EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.12.2011 
SEK(2011) 1476 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om inrättande av ett partnerskapsinstrument för samarbete med tredjeländer 
{KOM(2011) 843 slutlig} 
{SEK(2011) 1475 slutlig}  
 
SV 2   SV 1. PROBLEMDEFINITION  
Den grundläggande utmaning som förslaget till partnerskapsinstrume nt tar upp är en 
konsekvens av globaliseringen:  världsekonomins textur fö rändras, makten förskjuts, 
välståndet tunnas ur och nya ak törer sätter i allt högre grad dagordningen. G-20 är en symbol 
för denna förändring: uppfattningen att en ny internationell ordning långsamt håller på att 
ersätta den tidigare maktstrukturen är högst välgrundad, även om förändringens hastighet 
ibland överdrivs. 
Särskilt gäller att: *Nya mäktiga aktörer som Indien och Kina, el ler Sydafrika och Brasilien, har vuxit fram och 
förändrat den internationella ordni ngen genom att spela en allt viktigare roll för internationell 
ekonomi och handel, inom multilaterala forum (FN, G-20) och genom att ta upp globala 
utmaningar. Utveckling och fatti gdomsminskning är fortfarande vi ktiga frågor i dessa länder, 
men de är på väg att ta lämna statusen som utvecklingsländer.  
*EU har utvecklat bindande avtal med bred  bas med viktiga partner och framväxande 
ekonomier för att ta upp bilatera la frågor och frågor med en  global dimension. Tillämpningen 
av avtalen kräver en verktygs låda, ett särskilt finansierings instrument som ger EU möjlighet 
att främja sina intressen i hela världen oc h att hantera globala frågor när det behövs. 
*Det nuvarande finansieringsinstrumentet för sa marbete med industriländer har ett begränsat 
geografiskt tillämpningsområde. Det omfattar endast 17 länder och höginkomstterritorier, 
medan instrumentet för utvecklingssamarbete omfattar länder som Indien, Kina, Sydafrika 
och Brasilien men endast gäller kostnad er för officiellt utvecklingsbistånd. 
*Förbindelserna och de ekonomiska banden mellan EU och Ryssland har ut vecklats betydligt, 
vilket har visat på Rysslands betydelse som strate gisk partner i långt vidare bemärkelse än för 
utvecklingssamarbete. Behovet av ekonomiskt bistånd har minskat. Ryssland önskar en förbindelse mellan jämlikar och har sj älv blivit givare. Det föreslagna 
partnerskapsinstrumentet skulle  bli det viktigaste instrument et för samarbete med Ryssland.  
2. S
UBSIDIARITETSANALYS  
EU har många internationella överenskommelser med partnerländer i hela världen som vida 
överträffar vad de enskilda medlemsstaterna kan åstadkomma på egen hand och ger dem alla 
inflytande inom alla områden som berörs av internationella förbindelser. Med 27 
medlemsstater som verkar inom ramen för en gemensam politik och gemensamma strategier 
har EU en kritisk massa som räcker för att mö ta globala utmaningar. EU har också ett unikt 
utgångsläge när det gäller att främja sina normer och standarder och omvandla dem till 
globala standarder genom internationellt samarbete. 
3. SYFTET MED EU: S INITIATIV  
I dagsläget har EU inget instrument som ka n användas för samarbete med framväxande och 
nya makter inom områden som rör främjande  av EU:s kärnintressen och gemensamma 
globala utmaningar (såsom  klimatförändringen).  
 
SV 3   SV Sådana samarbeten är för närvarande möjliga inom ramen för finansieringsinstrumentet för 
samarbete med industriländer, me n detta är begränsat till 17 högindustrialiserade länder eller 
höginkomstländer (t.ex. Förenta staterna, Japan, Korea och Gulfstaterna).  
Samarbete med länder som Kina, Indien oc h Brasilien faller under instrumentet för 
utvecklingssamarbete, vilket innebär att samarbet et begränsas till åtgärder som har ett direkt 
samband med fattigdomsminskning/fattigdomsu trotning i de stödmottagande länderna. 
Det föreslagna partnerskapsinst rumentet är utformat för att komma förbi denna begränsning 
av EU:s möjligheter till ett så effektivt intern ationellt engagemang som möjligt. Instrumentet 
skulle fylla det tomrum som beskrivs ovan och bland annat ge EU möjli ghet att driva frågor 
utanför utvecklingssamarbete med nya befoge nheter och dessutom att vid behov försvara 
EU:s kärnagenda globalt  med vilket som helst av partnerländerna. 
I synnerhet ska instrumentet syfta till att 
(a) genomföra den internationella dimens ionen av Europa 2020-strategin genom 
stöd till EU:s strategier för bilate rala, regionala och mellanregionala 
samarbetspartnerskap, främjande av policydialoger och utarbetande av 
kollektiva upplägg och svar på globala utmaningar, 
(b) förbättra marknadstillträdet och utveckla handels-, investerings- och 
affärsmöjligheterna  för europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, 
genom ekonomiska partnerskap samt företags- och regleringssamarbete, 
(c) främja bred förståelse av och öka synligheten för unionen och dess roll på 
världsarenan genom offentlig diplomati, samarbete på utbildningsområdet eller akademiskt samarbete samt utåtriktad  verksamhet för att främja unionens 
värderingar och intressen. 
4. A
LTERNATIV  
Det finns i princip fyra möjliga alternativ: av bryta finansieringsinstrumentet för samarbete 
med industriländer, ingen förändring, ändring av  instrumentet för utvecklingssamarbete så att 
kostnader som inte är offentligt utvecklingsbi stånd tillåts eller ett nytt instrument som bygger 
på finansieringsinstrumentet för samarbete me d industriländer eller ändringen av detta.  
Efter en noggrann utvärdering be dömdes varken avbrytande av fi nansieringsinstrumentet eller 
att låta läget vara oförändrat vara politiskt rimliga lösningar. En begränsning till enbart 
kostnader för fattigdomsminskni ng eller att behålla detta e nda fokus för samarbete med 
framväxande makter skulle på ett konstlat sä tt begränsa EU:s diplomatiska agenda och 
innebära att EU:s kärnintressen försummades. 
Alternativet att ändra instrume ntet för utvecklingssamarbete så  att kostnader som inte har 
samband med officiellt utvecklin gsbistånd blir tillåtna skulle ha fördelen att säkerställa 
geografisk samstämmighet (ett instrument per land)  men de svårigheter de t skulle innebära att 
förvalta ett instrument med två vitt skilda må l måste betraktas som en påtaglig hämsko.  
 
SV 4   SV 5. KONSEKVENSBEDÖMNING  
EKONOMISKA ASPEKTER : 
Ett nytt partnerskapsinstrument skulle ge EU nya möjligheter att främja  sina företag (särskilt 
små och medelstora företag) och produkter. Det skulle skapa ekonomiska möjligheter att 
stödja EU-företagande i tredjeländer, ge EU in citament till konkurrenskr aft och innovation på 
ett sätt som skulle komplettera  de åtgärder som finansieras inom ramen för programmet för 
konkurrenskraft och små och medelstora fö retag och Horisont 2020 (forskning och 
innovation) och stödja EU:s inte rnationella handel och investeringar, vilket  i sin tur skulle 
kunna underlätta utländska investeringar i EU. Många samarbetsområden skulle kunna 
inbegripas, bland annat klimatförändringen, mi ljön, anpassning av tekniska bestämmelser och 
standardisering, företags samhällsansvar, skydd  av personuppgifter samt bästa praxis inom 
ekonomi, handel och finansiella frågor. Därmed skulle EU:s ekonomiska säkerhet stärkas och 
nya arbetstillfällen skapas, vilket i slutänden skulle bidra till ekonomisk tillväxt. Det nya instrumentet skulle kunna främja välutvecklade  former av ekonomiskt samarbete mellan EU 
och partnerländer. I detta sammanhang skulle det bli möjligt för EU att se  till att miljö, hållbar 
energi, samhällsansvar, sysselsä ttning och andra välfär dsvärderingar beaktas i tillräcklig grad 
vid utformning och genomförande av politiska program. 
S
OCIALA ASPEKTER : 
Genom att harmonisera EU:s och dess medlemssta ters finansieringsinst rument och genom att 
stödja gemensam verksamhet med andra bilatera la och multilaterala givare skulle det nya 
instrumentet kunna ha stor inverkan på samh ällsväven i framväxande ekonomier. Det skulle 
kunna stödja reformen av välfärdssystemen, na tionell sysselsättningspolitik, nationell politik 
för kompetensutveckling, utbildning och fo rskningsprogram och st ärka de nationella 
skyddsnäten. Instrumentets bidrag till att skapa fler ”gröna” arbetstillfällen, öka inkomsten per 
capita och främja effektiva strategier för so cial sammanhållning och fattigdomsminskning på 
nationell nivå skulle vara betydande. I detta avseende skulle instrumentet bidra till ett 
framgångsrikt genomförande av den internatio nella sociala dagordning som förespråkas av 
FN:s internationella arbets organisation och G-8/G-20.  
MILJÖ: 
EU:s partnerskap genom det nya instrumentet sku lle syfta till att stimulera och stödja tillväxt 
och långsiktig miljömässig hållbarhet. I detta avseende förväntas det nya instrumentet spela en nyckelroll genom att stödja både EU:s och partnerländernas miljö- och klimatrelaterade åtgärder och politiska dialoger.  Instrumentet skulle kunna stödj a en företagsmodell med låga 
koldioxidutsläpp genom incitament för den euro peiska privata sektor n. Genom att bygga på 
lyckade resultat från FN:s COP-16-konferens i Cancún om klimatförändringen skulle 
instrumentet kunna användas för att hjälpa EU-för etag utveckla effektivare policyer med låga 
kostnader för att uppnå miljömål i partnerländerna. Det skulle dessutom hjälpa partnerländernas ekonomier att dra full nytta  av miljöfördelar, ekologiska fördelar och 
energieffektivitet. Instrumentet  skulle kunna tillåta samarbete för bättre förståelse av de 
ekonomiska och sociala kostnaderna för förlus t av biologisk mångfald och förstörelse av 
ekosystem i länder av global betydelse.  
 
SV 5   SV 6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
En elimineringsprocess ledde till slutsatsen  att en utökning av tillämpningsområdet för 
instrumentet för utvecklingssamarbete till åt gärder som inte har samband med utveckling 
skulle innebära en risk för motsättningar me llan olika mål och betydande fördröjningar av 
beslut och genomförande. Man föredrog att i stä llet rekommendera att ett enda, nytt, globalt 
instrument inrättas som är inri ktat på att försvara EU:s kärnintressen och ta upp utmaningar av 
global omfattning och vars åtgärdsspann skulle vara klart definierat . Rekommendationen är 
därför att föreslå ett nytt instrument som bygge r på finansieringsinstrumentet för samarbete 
med industriländer eller ändringen av detta. 
7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Budgeten är 1,0 miljarder euro under peri oden 2014–2020 (motsvarande 1/70, eller ca 1,4 %, 
av hela finansieringsramen för utgifter  under rubriken yttr e förbindelser). 
Partnerskapsinstrumentet ska vara en bem yndigandeförordning som fa stställer väsentliga 
beståndsdelar i och grunden för EU :s intervention. De exakta åtgä rderna definieras i de årliga 
handlingsprogram där de verksamheter beskrivs  som ska bedrivas av EU, inbegripet de 
operativa målen och förväntade resultat. Operat iva indikatorer fastställs vid den tidpunkten, 
med hänsyn till varje åtgärd s särskilda egenskaper.  
Framstegen mot de tre särskilda målen (se ova n under 3) kommer att öv ervakas med hjälp av 
följande konsekvensindikatorer för kärnvärden:  
(1) EU-politikens inverkan på utformning av po litik i viktiga strategiska partnerländer 
som omfattas av detta instrument. 
(2) EU:s andel i världshandeln och i handeln med länder som är mål för åtgärder inom 
ramen för detta instrument.  
(3) Upplevelsen av EU i viktiga strategisk a partnerländer som omfattas av detta 
instrument. 
Typiska indikatorer för att mäta verkan av partnerskapsinstrumentet s åtgärder kommer att 
vara antalet deltagande företag, stödåtgärdernas omfattning, releva ns och förfining, graden av 
samarbete inom det europeiska företagsnätver ket och arbetsfördelningen, entreprenörernas 
tillfredsställelse och uppnåendet av ekonomiska må l, dvs. den mätbara verkan på skapande av 
arbetstillfällen, omsättning, EU-f öretagens utländska direktinve steringar och EU:s totala 
export till målmarknader. Indikatorer för att mäta  verkan av dessa åtgärder, både kvalitativt 
och kvantitativt, kommer att ha samband me d tendenserna för kuns kapsutbyte, antalet 
ömsesidiga akademiska utbyten, antalet deltaga re i programmen, stipendier och gemensamma 
projekt inom forskning och akademisk utbildni ng. Resultaten kommer också att mätas genom 
mediatäckningens frekvens och kvalitet, den loka la efterfrågan på EU-s ponsrade åtgärder och 
deltagandet i EU-evenemang.