* w -b 
it -it 
•Är V- EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 06.06.1997 
KOM(97) 241 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om 
FÖRENINGAR OCH STIFTELSER I MMOt A 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
I. Inledning 1 
II. Omfattning 1 
III Föreningarnas och stiftelsernas roll och betydelse 3 
IV Samarbete mellan sektorn och de europeiska institutionerna 6 
V Problem och utmaningar för sektorn 8 
VI Slutsatser 11 
Bilaga I. Undersökningen 17 
Bilaga II. översikt över rättsliga och skattemässiga ramar för föreningar 
och stiftelser 27 
Bilaga III. Rättsliga och skattemässiga ramar för föreningar och stiftelser 33 
/fe 
INLEDNING 
SYFTE 
1 Detta meddelande gäller en sektor inom 
samhällsekonomin i Europeiska gemenskapen, 
nämligen föreningar och stiftelser. Dessa 
organisationer spelar en viktig roll på nästan 
alla samhällsområden. De bidrar till att skapa 
arbetstillfällen* till ett aktivt deltagande i 
samhällslivet och till demokratin. De 
tillhandahåller ett stort antal olika tjänster, 
stöder idrotten, företräder medborgarnas 
intressen i förhållande till olika myndigheter 
och främjar och tryggar de mänskliga 
rättigheterna, samtidigt som de spelar en 
avgörande roll för biståndspolitiken. 
1.1 Under de gångna åren har de t ökande 
omfattning bidragit till utvecklingen i Europa. I 
detta bör de uppmuntras och stödjas även 
framgent, 
1.2 Med tanke på dessa organisationers 
stora betydelse har Europeiska kommissionen 
genomfort en omfattande undersökning for att 
få bättre kunskaper om denna sektor och för att 
kunna avgöra vilka frågor som måste tas upp 
till diskussion, Resultatet av undersökningen 
redovisas i bilaga L 
1.3 Syftet med detta dokument är att belysa 
den allt större betydelse denna sektor har ; 
Europeiska unionen, att visa på de problem och 
ufmfiäringar dessa organisationer står inför och 
att öppna en dialog utgående från vissa 
grundtankar, för att ge sektorn större 
möjligheter att fylla framtida behov och i 
högsta möjliga grad bidra till Europas 
integrering. 
1.4 I detta dokument föreslås ett antal 
åtgärder som skulle kunna vidtas i 
medlemsstaterna, samtidigt som avsikten inte är 
att försöka tvinga på medlemsstaterna några 
specifika lösningar eller åtgärder. Varje enskild medlemsstat bör hantera de olika frågorna pa 
del sätt som passar just den staten. Utan att man 
gör avsteg från subsidiaritets- och 
proportionalitetsprincipema kan dock en del av 
frågorna behandlas på gemenskapsnivå. Dessa 
grundtankar beskrivs under rubriken 
"Slutsatser". 
II. OMFATTNING 
Föreningar 
2 Av de tre organisationstyper 
kooperativ, ömsesidiga bolag och föreningar -
som utgör den s.k. sociala ekonomin al-
föreningar den utan jämförelse svåraste att 
avgränsa och definiera. 
2.1 I sin mest grundläggande form är 
föreningar helt enkelt grupper av människor 
som samlats kring ett gemensamt mål. 
2.2 I ena ändan av spektret kan 
föreningslivet sägas smälta in omärkligt i vårt 
dagliga liv. I andra ändan av spektret finns stora 
institutioner som är av avsevärd nationell och 
även internationell betydelse, såsom universitet 
och högskolor, sjukhus, forsknings- och 
kulturinstitutioner, vilka många människor ofta 
(felaktigt) brukar betrakta som "offentliga" 
inrättningar. Andra åter har hundratals, 
anställda, tusentals ideellt arbetande 
medlemmar och en omsättning på flera miljoner 
ecu. Ett stort antal föreningar har ett nära 
samarbete med offentliga myndigheter inom 
traditionella områden som till exempel socialt 
arbete, medan andra upprätthåller en stark 
tradition av fullständigt oberoende och verkar 
för radikala sociala program eller alternativa 
livsstilar. 
2.3 Det råder dock viss enighet om att 
föreningarna i varierande grad utmärks av 
följande gemensamma kännetecken: 
a) De skiljer sig från informella eller 
tillfälliga, rent sociala grupperingar eller 
släktgrupperingar därigenom att de åtminstone i 
någon mening, om också bara till namnet, 
existerar i en formell eller institutionell form. 
^l 
(b) De drivs utan vinstsyfte, det vill säga 
de har ett annat syfte än att alstra vinster åt 
ledning eller medlemmar. 
(c) De är oberoende, i synnerhet gentemot 
statliga och andra offentliga myndigheter, 
det vill säga de har friheten att styra sig själva i 
enlighet med sina stadgar utan inblandning 
utifrån. 
(d) De måste förvaltas på ett sätt som skulle 
kunna betecknas som "oegennyttigt". Detta 
begrepp innebär inte bara att föreningarna i sig 
inte får drivas i vinstsyfte, utan också att de 
som sitter i styrelsen för föreningarna inte får 
sträva efter personlig vinning. 
(e) De måste i någon utsträckning verka i 
det offentliga livet och deras verksamhet måste 
åtminstone delvis vata ägnad att företräda 
allmänhetens intresse. 
2.4 Dessa kännetecken präglar naturligtvis 
olika föreningar i olika stor utsträckning. Att 
t.ex. fastställa om en förening är tillräckligt 
självständig för att falla inom ramen för 
definitionen kan vara långt ifrån enkelt, och 
begreppet "i allmänhetens intresse" är av 
nödvändighet kontroversiellt. Definitionen ger 
icke desto mindre ett visst sammanhang åt ett i 
sig mycket komplext område. 
2.5 Detta dokument behandlar alla 
organisationer som i någon utsträckning 
uppvisar de fem ovan beskrivna kännetecknen. 
Tre mycket specifika kategorier har dock 
lämnats utanför. Detta är politiska partier, som 
kan vara föreningar men som klart utgör ett 
särfall, religiösa samfund (dvs. i egentlig 
mening, vilket inte utesluter religiöst 
inspirerade organisationer som driver 
verksamhet i allmänhetens intresse), samt 
fackföreningar och arbetsgivarorganisationer. 
Stiftelser 
3 Liksom föreningarna bedriver också 
stiftelserna verksamhet av många olika slag. I 
vissa medlemsstater föredrar man ofta denna 
form för att bedriva verksamhet som inte kan 
särskiljas från verksamheter som i andra länder normalt bedrivs av föreningar. Ur juridisk 
synvinkel utgör stiftelserna emellertid en mera 
homogen grupp än föreningarna. Den enda 
viktiga skillnaden mellan olika slags stiftelser 
är att en del har ett i huvudsak privat, andra ett 
allmänt syfte. Det är stiftelser med allmänt syfte 
(även om de är privata organisationer) som är 
föremål för detta meddelande. 
3.1 I detta meddelande avses med stiftelser 
en associationsform som är självfinansierande 
och som förvaltas efter eget gottfinnande till 
förmån för det allmänna. De är helt 
oberoende av regering och andra myndig­
heter och förvaltas av självständiga styrelser 
eller förtroendemän. 
Olika typer av föreningar 
4 Föreningar och stiftelser är svåra att 
klassificera och definiera. I Europeiska 
gemenskapen ligger en del av svårigheterna helt 
enkelt i de olika nationella traditioner som 
kommer till uttryck i dem och även i deras 
starka benägenhet att kombinera olika ändamål. 
De flesta föreningar och stiftelser kan 
emellertid anses ha en eller flera av följande 
funktioner: 
a) Ert tiärtStepradueerfflde fomfojon. Detta 
omfattar alla organisationer som förser sina 
medlemmar eller kunder mtå tjänster som tex. 
socialtjänst, hälsovård* t&bildning, mförmation, 
b) g,n ffiftftffi^^ Organisa­
tioner vars syfte ir #t fce&iva fcam^aniet, driva 
frigör geaom tol&yv^ksamtiet eller $å annat 
sätt företräda en fråga efter en grupp i syfte att 
påverka den aftmtafc opinionen efter poM&ea. 
c) gjfcföaifr ellsr ömsesidigt frtettotit 
Dessa ôrganisattouer utgörs vanligtvis av 
grupper av individer som har ett gemensamt 
behov eller Intresse sv att erbjuda varandra 
ömsesidig hjälp, information, bistånd och 
samarbete. 
(d) Tillhandahållande av resurser och 
samordning. Dessa är s.k. förmedlande 
organisationer som samordnar verksamhet eller 
förmedlar information och bistånd gentemot 
enskilda organisationer inom ett särskilt område 
*\tet gentemot en hel sektor. Sådana 
ttfgamsationer fyller en viktig toton genom 
att ntgdra en länk mellan en sektor och 
myndigheterna 
4.1 Många föreningar och stiftelser verkar 
givetvis på nationell och till och med 
internationell basis. De allra flesta bedriver 
dock sin verksamhet regionalt eller lokalt. 
Allmänt kan sägas att ju mindre det geografiska 
området för en förenings verksamhet är, desto 
större spännvidd har de uppgifter den fullgör 
och desto svårare är det också att särskilja de 
olika funktionerna från varandra. Runt om i 
Europa finns det hundratusentals självständiga 
lokala grupper som arbetar inom ett grannskap, 
ett stadskvarter, en by eller en mindre tätort, 
och som har till syfte att förbättra livskvaliteten 
för den lokala befolkningen. Sådana 
organisationer uppfyller i praktiken samtidigt, 
vanligtvis på ett informellt sätt, samtliga ovan 
beskrivna funktioner. De tillhandahåller tjänster 
och ger ömsesidigt stöd, de riktar 
strålkastarljuset på såväl enskilda som allmänna 
behov på lokal nivå och utgör ett redskap för 
den lokala befolkningen för att vinna gehör för 
sina behov hos myndigheterna. III FÖRENINGARNAS OCH STIFTELSERNAS 
ROLL OCH BETYDELSE 
Rättsliga och skattemässiga ramar för 
föreningar och stiftelser 
5 Betydelsen av klara och positiva 
rättsliga och skattemässiga ramar för 
föreningarnas och stiftelsernas verksamhet kan 
inte nog framhållas. Det har visat sig svårt för 
organisationer att utveckla sitt arbete när det 
saknas sådana ramar, både nationellt och på 
gemenskapsnivå. I bilaga II ges en översikt över 
utformningen av de rättsliga och ekonomiska 
ramarna inom denna sektor i Europeiska 
unionen. 6 Det framgår klart av resultatet av 
undersökningen att föreningar och stiftelser, 
även om de flesta är små, tillsammans förfogar 
över avsevärda tillgångar och sysselsätter 
många, avlönade såväl som ideellt arbetande. 
Liksom andra former av företagande, särskilt 
små och medelstora företag, är många 
föreningar och stiftelser också ekonomiskt 
verksamma. De säljer produkter, de 
tillhandahåller tjänster för vilka de far betalt 
och de skapar överskott som de sedan 
återinvesterar. 
6.1 Sektorns bidrag till ekonomin är med 
andra ord avsevärt. Dess betydelse har nyligen 
visats genom resultaten av den första om­
fattande jämförande undersökningen av sektorn 
i fyra medlemsstater (Frankrike, Förenade 
kungariket, Italien och Tyskland), vilken 
genomförts av Johns Hopkins-universitetet i 
Baltimore1. Resultatet är mycket intressant. 
6.2 Undersökningen visade följande: 
Ï Tyskland svarar sektorn för 3>7 % av den 
totala sysselsättningen och 10 % av 
sysselsättningen inom tjänstesektorn. Detta är 
Inte mindre än en miljon personer. D&n sektor 
som verkar utan vinstsyfte år särskilt viktig 
inom Mlsovården; 40 % av patientdagama på 
sjukh^tiöhaadahälls av denna sektor liksom 
I Frankrike arbetar 4,2 % av alla anställda i 
sektorn och över 10% av alla anställda i 
tjänstesektorn. Totalt sysselsätter den 800 000 
personer. Organisationer som verkar utan 
vinstsyfte har hand om mer än 50 % av 
hemvården och 20 % av eleverna i grundskolan. 
De spelar en särskilt stor roll inom social 
verksamhet och idrott där 80% av de 
idrottsintresserade tillhör klubbar som verkar 
utan vinstsyfte. 
Offentliggjord 1994. 
1 Italien arbetar nära 2% av alla anställda i 
sektorn och över 5 % av de anställda i 
tjänstesektorn. Hela sektorn, som framför allt 
arbetar med social verksamhet, sysselsätter 
runt 400 000 personer. Organisationer som 
verkar utan vinstsyfte bedriver 20 % av 
daghemsverksamheten och står för mer än 40 % 
av hemvården. Y 
I Förenade kungariket arbetar 4 % av alla an­
ställda i sektorn och över 9 % av de anställda i 
tjänstesektorn. Sammanlagt är runt 900 000 
personer anställda inom sektorn, som spelar en 
särskilt betydelsefull roll inom 
utbildningsväsendet. Alla college drivs av 
organisationer som verkar utan vinstsyfte, 
liksom 22 % av grundskolorna. 
6.3 Slutligen uppgick de samlade utgifterna 
i sektorn till inte mindre än 127 miljarder ecu 
(31,3 miljarder i Frankrike, 36,6 miljarder i 
Förenade kungariket, 17 miljarder i Italien och 
42,2 miljarder i Tyskland). 
Driftskostnaderna i procent av BNP för 
organisationer som verkar utan vinstsyfte är 
även de betydande: 2 % i Italien, 3,3 % i 
Frankrike, 3,6 % i Tyskland och 4,8 % i 
Förenade kungariket. 
M De intressantaste uppgifterna gäller 
kanske an# ém ln$m sektorn .gjort Bt m öka 
sysselsättningen. Undersökningen kom fram till 
m sektorn - åtminstone i Frankrike och 
Jfyàâmà tät tillgängliga siffror fanns - under 
tioårsperioden Mn 1980 m 1990 skapat ett 
be^ééde antal nya arbetstUlialeau Un4er 
denna period stod sektorn för vart sjunde nytt 
i*pbet$tilMe i Frankrike och för vart åttonde 
«JCer nionde i Tyskland. Detta Sr ett mycket 
1>e1^ï$e&Èît!r#n, 
6.5 Dessa uppgifter är egentligen inte 
överraskande med tanke på hur starkt sektorn 
har vuxit under senare tid och vad som 
sannolikt lett till denna tillväxt (se punkt 1.4 och 
1.5 i bilaga I). En del av orsakerna är sannolikt 
historiska eller så är de speciella för vissa 
medlemsstater. Emellertid har andra faktorer 
spelat en allt större roll i hela gemenskapen, 
såsom upptäckten av nya behov, utvecklingen 
av nya sociala intressen och framförallt statens benägenhet att anlita föreningar och stiftelser 
när det gäller tjänster som de själva tidigare 
både inrättade och tillhandahöll. 
6.6 Denna politiska utveckling har inte skett 
med samma hastighet i alla medlemsstater och 
har i varierande grad åtföljts av klara 
konstitutionella och administrativa förändringar 
ägnade att underlätta deltagandet för föreningar 
och stiftelser. 
6.7 Uppgifterna visar klart att sektorn har 
visat sig kunna utnyttja de nya 
möjligheterna, vilket bidragit inte bara till 
en förbättrad livskvalitet utan även till 
sysselsättning och ekonomisk tillväxt. 
Sektorn borde därför ges allt stöd for att 
kunna bidra ännu mer till att skapa nya 
arbetstillfällen, som det är uttryckt i 
"sysselsattningspakten", till exempel i 
samband med lokala initiativ för att skapa 
sysselsättning. 
6.8 Ett stort antal föreningar och stiftelser i 
gemenskapen sysslar med utbildning och 
omskolning av arbetslösa, ibland inom ramen 
för statliga eller kommunala 
utbildningsprogram men ofta på eget initiativ. 
De erbjuder även tjänster åt mindre gynnade 
personer - handikappade, problemungdomar 
och personer som av ett eller annat skäl 
upprepade gånger har misslyckats med att få 
fotfäste på arbetsmarknaden. 
6.9 Föreningar och stiftelser erbjuder också 
värdefull utbildning åt ett stort antal ideellt 
arbetande medlemmar, av vilka många senare 
får arbete på den öppna arbetsmarknaden tack 
vare den erfarenhet och kunskap de förvärvat. 
För många människor är ideell verksamhet 
också ett värdefullt sätt att behålla sina dagliga 
rutiner under perioder när det - speciellt för 
långtidsarbetslösa - kan vara svårt att 
upprätthålla ett ordnat liv. Föreningslivet kan ge 
möjligheter till berikande nya erfarenheter. 
Detta ger sociala färdigheter vilka i sin tur ökar 
möjligheterna att få anställning och dessutom 
ger ungdomar en känsla av att kunna påverka 
sin situation och vara delaktiga som 
medborgare. Den europeiska volontärtjänsten 
för ungdomar arbetar på detta område och 
erbjuder ungdomar en utbildningsmöjlighet 
genom att låta dem medverka aktivt i ett lokalt 
projekt. Ideellt arbete kan också ha stor 
betydelse för pensionärer som vill ha fortsatt 
användning för sina kunskaper och vill vara 
aktiva inom samhällslivet. 
Betydelse for samhället 
1 JM Ênns inga exakta uppgifter om hur 
mänga :"av. BttrojÄa nrnonens medborgare 
s^ medierna i någon föremng, men mot 
-^frnrid av-:art'-'':ïnan. i vissa medlemsstater 
njfskattar antalet ill mellan m tredjedel och 
JÄen av r^ft^gerv^r ^ sig troligen om 
tjortå^lOOnaljoöer^ ' 
7.1 Ur historisk synvinkel är det svårt att 
överskatta föreningarnas och de nära 
besläktade stiftelsernas inflytande och 
insatser. Det är de som lagt grunden ull många 
tjänster som utbildning, hälsovård och social 
verksamhet, vilka vi idag uppfattar som 
självklara. De har haft ofantlig betydelse för 
utvecklingen av sociala och politiska idéer och 
dagens intellektuella klimat. Föreningar och 
stiftelser har gjort en viktig insats för att sprida 
vetenskapliga idéer och teknisk utveckling och 
de har utgjort ett forum för utbytet av idéer 
inom en rad frågor inom olika 
samhällsområden. De har lett kampen för ett 
erkännande av de mänskliga rättigheterna och 
enskildas människovärde liksom för bevarande 
av vårt kulturarv och av miljön. Många bidrar 
till att skapa solidaritet med mindre gynnade 
personer, de sjuka och de handikappade, de 
fattiga och de utslagna, de äldre och 
ungdomarna, och mellan dem som har arbete 
och de arbetslösa, mellan män och kvinnor, 
mellan olika generationer, mellan välbärgade 
och fattiga regioner. Föreningar ger ett viktigt 
bidrag till kampen mot social utslagning, mot 
sexuellt utnyttjande av barn och kvinnor och 
mot rasism och främlingsfientlighet. De har 
medverkat till att skapa en positiv opinion för 
biståndspolitiken, de har främjat demokratin 
och har skapat viktiga kontakter med 
företrädare för det civila samhället i utvecklingsländerna. Dessutom har de gett 
katastrofhjälp och livsmedelsbistånd i kristider 
och deras medlemmar har ofta gjort heroiska 
insatser under sitt arbete i krisdrabbade 
områden. 
7.2 Idag är föreningar och stiftelser 
verksamma på alla tänkbara samhällsområden 
och deras bidrag till välfärden och utvecklingen 
av vårt samhälle och till våra olika kulturer är 
viktigare än någonsin, inte minst med tanke på 
Europas integrering. Samtidigt fortsätter de sitt 
nyskapande arbete, de upptäcker nya behov och 
prövar olika sätt att tillgodose dem. 
Därigenom fortsätter föreningar och 
stiftelser *tt precis som tidigare skapa en 
grogrund eller om man så vill, en 
"genbank" för framtida sociala och andra 
idéer och ett politiskt, socialt och 
intellektuellt klimat som är positivt till 
förändringar i ett vidare perspektiv. 
Politisk betydelse: Medborgarskap 
& - För mänga människor är medlemskap 
eîler Cdèeift arbete i en förening eller stiftelse ett 
tetyde&e&îlt * *#tt att uttrycka sitt 
rrxedls3rgar$kap och visa ett aktivt engagemang 
Ibr Ä medmänniskor och samhället i stort 
8.1 På europeisk nivå får föreningarna en 
allt större betydelse när det gäller att stärka och 
kanalisera känslan av medborgarskap. De spelar 
en aktiv roll i skapandet av det europeiska 
medborgarskap som avses i artikel 8 i Fördraget 
om Europeiska unionen. Föreningar och 
stiftelser har länge fostrat människor till 
internationell kontakt och förståelse mellan 
folken och visar nu ett genuint intresse för den 
roll medborgarna måste spela i formandet av 
Europeiska unionen och i att ge innehåll åt 
begreppet "medborgarnas Europa". Deras 
erfarenhet och grundläggande filosofi 
tillsammans med deras ökande organisering på 
europeisk nivå gör dem väl skickade för den 
uppgiften. 
Politisk betydelse: Främjande av demokratin 
9. Föreningar ocb stiftelser skapar en 
känsla av solidaritet och medborgarskap 
och utgör Viktiga grundpelare i vår 
demokrati I ljuset m de utmaningar som 
Europeiska gemenskapen nu står utför har 
dessa funktioner aldrig varit viktigare. 
Alldeles särskilt gäller detta i fråga om 
länderna i Central- och Östeuropa. 
9.1 Det råder inget tvivel om att föreningar 
och stiftelser utgör ett omistligt inslag i det 
demokratiska livet i Europa. Förekomsten av en 
välutvecklad förenings- och stiftelsesektor kan 
ses som ett tecken på att demokratin har nått en 
viss mognad. För många människor kan 
föreningsverksamhet vara den enda 
erfarenheten av den demokratiska processen vid 
sidan om det ordinarie valdeltagandet. 
9.2 Deras bidrag till effektiviteten i den 
representativa demokratin bör samtidigt inte 
underskattas. Framförallt spelar de idag en 
viktig roll som förmedlare i utbytet av åsikter 
och information mellan regeringar och 
medborgare. De förser medborgarna med medel 
att kritiskt granska regeringarnas förslag och 
åtgärder, och myndigheterna i sin tur med 
experthjälp, vägledning om rådande opinioner 
och viktigt gensvar på effekterna av den förda 
politiken. 
9.3 Att föreningar och stiftelser är viktiga 
för den demokratiska processen i allmänhet 
innebär självfallet inte att de någonsin skulle 
kunna ta över de folkvaldas roll. Det finn-
självfallet vissa faror med den typ av 
enfrågepolitik som somliga föreningar har en 
benägenhet att ansluta sig till. Deras 
engagemang i särskilda frågor eller för enskilda 
individer eller grupper kan göra dem alltför 
otåliga i situationer där det är viktigt att 
respektera den balans mellan konkurrerande 
intressen som alla demokratiskt valda 
regeringar söker uppnå. Det behövs en större 
förståelse för de ramar inom vilka det politiska 
beslutsfattandet måste ske. IV SAMARBETE MELLAN SEKTORN OCH DE 
EUROPEISKA INSTITUTIONERNA 
9.4 De Europeiska institutionerna har en 
lång tradition av kontakter och informellt 
samråd med föreningslivet. Detta är fallet med 
många av Europeiska kommissionens enheter. 
Så har till exempel GD IB och GD VIII 
samarbetat med organisationer för 
utvecklingssamarbete och ECHO har förvärvat 
särskilt intressanta erfarenheter under sitt 
samarbete med icke-statliga organisationer för 
humanitärt bistånd. GD V har samarbetat med 
de europeiska icke-statliga organisationernas 
program som tillkom som ett resultat av 
Europeiskt socialt forum, GD XI med 
miljöorganisationerna och GD XXIII med 
Rådgivande kommittén för kooperativ, 
ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. 
Särskilt GD X vänder sig till de ideella 
organisationerna för att fa hjälp med att sprida 
information till medborgarna om frågor som 
gäller Europeiska gemenskapen. 
Icke-statliga organisationer deltar i ett flertal 
forskningsprojekt som finansieras genom det 
fjärde ramprogrammet (1994-1998). I det 
målinriktade socio-ekonomiska forsknings­
programmet har en omfattande kartläggning 
gjorts av sektorns roll i samhällsekonomin och 
dess betydelse för den sociala 
sammanhållningen. Det är tänkt att denna fråga 
skall lyftas fram ännu mer i det femte 
ramprogrammet (1999 - 2002). 
Europaparlamentet samarbetar också med ett 
stort antal föreningar och stiftelser för att få 
information och synpunkter i frågor av många 
olika slag. Sektorns mångfald anses värdefull 
bland annat därför att den borgar för kunskap 
om och erfarenhet av socialpolitik, miljö­
bistånds- och utvecklingsfrågor samtidigt som 
sektorn utgör en viktig kanal till medborgarna i 
deras egen miljö, speciellt de mest utsatta 
samhällsmedlemmarna. 
9.5 Den allt viktigare roll som föreningar 
och stiftelser spelar i en rad frågor av stor 
betydelse för uppbyggnaden av Europa - inte 
minst när det gäller att leda och tillhandahålla 
viktig social service - har fått kommissionens 
erkännande, vilket uttrycks i kommissionens 
viktigaste uttalanden om socialpolitik och 
sysselsättningspolitik, till exempel i grönboken 
och vitboken om socialpolitik och vitboken om 
tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. 
9.6 Under flera år baserades emellertid 
kontakterna mellan de Europeiska 
institutionerna och föreningar och stiftelser 
endast på tillfälliga arrangemang. Först i och 
med upprättandet av Fördraget om Europeiska 
unionen 1992 erkändes betydelsen av 
kontakterna med denna sektor formellt i 
förklaring nr 23, som är en bilaga till fördraget.2 
9.7 Det finns ett stort politiskt engagemang 
på europeisk nivå för en mera systematisk 
rådfrågning av de ideella organisationerna, både 
när politiken skall utformas och när den skall 
genomföras. Detta skulle stå i samklang med 
den alltmer betydelsefulla roll som sektorn 
spelar inte minst på socialpolitikens område i 
medlemsstaterna.3 
Sedan förklaring nr 23 antogs har det tagits 
flera steg som fört fram utvecklingen mot ett 
fastare samarbete och en mera systematiskt 
rådfrågning av icke-statliga organisationer och 
andra organisationer inom den ideella sektorn. 
De viktigaste stegen är: 
• Det första europeiska forumet för 
socialpolitik som hölls i mars 1996, med över 
2 Förklaring nr 23 lyder: "Konferensen understryker 
vikten av gemenskapens samarbete med 
välgörenhetsorganisationer och med stiftelser som 
ansvarar för sociala inrättningar och tjänster, för att 
de mål som anges i artikel 117 i fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen skall 
uppnås. " 
3 Märk Sven att kommissionen länge fört en 
fortgående dialog med sektorn inom andra områden, 
till exempel med utvecklingsorganisationerna genom 
EG:s och utvecklingsorganisationernas 
kontaktkommitté, vars verksamhet till 90 % 
finansieras av kommissionen. 1000 deltagare varav de flesta företrädde icke­
statliga organisationer, kvällen före 
regeringskonferensens öppnande. Här 
lanserades ett nytt politiskt mål - att så 
småningom bygga upp en aktiv 
medborgardialog på europeisk nivå, vilken 
skulle föras parallellt med den politiska 
dialogen med medlemsstaternas myndigheter 
och den sociala dialogen med arbetsmarknadens 
parter. Avsikten är att ett sådant forum skall 
anordnas vartannat år. 
Denna medborgardialog har två 
huvudsyften: 
att tillse att de ideella 
organisationernas synpunkter och erfarenheter 
på gräsrotsnivå kan beaktas systematiskt av 
politiska beslutsfattare på europeisk nivå så att 
politiken kan anpassas bättre till de reella 
behoven 
-att sprida information från Europeiska 
gemenskapen till den lokala politiska nivån så 
att medborgarna kan följa med utvecklingen, att 
de kan känna sig delaktiga i uppbyggnaden av 
Europa och att de kan se ett samband mellan 
detta och sin egen tillvaro - allt i syfte att öka 
öppenheten och starka känslan av delaktighet 
som medborgare i unionen. 
• De europeiska icke-statliga organi­
sationernas program på det sociala området, 
vilket skapades år 1995 och omfattar 
företrädare för ett stort antal organisationer, och 
har till uppgift att hjälpa till med 
förberedelserna för det Europeiska 
socialpolitiska forumet och underlätta 
inledandet av en medborgardialog. 
• "De vises kommitté" som tillsattes år 1995 
med uppgift att sammanställa en rapport om 
grundläggande rättigheter. Rapporten skulle 
diskuteras vid det socialpolitiska forumet för att 
sedan kunna användas som diskussionsunderlag 
vid regeringskonferensen inför översynen av 
fördraget om Europeiska unionen. 
Denna rapport, i vilken ett Europa präglat av 
medborgerliga och sociala rättigheter 
förespråkas, har även gett stoff till en debatt 
som förs över hela Europa på en rad seminarier 
i medlemsländerna, där framför allt den ideella 
sektorn och arbetsmarknadens parter deltar. 
• Den nya budgetposten B3-4101 som infördes 
år 1997 för att främja samarbetet med icke­
statliga organisationer och andra organisationer 
inom den ideella sektorn och förbättra dessa 
organisationers förmåga att delta i 
medborgardialogen på europeisk nivå. 
&$ Ï samband med f&betedeissrna för 
tegÉdng^konlferensen ntvecldade sig en 
Jbrtglende dialog mellan sektorn* 
kommissionen och Europaparlamentet 
Viktiga frågor som gäller denna sektor har 
diskuterats under regeringskonferensen. Bland 
annat har följande frågor tagits upp: 
en rättslig grund för stiftande av stadgar 
åt föreningar på europeisk nivå 
en rättslig grund för stimulansåtgärder 
både på sysselsättningsområdet och det sociala 
området 
införlivande av förklaring nr 23 i 
fördraget och särskilda bestämmelser om att 
humanitärt arbetande föreningar och stiftelser 
skall höras i politiska frågor som berör dem 
en ändring av artikel 8a så att 
bestämmelser för att underlätta utnyttjandet av 
rätten att röra sig fritt kan antas genom 
medbeslutandeförfarandet. 
Kommissionen avser att lägga fram de förslag 
som behövs, beroende på resultaten av 
regeringskonferensen. 
Med tanke på utvecklingen i framtiden är det 
viktigt att säkra största möjliga kreativitet och 
yttrandefrihet genom att inte göra förfarandet 
för samråd med de ideella organisationerna 
onödigt byråkratiskt eller institutionaliserat, 
utan i stället försöka hitta ett flexibelt men 
samtidigt systematiskt sätt att utveckla 
medborgardialogen och kontakterna mellan den 
ideella sektorn och de europeiska institutionerna, varvid hänsyn bör tas till 
subsidiaritetsprincipen och varje medlemsstats 
särdrag. 
9.9 Kommissionen har också försökt öppna 
ett antal finansieringsprogram för sektorn. 
Exempel på dessa är strukturfonderna, Phare-
och Tacis-programmen som riktar sig till 
Central- och Östeuropa, Leonardo da Vinci-
programmet, förklaring nr 23 och de nya 
budgetposterna - för den tredje sektorn och 
sysselsättningen, budgetposterna för små- och 
medelstora företag och för socialekonomi, såväl 
som det europeiska programmet för 
volontärtjänst för att uppmuntra ideellt arbete 
över nationsgränserna, ERUF för samarbete 
med och utveckling i de länder som omfattas av 
Lomékonventionen, och särskilda budgetposter 
för insatser utanför gemenskapen, bland annat 
samarbete med ALAMED-länderna - ja, det 
finns många fler exempel. 
Uppskattningsvis kanaliseras årligen cirka 800 
miljoner ecu (varav 196 miljoner ecu i form av 
samfinansiering) av EU:s utvecklingsbistånd 
via icke-statliga organisationer . och 
kommissionen samarbetar med sektorn i många 
politiska frågor som gäller utvecklingsländerna. 
Europeiska kommissionen har också ett nära 
samarbete med icke-statliga organisationer i 
kampen mot sexuellt utnyttjande av kvinnor 
och barn. 
Kommissionen skulle gärna se att dess 
samarbete med denna sektor utvecklades 
ytterligare med tanke på den ökande 
integrationen i Europa. Förslag som läggs 
fram i detta syfte återfinns under rubriken 
"Slutsatser". 
V PROBLEM OCH UTMANINGAR 
FÖR SEKTORN 
10. Föreningar och stiftelser arbetar under 
ett stort tryck och i en miljö stadd i ständig 
förändring. I vissa fall övertar de uppgifter som 
tidigare legat på myndigheterna. De står 
emellertid då ofta inför mycket reella problem 
och utmaningar när de skall hitta ett sätt att 
tillhandahålla dessa tjänster. Organisationer 
vars verksamhet tidigare utgjort ett komplement 
till den service som staten stått för, befinner sig 
plötsligt i en situation där de förväntas driva 
hela verksamheten själva. Detta kan innebära 
att de måste sköta personalfrågan på ett nytt 
sätt, att det krävs en ny organisation och för 
förvaltningen, som kan stå inför nya behov. Det 
kanske behövs ett helt nytt sätt att finansiera 
verksamheten och en annan relation till 
myndigheter och andra föreningar och stiftelser. 
Var skall medlen tas till organisationens 
verksamhet? Skall de komma från 
myndigheterna i form av långfristiga lån eller 
korttidskontrakt - kommer det överhuvudtaget 
att finnas tillräckliga medel? Kommer 
organisationen att i större utsträckning ha 
tillgång till stöd från allmänheten 
(privatpersoner) eller företag? Denna förändring 
kan också leda till att själva utgångspunkten för 
en organisations verksamhet omprövas i 
grunden. Kan en förening, som från början 
grundats i syfte att stödja vissa bestämda 
befolkningsgrupper (handikappade, socialt 
utslagna, etniska minoriteter etc.) och för att 
tillhandahålla vissa kompletterande tjänster, 
plötsligt förväntas ta över själva 
basverksamheten på egen hand? 
10.1 Alla dessa frågor är av stor betydelse för 
föreningar när det gäller finansiering och 
utbildning och myndigheterna bör vara 
medvetna om vikten av att ge föreningarna de 
resurser och den tid de behöver för att anpassa 
sig till de nya behoven. 
1$$. Fastän nryndtgneterna i aHt Mgre 
W I9rlltar «ig på att l&renÉngar och 
i^mlnnas baitj^ Eöwltatet Sr attw«^, 
§ås<*h* ;^#or betraktad, i ^ *nåt*ga 
inedlems$tater verkar I **d mm åtminstone 
ftrategfek* $et* utger» av ett pnlttfskt 
femrum, Penna brist på «a 
liar hindrat «ektorn från att på bästa sött bidra till en lösning av de problem vi står 
inför, Bet är dags att göra något åt detta. 
10.3 Ett av de största problemen är 
beslutsfattarnas bristande kunskaper om 
sektorn. Beslutsfattandet har också på ett 
allvarligt sätt hindrats genom själva den statliga 
förvaltningsstrukturen och särskilt av 
myndigheternas vana att uppfatta föreningar 
och stiftelser som sådana som tillhandahåller 
tjänster för speciella grupper eller som 
mellanhänder på vissa områden. 
Socialministerier har kontakt med 
organisationer som tillhandahåller sociala 
tjänster, miljöministerier med dem som är 
verksamma inom miljöområdet osv. Med tiden 
kan ministerierna och deras tjänstemän skaffa 
sig detaljerade och ingående kunskaper om de 
organisationer som de har att göra med. Inom 
regeringen i dess helhet förblir dock sådana 
kunskaper ofullständiga och för det mesta är det 
sällsynt att myndigheterna har överblick över 
sektorn i dess helhet, över dess behov eller över 
betydelsefull utveckling inom den. Samma 
företeelse har utan tvivel också varit en av de 
faktorer som i ett antal medlemsstater har 
hindrat framväxten av ett sektormedvetande 
bland föreningarna och stiftelserna själva. 
10.4 Den mest angelägna uppgiften för 
myndigheterna Sr nu att komplettera sitt 
"vertikala" synsätt och att på allvar börja 
studera de sektorbetingade eller 
"horisontella" frågor som påverkar sektorn i 
sin helhet för att sedan kunna föra en 
ändamålsenlig politik. Samtidigt behöver 
föreningarnas och stiftelsernas offentliga roll 
fastslås genom att sektorn på alla plan 
erkänns som en fullvärdig samtalspartner i 
alla frågor som rör den, om det så gäller 
politiska riktlinjer och tillämpningsfrågor. 
IM ; Under de öo senaste åren hat -det 
internaiionelk arbete som ntförs av föreningar 
ocè ÄMser ökat kraftigt. Detta & en följd av 
det tiät mm antal finansteringsprogtam som 
Europeiska gemenskapen hat öppnat för denna 
sektor e^h som stimulerar till 
gri&söver^dättde samarbete, och även av det 
ökade antalet föreningar som är intresserade av 
att utvidga sin verksamhet även till andra 
tänder. 
10.6 Det finns också ett stort och ökande 
antal förbund eller nätverk av föreningar och 
stiftelser som omfattar hela Europa. Vissa av 
dem, till exempel Röda korsets 
kontaktkommitté, fungerar som samordnare av 
enskilda nationella föreningar som alla har 
samma syfte och även samma namn. Andra, till 
exempel European Foundation Centre eller 
CEDAG (the European Council for Voluntary 
Organisations) företräder centralt sektorns 
intressen gentemot myndigheterna och 
utvecklar goda rutiner bland sina egna 
medlemsföreningar som ofta uppvisar stora 
skillnader sinsemellan. 
10.7 Det finns också många organisationer 
för utvecklingssamarbete och katastrofbistånd 
som har lång erfarenhet av arbete i utlandet, 
men som i allt högre grad verkar tillsammans 
på europeisk nivå och även med Europeiska 
kommissionen. Så har till exempel 
kontaktkommittén för Europeiska gemenskapen 
och utvecklingsorganisationerna ett nära 
samarbete med GD VIII (bistånd), med ECHO, 
och med GD IB och andra av Europeiska 
kommissionens generaldirektorat. 
10.8 Föreningarna har inte obegränsat kunnat 
delta i internationell verksamhet på det sociala 
området eller i arbetsmarknadsfrågor till följd 
av att en del av gemenskapens program har 
uppskjutits sedan 1995 i avvaktan på ett utslag 
från Europeiska gemenskapernas domstc' 
gällande den rättsliga grunden för dessa. I sina 
förslag till regeringskonferensen har 
kommissionen försökt avhjälpa detta genom att 
föreslå en rättslig grund för att överföra bästa 
rutiner, för uppbyggnad av nätverk och för 
utbyte av erfarenheter över nationsgränserna på 
områden som kampen mot social utslagning 
och främjande av lika möjligheter samt kampen 
mot diskriminering på grund av kön, 
handikapp, ras eller ålder. Detta skulle göra det 
möjligt för Europeiska gemenskapen att 
genomföra de stimulansåtgärder som redan vidtagits på utbildningens och folkhälsans 
områden. 
10.9 Dock finns det många andra problem 
som måste tacklas av de föreningar som 
försöker utveckla internationell verksamhet i 
Europa. Dessa är bl.a.: 
* Pmbkm med att hitta likasinnade 
föreningar i andra tänder för att kunna utveckla 
gemensamma projekt. 
Även om två föreningar på papperet kan verka 
ha samma mål och syften kanske det inte alls är 
så i praktiken. Den roll en förening som arbetar 
med en viss grupp spelar i ett land kan i hög 
grad skilja sig från den en motsvarande 
förening spelar i ett annat land. I samarbetet 
mellan föreningar kan det också finnas 
svårigheter som kan hänföras till språk- och 
kulturskillnader. 
* Svårigheter med att få tillgäng till medel 
urgemttskapsfmder* 
Många föreningar har problem med att få bra 
och aktuell information om gemenskapens 
fonder. De kan också ha problem med 
medlemsstater som är ovilliga att ge föreningar 
och stiftelser tillgång till specifika program som 
finansieras ur gemenskapens fonder, där 
medlemsstaten är med som beslutsfattare. 
* Svårigheter ait hitta lämplig annan 
finansiering för projekt som samflnansieras av 
gemenskapens fonder 
Den kompletterande finansieringen kommer 
ofta från myndigheter som kanske lägger fram 
egna konkurrerande förslag eller kanske inte är 
intresserade av att stödja projektet. 
* * " AMir gfoö beroende av gemenskapens 
fonder* vûket ledet till svårigheter med 
planeringen av och kontinuiteten i förvaltningen 
därför att 4m kortfristiga fondfinansieringen 
4 För mänga av Europeiska gemenskapens 
finansieringsprogram sker beslutsfattandet i 
medlemsstaterna och inte på europeisk nivå. 
10 
inte «år att &rena med de behov föreningarna 
har av en mera långsiktig basfinansiering av sin 
Problem med att få tillgång till nationella medel 
har föranlett en del föreningar att ansöka om 
medel ur gemenskapsfonderna, vilket kan vara 
mindre lämpligt för just deras huvudsakliga 
syfte. Lyckas de då inte få dessa medel kan hela 
verksamheten hotas. 
•' ; Svårigheter m f4l}4 av pmmd 
Utbetalningar som av olika skäl fördröjs på 
europeisk eller nationell nivå kan ofta leda till 
problem för föreningar som arbetar med 
gränsöverskridande projekt. 
* avsaknad av juridisk erkännande'm 
Detta kan innebära allvarliga problem för 
föreningar som önskar inleda verksamhet i 
andra medlemsstater eller tillhandahålla tjänster 
som finansieras av myndigheter i en annan 
medlemsstat. Kommissionen har redan lagt 
fram förslag till vissa bestämmelser (bl.a. en 
stadga för europeiska föreningar) som har till 
syfte att ge föreningar status av juridisk person i 
andra länder i Europeiska Unionen. 
I vissa fall saknar de europeiska nätverken den 
struktur och den medlemskår som behövs för att 
säkerställa att synpunkter från en tillräcklig 
mångfald av lokalt, regionalt och nationellt 
verksamma föreningar skall kunna beaktas. 
mm Brismna^ Jo>ståelse ho$j. vim 
Många föreningar klagar över att 
myndigheterna inte är medvetna om och inte 
stöder det internationella arbete som de försöker 
utföra. Detta leder ofta till att arbete över 
gränserna inte kommer till stånd. * Àmànadm tillräcklig utbildning. 
Otillräcklig utbildning kan leda till att 
föreningarna förvaltas oskickligt och att de inte 
klarar av utmaningar och nya behov. 
* Otillräckliga kunskaper för uppbyggnad 
av nätverk 
Till följd av bristande utbildning saknar en del 
föreningar förmåga att utveckla kontakter till 
andra likasinnade föreningar. 
10.10 Alla dessa problem är inte oöverstigliga 
och en del av dem håller Europeiska 
kommissionen och några av medlemsstaterna 
redan på att försöka lösa. Dock måste det sägas 
att de sällan behandlas systematiskt och heller 
inte tas upp inom en sammanhängande strategi 
eller politik för sektorn. I följande avsnitt 
framförs några idéer som kan diskuteras inom 
sektorn, liksom i medlemsstaterna och 
Europeiska gemenskapen. 
VI SLUTSATSER 
PA MEDLEMSSTATSNIVÅ 
Kommissionen anser att det i linje med 
subsidiaritetsprincipen är nödvändigt att 
åtgärder vidtas framför allt i medlemsstaterna 
och där så är lämpligt regionalt eller lokalt. 
Kommissionen föreslår att medlemsstaterna 
uppmärksammar följande behov: 
* '-Äv&v av 'latest ^upare kanskaper 
om 
Utan tvivel hämmas för närvarande 
upprättandet av riktlinjer kraftigt av bristen på 
systematisk och tillförlitlig information. Det 
finns delar av gemenskapen där sektorn har så 
låg offentlig profil att beslutsfattarna verkar ha 
varit i stort sett omedvetna om dess existens. 
Det behövs därför en samlad ansats av alla 
berörda myndigheter - europeiska, nationella, 
regionala och lokala - liksom de ideella 
organisationerna själva, för att undersöka hur 
var och en av dem i praktiken kan bidra till att 
kartlägga dess utbredning och betydelse. 
11 
« Förhållandet ("partnerskapet") mellan 
myndigheter och sektorn 
Föreningar ombeds av myndigheter inom hela 
gemenskapen och även av kommissionen att ta 
på sig en allt viktigare roll. Därför är det viktigt 
att föreningar ges möjlighet att delta i 
planeringen av servicen och med att upprätta 
riktlinjer tillsammans med myndigheter på alla 
nivåer. Förhållandet mellan föreningar och 
myndigheter bör göras klarare och nya 
samarbetsformer bör utvecklas. Samarbete 
mellan föreningar och stater brukar innebära att 
avtal ingås mellan de enskilda föreningarna och 
myndigheterna och att vissa klara gränser anges 
i dessa avtal. Vilket förhållande föreningar och 
stiftelser än har till staten är de dock alltid 
oberoende i förhållande till staten och bör så 
förbli. Myndigheterna bör se över sin politik 
och lägga fram förslag till ändringar som 
behövs för att hjälpa den ideella sektorn att 
stärka sina resurser och vid behov förbättra 
sina kunskaper för att på bästa sätt kunna 
handha de nya uppgifter den förväntas ta på 
sig. 
* Lagstiftningen om föreningar oeh 
stiftelser 
Behöriga myndigheter bör undersöka vilket 
utrymme det finns för att anpassa de rättsliga 
ramarna så att de bidrar till att den ideella 
sektorn har full frihet att arbeta nationellt, 
regionalt och lokalt. 
• Skattemissig bas och konkurrensregler i 
sektorn 
Beskattningsreglerna för denna sektor måste 
vara enkla och tydliga och såväl 
stimulansmedel som möjligheter till 
skattebefrielse bör studeras noggrant. Varje 
avvikelse i beskattningen måste sättas i relation 
till de särskilda restriktioner som gäller för 
denna sektor och dess interna organisation, 
vilken skiljer den från traditionella ekonomiska 
sektorer. 
« Hur en fortsatt sund ekonomi skall 
säkerställas inom sektorn 
Bestämda rättsliga ramar och beskattningsregler 
är viktiga för sektorns tillväxt i varje land och även med tanke på föreningars och stiftelsers 
resultatansvar. Samtidigt bör myndigheterna 
verka för att sektorn uppfattas positivt av 
samhället, och de bör ge sitt stöd åt finansiering 
genom myndigheter, företag och privatpersoner. 
•• Utbildning 
Sektorns tillväxt har inte motsvarats av 
förbättrade möjligheter till utbildning för att 
hjälpa föreningar att utveckla kunskaper och 
färdigheter så att de kan uppfylla de nya krav 
som ställs på dem. Alltför ofta är det 
utbildningen som drabbas när 
finansieringsproblem uppstår och föreningar 
ombeds att sänka sina kostnader. Myndigheter 
bör se till att föreningar ges ändamålsenlig 
utbildning för att kunna erbjuda de tjänster och 
utföra de uppgifter som i ökad utsträckning 
åläggs dem. 
• Informationssamhällets utveckling 
Föreningar och stiftelser har ett klart intresse av 
att delta aktivt i utvecklingen av 
informationssamhället. De bör ges möjlighet att 
delta i pilotprojekt, särskilt när det gäller 
tillämpningar. 
* Bättre tillgång till program som 
samfinansieras av strukturfonderna 
Många föreningar klagar över den dåliga 
tillgången till finansiering från 
strukturfonderna. I de fall då genomförandet av 
gemenskapens stödprogram och 
handlingsprogram åligger medlemsstaterna, 
anmodas dessa undersöka och se över sina 
administrativa rutiner för att göra det lättare för 
föreningar och stiftelser att få tillgång till 
information och kunna delta på bredare basis. 
Detsamma gäller när mottagare av övergripande 
stöd skall utses. 
PÅ FÖRENINGS- OCH STIFTELSENIVÅ 
Det är viktigt att föreningarna och stiftelserna 
själva gör allt de kan för att göra sin verksamhet 
känd med hjälp av media och ny 
informationsteknologi. De bör försöka vara 
öppna och tillgängliga så att allmänhet och 
myndigheter förstår deras mål och syften och 
deras arbetssätt. Föreningarna bör uppmuntra 
sina anställda och dem som arbetar ideellt för 
12 
dem att genomgå ändamålsenlig utbildning och 
bör vid behov försöka utveckla goda kontakter 
med myndigheter och företag. 
Sektorn bör försöka bredda sin finansieringsbas 
för att inte bli alltför beroende av någon enskild 
finansieringskälla. Nätverk av föreningar bör 
också försöka tillse att deras medlemskår är så 
mångsidig som möjligt så att de verkligen är 
representativa. 
PÅ GEMENSKAPSNIVÅ 
Dessutom föreslår kommissionen följande 
åtgärder på gemenskapsnivå: 
• Föreningar spelar en oerhört viktig roll 
som mellanhand mellan medborgare och 
myndigheter, även om detta i många fall 
fortfarande inte uppmärksammas tillräckligt. 
Föreningarna vill att deras arbete inom detta 
område skall uppmärksammas. De nöjer sig inte 
längre med att vara hänvisade till 
lobbyverksamhet utan vill systematiskt och 
regelbundet bli rådfrågade av samhälleliga 
organ i alla frågor och beslut som kan påverka 
arbete och insatser som görs för att uppnå 
målen. 
Kommissionen kommer att upprätthålla och 
vidareutveckla ett fortlöpande utbyte av 
information och synpunkter genom att upprätta 
en systematisk och regelbunden dialog med 
sektorn.5 Med tanke på detta välkomnar 
kommissionen att dessa rörelser nyligen 
inrättade Rådgivande kommittén för kooperativ, 
ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, som 
har till uppgift att säkerställa att samråd och 
horisontell samordning med sektorn kommer 
till stånd. Kommissionen kommer också att 
försöka utveckla en dialog med sektorn genom 
Europeiskt socialpolitiskt forum och den nya 
budgetpost som tillkommit för att stödja 
5 I detta sammanhang bör noteras att Europeiska 
kommissionen har offentliggjort en förteckning över 
organisationer som verkar utan vinstsyfte för att 
tjänstemän skall kunna rådfråga dem mera 
systematiskt och i så stor omfattning som möjligt. samarbetet mellan kommissionen och 
välgörenhetsorganisationer. Kommissionen 
kommer också att undersöka på vilket sätt 
sektorn i övrigt kan representeras i andra 
rådgivande kommittéer. Utvecklingen av denna 
dialog och detta partnerskap kommer att bidra 
till större förståelse och gör uppbyggnaden av 
ett integrerat Europa mera effektivt på alla 
nivåer. Därtill bör fördraget efter översynen 
innehålla bestämmelser om kampen mot 
utslagning och om främjande av 
sysselsättningen. Fördraget bör även innehålla 
bestämmelser om icke-diskriminering och 
invandring. Allt detta förutsätter en mera aktiv 
dialog. 
• Föreningarnas roll i dagens samhälle 
kommer inte att erkännas utan mer kunskap om 
hur denna sektor arbetar och om dess krav och 
förväntningar. Då människor långt ifrån är fullt 
medvetna om allt detta - i synnerhet i alla 
medlemsstater och på europeisk nivå - behövs 
kraftfulla insatser för att avhjälpa denna brist. 
Ett sätt att gå framåt i den här frågan är att ge 
föreningar och dess arbete en starkare profil. 
Av dessa skäl, och för att förbättra kunskaperna 
om denna sektor, kommer kommissionen att 
överväga att införa ett år för föreningar och 
europeiskt medborgarskap. 
• Kommissionen konstaterar att 
föreningarna kan spela en betydelsefull roll som 
informationsförmedlare samt genom att utgöra 
organisationer som står de vanliga medborgarna 
nära. Kommissionen föreslår att de i högre grad 
involveras i kommissionens informations­
verksamhet. Föreningarna har spelat en 
betydelsefull roll under de senaste 
"Europaåren", vilket inte alltid har rönt 
erkännande. Kommissionen kommer att se till 
att denna roll erkänns och framhålls under 
kommande "Europaår" som har anknytning till 
sektorn. 
• Europaparlamentet har föreslagit att den 
sociala ekonomins expansion i gemenskapen 
bör studeras, i synnerhet genom inrättandet av 
ett observationsorgan som skall -följa 
utvecklingen inom denna sektor på den inre 
marknaden. Kommissionen bedömer att för 
13 
föreningar och stiftelser skulle detta förslag 
komplettera observationsorganet för små och 
medelstora företag. Kommissionen föreslår att 
kartläggningen och analysen, inom ramen för 
den befintliga organisationen, koncentreras till 
vad föreningar gör och önskar göra på 
internationell nivå, och särskilt de problem som 
uppstår i samband med detta. Det kan vara 
problem som har att göra med skillnaderna i 
deras rättsliga status i olika länder, överföring 
av kapital, leasing- och inköpsförutsättningar i 
andra länder, erhållande av bidrag, ömsesidigt 
erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer och 
hinder för finansiering i medlemsstaterna. 
Kommissionen kommer också att försöka hitta 
områden där det finns goda rutiner som kan 
förespråkas och spridas. 
• För att kunna bedriva internationell 
verksamhet behöver föreningarna redskap som 
ännu inte har så stor spridning men som är helt 
nödvändiga för detta slags verksamhet. Dessa 
redskap kan vara allt från språkkunskaper till 
kunskaper om skillnader mellan de olika 
medlemsstatens i fråga om beskattning, 
arbetsmetoder, administrativa förfaranden etc. 
Det finns ett stort utbildningsbehov hos de 
föreningar som är intresserade av att utöka sin 
internationella verksamhet. Kommissionen 
kommer därför att försöka ge bättre tillgång till 
gemenskapens utbildningsprogram som 
anställda inom föreningar som vill utvidga sin 
verksamhet till andra länder i gemenskapen kan 
dra nytta av. 
Samtidigt visar föreningarnas och stiftelsernas 
deltagande i Europaåret för livslångt lärande att 
denna sektor bidrar och har möjligheter att 
ytterligare bidra till livslångt lärande, bland 
annat genom vuxenutbildningen, som i hög 
grad bedrivs i sektorns regi. Under de närmaste 
åren är det troligt att dessa insatser kommer att 
vara av avgörande betydelse i arbetet för att 
bygga upp ett kunskapssamhälle för alla. 
• Föreningar har ofta svårt att hitta 
samarbetspartner utanför sin egen medlemsstat 
för att fa hjälp med sin internationella 
verksamhet och göra det lättare för dem att få 
tillgång till ett antal gemenskapsfonder där just detta är ett villkor för att fa bidrag. Detta inte 
minst för att de talrika gemenskapsinstrument 
och handlingsprogram som är tillgängliga för 
företag som önskar hitta samarbetspartner i 
andra länder i gemenskapen (BC-Net, 
Europartenariat, BCC etc.) inte alltid är 
anpassade till föreningars behov.6 
Kommissionen kommer därför att tillse att de 
kommer att bli lätt tillgängliga för föreningar 
och att de anpassas till dessas specifika behov. 
• Föreningar och stiftelser har ett klart 
intresse av att få delta i 
informationssamhällets framväxt. En insats 
bör göras för att öka deras medvetande om de 
möjligheter och fördelar som erbjuds genom 
teknik, tjänster och tillämpningar inom 
informations- och kommunikationsområdet. 
Kommissionen har redan inrättat 
Projektkontoret för informationssamhället som 
en gemensam kontaktpunkt inom 
kommissionen, vilken skall underlätta 
tillgången till information inom detta område. 
Forumet för informationssamhället söker 
involvera alla berörda parter, inklusive 
föreningar och stiftelser, i den politiska 
debatten. Föreningarnas och stiftelsernas 
deltagande i pilotprojekt bör uppmuntras, i 
synnerhet när det gäller tillämpningar. 
• Många föreningar önskar bättre 
tillgång till finansieringskällor, vilket gäller 
både strukturfonderna och andra källor. 
Komplicerade ansökningsförfaranden och 
administrativa rutiner leder ofta till försenade 
utbetalningar, vilket kan utgöra ett hinder för att 
små, resurssvaga föreningar skall kunna ge de 
värdefulla bidrag de skulle kunna ha möjlighet 
till genom genomförandet av EU:s olika 
finansieringsprogram. 
Vad gäller strukturfonderna kommer 
kommissionen i samarbete med 
medlemsstaterna att även fortsättningsvis 
undersöka på vilket sätt man skall kunna 
6 Resite- and ECOS/Ouverture-programmeh liksom 
även PACTE-programmet kan underlätta 
internationaliseringen av föreningar och stiftelser. 
14 
underlätta tillgången till finansiering genom 
gemenskapen. Detta gäller bland annat 
möjligheten till förskottsfinansicring från 
medlemsstaterna och större utnyttjande av 
finansiering genom övergripande stöd. Rent 
allmänt kommer kommissionen att föreslå olika 
sätt att rationalisera och förenkla förfarandena i 
samband med strukturfondsreformen som 
kommer att träda i kraft år 2000. Dessutom 
kommer kommissionen även i framtiden att 
förespråka en vid tolkning av begreppet 
partnerskap så att det även gäller ekonomiska 
och sociala samarbetspartner.7 Detta är förenligt 
med behovet av adekvata och effektiva 
arrangemang för att övervaka förvaltningen av 
allmänna medel. 
Kommissionen kommer även att försöka hitta 
sätt att ge en större spridning åt informationen 
om förefintliga vilka gemenskapsfonder som är 
öppna för föreningar och stiftelser.8 
Resultaten av den verksamhet som finansieras 
genom den nya budgetposten B3-4013 kommer 
även de att visa på vilket sätt den tredje sektorn 
bidrar till sysselsättningen. Särskilt kommer 
den roll som föreningar och stiftelser spelar och 
har möjlighet att spela i utvecklingen av 
arbetsmarknaden och deras förmåga att skapa 
arbetstillfällen att utredas. Försök kommer att 
göras att hitta bästa rutiner. Kommissionen 
kommer att tillse att informationen om analys 
och slutsatser får bred spridning. 
Stödet från Europeiska kommissionen i form av 
utbildning och informationsteknologi kommer 
att förbättra föreningarnas och stiftelsernas 
förmåga att bygga upp nätverk och på så sätt 
7. Artikel 4 i ramförordning nr 2081/93 om 
strukturfonderna. utan begränsningar kunna delta i Europeiska 
gemenskapens program. 
• Denna undersökning har visat att det 
hos föreningarna finns ett stigande intresse av 
att utveckla det internationella arbetet. 
Föreningarna är intresserade av att lära sig 
annorlunda modeller och arbetsmetoder från 
organisationer i andra länder. På grund av 
bristande resurser tycker man inom många 
organisationer att detta är svårt att genomföra. 
Tillsammans med organisationer som stiftelser 
skulle kommissionen därför kunna undersöka 
möjligheten att inrätta en särskild fond för att 
underlätta föreningarnas internationella arbete. 
Fonden skulle speciellt kunna göra det möjligt 
för föreningarna att förhandsfinansiera vissa 
projekt för vilka anslag har begärts från 
myndigheterna samt att genomföra studiebesök, 
besöka konferenser, seminarier och kurser för 
sådana organisationer som normalt saknar 
medel till detta. 
• De talrika svårigheter som möter 
föreningarna när de planerar internationella 
projekt är ofta ett resultat av nationell 
lagstiftning som är dåligt avpassad för de nya 
behoven. Svårigheterna kan emellertid också 
härstamma från åtgärder vidtagna på 
gemenskapsnivå som, eftersom de vidtogs på 
andra grunder, visar sig utgöra hinder för 
föreningar och stiftelser. Av detta skäl föreslår 
kommissionen att effekterna av gemenskapens 
riktlinjer, åtgärder och lagstiftning avseende 
sektorn noggrant studeras och kontrolleras. 
Denna uppföljning och analys bör utföras 
systematiskt också genom bättre samordning 
mellan olika avdelningar, med målsättningen att 
både övervaka införandet av gemenskapsregler i 
sektorn och att utveckla föreningars struktur 
och underlätta deras tillgång till den inre 
marknaden. 
8 GD VIII (Bistånd) har redan ett dokument, 
"översikt över gemenskapsmedel som är tillgängliga 
för finansiering av verksamhet som bedrivs av icke­
statliga organisationer och statliga och/eller 
decentraliserade organ som representerar det civila 
samhället, på området utvecklingssamarbete och 
humanitärt bistånd". 
15 
Kommissionen har för avsikt att föra en som tas upp i föreliggande dokument, 
bred dialog med sektorn, Kommissionen avser att hålla en rad 
Europaparlamentet, Regionkommittén, konferenser och seminarier för att diskutera 
Ekonomiska och sociala kommittén, det meddelande och de frågor det ger 
medlemsstaterna och andra intresserade upphov till. 
parter för att noggrant diskutera de frågor 
16 
BILAGA I UNDERSÖKNINGEN Sektorns tillväxt 
I Hur många föreningar och stiftelser 
finns det? Hur finansieras de? Hur många män­
niskor är medlemmar i en förening? Hur många 
anställda finns det? Hur många arbetar ideellt 
för föreningar och stiftelser? Hur stor är 
sektorn? Växer den? Hur ser utvecklingen ut på 
europeisk nivå? Vilka behov och ambitioner har 
sektorn inför framtiden? 
1.1 Som redan har framhållits föreligger det 
tyvärr en allvarlig brist på uppgifter om 
föreningssektorn i medlemsstaterna och i ännu 
högre grad på europeisk nivå. Denna brist på 
grundläggande fakta speglar inte bara vad som 
fram till helt nyligen har varit ett bristande 
intresse från akademiskt och politiskt håll, utan 
också avsaknaden av en lämplig urvalsram. 
1.2 I ett försök att kasta ljus över problemet 
beslöt därför Europeiska kommissionen att 
genomföra en enkät om föreningar i alla 
medlemsstaterna. Den metod som användes var 
att skicka ut frågeformulär till föreningar över 
hela Europa via deras representations-
organisationer i Bryssel och på nationell nivå. 
Enkäten genomfördes under perioden juni­
oktober 1993 och sammanlagt erhölls 2 300 
svar. Det är ett förvånansvärt gott resultat och 
kommissionen är tacksam gentemot alla 
inblandade. Bara gensvaret i sig kan ses som 
ett tecken på att det finns ett stort intresse 
bland föreningarna i de olika medlems­
staterna för en utveckling på europeisk nivå. 
1.3 Detta tillvägagångssätt var det enda 
möjliga alternativet för kommissionen att 
genomföra enkäten. Mot bakgrund av den 
metod som har använts måste undersökningen 
betecknas som rent orienterande och resul­
taten - vilka inte på något sätt är vetenskapliga 
- bör behandlas med försiktighet. Men rönen är 
ändå intressanta och diskuteras nedan. 1.4 Allt material pekar på att sektorn har 
växt enormt sedan andra världskriget och 
undersökningen speglar detta fenomen. Särskilt 
påvisas under de senaste 20 åren en markant 
ökning av antalet föreningar. Sektorns tillväxt 
under det senaste årtiondet kan utan överdrift 
kallas explosiv. Av de föreningar som besva­
rade enkäten var cirka 75 % grundade efter 
1961, cirka 65% efter 1971 och cirka 45% 
efter 1981. Det finns ingen anledning att tro att 
urvalet var onormalt "ungt" och tillväxten 
verkar inte avta. Det finns smärre skillnader 
mellan sektorerna i olika medlemsstater. 
Exempelvis - av skäl som förklaras nedan -
verkar sektorn i genomsnitt vara yngre i 
Spanien och Portugal än i övriga Europa (84 % 
av det spanska och 85% av det portugisiska 
urvalet var grundat efter 1971 och 63 respektive 
62 % efter 1981). Samma grundläggande feno­
men kan dock observeras överallt i Europa. 
1*5 Det finns utan tvekan många skäl till 
derma mycket markanta tillväxt, mm följande 
faktorer har ganska säkert haft inflytande: 
• t Det ökade välståndet efter andra världs-
kriget öch senare ökad fritid (kortare arbets­
vecka, längre semester och lediga lördagar). 
* Övergången til! tjänsteproduktion t 
de flesta europeiska ekonomier under 19SÔ-
talet V • - -
•*••"> Ben ökade prtvatisermgen av tjänster 
<$$wlt1n#m den sociala sektorn) som tidigare 
ttllfca!Kiahål!i& av myndigheter f social priva-
• FÖräridringen av det allmänna konsum-
tiottsmönsrref Ma enhetliga och relativt oper­
sonliga tjänster som normalt tillhandahålls av 
det offentliga till den mera isdmduella 
kundoiienterade typen som föreningar kan er-* 
bjuds/ 
• Iderit^rattdetavenradnyabehovoeh 
framväxten av nya samhällsfrågor (tex. 
jämställdliet mellan korten, miljöfrågor och 
bevarandet av biosfären» bistånd öl! utv&k-
17 
Hngsîaader till följd av sjålvständighets-
förldarlttgar bla«d Mgare kolonier under 60-
taiet, ^edsröreiseii osv,), 
« Arbetsmarknadskrisen under senare 
delen av 70-talet och början av 80-talet har 
jned&rt en framväxt av sysselsättnings-
program dir föreningar ofta är inblandade. 
« Särskilda historiska orsaker i vissa 
medlemsländer som exempelvis ett uppdämt 
foreningsbehov i samband med politiska för­
ändringar i Portugal och Spanien eller strävan­
den att skapa nya strukturer utanför stateds sfär 
som en Mjå av de politiska och sociala 
omvälvningarna 1968. 
* Bemografiska förändringar i Europa* 
tex. det ökande antalet pensionärer och 
arbetslösa, vilket bar medfört att myndighetej 
lastat över uppgtjler på dem privata sektorn och 
Meningssektorti som ett sätt att skara i de 
Medlemsantal 
1.6 En välkänd förening i gemenskapen har 
över 13 miljoner medlemmar. De flesta 
föreningar är emellertid små och har ofta inte 
mer än en handfull aktiva anhängare. På grund 
av den metod kommissionen använt innehåller 
urvalet ett oproportionerligt (30 %) antal "för­
medlande organisationer", i den betydelse som 
anges i punkt 4, samt nationella organisationer. 
Resultatet har därför i betydande utsträckning 
överskattat den genomsnittliga storleken på 
föreningar i gemenskapen. De flesta förmed­
lande organisationer som svarade på enkäten 
var paraplyorganisationer som erbjuder någon 
form av central tjänst (t.ex. information och 
gemensam lobbyverksamhet) för ett antal själv­
ständiga föreningar eller avdelningar (vanligtvis 
med egen juridisk status) som verkar inom 
samma område. Siffrorna är likafullt intres­
santa. 
1.7 40% av föreningarna i urvalet hade 
färre än 100 medlemmar och mer än hälften 
hade färre än 200 medlemmar. Spännvidden var 
emellertid mycket stor. Sålunda hade 13 % av 
urvalet mellan 1 000 och 5 000 medlemmar och 
15% mer än 5 000. Som väntat visade nationella organisationer en benägenhet att ha 
fler medlemmar än regionala organisationer -
de nationella tycks, grovt räknat, ha dubbelt så 
många medlemmar som de regionala. 
1.8 Av de paraplyorganisationer som be­
svarade enkäten representerade nästan hälften 
mer än 50 organisationer, medan 9% repre­
senterade mer än 500. Sådana paraply­
organisationer representerar naturligtvis indirekt 
ett stort antal medlemmar i självständiga 
organisationer. I vårt urval representerade över 
hälften (55 %) av paraplyorganisationerna in­
direkt mer än 10 000 medlemmar och 32 % mer 
än 100 000 medlemmar. Det genomsnittliga 
antalet indirekt representerade medlemmar var 
mer än 1 300 000. 
1.9 Storleken på föreningar och paraply­
organisationer synes bero på ett antal faktorer. 
Större organisationer är vanligtvis äldre, liksom 
organisationer som verkar inom områden av 
uppenbart och beständigt intresse som t.ex. 
social verksamhet och utbildning. Som redan 
anmärkts har föreningar med en vidare geo­
grafisk utbredning en benägenhet att vara större 
än de mera lokalt inriktade. Medlemsantalet 
speglade också i viss grad storleken och det 
relativa välståndet hos medlemsstaten samt 
verksamhetsområdets mognad. 
Sysselsättning 
1.10 Antalet anställda i föreningar varierar 
kraftigt - från ingen alls till flera tusen. Det 
stora flertalet föreningar är i själva verket små 
företag och liksom sina motsvarigheter i den 
privata sektorn har de inte mer än en handfull 
anställda. Ett fåtal är dock stora organisationer 
enligt alla sätt att mäta och har ett stort antal 
hel- och deltidsanställda. 
1.11 Den genomsnittliga föreningen i vårt 
urval hade 40 heltids- och 10 deltidsanställda. 
Motsvarande siffra för förmedlande organisa­
tioner var något högre. Dessa genomsnitt döljer 
dock stora variationer. Följaktligen hade cirka 
14 % av vårt urval inga anställda alls, 17 % mer 
än 50 (hel- och deltidsanställda), 6 % mellan 
101 och 500 och 4 % över 500 anställda. Det 
vanligaste antalet anställda låg mellan 1 och 5. 
18 
Heltidsanställda tycks arbeta i genomsnitt 36 
timmar per vecka och deltidsanställda 20 tim­
mar. Dessa siffror varierade mindre mellan 
olika länder än mellan olika verksamheter. 
Exempelvis hade föreningar som är aktiva inom 
hälsovård eller social verksamhet en benägenhet 
att ha många fler anställda än de som är aktiva 
inom t.ex. medborgarrätt. anställda anlitade få frivilliga och vice versa. 
Variationerna var betydande. 
Frivilliga 
1.12 En annan mycket viktig tillgång för 
föreningarna är naturligtvis frivilliga. 81 % av 
vårt urval sade sig anlita frivilliga. Föreningar i 
vissa länder verkade använda sig mer av 
frivilliga än föreningar i andra, men i inget land 
var andelen föreningar som anlitar frivilliga 
lägre än 60 %. Antalet frivilliga varierade åter­
igen kraftigt. 30 % av föreningarna (inklusive 
paraplyorganisationer och andra förmedlande 
organisationer) uppgav att mellan 1 och 5 
frivilliga var aktiva i deras organisation. Runt 
18 % uppgav att de stöddes av mellan 6 och 10 
frivilliga. 60 % hade mer än 51 frivilliga, 10 % 
hade mellan 101 och 500, och 7% hade över 
500 frivilliga. Ett fåtal föreningar (3 %) stötta­
des av mer än 2 000 frivilliga. I genomsnitt 
arbetade varje frivillig 9 timmar per vecka. 
1.13 Även om det inte tycks vara några större 
skillnader mellan olika länder när det gäller 
antalet organisationer som använder frivilliga, 
varierade relationen anställd per frivillig kraftigt 
från land till land, från 1:1 till 1:8. Sådana 
skillnader verkar inte bero på medlemsstatens 
storlek och välstånd eller någon annan särskild 
orsak. Det kan helt enkelt vara så att de speglar 
olika traditioner eller i vilken utsträckning 
frivilligverksamhet är organiserad eller ej. 
1.14 Antalet frivilliga varierade också 
markant med föreningens huvudverksamhet. 
Exempelvis var föremngar verksamma inom 
huvudsakligen kultur- och fritidsverksamhet 
eller inom mänskliga rättigheter i klart större 
utsträckning beroende av frivilliga än 
föreningar verksamma inom hälsovård, utbild­
ning och social verksamhet. Medan det fanns en 
viss tendens för föreningar att antingen vara 
beroende av anställda eller av frivilliga, var det 
inte nödvändigtvis så att föreningar med få Tillgångar 
1.15 Föreningarna och paraplyorganisa­
tionerna i vårt urval hade följande tillgångar: 
• finansiella tillgångar ull ett värde av 
220&OÖOecu> 
• fastigheter till ett värde av 702000 
ecu, 
• utrttôfeîing till ert värde av 1 102 000 
ecu, 
• övriga tillgångar till ett värde av 
U5 000 ecu, 
« samlade tillgångar till ett värde av 
10 06$ 000 ecu. 
Dessa medelvärden avslöjar stora variationer 
mellan föreningarna och mellan olika länder. I 
stort sett är det som väntat föreningar i de rikare 
medlemsstaterna som har de i genomsnitt större 
tillgångarna, även om variationen inom dessa 
länder är lika stor som överallt annars. 
Föreningar i medlemsstater där det fortfarande 
finns rester av de gamla lagarna om evärdlig 
besittning, eller där arvslagstiftningen fort­
farande är förhållandevis sträng, har märkbart 
mindre tillgångar i form av fastigheter. 
Kostnader 
1.16 Uppgiftema om organisationernas årliga 
utgifter har delats upp i löner, administrativa 
kostnader och övriga kostnader. Organisatio­
nerna i vårt urval hade i genomsnitt följande 
kostnader: 
Löner 
Adm, kostnader 
övr. kostnader 
Sammanlagda 
kostnader 27 743 000 ecu 
465 000 ecu 
1 Ô44 ÔÔÔ ecu 
31149 000 ecu 
19 
Det fanns smärre skillnader mellan länderna. I 
stora drag hade föreningar i rikare medlems­
stater högre kostnader för löner. Större organi­
sationer hade större utgifter för administration 
liksom paraplyorganisationer som i allmänhet 
var dyrare att driva än vanliga föreningar. 
Inkomstkällor 
1.17 Väldigt många föreningar är till viss del 
beroende av externa bidrag i en eller annan 
form, vanligtvis från myndigheter men ofta från 
enskilda personer och andra privata donatorer. 
Många åter är praktiskt taget självförsörjande. 
De uppbär sina inkomster från medlemsavgifter 
eller från försäljning av tjänster eller andra 
produkter. För att få en uppfattning om hur de 
finansierar sina utgifter bad vi föreningarna i 
vårt urval att uppge hur stor andel av inkoms­
terna som härrör från s.k. egna resurser och hur 
stor andel som kommer från s.k. externa källor 
såsom gåvor och bidrag. 
1.18 I enlighet med undersökningens syfte 
har inkomster från försäljning av tjänster (till 
såväl medlemmar som icke medlemmar) eller 
varor (t.ex. trycksaker), medlemsavgifter, av­
kastning på investeringar och inkomster från 
uppdrag, samtliga räknats som "egna resurser". 
Under "externa källor" har bidrag från myndig­
heter och andra offentliga inrättningar samt stöd 
från enskilda personer, internationella organi­
sationer, stiftelser och företag inräknats. 
1.19 I medeltal stod medlemsavgifter (30 %) 
och försäljning av tjänster (30 % av vilka 20 % 
till medlemmar och 10 % till icke medlemmar) 
för det största bidraget till föreningarnas "egna 
resiirssr!!, följt av uppdrag (17%), försäljning 
av varor (15 %) och avkastning på investeringar 
(8 %). Annorlunda uttryckt, en typisk europeisk 
förening erhåller i genomsnitt 62% av sina 
"egna resurser" från en eller annan form av 
ekonomisk aktivitet, dvs. från försäljning av 
tjänster direkt eller i form av uppdrag eller från 
försäljning av varor t.ex. trycksaker. Dessa 
medelvärden avslöjar dock återigen stora 
variationer i de belopp som föreningar erhåller 
från olika källor och i deras relativa betydelse. I 
två medlemsstater var exempelvis den vikti­
gaste inkomstkällan bland "egna resurser" för­säljning till icke medlemmar och i en annan 
bidrog medlemsavgifter uppenbarligen mycket 
litet i jämförelse med uppdrag från myndig­
heter. 
1.20 Variationerna var mindre uppenbara när 
vi tittade på "externa källor". Den långt vikti­
gaste externa inkomstkällan i alla medlems­
stater utom en uppgavs vara bidrag från 
myndigheter (52%). Därpå följde stöd från 
enskilda personer (22 %), stöd från internatio­
nella organisationer (10 %), gåvor från stiftelser 
(9 %) och till sist stöd från företag (7 %). Om 
man ser dessa medelvärden i sitt sammanhang 
var gåvor från stiftelser i allmänhet inte någon 
betydande inkomstkälla (mellan 3 och 6%), 
utom i två medlemsstater, vilket också gällde 
stöd från företag. 
1.21 Av alla interna och externa inkomst­
källor var bidrag den klart viktigaste, följd av 
medlemsavgifter. Följande diagram jämför 
samtliga interna och externa inkomstkällor samt 
visar den genomsnittliga procentandelen. 
20 
Egna och externa resurser 
Bidrag 
Medlemsavgifter 
Stöd - enskilda personer 
Försäljning av tjänster - till 
medlemmar 
Uppdrag 
Försäljning av varor 
Gåvor 
Stöd - internationella organisationer 
Försäljning av tjänster - till icke 
medlemmar 
Stöd - företag 
Avkastning på investeringar 
10 15 20 
genomsnittlig andel 25 30 35 
1.22 Ytterligare upplysningar begärdes också 
från föreningar och paraplyorganisationer an­
gående fördelningen mellan "egen" och "extern" 
inkomst för de senaste tre räkenskapsåren. För­
hållandet mellan egna och externa resurser var i 
genomsnitt 45:55 utan någon nämnvärd för­
ändring under treårsperioden. Varje år var det 
emellertid några föreningar/paraplyorganisa­
tioner som uppgav att 100 % av deras inkomster 
härrörde uteslutande från antingen egna eller 
externa källor. De flesta föreningar tycks med andra ord generera lite mindre än hälften av sin 
inkomst själva, medan de huvudsakligen litar 
till bidrag för resten. Samtidigt finns det ett 
antal föreningar som antingen är helt själv­
finansierande eller också är helt beroende av 
bidrag. 
Verksamhetsområde 
1.23 Frågeformuläret hade följande tio 
huvudsakliga verksamhetsområden för indel­
ning av föreningar/paraplyorganisationer: 
social verksamhet 
utböojung och forskning (57%) 
(46%) 
(40%) 
kutoochttid 
mternationeËve: 
lOaatropi^ç wfc MvlMig verksamhet 
in|||öfrågor 
bransch- ötk yrkesföreningar (35%) 
1.24 Siffrorna inom parentes anger andelen 
svarande som uppgav att detta var ett område 
där de var verksamma. Dessa siffror återspeglar 
det faktum, som redan har nämnts, att många föreningar är aktiva inom mer än ett område. 
Detta framgår klart av följande diagram som 
visar andelen föreningar vars huvudverksamhet 
kan ligga inom ett område men som också är 
21 
verksamma inom fler. Det var, som väntat, 
skillnader mellan länder, även om det är värt att 
notera att social verksamhet angavs oftast i alla 
länder utom två (det är knappast troligt att detta 
utfall enbart beror på vårt urval). Större skill­
nader visade sig dock när vi tittade mer i detalj 
på vilken typ av social verksamhet som till­
handahölls. Föreningar i olika länder förefaller specialisera sig på olika underområden söm 
t.ex. familjetjänst, ungdomsarbete eller äldre­
omsorg och vård av handikappade personer. De 
tre sista grupperna var i själva verket oftast 
omnämnda. Det kan tyda på att myndigheter 
oftast vänder sig till föreningar när det gäller 
tjänster för just dessa grupper. 
Verksamhetsområde och huvudverksamhetsolrada - procentuell andel 
social verksamhet 
kultur och fritid 
bostadsfrågor 
utbildning och forskning 
internationell verksamhet 
hälsovård 
medborgarrättsfrågor 
miljöfrågor 
filantropisk 
bostadsfrågor 
30 
procentuell andel 
1.25 En närmare titt på siffrorna för tex. 
"kultur och fritid" avslöjar att 41 % av de 
föreningar som har detta område som huvud­
saklig verksamhet också ägnar sig åt andra 
typer av kulturella och konstnärliga aktiviteter -
37% med sport, 29% med förströelse och 
underhållning och 27 % med medier och kom­
munikation. Föreningar som uppgav ett annat 
område som huvudaktivitet var även verk­
samma inom "kultur och fritid". 
1.26 Nästa exempel kommer från "hälso­
vård". 36 % av föreningarna med hälsovård som 
huvudområde sysslade också med rehabili­
tering. 35 % ägnade sig åt offentlig hälsovård 
och 26% arbetade med vårdhemsverksamhet. 
Vårdhemsverksamhet förekom också exempel­
vis hos 29 % av dem som uppgav "filantropisk 
och frivillig verksamhet" som huvudområde. 
17 % av de föreningar som sysslade mest med 
"social verksamhet" ägnade sig också åt rehabi­
litering. 1.27 Denna mångsidighet är typisk för tanken 
bakom många föreningar och speglar ofta också 
deras ställning som den viktigaste källan till 
hjälp och information på orten. Föreningar är i 
den här bemärkelsen sällan målorienterade. 
Tyngdpunkten ligger framförallt på männi­
skorna och deras problem. I den här andan till­
handahåller många föreningar vad som i själva 
verket är ett "totalutbud" antingen för invånarna 
i ett särskilt område eller för verksamhetens sär­
skilda målgrupp. Således har en förening för 
t.ex. handikappade en benägenhet att inte enbart 
syssla med de problem som är omedelbart 
förknippade med handikappet utan också med 
information, rådgivning och hela behovskedjan 
inklusive det viktigaste, medborgerliga rättig­
heter. Det sista är en särskilt betydelsefull fråga. 
En titt på diagrammet visar att medan endast 
6 % av vårt urval såg sig som i första hand 
verksamma inom området mänskliga rättig­
heter, angav 35 % detta som ett område där de 
var verksamma. Samma mångsidighet genom­
syrar hela diagrammet. 
1.28 När vi undersökte tillgångar och utgifter 
för föreningar inom olika områden fann vi att 
organisationer inom social verksamhet och 
hälsovård hade de högsta utgifterna. De 
föreningar och paraplyorganisationer som hade 
medborgarrätts- och intressefrågor som huvud­
område hade de lägsta kostnaderna och de 
minsta tillgångarna. Organisationer som hade 
miljöfrågor samt utbildning och forskning som 
huvudområde var de som hade störst tillgångar. 
1.29 Vad beträffar föreningarnas "egna resur­
ser" var de viktigaste inkomstkällorna inom 
"kultur och fritid" försäljning av tjänster till 
medlemmar samt medlemsavgifter. Bägge bi­
drog med 29 %. Inom grupperna utbildning och 
forskning samt internationell verksamhet var 
uppdrag (25 % respektive 27 %) den viktigaste 
av föreningarnas "egna resurser", och inom 
hälsovård var det medlemsavgifter (36%). 
Föreningar som ägnade sig åt social verksamhet 
uppgav också att medlemsavgifterna bidrog 
med en avsevärd andel av deras "egna resurser" 
(33 %). Det gjorde även de som sysslar med 
medborgarrättsfrågor (38 %), bostadsfrågor 
(31 %) och miljöfrågor (35 %). Däremot erhål­
ler välgörenhetsorganisationer huvuddelen av 
"egna resurser" genom att sälja tjänster till 
medlemmar (28%) och icke medlemmar 
(26 %). För bransch- och yrkesföreningar utgör 
medlemsavgifter den med bred marginal största 
inkomstkällan i kategorin "egna resurser". 
IM Vad beträffar "externa källor" stöttas 
organisationer inom alla områden i stor ut-
stra^bnng av bidrag i en dier annan form, 
Btdrajg står 3$r alltifrån 31 % av samtliga ex-
tärna inkomster for välgörenhetsorganisationer 
&!• 75 % av <lessa ii&oiöster för bransch- och 
yrkesföreningaTx Sota redan anmärkts är stöd 
från enskilda personer också en viktig 
bkomstkâlia» V%d^eråetsor$atusationer upp­
gav tex, att stöd &ån easkilda personer utgör 
37% av deras externa inkomster. Miljöorgani­
sationer angav att andelen var 29% och för 
organisationer inom områdena social verksam­
het* utbildning och forskning samt internationell 
verksamhet utgjorde den en femtedel av "ex­terna källor". Det viktigaste undantaget utgjorde 
bransch- och yrkesföreningar som endast erhöll 
2% av sina externa inkomster från enskilda 
personer. 
Geografisk omfattning 
1.31 När vi frågade vilket geografiskt område 
föreningarna täckte var vi framförallt intres­
serade av att fa en uppfattning om vilken andel 
av vårt urval som betraktade Europa som ett 
viktigt målområde, om inte det enda. Resultaten 
varierade förvånansvärt mycket. I ett land ansåg 
endast 4 % av de svarande att deras omfattning 
utsträckte sig till Europa, jämfört med 35 % i ett 
annat land. Dessa svar skall emellertid ses mot 
bakgrund av nedanstående rön avseende antalet 
befintliga eller planerade samarbetsprojekt och 
andra verksamheter som föreningar genomför 
på europeisk nivå. Intressant nog verkar 
sambandet vara litet mellan organisationernas 
syn på Europa som ett viktigt målområde och 
deras benägenhet att skapa europeiska 
samarbetsprojekt. 
1.32 En förenings intressesfär står naturligt­
vis inte nödvändigtvis i relation till dess 
organisationsstruktur. En internationellt aktiv 
förening kan mycket väl vara lokalt baserad, 
medan en som verkar på nationell nivå i en 
medlemsstat helt kan sakna intresse för Europa. 
Som en tumregel verkar emellertid en organi­
sation i större utsträckning spela en aktiv roll på 
alla nivåer ju större dess geografiska omfattning 
är. De flesta nationella organisationer ansåg sig 
följaktligen också vara aktiva på det regionala 
och lokala planet, medan få lokala organisa­
tioner ansåg att deras område utsträckte sig till 
nationell nivå. I enlighet med detta är de flesta 
föreningar som är verksamma på europeisk nivå 
riksomfattande. 
| Målgrupper och avnämare 
1.33 Vi frågade föreningarna vilka särskilda 
grupper av människor deras organisation arbe­
tade eller på annat sätt kom i kontakt med och 
bad dem att uppge åt vem eller vilka grupper de 
erbjöd sina tjänster och på vilka grunder. Majo­
riteten av föreningarna och paraplyorganisa­
tionerna definierade sin målgrupp som bred. 
23 
46 % av de svarande sade att de betjänade "all­
mänheten" eller alternativt "ungdomar" (37 %) 
eller "vuxna" (35 %). Däremot angav mycket få 
föreningar snävare definierade grupper som sin 
speciella målgrupp. Det är tveksamt om man 
skall fästa särskilt mycket avseende vid detta. 
Eftersom föreningarna i praktiken inte var hän­
visade till enbart ett alternativ i frågeformuläret 
är det troligt att de flesta svarande vars verk­
samhet riktar sig å ena sidan till en särskild 
grupp, t.ex. drogmissbrukare eller veteraner, 
och å andra sidan till befolkningen i sin helhet 
(för att skapa uppmärksamhet för sin verksam­
het eller för att söka stöd) angav både den sär­
skilda gruppen och "allmänheten". 
1.34 När vi frågade föreningarna för vem de 
tillhandahöll sina tjänster var det vanligaste sva­
ret ånyo "allmänheten" (39 %), följt av "mål­
gruppen" (38 %), som den näst vanligaste kate­
gorin, medlemmar (36%) samt regering och 
myndigheter (22 %). I vilken utsträckning dessa 
tjänster tillhandahålls gratis eller mot betalning 
varierade beroende på land och för vem tjänsten 
tillhandahölls. Gratis tjänster tillhandahölls 
oftast för allmänheten och för medlemmar, 
medan tjänster mot betalning vanligtvis till­
handahålls för föreningens särskilda målgrupp, 
kunder eller myndigheter. 
1.35 Överhuvudtaget tillhandahåller för­
eningar och paraplyorganisationer fler varor och 
tjänster gratis än mot betalning. Mindre för­
vånande litar de föreningar och paraply­
organisationer som huvudsakligen tillhanda­
håller sina tjänster gratis mera till stöd utifrån 
än de som gör det mot betalning. I vilken ut­
sträckning tjänster tillhandahålls gratis eller mot 
betalning beror huvudsakligen på föreningens 
verksamhetsområde. Exempelvis stöd åt hem­
lösa inbegriper troligen gratis (eller åtminstone 
mycket billiga) varor och tjänster, medan det 
däremot är rimligt att ta betalt för t.ex. vuxen­
undervisning. Likaledes torde idrottsföreningar, 
som kanske har förhållandevis dyr utrustning 
eller exklusiv inriktning, tillhandahålla färre 
gratis förmåner än de föreningar som är verk­
samma inom social verksamhet, speciellt av 
relativt informell karaktär. Dessa rön, tillsammans med dem som avser 
föreningars inkomstkällor, är en klar indika­
tion på den betydande omfördelande effekt 
som dessa organisationer han 
Gemenskaps omfattande samarbetsprojekt 
mellan föreningar och stiftelser 
1.36 På grund av den metod vi använde 
innehåller utan tvivel vårt urval en större andel 
föreningar som är verksamma på europeisk nivå 
än vad som kunde ha förväntats i ett mera 
vetenskapligt urval. Siffrorna är icke desto 
mindre ett imponerande bevis på i vilken 
utsträckning sektorn redan börjar samarbeta i 
hela gemenskapen. 50% av de föreningar som 
svarade på den aktuella frågan, eller nästan en 
fjärdedel av hela urvalet, sade att de redan är 
inbegripna i någon form av samarbetsprojekt 
med medborgare eller organisationer från andra 
medlemsstater. 
1.37 Mot bakgrund av att initiativet till de 
flesta av de välkända fungerande nätverken på 
europeisk nivå kommer från länder i den norra 
delen av gemenskapen skulle man kunna ha för­
väntat sig att benägenheten att bilda samarbets­
projekt skulle ha varit mindre markant i den 
södra delen än i den norra. I det här fallet stödde 
inte rönen denna hypotes. Det finns skillnader 
mellan länderna som inte är helt lättförklarliga, 
men ingen klar uppdelning kan skönjas mellan 
norr och söder i sin helhet. 
1.38 Om vi blickar framåt sade 46 % av våra 
svarande att de planerade att delta i gränsöver­
skridande samarbetsprojekt någon gång i fram­
tiden. Intressant nog visade en genomgång land 
för land att det i själva verket är föreningar i 
sådana länder som hittills har skapat färre 
samarbetsprojekt än genomsnittet som har de 
tydligaste avsikterna inför framtiden. Vad gäller 
verksamhet på det europeiska planet verkar med 
andra ord föreningar i de länder som nu släpar 
efter ha alla utsikter att komma ifatt. 
1.39 Av de föreningar som redan deltar i 
samarbetsprojekt verkade 27 % inom "social 
verksamhet", 14 % inom kultur och fritid, 13 % 
inom "internationell verksamhet", 11 % inom 
"utbildning och forskning" och 10 % inom 
24 
"bostadsfrågor". Det finns återigen tecken på att 
föreningar som är verksamma inom en del om­
råden där endast ett fåtal samarbetsprojekt ännu 
har bildats har tydligare avsikter inför framtiden 
vad beträffar gränsöverskridande arbete. 
Exempelvis sade inte mindre än 75 % av de 
föreningar i vårt urval som är aktiva inom 
"bostadsfrågor" att de i framtiden planerar att 
delta i samarbetsprojekt. Å andra sidan uppgav 
endast 22% av de föreningar som var verk­
samma inom hälsovård att samarbetsprojekt 
höll på att planeras. Detta kan mycket väl 
spegla det faktum att många föreningar till­
handahåller vad som i själva verket är allmän­
nyttiga tjänster - och dessutom på ett mycket 
reglerat område. Under dessa omständigheter 
har kanske samarbetsprojekt mindre att erbjuda 
och är följaktligen inte lika tilltalande. 
Problem vid bildandet av samarbetsprojekt 
1.40 Något över hälften av de inblandade 
föreningarna sade sig ha mött problem vid bil­
dande eller drift av samarbetsprojekt. Följande 
typ av hinder finns: 
fiskala förutsättn» - 21 % 
rittslip föruisam 19% 
adïftù^mtiva^r^sSte 29% 
kommunikation SI % 
Svagt * % o $$% Siffrorna inom parentes anger andelen svarande 
som mött en viss typ av problem. Skillnaderna 
är små mellan nationella, regionala och lokala 
organisationer, även om mindre organisationer i 
mindre utsträckning tycks bekymra sig för 
svårigheter. Det mest anmärkningsvärda resul­
tatet är naturligtvis den utsträckning i vilken 
"kommunikation" har berett svårigheter, även 
om graden av fiskala och rättsliga problem ock­
så är värd att notera. Det verkar troligt att de 
rättsliga problemen åtminstone till stor del kom­
mer att försvinna med de föreslagna stadgarna 
för en europeisk förening. Språket är 
förmodligen det viktigaste hindret för 
"kommunikation", men det finns troligtvis 
också andra försvårande kulturella faktorer, 
såsom missuppfattningar rörande sektorns 
funktion och betydelse i olika länder, 
missuppfattningar om hur organisationer 
arbetar, bristande förståelse för kulturell, rättslig 
och skattemässig bakgrund, förekomsten av 
olika arbetsmetoder etc. 
Föreningarnas huvudsakliga framtida behov 
1.41 Vi bad de svarande att tala om vilka de 
ansåg vara deras förenings huvudsakliga behov 
för framtiden. Svaren återfinns nedan. 
25 
Europeiska föreningars/förbunds huvudsakliga behov 
Mer..likvida resurser 
avlönad personal 
Fler frivilligarbetare 
Kapital 
Utbildning 
Information 
Råd beträffande administration 
övriga behov 
andel in procent 
Resultaten visar tydligt att behovet av mera 
resurser och personal, framför allt det senare, är 
mer eller mindre universellt. Samma önskan 
finns inom sektorn i alla medlemsstater, även 
om föreningar i fattigare länder - där sektorn är 
mindre välutvecklad - har en benägenhet att i 
högre grad känna av bristen på medel. 
Föreningar är på det hela taget inte kapital-
intensiva och det är därför inte förvånande att 
det inte finns samma önskemål om mera 
kapital. Likväl angav nästan en fjärdedel av de 
svarande kapital som ett behov. 
1.42 Behovet av mer avlönad personal tycks 
mest finnas hos äldre föreningar (grundade 
mellan 1945 och 1950). Yngre föreningar tycks 
däremot vara i förhållandevis större behov av 
informations- och föiroltningshjälp. Behovet av 
fler frivilliga är mycket utbrett, men särskilt 
tydligt bland föreningar verksamma inom hälso­
vård samt, av uppenbara skäl, filantropisk och 
frivillig verksamhet. Behovet av mer utbildning 
angavs av nästan en fjärdedel av alla tillfrågade 
och tycks finnas hos föreningar inom alla om­
råden oavsett ålder. 
Frågor för kommissionen: utveckling av 
sektorn på europeisk nivå 
1.43 Vi bad slutligen de svarande att berätta 
om det fanns något som de ville göra kommis­
sionen uppmärksam på samt lämna förslag till 
hur kommissionen skulle kunna bidra till att ut­
veckla sektorn på europeisk nivå. De svar vi 
fick varierade kraftigt från enkla önskemål om allmän erkänsla (antingen av den sektor som 
verkar utan vinstsyfte eller av någon enskild 
organisation) till ganska komplicerade förslag 
när det gäller förändringar eller utvidgningar av 
gemenskapspolitiken. 
BILAGA II ÖVERSIKT ÖVER RÄTTS­
LIGA OCH SKATTEMÄSSIGA RAMAR 
FÖR FÖRENINGAR OCH STIFTELSER 
II.l Nedan följer en översikt över de rätts­
liga och skattemässiga grunderna för sådana 
föreningar och stiftelser i de olika medlems­
staterna. 1 enlighet med definitionen i punkt 2.3 
berörs inte "ekonomiska" föreningar som finns i 
en del medlemsstater och som kan bedriva 
kommersiell verksamhet eller annan verk­
samhet i vinstsyfte. Inte heller berörs de olika 
formerna av privata stiftelser. 
Rättslig grund 
11.2 Föreningsfriheten liksom rätten att in­
träda i samt också utträda ur en förening är 
numera en rättighet (normalt grundlagsfäst) i 
alla gemenskapens medlemsstater. Förenings­
rätten är självfallet också fastställd i Europeiska 
konventionen om mänskliga rättigheter9. I 
princip kan medborgare i vilken medlemsstat 
som helst grunda en förening eller stiftelse var 
som helst i gemenskapen, även om vissa 
medlemsstater föreskriver att ett visst antal av 
dessa skall vara medborgare eller bosatta i 
landet ifråga10. En del medlemsstater har dock 
särskilda regler just för att göra det möjligt för 
utländska medborgare att grunda föreningar 
som - fast de är föremål för samma inhemska 
registrerings- och anmälningsförfaranden som 
andra föreningar - sedan fungerar enligt sådana 
stadgar som kan antas i grundarnas hemland. 
11.3 När lagstiftare gör åtskillnad mellan 
privat och offentlig rätt, faller i allmänhet både 
föreningar och stiftelser under privaträtten. Alla 
medlemsstater definierar inte uttryckligen 
föreningar eller stiftelser, och alla gör inte en 
grundläggande rättslig åtskillnad , mellan 
föreningar å ena sidan och stiftelser å den andra. 
För föreliggande syfte kan emellertid föreningar 
ses som en grupp individer som samlats kring 
K» I artikel 16 i denna konvention ges utrymme lör 
inskränkningar i föreningsrätten i samband med utländska 
medborgares politiska verksamhet 
Detta strider mot artiklarna o och 52 i l-ordragel om 
runmeiska unionen ett ideellt mal i allmänhetens intresse. Stiftelser 
däremot förvaltar tillgångar som har uvsntts för 
syften i allmänhetens intresse i form nv en 
donation eller en särskilt avdelad löpande 
inkomstkälla. 
11.4 Den del av sektorn som här är av in­
tresse är därför varken helt privat eller helt 
offentlig till sin natur. För lagstiftningen måste 
det följaktligen vara grundläggande med någon 
form av avgränsning av sektorns egentliga verk­
samhetssfär från områden som upptas av rent 
privat verksamhet, av myndigheter eller av 
kommersiella företag och andra former av 
vinstgivande verksamhet. Inom gemenskapen 
uppnås detta antingen med avseende på form -
genom att bestämnia grundläggande regler för 
organisation och förvaltning som organisationer 
som verkar utan vinstsyfte måste följa - eller 
med avseende på målsättning, genom att ange 
vilka verksamhetsområden som kan omfattas av 
allmänhetens intresse och genom att fastslå 
andra, regler för hur det kan säkerställas att 
verksamheten bedrivs utan vinstsyfte. 
11.5 I stora drag kan sägas att det första av 
dessa ansatser - att definiera organisationer som 
verkar utan vinstsyfte genom deras form - är 
karakteristisk för civillagstraditionen. medan 
den andra - att avgränsa sektorn verksamhet 
utan vinstsyfte och i det allmännas intresse 
("välgörenhet") genom verksamhetens eget 
syfte - är det grundläggande kännetecknet för 
common law-traditionen. 
11.6 Många iakttagare gör en skarp distink­
tion mellan dessa båda ansatser. Det är visser­
ligen sant att de rättsliga traditioner i vilka de 
har sitt ursprung är mycket olika. Emellertid är 
det möjligt att det konkreta resultatet av de 
skilda ansatserna överdrivs. Många domsrätts­
områden har särskilda föreskrifter för 
föreningar med målsättningar som betraktas 
vara av allmänt intresse vilket, i kombination 
med olika grader av skattelättnad, betyder att i 
praktiken är organisationer i många medlems­
stater definierade både med avseende på form 
och på målsättning. Det är också sant att i 
praktiken är de grundläggande föreskrifterna i 
lagen om stiftelser (och särskilt den tyngd som 
ges åt bevarandet av tillgångar med allt vad det 
innebär) i länder med civillag mycket lika dem i 
länder med common law. Det uppenbara 
sambandet här är förmodliuen historiskt. 
Välgörenhet har i common law åtnjutit en 
obruten tradition och någon grundläggande 
åtskillnad har aldrig gjorts mellan föreningar 
och stiftelser - de är båda välgörenhets­
organisationer. Stiftelser är den äldre formen 
och lagstiftningen verkar senare ha överförts på 
föreningar utan några större anpassningar. 
Många länder med civillag verkar inte ha 
åtnjutit samma kontinuitet, varför lagstiftningen 
här skiljer sig. 
IL? Föreningar kan ha inregistrerats som bo­
lag eller ej. Bägge formerna finns i alla doms* 
Tättsområderi. Det verkar troligt att merparten 
av alla föreningar i gemenskapen inte är bolag 
och således inte juridiska personer. Bet finns en 
del nackdelar med att inte vara ett bolag, Det är 
inte alltid enkelt för föreningen att förvärva 
tillgångar och de styrelsemedlemmar eller för* 
rroendevalda, i vilkas namn föreningens verk­
samhet drivs, kan f$ ett vU tungt ansvar för 
l^enmgens förbindelser* H de Seste W har 
dock lagstiftningen utvecklat metoder sam lind* 
tar svårigheterna, tex. gmom urnyttjande &v 
ombudsavtal eller genom en gemensam fond till 
vilken medlemmarna bidrar och dît borge­
närerna kan vända sig i första hand. I de flesta 
domsrättsområden tycks inte heller en förening 
som Inte är ett bolag vara förhindrad att delta i 
en rättslig process som enskilt rättssubjekt &ivs. 
under föreningens eget namn i staBet för en 
II.8 I länder med civillag blir en förening i 
allmänhet konstituerad genom publicering av 
lagenliga stadgar och (styrelse)medlemmarnas 
namn i någon anvisad officiell publikation. 
Konstitueringen (eller, mera korrekt, den regi­
strering som är förutsättningen) kan vägras om 
stadgarna inte är lagenliga. En vägran att regi­
strera en förening under dessa omständigheter 
är en rent administrativ åtgärd och utgör inte 
någon politisk bedömning av föreningens sta­
tus. Man måste därför noggrant skilja mellan 
dessa fall och de fall då organisationer 
förvägras viss status för skattemässiga skäl (se 
nedan punkterna 5.14 och 5.15). Stadgarna 
(samt ofta några eller alla medlemmars namn) 
måste vanligen registreras antingen vid den 
lokala domstolen eller vid ansvarigt ministerium eller vid ansvarig lokal eller 
regional myndighet. Alla stiftelser är juridiska 
personer, vilket återigen normalt uppnås genom 
publicering av stadgar etc. Till skillnad från 
föreningar är stiftelser dock vanligtvis föremål 
för någon form av förhandsgranskning för att 
säkerställa att stadgarna är strikt lagenliga och 
att det (eftersom de ofta är avsedda att existera i 
evighet) tillbörligen sörjts för en fortgående 
förvaltning samt att de tänkta tillgångarna är 
tillräckliga för att uppfylla stiftelsens 
målsättning. 
11.9 I common law-områden finns ingen sär­
skild konstitueringsform för vare sig föreningar 
eller stiftelser. Istället har organisationer som 
önskar konstitueringens skydd eller stöd ett 
antal olika former att välja mellan beroende på 
verksamhetsområde. Den utan jämförelse vanli­
gaste formen är "company limited by guaran­
tee" - i praktiken ett företag utan vinstutdelning 
- men det finns också andra former såsom 
bostadsförening ("housing association") eller 
understödsförening ("friendly society"). Det 
finns också relativt sällsynta exempel på 
välgörenhetsorganisationer som har blivit kon­
stituerade genom kungligt fribrev, Royal Char­
ter, eller genom särskilt parlamentsbeslut, Act 
of Parliament. 
11.10 Överallt är konstituering möjlig på ett 
eller annat sätt. Den rättskapacitet som följer 
med denna är dock inte alltid densamma. I ett 
antal medlemsstater är rättskapaciteten i prak­
tiken oinskränkt (i varje fall så länge organi­
sationen i fråga följer sina stadgar). I andra kan 
dock varken föreningar eller stiftelser ta emot 
gåvor och arv eller äga fast egendom utan 
uttryckligt tillstånd från berörd myndighet. 
IL11 Det finns också skillnader vad beträffar 
dån svåra frågan om i vilken utsträckning 
föremngar och stiftelser (i synnerhet föreningar) 
far bedriva ekonomisk verksamhet utan att gå 
miste cm skattepriviiegier* En viss ekonomisk 
aktivitet 8r tillåten i alla medlemsstater. Den 
generellt tillämpade regeln är att sådan verk­
samhet inte för vara föreningens huvudverk-
samhet i feetvdelsen att den inte får bedrivas 
som självändamål utan för ett ideellt syfte, samt 
att den måste vara sidoordnad i förhållande till 
30 
föreningens målsättning» i betydelsen att den 
måste vara jâteste kopplad till föreningens mål­
sättning och inte uteslu&nde bedriven för att 
förbittra organisationens allmänna ekonomiska 
sÄnng. Helt l linje med det ntdelningsförbud 
som alla föflmmgar lyder under skall varje dver-
skott från ekonomisk verksamhet naturligtvis 
anvindas för att uppnå föreningens målsättning, 
I vissa éomsÄaomrMen kan en förening eller 
en stiftelse förbittra sina inkomster genom att 
starta eller förvtoa ett separat företag som 
verkar i vinstsyfte och som sedan överför 
vinsterna till modetorganisationen, 
I fråga om konkurrensregler skall alla 
konkurrensregler följas, med beaktande av 
sektoms särdrag. 
Beskattning 
11.12 Samtliga medlemsstater ger en del 
föraingar - i stort sett de vars syften anses 
ligga i allmänhetens intresse «~ någon form av 
skattelättnad* antingen genom att befria dem 
från bolagsskatt eller annan form av rörelse-
beskattnings eller genom att medge lägre 
skattesats, eller genom att införa ett inkomsttak 
under vilket ingen beskattning äger rum. Dessa 
förmer av skattelättnader är inte nödvändigtvis 
ömsesidigt uteslutande, Föreningar som år 
undantagna från bolagsskatt kan Istället få 
betala inkomstskatt. En del medlemsstater 
medger helt eller delvis befrielse från skatt på 
fastighet som ägs eller nyttjas av förening eller 
stiftelse. Dessutom förekommer i sällsynta fall 
4eivis befrielse från löneskatt 
11.13 Om principen om viss skattebefrielse för 
vissa föreningar och stiftelser är allmän, är 
variationen i tillvägagångssätt mellan olika 
medlemsstater avsevärd, liksom skillnaden i 
skattelättnad mellan organisationer inom olika 
verksamhetsområden. I vissa domsrättsområden 
är föreningar och stiftelser i princip föremål för 
samma beskattning som bolag och erhåller inga 
lättnader i direkt beskattning såvitt de inte har 
tillerkänts detta (antingen genom lagstiftning, 
pga. föreningens speciella mål eller individuellt 
av berörda myndigheter). I andra domsrätts­
områden (i synnerhet de där föreningar och 
stiftelser anses verka i allmänlietens intresse) är skattelättnader en tillerkänd rättighet, som dock 
kan förverkas om föreningen anses bedriva 
kommersiell verksamhet eller verksamhet i 
vinstsyfte utanför de gränser som sätts av 
lagstiftning och rättspraxis. Under sådana 
omständigheter kan skattelättnaderna helt och 
hållet förverkas. Alternativt förverkas endast de 
skattelättnader som kan hänföras till den 
verksamhet som anses bedriven i vinstsyfte. 
11.14 Förutom dessa skillnader i tillväga­
gångssätt förekommer det betydande variationer 
i medlemsstaternas sätt att avgränsa det verk­
samhetsområde som de anser ligga i allmän­
hetens intresse. Skillnaderna i skattelättnad 
mellan föreningar och stiftelser som verkar 
inom olika områden är följaktligen avsevärda. 
Vissa domsrättsområden definierar det område 
som omfattar allmänhetens intresse mycket 
allmänt och omfattande och räknar här in varje 
verksamhet som är till allmän nytta. Sådana 
domsrättsområden ger vanligtvis full skatte­
lättnad åt alla organisationer som uppfyller 
detta vittomfattande kriterium. Andra medlems­
stater intar en betydligt mera restriktiv hållning. 
Som exempel kan nämnas att i en medlemsstat 
är skattelättnader för närvarande endast möjliga 
för ett fåtal enskilda organisationer som är 
nämnda i lagen. Andra medlemsstater intar 
både en restriktiv hållning och en hållning som 
skiljer mellan olika typer av organisationer. 
Följaktligen kan bara mycket begränsade 
skattelättnader medges till alla organisationer 
som verkar utan vinstsyfte. Mer fullständig 
skattebefrielse är förbehållen organisationer 
som verkar inom ett begränsat antal områden -
exempelvis hälsovård, kultur eller sociala 
tjänster - och är föremål för stränga krav på 
förvaltning och redovisning. Sådan särskild 
skattestatus är föremål för administrativ och 
politisk bedömning och verkar i vissa 
medlemsstater medges allt mera sällan. 
Skattelättnader för donatorer 
IL 15 Samtliga medlemsstater medger någon 
form av skattelättnad för donatorer till 
föreningar och stiftelser, vare sig de är 
privatpersoner, bolag eller någon annan typ av 
organisationer. Skattelättnader kan ges upp till 
31 
ett högsta belopp under ett och samma 
beskattningsår eller upp till en högsta andel 
(uttryckt i procent) av en privatpersons brutto-
eller nettoinkomst. Reglerna för bolag är 
normalt snarlika. Skattelättnad medges i 
allmänhet antingen upp till ett högsta belopp 
eller upp till en viss andel av resultatet före eller 
efter skatt. Ett lägsta belopp eller en lägsta 
andel kan förekomma, och för bolag kan 
beräkningsgrunden vara omsättning istället för 
resultat. 
11.16 Vissa medlemsstater medger någon 
form av skattelättnad åt donatorer till alla 
föreningar och stiftelser som är verksamma i 
allmänhetens intresse enligt den vidare 
tolkningen. I andra medlemsstater har man mer 
restriktiva kriterier. Skattelättnader åt donatorer 
är då vanligen begränsade till gåvor till sådana 
föreningar som själva har en speciell 
skattestams. Föreningar i dessa medlemsstater 
kan normalt inte ta emot gåvor överhuvudtaget 
om de inte har erforderlig skattestatus (se punkt 
5.10 ovan). I domsrättsområden där föreningar 
och stiftelser normalt har begränsad rätts­
kapacitet kan en förening som har erhållit dis­
pens för att motta gåvor likafullt vara tvungen 
att avyttra en gåva bestående av fast egendom 
inom en viss period. I vissa medlemsstater kan 
föreningen eller stiftelsen beskattas för mot­
tagen gåva. 
11.17 Medlemsstaterna intar också olika för­
hållningssätt när det gäller arv. I somliga med­
lemsstater har privatpersoner rätt att efter eget 
gottfinnande skänka hela eller delar av sin 
egendom till en förening eller stiftelse. Även 
om detta verkar vara mindre vanligt än förr, så 
är det fortfarande många som gör det. Som 
alternativ kan de vanligtvis skapa en ny 
organisation - vanligtvis en stiftelse - för något 
behjärtansvärt ändamål. Sådana testamenterade 
gåvor är i allmänhet skattefria både för givaren 
och för den mottagande organisationen. I de 
länder där föreningar och stiftelser har inskränkt 
rättskapacitet kan det emellertid vara omöjligt 
att skänka mer än en mindre del av egendomen 
till en förening eller en stiftelse, såvida inte 
mottagaren har erhållit den erforderliga dispen­
sen från myndigheterna. Att testamentera egen­dom kan ytterligare kompliceras av strikta 
arvslagar och av att avsevärda tillgångar måste 
avsättas innan en stiftelse kan bildas. 
Indirekt beskattning 
11.18 Artikel 13 A 1 i rådets sjätte direktiv 
77/388/EEG av den 17 maj 1977" ålägger 
medlemsstaterna att momsbefria "vissa verk­
samheter av hänsyn till allmänintresset". Dessa 
omfattar sjukhus och läkarvård, varor och 
tjänster i nära anslutning till socialt bistånd och 
socialförsäkring eller skydd av barn och unga, 
ungdomsutbildning osv12. Många föreningar 
och stiftelser ägnar sig naturligtvis åt att till­
handahålla just sådana tjänster och deras 
verksamhet är momsbefriad mot att staten i för­
väg godkänner organisationen i fråga. Detta 
innebär att de är undantagna från kravet på att 
lämna momsdeklaration, debitera ingående 
moms och betala moms. Därjämte kan 
medlemsstaterna enligt artikel" 13 A 2 medge 
någon av de uppräknade skattebefrielserna åt 
vilken organisation som helst (förutom dem 
som lyder under offentlig rätt) som uppfyller ett 
antal villkor uppställda för att säkerställa att 
skattebefriade organisationer i akt och mening 
är organisationer som verkar utan vinstsyfte och 
vars verksamhet inte påverkar beskattade 
kommersiella bolags konkurrensutsatta 
ställning. Ytligt sett tycks befogenheten att 
föreskriva villkor för beviljande av 
skattebefrielse lämna gott om utrymme för 
variationer i behandlingen av föreningar, men i 
praktiken synes alla medlemsstater, med några 
smärre undantag, ha införlivat de 
skattebefrielser som anges i artikel 13. 
11.19 Förutom de skattebefrielser som nämnts 
ovan tillämpar ett antal medlemsstater moms­
befrielse för viss försäljning. Detta gagnar 
ii 
12 Det sjätte direktivet reglerar harmoniseringen av 
medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatt och 
inför ett gemensamt system för mervärdesskatt samt en 
enhetlig beräkningsgrund. 
Dessa undantag omfattas av vissa villkor (se artikel 13 A I 
b, g, h och i) och medges inte automatiskt 
32 
organisationer som verkar utan vinstsyfte 
genom att de tillåts att återkräva ingående moms. 
BILAGA III RATTSLIGA OCH SKATTE­
MÄSSIGA RAMAR FÖR FÖRENINGAR 
OCH STIFTELSER 
BELGIEN 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIG STÄLLNING 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Ja, i artikel 27 i författningen reviderad 
år 1994. 
2. Grundläggande definition 
En förening i strikt mening är ett 
kontrakt genom vilket flera personer 
tillsammans verkar genom att samfällt 
förfoga över vissa materiella medel för 
annat syfte än produktion eller vinst 
(föreningen skall innebära en viss 
varaktighet i det gemensamma arbetet). 
3. Lägsta antal grundare 
Tre(förASBL). 
Två för AI grundade enligt belgisk eller 
utländsk lagstiftning. 
4. Huvudtyper av föreningar 
De facto-förening (ej inkorporerad enligt 
någon av lagstiftningens former och 
utan status som juridisk person). 
ASBL (Association sans but lucratif) 
definieras i lagen av den 27 juni 1921 
som en organisation som inte sysslar 
med industriell eller kommersiell 
verksamhet och som inte strävar efter 
materiell vinst åt sina medlemmar. 
Internationell förening under belgisk lag 
(Association Internationale de droit 
belge, IA) är begränsad till föreningar 
med filantropiskt, religiöst, 
vetenskapligt, artistiskt eller bildande 
syfte (lag av 25 oktober 1919). 
Internationell förening under utländsk 
lag (Association Internationale de droit étranger) med samma typer av ändamål 
som internationell förening under 
belgisk lag (jämför artikel 8 i lagen av 
25 oktober 1919, vilken ger en förening 
med sitt huvudkontor i utlandet rätten att 
öppna en filial i Belgien). 
Nationalitetskrav för medlemmar 
ASBL: Tre femtedelar av medlemmarna 
skall vara belgiska medborgare eller där 
bosatta (etablerade och registrerade). I 
annat fall utgör inte föreningen en 
juridisk person gentemot tredje person, 
vilken dock likafullt kan föra talan mot 
denna. 
Internationell förening (belgisk lag): 
Minst en medlem involverad i för­
valtningen av föreningen skall vara 
belgisk medborgare, inga villkor för 
vanliga medlemmar. 
Internationell förening (utländsk lag): 
Inga. 
Status som juridisk person och hur så­
dan erhålls 
För ASBL genom publicering av 
stadgarna samt styrelsemedlemmarnas 
fullständiga namn, verksamheter/yrken 
och adresser i bilagorna till "Moniteur 
belge". 
För internationell förening (belgisk lag) 
genom ett kungligt dekret (publicerat i 
utdrag i "Moniteur belge"). Status som 
juridisk person gentemot tredje person 
erhålls 10 dagar efter publiceringen av 
stadgarna samt styrelsemedlemmarnas 
fullständiga namn, verksamheter/yrken 
och adresser i bilagorna till "Moniteur 
belge". 
För internationell förening (utländsk 
lag) erhålls status som juridisk person 
gentemot tredje person 10 dagar efter 
publiceringen i bilagorna till "Moniteur 
belge" av stadgarna samt samma 
information som för internationella 
föreningar under belgisk lag (inklusive 
33 
filialens adress i Belgien). Sådana 
publiceringar måste godkännas i förväg 
av regeringen. 
7. Rättskapacitet 
Fast egendom 
För alla typer av föreningar är bestående 
innehav av fast egendom begränsat till 
sådant som i strikt mening krävs för 
fullgörandet av föreningens syfte 
(utvidgad rättskapacitet gäller för 
Faculté universitaire Notre Dame de la 
Paix i Namur och för Faculté Saint 
Louis i Bryssel). 
Donationer 
ASBL: mottagande av gåvor bestående 
av lösöre (inklusive kontanter) med 
värde över 400 000 BEF eller av fast 
egendom måste godkännas genom ett 
kungligt dekret. 
Internationell förening: varje mot­
tagande av gåva (oavsett värde) måste 
godkännas genom kungligt dekret. 
Det krävs inte något godkännande för 
varor som överförs till en ASBL från en 
annan ASBL för främjande av 
verksamhet liknande donatorns, för 
gåvor från offentliga myndigheter till en 
ASBL, behållning av insamlingar etc. 
8. Stadgar 
ASBL: Det måste finnas ett skriftligt 
dokument (bestyrkt eller med privat 
underskrift) som måste innehålla vissa 
uppgifter, inbegripet det ändamål för 
vilket föreningen bildades (artikel 2 i 
lagen av 1919). 
Internationell förening (belgisk lag): 
Samma (de stadgar som förtecknas i 
artikel 2 i lagen av 1919 måste tas med). 
Internationell förening (utländsk lag): 
Som för internationell förening under 
belgisk lag samt uppgift om filialens 
adress i Belgien. Föreningen kan i övrigt 
följa sina utländska stadgar. 
9. Registreringskrav Inte i egentlig mening men jämför 
ovannämnda publiceringskrav (se punkt 
6). Justitieministeriet har en förteckning 
över internationella föreningar. 
10. Kommersiell verksamhet 
Oklart. Teoretiskt sett otillåten, men i 
praktiken accepterad så länge den inte 
utgör föreningens huvudverksamhet 
(dvs. inte utförs för sin egen skull utan 
för ett icke-kommersiellt syfte) och är 
sidoordnad i förhållande till 
huvudmålsättningen (med sidoordnad 
förstås direkt knuten till huvudverk­
samheten och inte endast ägnad att 
förbättra föreningens finansiella ställ­
ning, och att vinsterna används för att 
främja föreningens ändamål). 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Till ändamål som inte gynnar invol­
verade personer, i allmänhet som det 
fastställs i stadgarna. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. 
13. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Alla undantag som är tillämpliga på 
föreningar enligt artikel 13 har inför­
livats. Organisationerna måste uppfylla 
de kriterier som anges i artikel 13 A 2 a. 
Andra särskilda undantag 
Det finns en lägre skattesats (6%) för 
fordon för transport av handikappade, 
sjuka, skadade eller blinda personer, för 
"produits de récupération" samt för 
dags- och veckopublikationer med 
allmän information. 
14. Momsbefrielse 
Nej. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
A. Inkomstskatt 
Generellt sett är föreningar inte föremål 
för bolagsbeskattning såvida de inte 
bedriver verksamhet i 
34 
16. 
17. vinstsyfte/kommersiell verksamhet 
utanför de gränser som sätts av CIR 
(Code des impôts sur les revenus) artikel 
182 eller av rättspraxis. Föreningar 
omfattas av de mera förmånliga 
skattesatserna för juridiska personer 
(CIR artikel 220-226) särskilt inbegripet 
följande: 
Inkomstskatt och realisationsvinstskatt 
samt fastighetsskatt såvida byggnaden 
inte används för religiösa, 
utbildningsmässiga eller medicinska 
syften, socialt arbete eller välgörande 
ändamål. 
B. Andra skatter 
En "kompenserande arvsskatt" på 
0,17% tas ut på föreningens samtliga 
tillgångar i Belgien. Skatt på gåvor till 
belgiska föreningar sänks till 8,8% 
(1,1 % om givaren är en annan ASBL 
eller internationell förening, ett erkänt 
ömsesidigt bolag, ett allmännyttigt 
företag/verk eller en fackförening). Skatt 
på arv donerat till förmån för föreningar 
sänks till 8,8 %. 
Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Enligt artikel 104 punkterna 1 och 3-5 i 
Code des impôts sur les revenus är 
gåvor till vissa institutioner och orga­
nisationer skattebefriade - särskilt de 
som är inrättade som föreningar eller 
stiftelser - för vilka godkännande har 
getts genom lagstiftning eller ministe-
riellt eller kungligt dekret. Kungligt 
dekret beviljas för högst tre år med 
möjlighet till förlängning. Godkända 
institutioner är normalt sett befriade från 
realisationsvinstskatt och fastighetsskatt. 
I vissa fall krävs det ett uttryckligt 
godkännande för att godkända 
institutioner i form av föreningar eller 
stiftelser skall kunna ta emot skattefria 
gåvor (jämför punkt 7 ovan). 
Kriterier för undantag 
För att bli berättigad till undantag måste 
en institution vara juridisk person, den 18. 
19. 
20. 
21. eller dess medlemmar får inte bedriva 
verksamheten i vinstsyfte, den måste 
lämna redovisning, den måste vara aktiv 
i hela landet eller i ett av 
språkområdena, hålla sin förteckning 
över donatorer öppen för inspektion av 
skattemyndigheterna och högst spendera 
20 % av sin budget på administration. 
Målsättningar som berättigar till undan­
tag 
Förutom institutioner undantagna 
genom lagstiftning måste godkända 
föreningar verka inom områdena för 
främjande av kultur (bibliotek, icke­
statlig radio och TV, museer, idrott, 
turism och fritid), vetenskaplig forsk­
ning, utvecklingsbistånd eller socialt 
arbete. 
Gåvor från privatpersoner 
Skattebefrielse medges endast för gåvor 
till erkända organisationer (inklusive 
föreningar och stiftelser). Upp till 10 % 
av den totala beskattningsbara 
inkomsten upp till en gräns av 10 mil­
joner belgiska franc (indexreglerat) är 
avdragsgillt. Gåvor av betydande 
konstverk till museer är avdragsgilla 
efter statlig värdering. 
Gåvor från företag 
Skattebefrielse medges endast vid gåvor 
till erkända organisationer (inklusive 
föreningar och stiftelser). Upp till 5 % 
av nettovinsten upp till en gräns av 20 
miljoner belgiska franc är avdragsgilla 
(icke indexreglerat). 
REDOVISNING OCH REVISION 
Se punkt 17 för föreningar undantagna 
från skattskyldighet. 
Andra typer av föreningar är inte redo­
visningsskyldiga. Generellt sett bevakas 
de internt av medlemmarna och externt 
av skattemyndigheterna. 
För att få ta emot gåva genom 
godkännande genom kungligt dekret 
måste dock en ASBL ha lämnat sin 
årsredovisning till domstolen, där denna 
35 
är tillgänglig för allmänheten, och 
redovisningen måste omfatta tiden från 
och med föreningens inrättande eller 
åtminstone de tio senaste åren. 
STIFTELSER 
RÄTTSLIG STÄLLNING 
22. Bildande 
Stadgarna och föreningens ändamål 
måste godkännas av myndigheterna 
genom kungligt dekret. Stadgarna till­
sammans med styrelsemedlemmarnas 
namn och adress skall publiceras i 
bilagorna till "Moniteur belge", och 
varje ändring av stadgan måste också 
godkännas och publiceras. 
23. Grundläggande definition 
Tillgångar som oåterkalleligen överförts 
till något av följande icke-kommersiella 
ändamål: filantropiskt, religiöst, 
vetenskapligt, konstnärligt eller 
bildande. Inga medlemmar (artikel 27 
och följande i lagen av 27 juni 1921). 
24. Krav beträffande nationalitet 
Inte för styrelsemedlemmarna, men 
huvudsätet måste ligga i Belgien. 
25. Erhållande av status som juridisk person 
Genom kungligt dekret om godkän­
nande av stadgan (publicerat i utdrag i 
"Moniteur belge") och publicering av 
stadgan i bilagorna till "Moniteur belge" 
(kan göras retroaktivt efter beslutet om 
bildande). 
26. Rättskapacitet 
Som för ASBL (punkt 7 ovan). 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Genom av domstol utsedda exekutorer i 
linje med det ändamål som stiftelsen 
grundades för eller, om detta inte är 
möjligt, för ett ändamål som ligger så 
nära som möjligt det ändamål för vilket 
stiftelsen grundades. SKATTESTATUS 
28 Som för föreningar undantagna från 
skattskyldighet. 
REDOVISNING OCH REVISION 
29. 
Regeringen är skyldig att tillse att 
stiftelsens medel används i linje med det 
syfte för vilket den grundades. Alla 
stiftelser måste årligen upprätta bokslut 
och budget samt inlämna dessa till 
regeringen inom två månader efter det 
att de upprättats. Bägge publiceras i 
bilagorna till "Moniteur belge". På 
ministeriets begäran kan en 
styrelsemedlem som gjort sig skyldig till 
bedrägeri eller vanskötsel entledigas av 
domstolen. I sådana fall tillsätts en ny 
styrelse i enlighet med stadgarna eller, 
på domstolens begäran, av regeringen. 
36 
DANMARK 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIG STÄLLNING 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Ja, enligt författningen. 
2. Grundläggande definition 
Ingen. OBS: Föreningar är inte nöd­
vändigtvis organisationer som verkar 
utan vinstsyfte. 
3. Lägsta antal grundare 
Anges inte. 
4. Typer av föreningar 
Enkel. 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Inga. Alla (fysiska och juridiska per­
soner) som stadigvarande är bosatta i 
Danmark kan bilda en förening. 
6. Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Ja, genom medlemmarnas vilja. Status 
som juridisk person erhålls så snart 
medlemmarna har undertecknat 
ändamålsenliga stadgar och utsett en 
styrelse. (Angående krav se nedan.) 
7. Rättskapacitet 
Obegränsad. 
8. Stadgar i föreskriven form? 
Nej, men stadgarna för oregistrerade 
föreningar skall åtminstone innehålla 
regler som reglerar mellanhavandena 
mellan medlemmarna och tillväga­
gångssättet för val av styrelse. Stadgarna 
för registrerade föreningar skall 
innehålla de regler som lagen anger, 
t.ex. namn, säte, antal styrelseledamöter 
och hur de utses, villkor för medlemskap 
och relation mellan medlemmar, 
räkenskapsår och redovisningsmetod 
osv. Förändringar skall anmälas till 
registret. 
9. Registreringskrav Följande kategorier av föreningar skall 
anmälas till stiftelseregistret inom tre 
månader från bildandet: 
arbetsgivarorganisationer, fack­
föreningar och branschföreningar som 
har till sin huvudsakliga uppgift att 
tillvarata ekonomiska intressen för den 
yrkesgrupp deras medlemmar tillhör, 
alla föreningar enligt privaträtt med 
tillgångar överstigande 250 000 DKK 
(cirka 31 000 ecu) utom de som har i 
uppdrag att utföra socialhjälpsfunktioner 
för kommuners eller landstings räkning, 
organ knutna till statskyrkan som 
innehar fast egendom, juridiskt erkända 
religiösa samfund eller bildningsförbund 
godkända av staten förutsatt att sådana 
organ inte har andra befogenheter eller 
ändamål. 
10. Kommersiell verksamhet 
Föreningar kan, liksom stiftelser (se 
nedan), syssla med kommersiell verk­
samhet. Intäkterna från sådan verk­
samhet är emellertid föremål för samma 
beskattning som kommersiella foretag. 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Bestäms fritt i föreningens stadgar (se 
dock punkt 17 nedan). 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Alla undantag som är tillämpliga på 
föreningar enligt artikel 13 har inför­
livats. 
13. Andra särskilda undantag 
Försäljning från andrahandsbutiker som 
ägs av erkända föreningar samt särskilda 
evenemang som de organiserar. 
14. Momsbefrielse 
Tidningar. 
37 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Arbetsgivarorganisationer, fack­
föreningar och andra arbetslivsorga­
nisationer, vars huvudsyfte är att bevaka 
de ekonomiska intressena hos den 
yrkesgrupp som deras medlemmar 
tillhör (arbetsmarknadsorganisationer), 
är skattskyldiga enligt lagen om 
beskattning av stiftelser. Andra 
marknads- och serviceinriktade 
föreningar, som bara bevakar sina 
medlemmars ekonomiska intressen och 
intressen inom arbetslivet (bransch­
organisationer), är även de- skattskyldiga 
enligt lagen om beskattning av stiftelser. 
Lagen bygger på principen att i stort sett 
samma regler skall gälla för stiftelser 
och föremngar som för bolag vars aktier 
får bjudas ut till allmänheten (publika 
aktiebolag). Skattesatsen är den samma 
som för bolagsskatt, dvs. 34 %. 
När arbetsmarknadsorganisationer redo­
visar sina beskattningsbara intäkter 
behöver de bara ta upp rörelse- och 
kapitalintäkter medan medlemsavgifter 
alltså inte räknas som beskattningsbara 
intäkter. Dessa organisationer har rätt att 
göra avdrag i beskattningen endast för 
de utgifter som har uppstått i samband 
med förvärvandet av de 
beskattningsbara intäkterna. 
Branschorganisationer beskattas fullt ut 
vad gäller intäkter från rörelsen, men 
övriga intäkter beskattas endast om de 
överskrider 200 000 DKK. 
Branschorganisationer och arbets­
marknadsorganisationer har rätt att göra 
avdrag för belopp som har delats ut till 
välgörande eller ideella ändamål. De har 
även rätt att göra avdrag för avsättningar 
för ideella eller välgörande ändamål. 
Branschorganisationer har även rätt att 
göra avdrag för belopp som har delats ut 
i överensstämmelse med stadgarna, förutsatt att mottagaren är skattskyldig i 
Danmark för beloppet i fråga. 
Andra föreningar, korporationer och 
stiftelser, vilka inte omfattas av lagen 
om beskattning av stiftelser, omfattas av 
lagen om beskattning av organisationer, 
§ 1, 1.6. Föreningar är bara 
skattskyldiga beträffande inkomster från 
rörelsen. På motsvarande sätt har 
föreningar bara rätt att göra avdrag för 
löpande utgifter om dessa står i samband 
med (de beskattningsbara) intäkterna 
från rörelsen. 
Föreningar har även rätt att göra avdrag 
för anslag avsedda att uppfylla ändamål 
som stämmer överens med stadgarna, i 
den mån dessa ändamål kan anses vara 
välgörande eller ideella. 
Föreningar kan göra avsättningar för att 
fylla välgörande eller ideella ändamål 
vid en senare tidpunkt. 
16. Föreningar undantagna från skatt­
skyldighet 
Genom lagstiftning eller, i syfte att ta 
emot avdragsgilla gåvor eller livräntor, 
genom skattemyndigheternas beslut. 
Separata listor över organ som har rätt 
att ta emot gåvor eller livräntor 
publiceras varje år av skatte­
myndigheterna. Ansökan kan göras om 
upptagande på dessa listor. Undantag 
från arvsskatt kan medges enligt 
skattemyndigheternas beslut. Undantag 
ges i det senare fallet i praktiken till 
sådana organ som listats för mottagande 
av avdragsgilla gåvor. 
17. Kriterier för undantag 
Organ som har rätt att erhålla skatte­
förmåner är strukturerade som ideella 
föreningar eller stiftelser. Organ som ej 
kan få undantag inkluderar sådana som 
enbart sysslar med politisk verksamhet. 
Ett villkor är att gåvor (och arv) 
uteslutande används för välgörande eller 
ideella ändamål till förmån för en 
tämligen stor grupp människor och att 
eventuellt överskott vid likvidation 
38 
19. fördelas i enlighet med samma 
principer. Dessutom måste organet vara 
hemmahörande i Danmark (dvs. 
huvudkontoret måste vara beläget i 
Danmark och huvuddelen av 
förvaltningen måste skötas därifrån). 
Det tycks som om reglerna för mot­
tagande av avdragsgilla livräntor är ännu 
striktare. 
Gåvor från privatpersoner 
Avdragsgilla gåvor kan endast ges till 
föreningar som är upptagna på «katte­
myndigheternas lista (se punkt 16). 
Varje gåva måste uppgå till minst 500 
och högst 5 000 DKK per år. De första 
500 kronorna är inte avdragsgilla. 
Avdragsgilla gåvor kan dessutom ges 
enligt överenskommelse (kontrakts-
bunden livränta) upp till 15% av 
inkomst av tjänst plus realisationsvinster 
före skatt, eller upp till 15 000 DKK, 
beroende på vilket belopp som är störst. 
Kontraktstiden måste normalt uppgå till 
minst tio år. 
20 Gåvor från företag 
Som för privatpersoner förutom att 
enskilda gåvor är avdragsgilla från 
skattepliktig inkomst och att gåvor 
enligt överenskommelse är tillåtna upp 
till 15 % av skattepliktigt resultat (eller 
15 000 DKK). 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. 
Ingen bokföringsskyldighet för 
oregistrerade föreningar. Registrerade 
föreningar måste upprätta bokföring i 
enlighet med god redovisningssed. 
Bokföringen skall revideras och god­
kännas av en eller flera revisorer. 
Bokföringen måste inlämnas till 
stiftelseregistret senast sex månader från 
räkenskapsårets utgång. Om föreningen 
vid bokslutets upprättande har tillgångar 
motsvarande mer än (cirka) 380 000 ecu 
måste minst en av revisorerna vara 
auktoriserad. I det senare fallet måste revisionen vara fullständig och revisorn 
måste ges alla möjligheter till insyn vid 
föreningens underlåtenhet att följa regler 
om registrering och förvaltning. 
Redovisningskrav måste uppfyllas vid 
vite. Justitieministern (som är ansvarig 
för registret) kan förelägga en förening 
att i stadgan inkludera de föreskrifter 
han anser vara nödvändiga och begära 
den information han anser vara 
nödvändig för att säkerställa att lagen 
följs. 
STIFTELSER 
RÄTTSLIG STÄLLNING 
22. Frihet att bilda? 
Ja, men beloppet som överförs måste 
normalt uppgå till minst 200 000 DKK 
(cirka 25 000 ecu). Stiftelser med 
mindre initiait kapital kan bildas efter 
medgivande från justitieministeriet så 
länge som beloppet är adekvat med 
avseende på ändamålet. 
För näringsidkande stiftelser måste det 
kapital som överförs uppgå till minst 
300 000 DKK. 
23. Grundläggande definition 
Inte stadgad. I princip varor eller kapital 
som skänkts för ett ändamål och som 
skapar en enhet med status som juridisk 
person som förvaltas enligt egna stadgar 
av en oberoende styrelse. Inga 
medlemskrav. 
En stiftelse är näringsidkande om den 
förmedlar eller delar ut varor, 
immateriella rättigheter, tjänster och 
liknande vilket det normalt utgår 
betalning för, eller om den utövar 
yrkesverksamhet med försäljning eller 
överlåtelse av fast egendom eller om 
den uppfyller kraven för en viss typ av 
förvaltningsfond. 
24. Krav beträffande nationalitet 
Stiftelser kan skapas av utlänningar men 
de måste ha sitt säte i Danmark. 
Dessutom måste minst hälften av 
39 
styrelsens ledamöter och hela ledningen 
vara bosatta i Danmark. Den myndighet 
som har ansvaret för stiftelser kan dock 
bevilja undantag från kravet om 
bosättning. Kravet hävs i de fall då detta 
villkor strider mot internationella 
förpliktelser. 
25. Erhållande av status som juridisk person 
Nyinrättade stiftelser måste anmälas till 
justitieministeriet (enheten för civilrätt) 
och skattemyndigheten i den kommun 
där stiftelsen har sitt säte inom tre 
månader från inrättandet. Detta är endast 
ett formellt krav och påverkar inte 
stiftelsens rättsställning. Näringsidkande 
stiftelser blir juridiska personer genom 
registrering i registret för 
näringsidkande stiftelser vid danska 
närings- och företagsverket som lyder 
under industri-, handels- och 
sjöfartsministeriet. 
26. Rättskapacitet 
Obegränsad. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Stiftelser kan slås samman eller 
likvideras om tillgångarna inte längre 
står i proportion till deras målsättning. 
Sammanslagning eller likvidation -
genom utdelning av kapitalet - kan efter 
ansökan från stiftelsens styrelse ske med 
justitieministeriets medgivande eller 
krävas av ministern. En stiftelse som har 
rätt att ta emot gåvor måste acceptera att 
vid likvidation överföra överskott till en 
liknande institution. 
Näringsidkande stiftelser kan slås 
samman eller likvideras om tillgångarna 
inte längre står i proportion till deras 
målsättning eller om ändamålet är 
föråldrat. Sammanslagning eller 
likvidation - genom utdelning av 
kapitalet - kan endast ske efter ansökan 
från den näringsidkande stiftelsens 
styrelse samt med medgivande från den 
myndighet som har ansvaret för 
näringsidkande stiftelser, vilket i vanliga 
fall är danska närings- och företagsverket, samt från justitie­
ministeriet. 
SKATTESTATUS 
28. 
Stiftelser som omfattas av stiftelselagen 
eller lagen om näringsidkande stiftelser 
är skattskyldiga i enlighet med lagen om 
beskattning av stiftelser. Den senare 
lagen bygger på principen att i stort sett 
samma regler skall gälla för stiftelser 
och föreningar som för publika 
aktiebolag. Skattesatsen är. den samma 
som för bolagsskatt, dvs. 34 %. 
Intäkter från rörelsen skall tas upp fullt 
ut när de beskattningsbara intäkterna 
redovisas. De första 25 000 DKK av 
andra intäkter är skattefria. 
Stiftelser har rätt att göra avdrag för 
belopp som utdelas till välgörande eller 
ideella ändamål. De har även rätt att 
göra avdrag för utdelningar som 
stämmer överens med deras stadgar 
förutsatt att mottagaren är skattskyldig i 
Danmark för beloppet i fråga. De har 
dessutom rätt att göra avdrag för 
avsättningar för ideella eller välgörande 
ändamål. 
REDOVISNING OCH REVISION 
Till största delen som för registrerade 
föreningar (se punkt 21 ovan). Därut­
över kan ansvarig administrativ myn­
dighet avsätta styrelseledamöter som 
begår handlingar som gör dem olämp­
liga för befattningen, som inte uppfyller 
nationalitets- eller bosättningskravet, 
som underlåter att agera enligt stadgarna 
eller som är uppenbart oförmögna att 
sköta sin uppgift. Den administrativa 
myndigheten kan också tillsätta 
styrelseledamöter (även om det är i strid 
med stadgarna). Styrelseledamöter som 
försätts i konkurs måste avgå. 
Grundaren och dennes släktingar får inte 
utgöra majoritet i styrelsen utan den 
administrativa myndighetens tillstånd. 
40 
Ifråga om stiftelser som grundats av 
bolag, far ingen som äger aktier 
motsvarande mer än halva röstetalet i 
bolaget, tillsammans med grundaren och 
dennes släktingar, utgöra majoritet i 
styreisen utan tillstånd från den 
administrativa myndigheten. 
Styrelseledamöter får inte uppbära högre 
styrelsearvode än vad som kan anses 
normalt för den typ av arbete som 
utförs. 
Styrelseledamöter får inte delta i 
debatter där de har ett intresse. 
Alla stiftelser måste i princip få sina 
årliga räkenskaper reviderade och om 
deras egna kapital under föregående år 
var över 3 miljoner DKK måste revisorn 
vara auktoriserad. Revisorn måste 
normalt vara bosatt i Danmark och 
måste vara fullständigt oberoende av 
stiftelsen, dess styrelseledamöter och de 
anställda som sysslar med redovisning 
eller förvaltning av dess tillgångar. 
Revisionen skall vara utförlig och 
noggrann och revisorn måste följa de 
krav som behörig myndighet ställer. 
Revisorn måste få tillgång till alla 
uppgifter från stiftelsen. 
Styrelseledamöterna är ansvariga för 
skador som åsamkas stiftelsen till följd 
av deras agerande. Detta gäller även 
stiftelsens revisorer samt de eventuella 
bolag de tillhör. 
Stiftelser kan avsätta rimliga belopp till 
reserver men i övrigt måste medlen 
användas för stiftelsens ändamål. De 
belopp som avsätts för reserver 
respektive spenderas kan ändras av 
ansvarig myndighet. 
41 
TYSKLAND 
FÖRENINGAR (VEREINE) 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Ja. Författningen, artikel 9 punkt 1. 
Tyska medborgare har generell 
föreningsrätt. Föreningars rättsställning 
regleras i civillagens (BGB) artikel 21 
och därpå följande artiklar samt i 
föreningslagens (VereinsG) 
tillämpningsbestämmelser. 
2. Grundläggande definition 
Ingen rättslig definition. Lagstiftning 
och praxis definierar en förening som en 
bestående och strukturerad grupp av 
(fysiska eller juridiska) personer som på 
frivillig grund utgör en enhet i syfte att 
uppnå ett gemensamt mål. 
Medlemsgemenskapen måste uttryckas 
åtminstone med ett gemensamt namn 
och i ett organ som representerar den. 
3. Lägsta antal grundare 
Två grundande medlemmar. När stad­
garna registreras måste det dock finnas 
minst sju medlemmar för att registrering 
skall kunna ske som juridisk person. 
4. Typer av föreningar 
Civillagen reglerar ideella föreningar 
(IDEALVEREINE, artikel 21 i BGB) och 
kommersiella föreningar med vinstsyfte 
(WIRTSCHAFTUCHE VEREINE, artikel 22 i 
BGB). De senare är dock av marginell 
betydelse och förutsätter godkännande 
av den behöriga myndigheten. Av detta 
följer de facto att föreningsbegreppet i 
Tyskland praktiskt taget är begränsat till 
föreningar som verkar utan vinstsyfte, 
vare sig de har ställning som juridisk 
person eller ej. 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Inga begränsningar. 
6. Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls Genom införande i föreningsregistret 
vid den lokala domstol där huvud­
kontoret är beläget (artikel 21 i BGB). 
7. Rättskapacitet 
Obegränsad. 
8. Stadgar 
För registrerade föreningar (BGB 57 och 
58). 
9. Registreringskrav 
För föreningar som önskar bli 
självständiga juridiska personer. 
10. Kommersiell verksamhet 
För att anses vara verksam utan 
vinstsyfte får en förening ägna sig åt 
ekonomisk verksamhet endast om denna 
bara är en sidoverksamhet och inte utgör 
föreningens huvudmålsättning utan 
spelar en mycket underordnad roll i 
jämförelse med den huvudsakliga 
ideella verksamheten. Om denna 
ekonomiska verksamhet inte är en ren 
sidoverksamhet, kan den inte utgöra 
huvudverksamheten eller den 
stadgeenliga verksamheten. I princip 
tillåts bara sidoverksamhet om syftet är 
att genomföra verksamhet för vilken en 
skatteförmån är tillämplig (inte enbart 
för insamling av medel) och om detta 
mål endast kan uppnås genom denna 
verksamhet (artikel 65-68 i skattelagen). 
Vad beträffar intäkter, vinster och 
tillgångar som härrör från andra 
ekonomiska verksamheter är en 
samhällsnyttig förening underställd 
vanlig beskattning. 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Tillgångarna övergår till den förening 
utan vinstsyfte som omnämns i 
stadgarna. Stadgarna kan föreskriva att 
årsmötet skall bestämma vilka sådana 
föreningar som har rätt att erhålla 
tillgångarna, men i detta fall krävs ett 
godkännande från skattemyndigheterna. 
42 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Alla undantag som är tillämpliga på 
föreningar enligt artikel 13 gäller. 
13. Andra särskilda undantag 
Inga. 
14. Momsbefrielse 
Nej. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Föreningar betalar bolagsskatt. Då deras 
inkomster inte överstiger 7 500 DM är 
de befriade från bolagsskatt 
(skatteavdrag). 
16. Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Skattebefrielse ges åt sammanslutningar 
vars stadgar och effektiva förvaltning 
präglas av oegennytta och allmänhetens 
bästa samt har en direkt anknytning till 
filantropisk eller religiös verksamhet 
(artikel 51-68 i skattelagen). Denna 
skattebefrielse begränsas inte enbart till 
föreningar, utan samma villkor gäller för 
alla juridiska personer enligt artikel 1 i 
lagen om bolagsskatt. 
17. Kriterier för undantag 
Det måste klart framgå av stadgarna och 
föreningens förvaltning att dess 
verksamhet bedrivs i allmänhetens 
intresse. Följande skall noga anges i 
stadgarna: 
- Föreningens målsättning. 
- Verksamhetens utformning. 
- Den ideella verksamhet som 
skall bedrivas i det direkta syftet att 
uppnå denna målsättning. 
I händelse av att föreningen upp­
löses eller fråntas sin status som allmän­
nyttig verksamhet skall tillgångarna tillfalla en annan allmännyttig 
verksamhet. 
Den effektiva förvaltningen skall 
ske i överensstämmelse med stadgarna. 
18. Organisationer undantagna från skatt­
skyldighet 
För att en förening skall vara allmän­
nyttig ur skattemässig synpunkt fastslås 
i artikel 52-54 i skattelagen att dess 
stadgar och effektiva förvaltning skall 
präglas av oegennytta och allmänhetens 
bästa samt ha en direkt anknytning till 
filantropisk eller religiös verksamhet. 
I skattelagen skiljer man mellan två slag 
av ekonomisk verksamhet som bedrivs 
av allmännyttiga föreningar. I det ena 
fallet är verksamheten mycket nära 
förknippad med det deklarerade mål 
som berättigar till skattemässiga 
förmåner. I det andra fallet är 
verksamheten kommersiell och saknar 
anknytning till detta mål, vilket därför 
gör den skattepliktig. 
Med verksamhet som är mycket nära 
förknippad med det deklarerade målet 
avses sådan vars intäkter oavkortat 
används till att uppnå det mål som 
föreningen har anmält för att få rätt till 
skattemässiga förmåner. Denna 
verksamhet betraktas som verksamhet 
utan vinstsyfte, tillåts utan 
begränsningar och är befriad från skatt. 
Verksamhet utan direkt anknytning till 
det deklarerade målet är däremot 
skattepliktig. Det rör sig huvudsakligen 
om kommersiell verksamhet som 
föreningen bedriver via företag för att 
införskaffa kapital, som skall användas 
till att uppnå det mål som ligger till 
grund för föreningens begäran om 
skattemässig förmån. Sådan verksamhet 
är skattepliktig enligt samma regler som 
gäller för all annan kommersiell 
verksamhet, men innebär inte att 
föreningen förlorar sin ställning som 
förening utan vinstsyfte så länge som 
verksamheten inte övergår till att bli 
43 
föreningens huvudverksamhet (artikel 
55 första stycket i skattelagen). 
19. Gåvor från privatpersoner 
Gåvor från en fysisk eller juridisk 
person som är skattskyldig i Tyskland 
får dras av från givarens sammanlagda 
skattepliktiga inkomst upp till en viss 
maximinivå. Gåvorna skall främja 
välgörenhet, kyrklig och religiös 
verksamhet och skall skänkas till en 
sammanslutning som skattemyndigheten 
har erkänt som samhällsnyttig. Den 
maximala avdragsnivån ligger på 5-10 
% av givarens sammanlagda skatte­
pliktiga inkomst beroende på gåvans 
inriktning. 
20. Gåvor från företag 
Företag kan dra av gåvor upp till 0,2 % 
av summan av den samlade omsätt­
ningen och utbetalda löner. 
20 a). Gåvor till utländska föreningar 
Sådana gåvor är inte avdragsgilla. 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
Föreningar måste årligen upprätta en 
resultaträkning. Denna redovisnings­
skyldighet finns gentemot medlem­
marna, enligt artikel 27 tredje stycket 
och artikel 666 i civillagen, samt 
gentemot skattemyndigheten (för att 
fastställa att verksamheten inte bedrivs i 
vinstsyfte) enligt artikel 63 tredje 
stycket i skattelagen. 
Om föreningen bedriver ekonomisk 
verksamhet måste räkenskaper upprättas 
enligt handelsrätten, på samma sätt som 
för företag. I samtliga fall är det 
lämpligt att upprätta två skilda 
räkenskaper, den ena för skattepliktig 
verksamhet och den andra för icke 
skattepliktig verksamhet. 
Revision 
Ledningen är ansvarig inför årsmötet för 
att det upprättas ordentliga räkenskaper. 
Stadgarna kan föreskriva att föreningen skall ha ett kontrollorgan och bestämmer 
i så fall också dess befogenheter. Om ett 
kontrollorgan (Aufsichtsrat) tillsätts 
gäller inte bestämmelserna för 
bolagsformerna AG och GmbH. 
Styrelsens ansvar bestäms då av 
stadgarna. 
Det åligger skattemyndigheten att 
granska föreningarnas verksamhet. Däri 
ingår också att godkänna föreningars 
status som föreningar utan vinstsyfte 
samt att regelbundet kontrollera att 
denna status fortfarande gäller. Så snart 
en överträdelse utanför skatteområdet 
har konstaterats, överfors ärendet till 
inrikesministeriet som har befogenhet 
att upplösa föreningen om denna 
omfattar mer än en delstat. Om 
organisationen bara finns i en delstat 
överförs ärendet till den berörda 
delstatens regering som är beslutande 
instans och kan utfärda förbud. 
STIFTELSER (STIFTUNGEN) 
22. Bildande 
Stiftelser bildas genom en stiftelse-
urkund som inter vivos ("mellan levande 
personer") upprättas av en fysisk eller 
juridisk person (i vilket fall den kan 
upphävas fram till dagen för 
godkännandet) eller genom ett 
testamente. Urkunden skall ange stif­
telsens mål, de resurser som är 
tillgängliga för att uppfylla detta mål 
samt hur förvaltningen skall ske. De 
tillgängliga resurserna måste vara 
tilhäckliga för att kunna uppfylla 
stiftelsens mål. Ansökan om autorisa­
tion måste göras i den delstat där 
stiftelsen har sitt säte (i enlighet med 
delstatslagen). Avslag på en sådan 
ansökan kan endast överklagas på 
grundval av att administrationen inte 
tillämpat sina egna kriterier. 
23. Definition 
Tillgångar kan utgöra en juridisk person. 
44 
24. Krav beträffande nationalitet 
Alla personer kan grunda en stiftelse. 
25. Erhållande av status som juridisk person 
Genom godkännande av behörig 
myndighet. 
26. Rättskapacitet 
Den kapacitet som erfordras för att 
uppfylla stiftelsens mål. Stiftelsen kan 
utföra allt som är nödvändigt eller 
lämpligt för uppfyllandet av målet. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Om det har blivit omöjligt för stiftelsen 
att uppfylla sitt mål eller om 
verksamheten står i strid med allmän­
hetens intresse, kan den administrativa 
myndigheten ändra stiftelsens mål 
varvid hänsyn i största möjliga 
utsträckning skall tas till grundarens 
avsikter. Den förvaltande enheten skall 
härvidlag konsulteras. Myndigheten kan 
också upplösa stiftelsen (artikel 87 i 
BGB). I detta fall tillfaller tillgångarna 
de personer som avses i stadgarna. I 
annat fall tillfaller de staten. Likvi­
dationsprocessen är densamma som för 
föreningar. 
SKATTESTATUS 
28. Se föreningar. 
REDOVISNING OCH REVISION 
29. Redovisning 
Se föreningar. 
30. Revision 
Stiftelsens förvaltningsorgan är an­
svarigt inför den behöriga administrativa 
myndigheten, som endast kontrollerar 
att reglerna om allmän ordning följs. 
Förvaltningsorganet skall uteslutande 
agera i stiftelsens intresse. I stadgarna 
skall det föreskrivas hur revisionen skall 
gå till. 
45 
GREKLAND 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Ja. Artikel 12 i författningen av 1975 
skyddar föreningar vars verksamhet 
bedrivs utan vinstsyfte liksom 
fackföreningar förutsatt att de följer 
lagen. Staten får inte göra denna 
rättighet till föremål för förhands­
godkännande. 
2. Grundläggande definition 
Artikel 61 i civillagen. En samman­
slutning av personer som är en juridisk 
person, bildad i syfte att främja ett givet 
mål liksom en samling varor avsedda att 
tjäna ett visst ändamål. 
3. Lägsta antal grundare 
Tjugo. 
4. Typer av föreningar 
Allmänna föreningar. 
Specialföreningar. 
Sammanslutningar av personer (som 
inte är juridiska personer och för vilka 
reglerna för bolag gäller om inte annat 
föreskrivs). 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Föreningsrätten utsträcks till att gälla 
utländska medborgare enligt artikel 11 i 
Europeiska konventionen om mänskliga 
rättigheter. 
6. Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Sedan ansökan lämnats in till den lokala 
domstolens första instans 
(stiftelseurkunden och stadgarna skall 
bifogas), kontrollerar myndigheterna att 
lagens föreskrifter följs (kontroll av 
lagenligheten). Föreningen blir juridisk 
person när domstolens beslut är 
slutgiltigt och föreningen införs i 
domstolens register. 7. Rättskapacitet 
Full rättskapacitet förutom handlingar 
som är naturligt knutna till fysiska 
personer. 
8. Stadgar 
De måste utformas skriftligt och är 
underkastade regler för publicering. 
9. Registreringskrav 
Registreringen gör stiftelsen till juridisk 
person. 
10. Kommersiell verksamhet 
Det är tillåtet att emellanåt göra vinst för 
att erhålla resurser till föreningen. 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Artikel 77 i civillagen. När en juridisk 
person upplöses övergår tillgångarna till 
staten, om inte annat bestäms av lag, 
stiftelseurkund eller genom beslut av 
berörd myndighet. Staten måste vid 
användning av dessa tillgångar uppfylla 
det formella ändamålet med den 
juridiska personen. Tillgångarna från 
den upplösta föreningen får under inga 
omständigheter fördelas bland 
medlemmarna. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Den skattebefrielse som anges i artikel 
13 tillämpas. 
13. Andra skattebefrielser 
Särskild skattesats (4 %) för föreningar 
som befrämjar ändamål i allmänhetens 
intresse. 
14. Momsbefrielse 
Nej. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Inkomstskatt: Grunden för beskattning 
av juridiska personer som saknar 
vinstmotiv utgörs av den beskattnings­
bara nettoinkomst som kommer från 
46 
16. 
17. 
18. 
19. uthyrning av mark och byggnader samt 
värdepapper. Annan inkomst eller 
inkomster som är nödvändiga för 
befrämjandet av föreningens mål, såsom 
medlemsavgifter, är inte skattepliktiga. 
För utländska föreningar gäller att 
endast inkomster som är nödvändiga för 
befrämjandet av föreningens mål inte 
beskattas. 
Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Föreningar med ett mål i allmänhetens 
intresse åtnjuter skattebefrielse för 
inkomst från uthyrning av mark och 
byggnader samt värdepapper. 
Det finns också befrielse från arvsskatt 
och skatt på gåvor till juridiska personer 
utan vinstmotiv som är lagligt bildade i 
Grekland och som främjar ett ändamål 
av nationell, religiös, filantropisk, peda­
gogisk eller konstnärlig karaktär, eller 
ligger i allmänhetens intresse. Befrielsen 
omfattar alla utländska juridiska perso­
ner med samma regler för tillgångar som 
de eventuellt kan ärva i Grekland, om 
inte annat följer av ömsesidighets-
principen. 
Kriterier för undantag 
En mycket bred definition av allmän­
hetens intresse. Det omfattar alla 
ändamål som inte är av strikt privat 
natur och som berör stora gruppers av 
människor intressen (filantropiska, 
religiösa, sociala, konstnärliga, bildande 
ändamål). 
Målsättningar som berättigar till undan­
tag 
Den myndighet som beviljar skatte­
befrielse är skattemyndigheten i den 
region där föreningen har sitt huvud­
kontor. 
Gåvor från privatpersoner 
Avdragsgilla från beskattningsbar *** 
komst, men givaren måste vara grekisk 
medborgare. m-Om beloppet överstiger 100 000 drach-
mer per år måste gåvan deponeras i en 
låne- och depositionsfond. 
20. Gåvor från företag 
Avdragsgilla under förutsättning att de 
har deponerats i en låne- och 
depositionsfond. 
20 a). Gåvor till utländska föreningar 
Sådana gåvor är inte avdragsgilla. 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
Revisionsinstans är normalt den lokala 
myndigheten. 
STIFTELSER 
22. Bildande 
Tillståndssystem: Stiftelseurkund (beslut 
intra vivos inför en notarie eller edligen 
bestyrkt uttalande - ensidigt beslut av 
grundaren) och presidentiellt dekret som 
godkänner grundarens testamente 
utfärdas av den behöriga ministern 
beroende på stiftelsens målsättning. 
23. Definition 
En uppsättning varor avsedda för 
genomförande av ett projekt i allmän­
hetens intresse (i princip) och med ett 
icke-vinstsyfte. 
24. Krav beträffande nationalitet 
25. Erhållande av status som juridisk person 
Tillståndssystem: Stiftelsen blir juridisk 
person när dekretet som medger 
godkännande publiceras i det officiella 
grekiska organet. 
26. Rättskapacitet 
Full rättskapacitet. Att stiftelsen blir 
juridisk person medför inte att de av­
sedda tillgångarna automatiskt för­
värvas. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
47 
SKATTESTATUS 
28. Se föreningar. 
REDOVISNING OCH REVISION 
29. Redovisning 
Revisionskommitté. 
30. Revision 
Stiftelsens verksamhet kontrolleras av 
staten. 
48 
SPANIEN 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
- Artikel 22 (föreningar) och 34 
(stiftelser) i författningen. 
Lag 191/1964 av den 24 decem­
ber 1964 som reglerar föreningar och 
tilläggsdekret av den 20 maj 1965. 
- Lag 30/1994 av den 24 novem­
ber 1994 om stiftelser och skatteför­
måner för privatpersoner som ägnar sig 
åt verksamheter för allmänhetens bästa. 
Ett flertal lagar om självständiga 
samfund. 
2. Grundläggande definition 
Grupp eller förening av flera fysiska 
personer med rättskapacitet som tjänar 
denna grupps vilja att på bestående basis 
sträva mot ett givet tillåtet mål som 
fastlagts i föreningens stadgar (strikt 
definition). 
3. Lägsta antal grundare 
Lagen av 1964 anger ett möte vid vilket 
"flera personer" enas, utan att 
någonstans ange det antal personer eller 
grundande medlemmar som erfordras. 
Likafullt krävs normalt minst tre 
personer. 
4. Typer av föreningar 
1 - Föreningar reglerade i lagen av 
den 24 december 1964 (reglerar inte 
offentliga eller privata stiftelser, civila 
eller kommersiella organisationer eller 
företag). 
2 - Föreningar reglerade företrädes­
vis genom särskilda stadgar (föreningar 
enligt kanonisk rätt, föreningar som 
grundats av staten för att uppnå 
särskilda mål, fackföreningar och 
liknande föreningar, föreningar för 
statstjänstemän och militär personal, 
fastighetsägarföreningar, politiska partier, idrottsföreningar, 
studentföreningar osv.). 
Föreningar med sociala, bildande, 
kulturella eller idrottsliga mål, eller 
föreningar som mera generellt söker 
verka för allmänhetens bästa, kan bli 
klassade som allmännyttiga av det 
spanska ministerrådet på förslag från 
inrikesministern. Detta ger dem en rad 
fördelar, däribland skatteförmåner. 
Nationalitetskrav för medlemmar 
Utländska medborgare lagligt bosatta i 
Spanien har föreningsrätt och kan utöva 
den enligt gällande lagar och 
bestämmelser (organisk lag 7/1985 om 
fri- och rättigheter för utländska 
medborgare i Spanien). 
Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Artikel 25 i civillagen beviljar status av 
juridisk person åt bolag, föreningar och 
stiftelser för allmänhetens bästa som är 
lagligt erkända, samt åt föreningar för 
särskilda intressen - civila, 
kommersiella eller industriella - åt vilka 
lagen beviljar egen juridisk status 
oberoende av deras medlemmars. 
Enligt rättspraxis från högsta domstolen 
uppstår juridisk person genom ett 
föreningsavtal. I artikel 22.3 säger 
författningen att föreningar införs i det 
relevanta registret "endast i publi­
ceringssyfte". 
Rättskapacitet 
Artikel 38 i civillagen beviljar rätts­
kapacitet åt juridiska personer vilket 
innefattar föreningar som är erkända i 
lag. De kan därför förvärva och äga 
varor, åta sig skuldförbindelser och vara 
part i civil- och brottmål. 
Likafullt får inte föreningar som inte är 
erkända som allmännyttiga förvärva 
fastigheter som inte är direkt 
nödvändiga för att uppnå sina mål. De 
måste även erhålla tillstånd för att få ta 
emot vissa privata donationer. 
49 
8. Stadgar 
Artikel 3.2 i lagen av 1964 anger de 
uppgifter som måste ingå i stadgarna. 
9. Registreringskrav 
Registrering är obligatorisk. Proce­
durerna för sådan registrering varierar 
beroende på gällande bestämmelser i 
den autonoma region där föreningen har 
sitt huvudkontor. För föreningar som 
lyder under lagen av 1974 finns det ett 
nationellt register och ett för varje 
provins. 
Det finns också särskilda register för 
vissa föreningar som regleras genom 
särskilda system. 
10. Kommersiell verksamhet 
Godkänd. 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Proceduren för avyttring av tillgångar i 
händelse av föreningens likvidation 
måste specificeras i stadgarna. 
BESKATTNING 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet. 
Befrielser föreskrivna i artikel 13 
Lag 37/1992 av den 28 december 1992 
om mervärdesskatt befriar inte 
föremngar direkt, i det att olika 
skattesatser inte beror på föreningens 
juridiska form utan på verksamhetens 
art. Lagen föreskriver emellertid ett 
flertal för föreningar vanliga verk­
samheter som är skattebefriade eller 
avdragsgilla. 
13. Andra särskilda undantag 
Se punkt 12. 
14. Momsbefrielse 
Nej. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Det finns ett flertal skatteförmåner för 
föreningar som klassas som allmän-16. nyttiga och som uppfyller de villkor som 
anges i artikel 42 i lagen om stiftelser 
och skatteeftergifter för privat 
deltagande i verksamhet för all­
mänhetens bästa. 
1 - De är befriade från bolagsskatt 
med avseende på den verksamhet som 
utgör deras sociala eller särskilda mål, 
innefattande utökning av tillgångar 
genom förvärv eller överföringar av 
obligationer. De är också befriade vad 
avser vinst från kommersiell verksamhet 
om detta motsvarar föreningens mål 
eller särskilda syfte. 
Inkomst av kommersiell verksamhet 
samt inkomst av kapital är inte befriad 
från skatt men är däremot föremål för 
vissa skatteeftergifter, särskilt 
"skattebandet" som är en fast skattesats 
om tio procent. 
2 - De är undantagna från de flesta 
lokala skatter. 
Föreningar som är undantagna från 
skattskyldighet eller åtnjuter skatte­
eftergifter 
Föreningar som klassas som 
allmännyttiga och som uppfyller de 
villkor som anges i artikel 42 i lagen om 
stiftelser och skatteeftergifter för privat 
deltagande i verksamhet för 
allmänhetens bästa, under följande 
villkor: 
De måste sträva mot mål i 
allmänhetens intresse (socialhjälp, sam­
hällsfrågor, utbildning, kultur, idrott, 
hälsa, utvecklingssamarbete, miljö­
skydd, främjande av socialekonomiska 
ändamål, frivilligt socialt arbete, 
vetenskapligt arbete osv.). 
- De måste använda minst 70 % av 
nettoinkomsten för sådana ändamål. 
- De måste årligen inlämna räken­
skaper i god ordning till det behöriga 
organet. 
50 
- I händelse av likvidation måste 
tillgångarna anslås för uppfyllandet av 
mål i allmänhetens intresse. 
De stadgeenliga representanterna 
måste vara förtroendevalda. 
17. Kriterier för att erkännas som allmän­
nyttig 
Dessa ges i artikel 4 i lagen om 
föreningar av 1964, ändrad genom lagen 
om stiftelser och skatteeftergifter för 
privat deltagande i verksamhet för 
allmänhetens bästa. Huvudkriterierna är 
följande: 
Den stadgade målsättningen 
skall ligga i allmänhetens intresse. 
- Verksamheten skall vara öppen 
för alla och inte begränsad till med­
lemmar. 
- Föreningens verksamhet skall 
bedrivas utan vinstsyfte, varvid 
eventuella vinster inte får delas ut och 
inga arvoden får betalas ut till 
kommittén för det arbete den utför. 
Den måste ha de personella och 
materiella resurser som krävs för upp­
fyllandet av dess stadgeenliga mål. 
- Verksamheten måste ha varit 
igång kontinuerligt under två år sedan 
ansökan inlämnades. 
18. Typer av föreningar som är undantagna 
Se punkt 16 och 17. 
19. Gåvor från privatpersoner 
Under vissa omständigheter och inom 
vissa gränser kan fysiska personer dra av 
gåvor till föreningar som åtnjuter 
skatteeftergift. Normalt uppgår detta 
avdrag till 20% av gåvans värde. De 
samlade avdragsgilla utgifterna får dock 
inte överstiga 30% av den 
beskattningsbara inkomsten. 
20. Gåvor från företag 
Organisationer som är juridiska personer 
får under vissa omständigheter dra av 
gåvor till föreningar som åtnjuter 
skatteeftergift. Detta avdrag får i de flesta fall inte överstiga 10 % av den 
beskattningsbara inkomsten. 
Dessutom åtnjuter företag skatteeftergift 
för deltagande i verksamhet för 
allmänhetens bästa, särskilt för förvärv 
av konstverk som skänks som gåva och 
för stödjande och utveckling av viss 
konst. 
20 a). Gåvor till utländska föreningar 
Det finns ingen lag som reglerar 
föreningar i detta avseende (för stiftelser 
se punkt 24). 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
Artikel 11 i dekreten av den 20 maj 
1965 föreskriver att föreningar skall 
avge redovisning som visar samtliga 
intäkter och utgifter. Dessa räkenskaper 
skall tillställas samtliga medlemmar 
samt årligen föreläggas det ordinarie 
årsmötet jämte budget för påföljande år. 
Räkenskaperna för föreningar i sådana 
autonoma kommuner som saknar 
regleringar angående dessa frågor skall 
sändas till provinsmyndigheterna, eller 
till justitieministeriet vad gäller de 
föreningar som godkänts som 
allmännyttiga. 
Revision 
Lagen av 1964 föreskrev att föreningar 
skulle revideras av myndigheterna, men 
detta upphävdes implicit av 
författningen av 1978. Föreningar som 
godkänts som allmännyttiga måste 
lämna en årsredovisning för föregående 
räkenskapsår till justitieministeriet. 
STIFTELSER 
22. Bildande 
En stiftelse kan grundas av en levande 
eller avliden person. I det förra fallet 
måste det finnas en skriven akt godkänd 
av notarie och i det senare måste 
grundandet vara stipulerat i ett testa­
mente. 
51 
Införande i ett stiftelseregister som 
sorterar under justitieministeriet är 
obligatoriskt och innebär det officiella 
bildandet av stiftelsen. 
23. Definition 
Artikel 1 i lagen om stiftelser av 1994 
definierar stiftelser som organisationer 
grundade utan vinstsyfte och vars 
tillgångar enligt grundarens önskan är 
permanent anvisade till ett ändamål i 
allmänhetens intresse. 
24. Krav beträffande nationalitet 
Utländska medborgare kan bilda en 
stiftelse i Spanien. 
Dessutom kan utländska stiftelser, på 
samma sätt som de spanska, bedriva 
verksamhet i Spanien som står i sam­
band med deras mål och åtnjuta de 
skatteeftergifter som beviljas spanska 
stiftelser förutsatt att de är repre­
senterade på spanskt territorium och att 
de är införda i stiftelseregistret. 
De kan vägras registrering om deras mål 
inte är i allmänhetens intresse eller om 
de inte är lagligt bildade enligt 
hemlandets lagstiftning (artikel 5 i 
ovannämnda lag). 
25. Erhållande av status som juridisk person 
Stiftelser blir juridiska personer när de 
införs i urkundsregistret. De kan vägras 
registrering om detta beslut inte är 
förenligt med ovannämnda lag. 
26. Rättskapacitet 
En stiftelses tillgångar kan bestå av alla 
varor och tillgångar som kan värderas i 
finansiella termer. Stiftelsen måste äga 
dessa och en förteckning över dem 
måste finnas i registret. 
Tillgångarna förvaltas och avyttras av 
det organ som sköter stiftelsen i enlighet 
med stadgarna. Artikel 19 i ovannämnda 
lag sätter dock gränser för avyttrandet av 
stiftelsens tillgångar och föreskriver att 
myndigheterna i förväg måste godkänna 
vissa typer av transaktioner. Dessutom får stiftelser inte äga andelar i 
handelsföretag som gör dem ansvariga 
för bolagets skulder. De far dock äga 
aktier i aktiebolag. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Tillgångar som blir över vid likvi­
dationen av en stiftelse måste anvisas till 
privata organisationer vilkas verksamhet 
inte bedrivs i vinstsyfte eller till 
stiftelser som strävar efter mål i 
allmänhetens intresse, vilka specificerats 
i urkunden eller stadgarna. I avsaknad 
av sådan specifikation skall det styrande 
organet eller myndigheterna bestämma 
vart tillgångarna skall anvisas. 
Genom avvikelse från dessa föreskrifter 
kan urkunden eller stadgarna icke desto 
mindre bestämma att dessa tillgångar 
skall anvisas till annat allmänt samfund 
som strävar mot mål i allmänhetens 
intresse (artikel 31 i ovannämnda lag). 
SKATTESTATUS 
28. 
Stiftelser som är lagenligt införda i 
registret och uppfyller de villkor som 
anges i artikel 42 i ovannämnda lag 
åtnjuter samma skatteeftergifter som 
föremngar (se punkt 15-20). För att 
komma i åtnjutande av dessa måste de 
uttryckligen ansöka om det och bli 
godkända av finansministeriet. 
REDOVISNING OCH REVISION 
29. Redovisning 
Stiftelsens ledning skall varje år göra en 
inventering, upprätta balans- och 
resultaträkning samt avge en verk­
samhetsberättelse för stiftelsen och dess 
ekonomiska skötsel. Den måste också 
beviljas ansvarsfrihet för föregående års 
inkomster och utgifter. Samtliga dessa 
dokument skall insändas till 
myndigheterna. 
Dessutom är extern revision obligatorisk 
under vissa omständigheter. 
52 
Inom tre månader före utgången av varje 
räkenskapsår skall ledningen upprätta en 
budget för nästkommande år och 
inlämna denna till myndigheterna 
(artikel 23 i ovannämnda lag). 
30. Revision 
Tillsyn av en högre myndighet är avsedd 
att bistå stiftelsen i dess utövande av sin 
rätt att existera och att säkerställa att 
dess stadgar och verksamhet är 
lagenliga. Denna tillsyn utövas av ett 
regeringsorgan för de stiftelser som 
omfattas av regeringens befogenhet. 
Detta regeringsorgan är ansvarigt för 
revisionen av räkenskaperna. Det kan 
begära att rättsmakten tillfälligt ingriper 
i stiftelsen och kan överta ledningens 
ansvar under den period som domaren 
bestämmer. 
53 
FRANKRIKE 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Ja, enligt ingressen till författningen av 
1958 som innehåller de principer som 
anges i deklarationen om mänskliga och 
medborgerliga rättigheter av 1789, och 
genom det konstitutionella rådet (beslut 
av den 16 juli 1971, den franska Journal 
Officiel, 18 juli 1971). 
2. Grundläggande definition 
En förening är en överenskommelse 
genom vilken två eller flera personer på 
permanent basis sammanför kunskaper 
eller verksamhet för ett annat syfte än 
vinst (artikel 1 i lagen av 1901). 
Lägsta antal grundare 
Två. 
Typer av föreningar 
Ej godkänd eller faktisk förening. 
Godkänd förening. 
Förening godkänd som allmännyttig 
(ingen rättslig definition, godkänd 
genom beslut av staten) 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Inga särskilda villkor. 
6. Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Ej godkänd förening är inte juridisk 
person. 
Godkänd förening blir juridisk person 
genom att till de lokala myndigheterna 
anmäla föreningens namn, mål och säte 
samt namn, yrke, adress och nationalitet 
för styrelseledamöterna, och bifoga 
stadgarna i två exemplar. Denna 
anmälan skall publiceras i den franska 
Journal Officiel. 
7. Rättskapacitet 
En godkänd förening får endast 
förvärva, äga och förvalta lokaler för 10. 
11. föreningens förvaltning och medlems­
möten samt fast egendom som är strikt 
nödvändig för de mål som den själv 
sätter (artikel 6 i lagen av 1901). Den får 
bara ta emot gåvor och arv om dess 
syfte uteslutande är bistånd, 
välgörenhet, vetenskaplig eller medi­
cinsk forskning, eller om den är en 
kulturell förening, en släktförening eller 
en förening som är ansluten till en 
organisation som är godkänd som 
allmännyttig. 
En förening som är godkänd som 
allmännyttig har en något vidare 
rättskapacitet, då termen "strikt" inte 
används. Den kan även förvärva skog 
och mark för skogsbruk, och den far ta 
emot gåvor och arv. Om den genom ett 
testamente erhåller en fastighet som inte 
är nödvändig för dess verksamhet, måste 
föreningen sälja den och behålla 
pengarna. Den välgörenhet som föreslås 
måste i varje enskilt fall på förhand god­
kännas av myndigheterna. 
Stadgar 
Ingen obligatorisk form för stadgar som 
reglerar medlemmarnas mellan-
havanden. 
Registreringskrav 
Ingen obligatorisk registrering (se punkt 
6 angående anmälningsförfarandet). 
Kommersiell verksamhet 
Inte förbjuden vare sig i lagen av 1901 
eller i rättspraxis. Vinst är tillåten. 
Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Nettotillgångarna får inte överföras till 
medlemmarna. I enlighet med stadgarna 
eller årsmötet överförs de normalt till en 
organisation vars verksamhet bedrivs 
utan vinstsyfte och som strävar mot ett 
liknande mål. 
54 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Alla undantag enligt artikel 13 synes 
återfinnas i den allmänna skattelagen 
(Code Général des Impôts). 
13. Andra särskilda undantag 
Vissa befrielser från registreringsskatter. 
14. Momsbefrielse 
Inga. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
När föreningar är befriade från moms 
och verkar utan vinstsyfte är de inte 
underkastade bolagsbeskattning såsom 
bolagsskatt, lärlingsskatt och 
handelsskatt. 
Om de inte är skattskyldiga för affärs­
verksamhet till ordinarie skattesats, är 
de underkastade beskattning av 
tillgångarna. 
Alla föreningar är föremål för lokal 
beskattning, utom vad gäller oinredda 
lokaler och sådana som är öppna för 
allmänheten, samt fastighetsskatt för alla 
som äger lokaler, förutom lågkostnads-
lokaler. 
När de är befriade från moms skall de 
betala löneskatt. Om de har mer än tio 
anställda är de skyldiga att betala 
arbetsgivaravgiften för yrkesutbildning 
och byggnadsförbättring. 
De är skattskyldiga för inkomster av 
tillgångarna. 
16. Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Om en förening önskar syssla med vissa 
speciella verksamheter måste den erhålla 
officiellt tillstånd. Detta gäller t.ex. 
turism och fritidsverksamhet, vissa 
"godkända" verksamheter inom 
hälsovård, socialt arbete eller 
medicinskt/socialt arbete, verksamheter 17. 
18. 
19. som betraktas som offentlig service, dvs. 
tillhandahållande av jakt- eller 
fiskemöjligheter, organisation av 
idrottstävlingar m.m. 
Föreningar godkända som allmän­
nyttiga. 
Ansökan om godkännande görs till 
inrikesministeriet och beviljas under 
vissa omständigheter genom ett 
regeringsdekret. Att vara godkänd 
medför vissa skyldigheter, men ger en 
vidare rätt att ta emot gåvor samt att 
förvärva och äga lokaler. 
Kriterier för att erkännas som allmän­
nyttig verksamhet 
Den skall vara en godkänd förening och 
ha verkat som sådan i tre år. Den skall 
främja ett mål i allmänhetens intresse, 
täcka mer än ett lokalt område och ha 
minst 200 medlemmar. Den skall 
slutligen också ha stadgar enligt en 
modell som utfärdats av regeringen. 
Mål som berättigar till undantag 
Undantag från beskattning meddelas av 
staten som tilldelar föreningar uppgifter 
med anknytning till offentlig service. 
Dessa föreningar får olika typer av stöd 
som är föremål för administrativa 
begränsningar och noggrann kontroll. 
Exempelvis ger en regeringsförordning 
("ordonnance") av den 8 augusti 1985 
idrottsföreningar monopol på anord­
nandet av tävlingar. 
Gåvor från privatpersoner 
Privata gåvor är avdragsgilla till 
skattesatsen 1,25% av beskattningsbar 
inkomst för erkända föreningar och till 
5 % för stiftelser och föreningar som 
godkänts som allmännyttiga. Dessa 
gåvor ger rätt till nedsättning av skatten 
med 40 % av gåvans värde (50 % när de 
är avsedda för fri kost eller logi för 
mindre gynnade personer). Endast de 
gåvor som ges till en fransk förening 
eller en utländsk förening verksam i 
Frankrike är avdragsgilla. 
55 
20. Gåvor från företag 
Gåvor från företag är avdragsgilla till 
satsen 37 % eller 42 % av den beskatt­
ningsbara inkomsten upp till 2 % av 
omsättningen (godkända föreningar) och 
0,3 % av omsättningen (föreningar 
godkända som allmännyttiga och 
stiftelser). 
Endast gåvor som ges till en fransk 
förening eller en utländsk förening 
verksam i Frankrike är avdragsgilla. 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
Endast föreningar som godkänts som 
allmännyttiga, föreningar som får stöd 
från de lokala myndigheterna samt 
föremngar som sysslar med 
affärsverksamhet ovanför vissa trösklar 
(beträffande omsättning, balans­
omslutning eller antal anställda), är 
enligt lagen skyldiga att upprätta formell 
redovisning. 
STIFTELSER 
RÄTTSLIGA RAMAR 
22. Bildande 
Allmännyttig stiftelse: Utkast till stadgar 
skall tillställas inrikesministeriet och 
sedan regeringen, som genom att 
godkänna stiftelsen ger den rätt att 
erhålla sitt kapital. Stadgarna skall 
utformas enligt den modell som 
regeringen har utformat. Denna anger 
den administrativa kommitténs samman­
sättning. Den följer vanligen en 
tredjedelsprincip där en tredjedel av 
ledamöterna utses av grundarna, en 
tredjedel av myndigheterna och en 
tredjedel av stiftelsens ledning. 
Skyddad stiftelse: Upprättas inom en 
allmännyttig stiftelse utan att utgöra en 
egen juridisk enhet (sällsynt). 
Afïarsdrivande stiftelse (lag av den 4 
juli 1990): Dessa har inget behov av att 
bli godkända som allmännyttiga stiftelser. De bildas för en bestämd 
tidsperiod - vanligtvis 5 år med 
möjlighet till förlängning - och deras 
verksamhetsprogram godkänns av de 
administrativa myndigheterna. 
23. Grundläggande definition 
Oåterkalleligt avträdande av varor, 
rättigheter och resurser för att verka för 
ett mål utan vinstsyfte och i allmän­
hetens intresse. 
24. Krav beträffande nationalitet 
Per definition består en tredjedel av den 
administrativa kommittén av behöriga 
personer som representerar 
myndigheterna och särskilt utsedda 
personer. En utländsk stiftelse måste 
godkännas som allmännyttig för att fa 
vara permanent verksam i Frankrike 
eller för att få samma rättigheter som en 
fransk stiftelse. 
25. 
26 Erhållande av status som juridisk person 
Stiftelsen blir juridisk person när 
dekretet om godkännande som all­
männyttig stiftelse har utfärdats av 
regeringen och publicerats i den franska 
Journal Officiel. 
Rättskapacitet 
Samma villkor för mottagande av gåvor 
som för en förening godkänd som 
allmännyttig, men med en mera 
omfattande rätt att äga tillgångar 
inklusive fastigheter. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Som för föreningar som godkänts som 
allmännyttiga (se punkt 11), men 
godkännande erfordras från den 
administrativa myndigheten. 
SKATTESTATUS 
28. Se föreningar. 
REDOVISNING OCH REVISION 
För revision och skyldighet att upprätta 
redovisning gäller samma som för 
föreningar som godkänts som 
allmännyttiga. 
56 
IRLAND 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIG STÄLLNING 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Den generella rätten att bilda förening 
garanteras av artikel 40.6 i författningen. 
Den mera specificerade rätten att bilda 
förening för icke-statliga organisationer 
regleras i lagstiftningen om bolag 
(Companies Act) samt i lagstiftningen 
om industri- och understödsföreningar 
(Industrial and Provident Societies 
Legislation). 
2. Grundläggande definition 
Det finns ingen särskild definition av 
termen förening eller liknande i irländsk 
lag. Den speciella form en förening 
antar beror på den rättsliga struktur som 
väljs. Mer om detta följer nedan. 
3. Typer av föreningar 
Det finns följande tre huvudtyper av 
strukturer som avser icke-statliga 
organisationer: 
a) Oinkorporerade föreningar: Så­
dana föreningar kan ha skrivna stadgar. 
Dessa anger i så fall föreningens syften 
och mål samt eventuellt uppgifter 
rörande medlemskap och den styrande 
kommittén. I rättsliga termer är 
stiftelseurkunden ett kontrakt eller en 
bindande överenskommelse mellan 
medlemmarna i gruppen, vilka skall 
följa villkoren i överenskommelsen, dvs. 
att söka uppnå det syfte som fastslagits i 
stiftelseurkunden, att utföra sina 
uppgifter enligt urkunden osv. Medan 
urkunden är rättsligt bindande mellan 
medlemmarna i gruppen har den ingen 
effekt gentemot icke medlemmar. 
Gruppen är följaktligen inte ett 
självständigt rättssubjekt. 
b) Bolag begränsat av garanti 
(Company Limited by Guarantee): Detta 
är en variant av den vanliga formen av juridisk person för affärsdrivande 
företag i Irland. I den här typen av bolag 
finns det inga aktier och medlemmarna 
garanterar helt enkelt att betala ett visst 
(vanligen nominellt) belopp för att täcka 
bolagets skulder om det avvecklas. 
c) Industri- och understödsförening 
(Industrial and Provident Society): 
Denna typ av struktur används ofta av 
kooperativ. Många av de regler som rör 
industri- och understödsföreningar är i 
praktiken identiska med dem som rör 
bolag begränsat av garanti. Det finns 
emellertid en viktig skillnad i det att en 
grupp kan bilda ett begränsat bolag för 
vilket lagligt syfte som helst, medan en 
förening måste bildas "för att bedriva 
industri, affärsverksamhet eller handel" 
för att bli registrerad som industri- och 
understödsförening. 
Det finns även andra typer av strukturer 
som kan komma ifråga för icke-statliga 
föreningar (förvaltningsbolag, privata 
sjuk- och finansieringskassor osv.). 
Ovanstående tre strukturer är dock de 
huvudtyper som normalt förekommer i 
Irland. 
Lägsta antal grundare 
Både bolag begränsade av garanti och 
industri- och understödsföreningar 
måste ha minst sju medlemmar. Det 
finns inget lagfäst minimikrav för 
oinkorporerade föreningar. 
Nationalitetskrav för medlemmar 
Det finns inga särskilda krav på 
nationalitet för de tre huvudtyperna. 
Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Den oinkorporerade föreningen är inget 
självständigt rättssubjekt. Både bolag 
begränsade av garanti och industri- och 
understödsföreningar är juridiska 
personer. Detta uppnås genom att man 
lämnar in föreningens urkund i 
erforderlig form till det statliga organ 
som har rätt att godkänna föreningen. 
57 
10. Urkunden är därefter tillgänglig för 
allmänheten. 
Rättskapacitet 
Föreningens rättskapacitet fastslås i 
urkunden. När det gäller bolag begränsat 
av garanti kallas denna "Memorandum 
and Artides". När det gäller industri-
och understödsföreningar kallas denna 
"the Rules". Det finns inga särskilda 
begränsningar i rättskapaciteten för icke­
statliga föreningar andra än de som 
allmänt anges i lagstiftningen för 
juridiska enheter. 
Stadgar 
För bolag begränsade av garanti gäller 
att stadgarna måste upprättas på ett sätt 
som är acceptabelt för bolagsbyrån 
(Companies Office), som är den aktuella 
registreringsenheten. 
Standardformuleringar för bolagsord­
ningar finns i lagstiftningen om bolag 
och dessa eller varianter på dessa 
används normalt av bolagen. När det 
gäller industri- och understödsföreningar 
måste reglerna accepteras av Registrar 
for Friendly Societies, som är 
registreringsinstans. Det finns inga 
officiella standardutformningar, men 
registret har godkänt olika formuleringar 
som upprättats av icke-statliga 
organisationer och dessa eller varianter 
av dem används normalt. 
Registreringskrav 
Som nämnts ovan skall båda typerna av 
föreningar registreras hos vederbörande 
registreringsinstans. Förutom detta finns 
inga särskilda registreringskrav. 
Kommersiell verksamhet 
Det finns ingen särskild begränsning av 
föreningarnas möjligheter att bedriva 
kommersiell verksamhet. Om en 
förening önskar erhålla befrielse från 
vissa skatter hos skattemyndigheterna 
måste den dock vara "föremål för en 
bindande försäkran om uteslutande 
välgörande ändamål", dvs. föreningens urkund eller regler måste innehålla en 
bindande klausul som garanterar att 
erhållna medel endast används för 
välgörande ändamål. Dessutom är det 
osannolikt att en urkund som innehåller 
delar av kommersiell natur betraktas 
som välgörenhetsmässig av 
skattemy ndi gheterna. 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Lagstiftningen om bolag innehåller 
liksom lagstiftningen om industri- och 
understödsföreningar inga allmänna 
begränsningar beträffande avyttring av 
tillgångar vid likvidation. Om en 
förening vill bli betraktad som 
välgörenhetsmässig av skattemyndig­
heterna kommer myndigheterna normalt 
att kräva att tillgångarna vid likvidation 
av föreningen skall föras över till en 
annan välgörenhetsorganisation. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Artikel 13 har införlivats i Irland. 
13. Särskilda skattebefrielser 
Särskilda skattebefrielser som gäller 
icke-statliga organisationer (inklusive 
dem som krävs av sjätte momsdirek­
tivet) innefattar följande verksamheter: 
a) Utbildning och yrkesutbildning. 
b) Hälso- och sjukvård eller 
behandling som tillhandahålls av 
sjukhus, vårdhem, klinik eller liknande 
inrättning. 
c) Service för skydd av vård av 
barn och ungdom. 
d) Tillhandahållande av varor och 
tjänster med nära anknytning till välfärd 
och social trygghet av organisationer 
vilkas verksamhet inte har ett vinstsyfte. 
e) Tillhandahållande av varor och 
tjänster till förmån för medlemmar av 
organisationer vilkas verksamhet 
bedrivs utan vinstsyfte och vilkas syften 
58 
i första hand är av politisk, facklig, 
religiös, fosterländsk, filosofisk, 
filantropisk eller medborgerlig natur. 
14. Momsbefrielse 
Skattebefriade objekt omfattar medi­
cinsk utrustning, dvs. rullstolar och 
handikappfordon, ortopedisk utrustning, 
rollatorer, kryckor och liknande 
utrustning. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Lagstiftningen om bolag och lagstift­
ningen om industri- och understöds­
föreningar innehåller inga allmänna 
befrielser från beskattning vad gäller 
icke-statliga organisationer. 
16. Föreningar undantagna från skatt­
skyldighet 
Ett bolag begränsat av garanti och, mer 
sällan, en industri- och understöds­
förening kan, på grundval av sin 
välgörenhetsstatus, ansöka om befrielse 
från olika skatter hos skatte­
myndigheterna. För att betraktas som 
välgörande skall föreningens mål och 
befogenheter vara sådana att varje ända­
mål som dess inkomst eller egendom 
kan användas för är välgörande. Som 
nämndes ovan skall dessutom dess 
huvudändamål samt användning av 
inkomster och egendom styras av en 
bindande försäkran. Det betyder att 
föreningen enligt lag är skyldig att 
endast främja det uttryckta huvudmålet 
och att använda sin inkomst och 
egendom uteslutande för detta mål. 
17. Kriterier för undantag 
För att betraktas som välgörenhet måste 
föreningens mål omfattas av någon av 
följande rubriker: 
a) Främjande av utbildning. 
b) Främjande av religion. 
c) Befrielse från fattigdom. 
d) Annat arbete av välgörande art 
till förmån för samhället. Förutom att uppfylla ovannämnda krav 
skall föreningen föra räkenskaper som 
årligen revideras och på begäran hålla 
dessa tillgängliga för 
skattemyndigheterna. Den skall förbjuda 
utbetalning av avgifter och löner 
(bortsett från ersättningar för utlägg) till 
medarbetare och styrelseledamöter för 
utfört arbete. Den skall också uppfylla 
andra kriterier som redan har beskrivits 
inklusive dem som rör likvidation av 
föreningen. 
De skatter som en organisation kan 
befrias från omfattar inkomstskatt, 
bolagsskatt, realisationsvinstskatt, skatt 
på inkomst av kapital samt skatt och 
stämpelavgifter vid förvärv, överlåtelse 
och upplåtelse av mark. 
Det förekommer ingen skattebefrielse 
beträffande moms och anställda är 
skyldiga att betala inkomstskatt och 
socialförsäkringsavgifter. 
18. Gåvor från privatpersoner och foretag 
Under vissa omständigheter kan gåvor 
från privatpersoner och företag bli 
föremål för skattelättnader. En av de 
viktigaste lättnaderna av betydelse för 
den icke-kommersiella sektorn är att 
gåvor för 100-10 000 irländska pund till 
vissa utbildningsanstalter kan berättiga 
till skattelättnad. 
REDOVISNING OCH REVISION 
19. 
Det finns ingen särskild tillsyn av 
oinkorporerade föreningar. Bolag är 
föremål för rapporterings- och redo­
visningskrav från bolagsbyrån. Årsredo­
visning skall läggas fram och 
förteckning skall föras över förändring i 
medlemskår, ledning m.m. I stort sett 
liknande rapporteringsskyldigheter 
föreligger för industri- och 
understödsföreningar (som rapporterar 
till Registrar of Friendly Societies). I 
ytterlighetsfall kan inspektörer utses för 
att undersöka dessa föreningars 
59 
verksamhet. Föreningar som 
regelbundet underlåter att avge 
självdeklaration blir avregistrerade. I 
allmänhet är dock redovisnings- och 
tillsynskraven inte särskilt hårda. Vad 
beträffar välgörenhetsorganisationer har 
skattemyndigheterna en övervakande 
funktion, men i praktiken är den inte 
särskilt besvärande. 
STIFTELSER 
Det finns ingen särskild lagstiftning för 
"stiftelser" på Irland. En association som 
har godkänts som välgörande av 
skattemyndigheterna kan ansöka hos 
kommissionären för välgörenhets-
donationer och arv om att bli 
inkorporerad under välgörenhetslagen 
av 1973. Emellertid finns det bara 
ungefar 25 sådana associationer på 
Irland. 
60 
ITALIEN 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Artikel 2 och 18 i författningen. Artikel 
14 till 22 i civillagen. Lag av den 
27 februari 1985, lag nr 266 av den 
11 augusti 1991 om frivilligorgani­
sationer. 
2. Definition 
Lagen ger ingen definition. I praktiken 
är det varje stadigvarande organisation 
av ett antal personer som främjar ett 
gemensamt intresse, dock ej 
vinständamål. 
3. Lägsta antal grundare 
Nej. 
4. Typer av föreningar 
Godkända föreningar. 
Icke godkända föreningar. 
Kommittéer. 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Inga restriktioner. 
6. Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Endast för godkända föreningar. Det 
följer då på myndigheternas dekret om 
godkännande. Ett villkor för sådant 
godkännande är att ha tillräckliga 
tillgångar för att kunna främja stadgade 
mål. Rätten att godkänna juridiska 
personer kan tillfalla presidenten för 
italienska ministerrådet, regionen eller 
prefekterna beroende på verksamhetens 
territoriella räckvidd. 
Det finns vissa hinder för icke godkända 
föreningar (se punkt 7). 
7. Rättskapacitet 
Privata juridiska personer kan inte 
förvärva fastigheter eller ta emot gåvor, 
arv eller ens donationer utan tillstånd 
från myndigheterna. Ett godkännande betraktas som det villkor som gör att 
förvärvet träder i kraft. Begränsningarna 
hos den icke godkända föreningen består 
i inskränkt självständighet rörande 
tillgångar, i det att personer som i 
föreningens namn agerar för föreningens 
räkning också är ansvariga för 
föreningens skulder. Lag nr 52 av den 
27 februari 1985 tillåter nu icke 
godkända föreningar att förvärva fast 
egendom. Icke godkända föreningar och 
kommittéer kan uppträda som part i en 
rättegång. 
Frivilligorganisationer som registreras 
får förvärva de tillgångar som är nöd­
vändiga för deras verksamhet och ta 
emot gåvor och donationer, även om de 
har form av godkända föreningar. 
8. Stadgar 
För att godkännande skall beviljas måste 
stiftelseurkunden upprättas i form av ett 
offentligt dokument. Det finns vissa 
minimikrav. 
9. Registreringskrav 
Inget krav, men om en förening inte är 
registrerad är ledningen tillsammans 
med föreningen fullt ut ansvarig för dess 
skulder (artikel 33 i civillagen). 
10. Kommersiell verksamhet 
Föreningar får syssla med kommersiell 
verksamhet. Denna verksamhet far inte 
syfta till att uppnå en penningmässig 
vinst, utan endast till att främja 
uppnåendet av föreningens mål. Om å 
andra sidan den kommersiella 
verksamheten är oberoende av 
föreningens mål, kan föreningen bli 
betraktad som ett bolag, med viktiga 
skattemässiga och sociala effekter. 
Artikel 24 i civillagen föreskriver att 
medlemmar inte har rätt till del i 
vinsten. 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Kvarvarande tillgångar avyttras i 
enlighet med stiftelseurkunden eller 
stadgarna. I avsaknad av särskilda 
61 
bestämmelser gäller de beslut som togs 
av det föreningsmöte som beslutade om 
likvidationen. Om sådana beslut saknas 
avgör myndigheterna. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Ja. 
13. Andra särskilda undantag 
Varor och tjänster som tillhandahålls av 
frivilligorganisationer är befriade från 
moms. Frivilligorganisationer är också 
befriade från registreringsskatt och 
skatter i anslutning till stiftandet samt 
skatt på alla handlingar som rör 
frivilligorganisationers verksamhet. 
Befrielse från skatt på gåvor, över­
låtelser och markregistrering samt från 
skatt på värdeökning på fast egendom 
(INVIM) för föreningar som erhåller 
gåvorna. Detta gäller även donationer 
och arv. 
14 Momsbefrielse 
Nej. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Godkända och icke godkända föreningar 
är skattepliktiga för inkomstskatt för 
juridiska personer (IRPEG), som är 
proportionell mot summan av inkomster 
som erhålls från mark, intäkter av 
markinkomstkaraktär, inkomst av 
kapital och inkomst av kommersiell 
verksamhet, vare sig den är tillfällig 
eller ej. Belopp som betalas av 
medlemmarna som bidrag eller som 
medlemsavgifter ingår inte i den 
beskattningsbara inkomsten. 
16. Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Inkomstskatt för juridiska personer 
sänks med 50 % för historiska, litterära, 
vetenskapliga, experimentella och forskningsinriktade sällskap som 
huvudsakligen främjar kulturella mål. 
Vinster från mindre handels- och till­
verkningsverksamhet hos frivillig-
organisationer är inte skattepliktiga om 
de används för föreningens egna mål. 
17. Kriterier för undantag 
Juridisk person som är frivilligorga­
nisation enligt lag nr 266/91. 
18. Kriterier för erhållande av skatteeftergift 
För frivilligorganisationer måste 
skattebefrielse anges i de kriterier som 
föreskrivs i ett mellanministeriellt dekret 
(omfattande socialministern och 
finansministern), vilket håller på att 
utformas. 
19. Gåvor från privatpersoner 
Gåvor i allmänhetens intresse, för 
humanitära, religiösa eller politiska mål, 
får dras av upp till en gräns av 2 %. 
Denna gräns får överskridas när gåvan 
ges till organisationer för stöd till 
studier, forskning, informations­
spridning, förvärv, underhåll eller 
restaurering av kulturskatter eller till 
institutioner som organiserar mässor och 
utställningar med ett särskilt kulturellt 
eller vetenskapligt inslag, med tillstånd 
av kulturministeriet. 
Gåvor till centralinstitutet för stöd åt den 
italienska katolska kyrkans prästerskap 
och till hjälp för människor i 
utvecklingsländer är avdragsgilla upp 
till ett tak av 2 miljoner italienska lire. 
Gåvor till registrerade frivilligorgani­
sationer är inte längre avdragsgilla. Det 
enda avdrag som för närvarande är 
möjligt är det som rör å ena sidan en 
organisation som är föremål för 
bolagsbeskattning och å andra sidan en 
frivilligorganisation som är juridisk 
person. Att vara införd i det regionala 
registret för frivilligorganisationer är 
alltså inte längre tillräckligt. 
62 
20. Gåvor från företag 
Som i fallet med privatpersoner kan 
gåvor till ändamål i allmänhetens in­
tresse eller till humanitära, religiösa 
eller politiska ändamål dras av upp till 
ett tak av 2 %. 
20 a). Gåvor till utländska föreningar 
För föreningar med sina kontor i Italien 
är reglerna desamma, förutsatt att 
föreningarna är införda i ett regionalt 
register i Italien. 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Den administrativa myndigheten har rätt 
att revidera och granska. 
STIFTELSER 
22. 
23. 
24. Bildande 
Stiftelsedokument (unilateralt dokument 
inter vivos i form av en offentlig 
handling eller ett testamente). 
Definition 
Privat juridisk person med tillgångar 
som är avdelade för ett mål. 
Krav beträffande nationalitet 
Nej. 
25. Erhållande av status som juridisk person 
Genom godkännande av regeringen i 
form av ett dekret från presidenten i det 
italienska ministerrådet. 
26. Rättskapacitet 
Som för godkända föreningar. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Om ingenting anges i stadgarna anvisar 
myndigheterna tillgångarna till andra 
organisationer med liknande mål. 
SKATTESTATUS åtnjuter en minskning med 50 % av den 
beskattningsbara inkomsten för juridiska 
personer. Import av varor till stiftelser 
med målet att ge bistånd eller utföra 
välgörenhetsarbete, utbildning, studier 
eller forskning är undantagna från 
moms. 
Som en generell princip är stiftelser som 
inte är sysselsatta med affärsmässig 
jordbruks- eller handelsverksamhet inte 
momspliktiga i betydelsen i artikel 4 i 
presidentiellt dekret nr 633/72. 
REDOVISNING OCH REVISION 
29. 
30. Redovisning 
Nej. 
Revision 
Myndigheterna har rätt att kontrollera stiftelser, 
vilket huvudsakligen består i rätten att ändra 
stiftelsens mål när detta har uppnåtts eller blivit 
meningslöst eller omöjligt att uppfylla. De har 
rätt att samordna stiftelsers verksamhet och kan 
gruppera dem tillsammans när deras tillgångar 
har blivit otillräckliga. 
28. 
Historiska, litterära, vetenskapliga och 
experimentella stiftelser och 
forskningsstiftelser med uteslutande 
kulturella mål enligt betydelsen i artikel 
6 av presidentiellt dekret nr 601/73 
63 
LUXEMBURG 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
Lagfäst föreningsrätt? 
Ja, i artikel 26 i författningen av den 
17 oktober 1868 i dess senaste lydelse, 
lagen ändrad den 21 april 1928 om 
föreningar och stiftelser som verkar utan 
vinstsyfte och lagen av den 11 maj 1936 
som garanterar föreningsrätten. 
Grundläggande definition 
Artikel 1 i lagen av den 21 april 1928 
definierar en förening som verkar utan 
vinstsyfte som en förening som inte är 
engagerad i industri- eller 
handelsverksamhet och som inte strävar 
efter materiell vinst för sina 
medlemmar. 
Lägsta antal grundare 
Tre. 
Typer av föreningar 
Föreningar som verkar utan vinstsyfte 
(ASBL). 
Faktiska föreningar. 
Nationalitetskrav för medlemmar 
Inga begränsningar. 
Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Föreningen blir juridisk person samma 
datum som stadgarna publiceras. 
Rättskapacitet 
En förening som verkar utan vinstsyfte 
(Association sans but lucratif, ASBL) 
får endast äga, som sin egen egendom 
eller på annat sätt, de lokaler som är 
nödvändiga för uppfyllandet av det 
stadgeenliga målet. Det finns ingen 
begränsning angående möbler. 
Gåvor skall godkännas genom dekret av 
storhertigen om deras värde överstiger 
500 000 LUF. 10. Stadgar 
Skriftligt dokument som är veder­
börligen bestyrkt eller har privat 
underskrift. 
Registreringskrav 
Stiftelseurkunden skall registreras. 
Stadgarna, styrelseledamöternas full­
ständiga namn, verksamheter/yrken och 
adresser samt uppgift om föreningens 
säte skall deponeras hos affärs- och 
handelsregistret. Varje ändring måste 
också deponeras. En alfabetisk 
förteckning över medlemmarna skall 
deponeras, samma månad som stadgarna 
publiceras, hos domstolskansliet i det 
distrikt där föreningen har sitt säte. 
Förteckningen skall uppdateras årligen. 
Kommersiell verksamhet 
Verksamhet i vinstsyfte är inte för­
bjuden, men den skall vara tillfällig och 
sidoordnad i förhållande till 
huvudverksamheten. 
11 Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Om stadgarna inte innehåller några 
bestämmelser skall beslut fattas av 
årsmötet. Om mötet inte kan fatta beslut 
fastställer exekutorema ett ändamål som 
ligger så nära det sociala syftet som 
möjligt. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Ja. 
13. Andra särskilda undantag 
Verksamheter med ett utbildnings-
mässigt mål som organiseras av all­
männa eller privata organisationer. 
Verksamheter som drivs av ungdoms-
härbärgen, organisatörer av idrotts-
tävlingar eller vetenskapliga, kulturella, 
bildande, ekonomiska eller pro­
fessionella evenemang, där intäkterna är 
avsedda att huvudsakligen täcka 
organisatoriska kostnader, teaterföre-
64 
14. ställningar, konferenser och medicinska 
och paramedicinska tjänster, förutsatt att 
dessa undantag inte snedvrider 
konkurrensen. 
Momsbefrielse 
Inga. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Enligt artikel 159 i Luxemburgs 
skattelag är en förening av typ ASBL 
föremål för bolagsbeskattning (IRC). 
Alla som är föremål för bolags­
beskattning är också föremål för 
förmögenhetsskatt. Artikel 25 i lagen av 
den 29 december 1971 fastställer 
registrerings-, arvs- och successions­
regler. För gåvor och donationer inter 
vivos är skattesatsen 6 %. 
16. Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Artikel 161 i skattelagen medger be­
frielse från bolagsbeskattning för 
organisationer som1 uteslutande och 
direkt stödjer kulturella eller välgörande 
ändamål eller ändamål i allmänhetens 
intresse. De är dock likafullt 
skattepliktiga om de bedriver industriell 
eller kommersiell verksamhet. 
Beträffande föreningar som verkar utan 
vinstsyfte är endast oegennyttig verk­
samhet befriad från skatt och inte 
sidoordnad eller tillfällig verksamhet in 
vinstsyfte. 
17. Kriterier för undantag 
Föreningar som verkar utan vinstsyfte 
och som stödjer välgörande eller 
religiösa ändamål eller ändamål i 
allmänhetens intresse (hälsovård, 
ungdoms- och idrottsverksamhet, 
vetenskaplig, artistisk och kulturell 
verksamhet) kan anses verka i 
allmänhetens intresse. 18. Målsättningar som berättigar till undan 
tag 
Ansökan skall göras till justitie­
ministeriet. Ändamålet får inte vara att 
skapa vinst och det skall vara erkänt i 
allmänhetens intresse i enlighet med 
stadgarna. En storhertigförordning, 
antagen med bifall av Conseil d'Etat, 
fastställer status och skatteeftergift. 
Skattebefrielserna medges sedan på 
grundval av skattelagstiftningen. 
19. Gåvor från privatpersoner 
Gåvor över 5 000 LUF per år är 
avdragsgilla upp till ett tak av 10 % av 
den totala inkomsten eller 10 000 000 
LUF. En gåva måste ges till en erkänd 
organisation i allmänhetens intresse eller 
någon annan organisation som erkänts 
som sådan i lagen. 
20. Gåvor från företag 
Samma regler tillämpas för företag 
etablerade i Luxemburg. 
20 a). Gåvor till utländska föreningar 
Sådana gåvor är inte avdragsgilla. 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
För att bli godkänd att ta emot gåvor, 
måste årsredovisningarna, eller åtmin­
stone redovisningen för de tio senaste 
räkenskapsåren, deponeras hos dom­
stolsregistret vid föreningens bildande. 
STIFTELSER 
22. Bildande 
Överlåtelse av tillgångar genom 
bevittnat dokument eller testamente, 
med godkännande genom storhertig­
förordning. 
23. Definition 
Stiftelsens potentiella verksamhets­
område är fastställt i lagstiftningen 
eftersom de enda organisationer som 
erkänns som stiftelser är sådana som 
bedriver filantropisk, religiös, veten-
65 
skaplig, konstnärlig, pedagogisk, social, 
turistinriktad och idrottslig verksamhet, 
och använder intäkter som 
huvudsakligen kommer från kapital som 
erhållits antingen när stiftelsen bildades 
eller senare, och inte sysslar med 
kommersiell verksamhet. 
24. Krav beträffande nationalitet 
Inga. 
25. Erhållande av status som juridisk person 
Samtidigt som stadgarna godkänns 
genom storhertigförordningen. 
26. Rättskapacitet 
Som för föreningar. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Som det anges i stadgarna. I annat fall 
anvisar justitierninisteriet dem till ett 
ändamål så nära det som föreningen 
bildades för som möjligt. 
SKATTESTATUS 
28. Som för föreningar. 
REDOVISNING OCH REVISION 
29. Redovisning 
Varje år, senast två månader efter räken­
skapsårets utgång, skall budget och 
räkenskaper inlämnas till justitie­
ministeriet. Dessa dokument publiceras i 
"Mémorial". 
30. Revision 
Artikel 40 i lagen av 1928 föreskriver att 
justitieministern skall säkerställa att 
stiftelsens tillgångar används för det 
ändamål för vilket stiftelsen bildades. 
66 
NEDERLÄNDERNA 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Ja, föreningsrätten är tillerkänd alla som 
är bosatta i Nederländerna (artikel 1 och 
8 i författningen). 
2. Grundläggande definition 
Enligt artikel 2.26 i civillagen (Bur-
gerlijk Wetboek) är en förening en 
juridisk person som består av med­
lemmar och är bildad för ett särskilt 
ändamål annat än det som anges för 
kooperativ och ömsesidiga bolag13. Den 
bildas genom en multilateral rättslig 
handling. Den får inte dela ut vinst till 
medlemmarna. 
3. Lägsta antal grundare 
Två. 
4. Typer av föreningar 
Förening under enskilt sigill. 
Förening genom attesterad handling. 
Statslös förening (internationell förening 
som inte lyder under något särskilt 
domsrättsområde, inte reglerad i lag 
men erkänd av rättspraxis). 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Inga villkor. 
6. Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Full status: Föreningar vars stadgar 
offentliggörs i en attesterad handling 
(inkorporering av stadgarna i en attes­
terad handling kan också göras sedan 
föreningen bildats). En sådan förening 
skall införas i föreningsregistret. 
Begränsad status: Föreningar vars 
stadgar inte är inkorporerade i en 
attesterad handling. Införandet av en 
13 Dessa är associationsformer i nederländsk lag sådan förening i föreningsregistret får 
till följd att styrelseledamöternas ansvar 
begränsas. Styrelseledamöterna blir bara 
instämda om den andra parten hävdar att 
föreningen inte har uppfyllt sina 
skyldigheter. 
Utländsk förening: Nederländerna följer 
principen med inkorporering. En 
förening som bildats utomlands erkänns 
i Nederländerna och den utländska lag 
som är tillämplig (som avgör huruvida 
föreningen blir juridisk person eller ej) 
styr föreningens verksamhet i 
Nederländerna. 
7. Rättskapacitet 
Föreningar vars stadgar är inkorporerade 
i en attesterad handling har full 
rättskapacitet. De kan ingå skuldför­
bindelser, ta emot arv och förvärva fast 
egendom utan begränsningar. 
Föreningar vars stadgar inte är inkor­
porerade i en attesterad handling (be­
gränsad status) kan inte förvärva 
registrerade föremål eller ta emot arv. 
8. Stadgar 
Ingen obligatorisk form, såvida stad­
garna inte är inkorporerade i en attes­
terad handling. För sådana fall finns 
innehåll angivet. 
9. Registreringskrav 
Endast för föremngar bildade genom en 
attesterad handling eller godkända i en 
attesterad handling. Denna handling 
skall införas i ett register som 
upprätthålls för detta ändamål av 
handels- och industrikammaren på den 
ort där föreningen har sitt säte. 
10. Kommersiell verksamhet 
En förening får bedriva kommersiell 
verksamhet men vinsten far inte delas ut 
till medlemmarna. Föreningens 
målsättning får inte vara att skapa vinst 
och dela ut den till medlemmarna. 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Stadgarna för en förening som är bildad 
genom en attesterad handling måste 
67 
ange antingen hur tillgångarna skall 
avyttras vid en likvidation, eller en 
procedur för hur avyttringen skall 
bestämmas (civillagen och artikel 2:27 f 
i författningen). Sedan borgenärerna har 
erhållit betalning fördelas återstoden av 
tillgångarna på de parter (proportionellt 
efter deras rätt) som enligt stadgarna har 
rätt till dem. I annat fall tillfaller de 
medlemmarna. Om ingen gör anspråk på 
återstoden av tillgångarna tillfaller de 
staten, som i sin tur så långt det är 
möjligt anvisar dem i enlighet med 
stiftelsens målsättning (civillagen artikel 
23 bl). 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Alla befrielser som är tillämpliga på 
föreningar gäller. 
13. Andra särskilda skattebefrielser 
Det finns ett flertal skattebefrielser för 
varor och tjänster som tillhandahålls av 
föreningar och särskilda befrielser för 
föreningars tillhandahållande av tjänster 
och relaterade varor åt sina medlemmar. 
Detta förutsätter dock att 
skattebefrielserna inte medför någon 
konkurrensbegränsning och att orga­
nisationen inte försöker dela ut vinsten 
till medlemmarna. 
14. Momsbefrielse 
Nej. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Inkomstskatt: Generellt sett är före­
ningar underkastade den vanliga skatte­
lagstiftningen. Det finns ingen särskild 
beskattning för föreningar (juridiska 
personer). En förening kan bli föremål 
för bolagsbeskattning (VPB) om den 
bedriver affärsverksamhet som 
konkurrerar med annan affärsverk­
samhet som är underkastad bolags­beskattning, och i så fall med avseende 
på den vinst som uppstår genom denna 
verksamhet. * 
Skatt på fast egendom: Föreningar med 
real rättighet till fast egendom eller 
användarna av sådan egendom måste 
betala lokal skatt. 
16. Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Det finns ingen exakt definition. Artikel 
24.4 i lagen om fastighetsskatt före­
skriver skattebefrielse för erkända 
organisationer som verkar i 
allmänhetens intresse. 
En förening i allmänhetens intresse är 
helt befriad från bolagsskatt om den 
årliga vinsten understiger 13 000 NLG, 
eller om vinsten för de senaste fyra åren 
understiger 65 000 NLG. Detta 
förutsätter att vinstmotiv saknas eller att 
vinstmotivet är underordnat och 
vinsterna används uteslutande i 
allmänhetens intresse (artikel 5 i lagen 
om bolagsskatt och i förordningen av 
den 20 augusti 1971). 
Välgörenhetsorganisationer, bibliotek, 
pensionsfonder, organisationer för 
förvaltning och bevarande av mark för 
naturbevarande syfte och vissa andra 
organisationer för speciell mark. 
För skatt på inkomst av fast egendom 
gäller att föreningar som inte är föremål 
för bolagsbeskattning kan ansöka om 
återbetalning av avdraget för fast 
egendom, vilket dras av som källskatt 
från utdelningar och räntor. 
Det finns bestämmelser om befrielse 
från fastighetsskatt (bl.a. på byggnader 
som används för religiösa ändamål). 
17. Kriterier för undantag 
Den relevanta lagstiftningen ger inte 
någon definition av allmänhetens 
intresse. Lagen om fastighetsskatt slår 
fast att en precis anvisning beträffande 
ett arv eller gåva utesluter denna från att 
vara i allmänhetens intresse. Enligt 
68 
lagen är allmänhetens intresse motsatsen 
till en enskilds eller en avgränsad grupps 
intresse. 
18. Kriterium för erhållande av godkän­
nande eller bemyndigande 
Godkännande från registrerings- och 
fastighetsskattemyndigheten. 
19. Gåvor från privatpersoner 
Gåvor till godkända nederländska 
föreningar är avdragsgilla till mellan 1 
och 10 % av den beskattningsbara 
inkomsten för summor som överstiger 
120 NLG per år och per givare. Gåvor 
som ges under avtal i bevittnad form 
som löper under minst fem år är 
avdragsgilla fullt ut i de fall de ges till 
förmån för en nederländsk förening som 
har minst 25 medlemmar (i vilket fall 
allmänhetens intresse inte är ett 
kriterium). Detta förutsätter att gåvan 
ges i form av ett årligt anslag, att 
föreningen har full rättskapacitet och att 
den inte är föremål för 
bolagsbeskattning. 
20. Gåvor från företag 
Gåvor till föreningar och stiftelser som 
är registrerade i Nederländerna och som 
har en akademisk, religiös, 
välgörenhetsmässig eller kulturell 
målsättning eller en målsättning i 
allmänhetens intresse (inklusive poli­
tiska partier) är, om de uppgår till mer 
än 500 NLG, avdragsgilla upp till 6 % 
av den beskattningsbara inkomsten. 
20 a). Gåvor till utländska föreningar 
Samma regler gäller för föreningar 
registrerade utomlands, vilka särskilt 
omnämns av finansministeriet. 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
Inom sex månader efter räkenskapsårets 
utgång skall styrelsen tillställa årsmötet 
en årsredovisning över föreningens 
förvaltning och ställning. Den skall 
framlägga resultat- och balansräkning jämte kommentarer för årsmötets 
godkännande. Dessa dokument skall 
vara undertecknade av styrelsen och 
andra befattningshavare. 
Revision 
Intern: Stadgarna kan föreskriva att 
föreningen skall ha ett styrelsekolle­
gium. I avsaknad av ett sådant kolle­
gium och av en revisor enligt artikel 
2.393 (1) som intygar dokumentens 
riktighet, skall varje år årsmötet utse ett 
utskott bestående av minst två med­
lemmar som inte far vara styrelse­
ledamöter. 
Extern: Genom en försäkran från en 
revisor som intygar dokumentens rik­
tighet. Det föreligger inte någon skyl­
dighet att offentliggöra räkenskaperna. 
STIFTELSER (STICHTING) 
22. Bildande 
Genom en bevittnad handling som 
innehåller stadgarna. Dessa stadgar skall 
införas i det särskilda stiftelseregistret 
vid industri- och handelskammaren på 
den ort där stiftelsen har sitt säte. 
23. Definition 
En juridisk person som är bildad genom 
en rättslig handling, som inte har några 
medlemmar och som har till syfte att 
stödja den målsättning som stadgarna 
anger genom att använda de medel som 
avsatts för målsättningen. 
Krav beträffande nationalitet 
Stiftelsens huvudkontor skall finnas i 
Nederländerna, även om den kan ha 
kontor utomlands. 
Erhållande av status som juridisk person 
Genom attesterad handling. 
Rättskapacitet 
Stiftelser har full rättskapacitet. 
Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Enligt de regler som anges i stadgarna. 
Om det inte finns några som gör anspråk 
på de återstående tillgångarna återgår de 24. 
25. 
26. 
27. 
69 
till staten, som anvisar dem i enlighet 
med stiftelsens målsättning så långt det 
är möjligt. 
SKATTESTATUS 
28. Se föreningar. 
REDOVISNING OCH REVISION 
29. Redovisning 
Enligt civillagen 2 10 (2) är styrelsen 
skyldig att inom sex månader efter 
räkenskapsårets utgång upprätta balans-
och resultaträkning för stiftelsen, samt 
att behålla den i tio år. 
30. Revision 
Intern: I enlighet med stadgarna. 
Extern: Myndigheterna kan be styrelsen 
om information. Om denna vägrar att 
samarbeta kan domstolen beordra att 
dokumenten visas för myndigheterna. På 
myndigheternas eller någon annan 
berörd persons begäran kan domstolen 
beordra att styrelseledamöterna avstängs 
eller avsätts och utse nya ledamöter. 
70 
ÖSTERRIKE 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Ja, enligt artikel 12 i författningen 
(Staatsgrundgesetz - StGG). Öster­
rikiska medborgare har rätt att bilda 
föreningar. Föreningar som är juridisk 
person regleras särskilt av lagen om 
föreningar av 1951. 
2. Grundläggande definition 
Ingen rättslig definition. Följande 
definition är baserad på rättslig doktrin 
och praxis. En förening är en (1) 
frivillig, (2) varaktig, (3) strukturerad 
sammanslutning av flera personer (4) 
avsedd att sträva mot ett givet tillåtet 
mål i allmänhetens intresse (5) genom 
fortlöpande gemensam verksamhet. 
3. Lägsta antal grundare 
En grundande medlem (en person som 
uttrycker en vilja att bilda en förening) 
räcker. Föreningen måste ha minst tre 
medlemmar (se även punkt 6). 
4. Typer av föreningar 
Det österrikiska rättssystemet skiljer 
mellan föreningar som verkar utan 
vinstsyfte (ideelie Vereine), vilka 
regleras av lagen om föreningar 
(Vereinsgesetz) av 1951, och föreningar 
med vinstsyfte, som regleras av lag 
(Vereinspatent) av 1852. 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Utländska medborgare kan bli 
medlemmar i en förening i Österrike 
även om de inte är bosatta där. 
6. Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Alla föreningar som grundas enligt 
lagen om föreningar av 1951 blir 
juridiska personer. Meddelandet om 
avsikten att bilda en förening måste 
lämnas till de behöriga myndigheterna och åtföljas av ett utkast till stadgar. Om 
det inte inom sex veckor utfärdas något 
förbud mot bildandet av föreningen eller 
om myndigheterna förklarar att de inte 
förbjuder föreningens bildande kan 
föreningen börja sin verksamhet. Minst 
tre medlemmar måste vid en 
konstituerande stämma besluta om att på 
basis av stadgar godkända av 
myndigheterna bilda en förening. 
Genom detta beslut blir föreningen 
juridisk person. Den får rättskapacitet 
genom val av företrädare enligt stadgan. 
7. Rättskapacitet 
Full rättskapacitet erhålls efter det att 
föreningen konstituerats. 
8. Stadgar 
I stadgarna måste det enligt lagen av 
1951 anges att föreningen är registrerad 
enligt artikel 12 i lagen av 1951 om 
föreningar. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
I Österrike är föreningar befriade från 
alla de undantag som föreskrivs i denna 
artikel. 
13. Andra särskilda undantag 
Utöver bestämmelserna i artikel 13 i 
sjätte momsdirektivet finns det inga 
särskilda undantag. 
14. Momsbefrielse 
Nej. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Även sammanslutningar av personer, 
institutioner, fonder och liknande som 
inte är juridiska personer skall betala 
bolagsskatt (Körperschaftsteuer). 
71 
16. Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Ideella föreningar utan kommersiellt 
syfte, som främjar ett allmännyttigt 
ändamål, kyrkor (artikel 34-37 i 
Bundesabgabenordnung), små livför­
säkringsbolag (60 000 ATS), föreningar 
inom jordbrukssektorn med syfte att 
gemensamt använda maskiner och 
utrustning (kooperativ) etc, privata 
fonder, fackföreningar, juridiska ombud, 
finansieringsföreningar för små och 
medelstora företag. 
17. Kriterier för undantag 
Det viktigaste kriteriet är vilket ändamål 
som föreskrivs i föreningens stadga, 
t.ex. välgörenhet, allmännyttigt 
ändamål, eller annat speciellt ändamål. 
18. Mål som berättigar till undantag 
Religiösa sammanslutningar, godkända 
av lagstiftningen, pensions- och 
socialkassor enligt särskilda villkor 
(artikel 6 i KSTG - lagen om bolags­
skatt). 
Undantaget gäller inte rättssubjekt som 
har begränsad skattskyldighet. 
19. Gåvor från privatpersoner 
Gåvor från privatpersoner till religiösa 
sammanslutningar (upp till 1 000 ATS), 
högskolor samt organ för forskning och 
utveckling kan dras av från den 
skattepliktiga inkomsten. Högst 10 % av 
den totala inkomsten föregående år kan 
dras av. 
STIFTELSER välgörande ändamål eller i allmänhetens 
intresse. 2) Privat stiftelse, med status 
som juridisk person, som av grundaren 
har försetts med medel att användas och 
förvaltas med ett tillåtet mål som denne 
fastställt. 
24. Krav beträffande nationalitet 
Inga. 
25. Erhållande av status som juridisk person 
Typ 1 (se punkt 23) blir juridisk person 
när behörig myndighet beslutar att 
stiftelsen kan godkännas. 
Typ 2 blir juridisk person vid införandet 
i bolagsregistret (Firmenbuch). 
26. Rättskapacitet 
Bägge typer av stiftelse är juridisk 
person, dvs. kan utföra rättsliga 
handlingar och vara part i en rättslig 
process. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Skall för typ 1 (se punkt 23) meddelas i 
behörig myndighets kungörelse av 
stiftelsens likvidation. 
Beträffande typ 2 överförs tillgångarna 
till de i stiftelseförklaringen 
(Stiftungserklärung) angivna yttersta 
förmånstagarna. Om detta avvisas 
övergår tillgångarna till grundaren eller 
österrikiska staten. 
RÄTTSLIG STÄLLNING 
22. Bildande 
Fritt bildande. 
23. Grundläggande definition 
Det finns två olika typer av stiftelser. 1 ) 
Stiftelse enligt lagen om stiftelser 
(Bundes-Stiftungs-und-Fonds Gesetz) 
eller generell lagstiftning, dvs. stiftelse 
med bestående tillgångar med mål av 
72 
PORTUGAL 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Artikel 46 i författningen av 1976, 
artikel 158 till 166 och 167 till 184 i 
civillagen, samt dekretlag nr 594/74 av 
den 7 november 1974. 
2. Grundläggande definition 
Lagen ger inte någon definition. Enligt 
allmän praxis är det en grupp enskilda 
personer som sammanför vissa varor 
eller tjänster för ett mål som inte syftar 
till personlig vinning. 
3. Lägsta antal grundare 
Inget lägsta antal. 
4. Typer av föreningar 
Privat förening enligt det allmänna 
systemet. 
Privat förening enligt ett särskilt system 
(t.ex. kooperativ och institutioner för 
social solidaritet). 
Föreningar som inte är juridisk person 
(icke godkända föreningar och särskilda 
kommittéer). 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Såvitt inte stadgarna säger något annat 
kan utländska medborgare vara 
medlemmar i en förening. 
6. Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Standardgodkännande som beviljas på 
villkor att föreningens stiftelsehandling 
bestyrks av en notarie och att innehållet 
är i överensstämmelse med artikel 167-1 
i civillagen. Publicering av utdrag ur 
föreningens stiftelsehandling och 
stadgarna i den portugisiska officiella 
tidningen gör föreningen lagligt erkänd 
gentemot tredje man. 9. 
10. 
11. Rättskapacitet 
Föreningarnas rättskapacitet är beroende 
av den s.k. ultra v/res-regeln. Enligt 
denna regel anses föreningar inte bara ha 
de rättigheter och skyldigheter som är 
nödvändiga, utan även de som är 
ändamålsenliga för uppnåendet av 
föreningens mål. Endast rättigheter och 
skyldigheter specifika för fysiska 
personer är uteslutna. 
Stadgar 
Ja. För stiftelseurkunden, dvs. den 
bestyrkta stiftelsehandlingen, finns det 
obligatoriska minimikrav. 
Registreringskrav 
För föreningar enligt det allmänna 
systemet har registreringen endast en 
publiceringsfunktion och ingen kon­
stituerande verkan. 
Kommersiell verksamhet 
Föreningar kan ha ett finansiellt mål 
som inte utesluter finansiella fördelar för 
medlemmarna, förutsatt att det inte är i 
form av vinst som sådan. 
Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Tillgångar som testamenterats eller 
donerats med anvisningar, eller är av­
sedda för ett visst syfte, måste anvisas 
till en annan juridisk person med samma 
anvisningar eller mål. Beträffande andra 
tillgångar bemyndigar artikel 162-2 i 
civillagen medlemmarna att i 
överensstämmelse med stadgarna eller 
genom årsmötesbeslut bestämma 
anvisningen. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Ja. 
13. Andra särskilda befrielser 
Medicinsk eller paramedicinsk vård, 
utbildningsanstalter, konstnärliga akti-
73 
viteter, försäkrings- och socialhjälps­
tjänster. 
14. Momsbefrielse 
Livsmedel, dagstidningar, vecko- och 
månadstidningar och kulturell litteratur, 
farmaceutiska produkter och liknande, 
passagerartrafik, medicinsk vård och 
underhållning. 
DIREKT BESKATTNING 
15. 
16. 
17. Allmänna regler 
Inkomstskatt för 
(IRC) (20 % av 
komst) som tas ut 
komst efter avdrag 
Medlemsavgifter 
finansiering av 
föreningens mål 
inkomst. juridiska personer 
beskattningsbar in­
på sammanlagd in­
för vissa kostnader, 
och bidrag för 
uppnåendet av 
betraktas inte som 
Förmögenhetsskatt 
Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Administrativa allmännyttiga juridiska 
personer (religiösa samfund, frivilliga 
brandkårer osv.) är befriade från 
inkomstskatt för juridiska personer. Det 
gäller även allmännyttiga institutioner 
som uteslutande befrämjar vetenskapliga 
eller kulturella ändamål eller utför 
välgörenhetsmässigt eller socialt arbete 
samt speciella institutioner för social 
solidaritet (IPSS) och organisationer 
med liknande rättslig ställning. 
Kriterier för undantag 
I de första två fallen måste organi­
sationerna samarbeta med myndig­
heterna på nationell, regional eller lokal 
nivå. Institutioner för social solidaritet 
och liknande institutioner skall vara 
registrerade hos de regionala 
socialförsäkringsnämndema. Beslutet 
tillkommer lika fullt myndigheterna. 
Skattebefrielsens omfattning kan variera 
beroende på ändamål. 18. Mål som berättigar till undantag 
På begäran av den sökande beviljar 
finansministeriet skattebefrielser genom 
ett beslut (despacho) som publiceras i 
"Diåro da Republica". 
19. Gåvor från privatpersoner 
Fysiska personer far göra avdrag för 
gåvor till de organisationer som anges i 
artikel 56 i lagen om 1RS, upp till ett 
värde av 15 % av deras beskattningsbara 
nettoinkomst. Detta gäller också för 
juridiska personer utan vinstsyfte som 
tillhör eller är grundade av religiösa 
samfund, bildningsförbund och 
vetenskapliga, kulturella, litterära eller 
konstnärliga organisationer. 
20. Gåvor från företag 
Juridiska personer far göra avdrag från 
vinsten före skatt med upp till 
sammanlagt 0,2 % av omsättningen, och 
därutöver med 50 % av gåvans värde, 
för gåvor som ges som kulturell 
sponsring eller till bildande, 
vetenskapliga, kulturella, litterära och 
konstnärliga organisationer. 
20 a). Gåvor till utländska föreningar 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
Ett övervakande råd ansvarar för 
kontroll av styrelsens aktiviteter. Det 
säkerställer att föreningens räkenskaper 
förs på ett lämpligt sätt. 
En förening som åtnjuter skatte­
eftergifter måste alltid hålla räken­
skaperna tillgängliga för skattemyndig­
heterna. 
STIFTELSER 
22. Bildande 
Genom en handling inter vivos eller ett 
testamente. Handlingen skall attesteras 
utom när det gäller ett icke offentligt 
testamente. Urkunden som konstituerar 
stiftelsen skall fastställa stiftelsens 
målsättning och ange de medel som står 
74 
till dess förfogande. Stadgarna måste 
alltid vara bestyrkta, 
24 
25. 23. Definition 
Det finns inte någon rättslig definition. 
Enligt allmän praxis är stiftelsen en 
organisation som främjar ett varaktigt 
ändamål för vilket tillgångai har avsatts. 
KraVbeträfTande nationalitet 
Nej, men stiftelsen skall ha sitt säte i 
Portugal. 
Erhållande av status som juiidisk person 
Stiftelser blir juridiska personer genom 
individuellt godkännande; av den 
administrativa myndigheten 
26. Rättskapacitet 
Se föreningar. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Tillgångar från upplösta stiftelser av­
yttras enligt de gemensarima reglerna 
för föreningar och stiftelser 
28. Se föreningar 
lliiiii '', •"•'•'.'•'J.'J.J.'.i.i.'i.. i'.', .'i.','•'.'• •'• •". .V.'.'V.'ii i '.V .'.. ««sm» 
29. Redovisning 
30, Revision 
Stiftelser förblir under ständig tillsyn av 
den myndighet som har godkänt dem. 
Stiftelser skall ha ett skat:eråd. De kan 
upplösas av den myidighet som 
godkände dem i de fall när deras mål har 
blivit uppfyllt eller omöjlig'.: att uppfylla, i 
händelse av felaktigt utnyttjande av 
tillgångarna, om allmän ordning är hotad 
eller det ändamål som främjas inte längre 
motsvarar det som anges i stadgarna. 
75 
FINLAND 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Ja, artikel 10a i författningen, ändrad 
1995, och artikel 1 i lagen om 
föreningar av 1989. 
2. Grundläggande definition 
Ett avtal genom vilket flera personer 
tillsammans verkar för det gemensamma 
förverkligandet av ett ändamål där det 
inte finns ett vinstsyfte. (Föreningen är 
en bestående enhet i betydelsen att den 
inte är tillfällig.) 
Lägsta antal grundare 
Tre. 
Typer av föreningar 
A. Registrerade föreningar: 
- Föreningar som verkar utan 
vinstsyfte. 
- Ekonomiska föreningar (t.ex. 
kooperativa organisationer, bildade före 
ikraftträdandet av lagen om kooperativa 
organisationer av 1954). 
- Föreningar med tillstånd (före­
skrivet i lagen om föreningar). 
- Föreningar organiserade genom 
lag (t.ex. finska advokatsamfundet). 
B. Ej registrerade föreningar som 
saknar rättskapacitet 
Nationalitetskrav för medlemmar 
Lagen om föreningar: Inget. 
Undantag: Om föreningens huvud­
sakliga syfte är att utöva inflytande över 
rikets angelägenheter får den endast ha 
medlemmar som är finska medborgare, 
utlänningar bosatta i Finland och 
föreningar vars medlemmar är finska 
medborgare eller utländska medborgare 
bosatta i Finland eller föreningar som 
har medlemsföreningar som utgörs av 10. finska medborgare eller utländska 
medborgare bosatta i Finland. 
Styrelseledamöter: Ordföranden och 
minst hälften av styrelseledamöterna 
skall vara bosatta i Finland om inte 
Handels- och industriministeriet har 
beviljat undantag från detta krav. 
Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Ja, enligt lagen om föreningar blir en 
förening juridisk person genom regi­
streringen. Endast registrerade före­
ningar kan bli juridiska personer. 
Medlemmarna i en registrerad förening 
är inte personligen ansvariga för 
föreningens åtaganden. 
Rättskapacitet 
Som juridisk person har en registrerad 
förening full rättskapacitet. En regi­
strerad förening kan erhålla rättigheter, 
ingå åtaganden och uppträda som part 
inför domstol eller annat organ. 
Oregistrerade föreningar saknar 
rättskapacitet. 
Stadgar 
Ja. 
Registreringskrav 
Registrering är inte obligatorisk som 
sådan. Om registrering önskas innehåller 
föreningslagen regler för detta. 
En anmälan om bildande måste 
antecknas i en stiftelseurkund som skall 
innehålla regler för föreningen samt 
namn på och adress till ordföranden och 
de personer som har rätt att teckna 
firma. Anmälan om bildandet skall 
undertecknas av ordföranden. 
Kommersiell verksamhet 
En förening som verkar utan vinstsyfte 
får endast utöva sådan handel eller 
annan ekonomisk verksamhet som före­
skrivs i stadgarna eller på annat sätt är 
relaterad till uppfyllandet av dess mål 
eller är att anse som ekonomiskt 
obetydlig. 
76 
För ekonomiska föreningar finns inga 
särskilda stadgar (se punkt 4). 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
De tillgångar som återstår efter en 
likvidation skall användas enligt 
föreningens regler. När sådana regler 
saknas måste likvidatorn ställa åter­
stående tillgångar till statens förfogande 
att användas för att främja samma eller 
liknande mål som den likviderade 
föreningens. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Organisationer i allmänhetens intresse 
(välgörenhetsorganisationer, idrotts­
föreningar osv.) är skattepliktiga om 
deras verksamhet anses vara inkomst av 
förvärvsverksamhet enligt inkomst­
skattelagen. Detta betyder att praktiskt 
taget alla skattebefrielser enligt artikel 
13 av betydelse för föreningar har 
införlivats. 
13 
14 Andra särskilda undantag 
Inga. 
Skattebefrielser 
Tryckkostnader för medlemsblad för 
föreningar som verkar i allmänhetens 
intresse är undantagna från skatt. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Generellt sett är föreningar föremål för 
bolagsskatt (28 % av beskattningsbar 
inkomst) på all sin inkomst, samt för 
fastighetsskatt på taxeringsvärdet på 
byggnader och mark. 
16. Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Enligt inkomstskattelagen föreningar 
som verkar utan vinstsyfte (föreningar i 
allmänhetens intresse) föremål för 
bolagsskatt endast för inkomst av 
affärsverksamhet, och för kommunal­skatt (12,04% av beskattningsbar 
inkomst) på inkomst av fastighet som 
används för annan verksamhet utan 
vinstsyfte. 
Skattestyrelsen kan medge befrielse från 
skatt på inkomst av affärsverksamhet 
och fastighet om föreningens 
verksamhet är av social betydelse. 
17. Kriterier för undantag 
Föreningar skall arbeta uteslutande och 
direkt i allmänhetens intresse i materiell, 
andlig eller social mening. Deras 
verksamhet skall inte enbart beröra en 
begränsad grupp. Medlemmarna får inte 
erhålla ekonomiska fördelar (del av 
vinst m.m.) av verksamheten. 
18. Mål som berättigar till undantag 
Utdelning, ränta och realisationsvinster 
är inte inkomstskattepliktiga såvida 
tillgångarna inte tillhör en 
affärsverksamhet. Som exempel utgör 
följande intäktstyper inte inkomst av 
affärsverksamhet: 
- Försäljningsintäkter och övriga 
intäkter från arrangemang för att 
finansiera föreningens verksamhet. 
- Intäkter från medlemstidningar 
och andra publikationer i direkt 
anslutning till verksamheten. 
19. Gåvor från privatpersoner 
Gåvor till som verkar utan vinstsyfte är 
inte skattepliktiga. Gåvor är inte 
avdragsgilla för privatpersoner. 
20. Gåvor från företag 
Gåvor till föreningar som verkar utan 
vinstsyfte är inte skattepliktiga. Enligt 
bolagsbeskattningen är gåvor 
avdragsgilla inom vissa gränser (5 000-
150 000 FIM) om de ges med 
vetenskapliga eller konstnärliga 
motiveringar till föreningar som 
skattestyrelsen anvisar. 
77 
20 a). Gåvor till utländska föreningar 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
STIFTELSER 
22. Bildande 
Enligt lagen om stiftelser, ändrad 1995, 
krävs för bildande av stiftelse tillstånd 
från Patent- och registerstyrelsen. 
23. Grundläggande definition 
En stiftelse bildas genom en stiftelse­
handling som skall innehålla uppgift om 
stiftelsens ändamål och en förteckning 
över dess tillgångar. 
En stiftelse sköts av en oberoende 
styrelse som skall anges i stiftelsens 
stadgar. 
24. Krav beträffande nationalitet 
Styrelseledamöterna och de personer 
som äger teckna stiftelsens firma måste 
vara medborgare i en stat som anslutit 
sig till EES-fördraget, dock måste minst 
en av dem vara bosatt i Finland, såvida 
Handels- och industriministeriet inte 
beviljat undantag från kravet. 
25. Erhållande av status som juridisk person 
Stiftelsen blir juridisk person genom 
registreringen. Registrering av stiftelser 
är obligatorisk. 
26. Rättskapacitet 
Full rättskapacitet som juridisk person. 
Efter det att en stiftelse har blivit 
registrerad kan den förvärva rättigheter 
och ta på sig skyldigheter liksom 
stämma någon och bli stämd under eget 
namn. 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Om stiftelsen har tillgångar sedan 
skulderna blivit betalda och stadgarna 
inte föreskriver någon särskild använd­
ning, skall tillgångarna övergå till staten 
som utan dröjsmål skall överföra dem 
för främjande av ändamål i linje med 
stiftelsens målsättning. SKATTESTATUS 
28. Se föreningar. 
REDOVISNING OCH REVISION 
29. Redovisning 
Stiftelsen skall ha minst två revisorer 
och två revisorssuppleanter för revision 
av verksamhet och räkenskaper. 
30. Revision 
Justitieministeriet skall se till att stif­
telsens styrelse följer lagen och stif­
telsens stadgar. 
78 
SVERIGE 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Ja. Andra kapitlet 2 och 20 §§ i grund­
lagen av 1974. 
2. Grundläggande definition 
En förening (ideell förening) är en 
juridisk person genom vilken flera 
personer tillsammans verkar för ett 
gemensamt syfte. Föreningen får inte ha 
något ekonomiskt syfte eller åtminstone 
ingen organiserad kommersiell 
verksamhet. 
3. Lägsta antal grundare 
Ej reglerat. 
4. Typer av förening 
Ideell förening som inte är reglerad i 
lag. 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Inga särskilda krav. 
6. Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Föreningen anses vara juridisk person 
om den har stadgar och en styrelse. 
7. Rättskapacitet 
Föreningen kan förvärva rättigheter och 
skyldigheter, vara part i rättegång osv. 
utan några särskilda restriktioner. 
8. Stadgar 
Nej, men stadgarna måste vara till­
räckligt fullständiga för att föreningens 
syfte skall kunna uppnås. 
9. Registreringskrav 
Det finns inga generella krav. En 
förening som bedriver näringsverk­
samhet skall under vissa omständigheter 
registreras i handelsregistret. 
10. Kommersiell verksamhet 
I princip inte tillåten. Föreningen kan 
dock bedriva mindre affärsverksamhet så länge som den inte är kommersiellt 
organiserad. 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
Tillgångarna skall fördelas i enlighet 
med stadgarna. Om stadgarna inte 
reglerar denna fråga får tillgångarna 
fördelas mellan medlemmarna. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12-14. Allmänna regler 
Föreningar för välgörande ändamål är i 
allmänhet inte momspliktiga. Andra 
föreningar är momspliktiga på samma 
villkor som övriga juridiska personer. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Normalt inte föremål för inkomst­
beskattning eller förmögenhetsbeskatt­
ning. Föreningar som verkar utan 
vinstsyfte betalar inte inkomstskatt på 
sådan affärsverksamhet som har ett 
naturligt samband med den verksamhet 
som bedrivs utan vinstsyfte. Inkomst av 
annan affärsverksamhet är skattepliktig. 
19. Gåvor från privatpersoner 
Gåvor över 10 000 SEK är normalt 
underkastade gåvoskatt. Undantag gäller 
religiösa samfund och föreningar med 
bildande, medicinska, försvarsmässiga, 
forskningsmässiga, sociala eller 
välgörande syften. Gåvan är inte 
avdragsgill hos givaren. 
20. Gåvor från företag 
Se punkt 19. 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
Ingen särskild tillsyn för föreningar. 
STIFTELSER 
22. Bildande 
Alla fysiska och juridiska personer kan 
bilda en stiftelse. 
79 
23. Grundläggande definition 
En egendom som i enlighet med stif­
tarens vilja (gåva eller testamente) är 
avskild att varaktigt förvaltas för ett 
visst syfte. 
24. Krav beträffande nationalitet 
Inga. 
25. Erhållande av status som juridisk person 
En stiftelse blir juridisk person så snart 
den har bildats, dvs. när egendomen har 
överförts till separat förvaltning. 
26. Rättskapacitet 
27. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
En stiftelse kan i princip inte likvideras 
så länge som den har tillgångar. I 
särskilda fall kan dock tillgångarna 
användas för ett ändamål som ligger 
mycket nära det ursprungliga ändamålet. 
Ett särskilt tillstånd från en statlig 
myndighet krävs för ett sådant 
förfarande. 
SKATTESTATUS 
28. 
Stiftelser som tjänar försvarsmässiga, 
utbildningsmässiga, medicinska, sociala, 
forskningsmässiga eller välgörande 
syften är endast skattepliktiga för 
inkomst av näringsverksamhet. 
Stiftelser utan vinstsyfte är inte 
underkastade gåvoskatt. Gåvor är inte 
avdragsgilla hos givaren. 
Stiftelser är momspliktiga under samma 
förutsättningar som andra juridiska 
personer. 
REDOVISNING OCH REVISION 
29. Redovisning 
30. Revision 
Stiftelser övervakas normalt av läns­
styrelserna. 
80 
FÖRENADE KUNGARIKET 
STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND 
FÖRENINGAR 
RÄTTSLIGA RAMAR 
1. Lagfäst föreningsrätt? 
Det finns ingen föreskriven föreningsrätt 
trots att föreningsfrihet föreligger. Det 
finns frihet att bilda förvaltningsbolag 
("trusts"), även om sådana för icke 
välgörande ändamål i vissa fall är 
ogiltiga. 
2. Grundläggande definition 
Det finns ingen enskild allmänt 
vedertagen rättslig definition på 
frivilliga organisationer. I dess vidaste 
betydelse är en frivillig organisation 
bildad av två eller flera personer som 
efter egen vilja går samman för ett 
gemensamt ändamål vars syfte inte är 
ekonomisk vinning. 
3. Lägsta antal grundare 
I praktiken två. 
4. Typer av föreningar 
Oinkorporerad förening. 
Förvaltningsbolag ("trust"). 
Bolag begränsat av garanti (Company 
limited by guarantee). 
Industri- och understödsförening 
(Industrial and Provident society). 
Förening inkorporerad genom kungligt 
fribrev (Royal Charter) 
Förening inkorporerad genom parla­
mentsbeslut (Act of Parliament) 
5. Nationalitetskrav för medlemmar 
Inget krav för frivilliga organisationer 
som sådana. Beträffande välgörenhet i 
England och Wales registrerar tillsyns­
myndigheten för välgörenhets­
inrättningar (Charity Commission) 
endast organisationer inom 
domsrättsområdet. Detta skall egent­
ligen tolkas som att när det gäller en oinkorporerad välgörenhetsorganisation 
skall en majoritet av styrelsens 
ledamöter vara bosatt i England eller 
Wales, medan vad gäller ett bolag är 
registrering inom domsrättsområdet 
tillräcklig. 
Status som juridisk person och hur 
sådan erhålls 
Bolag begränsat av garanti blir juridisk 
person genom registrering i 
bolagsregistret. 
Industri- och understödsförening blir 
juridisk person genom registrering i 
registret för understödsföreningar. 
Förening inkorporerad genom kungligt 
fri brev blir juridisk person genom det 
kungliga fribrevet. 
Förening inkorporerad genom parla­
mentsbeslut blir juridisk person genom 
parlamentsbeslutet. 
Oinkorporerad förening är inte juridisk 
person. 
"Charitable trusts" är inte separata 
juridiska personer. Men det är möjligt 
att bilda ett "charitable company" som 
är juridisk person. 
Rättskapacitet 
Det finns inga begränsningar i stad­
garna, men på vissa områden är rätts­
kapaciteten beroende av de ändamål och 
befogenheter som har fastställts i det 
grundläggande dokumentet. 
Stadgar 
Ingen obligatorisk form. 
Registreringskrav 
Välgörenhetsorganisationer skall regi­
streras hos tillsynsmyndigheten för 
välgörenhetsinrättningar i England och 
Wales. För övriga frivilliga organi­
sationer är registrering beroende av den 
juridiska formen. Industri- och 
understödsföreningar registreras i 
registret för understödsföreningar. Bolag 
begränsat av garanti registreras i 
bolagsregistret. 
81 
10. Kommersiell verksamhet 
Det finns begränsningar i välgören­
hetsorganisationers kommersiella 
verksamhet. De kan bedriva handel i 
enklare form, men inte varaktigt som ett 
sätt att skaffa resurser. De 
välgörenhetsorganisationer som önskar 
bedriva omfattande handelsverksamhet 
måste göra detta i ett dotterbolag som 
kan förbinda sig att betala tillbaka 
vinsterna till moderorganisationen så att 
skatten kan återvinnas. 
11. Avyttring av tillgångar vid likvidation 
I frivilliga organisationer sker detta i 
enlighet med det grundläggande doku­
mentet. 
Vad beträffar välgörenhetsorganisa­
tioner överförs tillgångarna till andra 
välgörenhetsorganisationer med lik­
nande syfte. Om det grundläggande 
dokumentet inte innehåller några 
föreskrifter kan tillsynsmyndigheten ge 
direktiv. 
SKATTESTATUS 
INDIREKT BESKATTNING 
12. Artikel 13 i sjätte momsdirektivet 
Alla befrielser som rör välgörenhets­
organisationer har inte blivit 
genomförda. 
13. Andra särskilda befrielser 
a) Tillhandahållande av utbildning 
utan vinstsyfte. 
b) Tillhandahållande av barn­
omsorg och sjukvård inom en godkänd 
institution. 
c) Tillhandahållande av social­
tjänster utan vinstsyfte. 
d) Penninginsamlingar. 
14. Momsbefrielse 
Dessa innefattar försäljning av donerat 
lösöre, tillhandahållande av annonsering 
för insamlings- eller 
utbildningsändamål, vissa hjälpmedel för handikappade, fordon och ambu­
lanser för handikappade, viss medicin 
och viss medicinsk utrustning som 
tillhandahålls för välgörenhetsorgani­
sationer. Uppförande av nya bostads-
fastigheter och byggnader för vissa 
välgörenhetsändamål är helt befriade 
från moms. 
DIREKT BESKATTNING 
15. Allmänna regler 
Inga särskilda undantag för frivilliga 
organisationer som sådana. 
16. Föreningar undantagna från skattskyl­
dighet 
Välgörenhetsorganisationer är befriade 
från de flesta former av direkt skatt, 
innefattande inkomstskatt, bolagsskatt, 
realisationsvinstskatt och arvsskatt. 
17. Kriterier för undantag 
För att föreningen skall fa befrielse får 
inkomsten eller vinsten endast användas 
för välgörande ändamål. Inkomst av 
handelsverksamhet annat än i direkt 
anslutning till välgörande verksamhet 
blir ofta föremål för bolagsskatt. 
18. Målsättningar som berättigar till undan 
tag 
19. Gåvor från privatpersoner 
När en privatperson eller ett företag 
ingår ett gåvoavtal och förbinder sig att 
under en period som överstiger tre år 
betala en viss summa till en 
välgörenhetsorganisation, måste ett 
belopp som motsvarar inkomst- eller 
företagsskatten enligt bassatsen dras av. 
Detta belopp återbetalas av skatte­
myndigheten till välgörenhetsorgani­
sationen. Dessutom kan en privatperson 
som betalar en högre skattesats erhålla 
ytterligare skattelättnad. Ett bolag kan 
yrka avdrag för bruttobeloppet och 
erhåller mellanskillnaden som 
skattelättnad. 
På samma sätt har privatpersoner sedan 
1990 kunnat göra engångsbetalningar 
82 
som gåva. För närvarande är minsta 
donation 250 GBP i monetär form. 
20. Gåvor från företag 
20 a). Gåvor till utländska föreningar 
REDOVISNING OCH REVISION 
21. Redovisning 
83 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
1. Åtgärdens beteckning 
Kommissionens meddelande om att främja frivilligorganisationer och stiftelser 
i Europa. 
2. Berörda budgetposter 
B5-3202 
3. Rättslig grund 
Rådets beslut av den 9 december 1996 om ett tredje flerårigt program för små 
och medelstora företag inom Europeiska unionen ( 1997-2000). 
4. Beskrivning av åtgärden 
Kostnader i samband med expertmöten och informationskampanjer om 
framtida infallsvinklar på föreningarnas roll i Europeiska unionen. 
4.1 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Expertmötena och informationskampanjerna kommer att genomföras 
enbart under 1997. 
5. Utgifts-/Inkomstkategori 
5.1 • Icke-obligatoriska utgifter 
5.2 Differentierade anslag 
6. Typ av utgifter och intäkter 
En liten andel (expertmöten och information) finansieras till 100 %. 
Övriga bidrag genom samfinansiering med andra tillgångar från offentlig 
och/eller privat sektor kommer att anpassas efter gemenskapens intressen. 
Vanliga bidrag till seminarier, kurser och rundabordssamtal utgår i 
procentandelar som sätts efter vad arrangörerna har för behov och hur viktigt 
arrangemanget är för den näringsdrivande föreningssektorn. 
7. Budgetkonsekvenser 
Ett antal möten och konferenser kommer att arrangeras under 1997. Total kostnad 
100 000 ecu. 
8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. 
^ 
När det gäller avtalsenliga skyldigheter samt principer för sparsamhet och sund 
ekonomisk förvaltning så innehåller alla avtal mellan kommissionen och 
bidragsmottagare bestämmelser som motverkar bedrägeri (övervakning, 
rapporteringsskyldighet osv.) genom bidragskontroll och leverans av tjänster och 
undersökningar som kommissionen beställer före betalning. 
9. Analys av kostnadseffektiviteten avseende meddelandet om att främja 
frivilligorganisationer och stiftelser 
9.1 Särskilda och kvantificrbara mål. Målgrupp 
Att lägga fast en samordnad politik för nätverk av europeiska 
frivilligorganisationer och stiftelser. 
Ett informationsnätverk om den näringsdrivande föreningssektorn 
(European citizens' advice bureaus) har upprättats av European 
Committee of Workers Cooperative Productive Societies, Euro-Citizen 
Action Service, Comité Européen des Associations d'Intérêt Général 
och European Foundation Centre för att fylla det behov de 
näringsdrivande föreningarna har av kontakt med gemenskapens 
näringsliv via nätverket av Euroinfocentrer (nätverket för 
nätverksbildning). 
9.2 Skäl för åtgärden 
Det är nödvändigt att samtala med regeringsrepresentanter för 
medlemsstaterna och med företrädare för frivilligorganisationer 
(föreningar) och stiftelser om hur rekommendationerna i dokumentet 
bäst omsätts i praktiken. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Frivilligorganisationer och stiftelser är en heterogen sektor. 
Detta innebär att de föreslagna åtgärderna måste förberedas mycket 
noggrant, för att man skall få en riktig avvägning mellan angivna krav 
och utnyttjade medel. 
När projekten inleds kommer man att välja indikatorer som svarar mot 
varje projekts speciella särart med utgångspunkt i ett standardformulär 
som avdelningarna skall utforma. Standardformuläret måste vara 
utformat så att det stämmer med urvalskriterierna för olika fonder och 
finansieringskällor. 
Resultatbedömning 
De planerade åtgärderna är mycket viktiga, eftersom de skall tillåta 
föreningar och stiftelser att bäde dra nytta av fördelarna med den 
gränslösa gemensamma marknaden och följa konkurrensreglerna utan 
att förlora sin partnerskapsprägel. Resultaten kommer till exempel att 
<r 
10. bedömas i förhållande till målsättningarna för varje åtgärd och mot 
bakgrund av EU-aspekterna pä tältet, samt de svårigheter de 
näringsdrivande föreningarna har, när de deltar i utvecklingen pa 
lokalplanet, att utnyttja strukturfonderna pä ett riktigt sätt och fullt ut. 
Administrativa utgifter (del A i avsnitt 3 i den allmänna budgeten) 
10.1 Personalbehov 
Typ av tjänst 
Fast 
eller 
tillfällig 
personal A 
B 
C 
Övrig personal 
Totalt Avdelad personal 
Fasta 
tjänster 
1 
1 xA 
1 Tillfällig 
a tjänster Härrörande från 
Personal i 
det GD 
eller på den 
avdelning 
som berörs 
1 
1 Extra 
personal 
nej Varaktighet 
12 månader 
Kostnaden tor en fast anställd (på nivån A1-A5) beräknas till 100 000 ecu. 
10.2 Utgifter på grund av extra personal 
ecu 
Belopp Beräkningsmetod 
Fast personal 
Tillfällig personal 
Övrig personal (ange 
budgetrubrik) 
6<* 
10.3 Extra administrativa utgifter som den föreslagna åtgärden innebär 
ecu 
Budgetrubrik Belopp Beräkningsmetod 
Totalt - Inom rådande budget 
?,> 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 241 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 06 10 16 
Katalognummer : CB-CO-97-282-SV-C 
ISBN 92-78-21237-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg