SV (...PICT...)|EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION| Bryssel den 20.5.2009 SEK(2009) 640 ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR som åtföljer förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det europeiska jordobservationsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN {KOM(2009) 223} {SEK(2009) 639} SAMMANFATTNING Kommissionens avdelningar har utarbetat denna konsekvensanalys till stöd för kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om det europeiska jordobservationsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013). I konsekvensanalysen ingår även en sådan utvärdering på förhand som avses i artikel 21.1 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 478/2007 av den 23 april 2007 (EUT L 111, 28.4.2007, 13). .[1] Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 478/2007 av den 23 april 2007 (EUT L 111, 28.4.2007, 13). GMES samfinansieras och kommer även fortsättningsvis att samfinansieras på europeisk, mellanstatlig och nationell nivå på grundval av partnerskap mellan olika aktörer. Europeiska gemenskapen kommer både att samordna dessa partnerskap och att sköta sitt eget bidrag till GMES, vilket består av utvecklingsverksamhet och en driftsfas. Utvecklingsverksamheten består för närvarande främst av samfinansierad forskning inom sjätte och sjunde ramprogrammet för forskning Inom sjätte ramprogrammet avsattes 100 miljoner euro i EU-medel till GMES-projekt, medan ESA investerade 100 miljoner euro i projekt som gällde GMES-tjänster. Inom rymdtemat i det särskilda programmet Samarbete i sjunde ramprogrammet kommer EU att ställa 430 miljoner euro till förfogande för projekt som rör GMES-tjänster och dataförsörjning för dessa tjänster under perioden 2007–2013. Ytterligare 624 miljoner euro från rymdtemat i sjunde ramprogrammet kommer att avsättas till att utveckla ESA:s program för GMES rymdkonponent, som med medlen från ESA:s medlemsländer har en total budget på 2,246 miljarder euro (under 2008 års ekonomiska förhållanden). . De första operativa katastrofhanterings- och landövervakningstjänsterna finansieras som förberedande åtgärder och kompletterar vissa andra operativa delar som rör landövervakning ( Corine Land Cover och Urban Atlas ).[2] Inom sjätte ramprogrammet avsattes 100 miljoner euro i EU-medel till GMES-projekt, medan ESA investerade 100 miljoner euro i projekt som gällde GMES-tjänster. Inom rymdtemat i det särskilda programmet Samarbete i sjunde ramprogrammet kommer EU att ställa 430 miljoner euro till förfogande för projekt som rör GMES-tjänster och dataförsörjning för dessa tjänster under perioden 2007–2013. Ytterligare 624 miljoner euro från rymdtemat i sjunde ramprogrammet kommer att avsättas till att utveckla ESA:s program för GMES rymdkonponent, som med medlen från ESA:s medlemsländer har en total budget på 2,246 miljarder euro (under 2008 års ekonomiska förhållanden). I början av nästa årtionde (2011–2013) skulle de operativa tjänsterna kunna erbjudas i större skala. Investeringar kan bli nödvändiga för att upprätta en lämplig infrastruktur för den tjänsteprocesskedja som krävs och för att införa produkter som bygger på de prototyper som har utvecklats genom tidigare forskning. Sjunde ramprogrammet är ett program för forskning och utveckling och är därför inte avsett att stödja GMES inledande drift på varaktig basis. Lämpliga mekanismer för insatser från gemenskapens sida bör därför upprättas, vilket är ett syfte med detta förslag till förordning. Ett fullt utbyggt GMES-program förväntas kunna vara på plats när nästa fleråriga budgetram börjar gälla (fr.o.m. 2014). Inom detta program skulle EU:s bidrag till hela GMES-initiativet kunna finansieras på längre sikt. Kommissionen kommer i ett senare skede att ansvara för en analys av det totala finansieringsbehovet för GMES efter 2013 på grundval av fastställda principer för kostnadsfördelningen och en kostnadsbedömning som grundas på tjänsternas omfattning. Det bör här erinras om att den långsiktiga finansieringen av GMES bör utformas i olika moduler, vilket innebär att en utvidgning av GMES-tjänsternas omfattning och all ny utveckling av GMES kommer att bedömas utifrån kostnadseffektivitet, användarnas behov och det EU-politiska intresset. Under perioden 2011–2013 kommer följande verksamhet att finansieras i den inledande driftsfasen av GMES: · Katastrofhanteringstjänster. · Landövervakningstjänster. Kompletterande verksamhet som rör · stöd till användarnas utnyttjande av tjänsterna, · dataförsörjning, och · GMES rymdkomponent. Följande särskilda kriterier tillämpades för att fastställa vad som skulle ingå i den inledande GMES-verksamheten: · Tillräckligt mogen teknik. · Kontinuitet med de förberedande åtgärderna under perioden 2008–2010. · Bevisad utvecklingspotential för tjänster i senare led. · Tjänsteleverantörerna är aktörer i näringslivet som skulle upphöra med sin verksamhet före 2013 om den inte kompletteras med EU-stöd. Tjänster som rör havs- och atmosfärövervakning tillhandahålls däremot främst av offentliga institutioner som kommer att kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet utan EU-stöd (dock sannolikt i mindre skala). · I fråga om katastrofhanteringstjänster vore det utan tvekan bäst om katastrofhanteringskartor kunde göras operativt tillgängliga för civilskyddsmyndigheterna redan under 2011 så att de inte behöver vänta till 2014. Konsekvensanalysen grundas på ett omfattande samråd med berörda parter, under vilket de miljörelaterade och strategiska behoven av GMES-tjänsterna bekräftades. Om inga EU-samordnade operativa katastrofhanterings- och landövervakningstjänster kan erbjudas under perioden 2011–2013 kan detta leda till följande problem: · När de pågående forskningsprojekten har avslutats under 2011 kan civilskyddsmyndigheterna, under den period som förslaget till förordning omfattar, antingen inte alls komma att få tillgång till katastrofhanteringskartor eller tvingas att fortsätta att själva ta fram sådan kartor utan samordning, vilket innebär att de måste köpa in data till mycket höga priser. · De som använder landövervakningstjänster (t.ex. miljöorgan) skulle få liknande problem under perioden 2011–2013, t.ex. att de inte får fortlöpande tillgång till relevanta produkter eller jordobservationsdata (särskilt från satelliter) på rimliga villkor. · Om inga EU-åtgärder vidtas under perioden 2011–2013 i syfte att tillhandahålla inledande operativa landövervaknings- och katastrofhanteringstjänster kan detta leda till ett oacceptabelt kontinuitetsavbrott mellan de föroperativa tjänsterna i forskningsprojekten och tjänsterna i ett fullt utbyggt GMES-program från och med 2014. · Ett långt avbrott mellan den slutförda forskningen och den fullt utbyggda verksamheten efter 2014 kan innebära en betydligt minskad konkurrenskraft i näringslivet och avsevärt lägre stimulans för nya kommersiellt bärkraftiga lösningar under perioden 2011–2013. De särskilda målen i förslaget till förordning är därför att · göra det möjligt att erbjuda civilskyddsmyndigheterna katastrofhanteringstjänster, · göra det möjligt att erbjuda offentliga myndigheter (inklusive miljöorgan) landövervakningstjänster i Europa, · bidra till att ta fram och göra miljöinformation tillgänglig för allmänheten, och · stimulera ökad sysselsättning, innovation och internationell konkurrenskraft i verksamhet som rör jordobservationstjänster i senare led. De operativa målen i förslaget till förordning är följande: · Göra det möjligt att erbjuda följande operativa katastrofhanteringstjänster under perioden 2011–2013: – En europeisk kartläggningstjänst för katastrofhantering. – Integration av produkter för katastrofhantering. · Göra det möjligt att erbjuda följande operativa landövervakningstjänster under perioden 2011–2013: – Periodisk kartläggning av marktäcket. – Dynamisk landövervakning med viktiga klimatvariabler till stöd för övervakningen av klimatförändringar. · Kompletterande verksamhet under perioden 2011–2013, t.ex. stöd till användarnas utnyttjande av de operativa tjänsterna samt dataförsörjning till stöd för tjänsterna och GMES-verksamhet som rör rymdkomponenten. Följande alternativ står till buds för att uppnå de mål som beskrivs i kapitel 3 i konsekvensanalysen: · Grundscenario (inga åtgärder) · Alternativ 1: den öppna samordningsmetoden · Alternativ 2: lagstiftning · Alternativ 3: gemenskapsfinansiering De olika alternativen utesluter inte varandra. Alla tre skulle kunna kombineras, men för tydlighetens skull har konsekvenserna av de olika alternativen analyserats separat. Den inledande GMES-verksamheten kommer i praktiken att genomföras inom de ramar som beskrivs närmare i meddelandet Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) – för en säkrare planet (KOM(2008) 748, 12.11.2008) och den åtföljande konsekvensanalysen. Alternativen har dessutom analyserats utifrån antagandet att GMES-data och GMES-information kommer att vara fullt och öppet tillgängliga. Kommissionen kommer att fortsätta att undersöka om utveckling av marknadsmöjligheter och kostnadsbaserade användaravgifter så småningom kan göra det möjligt att minska andelen offentliga investeringar efter 2014. I nedanstående tabell jämförs alternativen utifrån ovanstående mål och kostnadseffektivitet. Alternativ|Sannolikhet att målen uppnås och motsvarande vinster|Totala kostnader (EU-medel och medel från medlemsstaterna)|Kostnads-effektivitet| 1|+|EU-medel:Anslag -Personal +Administrativa utgifter +|Kostnader i medlems-staterna++++|+| 2|+|EU-medel:Anslag -Personal +Administrativa utgifter +|Kostnader i medlems-staterna++++|+| 3|+++|EU-medel:Anslag ++Personal +Administrativa utgifter +|Kostnader i medlems staterna+++|+++| Sannolikheten att målen uppnås diskuteras i avsnitten 5.2.1, 5.3.1 och 5.4.1 i konsekvensanalysen. Alternativen 1 och 2 anses inte räcka till för att uppnå de särskilda målen för den inledande GMES-verksamheten av följande tre skäl: 1) problem med tillhandahållandet av heltäckande europeiska tjänster, 2) bristande kapacitet och praktisk kunskap i vissa medlemsstater, 3) bristande långsiktig hållbarhet (särskilt av budgetskäl). I avsnitt 5.4 och i bilaga V kvantifieras de vinster som uppnås om målen förverkligas i sin helhet. Under referensåret (2012) skulle de årliga vinster som är direkt kopplade till GMES uppgå till följande: 135 miljoner euro för tjänster avseende översvämningar, 9 miljoner euro för tjänster avseende bränder, minst 75 miljoner för tjänster avseende avskogning samt 56 miljoner för tjänster avseende stadsplanering. Det bör noteras att dessa siffror dels grundas på försiktiga antaganden, dels inte inbegriper vinster som t.ex. rör katastrofinsatser vid vulkanutbrott och jordbävningar eller effektivitetsvinster inom jordbruk och landsbygdsutveckling. När det gäller kostnader räcker det inte att bara titta på kostnaderna för EU-budgeten, vilka skulle uppgå till 150 miljoner euro för hela den inledande GMES-fasen (2011–2013). I detta ingår också 43 miljoner euro till kompletterande forskning som finansieras inom sjunde ramprogrammet för forskning. Kostnaderna för medlemsstaterna måste också beaktas. Närmare uppskattningar av medlemsstaternas kostnader saknas. Av erfarenheterna från programmet Corine Land Cover och uppgifter från EEA framgår dock att kostnaderna kan bli tre gånger så höga som kostnaderna för EU-budgeten. Det antas att både alternativ 1 och alternativ 2 skulle leda till högre totala kostnader för EU och medlemsstaterna. Detta beror dels på högre kostnader för att införskaffa de data som behövs för att erbjuda tjänsterna i avsaknad av stordriftsfördelar och motverkande köparmakt, dels på att infrastrukturen måste dubbleras när tjänsterna tillhandahålls helt decentraliserat. För perioden 2011–2013 är därför alternativ 3 det lämpligaste, eftersom det har visats att man med detta alternativ dels högst sannolikt kan uppnå de särskilda målen för den inledande GMES-verksamheten, dels skulle kunna sänka de totala kostnaderna (bl.a. genom en centraliserad försörjning av de data som behövs för tjänsterna. Finansieringen från Europeiska gemenskapen bör i alla händelser kompletteras med samordning. Ingen särskild EG-förordning om GMES kan tänkas träda i kraft under den period som förslaget till förordning omfattar. Utvärderingen kommer att genomföras i tre etapper (förhandsbedömning, delutvärdering och slutlig utvärdering). Som komplement till denna konsekvensanalys planeras att kommissionen ska utvärdera den förberedande åtgärden och den verksamhet som rör dataförsörjning i syfte att utforma det första arbetsprogrammet för den operativa verksamheten. En delutvärdering kommer att utarbetas senast i slutet av 2012 och en slutlig utvärdering efter det att den inledande verksamheten har slutförts. Kommissionen kommer att se till att de upphandlings- och bidragsavtal som ingås för de operativa katastrofhanterings- och landövervakningstjänsterna innehåller bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll av kommissionen, vid behov genom kontroller på plats, inklusive stickprovskontroller, och revisioner av revisionsrätten. För övervakningen av programmets genomförande skulle kommissionen vid behov kunna bistås av externa fackexperter. Kommissionen kommer på grundval av resultaten av kontroller på plats att vid behov justera beloppen eller villkoren för det ekonomiska bidrag som ursprungligen godkändes, liksom tidsplanen för utbetalningarna. Som komplement till den finansiella kontrollen kommer kommissionen också att införa mekanismer som ska garantera en fortlöpande kvalitet på de tjänster som tillhandahålls. Kommissionen kommer också att anordna användarforum för att säkerställa att tjänsterna utformas efter användarnas behov. [1] Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 478/2007 av den 23 april 2007 (EUT L 111, 28.4.2007, 13). [2] Inom sjätte ramprogrammet avsattes 100 miljoner euro i EU-medel till GMES-projekt, medan ESA investerade 100 miljoner euro i projekt som gällde GMES-tjänster. Inom rymdtemat i det särskilda programmet Samarbete i sjunde ramprogrammet kommer EU att ställa 430 miljoner euro till förfogande för projekt som rör GMES-tjänster och dataförsörjning för dessa tjänster under perioden 2007–2013. Ytterligare 624 miljoner euro från rymdtemat i sjunde ramprogrammet kommer att avsättas till att utveckla ESA:s program för GMES rymdkonponent, som med medlen från ESA:s medlemsländer har en total budget på 2,246 miljarder euro (under 2008 års ekonomiska förhållanden). ES (...PICT...)|COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS| Bruselas, 20.5.2009 SEC(2009) 640 DOCUMENTO DE TRABAJO DE LOS SERVICIOS DE LA COMISIÓN adjunto a la Propuesta de REGLAMENTO DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO sobre el Programa Europeo de Observación de la Tierra (GMES) y sus operaciones iniciales (2011 – 2013) RESUMEN DE LA EVALUACIÓN DE IMPACTO {COM(2009) 223} {SEC(2009) 639} RESUMEN La presente evaluación de impacto ha sido elaborada por los servicios de la Comisión para apoyar la propuesta de la Comisión de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo sobre el Programa Europeo de Observación de la Tierra (GMES) y sus operaciones iniciales (2011-2013). También proporciona una evaluación ex ante con arreglo al artículo 21, apartado 1, de las normas de desarrollo del Reglamento Financiero Reglamento (CE, Euratom) nº 2342/2002 de la Comisión, de 23 de diciembre de 2002, sobre normas de desarrollo del Reglamento (CE, Euratom) nº 1605/2002 del Consejo, por el que se aprueba el Reglamento financiero aplicable al presupuesto general de las Comunidades Europeas (DO L 357 de 31.12.2002, p. 1), modificado en último lugar por el Reglamento (CE, Euratom) nº 478/2007 de la Comisión, de 23 de abril de 2007 (DO L 111 de 28.4.2007, p. 13). . [1] Reglamento (CE, Euratom) nº 2342/2002 de la Comisión, de 23 de diciembre de 2002, sobre normas de desarrollo del Reglamento (CE, Euratom) nº 1605/2002 del Consejo, por el que se aprueba el Reglamento financiero aplicable al presupuesto general de las Comunidades Europeas (DO L 357 de 31.12.2002, p. 1), modificado en último lugar por el Reglamento (CE, Euratom) nº 478/2007 de la Comisión, de 23 de abril de 2007 (DO L 111 de 28.4.2007, p. 13). El GMES se cofinancia actualmente, y continuará cofinanciándose, con fondos europeos, intergubernamentales y nacionales a partir de cooperaciones entre los distintos agentes. La UE coordinará estas cooperaciones y gestionará su propia contribución al GMES, que consiste en actividades de desarrollo y una fase operativa. En cuanto a las actividades de desarrollo, dicha contribución consiste, en particular, en la cofinanciación de las actividades de investigación en el ámbito de los Programas Marco de Investigación Sexto y Séptimo En el Sexto Programa Marco, la UE dedicó 100 millones EUR a proyectos del GMES, mientras que la ESA invirtió otros 100 millones EUR en proyectos de elementos de servicios del GMES. En el capítulo espacial del programa específico «cooperación» del Séptimo Programa Marco, la UE aportará 430 millones EUR para proyectos de servicios del GMES y la adquisición de datos para estos servicios entre 2007 y 2013. Se asignarán otros 624 millones EUR del capítulo espacial del Séptimo Programa Marco al desarrollo del programa del componente espacial ESA GMES, lo que supone un total, incluidos los fondos de los Estados miembros de la ESA, de 2 246 millones EUR (en las condiciones económicas de 2008). . Los primeros servicios operativos de gestión de emergencias y vigilancia terrestre se están financiando como acciones preparatorias, además de otros elementos operativos en el ámbito terrestre (Corine Land Cover, Urban Atlas). [2] En el Sexto Programa Marco, la UE dedicó 100 millones EUR a proyectos del GMES, mientras que la ESA invirtió otros 100 millones EUR en proyectos de elementos de servicios del GMES. En el capítulo espacial del programa específico «cooperación» del Séptimo Programa Marco, la UE aportará 430 millones EUR para proyectos de servicios del GMES y la adquisición de datos para estos servicios entre 2007 y 2013. Se asignarán otros 624 millones EUR del capítulo espacial del Séptimo Programa Marco al desarrollo del programa del componente espacial ESA GMES, lo que supone un total, incluidos los fondos de los Estados miembros de la ESA, de 2 246 millones EUR (en las condiciones económicas de 2008). A inicios de la próxima década (2011-2013) podrían prestarse servicios operativos a una escala más amplia. Podría ser necesario efectuar inversiones para establecer la infraestructura adecuada para la cadena de procesamiento del servicio requerida y la elaboración de productos basados en prototipos desarrollados en las acciones de investigación anteriores. El Séptimo Programa Marco es un instrumento de I+D, por lo que no está concebido para apoyar las operaciones iniciales del GMES en la medida necesaria para garantizarlas con carácter más permanente. En consecuencia, es necesario establecer mecanismos adecuados para una intervención comunitaria, lo que constituye un reto que el Reglamento propuesto desea afrontar. Se espera que durante el próximo marco financiero plurianual de la UE (a partir de 2014) esté implantado el programa GMES completo, en cuyo marco podría financiarse a largo plazo la contribución de la UE a la iniciativa global del GMES. En el futuro la Comisión analizará las necesidades de financiación generales del GMES posteriores a 2013 a partir de unos principios de reparto de los costes definidos y una evaluación de los costes basada en el alcance de los servicios. En este contexto, debe recordarse que el planteamiento de la financiación a largo plazo del GMES debe desarrollarse por módulos, lo que significa que las nuevas ampliaciones del alcance de los servicios del GMES y cada nueva evolución de este último se evaluarán según el criterio de la rentabilidad, las necesidades de los usuarios y los intereses de la política de la UE. Para el período 2011-2013 se financiarán actividades en los siguientes campos en el marco de las operaciones iniciales del GMES: · servicios de respuesta a emergencias · servicios de vigilancia terrestre y actividades auxiliares, entre las que figuran: · medidas para favorecer la utilización de los servicios por parte de los usuarios · el acceso a los datos · el componente espacial del GMES. Para seleccionar las actividades de las operaciones iniciales del GMES, se emplearon los criterios específicos siguientes: · una madurez técnica suficiente; · la continuidad respecto a la acción preparatoria 2008-2010; · un potencial de desarrollo de servicios derivados contrastado; · el cese de actividades de los proveedores de servicios, al tratarse de agentes industriales, a falta de una intervención adicional de la UE; en el ámbito de la vigilancia marina y atmosférica, en cambio, los prestadores de servicios son principalmente instituciones públicas que pueden continuar sus actividades hasta 2013 sin apoyo comunitario (aunque probablemente a una escala menos ambiciosa); y · en el caso de los servicios para emergencias, la clara conveniencia de que las autoridades de protección civil dispongan ya en 2011, y no en 2014, de mapas de emergencias sobre una base operativa. La evaluación de impacto se basa en una amplia consulta a las partes implicadas que confirmó la necesidad de los servicios del GMES por motivos medioambientales y políticos. La falta de servicios operativos de respuesta a emergencias y de vigilancia terrestre coordinados por la UE en el período 2011-2013 provocaría los problemas siguientes: · Existe el riesgo de que, una vez terminados los proyectos de investigación existentes (en 2011), durante el período objeto de la propuesta de Reglamento las autoridades de protección civil no puedan acceder a los mapas de emergencias o sigan elaborándolos por su cuenta de forma no coordinada, en cuyo caso tendrían que basarse en datos comprados a precios muy elevados. · Los usuarios de servicios de vigilancia terrestre (por ejemplo, las agencias medioambientales) se enfrentarían a problemas similares entre 2011 y 2013, por ejemplo el no disponer permanentemente de los productos pertinentes y la falta de datos de observación de la Tierra (en particular, de datos de satélite) en unas condiciones razonables. · Sin una actuación de la Comunidad en el período 2011-2013 que permita la existencia de servicios operativos iniciales de respuesta a emergencias y de vigilancia terrestre, existe el riesgo de que se produzca un vacío inaceptable entre los proyectos de investigación que prestan servicios preoperativos y los servicios realizados en un programa GMES ultimado a partir de 2014. · Existe el riesgo de que se produzca un largo paréntesis entre el final de las actividades de investigación y el inicio de las operaciones definitivas después de 2014, lo que debilitaría el impulso a la competitividad de la industria y la aparición de soluciones viables comercialmente entre 2011 y 2013. En respuesta a este reto, los objetivos específicos de la propuesta de Reglamento son los siguientes: · permitir que se presten servicios de respuesta a emergencias a las autoridades de protección civil; · permitir que se presten servicios de vigilancia terrestre a las autoridades (incluidas las agencias medioambientales) en Europa; · contribuir a la producción y puesta a disposición del público de información sobre el medio ambiente; · estimular el crecimiento del sector derivado de observación de la Tierra en términos de empleo, innovación y competitividad internacional. Los objetivos operativos de la propuesta de Reglamento son los siguientes: · poder prestar los siguientes servicios de respuesta a emergencias entre 2011 y 2013: – servicio de cartografía europeo para respuestas a emergencias e – integración de los productos para las respuestas a emergencias; · poder prestar los siguientes servicios operativos de vigilancia terrestre entre 2011 y 2013: – servicio periódico de cartografía de la ocupación del suelo; – actividades dinámicas de vigilancia terrestre, incluidas las variables climáticas esenciales para apoyar la vigilancia del cambio climático; · efectuar actividades auxiliares entre 2011 y 2013, como medidas para favorecer la utilización de los servicios por parte de los usuarios, la adquisición de datos para apoyar servicios y las operaciones del componente espacial del GMES. Las opciones políticas con respecto a los objetivos establecidos en el capítulo 3 de la evaluación de impacto son las siguientes: · hipótesis de base («no hacer nada»); · opción 1: solo método abierto de coordinación; · opción 2: actuación reguladora; · opción 3: financiación comunitaria. Estas opciones no se excluyen mutuamente, sino que las tres podrían combinarse. No obstante, en aras de la claridad, el impacto de cada una de ellas se analiza por separado. Por otra parte, las operaciones iniciales del GMES se ejecutarán en el marco de gobernanza descrito detalladamente en la Comunicación «Vigilancia Mundial del Medio Ambiente y la Seguridad (GMES): por un planeta más seguro», COM(2008) 748 de 12.11.2008, y la evaluación de impacto correspondiente. Finalmente, el análisis de las distintas opciones se basa en el supuesto de que el acceso a los datos e información del GMES será pleno y abierto. La Comisión seguirá estudiando si el desarrollo de oportunidades de mercado y el cobro de derechos de uso basados en los costes permitirían reducir la proporción de la inversión pública después de 2014. En el cuadro siguiente se comparan las opciones a la luz de los objetivos anteriores y el principio de rentabilidad. Opción|Probabilidad de realizar los objetivos y los beneficios correspondientes|Coste total [incluidos los presupuestos de la Comunidad y de los Estados miembros (EM)]|Rentabilidad| 1|+|Presupuesto de la Comunidad:Créditos -Recursos humanos +Gastos admin. +|Costes en los EM++++|+| 2|+|Presupuesto de la Comunidad:Créditos -Recursos humanos+Gastos admin.+|Costes en los EM ++++|+| 3|+++|Presupuesto de la Comunidad:Créditos ++Recursos humanos +Gastos admin. +|Costes en los EM+++|+++| La probabilidad de alcanzar los objetivos se trata en los puntos 5.2.1, 5.3.1 y 5.4.1 de la evaluación de impacto. Se considera improbable que las opciones 1 y 2 logren los objetivos específicos de las operaciones iniciales del GMES debido a: i) problemas con la prestación de servicios paneuropeos; ii) la falta de capacidad y conocimientos especializados en algunos Estados miembros; y iii) la falta de sostenibilidad (en particular por motivos presupuestarios). En el punto 5.4 y en el anexo V se cuantifican los beneficios que se obtendrían si los objetivos se cumpliesen íntegramente. En el año de referencia (2012), los beneficios anuales directamente vinculados al GMES incluirían 135 millones EUR en el ámbito de los servicios relacionados con las inundaciones, 9 millones EUR en el caso de los servicios relacionados con los incendios forestales, un mínimo de 75 millones EUR en cuanto a la deforestación y 56 millones EUR en el caso de la planificación urbana, teniendo en cuenta que estas cifras: i) se basan en supuestos prudentes, y ii) no incluyen beneficios relacionados con, por ejemplo, las respuestas a emergencias por erupciones volcánicas y terremotos, ni con el aumento de la eficiencia en los ámbitos de la agricultura y el desarrollo rural. En cuanto a los costes, no basta con centrarse solo en los costes para la CE, que ascenderían a 150 millones EUR para la totalidad del período abarcado por las operaciones iniciales del GMES (2011-2013), incluidos 43 millones EUR correspondientes a las actividades de investigación de acompañamiento financiadas en el marco del Séptimo Programa Marco. También deben tenerse en cuenta los costes para los Estados miembros. Aunque no se dispone de estimaciones detalladas de dichos costes, la experiencia anterior del programa Corine Land Cover y los datos del EEE muestran que podrían ser tres veces más elevados que los costes de la CE. Se supone que las opciones 1 y 2 supondrían costes generales más altos para la UE y los Estados miembros debido a: i) los costes más elevados correspondientes a la adquisición de los datos necesarios para proporcionar los servicios, dada la falta de economías de escala y de la contrapartida del poder adquisitivo; y ii) la necesidad de duplicar la infraestructura en caso de que el servicio se preste de forma completamente descentralizada. Por tanto, la opción 3 es la preferida para el período 2011-2013, ya que se ha demostrado que esta opción: i) haría muy probable que se cumpliesen los objetivos específicos de las operaciones iniciales del GMES; y ii) podría reducir los costes generales, entre otras cosas mediante la adquisición centralizada de los datos necesarios para los servicios. En cualquier caso, la financiación de la UE se vería acompañada de actividades de coordinación. Durante el período contemplado por la propuesta de Reglamento es poco probable que entre en vigor legislación específica sobre el GMES. La evaluación se realizará en tres fases (ex ante , intermedia y ex post) . Además de la presente evaluación de impacto, se prevé que la Comisión evalúe: i) la acción preparatoria; y ii) las actividades de acceso a los datos, a fin de elaborar el primer programa de trabajo de las actividades operativas. Por otra parte, se redactará un informe de evaluación intermedia a finales de 2012, a más tardar. Finalmente, la evaluación ex post se realizará una vez terminadas las actividades operativas iniciales. La Comisión velará por que los contratos celebrados y las subvenciones otorgadas en el marco de los servicios operativos para las medidas de emergencia y la vigilancia terrestre prevean la supervisión y el control financiero por parte de la Comisión, en caso necesario mediante controles sobre el terreno, incluso por muestreo, y la fiscalización por el Tribunal de Cuentas. En caso necesario, la Comisión podría ser asesorada por expertos técnicos externos al supervisar la aplicación del programa. A partir de los resultados de los controles sobre el terreno, la Comisión velará por que, en caso necesario, se adapten la cuantía o las condiciones de adjudicación de la aportación financiera aprobada inicialmente, así como el calendario de los pagos. Además de la supervisión financiera, la Comisión implantará mecanismos para garantizar la calidad permanente de los servicios prestados. Finalmente, la Comisión organizará foros de usuarios para determinar qué servicios están orientados al usuario. [1] Reglamento (CE, Euratom) nº 2342/2002 de la Comisión, de 23 de diciembre de 2002, sobre normas de desarrollo del Reglamento (CE, Euratom) nº 1605/2002 del Consejo, por el que se aprueba el Reglamento financiero aplicable al presupuesto general de las Comunidades Europeas (DO L 357 de 31.12.2002, p. 1), modificado en último lugar por el Reglamento (CE, Euratom) nº 478/2007 de la Comisión, de 23 de abril de 2007 (DO L 111 de 28.4.2007, p. 13). [2] En el Sexto Programa Marco, la UE dedicó 100 millones EUR a proyectos del GMES, mientras que la ESA invirtió otros 100 millones EUR en proyectos de elementos de servicios del GMES. En el capítulo espacial del programa específico «cooperación» del Séptimo Programa Marco, la UE aportará 430 millones EUR para proyectos de servicios del GMES y la adquisición de datos para estos servicios entre 2007 y 2013. Se asignarán otros 624 millones EUR del capítulo espacial del Séptimo Programa Marco al desarrollo del programa del componente espacial ESA GMES, lo que supone un total, incluidos los fondos de los Estados miembros de la ESA, de 2 246 millones EUR (en las condiciones económicas de 2008). ET (...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON| Brüssel, 20.5.2009 SEK(2009) 640 KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT mis on lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011 – 2013) MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE {KOM(2009) 223} {SEK(2009) 639} KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Kõnealuse mõjuhinnangu on teinud komisjoni talitused, et toetada komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013). Mõjuhinnang sisaldab ka eelhindamist, mis vastab finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 21 lõikele 1 Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13). . [1] Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13). GMESi kaasrahastatakse praegu ja ka edaspidi Euroopa, valitsustevahelisel ja riiklikul tasandil erinevate osalejate vaheliste partnerlussuhete kaudu. EL koordineerib neid partnerlussuhteid ja ühtlasi haldab omaenda panust GMESi, st arengumeetmeid ja operatiivetappi. Arengumeetmete puhul tähendab see panus praegu eelkõige teadustöö kaasrahastamist FP7 ja FP6 raames EL kulutas kuuendas raamprogrammis (FP6) 100 miljonit eurot GMES-projektide peale ning ESA investeeris veel 100 miljonit eurot GMES- teenus tega seotud projektide peale. Seitsmenda raamprogrammi (FP7) eriprogrammi „koostöö” kosmoseteema raames eraldab EL ajavahemikus 2007–2013 430 miljonit eurot GMES-teenuste projektidele ja kõnealuste teenuste jaoks andmete hankimiseks. FP7 kosmoseteemast eraldatakse veel 624 miljonit eurot ESA GMESi kosmoseteema programmi arenduseks, mis teeb kogusummaks (sisaldab ESA liikmesriikide vahendeid) 2246 miljonit eurot (2008. aasta majandustingimustes). . Esimesi toimivaid hädaolukordade ohjamise ja maismaaseire teenuseid rahastatakse ettevalmistava tegevusena muude maismaavaldkonna toimestruktuuride kõrval (Corine Land Cover, Urban Atlas). [2] EL kulutas kuuendas raamprogrammis (FP6) 100 miljonit eurot GMES-projektide peale ning ESA investeeris veel 100 miljonit eurot GMES- teenus tega seotud projektide peale. Seitsmenda raamprogrammi (FP7) eriprogrammi „koostöö” kosmoseteema raames eraldab EL ajavahemikus 2007–2013 430 miljonit eurot GMES-teenuste projektidele ja kõnealuste teenuste jaoks andmete hankimiseks. FP7 kosmoseteemast eraldatakse veel 624 miljonit eurot ESA GMESi kosmoseteema programmi arenduseks, mis teeb kogusummaks (sisaldab ESA liikmesriikide vahendeid) 2246 miljonit eurot (2008. aasta majandustingimustes). Järgmise kümnendi alguses (aastatel 2011–2013) oleks toimivaid teenuseid võimalik osutada suurema ulatuses. Investeeringuid võib vaja minna asjakohase infrastruktuuri loomiseks, et tagada nõuetekohane teenusahel ja käivitada eelnevate teadusuuringute tulemusena välja töötatud prototüüpidel põhinevad tooted. FP7 on teadus- ja arendustegevust toetav meede ega ole seega ette nähtud toetama GMESi esialgseid toiminguid nende püsiva töökindluse saavutamiseks vajalikul määral. Seepärast on vaja kehtestada asjakohased mehhanismid ühenduse sekkumiseks. Selline on ülesanne, mida määruse ettepanekuga on kavas käsitleda. Täiemahuline GMES-programm, mille alusel saaks ELi panust kogu GMES-algatusse pikas perspektiivis finantseerida, saab töökorda ELi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames (alates 2014). GMES-programmi kogu rahastamisvajadust pärast 2013. aastat analüüsitakse komisjoni juhtimisel, võttes aluseks kokkulepitud kulujagamispõhimõtted ja teenuste ulatusest lähtuva kuluhindamise. Siinkohal tuleb meenutada, et GMESi pikaajaline rahastamine tuleb välja töötada moodulitena. See tähendab, et iga uut GMES-teenuste ulatuse laiendamist ja iga GMESi uuendust tuleb hinnata kulutasuvuse, kasutajate vajaduste ja ELi poliitikahuvide seisukohast. Ajavahemikul 2011–2013 rahastatakse GMESi esialgsete toimingute raames järgmiste valdkondade tegevust: · hädaolukorras reageerimise teenused; · maismaaseire teenused; ning järgmisi täiendavaid meetmeid: · meetmed, mis aitavad kasutajatel teenuseid tarbima hakata; · juurdepääs andmetele; · GMESi kosmosevaldkonna tegevus. GMESi esialgsete toimingute valikukriteeriumid olid järgmised: · piisav tehniline valmisolek; · järjepidevus ettevalmistava etapiga (2008–2010); · tõestatud potentsiaal järgmise etapi teenuste väljatöötamiseks; · teenuseosutajad on tööstusettevõtjad ja ilma ELi täiendava sekkumiseta lõpetaksid nad tegevuse; vastupidiselt sellele on mereseire ja atmosfääri seire teenuste osutajad peamiselt avalik-õiguslikud asutused, kellel on võimalik tegevust jätkata (kuigi ilmselt vähem-ambitsioonikal tasandil) kuni 2013. aastani ilma ühenduse toetuseta; ning · hädaolukorras reageerimise teenuste puhul on selge, et on soovitav teha toimivad hädaolukordade kaardid kodanikukaitsega tegelevatele ametiasutustele kättesaadavaks juba 2011. aastal, mitte 2014. aastal. Mõjuhinnang põhineb ulatuslikel konsultatsioonidel sidusrühmadega, mille käigus leidis kinnitust nii keskkonna- kui ka poliitiline huvi GMES-teenuste vastu. Kui aastatel 2011–2013 ei käivitu ELi koordineerimisel toimivad hädaolukorras reageerimise ja maismaaseire teenused, võivad tekkida järgmised probleemid: · tekib oht, et kui käimasolevad teadusuuringud lõpule jõuavad (2011), ei ole kodanikukaitseasutustel ajavahemikul, mida määruse ettepanek käsitleb, kas mitte mingit juurdepääsu hädaolukorra kaartidele või nad jätkavad nende tootmist ise ja ilma koordineerimiseta, mistõttu neil tuleb hankida andmeid väga suurte kuludega; · maismaaseire teenuste kasutajatel (nt keskkonnaagentuuridel) tekib ajavahemikul 2011–2013 märkimisväärseid probleeme: näiteks vajalikud tooted ei ole regulaarselt kättesaadavad ning Maa seire andmeid (eriti satelliidiandmeid) ei ole võimalik mõistlikel tingimustel hankida; · kui ühendus ajavahemikul 2011–2013 ei võta meetmeid, mis võimaldavad teha maismaaseire esialgseid toiminguid ja osutada hädaolukorras reageerimise teenuseid, tekib vastuvõetamatu olukord, et katkeb side ettevalmistavaid teenuseid tagavate teadusuuringute ja täiemahulises GMES-programmis kavandatud teenuste vahel, mis alates 2014. aastast toimima hakkavad; · tekib oht, et pikk ajavahemik teadusuuringute katkemise ja täiemahuliste teenuste käivitumise vahel pärast aastat 2014 vähendab märkimisväärselt tõukejõudu, mis elavdaks tööstuse konkurentsivõimet ja uute elujõuliste ärilahenduste tärkamist aastatel 2011–2013 . Seepärast seatakse määruse ettepanekus järgmised konkreetsed eesmärgid: · võimaldada hädaolukorras reageerimise teenuseid kodanikukaitsega tegelevatele ametiasutustele; · võimaldada osutada maismaaseire teenuseid valitsusasutustele (sh keskkonnaagentuuridele) Euroopas; · aidata kaasa keskkonnaalase teabe tootmisele ja kättesaadavusele üldsuse jaoks; · stimuleerida Maa seire järgmise etapi sektori kasvu, aidates kaasa töökohtade loomisele, innovatsioonile ja nende rahvusvahelisele konkurentsivõimele. Käesoleva määruse ettepanekus on kavandatud järgmised tegevuseesmärgid: · võimaldada ajavahemikus 2011–2013 osutada järgmisi hädaolukorras reageerimise teenuseid: – Euroopa kaardistamisteenus hädaolukorras reageerimiseks; ning – toodete integreerimine hädaolukorras reageerimiseks; · võimaldada ajavahemikus 2011–2013 osutada järgmisi maismaaseire teenuseid: – maakatte kaardistamise perioodiline teenus; – dünaamilise maismaaseire meetmed, sh olulisemate kliimamõjurite andmete kogumine kliimamuutuste jälgimiseks; · võtta ajavahemikul 2011–2013 abimeetmeid, sh meetmeid, mis aitavad kasutajatel toimivaid teenuseid tarbima hakata ja hankida andmeid teenuste tarbeks, ning GMESi kosmosevaldkonna meetmeid. Mõju hindamise 3. peatükis määratletud eesmärkide täitmiseks on võimalik valida järgmised poliitilised lahendused: · hetkeolukorra stsenaarium („jätkata muutusteta”) · valik 1: rakendada üksnes avatud koordineerimismeetod; · valik 2: võtta regulatiivmeetmeid; · valik 3: ühenduse rahastamine. Need valikud ei ole üksteist välistavad. Kõiki kolme saab omavahel kombineerida. Selguse huvides on nende mõju siiski analüüsitud eraldi. GMESi esialgsed toimingud rakendatakse juhtimisraamistiku raames, mida on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni teatises „Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): me hoolime oma planeedi turvalisusest” (KOM(2008) 748, 12.11.2008) ja sellele lisatud mõju hindamises. Kokkuvõttes põhineb erinevate valikuvõimaluste analüüs eeldusel, et GMES-andmed ja teave tehakse üldsusele täies ulatuses kättesaadavaks. Komisjon uurib jätkuvalt, kas turuvõimalused ja kuludel põhinevad kasutustasud võiksid vähendada riiklike investeeringute osakaalu pärast 2014. aastat. Allpool esitatud tabelis võrreldakse valikuvõimalusi eespool osutatud eesmärkidest ja kulutasuvuse põhimõttest lähtudes. Valik|Eesmärkide täitmise tõenäosus ja sellest tulenev kasu|Kogumaksumus (sh ühenduse ja liikmesriikide eelarved)|Tasuvus| 1|+|Ühenduse eelarve:Assigneeringud -Inimressursid +Halduskulud +|Kulud liikmesriikides++++|+| 2|+|Ühenduse eelarve:Assigneeringud -Inimressursid +Halduskulud +|Kulud liikmesriikides ++++|+| 3|+++|Ühenduse eelarve:Assigneeringud ++Inimressursid +Halduskulud +|Kulud liikmesriikides+++|+++| Eesmärkide täitmise tõenäosuse analüüs on esitatud mõjuhinnangu punktides 5.2.1, 5.3.1 ja 5.4.1. Valikute 1 ja 2 puhul ei ole GMESi esialgsete toimingute eesmärkide täitmine tõenäoline, sest i) tekivad probleemid üle-euroopaliste teenuste osutamisega, ii) mõnedes liikmesriikides jääb vajaka suutlikkusest ja oskusteabest ning iii) ei ole tagatud jätkusuutlikkus (eelkõige eelarvelistel põhjustel). V lisa punktis 5.4 on kvantitatiivselt esitatud kasu, mis saadakse eesmärkide täies ulatuses täitmise tulemusena. Võrdlusaastal 2012 oleks otseselt GMESist tulenev kasu 135 miljonit eurot üleujutuste, 9 miljonit eurot looduspõlengute, vähemalt 75 miljonit eurot metsade hävitamise ja 56 miljonit eurot linnaplaneerimise osas, kusjuures need arvud i) põhinevad konservatiivsetel prognoosidel ja ii) ei sisalda kasu vulkaanipursete ja maavärinate hädaabiteenustele ega ka põllumajanduse ja maaelu arendamise tõhustamisele. Kulude puhul tuleb märkida, et üksnes EÜ kuludest ei piisa: need ulatuvad kuni 150 miljoni euroni kogu GMESi esialgsete toimingute perioodi kohta (2011–2013) ja sisaldavad ka 43 miljonit eurot vastavate teadusuuringute jaoks, mida FP7 raames rahastatakse. Arvestada tuleb ka kuludega liikmesriigi tasandil. Kuigi andmed liikmesriikide kulutuste hinnangulise suuruse kohta puuduvad, näitavad Corine Land Cover programmi kogemused ja EEA andmed, et need võivad kujuneda kolm korda suuremaks kui EÜ kulud. Valikute 1 ja 2 tulemusel suurenevad üldkulud nii EÜ kui ka liikmeriikide jaoks, sest i) teenuste osutamiseks vajalike andmete hankimise kulud on mastaabisäästu ja tasakaalustava ostujõu puudumise tõttu suuremad ja ii) täielikult detsentraliseeritud teenuste osutamise tõttu tekib vajadus infrastruktuuri dubleerida. Eelistada tuleks valikut 3, sest on leidnud kinnitust, et ajavahemikul 2011–2013 on selle valiku puhul i) suure tõenäosusega tagatud GMESi esialgsete toimingute eesmärkide täitmine ja ii) võimalik vähendada üldkulusid, muuhulgas teenuste osutamiseks vajalike andmete tsentraliseeritud hankimise teel. EÜ rahastamisega peab tingimata kaasnema koordineeriv tegevus. Tõenäoliselt ei jõustu ükski otseselt GMESi reguleeriv EÜ määrus kõnealuse määruse ettepanekus käsitletud ajavahemiku kestel. Hindamine viiakse läbi kolmes etapis (eel-, vahepealne ja järelhindamine). Lisaks käesolevale mõjuhinnangule on kavandatud, et komisjon hindab i) ettevalmistavat tegevust ja ii) andmetele juurdepääsu tagavat tegevust, eesmärgiga välja töötada esimene töökava operatiivetapi tarvis. Lisaks koostatakse mitte hiljem kui 2012. aasta lõpuks vahepealse hindamise aruanne. Järelhindamine viiakse läbi pärast esialgsete toimingute etapi lõppu. Komisjon tagab, et toetused ja lepingud, mis sõlmitakse toimivate hädaabi- ja maismaaseireteenuste osutamiseks, sisaldavad vahendeid komisjoni teostatavaks järelevalveks ja finantskontrolliks, vajaduse korral kohapealseks kontrolliks (sh pisteline kontroll), ning Kontrollikoja teostatavaks auditeerimiseks. Komisjoni võib programmi rakendamise järelevalve teostamisel abistada tehniline välisekspert, kui selleks tekib vajadus. Kohapealse kontrollimise tulemuste põhjal tagab komisjon, et vajaduse korral kohandatakse algselt heakskiidetud rahalise toetuse määra või tingimusi ning maksegraafikut. Lisaks finantsjärelevalvele kehtestab komisjon mehhanismid osutatavate teenuste kvaliteedi järjepidevaks tagamiseks. Komisjon korraldab ka kasutajate foorumeid, et tagada teenuste vastavus kasutajate vajadustele. [1] Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13). [2] EL kulutas kuuendas raamprogrammis (FP6) 100 miljonit eurot GMES-projektide peale ning ESA investeeris veel 100 miljonit eurot GMES- teenus tega seotud projektide peale. Seitsmenda raamprogrammi (FP7) eriprogrammi „koostöö” kosmoseteema raames eraldab EL ajavahemikus 2007–2013 430 miljonit eurot GMES-teenuste projektidele ja kõnealuste teenuste jaoks andmete hankimiseks. FP7 kosmoseteemast eraldatakse veel 624 miljonit eurot ESA GMESi kosmoseteema programmi arenduseks, mis teeb kogusummaks (sisaldab ESA liikmesriikide vahendeid) 2246 miljonit eurot (2008. aasta majandustingimustes). FR (...PICT...)|COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES| Bruxelles, le 20.5.2009 SEC(2009) 640 DOCUMENT DE TRAVAIL DES SERVICES DE LA COMMISSION accompagnant la proposition de règlement du Parlement européen et du Conseil concernant le programme européen d'observation de la Terre (GMES) et sa mise en œuvre initiale (2011 2013) RÉSUMÉ DE L'ANALYSE D'IMPACT {COM(2009) 223} {SEC(2009) 639} résumé analytique La présente analyse d'impact a été élaborée par les services de la Commission à l'appui de la proposition, par la Commission, d'un règlement du Parlement européen et du Conseil concernant le programme européen d'observation de la Terre (GMES) et sa mise en œuvre initiale (2011–2013). Elle fournit également une évaluation ex ante, conformément à l'article 21, paragraphe 1, des modalités d'exécution du règlement financier Règlement (CE, Euratom) n° 2342/2002 de la Commission du 23 décembre 2002 établissant les modalités d'exécution du règlement (CE, Euratom) n° 1605/2002 du Conseil portant règlement financier applicable au budget général des Communautés européennes (JO L 357 du 31.12.2002, p. 1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE, Euratom) n° 478/2007 de la Commission du 23 avril 2007 (JO L 111 du 28.4.2007, p. 13). . [1] Règlement (CE, Euratom) n° 2342/2002 de la Commission du 23 décembre 2002 établissant les modalités d'exécution du règlement (CE, Euratom) n° 1605/2002 du Conseil portant règlement financier applicable au budget général des Communautés européennes (JO L 357 du 31.12.2002, p. 1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE, Euratom) n° 478/2007 de la Commission du 23 avril 2007 (JO L 111 du 28.4.2007, p. 13). GMES est actuellement – et continuera d'être – cofinancé aux niveaux européen, intergouvernemental et national, sur la base de partenariats entre les différents acteurs. L'UE assurera à la fois la coordination de ces partenariats et la gestion de sa propre contribution à GMES, qui comprend des activités de développement et une phase opérationnelle. En ce qui concerne les activités de développement, cette contribution consiste à l'heure actuelle, en particulier, dans le cofinancement d'actions de recherche au titre des sixième et septième programmes-cadres (6 e PC et 7 e PC) Dans le cas du 6 e PC, l'UE a dépensé 100 millions d'euros pour des projets GMES, tandis que l'ESA a investi 100 millions d'euros supplémentaires dans les projets d'éléments de service GMES. Pour le thème «Espace» du programme spécifique «Coopération» du 7 e PC, l'UE dégagera, entre 2007 et 2013, un montant de 430 millions d'euros en faveur des projets de services GMES et de l'acquisition de données pour ces services. Un montant supplémentaire de 624 millions d'euros relevant du thème «Espace» du 7 e PC contribuera au développement du programme de l'ESA sur la composante spatiale de GMES, qui représente 2 246 millions d'euros (conditions économiques de 2008) au total (y compris le financement par les États membres de l'ESA). . Les premiers services opérationnels de gestion des situations d'urgence et de surveillance des terres sont financés en tant qu'actions préparatoires et viennent s'ajouter à un certain nombre d'autres éléments opérationnels dans le domaine terrestre (Corine Land Cover, Atlas urbain). [2] Dans le cas du 6 e PC, l'UE a dépensé 100 millions d'euros pour des projets GMES, tandis que l'ESA a investi 100 millions d'euros supplémentaires dans les projets d'éléments de service GMES. Pour le thème «Espace» du programme spécifique «Coopération» du 7 e PC, l'UE dégagera, entre 2007 et 2013, un montant de 430 millions d'euros en faveur des projets de services GMES et de l'acquisition de données pour ces services. Un montant supplémentaire de 624 millions d'euros relevant du thème «Espace» du 7 e PC contribuera au développement du programme de l'ESA sur la composante spatiale de GMES, qui représente 2 246 millions d'euros (conditions économiques de 2008) au total (y compris le financement par les États membres de l'ESA). Au début de la prochaine décennie (2011–2013), des services opérationnels pourraient être fournis sur une plus grande échelle. Des investissements pourraient être nécessaires afin de mettre en place l'infrastructure appropriée pour la chaîne de traitement des services requise et pour le lancement de produits dérivés de prototypes mis au point dans le cadre des actions de recherche précédentes. Le 7 e PC est un outil de R&D et, en tant que tel, n'est pas conçu pour prendre en charge la mise en œuvre initiale de GMES, dans la mesure où celle ci doit être assurée dans la durée. Il est donc nécessaire d'établir des mécanismes adéquats pour une intervention communautaire. Tel est l'un des défis que le règlement proposé est censé relever. Le programme GMES à part entière, au titre duquel la contribution de l'UE à l'initiative GMES globale pourrait être financée à long terme, devrait être en place au cours du prochain cadre financier pluriannuel de l'UE (à partir de 2014). Les besoins de financement globaux de GMES après 2013 feront l'objet d'une analyse ultérieure menée par la Commission, sur la base de principes de répartition des coûts bien définis et d'une évaluation des coûts fondée sur l'étendue des services. Dans ce contexte, il convient de rappeler que l'approche développée pour le financement à long terme de GMES devrait être de nature modulaire. En conséquence, les nouvelles extensions de l'éventail des services GMES et toute nouvelle évolution de GMES seront évaluées par rapport au critère de la rentabilité économique, aux besoins des utilisateurs et aux intérêts des politiques de l'UE. Pour la période 2011 2013, des activités relevant des domaines suivants seront financées dans le cadre de la mise en œuvre initiale de GMES: · les services d'intervention d'urgence; · les services de surveillance des terres; ainsi que des activités annexes incluant: · les mesures de soutien à l'adoption des services par les utilisateurs; · l'accès aux données; · la composante spatiale de GMES. Les critères spécifiques suivants ont été employés pour la sélection des activités au titre de la mise en œuvre initiale de GMES: · une maturité technique suffisante; · la continuité avec les actions préparatoires 2008 2010; · la capacité démontrée de développement de services en aval; · les prestataires de services sont des acteurs du secteur privé qui cesseraient leurs activités sans intervention additionnelle de l'UE, tandis que dans le domaine de la surveillance du milieu marin et de l'atmosphère, les services sont essentiellement assurés par des institutions publiques qui seront en mesure de poursuivre leurs activités (quoique probablement à une échelle moins ambitieuse) jusqu'en 2013, sans soutien communautaire; · en ce qui concerne les services d'urgence, il est évident qu'il serait préférable de mettre des cartes opérationnelles pour les situations d'urgence à la disposition des autorités de protection civile dès 2011 et non en 2014. L'analyse d'impact repose sur une vaste consultation des parties prenantes, qui a confirmé la nécessité environnementale et politique des services GMES. L'absence de services opérationnels, coordonnés par l'UE, dans les domaines des interventions d'urgence et de la surveillance des terres au cours de la période 2011 2013 entraînerait les problèmes suivants: · dès lors que les projets de recherche existants seront parvenus à leur terme (en 2011), les autorités de protection civile risquent, durant la période couverte par le règlement proposé, soit de n'avoir aucun accès à des cartes pour les situations d'urgence, soit de continuer à les établir de façon autonome et non coordonnée, auquel cas elles devraient avoir recours à des données achetées à des prix très élevés; · les utilisateurs des services de surveillance des terres (agences pour la protection de l'environnement, par exemple) seraient confrontés à des problèmes comparables entre 2011 et 2013, à savoir à l'absence de disponibilité continue des produits correspondants et à la non-disponibilité de données d'observation de la Terre (données satellitaires, en particulier) accessibles à des conditions raisonnables; · à défaut d'une action communautaire, au cours de la période 2011 2013, permettant la mise en place de services opérationnels initiaux dans les domaines de la surveillance des terres et des interventions d'urgence, il risque de se produire une interruption inacceptable entre les services pré-opérationnels fournis par les projets de recherche et les services proposés dans le cadre d'un programme GMES à part entière à partir de 2014; · une longue parenthèse entre la fin des activités de recherche et le lancement d'opérations à part entière après 2014 risque de compromettre considérablement l'accroissement de la compétitivité de l'industrie et l'apparition de solutions commercialement viables entre 2011 et 2013. Pour faire face à ces problèmes, le règlement proposé fixe les objectifs spécifiques suivants: · permettre la fourniture de services d'intervention d'urgence aux autorités de protection civile; · permettre la fourniture de services de surveillance des terres aux pouvoirs publics (y compris aux agences pour la protection de l'environnement) en Europe; · contribuer à la production et à la mise à disposition du public d'informations sur l'environnement; · stimuler la croissance du secteur situé en aval de l'observation de la Terre, en termes d'emplois, d'innovation et de compétitivité internationale. Les objectifs opérationnels du règlement proposé sont les suivants: · permettre la fourniture, entre 2011 et 2013, des services opérationnels suivants dans le domaine des interventions d'urgence: – un service européen de cartographie pour les interventions d'urgence; – l'intégration des produits pour les interventions d'urgence; · permettre la fourniture, entre 2011 et 2013, des services opérationnels suivants dans le domaine de la surveillance des terres: – un service de cartographie périodique de l'occupation des sols; – des activités de surveillance dynamique des terres, y compris le suivi des variables climatiques essentielles, à l'appui de la surveillance du changement climatique; · mener à bien, entre 2011 et 2013, des activités annexes incluant des mesures de soutien à l'adoption des services opérationnels par les utilisateurs, l'acquisition de données à l'appui des services et les opérations de la composante spatiale de GMES. Les options stratégiques envisageables pour répondre aux objectifs définis au chapitre 3 de l'analyse d'impact sont les suivantes: · scénario de base («Maintien du statu quo»); · option 1: méthode ouverte de coordination seulement; · option 2: action réglementaire; · option 3: financement communautaire. Ces trois options ne s'excluent pas mutuellement et pourraient éventuellement être combinées. Par souci de clarté, l'impact de chacune de ces options est toutefois analysé séparément. En outre, la mise en œuvre initiale de GMES s'effectuera dans le cadre de la structure de gouvernance décrite en détail dans la communication intitulée «Surveillance mondiale de l'environnement et de la sécurité (GMES): le souci d'une planète plus sûre» (COM(2008) 748 final du 12.11.2008) et dans l'analyse d'impact qui l'accompagne. Enfin, l'analyse des différentes options est fondée sur l'hypothèse que les données et informations GMES seront pleinement et librement accessibles. La Commission continuera d'étudier la question de savoir si le développement de débouchés commerciaux et la perception de redevances d'utilisation basées sur les coûts pourraient, en fin de compte, permettre de réduire la proportion des investissements publics après 2014. Le tableau ci-dessous compare les options au regard des objectifs susmentionnés et du principe de rentabilité économique. Option|Probabilité de réaliser les objectifs et bénéfices correspondants|Coût total [incluant les budgets de la Communauté et des États membres (EM)]|Rendement économique| 1|+|Budget de la Communauté:Crédits -Ressources humaines +Dépenses administratives +|Coûts des EM++++|+| 2|+|Budget de la Communauté:Crédits -Ressources humaines +Dépenses administratives +|Coûts des EM ++++|+| 3|+++|Budget de la Communauté:Crédits ++Ressources humaines +Dépenses administratives +|Coûts des EM+++|+++| La probabilité de réaliser les objectifs est examinée aux sections 5.2.1, 5.3.1 et 5.4.1 de l'analyse d'impact. Les options 1 et 2 sont jugées peu susceptibles de réaliser les objectifs spécifiques de la mise en œuvre initiale de GMES, à cause i) de problèmes au niveau de la fourniture de services paneuropéens, ii) du manque de capacités et de savoir-faire dans certains États membres et iii) de l'absence de durabilité (pour des raisons d'ordre budgétaire, en particulier). La section 5.4 et l'annexe V quantifient les bénéfices qui résulteraient de la pleine réalisation des objectifs. Au cours de l'année de référence (2012), les bénéfices annuels liés directement à GMES s'élèveraient à 135 millions d'euros pour les services relatifs aux inondations, 9 millions d'euros pour les services se rapportant aux feux de forêts, au moins 75 millions d'euros pour la déforestation et 56 millions d'euros pour l'urbanisme, étant entendu que ces chiffres i) sont fondés sur des hypothèses prudentes et ii) ne prennent pas en compte les bénéfices liés, par exemple, aux interventions d'urgence en cas d'éruptions volcaniques et de tremblements de terre, ni ceux procurés par des gains d'efficacité dans les domaines de l'agriculture et du développement rural. En ce qui concerne les coûts, il ne suffit pas de se concentrer sur les seuls coûts de la Communauté européenne, qui se monteraient à 150 millions d'euros (dont 43 millions d'euros pour les activités de recherche d'accompagnement financées au titre du 7 e PC) pour l'ensemble de la période couverte par la mise en œuvre initiale de GMES (2011 2013). Les coûts au niveau des États membres doivent également être pris en considération. Bien qu'aucune estimation détaillée des coûts encourus par les États membres ne soit disponible, l'expérience acquise précédemment dans le cadre du programme Corine Land Cover et les données communiquées par l'AEE montrent que ces coûts pourraient être trois fois supérieurs à ceux encourus par la CE. Les options 1 et 2 sont toutes deux supposées conduire à des coûts globaux plus importants pour l'UE et les États membres, en raison i) de coûts plus élevés pour l'acquisition des données requises en vue de la fourniture des services, du fait de l'absence d'économies d'échelle et de puissance d'achat compensatrice, et ii) de la nécessité de dupliquer l'infrastructure dans le cas d'une fourniture totalement décentralisée du service. L'option 3 constitue dès lors l'option privilégiée pour la période 2011 2013, car il a été démontré i) qu'elle rendrait hautement probable la réalisation des objectifs spécifiques de la mise en œuvre initiale de GMES et ii) qu'elle permettrait de réduire les coûts globaux, grâce notamment à l'acquisition centralisée des données nécessaires pour les services. En tout état de cause, le financement de l'UE devrait être accompagné d'activités de coordination. Aucune réglementation communautaire portant spécifiquement sur GMES n'est susceptible d'entrer en vigueur pendant la période couverte par le présent règlement. Les tâches d'évaluation seront exécutées en trois phases (évaluation ex ante, intermédiaire et ex post). En plus de la présente analyse d'impact, il est prévu que la Commission réalise des évaluations i) des actions préparatoires et ii) des activités relatives à l'accès aux données, afin de préparer le premier programme de travail pour les activités opérationnelles. En outre, un rapport d'évaluation intermédiaire sera élaboré pour la fin 2012 au plus tard. Enfin, une évaluation ex post sera effectuée après la fin des activités opérationnelles initiales. La Commission s'assurera que les marchés et subventions attribués dans le cadre des services opérationnels d'intervention d'urgence et de surveillance des terres prévoient une supervision et un contrôle financier de la Commission, si nécessaire au moyen de contrôles sur place, y compris par sondage, ainsi que la réalisation d'audits par la Cour des comptes. Au besoin, elle pourra être assistée d'experts techniques externes lors du suivi de la mise en œuvre du programme. Sur la base des résultats des contrôles sur place, la Commission veillera, le cas échéant, à ce que le volume ou les conditions d'octroi de la contribution financière initialement approuvée, ainsi que le calendrier des paiements, soient adaptés. Outre la supervision financière, la Commission mettra en place des mécanismes pour garantir la qualité constante des services fournis. Enfin, elle organisera des forums d'utilisateurs afin de vérifier que les services sont axés sur les besoins des utilisateurs. [1] Règlement (CE, Euratom) n° 2342/2002 de la Commission du 23 décembre 2002 établissant les modalités d'exécution du règlement (CE, Euratom) n° 1605/2002 du Conseil portant règlement financier applicable au budget général des Communautés européennes (JO L 357 du 31.12.2002, p. 1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE, Euratom) n° 478/2007 de la Commission du 23 avril 2007 (JO L 111 du 28.4.2007, p. 13). [2] Dans le cas du 6 e PC, l'UE a dépensé 100 millions d'euros pour des projets GMES, tandis que l'ESA a investi 100 millions d'euros supplémentaires dans les projets d'éléments de service GMES. Pour le thème «Espace» du programme spécifique «Coopération» du 7 e PC, l'UE dégagera, entre 2007 et 2013, un montant de 430 millions d'euros en faveur des projets de services GMES et de l'acquisition de données pour ces services. Un montant supplémentaire de 624 millions d'euros relevant du thème «Espace» du 7 e PC contribuera au développement du programme de l'ESA sur la composante spatiale de GMES, qui représente 2 246 millions d'euros (conditions économiques de 2008) au total (y compris le financement par les États membres de l'ESA). HU (...PICT...)|AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA| Brüsszel, 20.5.2009 SEC(2009) 640 BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM amely a következő dokumentumot kíséri: Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai Föld-megfigyelési programról (GMES – Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) és annak kezdeti üzemszerű működéséről (2011–2013) A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA {COM(2009) 223} {SEC(2009) 639} ÖSSZEFOGLALÓ A hatásvizsgálatot a bizottsági szolgálatok készítették az európai Föld-megfigyelési programról (GMES – Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) és annak kezdeti üzemszerű működéséről (2011–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat alátámasztására. A hatásvizsgálat a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. oldal), amely legutóbb a 2007. április 23-i 478/2007/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 111., 2007.4.28., 13. o.) módosult. 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően tartalmaz egy előzetes értékelést is.[1] A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. oldal), amely legutóbb a 2007. április 23-i 478/2007/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 111., 2007.4.28., 13. o.) módosult. A GMES társfinanszírozása jelenleg és a jövőben is európai, kormányközi és nemzeti szinten történik, a különböző szereplők közötti partnerségek alapján. Az EU egyrészt koordinálja ezeket a partnerségeket, másrészt kezeli saját GMES-hozzájárulását, amely fejlesztési tevékenységekből és egy üzemszerű működési szakaszból áll. A fejlesztési tevékenységek tekintetében ez a hozzájárulás jelenleg főleg a hetedik és hatodik kutatási keretprogram A 6. kutatási keretprogramban az EU 100 millió eurót költött GMES-projektekre, míg az ESA további 100 millió eurót ruházott be GMES-szolgáltatások elemeit érintő projektekbe. A hetedik kutatási keretprogram „Együttműködés” című programjának űrtechnológiai témaköre keretében az EU 2007 és 2013 között 430 millió eurót szán GMES-szolgáltatásokat érintő projektekre és az ezekhez a szolgáltatásokhoz beszerzendő adatokra. Az EU a 7. kutatási keretprogram űrtechnológiai témaköréből további 624 millió euróval járul hozzá az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programjához, ami mindösszesen 2246 millió eurót (2008-as állapot) tesz ki (beleértve az ESA-tagállamoktól származó pénzeszközöket is). kutatási tevékenységeinek finanszírozását jelenti. Az első üzemszerűen működő szolgáltatások, a katasztrófaelhárítási és a szárazföld-figyelési szolgáltatás finanszírozása a szárazföldi témakör néhány más, már üzemszerűen működő eleme (Corine felszínborítás-figyelés, városatlasz) mellett előkészítő munkaként történik.[2] A 6. kutatási keretprogramban az EU 100 millió eurót költött GMES-projektekre, míg az ESA további 100 millió eurót ruházott be GMES-szolgáltatások elemeit érintő projektekbe. A hetedik kutatási keretprogram „Együttműködés” című programjának űrtechnológiai témaköre keretében az EU 2007 és 2013 között 430 millió eurót szán GMES-szolgáltatásokat érintő projektekre és az ezekhez a szolgáltatásokhoz beszerzendő adatokra. Az EU a 7. kutatási keretprogram űrtechnológiai témaköréből további 624 millió euróval járul hozzá az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programjához, ami mindösszesen 2246 millió eurót (2008-as állapot) tesz ki (beleértve az ESA-tagállamoktól származó pénzeszközöket is). A következő évtized elején (2011–2013) az üzemszerűen működő szolgáltatás már nagyobb léptékű lehet. Beruházásokra lehet szükség az adatfeldolgozó lánchoz szükséges megfelelő infrastruktúra felállításához és a korábbi kutatás során kifejlesztett prototípusokon alapuló sorozatgyártáshoz. A hetedik kutatási keretprogram kutatási-fejlesztési eszköz, és így nem feladata a GMES kezdeti üzemszerű működését támogatni olyan mértékben, ahogy a tartósabb működés ezt megkívánná. Megfelelő mechanizmusokat kell tehát létrehozni egy közösségi fellépéshez. A javasolt rendelet ezt a célt szolgálja. A teljes üzemértékű GMES-program, amelynek alapján a teljes GMES-kezdeményezéshez való közösségi hozzájárulást hosszú távon finanszírozni lehet, a következő többéves pénzügyi keret tárgyidőszakában várható (2014-től). A GMES 2013 utáni teljes finanszírozási igényét meghatározott költségmegosztási elvek és a szolgáltatások terjedelmén alapuló költségelemzés alapján még elemeznie kell a Bizottságnak. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell rá, hogy a GMES hosszú távú finanszírozását a modulszerűség elve alapján kell kidolgozni. Ez azt jelenti, hogy a GMES szolgáltatások terjedelmének újabb bővítéseit és a GMES minden további fejlődését a költséghatékonyság, a felhasználói igények és a közösségi szakpolitikai érdekek kritériuma alapján kell értékelni. A 2011–2013 időszakot illetően a GMES kezdeti üzemszerű működésének keretében a következő területeken folyó tevékenységeket kell finanszírozni: · katasztrófaelhárítási szolgáltatások, · szárazföld-figyelési szolgáltatások, valamint kiegészítő tevékenységeket, mint például: · intézkedések a szolgáltatások felhasználók általi igénybevételének támogatására, · hozzáférés az adatokhoz, · a GMES űrkomponense. A GMES kezdeti üzemszerű működéséhez a tevékenységek kiválasztása a következő konkrét szempontok alapján történt: · megfelelő műszaki kiforrottság, · a folytonosság 2008–2010 időszakban folytatott előkészítő munkákkal, · a szakmai felhasználóként működő szolgáltatások igazolt fejlődési potenciálja, · a szolgáltatók gazdasági szereplők és így felhagynának a tevékenységekkel az EU további beavatkozása nélkül, míg a tenger- és a légkörfigyelés területén a szolgáltatásokat főleg olyan közintézmények nyújtják, amelyek a tevékenységeket 2013-ig közösségi támogatás nélkül is folytatni tudják (noha feltehetően kevésbé ambiciózusan), és · a katasztrófaelhárítási szolgáltatások tekintetében egyértelműen előnyösebb lenne, ha a polgári védelmi hatóságok 2014 helyett már 2011-ben üzemszerűen működő rendszertől kapnák a katasztrófaelhárítási térképeket. A hatásvizsgálat az érintettetekkel folytatott széles körű konzultáción alapul, amely megerősítette, hogy környezetvédelmi és szakpolitikai szempontból szükség van a GMES-szolgáltatásokra. Ha nem volnának EU által koordinált üzemszerűen működő katasztrófaelhárítási és szárazföld-figyelési szolgáltatások a 2011–2013 időszakban, akkor a következő problémákkal kellene szembenézni: · fennállna a veszélye annak, hogy amikor a jelenlegi kutatási projektek befejeződnek (2011-ben), a javasolt rendelet által lefedett időszakban a polgári védelmi hatóságok vagy egyáltalán nem tudnának hozzáférni katasztrófaelhárítási térképekhez, vagy továbbra is saját maguk koordinálatlanul készítenék ezeket, és ez esetben nagyon drágán beszerezhető adatokra kellene hagyatkozniuk, · a szárazföld-figyelési szolgáltatások felhasználói (például a környezetvédelmi hatóságok) hasonló problémával néznének szembe 2011 és 2013 között, ideértve azt is, hogy az érintett termékek nem állnának folyamatosan rendelkezésükre, és nem tudnának ésszerű feltételek mellett Föld-megfigyelési adatokat (különösen műholdas adatokat) beszerezni, · a 2011–2013 időszakban a kezdeti üzemszerűen működő szárazföld-figyelési és katasztrófaelhárítási szolgáltatásokat lehetővé tévő közösségi fellépés nélkül fennáll a veszélye annak, hogy a kísérleti üzemelő szolgáltatásokat biztosító kutatási projektek és a 2014-től teljes üzemértékű GMES-program által nyújtott szolgáltatások elfogadhatatlan mértékben elszakadnak egymástól, · fennáll a veszélye annak, hogy a kutatási tevékenység vége és a teljes üzemértékű működés 2014 utáni beindulása közötti hosszú kimaradás jelentősen gyengítené az ágazat versenyképességének növekedését és az üzletileg életképes megoldások keresését 2011 és 2013 között. Mindezeket figyelembe véve, a javasolt rendelet konkrét céljai a következők: · a polgári védelmi hatóságok által igénybe vehető katasztrófaelhárítási szolgáltatások lehetőségének megteremtése, · az európai (többek között környezetvédelmi) hatóságok által igénybe vehető szárazföld-figyelési szolgáltatások lehetőségének megteremtése, · hozzájárulás a környezeti információk előállításához és nyilvános hozzáférhetőségéhez, · a Föld-megfigyelés szakmai felhasználójaként tevékenykedő szektor növekedésének ösztönzése a foglalkoztatás, az innováció és a nemzetközi versenyképesség tekintetében. A rendeletjavaslat működési célkitűzései a következők: · Az alábbi, 2011 és 2013 között üzemszerűen működő katasztrófaelhárítási szolgáltatások lehetőségének megteremtése: – európai térképészeti szolgáltatás katasztrófaelhárításhoz, és – termékintegrálás katasztrófaelhárításhoz. · Az alábbi, 2011 és 2013 között üzemszerűen működő szárazföld-figyelési szolgáltatások lehetőségének megteremtése: – időszakos felszínborítási térképezési szolgáltatás, – dinamikus szárazföld-figyelési tevékenységek, beleértve az éghajlatváltozás nyomon követését segítő alapvető éghajlati paramétereket. · Kiegészítő tevékenységek 2011 és 2013 között, ideértve az üzemszerűen működő szolgáltatások felhasználók általi igénybevételének elősegítését, a szolgáltatásokhoz szükséges adatbeszerzés segítését és a GMES-űrkomponens működésének segítését célzó intézkedéseket. A hatásvizsgálat 3. fejezetében meghatározott célok megvalósítására számba vett szakpolitikai választási lehetőségek a következők: · alapforgatókönyv (nincs intézkedés), · 1. opció: csak nyitott koordinációs együttműködés, · 2. opció: szabályozási beavatkozás, · 3. opció: közösségi finanszírozás. Ezek a lehetőségek nem zárják ki egymást. Valószínűleg lehetőség van mindhárom kombinálására. Az átláthatóság kedvéért azonban az egyes lehetőségek hatásainak elemzése külön-külön történt. Továbbá, a GMES kezdeti üzemszerű működésének megvalósítása a „Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES): Teszünk bolygónk biztonságáért!” című közleményben (COM(2008) 748, 2008.11.12.) és az azt kísérő hatástanulmányban részletesen ismertetett irányítási rendszerben történik. Végül, a különböző opciók elemzése azon a feltételezésen alapul, hogy a GMES-adatokhoz és infromációkhoz teljes körűen és nyíltan hozzá lehet férni. A Bizottság továbbra is vizsgálja, hogy a piaci lehetőségek megnyílása és a költségalapú díjfelszámítás esetleg lehetővé tenné-e 2014 után a közpénzfelhasználás arányának csökkentését. Az alábbi táblázat a fenti célok és a költséghatékonyság elvének tükrében összehasonlítja a választási lehetőségeket. Lehetőség|A célok és a hozzájuk tartozó előnyök elérésének valószínűsége|Összköltség (a közösségi és a tagállami költségvetések együtt)|Költséghatékonyság| 1|+|Közösségi költségvetés:Előirányzatok -Emberi erőforrások +Igazgatási kiadások +|A tagállamoknál felmerülő költségek++++|+| 2|+|Közösségi költségvetés:Előirányzatok -Emberi erőforrások +Igazgatási kiadások +|A tagállamoknál felmerülő költségek++++|+| 3|+++|Közösségi költségvetés:Előirányzatok ++Emberi erőforrások +Igazgatási kiadások +|A tagállamoknál felmerülő költségek+++|+++| A célok elérésének valószínűségét a hatásvizsgálat 5.2.1., 5.3.1. És 5.4.1. Szakasza tárgyalja. Az 1. és 2. választási lehetőséggel a következők miatt valószínűleg nem érhetők el a GMES kezdeti üzemszerű működésének konkrét céljai: i. a szolgáltatásokat összeurópai jelleggel kellene nyújtani, ami problémákat jelentene, ii. több tagállamban nincs meg a szükséges kapacitás és szaktudás, és iii. a fenntarthatóság hiánya (főleg költségvetési okokból). Az 5.4. szakasz és az V. melléklet számszerűsíti a célok maradéktalan megvalósulása esetén realizálódó előnyöket. A viszonyítási évben (2012) a GMES-hez közvetlenül kapcsolódó éves előnyök: 135 millió EUR árvízi szolgáltatások, 9 millió EUR erdőtűzzel kapcsolatos szolgáltatások, legalább 75 millió EUR erdőirtás és 56 millió EUR várostervezés esetében, figyelembe véve, hogy ezek a számok i. konzervatív feltételezéseken alapulnak, és ii. nem tartalmaznak olyan lehetséges előnyöket, amelyek például a vulkánkitörések és földrengések miatti katasztrófaelhárításhoz, sem olyanokat, amelyek a mezőgazdaságban és vidékfejlesztésben végbemenő hatékonyságnövekedéshez kapcsolódnak. A költségek tekintetében nem elegendő csak a közösségi költségekkel foglalkozni, amelyek a GMES kezdeti üzemszerű működésének teljes időszakára (2011–2013) összesen 150 millió eurót tennének ki (ebből 43 millió EUR a kísérő kutatási tevékenységek finanszírozása a hetedik kutatási keretprogramból). Figyelembe kell venni a tagállami szinten felmerülő költségeket is. Noha a tagállamoknál felmerülő költségekre nincs részletes becslés, a Corine felszínborítás-figyelési programból származó korábbi tapasztalatok és az EGT által szolgáltatott adatok alapján ezek a közösségi költségek háromszorosát tehetik ki. A feltételezés szerint mind az 1., mind a 2. opció nagyobb általános költségeket eredményezne az EU és a tagállamok számára, a következők miatt: i. a szolgáltatásokhoz szükséges adatok drágább beszerzése, mivel nem lehet kihasználni a méretgazdaságosságot és a jobb vevői alkupozíciót, és ii. teljesen decentralizált szolgáltatás esetén párhuzamos infrastruktúráknak kell kialakulniuk. A 2011–2013 időszakra ezért a preferált lehetőség a harmadik, mivel a hatásvizsgálat kimutatta, hogy ebben az esetben i. a GMES kezdeti üzemszerű működésének konkrét céljai nagy valószínűséggel teljesülnek, és ii. csökkenhetnek az általános költségek, például a szolgáltatásokhoz szükséges adatok központosított beszerzésével. A közösségi finanszírozás egyébként mindenképpen koordinációs tevékenységgel jár. A javasolt rendelet által lefedett időszakban valószínűleg nem fog hatályba lépni kifejezetten a GMES-ről szóló közösségi szabályozás. Az értékelés három szakaszban történik (előzetes, időközi és utólagos). A hatásvizsgálat mellett a Bizottságnak értékeléseket kell készítenie a következőkről: i. előkészítés, és ii. adathozzáféréssel kapcsolatos tevékenységek, hogy el lehessen készíteni az üzemszerű működés első munkaprogramját. Ezenkívül legkésőbb 2012 végéig közbenső értékelő jelentést kell készíteni. Végül a kezdeti üzemszerű működés befejeztével utólagos értékelést kell végezni. A Bizottság biztosítja, hogy az üzemszerűen működő katasztrófaelhárítási és szárazföld-figyelési szolgáltatások keretében kötött szerződések és támogatási szerződések előírják a Bizottság általi, szükség esetén helyszíni – szúrópróbaszerű ellenőrzést is magában foglaló – felügyeletet és pénzügyi ellenőrzést, valamint a Számvevőszék általi ellenőrzéseket. Szükség esetén a Bizottság a program felügyelete és megvalósítása során igénybe veheti külső műszaki szakértők segítségét is. A helyszíni ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság – szükség esetén – biztosítja az eredetileg jóváhagyott pénzügyi hozzájárulás mértékének, illetve kiutalási feltételeinek, valamint a kifizetések ütemezésének a módosítását. A pénzügyi felügyelet mellett a Bizottság olyan mechanizmusokat is alkalmazni fog, amelyek garantálják a szolgáltatások folyamatosan jó minőségét. Végül a Bizottság felhasználói fórumokat fog szervezni, hogy biztosítsa a szolgáltatások felhasználó-központúságát. [1] A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. oldal), amely legutóbb a 2007. április 23-i 478/2007/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 111., 2007.4.28., 13. o.) módosult. [2] A 6. kutatási keretprogramban az EU 100 millió eurót költött GMES-projektekre, míg az ESA további 100 millió eurót ruházott be GMES-szolgáltatások elemeit érintő projektekbe. A hetedik kutatási keretprogram „Együttműködés” című programjának űrtechnológiai témaköre keretében az EU 2007 és 2013 között 430 millió eurót szán GMES-szolgáltatásokat érintő projektekre és az ezekhez a szolgáltatásokhoz beszerzendő adatokra. Az EU a 7. kutatási keretprogram űrtechnológiai témaköréből további 624 millió euróval járul hozzá az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programjához, ami mindösszesen 2246 millió eurót (2008-as állapot) tesz ki (beleértve az ESA-tagállamoktól származó pénzeszközöket is). IT (...PICT...)|COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE| Bruxelles, 20.5.2009 SEC(2009) 640 DOCUMENTO DI LAVORO DEI SERVIZI DELLA COMMISSIONE che accompagna la Proposta di REGOLAMENTO DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO relativo al programma europeo di osservazione della terra (GMES) e alla sua fase iniziale di operatività (2011 – 2013) SINTESI DELLA VALUTAZIONE DELL'IMPATTO {COM(2009) 223} {SEC(2009) 639} SINTESI La presente valutazione dell'impatto è stata elaborata dai servizi della Commissione a supporto della proposta della Commissione di regolamento del Parlamento europeo e del Consiglio relativo al programma europeo di osservazione della terra (GMES) e alla sua fase iniziale di operatività (2011–2013). Fornisce inoltre una valutazione ex ante conformemente all'articolo 21, paragrafo 1, delle modalità d'esecuzione del regolamento finanziario Regolamento (CE, Euratom) n. 2342/2002 della Commissione, del 23 dicembre 2002, recante modalità d'esecuzione del regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (GU L 357 del 31.12.2002, pag. 1), modificato da ultimo dal regolamento (CE, Euratom) n. 478/2007 della Commissione, del 23 aprile 2007 (GU L 111 del 28.4.2007, pag. 13). . [1] Regolamento (CE, Euratom) n. 2342/2002 della Commissione, del 23 dicembre 2002, recante modalità d'esecuzione del regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (GU L 357 del 31.12.2002, pag. 1), modificato da ultimo dal regolamento (CE, Euratom) n. 478/2007 della Commissione, del 23 aprile 2007 (GU L 111 del 28.4.2007, pag. 13). Il GMES è e continuerà ad essere cofinanziato a livello europeo, intergovernativo e nazionale in base a rapporti di partenariato tra i vari soggetti. L'UE coordinerà questi partenariati e gestirà il proprio contributo al GMES, che consiste in attività di sviluppo e in una fase operativa. Per quanto riguarda le attività di sviluppo, attualmente questo contributo si concretizza, in particolare, nel cofinanziamento di attività di ricerca nell'ambito del 6PQ e del 7PQ Nell'ambito del 6PQ, l'UE ha speso 100 milioni di euro per progetti legati al GMES, mentre l'ASE ha investito altri 100 milioni di euro per progetti relativi alla fornitura di servizi GMES. Nel quadro del tema "Spazio" del programma specifico "Cooperazione" del 7PQ, l'UE metterà a disposizione, tra il 2007 e il 2013, 430 milioni di euro per progetti relativi a servizi GMES e per l'acquisizione dei dati per questi servizi. Altri 624 milioni di euro verranno forniti nell'ambito del tema "Spazio" del 7PQ per lo sviluppo del programma dell'ASE relativo alla componente spaziale del GMES, il cui bilancio complessivo ammonta (condizioni economiche 2008) a 2 246 milioni di euro (inclusi i finanziamenti da parte degli Stati membri dell'ASE). . I primi servizi operativi nel campo della gestione delle emergenze e del monitoraggio del territorio sono finanziati nel quadro di azioni preparatorie, a fianco di alcuni altri elementi operativi nel settore terrestre (Corine Land Cover e Urban Atlas). [2] Nell'ambito del 6PQ, l'UE ha speso 100 milioni di euro per progetti legati al GMES, mentre l'ASE ha investito altri 100 milioni di euro per progetti relativi alla fornitura di servizi GMES. Nel quadro del tema "Spazio" del programma specifico "Cooperazione" del 7PQ, l'UE metterà a disposizione, tra il 2007 e il 2013, 430 milioni di euro per progetti relativi a servizi GMES e per l'acquisizione dei dati per questi servizi. Altri 624 milioni di euro verranno forniti nell'ambito del tema "Spazio" del 7PQ per lo sviluppo del programma dell'ASE relativo alla componente spaziale del GMES, il cui bilancio complessivo ammonta (condizioni economiche 2008) a 2 246 milioni di euro (inclusi i finanziamenti da parte degli Stati membri dell'ASE). All'inizio del prossimo decennio (2011-2013) i servizi operativi potrebbero essere forniti su scala più vasta. Potrebbero essere necessari investimenti per allestire le infrastrutture adatte alla necessaria catena di elaborazione dei servizi e al lancio dei prodotti basati sui prototipi messi a punto nel corso delle precedenti azioni di ricerca. Il 7PQ è uno strumento di R&S e di conseguenza non è idoneo a sostenere la fase iniziale di operatività del GMES in quanto questa richiede un sostegno più stabile. Occorre pertanto istituire gli opportuni meccanismi per un intervento comunitario. È questa problematica che il regolamento proposto intende affrontare. La realizzazione del programma GMES pienamente operativo, nell'ambito del quale l'UE potrebbe garantire il proprio finanziamento a lungo termine all'iniziativa GMES nel suo complesso, è prevista nel corso del prossimo quadro finanziario pluriennale dell'UE (a decorrere dal 2014). Il fabbisogno finanziario complessivo del GMES dopo il 2013 sarà oggetto di future analisi che la Commissione effettuerà in base a principi prestabiliti di ripartizione dei costi e a una valutazione dei costi medesimi fondata sulla portata dei servizi. A questo proposito, è opportuno ricordare che il finanziamento a lungo termine del GMES dovrebbe essere sviluppato secondo un approccio modulare. Ciò significa che ogni possibile ampliamento della portata dei servizi GMES e ogni nuova evoluzione del GMES saranno valutati in rapporto al principio dell'efficienza in termini di costi, alle esigenze degli utenti e agli interessi politici dell'UE. Nel quadro delle fase iniziale di operatività del GMES, ovvero nel periodo 2011-2013, saranno finanziate le attività nei campi di seguito elencati: · servizi di risposta alle emergenze; · servizi di monitoraggio del territorio; e attività ausiliarie, quali: · misure a sostegno dell'utilizzo dei servizi da parte degli utenti; · accesso ai dati; · componente spaziale del GMES. Ai fini della scelta delle attività per la fase iniziale di operatività del GMES sono stati impiegati i seguenti criteri specifici: · maturità tecnica sufficiente; · continuità con l'azione preparatoria del periodo 2008-2010; · accertate potenzialità di sviluppo per i servizi a valle; · i fornitori di servizi sono operatori industriali e senza un ulteriore intervento dell'UE interromperebbero le attività, mentre nel campo del monitoraggio marino e atmosferico i servizi sono prestati principalmente da istituzioni pubbliche che prima del 2013 saranno in grado di proseguire le attività (anche se probabilmente a un livello meno ambizioso) senza sostegno comunitario; · per quanto riguarda i servizi per le emergenze, è ovvio che sarebbe preferibile mettere a disposizione delle autorità di protezione civile, su base operativa, la cartografia d'emergenza già nel 2011, e non nel 2014. La valutazione dell'impatto si fonda su un'ampia consultazione delle parti interessate, dalla quale è venuta la conferma della necessità ambientale e politica dei servizi GMES. Non disporre, nel periodo 2011-2013, di servizi operativi di risposta alle emergenze e di servizi di monitoraggio del territorio coordinati a livello dell'UE determinerebbe i seguenti problemi: · una volta terminati (nel 2011) i progetti di ricerca in corso, esiste il rischio che nel periodo contemplato dal regolamento proposto le autorità di protezione civile non abbiano alcun accesso alla cartografia d'emergenza oppure continuino a realizzarla singolarmente senza alcun coordinamento, dovendo per questo affidarsi a dati acquistati a prezzi assai elevati; · gli utenti dei servizi di monitoraggio del territorio (ad esempio, le agenzie per l'ambiente) si troverebbero ad affrontare problemi analoghi tra il 2011 ed il 2013: tra l'altro non sarebbero disponibili con continuità i prodotti di loro interesse, né sarebbero disponibili a condizioni ragionevoli i dati di osservazione della terra (in particolare i dati satellitari); · se nel periodo 2011-2013 mancherà un'azione comunitaria che consenta l'avvio dei servizi operativi di risposta alle emergenze e di monitoraggio del territorio, si prospetta il rischio di un'interruzione inaccettabile tra i progetti di ricerca che forniscono i servizi preoperativi e i servizi che verranno erogati a decorrere dal 2014 da un programma GMES pienamente operativo; · esiste il rischio che un lungo vuoto tra la conclusione delle attività di ricerca e l'inizio delle attività a pieno regime dopo il 2014 comprometta lo slancio di competitività dell'industria e la nascita di soluzioni commercialmente valide tra il 2011 e il 2013. Per far fronte a questa problematica, il regolamento proposto si pone i seguenti obiettivi specifici: · assicurare la fornitura di servizi di risposta alle emergenze alle autorità di protezione civile; · assicurare la fornitura di servizi di monitoraggio del territorio alle autorità pubbliche europee (comprese le agenzie per l'ambiente); · contribuire alla produzione di informazioni ambientali e alla loro messa a disposizione del pubblico; · stimolare – dal punto di vista dell'occupazione, dell'innovazione e della competitività internazionale – la crescita del settore dell'osservazione della terra a valle. Gli obiettivi operativi del regolamento proposto sono: · assicurare la fornitura dei seguenti servizi operativi di risposta alle emergenze tra il 2011 e il 2013: – servizio cartografico europeo per la risposta alle emergenze; – integrazione tra i prodotti per la risposta alle emergenze; · assicurare la fornitura dei seguenti servizi operativi di monitoraggio del territorio tra il 2011 e il 2013: – servizio periodico di cartografia della copertura del suolo; – attività di monitoraggio dinamico del territorio, anche per quanto concerne variabili climatiche essenziali a supporto del monitoraggio dei cambiamenti climatici; · realizzare attività ausiliarie tra il 2011 e il 2013, quali misure a sostegno dell'utilizzo dei servizi operativi da parte degli utenti, acquisizione di dati a supporto dei servizi e componente spaziale del GMES. Le opzioni strategiche disponibili per conseguire gli obiettivi definiti nel capitolo 3 della valutazione dell'impatto sono: · uno scenario di base senza alcun intervento; · opzione 1: soltanto il metodo aperto di coordinamento; · opzione 2: intervento normativo; · opzione 3: finanziamento comunitario. Queste tre opzioni, che non si escludono a vicenda, potrebbero essere eventualmente associate tra loro. Per maggiore chiarezza, l'impatto di ciascuna di esse è tuttavia analizzato separatamente. La realizzazione della fase iniziale di operatività del GMES avverrà, inoltre, nel quadro di governance descritto compiutamente nella comunicazione "Monitoraggio globale per l'ambiente e la sicurezza (GMES): per un pianeta più sicuro" [COM(2008) 748 del 12.11.2008] e nella valutazione dell'impatto che l'accompagna. L'analisi delle diverse opzioni si basa, infine, sull'ipotesi che l'accesso ai dati e alle informazioni GMES sia pieno e aperto. La Commissione continuerà a esaminare se lo sviluppo di opportunità di mercato e tariffe d'uso correlate ai costi potranno alla fine rendere possibile una riduzione della quota degli investimenti pubblici dopo il 2014. La tavola che segue confronta le diverse opzioni in rapporto ai suddetti obiettivi e al principio di efficacia dei costi. Opzione|Probabilità di conseguire gli obiettivi e i benefici corrispondenti|Costo totale (bilanci degli Stati membri e della Comunità)|Efficacia dei costi| 1|+|Bilancio comunitario:stanziamenti -risorse umane +spese amministrative +|Costi degli Stati membri++++|+| 2|+|Bilancio comunitario:stanziamenti -risorse umane +spese amministrative +|Costi degli Stati membri ++++|+| 3|+++|Bilancio comunitario:stanziamenti ++risorse umane +spese amministrative +|Costi degli Stati membri+++|+++| La probabilità del conseguimento degli obiettivi è esaminata nelle sezioni 5.2.1, 5.3.1 e 5.4.1 della valutazione dell'impatto. Si ritiene improbabile che le opzioni 1 e 2 riescano a conseguire gli obiettivi specifici della fase iniziale di operatività del GMES, e ciò per i seguenti motivi: i) problemi a livello di fornitura di servizi paneuropei, ii) mancanza di capacità e know-how in alcuni Stati membri e iii) non-sostenibilità (soprattutto per motivi di bilancio). La sezione 5.4 e l'allegato V quantificano i benefici derivanti dal pieno conseguimento degli obiettivi. Per quanto concerne l'anno di riferimento 2012, rientrerebbero nei benefici annuali direttamente collegati al GMES 135 milioni di euro per i servizi alluvioni, 9 milioni di euro per i servizi antincendio, almeno 75 milioni di euro per il disboscamento e 56 milioni di euro per la pianificazione urbana. Va specificato che questi dati numerici i) si basano su ipotesi prudenti e ii) non comprendono i benefici connessi, ad esempio, alla risposta a emergenze quali eruzioni vulcaniche e terremoti, né i benefici correlati a incrementi di efficienza a livello agricolo e di sviluppo rurale. Sotto il profilo dei costi, non basta concentrarsi unicamente sui costi a carico della CE, che ammonterebbero a 150 milioni di euro (compresi i 43 milioni di euro per le connesse attività di ricerca finanziate nell'ambito del 7PQ) per l'intera fase iniziale di operatività del GMES (2011-2013). Vanno presi in considerazione anche i costi a livello degli Stati membri. L'esperienza maturata con il programma Corine Land Cover e i dati presentati dall'AEA indicano che i costi sostenuti dagli Stati membri potrebbero essere il triplo di quelli sostenuti dalla CE, anche se mancano stime accurate in merito. Si calcola che entrambe le opzioni 1 e 2 determinerebbero costi complessivi più elevati per l'UE e gli Stati membri per i seguenti motivi: i) maggiori costi per l'acquisizione dei dati necessari alla fornitura dei servizi, vista l'assenza di economie di scala e di un contropotere negoziale ( countervailing buying power ), e ii) la necessità di duplicare le infrastrutture nel caso di servizi forniti su basi totalmente decentrate. L'opzione 3 è dunque quella privilegiata per il periodo 2011-2013, in quanto è stato dimostrato che essa i) renderebbe molto probabile il conseguimento degli obiettivi specifici della fase iniziale di operatività del GMES e ii) consentirebbe di ridurre i costi complessivi anche attraverso l'acquisizione centralizzata dei dati necessari per i servizi. Al finanziamento da parte dell'UE dovrebbero comunque affiancarsi attività di coordinamento. Non è prevista l'entrata in vigore di alcun regolamento comunitario riguardante specificamente il GMES nel periodo contemplato dal regolamento proposto. Verranno svolte valutazioni in fase ex ante, intermedia ed ex post. È previsto che, oltre a questa valutazione dell'impatto, la Commissione effettui una valutazione: i) dell'azione preparatoria e ii) delle attività di accesso ai dati, in preparazione del primo programma di lavoro per le attività operative. Inoltre entro la fine del 2012 sarà elaborata una relazione di valutazione intermedia ed infine una valutazione ex post sarà realizzata al termine delle attività della fase operativa iniziale. La Commissione vigilerà affinché gli appalti e le convenzioni di sovvenzione conclusi in relazione ai servizi operativi di risposta alle emergenze e di monitoraggio del territorio prevedano la supervisione e il controllo finanziari da parte della Commissione, se del caso mediante controlli sul posto anche a campione, e audit della Corte dei conti. La Commissione potrebbe essere assistita, ove necessario, da esperti tecnici indipendenti durante il monitoraggio dell'attuazione del programma. Se necessario, in base ai risultati dei controlli sul posto, la Commissione provvederà affinché siano rettificati l'ammontare o le condizioni di concessione del contributo finanziario originariamente approvato e il calendario dei pagamenti. Oltre alla supervisione finanziaria, la Commissione predisporrà meccanismi volti a garantire la qualità costante dei servizi forniti. Essa organizzerà, infine, forum degli utenti per verificare che i servizi rispondano alle loro esigenze. [1] Regolamento (CE, Euratom) n. 2342/2002 della Commissione, del 23 dicembre 2002, recante modalità d'esecuzione del regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (GU L 357 del 31.12.2002, pag. 1), modificato da ultimo dal regolamento (CE, Euratom) n. 478/2007 della Commissione, del 23 aprile 2007 (GU L 111 del 28.4.2007, pag. 13). [2] Nell'ambito del 6PQ, l'UE ha speso 100 milioni di euro per progetti legati al GMES, mentre l'ASE ha investito altri 100 milioni di euro per progetti relativi alla fornitura di servizi GMES. Nel quadro del tema "Spazio" del programma specifico "Cooperazione" del 7PQ, l'UE metterà a disposizione, tra il 2007 e il 2013, 430 milioni di euro per progetti relativi a servizi GMES e per l'acquisizione dei dati per questi servizi. Altri 624 milioni di euro verranno forniti nell'ambito del tema "Spazio" del 7PQ per lo sviluppo del programma dell'ASE relativo alla componente spaziale del GMES, il cui bilancio complessivo ammonta (condizioni economiche 2008) a 2 246 milioni di euro (inclusi i finanziamenti da parte degli Stati membri dell'ASE). NL (...PICT...)|COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN| Brussel, 20.5.2009 SEC(2009) 640 WERKDOCUMENT VAN DE DIENSTEN VAN DE COMMISSIE bij het Voorstel voor een VERORDENING VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD inzake het Europees programma voor aardobservatie (GMES) en zijn initiële operationele diensten (2011–2013) SAMENVATTING VAN DE EFFECTBEOORDELING {COM(2009) 223} {SEC(2009) 639} SAMENVATTING Deze effectbeoordeling is opgesteld door de diensten van de Commissie ten behoeve van het voorstel voor een verordening van het Europees Parlement en de Raad inzake het Europees programma voor aardobservatie (GMES) en zijn initiële operationele diensten (2011–2013). Zij bevat ook een evaluatie vooraf, overeenkomstig artikel 21, lid 1, van de uitvoeringsvoorschriften van het Financieel Reglement Verordening (EG, Euratom) nr. 2342/2002 van de Commissie van 23 december 2002 tot vaststelling van uitvoeringsvoorschriften van Verordening (EG, Euratom) nr. 1605/2002 van de Raad houdende het Financieel Reglement van toepassing op de algemene begroting van de Europese Gemeenschappen (PB L 357 van 31.12.2002, blz. 1), laa