Resultattavla för statligt stöd, andra utgåvan

(framlagd av kommissionen)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

2. Resultattavlans struktur och begränsningar

2.1. Struktur

2.2. Begränsningar

3. Översikt över statligt stöd i Europeiska unionen

3.1. Stockholmsindikatorn - är mängden stöd som beviljas av medlemsstaterna på väg att minska-

3.2. Fördelningen av statligt stöd mellan medlemsstaterna och de viktigaste ekonomiska sektorerna

4. behovet av att inrikta stödet på övergripande och regionala mål samt mål som avser sammanhållningen

4.1. Att inrikta stödet på övergripande mål

4.2. Statligt stöd till regional utveckling och sammanhållning

4.3. Statligt stöd till specifika tjänstesektorer

5. Förfarandenas kvalitet inom Europeiska unionen

5.1. Beslutsprocessen

5.2. Negativa beslut och återkrav av statligt stöd

6. Statligt stöd till FoU och den inre marknaden

6.1. Statligt stöd till FoU

6.2. Statligt stöd till FoU som en del av företagens totala utgifter för FoU

6.3. Riskkapital hjälper nya högteknologiföretag

6.4. Statligt stöd till FoU och innovationen på den inre marknaden

7. Forum för statligt stöd

7.1. Forum för medlemsstaterna

7.2. Forum för Europaparlamentet

DIAGRAM OCH TABELLER

Diagram 1: Mängden statligt stöd i förhållande till BNP minskade i de flesta medlemsstater åren 1997-1999. 7

Diagram 2: Varierande fördelning av statligt stöd inom EU 1999. 8

Diagram 3: De flesta medlemsstaterna ökade stödet till övergripande mål 1997-1999. 10

Diagram 4: En minskande andel stöd gick till enskilda sektorer 1997-1999. 11

Tabell 1: Regionalstöd och regional utveckling 12

Diagram 5: Sju medlemsstater har minskat stödet till specifika tjänstesektorer. 13

Diagram 6: Andelen negativa beslut per medlemsstat. 15

Tabell 2: Ålägganden om återkrav som ännu inte fullgjorts 10.9.2001. 15

Diagram 7: Ålägganden om återkrav som inte fullgjorts i medlemsstaterna. 16

Tabell 3: Ålägganden om återkrav som inte fullgjorts och belopp som skall återkrävas av medlemsstaterna. 16

Diagram 9: Riskkapital på ett tidigt stadium. 19

Tabell 4: Statligt stöd till FoU och valda innovationsindikatorer 20

1. Inledning

Syftet med denna andra utgåva av resultattavlan för statligt stöd är att öka öppenheten ytterligare och att öka medvetenheten om behovet av kontroll av statligt stöd. Kommissionen har skärpt denna kontroll avsevärt under de senaste åren och därigenom säkerställt att medlemsstaterna endast beviljar stöd som verkligen tjänar det allmänna bästa. Även om varje enskilt stöd beviljas på villkor som godtas av kommissionen, är det ett obestridligt faktum att den kumulativa effekten av mer än 79 miljarder euro ännu under 1999 har en avsevärd snedvridande inverkan på konkurrensen på den inre marknaden. Detta erkänns av medlemsstaterna och Europaparlamentet. I mars 2001 uppmanades medlemsstaterna av Europeiska rådets möte i Stockholm att påvisa en successiv minskning av det statliga stödet i förhållande till BNP senast 2003, med beaktande av behovet av att rikta om stödet mot övergripande mål av gemensamt intresse, inbegripet mål som avser sammanhållningen. [1] I december 2001 bekräftade rådet (energi/industri) dessa mål och betonade resultattavlans relevans och användbarhet.

[1] SN 100/01, punkterna 20 och 21.

Medan kommissionen kommer att fortsätta bedriva en politik med sträng kontroll av statligt stöd för att öka öppenheten och noggrant övervaka stödnivåerna, måste medlemsstaterna själva vidta åtgärder för att minska det statliga stödet och omfördela det till övergripande mål. Detta önskemål framfördes särskilt i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon, där målet ställdes upp att göra Europeiska unionen till det mest dynamiska och konkurrenskraftigaste kunskapssamhället i världen. Målet för medlemsstaternas åtgärder bör vara att se över den nationella stödpolitiken, att bedöma om beviljandet av statligt stöd alltid är det lämpligaste instrumentet för att rätta till vissa marknadsmisslyckanden och att bedöma hur effektivt det beviljade stödet är och att inrikta offentliga stödåtgärder på områden där man har kunnat identifiera tydliga marknadsmisslyckanden. Med denna andra utgåva av resulttavlan över statligt stöd syftar kommissionen till att främja denna omvärderingsprocess i medlemsstaterna.

Medlemsstaterna har redan bidragit till resultattavlan för statligt stöd och en del av deras och Europaparlamentets synpunkter på den första utgåvan av resultattavlan har redan beaktats i denna utgåva. Andra synpunkter kommer att beaktas i kommande utgåvor. En viktig del av resultattavlan är forumet för medlemsstaterna, som redan är ett konkret exempel på hur medlemsstaterna kan utbyta information om sin stödpolitik och om sin för- och efterhandsbedömning av stödet. Medlemsstaterna uppmanas fortsätta stödja detta initiativ.

2. Resultattavlans struktur och begränsningar

2.1. Struktur

Resultattavlan består nu av fem delar: Den första delen ger en allmän översikt över det statliga stödet i medlemsstaterna. Den andra delen av resultattavlan innehåller en analys av sektorsövergripande, regionalt och branschspecifikt stöd. Analysen begränsar sig tills vidare till tillverknings- och tjänstesektorn. Den tredje delen innehåller uppgifter om kommissionens och medlemsstaternas förfaranden för kontroll av statligt stöd. Syftet med den fjärde delen är att placera in det statliga stödet i ett större sammanhang, dvs. den inre marknaden och medlemsstaternas strukturreformer. Mot bakgrund av det statliga stödets totala betydelse kan det hända att medlemsstaterna anser det motiverat att ompröva sin politik på området för statligt stöd av skäl som sammanhänger med ekonomisk effektivitet, på ett sätt som går längre än att bara följa gemenskapens konkurrensregler. Den femte delen, forumet för statligt stöd, är en samling källor och Internetlänkar för ytterligare upplysningar. Resultattavlan avslutas med en teknisk bilaga som presenterar de uppgifter som ligger till grund för tabellerna och diagrammen i resultattavlan. Alla siffror anges i konstanta tal enligt 1998 års nivåer.

Kommande resultattavlor kommer att ha samma struktur. Den fjärde delen, som ägnas statligt stöd i ett större sammanhang, dvs. den inre marknaden, kommer i framtida utgåvor att inriktas på statligt stöd inom andra valda politikområden, såsom miljö, små och medelstora företag eller regional utveckling i syfte att om möjligt mäta det statliga stödets effektivitet.

Den första delen av denna andra utgåva av resultattavlan visar förändringarna i det statliga stödets procentandel av BNP mellan 1997 och 1999 och nivån på det statliga stödet som procentandel av BNP 1999 i medlemsstaterna uppdelat på de viktigaste ekonomiska sektorerna. Den andra delen innehåller diagram och tabeller som visar medlemsstaternas relativa framgång när det gäller att minska stödet till specifika sektorer och i stället inrikta det på övergripande och regionala mål. Den tredje delen innehåller uppgifter om förfarandet vid kontroll av statligt stöd, särskilt den genomsnittliga längden på vissa förfaranden. Dessutom ingår uppgifter om återkrav av statligt stöd som beviljats i strid med reglerna. I den fjärde delen, som handlar om statligt stöd som ett ekonomiskt redskap på den inre marknaden, betonas i denna utgåva av resultattavlan det statliga stödets roll i den allmänna politiken på FoU-området. I den sista delen, dvs. forumet, ges ytterligare upplysningar om medlemsstaternas verksamhet och nu också om Europaparlamentets verksamhet.

2.2. Begränsningar

Denna utgåva av resultattavlan täcker perioden 1997-1999, som föregick Europeiska rådets möte i Stockholm 2001. Följande begränsningar när det gäller tillgången till uppgifter måste beaktas när de mål som uppställdes i Stockholm ses över 2003. Uppgifter för år 2000 kommer att finnas tillgängliga i början av 2002. Fullständiga uppgifter för 2003 kommer inte att finnas tillgängliga förrän i början av 2005, eftersom medlemsstaterna tillsammans med kommissionen behöver upp till ett år för att samla in och analysera uppgifter om statligt stöd.

Uppgifter om statligt stöd som samlats in för resultattavlan grupperas enligt huvudsyfte. Det bör noteras att huvudsyftena inte alltid kan ge en helt rättvisande bild av vilka de slutliga stödmottagarna är. En del av ett regionalstöd kan till exempel betalas till små och medelstora företag, stöd till forskning och utveckling går till särskilda sektorer osv. Därför kommer kommissionen att fortsätta förbättra detaljerna i de uppgifter den samlar in.

I resultattavlan anges ett antal indikatorer. Det bör betonas att syftet med indikatorerna är att belysa den faktiska utvecklingen, utan försök att fastställa orsakssamband. Resultattavlan innehåller således inga kritiserande värdeomdömen utan bara kalla fakta, som bör uppmuntra till diskussion utan att man föregriper resultatet av denna. Det är viktigt att vara medveten om denna begränsning när resultattavlan används.

3. Översikt över statligt stöd i Europeiska unionen

Detta kapitel innehåller en översikt över utvecklingen när det gäller stöd som beviljats i Europeiska unionen åren 1997-1999 och en uppdelning av det stöd som beviljades 1999 enligt de viktigaste ekonomiska sektorerna.

3.1. Stockholmsindikatorn - är mängden stöd som beviljas av medlemsstaterna på väg att minska-

Vid Europeiska rådets möte i Stockholm 2001 uppmanades medlemsstaterna att fram till år 2003 minska mängden statligt stöd i förhållande till BNP. Indikatorn i diagram 1 visar vad medlemsstaterna har gjort för att följa rådets uppmaning. 'Stockholmsindikatorn' visar hur det statliga stödet minskade i de enskilda medlemsstaterna 1997-1999 före Europeiska rådets möte i Stockholm. Kommissionen kommer att uppdatera denna indikator årligen. Med hjälp av denna indikator bör samtliga medlemsstater kunna minska det statliga stödet i förhållande till BNP fram till år 2003.

Diagram 1: Mängden statligt stöd i förhållande till BNP minskade i de flesta medlemsstater åren 1997-1999.

>Hänvisning till>

Anm: Förändring, uttryckt i procentenheter, av mängden statligt stöd per medlemsstat i förhållande till BNP 1997-1999. Källa: GD Konkurrens och Eurostat.

Det statliga stödet i procent av BNP har minskat i elva medlemsstater. I de återstående fyra medlemsstaterna har det statliga stödet ökat i förhållande till BNP. Ökningen av stödet totalt sett i Luxemburg, Nederländerna och Danmark beror på ökat stöd till järnvägstransporter. Den branta ökningen av stödnivån i Irland är en följd av att kommissionen sedan 1998 har klassificerat nedsättningen av bolagsskatten som statligt stöd. Denna skattenedsättning håller nu på att frångås.

3.2. Fördelningen av statligt stöd mellan medlemsstaterna och de viktigaste ekonomiska sektorerna

Den totala mängden statligt stöd i EU uttryckt som procentandel av BNP har minskat stadigt sedan 1993. Mellan 1997 och 1999 minskade den med över 30 %. Enligt de senaste uppgifterna för 1999 är stödnivån 1 % av BNP för hela EU, men det kan finnas utrymme för att minska den ytterligare i framtiden.

Dessutom kvarstår betydande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller den totala mängd statligt stöd de beviljar. Variationerna mellan medlemsstaterna är stora också beträffande i vilken utsträckning de viktigaste ekonomiska sektorerna gynnas av sådant stöd. Diagram 2 ger en översikt över stödets fördelning mellan medlemsstater och viktigaste ekonomiska sektorer.

Diagram 2: Varierande fördelning av statligt stöd inom EU 1999.

>Hänvisning till>

Anm: Det statliga stödets fördelning över de viktigaste ekonomiska sektorerna per medlemsstat i procent av BNP 1999. Det statliga stödet till specifika tjänstesektorer omfattar luftfartstjänster och finansiella tjänster, turism, medier och kultur. Källa: GD Konkurrens och Eurostat.

I Irland och Finland översteg det statliga stödet i procent av BNP 1,5 % 1999, medan det i Förenade kungariket var mindre än 0,5 % av BNP. Förutom Förenade kungariket har också Sverige, Nederländerna, Italien och Grekland stödnivåer under EU-genomsnittet.

Stödet till tillverknings-, kol- och tjänstesektorn i procent av det totala stödet varierade från 16 % i Luxemburg till 69 % i Portugal. Stödet till jordbruks- och fiskesektorn utgjorde bara 7 % av det totala stödet i Tyskland, medan jordbruksstödets andel i Finland var så stor som 73 %. Stödet till järnvägssektorn i procent av det totala stödet var störst i Luxemburg och minst i Finland. Ytterligare uppgifter om det statliga stödet per anställd visas i den tekniska bilagan (se tabell 0).

4. behovet av att inrikta stödet på övergripande och regionala mål samt mål som avser sammanhållningen

Vid Europeiska rådets möten i Stockholm och Lissabon erkände medlemsstaterna behovet av att minska stödet till enskilda företag och sektorer och i stället inrikta det på övergripande mål av gemensamt intresse, inbegripet mål som avser sammanhållningen. Därför inriktas resultattavlan på dessa mål.

Denna utgåva är i huvudsak inriktad på hur dessa mål uppnåtts inom tillverknings-, kol- och tjänstesektorn. Stora delar av jordbruks- och fiskesektorn har traditionellt beviljats mycket stöd ur gemenskapens budget. Dessa sektorer kommer att analyseras särskilt i kommande resultattavlor. Finansiellt stöd till järnvägstransporter beviljas i regel företag som kompensation för skyldigheter att tillhandahålla offentliga tjänster. Sådana kompensationer är undantagna [2] från den obligatoriska bedömning av statligt stöd som föreskrivs i artikel 88 i EG-fördraget. Därför omfattar detta kapitel inte stöd till jordbruk, fiske och järnvägstransporter.

[2] Artikel 17 i rådets förordning nr 1191/69.

4.1. Att inrikta stödet på övergripande mål

Statligt stöd till övergripande mål, dvs. stöd som inte är inriktat på specifika sektorer eller geografiska områden, anses i regel mindre konkurrenssnedvridande än branschspecifikt (sektoriellt) stöd eller ad hoc-stöd, såsom stöd till undsättning och omstrukturering. Stöd som beviljas "horisontellt" till alla sektorer är inte lika selektivt som andra typer av stöd. Det är därför mer sannolikt att det övergripande stödets positiva effekt när det gäller att rätta till marknadsmisslyckanden uppväger dess negativa inverkan på konkurrensen. Forskning och utveckling, miljöskydd och energisparande samt stöd till små och medelstora företag är de viktigaste övergripande målen för det statliga stödet.

Vid Europeiska rådets möten i Stockholm och Lissabon uppmanades medlemsstaterna minska det branschspecifika stödet och ad hoc-stödet och i stället inrikta stödet på övergripande mål av gemensamt intresse. Diagram 3 visar i vilken grad medlemsstaterna ökade stödet till övergripande mål 1997-1999. Kommisionen kommer att uppdatera denna indikator årligen för att följa utvecklingen i medlemsstaterna.

Diagram 3: De flesta medlemsstaterna ökade stödet till övergripande mål 1997-1999.

>Hänvisning till>

Anm: Förändring, uttryckt i procentenheter, av mängden statligt stöd till övergripande mål (små och medelstora företag, miljö och energisparande, små och medelstora företags handelsverksamhet, sysselsättning och utbildning) i förhållande till den totala mängden statligt stöd utom jordbruk, fiske och järnvägstransporter 1997-1999. Källa: GD Konkurrens.

Den relativa andelen stöd till övergripande mål i EU jämfört med regionala eller sektoriella mål ökade med nästan 12 % 1997-1999. Däremot minskade den relativa andelen i Nederländerna, Österrike och Irland.

Diagram 4 visar att det sektoriella stödets andel i EU minskade med 1,6 % 1997-1999 jämfört med stödet till regionala eller övergripande mål, även om andelen ökade i Luxemburg, Tyskland, Nederländerna, Österrike och Belgien.

Diagram 4: En minskande andel stöd gick till enskilda sektorer 1997-1999.

>Hänvisning till>

Anm: Förändring, uttryckt i procentenheter, av det totala statliga stödet till kolsektorn och till enskilda tillverknings- och tjänstesektorer (utom jordbruk, fiske och järnvägstransporter) 1997-1999. Källa: GD Konkurrens.

På EU-nivå är utvecklingen redan på väg i den riktning som Europeiska rådet efterlyste. Stödet till kolsektorn och till enskilda tillverknings- och tjänstesektorer hade dock fortfarande en andel på mer än 30 % av det totala stödet 1999. Medlemsstaterna måste fortfarande öka sina ansträngningar om man skall kunna uppnå den önskade ominriktningen av stödet från sektoriella till övergripande mål.

4.2. Statligt stöd till regional utveckling och sammanhållning

Europeiska rådet uppmanade både i Stockholm och Lissabon medlemsstaterna att öka prioriteringen av mål som sammanhänger med regional utveckling och sammanhållning. Detta kapitel visar å ena sidan mängden nationellt regionalstöd som beviljats enligt artikel 87.3 a och mängden stöd som beviljats direkt till företag med bidrag från regionala utvecklingsfonden (mål 1) och å andra sidan den relativa ekonomiska tillväxten i stödberättigade regioner. Regionalstöd som beviljats enligt artikel 87.3 c ingår inte i tabell 1.

Tabell 1: Regionalstöd och regional utveckling

>Hänvisning till>

Anm: Alla uppgifter är genomsnitt för åren 1996-1998. En positiv tillväxtdifferential för BNP (+) anger att tillväxten inom de nationella stödberättigade regionerna är snabbare än det nationella genomsnittet, medan ett minustecken (-) anger att tillväxten i stödberättigade regioner är långsammare än det nationella genomsnittet. (*) Eftersom alla regioner är stödberättigade i Portugal, Grekland och Irland, anges tillväxtdifferentialen för landets BNP i förhållande till EU-genomsnittet. Tabellen innehåller regionalstöd som har beviljats enligt artikel 87.3 a och stöd som beviljats med bidrag från regionala utvecklingsfonden (mål 1-åtgärder) i stödberättigade regioner. Stödberättigade regioner är regioner i den mening som avses i artikel 87.3 a (giltig t.o.m. 31.12.1999). Källa: GD Konkurrens, GD Regionalpolitik och Eurostat.

Tabell 1 visar att det nationella regionalstödets andel av BNP i stödberättigade regioner under perioden 1996-1998 låg över EU-genomsnittet i Frankrike, Tyskland och Italien. Dessutom ligger det stöd som beviljas företag direkt från regionala utvecklingsfonden över EU-genomsnittet i Portugal, Grekland och Spanien räknat i procent av de stödberättigade regionernas BNP. I Grekland, Frankrike, Irland, Italien och Portugal var tillväxten i stödberättigade regioner snabbare än i icke-stödberättigade regioner under perioden 1996-1998.

4.3. Statligt stöd till specifika tjänstesektorer

Stöd till specifika tjänstesektorer är ägnat att snedvrida konkurrensen i en större utsträckning än stöd som inriktas på övergripande mål, särskilt när det beviljas i form av stöd till undsättning och omstrukturering. Största delen av det stöd som beviljas specifika tjänstesektorer, det vill säga luftfartstjänster och finansiella tjänster, turism, medier och kultur [3], främjar de verksamhetsområden som fortsätter att öka i betydelse, såsom turism eller nyligen avreglerade sektorer som flygtransporter och finansiella tjänster. Diagram 5 visar den relativa förändringen i mängden statligt stöd som särskilt beviljas tjänstesektorer i medlemsstaterna jämfört med det totala stödet (utom jordbruk, fiske och järnvägstransporter).

[3] Vad gäller medier och kultur måste det dock noteras att en betydande del av det stöd som beviljas inom dessa sektorer är en kompensation för skyldigheter att tillhandahålla tjänster av allmänt intresse och statligt stöd till kulturella syften enligt definitionen i artikel 87.3 d i EG-fördraget.

Diagram 5: Sju medlemsstater har minskat stödet till specifika tjänstesektorer.

>Hänvisning till>

Anm: Förändringarna, uttryckta i procentenheter, i det sektorspecifika statliga stödet till luftfartstjänster, turism, finansiella tjänster, medier och kultur i förhållande till det totala stödet, utom stödet till jordbruk, fiske och järnvägstransporter per medlemsstat 1997-1999. Källa: GD Konkurrens.

Åren 1997-1999 minskade sju medlemsstater den relativa andelen av sitt stöd till särskilda tjänstesektorer, medan denna andel ökade i åtta andra medlemsstater. Eftersom stödminskningens volym, särskilt i Grekland och Frankrike, uppväger den betydande ökningen av stödet i Nederländerna och Luxemburg, minskar den totala andelen i Europeiska unionen tydligt.

5. Förfarandenas kvalitet inom Europeiska unionen

5.1. Beslutsprocessen

Kommissionen granskar medlemsstaternas beviljande av statligt stöd genom ett formellt och öppet förfarande (rådets förordning nr 659/1999 [4]. För närvarande tar det i genomsnitt cirka fyra månader att godkänna anmälda stöd. Att det tar så lång tid beror på att det i den första anmälan från medlemsstaterna ofta fattas relevant information, som kommissionen därefter uttryckligen måste begära att få. Om kommissionen betvivlar att en stödåtgärd som en medlemsstat har vidtagit är förenlig med EG-fördraget, inleder den det formella granskningsförfarandet enligt artikel 88.2. I dagens läge tar det i genomsnitt nio månader innan kommissionen inleder ett sådant formellt granskningsförfarande i fråga om ett anmält stöd.

[4] Se EGT 83, 27.3.1999, s.1.

Kommissionen håller på att förenkla statsstödsreglerna och kontrollförfarandet, vilket bidrar till att förkorta dessa perioder, särskilt genom att medlemsstaterna ges bättre och koncis information om vad de skall lämna in till kommissionen. Kommissionens beslutsprocess blir betydligt snabbare om kvaliteten på medlemsstaternas anmälningar av statligt stöd förbättras. En annan faktor som kommer att förkorta perioderna för utvärdering av stöd är de gruppundantagsförordningar för små och medelstora företag [5] och för utbildningsstöd [6] som antogs nyligen. Effekten av dessa förordningar kommer att analyseras i kommande resultattavlor.

[5] Kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpning av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag, EGT L 10, 13.1.2001, s. 33-42.

[6] Kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpning av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på sysselsättningsstöd, EGT L 10, 13.1.2001, s. 20-29.

5.2. Negativa beslut och återkrav av statligt stöd

Om kommissionen konstaterar att ett stöd inte uppfyller kriterierna för att kunna anses förenligt med EG-fördraget, fattar den ett negativt beslut. Diagram 6 åskådliggör andelen negativa beslut per medlemsstat under perioden 1998-2000.

Diagram 6: Andelen negativa beslut per medlemsstat.

>Hänvisning till>

Anm: Statsstödsbeslut inom alla sektorer utom fiske. Källa: GD Jordbruk, GD Konkurrens och GD transport och energi.

I händelse av ett negativt beslut ålägger kommissionen i regel medlemsstaten i fråga att återkräva stödet av stödmottagaren om stödet redan har beviljats. Tabell 2 och diagram 7 ger en översikt över nuläget i fråga om sådana ålägganden.

Tabell 2: Ålägganden om återkrav som ännu inte fullgjorts 10.9.2001.

>Plats för tabell>

Anm: Återkravsförfaranden gällande statligt stöd inom andra sektorer än jordbruk, fiske och transporter. Domstolsförfaranden har inte nödvändigtvis en uppskjutande effekt på återkrav. Källa: GD Konkurrens.

Diagram 7: Ålägganden om återkrav som inte fullgjorts i medlemsstaterna.

>Hänvisning till>

Anm: Antalet återkravsförfaranden per medlemsstat gällande statligt stöd inom andra sektorer än jordbruk, fiske och transporter som ännu inte fullgjorts 10.9.2001. Källa: GD Konkurrens.

Av tabell 3 framgår vilka stödbelopp som är oförenliga med den gemensamma marknaden och som skall återkrävas i medlemsstaterna. I vissa fall, där antalet stödmottagare är stort, är det inte möjligt att fastställa det exakta stödbelopp som är oförenligt med den gemensamma marknaden förrän det har återbetalats av stödmottagarna. Omkring hälften av det belopp som skall återbetalas i Tyskland beror på ett enda ärende som håller på att behandlas vid EG-domstolen.

Tabell 3: Ålägganden om återkrav som inte fullgjorts och belopp som skall återkrävas av medlemsstaterna.

>Plats för tabell>

Anm: Återkravsförfaranden gällande statligt stöd inom andra sektorer än jordbruk, fiske och transporter. Källa: GD Konkurrens.

6. Statligt stöd till FoU och den inre marknaden

6.1. Statligt stöd till FoU

Marknadskrafterna kan inte ensamma garantera en socioekonomiskt optimal nivå på FoU-verksamheten. Företagens investeringsbeslut avgörs framför allt av deras egna privata fördelar, men de totala fördelarna av ett FoU-program för samhället kan vara betydligt större än dessa privata fördelar på grund av externa effekter (spillover-effekter). De externa effekterna kan uppstå via flera kanaler: diskussioner mellan anställda vid olika företag, forskningspersonalens mobilitet, tekniska publikationer och konferenser, publicering av uppgifter i patenthandlingar samt imitation. Dessutom kan forskningsresultat som inte direkt leder till nya produkter eller processer inte patentskyddas. Även i det fallet att resultaten kan patenteras, kan det hända att patentets giltighetstid är kortare än det tid som behövs för att få en rimlig avkastning på investeringen. Dessutom kan i synnerhet små företag ha svårt att hitta externa finansieringskällor för FoU-projekt på grund av de stora riskerna i samband med sådana projekt. FoU-verksamhetens omfattning vid ett företag tenderar därför att begränsas av företagets interna finansiella resurser. Företagen bedriver således mindre forskning och utveckling än vad som är önskvärt, därför att de inte kan dra nytta av de indirekta resultaten av den forskning de icke desto mindre måste finansiera och därför att de har begränsade finansiella resurser.

Offentligt stöd för att minska företagens kostnader för att bedriva forskning och utveckling kan därför främja välfärden som helhet. Om detta stöd har konkurrenssnedvridande effekter, omfattas det dock av reglerna om statligt stöd i EG-fördraget. Kommissionen måste därför noggrant kontrollera dessa effekter. Kommissionen har traditionellt förhållit sig positivt till statligt stöd till forskning och utveckling, i enlighet med det övergripande politiska syftet att öka stödet till övergripande mål. Sådant stöd kan dock godkännas bara om det tjänar som ett incitament för företagen att bedriva FoU-verksamhet utöver sin normala löpande verksamhet (additionalitetsprincipen).

6.2. Statligt stöd till FoU som en del av företagens totala utgifter för FoU

Traditionellt har företagen finansierat en stor del av FoU-verksamheten inom gemenskapen. Stöd till forskning och utveckling är ett sätt för medlemsstaterna att stödja näringslivets FoU-verksamhet. I diagram 8 jämförs företagens FoU-utgifter och det stöd som beviljas för FoU.

Diagram 8: Det statliga stödet till FoU är relativt begränsat jämfört med företagens FoU-utgifter.

>Hänvisning till>

Anm: Alla uppgifter är genomsnitt för åren 1997-1999. Uppgifterna om statligt stöd till FoU samlas inte in enligt de normer och riktlinjer som anges i de undersökningar som gäller FoU-sektorn, och eventuella jämförelser kan därför bli missvisande. Uppgifterna omfattar inte stöd till FoU som beviljas i samband med regionalstöd. Uppgifter om företagens utgifter för FoU finns inte tillgängliga gällande Österrike och Luxemburg. För vissa medlemsstater grundar sig siffrorna om utgifterna för FoU på Eurostats uppskattningar. Källa: GD Konkurrens och Eurostat (strukturella indikatorer).

Det statliga stödet till FoU utgör bara 0,05 % av BNP inom EU. Andelen är störst i Finland, Danmark och Österrike.

6.3. Riskkapital hjälper nya högteknologiföretag

I vissa fall kan företag ha svårt att hitta externa finansieringskällor för planer som gäller deras affärsverksamhet på grund av de stora riskerna i samband med dem. I synnerhet högteknologiföretag i start- och utvecklingsfasen [7] drabbas av dessa svårigheter eftersom framgången för deras affärsverksamhet är osäkrare än för etablerade företag. Nya företag som är verksamma på området för högteknologi och FoU möter stora svårigheter när det gäller att hitta tillräcklig finansiering för att täcka de stora risker som det direkta kommersiella utnyttjandet av resultaten av forskningen och utvecklingen medför. Tillgången till riskkapital på ett tidigt stadium kan åtminstone delvis lindra denna begränsande faktor. Diagram 9 visar den relativa betydelse riskkapital på ett tidigt stadium har i medlemsstaterna.

[7] Kommissionens definition av riskkapital i: "Riskkapital: En nyckel till sysselsättning i Europeiska unionen" (SEK(1998) 552 slutlig, 31.3.1998).

Diagram 9: Riskkapital på ett tidigt stadium.

>Hänvisning till>

Anm: Riskkapital (på ett tidigt stadium, dvs. när ett företag bildas och startas) i procentandel av BNP (genomsnitt för 1997-1999). Uppgifter om riskkapital gällande Luxemburg finns inte tillgängliga. Källa: GD Konkurrens, Eurostat (strukturella indikatorer) och European Venture Capital Association.

Riskkapitalets andel i procent av BNP är störst i Belgien, Nederländerna, Sverige och Finland. I EU som helhet utgör riskkapital på ett tidigt stadium bara 0,02 % av BNP.

6.4. Statligt stöd till FoU och innovationen på den inre marknaden

Med beaktande av att FoU-stödets andel av företagens totala kostnader för forskning och utveckling är relativt liten i medlemsstaterna, är det endast delvis möjligt att bedöma vilken inverkan FoU-stödets totala volym har på innovationen på den inre marknaden. Trots detta visas i tabell 4 det statliga FoU-stödet som procentandel av BNP och de totala kostnaderna för FoU i procent av BNP samt vissa resultat av FoU-verksamhet, som i tabellen åskådliggörs genom antalet patent och ökningen av arbetskraftens produktivitet. Ökningen av arbetskraftens produktivitet är ett sätt att mäta produktionens effektivitet. Åtminstone en betydande del av ökningen av produktionens effektivitet antas återspegla FoU-verksamhetens inverkan. Även om dessa indikatorer har en klart begränsad relevans, möjliggör en jämförelse av dem en del iakttagelser. Både antalet patent och ökningen av arbetskraftens produktivitet varierar betydligt från en medlemsstat till en annan. Det finns ingen klar korrelation mellan någondera av dessa indikatorer och FoU-stödets nivå. Det är till exempel inte säkert att antalet patent är stort eller ökningen av arbetskraftens produktivitet är snabb i de medlemsstater där FoU-stödet ligger på en relativt hög nivå. Det bör noteras att det främsta syftet med FoU-stödet inte är att framkalla nya patent och att antalet patent är starkt beroende av inom vilken sektor industriforskningen bedrivs. Antalet patent påverkas således också av om en viss bransch har en stark eller svag ställning i medlemsstaterna.

Tabell 4: Statligt stöd till FoU och valda innovationsindikatorer

>Hänvisning till>

Anm: Alla uppgifter, utom de som gäller arbetskraftens produktivitet, är genomsnitt för 1997-1999. Bara patent som registrerats vid Europeiska patentverket har beaktats. Uppgifter om totala FoU-kostnader finns inte tillgängliga i fråga om Luxemburg. Uppgifterna om statligt stöd till FoU samlas inte in enligt de normer och riktlinjer som anges i de undersökningar som gäller FoU-sektorn (Frascati-manualen), och eventuella jämförelser kan därför bli missvisande. Uppgifterna om FoU-stöd omfattar inte FoU-stöd som beviljats i samband med regionalstöd. Källa: GD Konkurrens, GD Forskning och Eurostat.

I en framtida fördjupad analys av FoU-stödets effektivitet skulle man också kunna utnyttja en del av dessa indikatorer, som samlades in som ett led i den första fasen i den jämförande analysen av forskningspolitiken i de enskilda medlemsstaterna. I synnerhet skulle många av de indikatorer som användes för att jämföra medlemsstaternas nationella forskningspolitik i fråga om offentliga och privata investeringar i FoU och för att jämföra vetenskaplig och teknisk produktivitet kunna vara till hjälp för att uppnå en bättre förståelse av en eventuell växelverkan mellan FoU-stöd och ekonomiska resultat.

I följande publikationer görs en djupare analys av den allmänna FoU-politiken i medlemsstaterna: Europeiska kommissionen (2001): Mot ett europeiskt forskningsområde, nyckelsiffror för år 2001; Specialutgåva; Indicators on benchmarking of national research policies och Europeiska kommissionen (2001): Europeisk resultattavla för innovation. Internetadresser http://europa.eu.int/comm/research/area/benchmarking2001.pdf http://www.cordis.lu/innovation-smes/scoreboard/scoreboard_2001.htm

7. forum för statligt stöd

Detta kapitel innehåller en samling Internetlänkar för information om frågor som gäller medlemsstaternas och Europaparlamentets politik på området för statligt stöd.

En översikt över den rättsliga ramen för kontroll av statligt stöd finns på EU:s Internetserver EUROPA på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/

7.1. Forum för medlemsstaterna

Ett viktigt led i det förfarande med ömsesidiga kontroller som kommissionen vill uppmuntra genom resultattavlan är ett öppet informationsutbyte mellan medlemsstaterna om olika aspekter på den nationella statsstöds-/konkurrenspolitiken. Därför är det meningen att resultattavlan skall innehålla länkar till relevanta Internetadresser som upprätthålls av medlemsstaterna eller på deras vägnar. På detta sätt kan man öka kännedomen om vilken information medlemsstaterna redan tillhandahåller allmänheten om sin stödpolitik.

Som komplement till den information som publicerades redan i forumet för medlemsstaterna i den första utgåvan av resultattavlan beskrivs den senaste utvecklingen i medlemsstaterna nedan.

Frankrike har tillsatt en nationell och flera regionala kommissioner som har till uppgift att utvärdera de ekonomiska och sociala effekterna av statligt stöd som beviljas företag och att kontrollera hur det används för att öka dess verkningsgrad (Loi no. 2001-7 du 4 Janvier 2001 relative au contrôle des fonds publics accordés aux entreprises, offentliggjord i Frankrikes officiella tidning nr 4, 5.1.2001, s. 218; Décret no. 2001-483 du 6 Juin 2001 rélatif à la Commissionen nationale et aux commissions régionales des aides publiques aux entreprises, offentliggjord i Frankrikes officiella tidning, 7.6.2001, s. 8999). Dessa författningar finns tillgängliga på Frankrikes officiella tidnings webbplats på följande adress: http://www.legifrance.gouv.fr/

Tyskland har nyligen publicerat sin artonde halvårsrapport om stöd.

http://www.bundesfinanzministerium.de/Anlage6738/Beiheft-zum-18.-Subventionsbericht.pdf och http://www.bundesfinanzministerium.de/Anlage6737/18.-Subventionsbericht-der-Bundesregierung.pdf

7.2. Forum för Europaparlamentet

Europaparlamentets handlingar om politiken på området för statligt stöd finns tillgängliga på följande webbsida: http://www.europarl.eu.int/committees/econ_home.htm.

Teknisk bilaga

Samtliga uppgifter om statligt stöd hänför sig till genomförandet av kommissionens beslut och inte beslut som ännu är under behandling. När besluten väl antas kan de ha en retroaktiv inverkan på de uppgifter som anges. Utgifter för statligt stöd hänförs till det år då utgiften bokfördes. I fall där utgifterna sträcker sig över flera år, fördelas det totala beloppet över vart och ett av de år då utgiften bokfördes.

_______________________________________________________________________

Diagram 1

Källa: // GD Konkurrens databas om utgifter för statligt stöd i medlemsstaterna. Uppgifterna om BNP till marknadspriser är hämtade från Eurostats databas Newcronos.

Anmärk-ningar: // Alla uppgifter anges i miljoner euro i 1998 års penningvärde.

Uppgifter:

>Plats för tabell>

_______________________________________________________________________

Diagram 1a: Förändring, uttryckt i procentenheter, av mängden statligt stöd utom jordbruk, fiske och järnvägstransporter per medlemsstat 1997-1999.

Källa: // GD Konkurrens databas om utgifter för statligt stöd i medlemsstaterna. Uppgifterna om BNP till marknadspriser är hämtade från Eurostats databas Newcronos.

Anmärk-ningar: // Alla uppgifter anges i miljoner euro i 1998 års penningvärde.

>Hänvisning till>

Uppgifter:

>Hänvisning till>

_______________________________________________________________________

Diagram 2

Källa: // GD Konkurrens databas om utgifter för statligt stöd i medlemsstaterna. Uppgifterna om BNP till marknadspriser är hämtade från Eurostats databas Newcronos.

Anmärkningar: // Alla uppgifter anges i miljoner euro i 1998 års penningvärde.

Uppgifter:

>Hänvisning till>

_______________________________________________________________________

Diagram 2a: Det statliga stödets fördelning över de viktigaste ekonomiska sektorerna per medlemsstat, utom jordbruk, fiske och järnvägstransporter, i procent av nationell BNP.

Källa: // GD Konkurrens databas om utgifter för statligt stöd i medlemsstaterna. Uppgifterna om BNP till marknadspriser är hämtade från Eurostats databas Newcronos.

Anmärkningar: // Alla uppgifter anges i miljoner euro i 1998 års penningvärde.

>Hänvisning till>

Uppgifter: _______________________________________________________________________

>Hänvisning till>

Tabell 0: Statligt stöd i euro per anställd

Källa: // GD Konkurrens databas om utgifter för statligt stöd i medlemsstaterna. Uppgifterna om sysselsättningen är hämtade från Eurostats databas Newcronos.

>Hänvisning till>

Anmärkningar: // Alla uppgifter anges i euro i 1998 års penningvärde.

_______________________________________________________________________

Diagram 3

Källa: // Uppgifterna om statligt stöd är hämtade från GD Konkurrens databas om utgifterna för statligt stöd i medlemsstaterna.

Anmärkningar: // Alla uppgifter anges i miljoner euro i 1998 års penningvärde.

>Hänvisning till>

_______________________________________________________________________

Diagram 4

Källa: // Uppgifterna om statligt stöd är hämtade från GD Konkurrens databas om utgifterna för statligt stöd i medlemsstaterna.

Anmärkningar: // Alla uppgifter anges i miljoner euro i 1998 års penningvärde.

Uppgifter:

>Hänvisning till>

_______________________________________________________________________

Tabell 1

Källa: // Uppgifterna om statligt stöd är hämtade från GD Konkurrens databas om utgifterna för statligt stöd i medlemsstaterna. Uppgifterna om regional BNP till marknadspriser är hämtade från Eurostats databas Newcronos. Uppgifterna om statligt stöd från regionala utvecklingsfonden (mål 1-åtgärder) är hämtade från strukturfondernas årsredovisningar för 1996, 1997 och 1998.

Anmärkningar: // Alla uppgifter anges i miljoner euro i 1998 års penningvärde. Uppgifterna om regional BNP har valts på NUTS 3-nivå. Uppgifterna om BNP för Italien finns endast tillgängliga på NUTS 2-nivå.

Uppgifter:

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Diagram 5

Källa: // Uppgifterna om statligt stöd är hämtade från GD Konkurrens databas om utgifterna för statligt stöd i medlemsstaterna.

Anmärkningar: // Alla uppgifter anges i miljoner euro i 1998 års penningvärde.

Uppgifter:

>Hänvisning till>

_______________________________________________________________________

Diagram 6

Källa: // Kommissionens register över statligt stöd. Tjugoåttonde rapporten om konkurrenspolitiken 1998. Tjugonionde rapporten om konkurrenspolitiken 1999.

Anmärkningar: // Följande typer av beslut, som definieras i procedurförordning nr 659/99 (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1), har inte beaktats i denna tabell: - Förelägganden - Beslut om att inleda ett förfarande - Beslut om att avsluta ett förfarande på grund av återkallande - Lämpliga åtgärder för att ändra gällande stödordningar - Hänskjutande till domstolen eller rådet

Beslut om statligt stöd gällande fiskesektorn ingår inte i denna tabell.

Uppgifter

>Hänvisning till>

_______________________________________________________________________

Tabell 2, diagram 7, tabell 3 och beslutsförfarandet

Källa: // GD Konkurrens

Anmärkningar: // Anmält stöd: Ett sampel på 96 nyligen antagna beslut om att inte göra invändningar mot anmält stöd i ärenden inom andra sektorer än jordbruk, fiske och transporter.

Oanmält stöd: Analysen omfattade alla de beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet inom andra sektorer än jordbruk, fiske och transporter som offentliggjordes i EGT mellan juni 2000 och juni 2001.

_______________________________________________________________________

Diagram 8

Källa: // Uppgifterna om statligt stöd är hämtade från GD Konkurrens databas om utgifterna för statligt stöd i medlemsstaterna. Uppgifterna om utgifterna för FoU är hämtade från Eurostats databas.

Anmärkningar // En fjärde sektor (privat verksamhet som inte bedrivs i vinstsyfte) har i regel en försumbar betydelse, med undantag för Portugal, där denna sektor hade en andel på över 10 % 1999. Denna sektor beaktades inte när indelningen gjordes. Medeltalen beräknades på grundval av tillgängliga uppgifter. En uppdelning av FoU-utgifterna enligt institutionell sektor finns inte tillgänglig när det gäller Österrike och Luxemburg.

Uppgifter:

>Hänvisning till>

______________________________________________________________________

Diagram 9

Källa: // Uppgifterna om statligt stöd är hämtade från GD Konkurrens databas om utgifterna för statligt stöd i medlemsstaterna. Uppgifterna om riskkapital på ett tidigt stadium är hämtade från Eurostats databas.

Uppgifter:

>Hänvisning till>

______________________________________________________________________

Tabell 4

Källa: // Uppgifterna om statligt stöd är hämtade från GD Konkurrens databas om utgifterna för statligt stöd i medlemsstaterna. Uppgifter om patent, FoU-utgifter och arbetskraftens produktivitet är hämtade från Eurostats databas.

______________________________________________________________________