den onormalt stora ökningen av importvolymen från Kina före utvidgningen ansågs det nödvändigt att något justera importvolymerna för 2003 och 2004 för att kunna avgöra hur stor importen normalt skulle ha varit under dessa år om utvidgningen inte hade ägt rum.

(14) I detta avseende hade det konstaterats att importvolymerna från Kina under 2001 och 2002 ökade med i genomsnitt 13 % per år. Omfattningen av den normala importen från Kina under 2003 och 2004 beräknades med utgångspunkt i detta genom att importvolymerna under tidigare år ökades med 13 % per år, vilka nivåer normalt sett kunde ha förväntats föreligga under dessa år om utvidgningen inte hade ägt rum.

(15) Enligt samma metod uppskattades exporten från EU10 under 2004 genom att den sammanlagda exporten under 2003 utökades med 80 %, vilket procenttal konstaterades motsvara den genomsnittliga årliga ökningen av exportvolymerna under 2002 och 2003.

Tabell 2 Efterfrågan på kisel i EU10

År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (uppskattn.) |

Import till EU10 (ton) | 18 815 | 19 802 | 22 661 | 23 855 (uppskattn.) | 26 957 |

Export från EU10 (ton) | 37 | 6 | 84 | 153 | 275 |

Total efterfrågan i EU10 (ton) | 18 778 | 19 795 | 22 576 | 23 703 | 26 682 |

Källor: Eurostat och uppskattningar för 2003 och 2004

(16) Mot denna bakgrund konstaterades efterfrågan i EU10 motsvara omkring 6 % av efterfrågan i EU15 så som den uppskattats i den senaste översynen vid giltighetstidens utgång beträffande antidumpningsåtgärder mot import av kisel med ursprung i Kina[5].

3. Alternativa försörjningskällor för att möta efterfrågan i EU10

(17) Undersökningen visade att det utöver Kina finns tillräckligt med potentiella försörjningskällor för att efterfrågan i EU10 skall kunna tillfredsställas även om utvidgningen av antidumpningstullen från att bara omfatta EU15 till att även omfatta EU10 fullständigt skulle undanröja eller leda till en minskning av importen från Kina.

(18) Det potentiella utbudet av kisel från EU15 uppgår till omkring 18 000 ton. Denna siffra grundar sig på den senaste översynen vid giltighetstidens utgång beträffande antidumpningsåtgärder mot import av kisel med ursprung i Kina. Det konstaterades att produktionen i EU15 av kisel uppgick till cirka 148 000 ton under 2001. Vid samma översyn vid giltighetstidens utgång konstaterades även att produktionskapaciteten i EU15 motsvarade omkring 166 000 ton, vilket innebär att det fanns en ledig kapacitet på omkring 18 000 ton.

(19) Övriga potentiella försörjningskällor i fråga om kisel (som inte omfattas av antidumpningstullar) är bland andra Norge (med ledig kapacitet på 18 000 ton), Brasilien, Kanada och Förenta staterna.

(20) Som det beskrivs i skäl 11 konstaterades det också att importen från andra källor, särskilt Norge och Brasilien men även EU15, under perioden efter utvidgningen, dvs. perioden maj–november 2004 för vilken tillförlitliga uppgifter redan hade rapporterats av Eurostat, hade ökat successivt. Försäljningen från EU15 steg fyrfaldigt, importvolymen från Norge steg femfaldigt och från Brasilien sexfaldigt, jämfört med samma period 2003.

Tabell 3 Importvolymer till EU10 från Norge och Brasilien och försäljning från EU15

Period | Försäljning från EU15 (ton) | Import från Norge (ton) | Import från Brasilien (ton) |

Maj–november 2003 | 2 070 | 238 | 152 |

Maj–november 2004 | 7 772 | 1 144 | 975 |

(21) Mot bakgrund av detta anses det inte föreligga några tvingande skäl för att anta att det kommer att uppstå en brist på kisel på marknaden i EU10.

4. Bedömning av kostnadseffekter

(22) Enligt uppgifter från olika berörda parter är kisel en mellanprodukt som används av blott ett litet antal bearbetningsindustrier i de nya medlemsstaterna, i synnerhet vid produktionen av sekundära aluminiumlegeringar.

(23) Aluminiumproducenter i EU10 bekräftar att den genomsnittliga andel kisel som förbrukas vid produktionen av sekundära aluminiumlegeringar varierar mellan 3 % och 13,5 %.

(24) Undersökningen visade att en ökning av priset på kisel i EU10 eller en övergång till alternativa försörjningskällor sannolikt skulle ha en obetydlig inverkan på produktionskostnaderna för användarna i EU10.

Ökning av priset på kisel från Kina

(25) Med hänsyn till de ovannämnda procentandelarna avseende förbrukning av kisel vid produktion av sekundära aluminiumlegeringar och till antidumpningstullen på 49 % vid import av kisel från Kina skulle kostnadseffekterna för producenterna av sekundära aluminiumlegeringar endast motsvara mellan 1,47 % och 6,6 % av den sammanlagda produktionskostnaden för sekundära aluminiumlegeringar.

Övergång till alternativa försörjningskällor

(26) Några berörda parter uppgav att de vid utvidgningen av antidumpningsåtgärderna till att även omfatta import till EU10 hade sökt alternativa försörjningskällor i fråga om kisel, men att dessa alternativa källor hade medfört att kostnaderna för kisel hade stigit med cirka 34 %. Det konstaterades att kostnadseffekterna för producenter av sekundära aluminiumlegeringar i så fall skulle vara ännu mindre och motsvara mellan 1 % och 4,6 % av den sammanlagda produktionskostnaden för sekundära aluminiumlegeringar.

5. Synpunkter från berörda parter

(27) Flera importörer och användare gjorde gällande att utbudet av kisel på marknaden i EU10 skulle komma att bli otillräckligt. Som det dock sägs i skälen 11, 19 och 20 håller importen från Kina till EU10 efter utvidgningen successivt på att ersättas med kisel med ursprung i EU15, Norge och Brasilien. Det finns följaktligen ingen anledning att anta att det kommer att uppstå en brist på kisel på marknaden i EU10.

(28) En av användarna i EU10 samt Slovakiens och Sloveniens myndigheter hävdade att kisel från andra källor skulle skilja sig kvalitetsmässigt från kisel med ursprung i Kina. Härvid bör det noteras att det i rådets förordning (EG) nr 398/2004, genom vilken översynen vid giltighetstidens utgång beträffande antidumpningsåtgärder mot import av kisel med ursprung i Kina avslutades, fastställdes att det kisel som producerades i Kina och exporterades till gemenskapen, det kisel som producerades i Norge och det kisel som gemenskapsproducenterna producerade i gemenskapen hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Dessa produkter ansågs därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. Det konstaterades också att några justeringar för produktkvalitet inte hade gjorts. Det finns följaktligen inga skäl för att förmoda att det skulle förekomma kvalitetsskillnader mellan de kinesiska produkter som importeras till EU10 och de produkter från andra ovannämnda länder som håller på att ersätta de kinesiska produkterna. Ökningen av importen från andra länder, enligt vad som sägs i skälen 11, 19 och 20, tyder dessutom på att produkterna är utbytbara.

(29) Samma användare anförde även att kostnadseffekterna för producenter av sekundära aluminiumlegeringar inte skulle vara försumbara med tanke på den industrins låga vinstmarginaler. När det gäller detta drogs i skälen 25 och 26 slutsatsen att utvidgningen av antidumpningsåtgärderna kommer att få en begränsad effekt för kiselanvändarna i EU10, i det att den sammanlagda kostnaden för produktionen av sekundära aluminiumlegeringar kommer att stiga med högst 6,6 %. Detta ansågs dock inte vara ett tillräckligt tvingande skäl för att ändra de gällande åtgärderna genom att införa övergångsbestämmelser. Denna effekt skilde sig inte i väsentlig grad från den effekt som väntades uppstå i EU15 genom införandet av de slutgiltiga åtgärderna 2004, enligt vad som konstaterades i den undersökning som låg till grund för införandet av de åtgärderna och i vilken slutsatsen drogs att de gällande åtgärderna inte skulle få några betydande effekter för användarna.

6. Slutsats

(30) Med hänsyn till tullens begränsade inverkan på kostnaden för att producera aluminiumlegeringar i EU10 och förekomsten av alternativa försörjningskällor för EU10 dras slutsatsen att utvidgningen av de gällande åtgärderna från att bara omfatta EU15 till att även omfatta EU10 sannolikt inte kommer att ha en plötslig och ytterligt negativ inverkan på berörda parter, däribland användare, distributörer och konsumenter. Några övergångsbestämmelser behövs därför inte.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den enligt artikel 11.3 och artikel 22 c i förordning (EG) nr 384/96 inledda partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Kina avslutas härmed.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel [...]

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 (EGT L 77, 13.3.2004, s. 12).

[2] EGT C […] […], s. […]

[3] EGT L 66, 4.3.2004, s. 15.

[4] EGT C 70, 20.3.2004, s. 15.

[5] Rådets förordning (EG) nr 398/2004 (EGT L 66, 4.3.2004, s. 15).