[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 14.6.2010

KOM(2010)308 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Åtgärdsplan för tillämpningar för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

SEK(2010)716 SEK(2010)717

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Åtgärdsplan för tillämpningar för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

INLEDNING: FLER TILLÄMPNINGAR FÖR EGNOS OCH GALILEO I EUROPA

Egnos finns, nu är det dags att använda det!

Egnos[1] är ett europeiskt satellitbaserat tilläggssystem som bereder vägen för Galileo, och det togs i drift den 1 oktober 2009. Sex månader dessförinnan tog kommissionen på EU:s vägnar över ägarskapet för systemet från Europeiska rymdorganisationen (ESA). Med sina tre geostationära satelliter och 40 markstationer i Europa och Nordafrika kompletterar Egnos det amerikanska navigationssystemet GPS ( Global Positioning System ), som USA redan 2000 öppnade för civil användning, dock utan garanti för tjänsterna.

Det europeiska samrådet kring grönboken om GNSS-tillämpningar 2006 visade att det finns ett brett spektrum av potentiella GNSS-tillämpningar i Europa där man utnyttjar de möjligheter till bestämning av läge, hastighet och tid som GNSS erbjuder.

Egnos erbjuder kostnadsfria tilläggstjänster till satellitnavigeringssignalerna över Europa som är tio gånger exaktare än GPS. Alla tillämpningar där läges- och hastighetsinformation används kan utnyttja denna ökade noggrannhet, exempelvis alla transportslag genom bättre infrastrukturförvaltning och geolokaliserad information, logistik, precisionsjordbruk, civilskydd, krishantering, kartritning, lantmäteri, fiske, naturresursförvaltning, gruvdrift, geovetenskaper, meteorologi, modellering av klimatförändringar, miljö, rättsväsende och gränskontroll.

En annan fördel som Egnos kan erbjuda civila användare är integritet, dvs. ett mått på förtroendet för att den information som systemet lämnar är korrekt, genom att användaren automatiskt varnas när systemets fel överskrider en viss gräns. Integriteten är viktig för säkerhetskänsliga tillämpningar inom transporter (alla transportslag, flygledning, automatiska fordon), känsliga kommersiella tillämpningar (lokalisering av oljeplattformar med hög precision, logistik, transport av farliga ämnen) eller tillämpningar där det är viktigt att kunna reda ut det civilrättsliga ansvaret i efterhand (rekonstruktion av trafikolyckor, vägavgiftssystem eller synkronisering av el- eller telenät).

Europa måste ta sin andel av den globala nedströmsmarknaden för GNSS-tjänster

I kombination med GPS-signalen stärker Egnos redan i dag, och i ett senare skede Galileo, infrastrukturen för en global marknad för GNSS-tjänster och produkter, nedströmsmarknaden för GNSS-tillämpningar. Marknaden var 2008 värd 124 miljarder euro.

Marknaden bygger främst på grundläggande positions- och tidsbestämningssignaler, men väntas öka på grund av den planerade introduktionen av autentisering och kryptering av signalerna. Enligt experternas prognoser kommer 75 % räknat i volym (52 % av intäkterna) på denna marknad att komma från produkter och tjänster inom mobil telekommunikation och handhållna apparater, ytterligare 20 % (44 % av intäkterna) från intelligenta vägtransportsystem och återstående 5 % (4 % av intäkterna) från övriga tillämpningar.

Trots Europas satsning på sin GNSS-infrastruktur och trots att Egnos finns tillgängligt, har det europeiska näringslivet en mycket låg andel av världsmarknaden för GNSS-tillämpningar jämfört med vad det förmår uppnå inom andra spetstekniksektorer (gott och väl en tredjedel). Det här är ett problem av följande anledningar:

- Tillämpningar som bygger på Egnos och senare på Galileo bidrar avsevärt till utvecklingen av kunskapssamhället och till framväxten av värdefulla arbetstillfällen i EU. Europa försitter därför ett enormt tillfälle om man inte förser sig med en rimlig andel av de ekonomiska vinster som kan förväntas från GNSS-tillämpningar. Om Galileo och Egnos inte blir den grundläggande standarden för GNSS i Europa kan dessutom många tillämpningar hämmas av teknik som gör att de inte kan uppnå fördelarna med de nya avancerade tjänsternas mervärde.

- Den begränsade användningen av tillämpningar som bygger på Egnos och Galileo leder till kritiska beroendeförhållanden, eftersom GNSS-tjänster genomsyrar hela samhället och lämnar positionsbestämnings-, navigerings- och tidsbestämningstjänster som har avgörande betydelse både för en hel rad vardagsaktiviteter och för Europas säkerhet och sociala och ekonomiska utveckling. Om EU litar enbart på GPS-baserade tillämpningar löper man risken att GPS-signalen kan dras in, eftersom signalen står utanför EU:s kontroll och har som främsta mål att stödja ett utomeuropeiskt lands militära operationer.

Precis som Internet genomsyrar GNSS-tjänsterna hela samhället. De senaste, mest försiktiga uppskattningarna av de totala fördelarna med EU:s GNSS-program för EU:s näringsliv, enskilda och medlemsstater 55–63 miljarder euro de närmaste 20 åren, främst i form av indirekta inkomster i nedströmssektorn (37–45 miljarder euro). Därför är den låga spridningen av tillämpningar som bygger på EU:s GNSS-tjänster ett problem som påverkar det europeiska samhället generellt och på flera olika sätt[2].

Samtidigt påverkar osäkerheten kring de europeiska GNSS-tjänsterna förtroendet hos potentiella avnämarföretag. Tilltagande konkurrens från andra länder (USA, Ryssland, Kina, Indien och Japan, vilka har insett det strategiska värdet av GNSS och tillkännagett sin avsikt att bygga ut sin GNSS-kapacitet för civilt bruk, även när det gäller det egna näringslivets utveckling av tillämpningar som bygger på de egna systemen) har också försämrat förutsättningarna för utveckling av GNSS-tillämpningar för de europeiska aktörerna, eftersom de här systemen kan komma att tas i drift ungefär samtidigt som Galileo.

Mot bakgrund av de nya villkoren för EU:s GNSS-program krävs därför en detaljerad åtgärdsplan: för att öka förtroendet för programmen, för att främja utvecklingen av nedströmstillämpningar för Egnos och Galileo och för att uppnå den snabbaste, djupaste och bredaste utvecklingen av tillämpningar på alla områden för att ta vara på EU:s infrastruktur i största möjliga utsträckning.

VILKEN ROLL FÖR EU?

De potentiella fördelarna med GNSS-tillämpningar berör flera politikområden som samordnas på EU-nivå, däribland strategin EU 2020 och huvudinitiativet ”Industripolitik för en globaliserad tid”, transportsäkerhet, miljö och tillämpning av den gemensamma jordbrukspolitiken. Eftersom införandet av EU:s GNSS-tjänster ofta förutsätter att internationella standarder följs eller en europeisk certifiering inhämtas, krävs dessutom insatser på EU-nivå för att undvika dubbelarbete och onödiga ansträngningar av medlemsstaterna.

Att fortsätta som tidigare och inte vidta åtgärder på EU-nivå skulle leda till splittrade, osamordnade åtgärder av medlemsstaterna och innebära att den nuvarande låga spridningen av tjänster som bygger på EU:s GNSS kvarstår, begränsa de nyskapande tillämpningarnas genomslag, skapa hinder för den fria rörligheten för varor och tjänster och leda till att europeiska medborgare behandlas olika.

Eftersom kommissionen förvaltar Galileo och Egnos för EU:s räkning måste den ombesörja bästa möjliga avkastning på investeringarna i de här programmen. Dessutom kommer kommissionen att uppbåda FoU-medel från EU:s forskningsprogram.

Förslag på EU-åtgärder har därför samlats in genom ett omfattande samråd, som inleddes med 2006 års grönbok om satellitnavigationens tillämpningar. Flera marknadsundersökningar och kostnad-nytto-analyser har utförts av kommissionen och andra euroepiska aktörer, bl.a. några medlemsstater. Dessutom har nya idéer vaskats fram genom inbjudningar att lämna förslag till forskning om inom EU:s sjätte och sjunde FoU-ramprogram, bl.a. ”GALILEO Masters”.

Antalet områden där tillämpningar kan utvecklas är stort, men den begränsade budgeten innebär att kommissionens insatser måste fokuseras på ett begränsat antal ämnen där dess inflytande är som störst. Andra angreppsmöjligheter får andra aktörer och marknadskrafterna inrikta sig på. Förutom dessa prioriterade områden vill kommissionen också stärka innovationen utöver områdesgränserna med övergripande åtgärder för att mer generellt öka spridningen av EU:s GNSS.

ETT ÅTGÄRDSPROGRAM FÖR SÄRSKILDA PRIORITERADE OMRÅDEN

Av de ovan antydda tänkbara tillämpningarna bör företräde ges åt de områden där GNSS kan tillföra mest i fråga om

- bidrag till EU:s mål (tillväxt, sysselsättning, kunskapssamhälle),

- indirekta ekonomiska (bl.a. energiförbrukning) och sociala vinster,

- positiva effekter på utsläpp och andra former av föroreningar,

- positiva effekter på den inre marknadens funktion och gränsöverskridande handel,

- positiva effekter på tillämpningarnas driftskompatibilitet,

- anknytning till intressen som framkommit i samråd och inbjudningar att lämna idéer och affärsmodeller,

- kommissionens och de nationella myndigheternas inflytande,

- tidsgränser och möjligheter (Egnos är tillgängligt nu, snart kommer validering av Galileo i omloppsbanan, men full operativ kapacitet för Galileo kommer betydligt senare),

- särskilt mervärde på grund av Egnos- och Galileotjänsternas konkurrensfördelar: autentisering, integritet, hög noggrannhet för positionsbestämning, navigation och tidsbestämning.

Därför inriktas åtgärdsplanen under åren till och med 2013[3] på de mörkare skuggade områdena (se figur 1): tillämpningar för handhållna apparater och mobiltelefoner, vägtransporter, luftfart, sjöfart och fiske, precisionsjordbruk och miljöskydd samt civilskydd och övervakning.

BEHOV AV FoU-MEDEL TILL GNSS | 80 | 100 | 100 | 100 | 100 | 400 | 480 |

Anslag i sjunde ramprogrammet för slutanvändar-FoU inom GNSS | 65 | 0 | 38 | 0 | 0 | 38 | 103 |

Anslag i sjunde ramprogrammet för teknisk FoU inom GNSS | 15 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 15 |

Figur 2: Behov av FoU-medel till GNSS

Om EU och medlemsstaterna inte agerar kommer marknaden att tas över av utländska företag som tack vare militärbudgetar kunnat konsolidera sin bas, bygga upp kritisk styrka och kapa åt sig dominerande ställningar. Fråga är inte bara ekonomisk: när EU väl har etablerat sin oberoende GNSS-infrastruktur måste den bevara sitt oberoende även i fråga om tillämpningar. Data för positions- och tidsbestämning är resurser som genomsyrar hela samhället, i det att mer än 6 % av EU:s bruttonationalprodukt vilar på detta.

VÄGEN FRAMÅT

Den här åtgärdsplanen kommer att uppdateras med jämna mellanrum som ett rullande program: dess mål sträcker sig bortom 2020, men de aktuella åtgärderna har sin tyngdpunkt under 2010–2013. En första översyn av det föreliggande förslaget kan inledas sedan driftsplanen för Galileo efter 2013 har antagits, eftersom alla åtgärder kan påverkas av de framtida tjänsternas funktioner, särskilt när det gäller starttidpunkter, prissättning, juridiskt ansvar och immaterialrätt.

Ändringar kan också behövas när beslut fattas om ytterligare medel till forskning om tillämpningar, eller om att utöka Egnosinfrastrukturen till regioner utanför Europa. I den nuvarande planen ligger visserligen tyngdpunkten på Egnostillämpningar, men i senare versionen kommer den att successivt förskjutas mot Galileotillämpningar. Makroekonomiska modeller och verktyg kommer också att tas fram för att övervaka planens effekter för återkoppling av information till den här översynen.

Åtgärderna är tänkta att vidtas av kommissionen och dess anknutna organ, medan medlemsstaternas nationella och regionala myndigheter och andra intressenter involveras vid behov.

[1] Egnos: European Geostationary Navigation Overlay Service

[2] Frågan om de direkta intäkter som kan genereras av den europeiska GNSS-branschen behandlas inte i detta meddelande, och inte heller åtgärder som särskilt rör offentliga reglerade tjänster som enbart medlemsstaternas myndigheter har tillgång till. Bägge frågorna kommer att behandlas separat.

[3] Kommissionen kommer att fortsätta att bevaka marknaden och bedöma åtgärdernas genomslag för att införa nya prioriterade områden när åtgärdsplanen uppdateras.

[4] Sesar: Single European Sky Air Traffic Management Research .

[5] Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen.

[6] Rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97.

[7] KOM(2008) 886.

[8] KOM(2008) 887.

[9] KOM(2007) 607.

[10] FN/ECE: Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa.

[11] Otif: Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik.

[12] EUT L 108, 25.4.2007, s. 1.

[13] GEOSS: Global Earth Observation System of Systems.

[14] Det sjunde ramprogrammets medel till FoU i slutanvändarledet (tillämpningar, standardisering och certifiering, mottagare, därtill hörande internationella projekt, verksamhetsutveckling) uppgick till 27 miljoner euro 2007, 40 miljoner euro 2008 och 38 miljoner euro 2011. Det motsvarar i medeltal 15 miljoner euro per år under tiden 2007–2013. Dessutom anslogs 2007 15 miljoner euro till FoU inom GNSS-teknik inom det sjunde ramprogrammet.

[15] Under det sjunde ramprogrammet har 8,3 miljarder euro avsatts till informations- och kommunikationsteknik (i medel 1,2 miljarder euro per år) för en omsättning i EU på 680 miljarder euro 2009. Detta ska jämföras med ett medeltal på 15 miljoner euro per år i EU-medel för FoU i slutanvändarledet i GNSS som ska försörja en bransch med 25 miljarder euro i omsättning.

[16] EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.