EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 15.12.2011 
SEK(2011) 1490 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
KOMMISSIONENS REKOMMENDATION 
om befrielse från dubbelbeskattning av arv 
{K(2011) 8819 slutlig} 
{SEK(2011) 1488 slutlig} {SEK(2011) 1489 slutlig} 
 
 
SV   SV SAMMANFATTNING 
Denna konsekvensbedömning har gjorts för att analysera problemen med diskriminering och 
dubbelbeskattning i samband med arv på den in re marknaden och för att hitta den bästa 
lösningen på vilken kommissionen sedan kan grunda ett förslag.  
Fler EU-medborgare än någonsin tidigare flytta r utomlands på den inre marknaden för att 
finna arbete, gifta sig eller gå i pension, sa mtidigt som de lämnar kvar familjemedlemmar i 
ursprungslandet. Andra köper fast igheter och investerar i till gångar utomlands. Under sådana 
förhållanden blir frågan om beskattning av gränsöverskridande arv allt viktigare.  
Problemformulering 
EU:s medborgare och företag kan ställas infö r två typer av skatteproblem i samband med 
gränsöverskridande arv. För det första kan de  drabbas av skattedisk riminering. För det andra 
finns det risk för att ett visst arv beskattas av fler medlemsstater utan möjligheter till 
skattelättnad på grund av dubbelbeskattning eller med endast partiella möjligheter till sådan 
skattelättnad.  
Problemet kan leda till generella skattenivåer  som är betydligt högre än de som tillämpas 
internt i den ena eller andra av  de berörda medlemsstaterna. En  ökad skattebörda kan påverka 
värdet av ett arv negativt och skapa betydande  svårigheter för medborgare och företag som 
utnyttjar sin rätt att fl ytta och bedriva gränsöverskridande verksamhet på den inre marknaden.  
Problemen kan uppkomma inte bara på grund av  medlemsstaternas arvsskattelagar, utan 
dessutom på grund av deras priv aträttsliga bestämmelser om arv eller på grund av en 
kombination av sådana regler. 
När det gäller diskriminering kan enskilda i ndivider som ärver fas tigheter eller andra 
tillgångar över gränsern a omfattas av bestämmelser om arvsskatt som är mindre gynnsamma 
än de som skulle gälla om det inte fa nns något gränsöverskridande inslag.  
Problemet med dubbel eller till och med multipel  beskattning kan uppkomma i första hand på 
grund av skillnader mellan medlemsstaternas regl er om vem som ska beskattas och vilken typ 
av beskattning som ska tillämpas. Dessutom ka n denna dubbla beskattning många gånger inte 
kompenseras med skattelättnader. Det beror på att medlemsstaternas mekanismer för 
inhemska skattelättnader inte är heltäckande, de har få bilaterala avtal på detta område och de 
verkar inte ha förhandlat om  fler under de senaste åren.  
När det gäller problemets storlek är e ffekterna inte bet ydande på makronivå. 
Medlemsstaternas intäkter från inhemska och gränsöverskridande ar vsskatter svarar för 
mindre än 0,5 procent av de totala skatteintä kterna i EU:s medlemsstater, så enbart de 
gränsöverskridande fallen måste svara för en be tydligt mindre andel än så. På mikronivå kan 
diskriminering och dubbelbeskattn ing, när de inträffar, få e norm betydelse för de berörda 
individerna på grund av de höga sk attesatser som kan b li resultatet. Detta är  fallet trots den 
allmänna trenden mot lägre nivåer på arvsskatten. 
Alla EU:s medborgare, företag och andra som om fattas av arvsskatt ka n påverkas av dessa 
frågor. I ett läge där migration och gränsöverskr idande ägande av tillgå ngar inom EU ständigt 
ökar kan man förvänta sig att antalet klagomål  och ärenden i domstolen om diskriminerande 
inslag i medlemsstaternas arvsskattelagar kommer att öka, liksom dubbelbeskattningen.  
 
SV   SV Subsidiaritetsanalys 
Kommissionen är ansvarig för att den inre marknaden fungerar smidigt och för att främja 
EU:s allmänna intressen. Det är därför lämpligt att kommissionen undersöker och överväger 
åtgärder när man inte kan lö sa gränsöverskridande skatte problem på nationell nivå.  
Det finns för närvarande inga EU-regler för harmonisering på arvsskat teområdet. I avsaknad 
av sådana regler omfattas arvsskatten av medlemsstaternas behörighet. När dessa utövar 
denna behörighet måste de emellertid respek tera de grundläggande friheterna i EU:s 
lagstiftning och får därför inte diskriminera på grundval av nationa litet eller på ett omotiverat 
sätt inskränka dessa friheter. Domstolen har i fl era mål nyligen bekräftat att dessa principer 
ska tillämpas på arvsskatten. EU-domstolen har em ellertid också sagt att medlemsstaterna inte 
är skyldiga att eliminera dubbelbeskattning so m uppkommer på grund av en parallellt utövad 
beskattningsrätt.  
Den senaste tiden har antalet domstolsärenden,  klagomål, förfrågningar och reaktioner på 
offentliga samråd i ämnet ökat. Det verkar därför vara nödvändigt att kommissionen överväger vilken typ av åtgärder som s kulle kunna komplettera och stödja pågående 
överträdelseförfaranden och samtidigt före slå lämpliga lösningar på problemet med 
dubbelbeskattning av gränsöverskridande arv. 
Målen 
Det övergripande målet för initiativet är att gö ra det möjligt för medborgarna att utöva sin rätt 
att flytta och bedriva verksamhet på den inre  marknaden utan att avskräckas av hinder i 
samband med gränsöverskridande beskattning. Därför skulle initiativet ha följande mål: 
Att främja avskaffandet av diskri minering på arvsskatteområdet. 
Att minska dubbelbeskattningen av arv inom EU, framför allt för att undvika för tunga skattebördor eller rent konfiskatoriska totala skatteuttag. 
Policyalternativen 
Policyalternativ A för att undvika skattediskriminering i samband med gränsöverskridande 
arv  
Policyalternativ A1 – Att fortsätta som hittills  
Policyalternativ A2 – Offentliggörande av  principer för icke-diskriminerande 
arvsskattesystem.  Enligt detta alte rnativ skulle ett arbetsdokument publiceras med de 
principer som framkommit i rätt spraxis i samband med beskattning av arv och som bör vara 
vägledande för utformningen av arvsskattesy stemen. Om dessa principer offentliggjordes 
skulle allmänheten i EU vara bättre informerad  om vilka regler medlemsstaterna måste följa 
när de beskattar gränsöverskridande ar v. Dokumentet skulle också kunna hjälpa 
medlemsstaterna att anpassa sina arvsskatteregler till EU-rätten.  
Policyalternativ A3 – Tvingan de regler om avskaffande av diskriminerande inslag i 
medlemsstaternas inhemska skattelagstiftning.  Enligt detta alternativ skulle kommissionen 
 
SV   SV föreslå de principer som anges i relevant europeisk rättspraxis i syfte att införa dem som 
tvingande regler på EU-nivå.  
Policyalternativ B för att ta itu med dubbelbeskattning av gr änsöverskridande arv utan 
skattelättnader  
Policyalternativ B1 – Att fortsätta som hittills 
Policyalternativ B2 – En rekommendation från  kommissionen om (unilaterala) nationella 
bestämmelser för att kompense ra dubbelbeskattning av arv.  Kommissionen skulle kunna 
ange de inslag som skulle göra så de natio nella skattereglerna samverkar på ett mer 
konsekvent sätt med varandra för att elim inera all dubbelbeska ttning och uppmuntra 
medlemsstaterna att ändra sina lagar utifrån det. 
Policyalternativ B3 – Rekommendation från kommissionen om skattelättnader vid 
dubbelbeskattning genom bilaterala avtal mellan medlemsstaterna som utformats så att de 
kompenserar dubbelbeskattning av arv.  Kommissionen kunde rekommendera att 
medlemsstaterna konstruerar ett heltäckande nätv erk av bilaterala dubbelbeskattningsavtal för 
arv som antingen bygger på OECD:s m odellavtal om arvsskatt från 1982 (policyalternativ 
B3.a)  eller en alternativ modell, till  exempel ett modellavtal från EU (policyalternativ B3.b) , 
eller låta de befintliga bilatera la avtalen om inkomstskatter inkludera arvsskattebestämmelser 
(policyalternativ B3.c) . Det första delalternativet (B3.a) ansågs mindre lämpligt redan från 
början, eftersom den relevanta OECD-modellen inte har ändrats för att rätta till de brister som 
upptäckts och därför inte skulle kunna lösa sa mtliga problem effektivt. En annan anledning 
till att den nuvarande modellen ka nske inte är en idealisk ut gångspunkt är att OECD för 
närvarande undersöker möjligheterna att uppdatera den. 
Policyalternativ B4 – Bindande regler som styr bilaterala arrangemang: införande i 
EU-rätten av a) en gemensam grund för att fa stställa skattskyldighet, såsom tillgångarnas 
placering eller den avlidnes hemvist etc. i b ilaterala förbindelser, eller b) regler om 
gemensamma miniminormer för bilaterala konventioner.  Även om dessa lösningar 
förespråkas av vissa intressenter, så skulle det krävas orimli ga arbetsinsatser för att 
utforma dessa regler med tanke på att de måste antas enhälligt , och detta alternativ skulle 
knappast lösa problemet eftersom medlemsstaterna ändå inte är beredda att teckna bilaterala 
avtal om arvsskatter. 
Policyalternativ B5 – Gemensam multilate ral dubbelbeskattningskonvention inom EU.  Som 
vissa intressenter och kommentatorer har påpekat kunde medlemsstat erna underteckna en 
multilateral konvention om dubbelbeskattning av tillg ångar och arv. Detta alternativ ansågs 
mindre lämpligt redan från början, eftersom det är osannolikt att medlemsstaterna skulle 
kunna enas om en sådan konvention mot bakgrund av tidigare missl yckade försök att 
komma fram till en sådan lösning för inkomstskatter. Dessutom skulle en sådan konvention, om den föreslås av kommissionen,  bara kunna utformas som ett direktiv, 
vilket skulle hamna under policyalternativ B.6.  
Policyalternativ B6 – Bindande EU-lagstiftning. Ett gemensamt bindande instrument för 
hela EU i form av ett direktiv skulle kunna  ge i) en gemensam, harmoniserad bas för 
beskattning, till exempel beskattning enbart där tillgångarna eller den avlidne befann sig 
 
SV   SV (policyalternativ B6.a) , ii) en kombination av gemens amma definitioner och en enda 
harmoniserad grund (policyalternativ B6.b) , iii) enbart kompensation av dubbelbeskattningen 
genom en bindande unilateral bestämmelse om  skattelättnad som kopplas till en bindande 
tvistlösningsmekanism utan att man gör några ändringar av medlemsstaternas egna 
skatteregler (policyalternativ B6.c) , iv) en kombination av komponenter från 
policyalternativen B6.a, b och c, dvs. en e nda harmoniserad grund, gemensamma definitioner 
och en bindande tvistlösningsmekanism (policyalternativ B6.d) . Det första delalternativet 
(B6.a) ansågs mindre lämpligt eftersom det är  ineffektivt om det inte kombineras med 
gemensamma definitioner av till exempel tillgå ngar och med regler för att lösa frågor om 
bosättning/anknytning på det sätt som före slås i ett annat delalternativ (B.6.b). 
Utvärdering av de viktigaste effekterna 
Följande effekter har analyserats: 
Grundläggande friheter Kostnader för skattebetalare och skatteförvaltningar Sociala effekter Ekonomiska effekter När det gäller de sociala och ekonomiska effekter na fokuserar vi på de personer som berörs. 
På makronivå är det nämligen osannolikt att effe kten av att införa lö sningar på problem med 
gränsöverskridande arvsskatt skulle vara betydande med tanke på  den låga andel av 
medlemsstaternas totala intäkter  som utgörs av arvsskatter. 
Vad gäller tänkbara lösningar på problemet  med skattediskriminering i samband med 
gränsöverskridande arv (polic yalternativ A) kunde både offe ntliggörande av en uppsättning 
principer och obligatoriska regler främja re spekten för grundläggande friheter i betydande 
omfattning samt, i fråga om obligatoriska regler, leda till en hög grad av  rättssäkerhet, vilket 
kunde minska behovet av åtgärder i domstol.  Båda skulle därför även kunna minska 
skattebetalarnas och skatteförvaltningarnas kos tnader. Vad gäller de so ciala och ekonomiska 
effekterna skulle båda alternativen skapa öka d säkerhet i samband med gränsöverskridande 
rörlighet och ökat förtroende för den inre marknaden. 
Vad gäller policyalterna tiven för att ta itu med okompens erad dubbelbeskattning av arv 
(policyalternativ B) skulle alternativet att inte göra någonting alls innebära att dubbelbeskattningen fortsätter, vilket gör det sv årare att utöva de grundläggande friheterna. 
Bristen på kompenserande skattelättnader kunde  bli kostsam i enskilda fall. Vad gäller de 
sociala effekterna skulle bristen på heltäckan de lösningar i första hand drabba medelklassen 
eftersom det är mer sannolikt att förmögna männ iskor har skatterådgivare som kan hjälpa dem 
med skatteplanering och mindre sannolikt att fa ttiga människor ska ärva  över gränserna. De 
ekonomiska effekterna av sådan dubbelbeskattni ng verkar inte för närvarande påverka någon 
betydande andel av medborgarna, men kan allv arligt drabba de medborgare som utnyttjar sin 
rätt att ägna sig åt gränsö verskridande aktiviteter.  
Både alternativet med en rekommendation från kommissionen om åtgärder som ska vidtas av 
medlemsstaterna avseende natione lla mekanismer för skattelättna d (policyalternativ B.2) och 
skattelättnader för dubbelbeska ttning genom bilaterala avtal mellan medlemsstaterna 
(policyalternativ B.3) skulle kunna  bidra till att minska antalet fall där gränsöverskridande arv 
dubbelbeskattas. Detta skulle kunn a underlätta utnyttjandet av gr undläggande rättigheter. Att 
 
SV   SV höja nivån på den skattelättnad för dubbelbes kattning som är tillgänglig i samband med 
gränsöverskridande arvsskatt skulle innebära lägre kostnader för skattebetalarna och över tid 
bli förmånligt för ett allt större antal skattebetalare som utnyttjar sin rätt att ägna sig åt gränsöverskridande aktiviteter.  
Bindande EU-lagstiftning som kunde tvinga me dlemsstaterna att antingen konstruera sina 
skattesystem på ett sådant sätt att man fö rebygger sannolikheten för dubbelbeskattning eller 
erbjuder skattelättnader på grund av dubbelbeskattning skulle förmodligen ge säkrare effekter 
än det tidigare alternativet.  
Jämförelse av policyalternativ 
För granskningen av policyalternativen för att e liminera diskriminering (policyalternativ A) 
användes följande kriterier: 
Motivation:  motivation för medlemsstaterna att ä ndra sina diskriminerande regler.  
Ändamålsenlighet:  att uppnå målet att genomdriva EU:s lagstiftning och öka säkerheten när 
det gäller vilka typer av bestäm melser som är diskriminerande. 
Proportionalitet:  att inte vidta mer omfattande åtgärder  på EU-nivå än vad som behövs för att 
uppnå målet. 
Effektivitet:  i vilken utsträckning målen kan uppnås med en viss mängd resurser/till lägsta 
kostnad. 
Flexibilitet: möjlighet att anpassa reglerna  till ändringar i rättspraxi s och inhemsk lagstiftning. 
I följande tabell visas en jämförelse mellan policyalternativen där utfallen anges som 
negativa, neutrala eller positiva. 
Jämförelse för policyalternativ A  
Kriterier 
 A1 – ingen 
åtgärd  A2 – 
offentlig-
görande av 
principer  A3 – 
lagstiftning
Motivation att ändra lagen 
Ändamålsenlighet Proportionalitet Effektivitet Flexibilitet 0 
0 
+ 
- 
Ej 
tillämpligt 
 + 
+ + + 
+ + 
+ 
0 0 
0 
Slutsats:  Det föredragna alternativet är policyalternativ A.2.  Genom att stödja 
kommissionens överträdelseåtgärder s kulle det ta itu med de nuvarande 
 
SV   SV diskrimineringsproblemen i samband med besk attning på ett effektivt, flexibelt och 
kostnadseffektivt sätt. 
För att granska policyalternativen för att mi nska dubbelbeskattningen (policyalternativ B) 
användes följande kriterier: 
Ändamålsenlighet:  vad gäller att uppnå må let att minska dubbelbeskattningen och garantera 
säkerhet i det avseendet. 
Proportionalitet:  att inte vidta mer omfattande åtgärder på EU-nivå eller vad gäller 
harmonisering än vad som krävs för att uppnå målet. 
Effektivitet, framfö r allt enkelhet i sa mband med genomförandet:  i vilken utsträckning målen 
kan uppnås med en viss mängd resurser/till lägsta  kostnad, framför allt vad gäller ett enkelt 
genomförande. 
Flexibilitet:  i fråga om omfattning, enkel anpassning fö r att återspegla förä ndringar i lagar och 
rutiner. 
Jämförelse för policyalternativ B  
Kriterier  B1 
Ingen 
ändring  B2 
Bättre 
unilaterala 
skatte-
lättnader  B3.b  
Fördrag 
om 
arvsskatt 
som 
bygger 
på EU-
modell  B3.c 
Fördrag om 
inkomstskatt 
med 
bestämmelser 
om arv  B6.b  
Bindande 
gemensamma 
definitioner 
och grunder  B6.c 
Bindande 
kompensation 
plus 
tvistlösning  B6.
d 
B6.b 
+ 
B6.c
Ändamålsenlighe
t 
Proportionalitet  
Effektivitet/ 
enkelt genomförande  
Flexibilitet
 - 
0 
0 
Ej 
tillämpligt  + 
+ 
++ 
++ + 
+ 
-- 
- + 
+ 
-- 
- ++ 
- - 
- - 
- - ++ 
- 
- 
- 
 ++ 
- - 
- - 
- - 
Slutsats:  Det föredragna alternativet är policyalternativ B.2 , som är ett effektivt och utan 
tvekan proportionellt sätt att ta itu med dubbelbeskattningen. A ndra alternativ skulle vara 
betydligt mindre kostnadseffektiva och mer tidskrävande, och det är osäkert om de är politiskt genomförbara. Alternativ B.6.c skulle kunna bli aktuellt i ett senare skede om det visar sig 
nödvändigt efter en utvärdering av genomförandet av alternativ B.2. Alternativ B.2 är också 
att föredra framför alternativen B3.b och B3.c , eftersom de senare avser lösningar genom 
bilaterala åtgärder från medlemsstaterna och me dlemsstaterna inte verkar prioritera ingående 
eller revidering av dubbelbe skattningsavtal om arv. 
Det föredragna alternativet 
 
SV   SV Det föredragna alternat ivet, som är en kombination av polic yalternativen A.2 och B.2, innebär 
i korthet följande:  
De principer för beskattning av arv som härled s ur rättspraxis och som ska vara vägledande 
för arvsskattesystemens utformning skulle kunna samlas och offentliggöras i ett enda dokument. Tanken skulle vara att göra EU:s medborgare mer medvetna om de regler som 
medlemsstaterna måste respektera när de be skattar gränsöverskridande arv. Dokumentet 
skulle också kunna hjälpa medlemsstaterna a tt anpassa sina arvsskatteregler till EU:s 
lagstiftning. Det skulle till exempel beskriva de n typ av regler som domstolen anser innebära 
en överträdelse av de gr undläggande friheterna.  
Kommissionen skulle dessutom kunna anta en rekommendation (enligt artikel 292 i FEUF) i 
vilken den anger de inslag som skulle elimin era all dubbelbeskattning, samtidigt som det inte 
innebär att medlemsstaterna måste ändra sina omfattande arvsskatteregler. Enligt 
rekommendationen skulle medlemsstaterna ändra sina inhemska mekanismer för 
dubbelbeskattningslättnader på den grunden. Syftet  skulle vara att se  till att det totala 
skatteuttaget vid gränsöverskrida nde arv inte blir större än i ett internt sammanhang genom att 
funktionen för redan befintliga unilaterala lättnader förbättras.  
Övervakning och utvärdering 
Kommissionen skulle kunna utarbeta regelbun dna utvärderingsrapporte r som i första hand 
innehåller uppgifter om gräns överskridande migrering, äga nde av gränsöverskridande 
tillgångar (inklusive finansiella tillgångar och fa st egendom), inhemska arvsskattesatser och 
ändringar av medlemsstaternas inhemska lags tiftning för att avlägs na diskriminering och 
minska dubbelbeskattning samt analyser av bi laterala avtal och relevanta domstolsärenden. 
Kommissionens rätt att i framtiden lägga fram  ett lagstiftningsförslag om det bedöms som 
lämpligt skulle naturligtvis inte påverkas.