Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till rådets direktiv om gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka samt om ändring av direktiv 92/46/EEG"

(2003/C 256/06)

BAKGRUND

Förslag till rådets direktiv om gemenskapsåtgärder mot mul- och klövsjuka och ändring av direktiv 92/46/EEG, KOM(2002) 736 slutlig - 2002/0299 (CNS).

Rådets beslut av den 7 februari 2003 att rådfråga kommittén i detta ärende i enlighet med EG-fördragets artikel 265 första stycket.

Presidiets beslut av den 14 maj 2002 att ge utskottet för hållbar utveckling i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Kommitténs resolution om "Bekämpning av mul- och klövsjukan", CdR 137/2001 fin(1).

Betänkandet från Europaparlamentets utskott för jordbruk och landsbygdens utveckling om förslaget till rådets direktiv om gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka samt om ändring av direktiv 92/46/EEG (KOM(2002) 736 slutlig - C5-0029/2003 - A5-0141/2003-2002/0299 (CNS)).

Europaparlamentets betänkande om bekämpning av mul- och klövsjuka i Europeiska unionen under 2001 och om framtida förebyggande åtgärder för att förhindra och bekämpa djursjukdomar i Europeiska unionen, A5-0405/2002 (2002/2153 (INI)).

Den brittiska regeringens och den walesiska nationalförsamlingens reaktion på rapporterna om mul- och klövsjukan, Cm5637.

Betänkandet om Mul- och klövsjuka - lärdomar av krisen 2001 och förslag för framtiden, juli 2002.

Det utkast till yttrande (CdR 65/2003 rév.) som antogs av utskottet för hållbar utveckling den 28 april 2003 (föredragande: Milner Whiteman, fullmäktigeledamot i Bridgnorth District Council, UK-AE).

Yttrande antogs enhälligt vid Regionkommitténs 50:e plenarsession den 2 och 3 juli 2003 (sammanträdet den 2 juli) följande yttrande.

1. Regionkommitténs synpunkter

Regionkommittén

1.1. betonar att mul- och klövsjukan är en djurhälsofråga som påverkar landsbygdssamhällens ekonomiska, sociala och miljömässiga välfärd negativt. Bekämpning och utrotning av sjukdomen är inte enbart en teknisk fråga, utan har även att göra med förvaltning och styre. Den lärdom man kan dra av de senaste utbrotten är att medlemsstater inte hade möjlighet att bekämpa och utrota sjukdomen utan lokala och regionala myndigheters stöd. En förutsättning för att utbrott skall kunna bekämpas och förhindras i framtiden är att man utvecklar principen om delat ansvar där alla styrelsenivåer samarbetar fullt ut.

1.2. anser att vetenskapliga misslyckanden och misslyckanden från regeringars sida att bekämpa och utrota mul- och klövsjukan får direkta konsekvenser för människan. Än i dag är lönsamheten i jordbruket i vissa drabbade områden kraftigt reducerad, och omfattande delar av landsbygdsekonomin har ännu inte återhämtat sig.

1.3. anser att det föreslagna direktivet om bekämpning och utrotning av mul- och klövsjukan främst är en teknisk åtgärd, som inte täcker områden inom vilka lokala och regionala myndigheter spelar en nyckelroll, exempelvis landsbygdens återhämtning.

1.4. kommer i sitt yttrande att inrikta sig på de delar av förslaget som direkt berör lokala och regionala myndigheter i stället för att framföra kommentarer beträffande alla de tekniska åtgärderna i förslaget till direktiv. Följande kommer att behandlas:

- Den avgörande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller att bekämpa och utrota mul- och klövsjukan.

- Beredskapsplanering.

- Bekämpningsåtgärder.

- Miljöeffekter av bekämpning och utrotning.

- Subsidiaritet och flexibilitet.

Den avgörande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller att bekämpa och utrota mul- och klövsjukan

Regionkommittén

1.5. välkomnar den föreslagna lagstiftningen och ser den som ett viktigt instrument i strävan att bekämpa och förhindra framtida utbrott av mul- och klövsjuka.

1.6. anser att gemenskapslagstiftning krävs, eftersom mul- och klövsjuka är ett problem som överskrider lokala, regionala, europeiska och internationella gränser.

1.7. anser att de lokala och regionala myndigheterna under de senaste utbrotten av mul- och klövsjukan på ett mycket positivt sätt reagerade på och bidrog till de nationella åtgärder som vidtogs för att bekämpa och utrota sjukdomen. Nationella myndigheter skulle inte på ett framgångsrikt sätt ha kunnat hantera sjukdomen utan stödet från lokala och regionala myndigheter.

Beredskapsplanering

Regionkommittén

1.8. är medveten om att de lokala och regionala myndigheternas befogenheter varierar från en medlemsstat till en annan, men anser att lokala och regionala myndigheter bör tillskivas en mer framträdande roll i beredskapsplaneringsprocessen. Vid de senaste sjukdomsutbrotten stod det klart att dessa myndigheter är nyckelaktörer i bekämpnings- och utrotningsprocessen.

1.9. anser att man bör lägga större tonvikt på utveckling av en välfungerande kommunikationsstrategi i förslagen om beredskapsplanering. En av de viktigaste lärdomarna av de senaste utbrotten är att kommunikationen mellan nationella myndigheter och övriga förvaltningsnivåer och allmänheten var bristfällig, vilket försenade bekämpningen och utrotningen av sjukdomen.

1.10. anser att man i kommunikationsstrategierna i högre grad bör utnyttja de lokala och regionala myndigheternas kapacitet att föra vidare information till allmänheten. I samband med de senaste utbrotten var lokala och regionala myndigheter en pålitlig informationskälla för lokalbefolkningen och spelade även en central roll på grund av den ledarskapsfunktion som de fyller.

1.11. är medveten om att det främsta syftet med beredskapsplanerna är att utrota sjukomen. Samtidigt delar Regionkommittén Europaparlamentets uppfattning att man i viss mån bör ta hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna för den lokala ekonomin och den sociala och psykologiska inverkan på de personer som berörs av åtgärderna. Beredskapsplanerna bör även innehålla en utvärdering av bekämpningsåtgärdernas effekter på andra offentliga tjänster.

Bekämpningsåtgärder

Regionkommittén

1.12. delar helt rådets uppfattning att man inte under några omständigheter bör återgå till profylaktisk vaccinering.

1.13. ställer sig inte positiv till undantag från bekämpningsåtgärder i de fall en anläggning består av två eller flera produktionsenheter. Försiktighetsprincipen bör tillämpas på grund av eventuella förseningar när det gäller testresultaten och risken för korskontaminering, som skulle stå i vägen för en snabb utrotning av sjukdomen.

1.14. anser att försiktighetsprincipen spelar en avgörande roll när det gäller att förhindra att sjukdomen förs in i Europeiska unionen. Av den brittiska undersökning som företogs kring orsakerna till sjukdomsutbrottet framgick att olagligt importerat djurfoder som tillverkats av smittat köttavfall skulle kunna ha varit en infektionskälla. Regionkommittén skulle gärna se en tydligare hänvisning till bekämpning av mul- och klövsjukan vid Europeiska unionens gränser. Vissa länder, exempelvis Nederländerna och Irland, hade mycket stränga kontroller gentemot tredje land medan Storbritanniens åtgärder var betydligt mildare.

1.15. uttrycker sitt starka stöd för suppressiv vaccinering framför skyddsvaccinering. Trots att en sådan åtgärd innebär mer gallring på kort sikt kommer den att göra det möjligt för landsbygdsekonomier att återhämta sig snabbare efter det att sjukdomen utrotats.

1.16. anser att fördelarna med att använda matavfall för utfodring av djur vägs upp av de risker ett utbrott av mul- och klövsjukan medför.

1.17. anser att en översyn av ersättningsbestämmelserna vore lämplig och skulle gagna sjukdomsbekämpningsstrategin. Man skulle härigenom skapa garantier för att de olika bekämpningsmetoderna inte skapar skillnader i ersättningsnivåerna, som skulle utgöra ett hinder för en snabb bekämpning av sjukdomen.

Miljöeffekter av bekämpning och utrotning

Regionkommittén

1.18. stöder den nya bortskaffningshierarkin - först förbränning och sedan bortskaffande och nedgrävning - men anser i princip att deponering bör ske så nära smittplatsen som möjligt för att i så stor utsträckning som möjligt begränsa förflyttningen och därmed ytterligare infektionsrisker.

1.19. anser att man i beredskapsplaneringen bör ta hänsyn till de lokala myndigheternas unika kunskap om den lokala miljön och potentiella miljöeffekter av deponering.

1.20. anser att man inom ramen för beredskapsplaneringen bör övervaka lokala miljöeffekter av avfallsdeponering.

Subsidiaritet och flexibilitet

Regionkommittén

1.21. anser att det är nödvändigt med en rad minimistandarder och att medlemsstaterna bör ha rätt att vidta strängare bekämpnings- och utrotningsåtgärder.

1.22. anser att beslutet att påbörja nödvaccineringar bör fattas gemensamt och att ansvaret således inte bör ligga enbart hos kommissionen.

2. Regionkommitténs rekommendationer

Rekommendation 1

Artikel 18

>Ursprunglig ordalydelse>

Artikel 18

>ändrad ordalydelse>

>S>(Stryk hela artikel 18)>/S> Försiktighetsprincipen skall tillämpas och undantag kommer inte att beviljas för anläggningar som består av olika epidemiologiska produktionsenheter.

Motivering

Regionkommittén ställer sig inte positiv till undantag från bekämpningsåtgärder i de fall en anläggning består av två eller flera produktionsenheter. Försiktighetsprincipen bör tillämpas på grund av eventuella förseningar när det gäller testresultaten och risken för korskontaminering, som skulle stå i vägen för en snabb utrotning av sjukdomen.

Rekommendation 2

Artikel 19b (ny)

>ändrad ordalydelse>

Motivering

Regionkommittén är medveten om att det främsta syftet med beredskapsplanerna är att utrota sjukomen. Samtidigt delar Regionkommittén Europaparlamentets uppfattning att man i viss mån bör ta hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna för den lokala ekonomin och den sociala och psykologiska inverkan på de personer som berörs av åtgärderna.

Rekommendation 3

Artikel 50.3

>Ursprunglig ordalydelse>

>ändrad ordalydelse>

Motivering

Regionkommittén anser att beslutet att påbörja nödvaccineringar bör fattas gemensamt och att ansvaret således inte bör ligga enbart hos kommissionen.

Rekommendation 4

Artikel 74, 1.1 (ny)

>ändrad ordalydelse>

Motivering

Regionkommittén är medveten om att de lokala och regionala myndigheternas befogenheter varierar från en medlemsstat till en annan, men anser att lokala och regionala myndigheter bör tillskivas en mer framträdande roll i beredskapsplaneringsprocessen. Vid de senaste sjukdomsutbrotten stod det klart att dessa myndigheter är nyckelaktörer i bekämpnings- och utrotningsprocessen.

Rekommendation 5

Artikel 76 1.1 (ny)

>ändrad ordalydelse>

Motivering

Regionkommittén är medveten om att de lokala och regionala myndigheternas befogenheter varierar från en medlemsstat till en annan, men anser att lokala och regionala myndigheter bör tillskivas en mer framträdande roll i beredskapsplaneringsprocessen. Vid de senaste sjukdomsutbrotten stod det klart att dessa myndigheter är nyckelaktörer i bekämpnings- och utrotningsprocessen.

Rekommendation 6

Bilaga XVII Kriterier och krav för beredskapsplaner, punkt 1.1 (ny)

>ändrad ordalydelse>

(1.1) Möjligheter skall skapas för nationella myndigheter att rådfråga lokala och regionala myndigheter i utformningen och genomförandet av beredskapsplaneringsåtgärder.

Motivering

Regionkommittén är medveten om att de lokala och regionala myndigheternas befogenheter varierar från en medlemsstat till en annan, men anser att lokala och regionala myndigheter bör tillskivas en mer framträdande roll i beredskapsplaneringsprocessen. Vid de senaste sjukdomsutbrotten stod det klart att dessa myndigheter är nyckelaktörer i bekämpnings- och utrotningsprocessen.

Rekommendation 7

Bilaga XVII Kriterier och krav för beredskapsplaner, punkt 15 (ny)

>ändrad ordalydelse>

(15) Inom ramen för beredskapsplanerna bör strategier utvecklas för utvärdering av bekämpningsåtgärdernas effekter på tillhandahållandet av andra offentliga tjänster.

Motivering

Beredskapsplanerna bör även innehålla en utvärdering av bekämpningsåtgärdernas effekter på andra offentliga tjänster. Vid det senaste utbrottet påverkade bekämpningsmekanismerna andra viktiga tjänster som tillhandahålls av myndigheter på lokal nivå, exempelvis utbildning och sociala tjänster. Ett sådant tillvägagångssätt ger utrymme för sträng kontroll samtidigt som kommuner kan fortsätta att fungera och tillhandahållandet av väl utformade, planerade offentliga tjänster kan säkerställas.

Bryssel den 2 juli 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 197, 3.5.2001, s. 1.