(5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020. I sitt meddelande av den 3 mars 2021 förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av det ekonomiska läget, varvid det viktigaste kvantitativa kriteriet är en jämförelse mellan nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

(4)Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 och 2020 är också relevanta även för de reviderade, uppdaterade eller ändrade planerna för återhämtning och resiliens i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, utöver eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då den ändrade planen lämnades in.

(1)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241, genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, samtidigt som den stärker resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens uppdaterades den [XX] juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

(6)Enligt strategin i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som förändringen i primära utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga nödåtgärder men inklusive utgifter som finansieras genom icke-återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-medel, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt. För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

(7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

(9)Den 29 april 2021 lämnade Slovakien in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 13 juli 2021 antog rådet sitt beslut om att godkänna bedömningen av Slovakiens återhämtnings- och resiliensplan. Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 fattar ett beslut om att Slovakien på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som anges i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

(10)Den 29 april 2022 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram för 2022 och den 28 april 2022 sitt stabilitetsprogram för 2022, i linje med den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Slovakiens halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

(11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Slovakien. Den innehöll en bedömning av hur väl Slovakien hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Slovakiens genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, däribland dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Slovakiens framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

(12)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport i enlighet med artikel 126.3 i EUF-fördraget. Denna rapport behandlade Slovakiens budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga skulden överskred fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I rapporten slogs fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt, men att skuldkriteriet var uppfyllt. I enlighet med meddelandet av den 2 mars 2022 ansåg kommissionen, i sin bedömning av alla relevanta faktorer, att efterlevnaden av riktmärket för skuldminskning skulle medföra en alltför krävande tidigarelagd finanspolitisk insats som riskerar att äventyra tillväxten. Kommissionen anser därför att det med hänsyn till de rådande exceptionella ekonomiska omständigheterna inte är berättigat att kräva efterlevnad av riktmärket för skuldminskning. Som aviserats föreslog kommissionen inte att nya förfaranden vid alltför stora underskott skulle inledas under våren 2022. Under hösten 2022 kommer den att på nytt bedöma om det är lämpligt att föreslå att nya förfaranden vid alltför stora underskott inleds.

(13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Slovakien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Slovakien rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade Slovakiens offentliga underskott 2021 från 5,5 % av BNP 2020 till 6,2 % 2021. Slovakiens finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna ökade från 2,3 % av BNP 2020 till 3,3 % 2021. De åtgärder som Slovakien vidtog 2021 har varit i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder Samtidigt var vissa av de diskretionära åtgärder som regeringen vidtog under perioden 2020–2021 inte tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. De bestod främst av höjningar av den 13:e pensionen, ändrad pensionsålder för föräldrar, en sänkning av skatten på motorfordon och borttagande av bankavgiften. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga skulden till 63,1 % av BNP 2021.

(14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års stabilitetsprogram är realistiskt för 2022 och gynnsamt för 2023. Regeringen räknar med att BNP i fasta priser kommer att öka med 2,1 % 2022 och med 5,3 % 2023. Som jämförelse beräknas i kommissionens vårprognos 2022 en högre real BNP-tillväxt på 2,3 % 2022 och en lägre real BNP-tillväxt på 3,6 % 2023, främst på grund av inflationens beräknade högre inverkan på den privata konsumtionen och en långsammare återhämtning av exporten. I sitt stabilitetsprogram för 2022 räknar regeringen med att det samlade underskottet kommer att minska till 5,1 % av BNP 2022 och till 2,4 % 2023. Minskningen under 2022 beror främst på avvecklingen av de flesta krisåtgärder och en stark nominell BNP-tillväxt. Enligt programmet förväntas den offentliga skuldkvoten minska till 61,6 % av BNP under 2022 och minska till 58,0 % 2023. På grundval av politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna för 2022 och 2023 på 3,6 % av BNP respektive 2,6 % av BNP. Detta är lägre än det förutsedda underskottet i 2022 års stabilitetsprogram för 2022 och högre för 2023, främst på grund av en mer optimistisk arbetsmarknadsutveckling under 2022. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en liknande offentlig skuldkvot på 61,7 % 2022 och 58,3 % 2023.

Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10-årsgenomsnitt) till 2,0 %. I denna beräkning ingår dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stimulera Slovakiens potentiella tillväxt.

(15)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så att de tillfälliga krisstödsåtgärderna beräknas minska från 3,3 % av BNP 2021 till 1,0 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas uppgå till 0,1 % av BNP 2022 och 0,2 % 2023.

(16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Slovakien att under 2022 upprätthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inräknat den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Rådet rekommenderade också Slovakien att så snart de ekonomiska förhållandena medger det driva en finanspolitik som syftar till att uppnå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt, säkerställa finanspolitisk hållbarhet på medellång sikt och samtidigt öka investeringarna för att öka tillväxtpotentialen.

(17)Enligt kommissionens vårprognos 2022 och med beaktande av informationen i Slovakiens stabilitetsprogram 2022 förväntas den finanspolitiska inriktningen bli kontraktiv på + 0,3 % av BNP, medan rådet rekommenderade en stödjande finanspolitisk inriktning. Slovakien planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, beräknas öka med 0,7 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,4 procentenheter 2022. Slovakien planerar därför att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett kontraktivt bidrag på 1.6 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar de ytterligare effekterna av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP). På grund av en fördröjd indexering med inflationen har stora offentliga utgifter, såsom sociala förmåner andra än in natura eller ersättningar till anställda, en tillväxttakt som är lägre än inflationen under 2022 och bidrar till den kontraktiva inriktningen.

(18)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på -0,8 % av BNP vid oförändrad politik. Slovakien förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, beräknas öka med 1,0 procentenheter av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,1 procentenheter 2023. Samtidigt beräknas ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett i stort sett neutralt bidrag på 0,2 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar extra kostnader för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP).

(19)I stabilitetsprogrammet för 2022 förväntas det offentliga underskottet gradvis minska till 2,3 % 2024 och till 2,0 % 2025. Det offentliga underskottet beräknas därför ligga under 3 % av BNP fram till 2023 och ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden. Dessa prognoser förutsätter att de offentliga utgifternas tillväxt, inklusive ersättningar till anställda och sociala transfereringar in natura, begränsas i en takt som är lägre än inkomsttillväxten och lägre än den stabila nominella BNP-tillväxten. Enligt programmet förväntas den offentliga skuldkvoten minska till 2025, närmare bestämt med en ökning till 58,2 % 2024 och en minskning till 57,3 % 2025. Utifrån kommissionens analys förefaller riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.

(20)Slovakiens skattesystem skulle kunna reformeras för att öka den ekonomiska effektiviteten, främja miljömässig och finanspolitisk hållbarhet och göra det mer rättvist, samtidigt som det stödjer bredare politiska mål. Skattetrycket på arbete är särskilt högt för låginkomsttagare jämfört med andra EU-länder. Miljö- och fastighetsbeskattningen utnyttjas däremot inte till sin fulla potential. En förändring av skattemixen skulle kunna stödja tillväxten och även bidra till att främja den gröna omställningen och miljöhållbarheten. Ekonomins energiintensitet ligger betydligt över EU-genomsnittet, men intäkterna från miljöskatter uppgick 2020 till 2,4 %, vilket ligger nära EU-genomsnittet. Miljöavgifter i samband med avfallshantering och luftföroreningar främjar inte effektivt resursutnyttjande i tillräcklig grad och minskar (inte) kostnaderna för miljön och samhället. Vägskatter och fordonsregistreringsavgifter återspeglar inte utsläppsintensiteten på ett bra sätt. Miljöskatter och miljöavgifter är inte indexerade, vilket minskar de gröna intäkterna med tiden på grund av inflationen. När det gäller fastighetsbeskattning var intäkterna från periodiskt återkommande fastighetsskatter relativt låga 2020 (0,5 % av BNP jämfört med EU-genomsnittet på 1,2 %). Slovakien har för närvarande inte tillräckliga uppgifter för att kunna uppdatera och indexera fastighetsskattebasen i linje med marknadsvärdena, vilket också delvis skulle kunna dämpa den fortsatt starka efterfrågan på bostäder och den därmed sammanhängande kraftiga bostadsprisökningen. Dessutom kan ytterligare insatser för att förenkla skatterna och förbättra efterlevnaden öka de offentliga intäkterna och därmed stödja finanspolitisk hållbarhet och öka rättvisan. Trots förbättringar var momsgapet fortfarande stort under 2019 (16,1 % jämfört med 10,4 % i EU). Ytterligare förbättringar av skatteförvaltningen, t.ex. elektronisk fakturering, förhandsifyllda skattedeklarationer och mer digitalisering, skulle kunna bidra till att ytterligare minska läckaget i skattesystemet.

(21)I enlighet med artikel 19.3 b i förordning (EU) 2021/241 och kriterium 2.2 i bilaga V omfattar återhämtnings- och resiliensplanen ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationer som rådet riktade till Slovakien inom ramen för den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då en plan antas. I synnerhet kan planens starka fokus på inkluderande utbildning, offentlig styrning och produktivitetshöjande investeringar i den gröna och den digitala omställningen, liksom dess planerade bidrag till att minska regionala skillnader, anses vara ett övergripande och adekvat svar på de utmaningar som Slovakien står inför. Utmaningen att påskynda den gröna och den digitala omställningen hanteras med beslutsamhet och ett brett spektrum av åtgärder. Långvariga utmaningar inom utbildning, barnomsorg, hälso- och sjukvård samt forskning och innovation (FoI) hanteras också med omfattande åtgärder för de allvarligaste bristerna, såsom utbildningens låga kvalitet och inkludering, fragmenterad samordning av forsknings- och innovationspolitiken, otillräckligt offentlig-privat samarbete och svaga resultat inom forskning och innovation. Ytterligare åtgärder som föreslås i planen för att förbättra rättsväsendet, offentlig upphandling och kampen mot penningtvätt kan göra det möjligt att hantera många av de underliggande utmaningarna, om de antas och genomförs i enlighet med kraven i EU-lagstiftningen om lämpliga skyddsåtgärder och rättsväsendets oberoende och med vederbörligt deltagande av berörda parter. Slutligen förväntas flera reformer förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. På det hela taget innehåller planen ambitiösa reformer och investeringar, särskilt inom hälso- och sjukvård, den gröna och den digitala omställningen och den offentliga förvaltningen. De är dessutom inriktade på att ytterligare öka konvergensen i euroområdet och stimulera den ekonomiska tillväxten.

(22)Genomförandet av Slovakiens återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder till stöd för klimatmålen i Slovakien står för 45 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stödjer digitala mål står för 21 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Slovakien snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. För att återhämtnings- och resiliensplanen ska kunna genomföras liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen är det viktigt att arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter deltar för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

(23)Slovakien lämnade in partnerskapsöverenskommelsen den 8 april 2022, men har ännu inte lagt fram några andra sammanhållningspolitiska programdokument. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Slovakien beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna vid programplaneringen för de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling. Framför allt bör regionala skillnader i konkurrenskraft och sociala indikatorer hanteras med hjälp av en kombination av de olika medel som är tillgängliga.

(24)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU-planen till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå samt på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.