Den fleråriga budgetramen 2021–2027 och de flesta grundläggande akterna om inrättande av utgiftsprogram godkändes 2020. Under 2020 godkändes också det största stimulanspaket som någonsin finansierats av EU, NextGenerationEU. Denna nya utökade budget föranledde kommissionen att anpassa och stärka sitt system för kontroll och revision.

Både kommissionen och medlemsstaterna lyckades upprätthålla en hög revisionsnivå i fråga täckning och tillförlitlighet. Kommissionen anser därför att dess uppskattningar av risk vid betalning och risk vid avslutande är tillförlitliga och återspeglar felnivån i de finansiella transaktionerna. Kommissionen har i själva verket inrättat fleråriga kontrollsystem för att skydda EU:s budget mot oriktigheter och bedrägerier. Detta återspeglar det faktum att programmen genomförs under flera år. För budgetåret 2021 uppskattade kommissionen risken för fel vid avslutande, som tar hänsyn till uppskattade framtida korrigeringar för alla program, till totalt 0,8 %, vilket är i linje med tidigare år och med målet att hålla nivån långt under 2 %.

För det första innebar den flexibilitet som tillhandahölls inte någon uppmjukning av kontrollerna. Förlängning av tidsfrister för att genomföra projekt och lämna in förslag och anbud medförde till exempel inte att kontrollerna äventyrades. De ändrade regler som infördes i medlemsstaternas kontrollförfaranden var begränsade i tid och omfattning.

2020 var ett mycket viktigt år i fråga om EU:s budget. Tack vare den budgetflexibilitet och de budgetinstrument som infördes i början av covid-19-pandemin användes EU-medel för att tillhandahålla medicinsk utrustning, stödja forskning om behandling och vacciner och för att rädda arbetstillfällen och företag. EU-budgeten omfattade också fortsatt finansiering av de övergripande prioriteringarna och särskilt den gröna och digitala omställningen. Under 2020 antogs också det största stimulanspaket som någonsin finansierats av EU, NextGenerationEU.

På den gemensamma jordbrukspolitikens område har kommissionen hjälpt medlemsstaterna att hålla felprocenten på en låg nivå genom att införa flera regelförenklingar under de senaste sex åren.

När kommissionen upptäcker fall där förvaltande myndigheter har missat fel eller där enskilda revisionsmyndigheter inte snabbt upptäcker fel på ett lämpligt och uttömmande sätt, kräver kommissionen att de vidtar riktade korrigerande åtgärder för att förbättra sitt kontrollsystem. Kommissionen kan be medlemsstaterna att rätta till fel som de själva har missat att åtgärda. Slutligen kan kommissionen under vissa omständigheter avbryta eller ställa in utbetalningar tills den har bevis för att nödvändiga systemförbättringar har gjorts och/eller att lämpliga finansiella korrigeringar har vidtagits.

Faciliteten för återhämtning och resiliens baseras på prestation. Medel från faciliteten för återhämtning och resiliens betalas ut när medlemsstaterna har fullgjort viktiga steg (så kallade delmål och mål) i genomförandet av de reformer och investeringar som ingår i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. Under 2021 inrättades särskilda styrningsstrukturer, interna förfaranden och kontrollstrategier med hänsyn till detta. Kommissionen förlitar sig på medlemsstaternas kontroller och kompletterar dem vid behov med egna kontroller.

Under 2021 föreslog kommissionen också en förordning för att ta itu med den snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden som orsakas av utländska subventioner.

Slutligen kommer Europeiska åklagarmyndighetens personal nästan att fördubblas under budgetåret 2022 genom 118 ytterligare tjänster. Kommissionen föreslår att denna betydande förstärkning av Europeiska åklagarmyndighetens resurser konsolideras genom att den nya personalstyrkan behålls i budgetförslaget för 2023.

Ökningen av medel som ska betalas ut under de kommande åren kräver ytterligare kontroll- och revisionskapacitet inom kommissionen. Därför rekryteras omkring 190 heltidsekvivalenter för uppgifter som rör NextGenerationEU, inbegripet kontroll och revision, och ytterligare 94 heltidsekvivalenter har redan omfördelats till dessa uppgifter från andra håll inom kommissionen.

Vid behov kan kommissionen använda både förebyggande åtgärder (såsom att avbryta, ställa in och minska utbetalningar) och korrigerande åtgärder (i form av finansiella nettokorrigeringar). Om allvarliga brister konstateras inom ramen för förfarandena för överensstämmelse kan kommissionen begära att medlemsstaterna utarbetar och genomför handlingsplaner med korrigerande åtgärder och en tydlig tidsplan.

Som betonas i kommissionens meddelande av den 8 juni 2021 ( COM (2021) 366 final ) fäster kommissionen största vikt vid att maximera ändamålsenligheten i EU:s utgifter och åtar sig att fortsätta att se till att EU:s utgifter ger resultat och att dessa resultat hjälper EU att uppnå sina mål.

Medlagstiftarna godtog kommissionens förslag om att kräva att medlemsstaterna registrerar och lagrar uppgifter om mottagarna av EU-finansiering och om mottagarnas verkliga huvudmän. När det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken ska medlemsstaterna i tillämpliga fall samla in uppgifter om grupper som stödmottagarna tillhör.

Villkorlighetsförordningen ger EU möjlighet att vidta åtgärder (t.ex. ställa in betalningar eller vidta finansiella korrigeringar) för att skydda EU:s budget och säkerställer samtidigt att de slutliga mottagarna av EU-medel fortsätter att få sina utbetalningar direkt från de berörda medlemsstaterna.

När det gäller den fleråriga budgetramen 2021–2027 har stora framsteg redan gjorts i fråga om prestationsövervakning. Kommissionen har rationaliserat de viktigaste resultatindikatorerna för EU:s olika utgiftsprogram genom att inkludera dem i respektive grundläggande akter. Den har också gjort resultatinformation mer tillgänglig genom till exempel särskilda resultatwebbplatser. Dessutom håller metoder för att bättre utvärdera hur EU:s olika utgiftsprogram bidrar till övergripande prioriteringar på att uppdateras eller utvecklas. I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2021 rapporteras i vilken utsträckning både den fleråriga budgetramen 2014–2020 och den fleråriga budgetramen 2021–2027 bidrar till klimatrelevanta åtgärder. När det gäller den fleråriga budgetramen 2021–2027 har metoden för att spåra klimatrelevanta utgifter uppdaterats för att kunna tillämpas på ett konsekvent sätt i de olika utgiftsprogrammen, inklusive faciliteten för återhämtning och resiliens, och förstärks genom ett generellt krav på att de insatser som finansieras inte ska leda till någon betydande skada för EU:s miljömål. Denna metod beskrivs i detalj i ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar med titeln ”Climate Mainstreaming Architecture in the 2021–2027 Multiannual Financial Framework” (SWD (2022) 225 final).

I linje med åtagandet enligt det interinstitutionella avtal som antogs parallellt med förordningen om den fleråriga budgetramen har kommissionen också gjort framsteg när det gäller att fastställa en metod för att spåra utgifter som är relevanta för biologisk mångfald. Kommissionen kommer att använda denna metod för budgetarna för 2024, 2026 och 2027 för att övervaka efterlevnaden av sina utgiftsåtaganden på detta område.

Stora framsteg har även gjorts när det gäller att integrera jämställdhet i EU:s politik och budget. Kommissionen har utvecklat en rad verktyg för att säkerställa att jämlikhet (inbegripet jämställdhet mellan kvinnor och män) alltid beaktas vid utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av EU:s politik, lagstiftning och finansieringsprogram. Alla kommissionens avdelningar har dessutom, i linje med jämställdhetsstrategin, utsett en jämlikhetssamordnare.

Kommissionen har även, i enlighet med sitt åtagande i jämställdhetsstrategin för 2020–2025 och det interinstitutionella avtalet om den fleråriga budgetramen 2021–2027, tagit fram en metod för att spåra utgifter som är relevanta för jämställdhet i hela EU:s budget. I budgetförslaget för 2023 föreslår kommissionen att denna metod ska tillämpas första gången i en testfas för alla program. På denna grundval rapporteras i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2021 i vilken utsträckning den fleråriga budgetramen 2021–2027 bidrar till främjandet av jämställdhet.

Kommissionen anordnade under 2021 också utbildningskurser för personal om varför och hur vederbörlig hänsyn ska tas till jämställdhet i alla skeden av EU:s åtgärder, även i EU:s budget. Kommissionen kommer att fortsätta att tillhandahålla sådana specialiserade utbildningar 2022.

Vid sidan om detta har kommissionen också, på pilotbasis, börjat arbeta med metoder för att mäta de övergripande effekterna av EU:s utgiftsprogram på EU:s mål i fråga om klimat och digital omställning.

7.Förenkling av regler och förfaranden för sökande av EU-medel

Enkla finansieringsregler och finansieringsförfaranden är avgörande för att sökande ska kunna få EU-medel, särskilt de med begränsad erfarenhet och administrativ kapacitet såsom små och medelstora företag. Kommissionens regelförenklingar bör också ha en positiv inverkan när det gäller att minska felnivån. Genom 2018 års översyn av budgetförordningen infördes ytterligare förenklingar, såsom minskning av den information som begärs av sökande, minskat dubbelarbete vid kontroller och revisioner och ökad användning av förenklade bidragsformer.

Kommissionen har vidtagit flera andra förenklingsinitiativ under de senaste åren. Senast 2022 kommer nästan alla program som förvaltas direkt av kommissionen att ha flyttats över till e-bidragssystemet, så att alla sökande av EU-bidrag får en gemensam elektronisk kontaktpunkt. De sökande kommer också att använda samma elektroniska dokumentation och samma sömlösa elektroniska förfaranden under hela bidragsprocessen. Kommissionen arbetar även med att uppdatera det kommenterade bidragsavtalet, som kommer att göras tillgängligt för sökande och mottagare av bidragsfinansiering så att de alla ges en konsekvent och praktisk vägledning.

Kommissionen ökar också användningen av förenklade kostnadsalternativ vid beviljande av bidrag. Anledningen till detta är att förenklade finansieringsformer såsom enhetskostnader och enhetsbelopp i hög grad kan minska den administrativa bördan och är närmare kopplade till det faktiska genomförandet av de finansierade åtgärderna.

Finansiering i form av enhetsbelopp fasas in gradvis för Horisont Europas finansieringsprogram, och inleds försiktigt under 2022 med en första mer omfattande användning planerad till 2023. Kommissionen håller också på att utveckla ett system med enhetskostnader för personalkostnader. Denna åtgärd har en enorm potential eftersom personalkostnaderna utgör mer än 60 procent av budgeten för ett genomsnittligt bidrag och är den överlägset största felkällan. Parallellt med dessa förenklingar ger kommissionen stöd till sökande inom Horisont Europa genom kommunikationskampanjer, inklusive workshoppar, och genom att rikta in sig på mer ”felbenägna” stödmottagare som små och medelstora företag och förstagångssökande.

Kommissionen främjar också medlemsstaternas användning av förenklade kostnadsalternativ i sammanhållningspolitiken och jordbrukspolitiken genom att hjälpa nationella myndigheter att förbereda och utvärdera system för förenklade kostnadsalternativ för programmen under perioden 2021–2027. Detta kommer att resultera i en minskad administrativ börda för många sökande som omfattas av delad förvaltning.

Slutligen erbjuder den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken flexibla möjligheter för medlemsstaterna att utforma sina insatser på jordbruksområdet i enlighet med jordbrukets situation och behov i de enskilda medlemsstaterna samtidigt som unionens generella regler respekteras. Den nya modellen bör bidra till att minska komplexiteten och felen.

8.Utestående budgetåtagande – ”reste à liquider” (RAL)

Nivån på utestående åtaganden (känt som ”RAL”, från franskans reste à liquider) till följd av den fleråriga budgetramen 2021–2027 och dess föregångare minskade under 2021. Detta berodde till stor del på de påskyndade utbetalningarna för pågående sammanhållningspolitiska program samtidigt som den nya generationen sammanhållningsfonder förväntas lanseras först 2022. Sammanhållningsfinansieringen står för den största andelen utestående åtaganden och har därför en särskild påverkan på hur de utestående åtagandena utvecklas totalt.

En nominell ökning av värdet på utestående åtaganden under 2021 skedde däremot om man tar hänsyn till NextGenerationEU. NextGenerationEU ökar tillfälligt den totala nivån för utestående åtaganden, som kommer att vara som högst i slutet av 2023 (som är det sista året för nya åtaganden inom ramen för NextGenerationEU). Avvecklingen av utestående åtaganden kopplade till NextGenerationEU kommer att inledas 2024 och fortsätta fram till slutet av 2026, då tidsfristen för att slutföra utbetalningarna inom NextGenerationEU löper ut.

För perioden 2021–2027 föreslog kommissionen en rad förenklingsåtgärder för att underlätta och påskynda genomförandet av sammanhållningspolitiken. Även om många förslag antogs beklagar kommissionen att återgången till n+2-regeln om tillbakadragande inte godkändes förutom för den gemensamma jordbrukspolitikens landsbygdsutvecklingsfond, för vilken regeln om tillbakadragande ändras från n+3 till n+2.

I detta tidiga skede av den nya budgetcykeln anser kommissionen att det finns tre faktorer som gör att utvecklingen med nominellt växande utestående åtaganden kommer att fortsätta under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027: 1) beslutet att behålla n+3-regeln om tillbakadragande för huvuddelen av utgifterna, 2) det faktum att överenskommelsen om den lagstiftning som styr de mesta av medlen inom ramen för delad förvaltning kom till stånd först i ett sent skede, och 3) de nationella myndigheternas fokus på NextGenerationEU under de kommande åren.