EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 20.5.2022 JOIN(2022) 16 final GEMENSAM RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Den särskilda administrativa regionen Hong Kong:







Årsrapport 2021







































GEMENSAM RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET DEN SÄRSKILDA ADMINISTRATIVA REGIONEN HONGKONG: ÅRSRAPPORT 2021 Sammanfattning Sedan Hongkong överlämnades till Folkrepubliken Kina 1997 har EU och dess medlemsstater noggrant följt den politiska och ekonomiska utvecklingen i den särskilda administrativa regionen Hongkong. I linje med det åtagande som gjordes till Europaparlamentet 1997 utfärdar kommissionen och den höga representanten en årlig rapport om utvecklingen i Hongkong. Under årens lopp har särskilt fokus legat på genomförandet av principen ”ett land, två system” och på Hongkongs autonomi i enlighet med grundlagen. Denna 24:e rapport avser 2021. Detta år präglades av en ytterligare urholkning av principen ”ett land, två system”, genomförandet av den nationella säkerhetslagen (säkerhetslagen), en reform av valsystemet, minskande pressfrihet, upplösning av många demokrativänliga grupper i det civila samhället, inklusive fackföreningar, och fler begränsningar av tillträdet till Hongkongs territorium på grund av covid-19-pandemin. Det sker en allt snabbare urholkning av Hongkongs höga grad av autonomi och av de rättigheter och friheter som den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen skulle ha skyddat åtminstone fram till 2047. År 2021 inleddes med att 55 demokrativänner greps i början av januari och avslutades med valet till ett lagstiftande råd utan opposition den 19 december. Under året inleddes också de första rättegångarna enligt säkerhetslagen och en reform av valsystemet, som kompletterades genom en lag om edgång som diskvalificerade de demokrativänliga ledamöter i distriktsråden som valdes 2019. Hongkong präglas alltmer av auktoritärt styre: de flesta demokratiska politiker sitter antingen i fängelse eller har gått i exil, många organisationer i det civila samhället har upplösts och flera internationella icke-statliga organisationer har stängt sina kontor i Hongkong. Säkerhetslagen har genomförts på ett kraftfullare sätt än väntat. Spännvidden av brott mot säkerhetslagen och de hårda lagstadgade straffen ger upphov till allvarlig oro och har fått en dämpande effekt på utövandet av tidigare skyddade rättigheter och friheter. Utvecklingen mot självcensur i medierna, den akademiska världen och det civila samhället har påskyndats. I början av året höll EU:s kontor fortfarande möten med en lång rad politiska kontakter och företrädare för det civila samhället, men så var inte längre fallet mot slutet av året. Många av dem vill inte ha kontakt med utländska diplomater längre, eftersom de är medvetna om säkerhetslagens bestämmelser om ”hemligt samarbete med främmande makt”, som kan leda till långa fängelsestraff.

De kinesiska myndigheterna har skärpt kontrollen över Hongkong på många sätt. På Hongkong- och Macaokontoret i Peking inrättades två nya avdelningar för nationell säkerhet och propaganda. I Hongkong blev centralregeringens sambandskontor allt synligare. Rättsväsendets oberoende förblev en viktig garanti för grundläggande rättigheter och friheter, men rättsstatens roll när det gäller att skydda medborgerliga fri- och rättigheter har påverkats av säkerhetslagen. Även om domstolsförfaranden och rättsliga argument till stor del kan vara i linje med gängse praxis har rättsväsendet blivit mindre liberalt och tolerant när det gäller utövandet av politiska friheter. Det fanns fortfarande ett visst förtroende för domarnas kompetens och integritet och för deras vilja att upprätthålla rättsstatsprincipen. EU har såväl offentligt som bakom stängda dörrar uttryckt oro över utvecklingen i Hongkong. EU:s utrikesrepresentant gjorde följande uttalanden om Hongkong på EU:s vägnar: ü7 januari – Uttalande om massgripandena av personer som deltog i primärvalet för demokrativänliga kandidater i juli 2020. ü11 mars – Uttalande om valsystemet. ü9 juni – Uttalande om ändringarna av Hongkongs valsystem. ü20 december – Uttalande om valet till det lagstiftande rådet den 19 december 2021. EU:s talespersoner gjorde följande uttalanden beträffande Hongkong: ü5 mars – Uttalande om en eventuell valreform.

ü16 april – Uttalande om domarna mot demokratiaktivister. ü23 juni – Uttalande om nedläggningen av Apple Dailys verksamhet i Hongkong. ü21 oktober – Uttalande om uteslutningen av demokratiskt valda ledamöter i distriktsråden och det krympande utrymmet för det civila samhället. Vid flera tillfällen diskuterades också den försämrade situationen i Hongkong i Europeiska unionens råd (utrikes frågor). EU har i högre grad samordnat sin reaktion med likasinnade partner, vilket framgår av G7-uttalandet om valreformen den 12 mars. Under 2021 hölls covid-19 till stor del under kontroll i Hongkong genom flera restriktioner, såsom ett förbud mot offentliga sammankomster. Restriktionerna för tillträde till Hongkongs territorium har blivit allt strängare, och i slutet av året låg de på samma nivå som restriktionerna för tillträde till Fastlandskina. I slutet av året hade gränsen till Fastlandskina inte öppnats än. Hongkong presterade väl ekonomiskt 2021. Det var världens tredje största mål för investeringar och blev den sjätte största handelsekonomin. Även om utländsk personal lämnade Hongkong ökade antalet EU-företag med 3,5 % (upp till 1 614) under de tolv månaderna fram till juni. De förblev därmed den största icke-kinesiska gruppen av företag i Hongkong. EU var Hongkongs tredje största handelspartner när det gäller varor 2021, efter Fastlandskina och Taiwan. På årsbasis återhämtade sig Hongkongs ekonomi med 7,0 % under de första nio månaderna 2021 . Ekonomin fick en skjuts av goda resultat inom handels- och logistiksektorerna och finanssektorn, medan detaljhandel, transport och byggverksamhet fortfarande hade svårigheter. Hongkongs ställning som internationellt affärscentrum skulle dock kunna urholkas om nedskärningarna i utländska icke-kinesiska företag fortsätter. Detta skulle också medföra nya utmaningar när det gäller global konkurrenskraft, tillgång till talanger och brister på arbetsmarknaden (enligt en färsk undersökning har antalet anställda hos utländska företag i Hongkong minskat med 4 % eller 20 000 under en tvåårsperiod). I. Politisk och social utveckling År 2021 präglades av stora demokratiska bakslag och en alltmer restriktiv tolkning och urholkning av principen ”ett land, två system” genom den nationella säkerhetslagen.

I början av 2021 greps 55 personer knutna till demokratirörelsen, inklusive framstående politiker. De greps för omstörtande verksamhet enligt säkerhetslagen efter att de hade deltagit i det informella primärvalet för demokrativänliga kandidater 2020. Av dem åtalades 47 för ”stämpling till omstörtande verksamhet”. Den 7 januari gjorde EU:s utrikesrepresentant på EU:s vägnar ett uttalande om massgripandena av personer som deltog i primärvalet för demokrativänliga kandidater i juli 2020. Den 30 mars ändrade den nationella folkkongressen bilagorna till grundlagen för att reformera Hongkongs valsystem. Detta försvagade ytterligare de redan blygsamma demokratiska inslagen i valsystemet och säkerställde att regeringsvänliga röster kunde kontrollera alla myndighetsnivåer – regeringen, det lagstiftande rådet och valkommissionen. Den 9 juni gjorde EU:s utrikesrepresentant ett uttalande om ändringarna av Hongkongs valsystem. Valkommissionen utvidgades från 1 200 till 1 500 ledamöter (i praktiken har den 1 448 till stor del regeringsvänliga ledamöter). I september valdes denna kommission av 4 389 personer, vilket innebär att valdeltagandet var 89,77 %. Väljarna valde bara en självutnämnd alternativ politiker. Dess sammansättning och funktion ändrades. De 117 platserna för distriktsrådens ledamöter togs bort. Nya platser för medlemmar i den kinesiska konferensen för politiskt samråd och Hongkongmedlemmar i utvalda nationella organisationer lades till. Valkommissionen fick nya kontrollbefogenheter, särskilt vid valet av nästan hälften av ledamöterna i det lagstiftande rådet. Reformen av valsystemet ändrade också det lagstiftande rådets storlek och sammansättning. Det totala antalet platser i den lagstiftande församlingen ökade från 70 till 90, och endast 20 tillsätts genom direkta val (geografiska valkretsar). Fyrtio platser tillsattes av valkommissionen. Trettio platser kvarstod för funktionella valkretsar och tenderade att tillsättas med regeringsvänliga personer. De fem så kallade superplatserna i det lagstiftande rådet avskaffades, vilket satte punkt för den enda framgångsrika politiska reformen sedan överlämnandet. Valet till det lagstiftande rådet den 19 december var det första efter införandet av säkerhetslagen och reformen av valsystemet. Sammanlagt 153 kandidater ställde upp till val i tre stora grupper av valkretsar. I de funktionella valkretsarna fanns det 219 254 registrerade väljare och i de geografiska valkretsarna 4 472 863 registrerade väljare. Det sjunde valet till det lagstiftande rådet, som ursprungligen skulle ha hållits i september 2020, ägde rum den 19 december 2021. Detta var det första valet sedan införandet av säkerhetslagen och de genomgripande förändringarna av valsystemet. I de geografiska valkretsarna med direktvalda mandat röstade sammanlagt 1 350 680 väljare, vilket innebär att valdeltagandet var rekordlåga 30,2 %. I de funktionella valkretsarna med indirekt valda mandat och i den nya valkommissionens valkrets röstade 70 490 respektive 1 426 väljare, vilket motsvarade ett valdeltagande på 32,22 % respektive 96,28 %. Sammanlagt 153 kandidater ställde upp till val i tre stora grupper av valkretsar. Endast en självutnämnd alternativ lagstiftare lyckades få tillräckligt många röster för en plats. Massgripandena i samband med primärvalet i juli 2020 gjorde att 47 demokratiförespråkare, däribland före detta oppositionslagstiftare och företrädare för det civila samhället, inte kunde ställa upp i valet, eftersom de hölls häktade misstänkta för brott enligt den nationella säkerhetslagen. Reformen av valsystemet innebar dessutom att det skulle inrättas en kommitté för granskning av kandidaters behörighet för att diskvalificera ”opatriotiska” kandidater till valkommissionen, det lagstiftande rådet och posten som chefsminister. Beslut som fattas efter samråd med kommittén för nationell säkerhet kan inte bestridas i rätten. Reformen gjorde det också olagligt att uppmana människor att rösta blankt. Lagförslaget om edgång var ytterligare ett led i reformen av valsystemet. Den 23 februari lade regeringen fram ett lagförslag om offentlig tjänst, Public Offices (Candidacy and Taking Up Offices) (Miscellaneous Amendments) Bill 2021, där det föreskrivs att nuvarande och framtida ledamöter i distriktsråden ska avlägga ed när de tillträder ämbetet. Lagen trädde i kraft den 21 maj. I juli avgick därför 214 ledamöter i distriktsråden efter att medierna började rapportera att regeringen kunde driva in retroaktiva fordringar på löner och ersättningar till dem som diskvalificerats. Från och med september diskvalificerade myndigheterna 49 demokrativänliga ledamöter i distriktsråden och ogiltigförklarade deras ed att upprätthålla grundlagen och vara lojala mot Hongkong med hänvisning till att den var ”oäkta”, enligt uppgift på grundval av åsikter de hade uttryckt tidigare, vilket bekräftade lagens retroaktiva karaktär. Detta steg upphävde resultaten av valet till distriktsråden i november 2019, där demokrativänliga kandidater fick över 80 % av platserna och absolut majoritet i 17 av de 18 distriktsråden. Den 21 oktober gjorde Europeiska utrikestjänstens talesperson ett uttalande om uteslutningen av demokratiskt valda ledamöter i distriktsråden och det krympande utrymmet för det civila samhället.

Under 2021 upphörde den faktiska politiska oppositionen i Hongkong. Democratic Party, Civic Party och några andra kvarstod, men deras ställning blev allt svagare, eftersom deras existens ifrågasattes om de inte spelade rollen som ”lojal opposition”. Dessa partier ställde dock inte upp kandidater till det lagstiftande rådet, och de flesta ledande demokratiska politiker hindrades från att ställa upp i valet. Civic Passion, det enda alternativa partiet i det lagstiftande rådet 2021, upplöstes i september. Alliance for True Democracy upplöstes i augusti och NeoDemocrats upplöstes i juni. Under 2021 skedde det också djupgående förändringar i Hongkongs civila samhälle. Alla större organisationer i det civila samhället som inte var regeringsvänliga upplöstes av rädsla för säkerhetslagen, och vissa aktivister uppgav att de hade hotats. Civil Human Rights Front, China Human Rights Lawyers Concern Group, Hong Kong Alliance in Support of Patriotic Democratic Movements of China, Democratic Alliance, Amnesty Internationals lokalavdelning men även studentföreningar, fackföreningar, mediegrupper och kyrkrelaterade grupper upplöstes. Sammanlagt har mer än 50 organisationer upplösts. Många av deras ledare har gripits. Skattelagen reviderades så att grupper som stöder, främjar eller bedriver verksamhet som skadar den nationella säkerheten inte ska erkännas som välgörenhetsorganisationer. Som i Fastlandskina fick endast civilsamhällesorganisationer som inte hotar regeringen fortsätta sin verksamhet. Hongkongs regering bekräftade att mer än 10 000 personer har gripits sedan oroligheterna 2019, däribland många ungdomar. Det uppskattas att rättegångarna kan pågå i tre år. Chefsminister Carrie Lam bekräftade i sitt årliga politiska tal den 6 oktober att en enorm rättssal skulle byggas för att hantera mål som rör ett stort antal svarande. Sedan juni 2020 har omkring 162 personer, däribland före detta demokratiaktivister, oppositionslagstiftare, journalister och akademiker, gripits enligt säkerhetslagen och liknande lagstiftning (uppgift av den 31 december). Av dem har 99 personer åtalats. Säkerhetslagens extraterritoriella bestämmelser var fortfarande en källa till oro. Omkring 30 aktivister i utlandet uppges vara efterlysta. Bland dem fanns ett antal icke-kinesiska medborgare. Den första fällande domen i ett mål enligt säkerhetslagen avkunnades i juli 2021. Domstolen utdömde ett nioårigt straff för ”anstiftan till utbrytning” och ”terroristverksamhet”. Hongkongs domstolar har tolkat säkerhetslagen strikt, även om det i lagen anges att de mänskliga rättigheterna ska respekteras och skyddas samtidigt som den nationella säkerheten skyddas. Beviljande av borgen var snarare ett undantag än regel, trots en dom från högsta domstolen som gav de lägre domstolarna ett visst handlingsutrymme när det gäller häktning. När det exempelvis gäller de 47 demokratiaktivister som åtalades med anledning av primärvalet hade endast 14 släppts mot borgen i slutet av 2021. De långa häktningstiderna, ibland i isolering, var en allt större källa till oro. I en dom av den 14 december bekräftade högsta domstolen att standarden för beviljande av borgen till misstänkta för brott mot den nationella säkerheten också skulle kunna tillämpas på dem som åtalas enligt andra lagar – så länge de påstådda handlingarna anses äventyra den nationella säkerheten. Detta kan omfatta brott som anges i artikel 23 i grundlagen. Säkerhetslagen påverkade också utbildningssystemet på alla nivåer. Utbildningsmyndigheten skickade ut ett cirkulär i oktober med riktlinjer om den nationella säkerheten för skolledning och skolutbildning för att hjälpa skolorna att upprätthålla en säker och ordnad utbildningsmiljö och främja utbildningen om nationell säkerhet. Enligt säkerhetslagen ska myndigheterna också förstärka tillsynen och regleringen av den nationella säkerheten i sociala organisationer, medier och internet.

Allt fler utländska företag uttryckte oro över Hongkongs ökande integration med Fastlandskina. Den politiska utvecklingen har påverkat förutsägbarheten och det övergripande företagsklimatet, vilket i sin tur har påverkat företagens förmåga att göra affärer. Detta har förvärrats av trycket på informationsfriheten och risken för att Fastlandskina skulle införa fler lagar om Hongkong, bland annat lagstiftning mot så kallad doxing, mot sanktioner, it-säkerhet och data. Mot bakgrund av den pågående politiska utvecklingen har utvandringen ökat. Officiella siffror från statistikmyndigheten som offentliggjordes i augusti visade ett nettoutflöde på omkring 89 200 invånare sedan mitten av 2020. I september visade officiell statistik att det fanns 81 färre förstaklasser i grundskolan än året innan. Många Hongkongbor flyttade till Förenade kungariket, som den 31 januari utökade rätten till invandring för att ge möjlighet till medborgarskap för personer med status som brittisk utomeuropeisk medborgare (British National Overseas, BNO). Enligt officiell statistik från Förenade kungariket ingavs 88 900 BNO-viseringsansökningar mellan den 31 januari och den 30 augusti 2021 – utan att studentviseringar räknas med. Andra större destinationer var Australien, som införde permanenta uppehållstillstånd för Hongkongbor, samt Kanada, Förenta staterna och Taiwan. Hongkong drabbades också av ett sjunkande födelsetal. Enligt folkbokförings- och statistikmyndigheten var det summerade fruktsamhetstalet lägre än reproduktionsnivån. Chefsminister Carrie Lam höll sitt femte politiska tal till det lagstiftande rådet den 6 oktober. Regeringen prioriterade nationell säkerhet och integration med Fastlandskina. Hon tillkännagav genomförandet av artikel 23 i grundlagen, där det anges att den särskilda administrativa regionen Hongkong kommer att anta lagar på egen hand i) för att förbjuda alla former av förräderi, utbrytning, uppvigling och omstörtande verksamhet mot centralregeringen, eller stöld av statshemligheter, ii) för att förbjuda utländska politiska organisationer eller organ att bedriva politisk verksamhet i regionen, och iii) för att förbjuda politiska organisationer eller organ i regionen att upprätta förbindelser med utländska politiska organisationer eller organ. Chefsministern betonade också vikten av principen att ”patrioter styr Hongkong”. Hon tillkännagav inrättandet av en separat myndighet för kultur och idrott och anförde att det skulle införas lagstiftning om falska nyheter och it-säkerhet. Den 31 december rapporterade Hongkong 12 631 fall av covid-19, vilket resulterade i 213 dödsfall. Vaccinationskampanjen startade långsamt. Den 31 december hade 4 662 013 personer fått två vaccindoser och 387 074 personer tre doser. Restriktionerna lättades gradvis, men gränsen för antalet personer som får samlas i en grupp kvarstod. De politiska prioriteringarna var en noll-covid-strategi och att åter öppna gränsen mot Fastlandskina. Centralregeringen krävde att Hongkong skulle införa en sträng politik för att gränsen skulle öppnas igen. I slutet av november tillkännagavs det att ett digitalt spårningssystem liknande det som används på fastlandet skulle börja användas i Hongkong. Däremot blev det allt svårare att komma till Hongkong från andra länder. Detta bidrog till Hongkongs relativa isolering och väckte frågor om Hongkongs ställning som internationellt centrum på lång sikt. Hongkongs diskussioner om eventuella ”resebubblor” ledde inte till något avgörande. I juni lade EU till Hongkong i förteckningen över länder och territorier med vilka icke-nödvändiga resor skulle kunna äga rum. I rådets slutsatser från juli 2020 lade EU och medlemsstaterna fram åtgärder som svar på säkerhetslagen, vilka fortsätter att gälla. Detta åtgärdspaket omfattade ·en översyn av asyl-, migrations-, viserings- och bosättningspolitiken samt utlämningsavtalen, ·granskning och begränsning av exporten av känslig utrustning, ·övervakning av rättegångar, stöd till det civila samhället, ·möjligheten till fler stipendier och akademiska utbyten, ·övervakning av lagstiftningens extraterritoriella verkan, och ·stopp för nya förhandlingar med Hongkong.

Dessa åtgärder genomfördes under hela året. EU tog upp sin oro över Hongkong vid den politiska dialogen mellan EU och Kina i januari 2021, vid den strategiska dialogen den 28 september och i telefonsamtalet mellan Europeiska rådets ordförande Charles Michel och Kinas president Xi Jinping den 15 oktober. Grundläggande fri- och rättigheter samt lika möjligheter Försämringen av grundläggande fri- och rättigheter samt lika möjligheter påverkade direkt många samhällssektorer. Antalet utländska journalister och akademiker har minskat. Politiker och aktörer i det civila samhället var till stor del ovilliga att träffa utländska diplomater, delvis på grund av anklagelser om hemligt samarbete med främmande makt eller på grund av deras borgensvillkor. För andra året i rad nekade myndigheterna tillstånd för evenemang för att minnas massakern på Himmelska fridens torg 1989, med hänvisning till folkhälsoproblemen i samband med pandemin. Tjugofyra aktivister som deltog i vakan 2020 åtalades för att ha deltagit i en otillåten sammankomst. Tjugoen av dem fick fängelsestraff på mellan 4 och 24 månader och resten fick villkorliga domar. Den 4 juni grep polisen i förebyggande syfte en ledare för Alliansen. Flera personer som kom till Victoria Park, där vakan tidigare år hade hållits, greps också. Fjärde juni-museet, som har drivits av Alliansen i tio år, stängdes i juni efter det att Food and Environmental Hygiene Department slog fast att det inte hade tillstånd som offentlig underhållningsplats. I september, strax efter det att Alliansens ledare hade gripits, gjorde polisen en razzia i museet. Även på andra områden vidtog myndigheterna i Hongkong omfattande åtgärder för att undertrycka minnet av massakern på Himmelska fridens torg den 4 juni. På universitetets begäran avlägsnades Pillar of Shame, en skulptur som utformats till åminnelse av massakern på Himmelska fridens torg, från sin nuvarande plats vid Hongkongs universitet. Hongkongs kinesiska universitet, Lingnanuniversitetet och Hongkongs stads universitet har därefter följt exemplet och tagit bort liknande konstverk. Offentliga bibliotek har också tagit bort böcker om massakern. I linje med rådets slutsatser har EU-kontoret och medlemsstaterna hittills övervakat 81 domstolsförhandlingar, däribland den pågående rättegången mot 15 demokratiaktivister som är åtalade för olaglig sammankomst. I linje med den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen behöll Hongkong sitt common law-system och är part i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. I grundlagen föreskrivs det att konventionen, som den tillämpas på Hongkong, ska fortsätta att gälla och genomföras genom Hongkongs lagar. Stängningen av Amnesty Internationals lokala och regionala kontor i oktober 2021 bekräftade att Hongkong inte längre välkomnar människorättsaktivism. Många olika medborgerliga rättigheter och grundläggande friheter påverkades negativt under 2021: Mediefriheten har minskat. I januari kom polisen till Stand News och Apple Dailys nyhetsredaktioner med husrannsakningsorder och krävde handlingar med anknytning till det demokratiska primärvalet 2020. Apple Daily stängdes i juni. Apple Dailys tidigare chefer och redaktörer samt tre företag som tidigare var förknippade med tidningen åtalades för hemligt samarbete med främmande makt enligt säkerhetslagen. Svårigheterna för Next Digital – Apple Dailys moderbolag – fortsatte långt efter det att tidningen hade lagts ned.

I december gjorde polisen en razzia i nyhetsredaktionen på det oberoende onlinemedieföretaget Stand News och grep sju personer med anknytning till tidningen för publicering av upproriskt material. Två tidigare chefredaktörer drogs inför rätta och förvägrades borgen. Att personal byttes ut vid Radio Television Hongkong (RTHK) och I-Cable gav ytterligare prov på den ökade självcensuren. Hongkongs journalistförbund granskades noggrant. Inte bara lokala medier, utan även utländska journalisters och nyhetsbyråers närvaro i Hongkong har påverkats. En undersökning om pressfrihet som offentliggjordes i november 2021 pekade på stor oro över lagförslaget om falska nyheter och självcensuren. Att utländska journalister fortsatt nekas visering utan förklaring visade att deras arbetsvillkor blir alltmer begränsade. Ett antal kända journalister, kommentatorer och programföretag upphörde med sina program eller lämnade Hongkong. Regeringstjänstemän har också skrivit till internationella medier och anklagat dem för att publicera ”uppviglingsmaterial” och hotat att vidta ”de åtgärder som krävs”. Den vaga formuleringen och det strikta genomförandet av säkerhetslagen påverkade yttrandefriheten negativt. Under 2021 blev självcensuren mer utbredd. Detta påverkade rätten till kultur, eftersom censuren av kulturella produktioner, filmer, böcker och medier i allmänhet blev vanligare. Offentliga bibliotek avlägsnade omkring 70 titlar. Det statliga organ som organiserar Hongkongs bokmässa utfärdade varningar för fem böcker med tanke på säkerhetslagen. Filmindustrin utsattes för närmare granskning. I juni ställde en biograf in visningen av en dokumentär om protesterna 2019 och filmdistributören berövades offentlig finansiering. Det lagstiftande rådet antog en lag om filmcensur som gjorde det möjligt för chefsministern att direkt förbjuda filmer som ”kränker Kinas nationella säkerhetsintressen”, även filmer som tidigare fick visas i Hongkong. När det gäller friheten på internet väckte ”antidoxinglagen”, den lag om integritetsskydd som trädde i kraft i oktober 2021, farhågor på grund av dess inverkan på det civila samhället. De befogenheter myndigheterna ges enligt lagen väckte oro bland stora internetföretag. Tillgången till en webbplats som hade dokumenterat protesterna 2019 blockerades på polisens begäran på grund av ”doxing”. I november tillkännagav chefsministern avsikten att ”täppa till kryphål” på internet med hjälp av säkerhetslagen. Som ett led i dessa ansträngningar föreslogs ny it-säkerhetslagstiftning i det politiska talet i oktober. Mötesfriheten begränsades mot bakgrund av säkerhetslagen och covid-19-utbrottet. Ansökningar om allmänna sammankomster har avslagits sedan juli 2020. Allmänna sammankomster med mer än fyra personer har varit förbjudna sedan mars 2020. Civil Human Rights Front beslutade att inte organisera sin årliga första juli-marsch på årsdagen av överlämnandet. Fjärde juni-vakan, som i över 20 år har organiserats av Hong Kong Alliance in Support of Patriotic Democratic Movements of China, förbjöds med hänvisning till folkhälsoproblemen. Föreningsfriheten minskade eftersom båda de grupper som var närmast förknippade med Hongkongs två mest kända årliga politiska demonstrationer upplöstes. Innan de upplöstes anklagades båda grupperna för att få ”utländskt stöd”. I augusti anmodades Alliansen att lämna in handlingar enligt artikel 43 i säkerhetslagen och anklagades för att vara en ”utländsk agent”. Många fackföreningsledare sitter i fängelse eller väntar på rättegång och alla fackföreningar som inte är regeringsvänliga upplöstes 2021. Fackföreningar från olika sektorer upplöstes, till att börja med Professional Teachers’ Union (PTU), som var den största fackföreningen för lärare, samt Confederation of Trade Unions (CTU), som var det största demokrativänliga fackförbundet. Andra fackföreningar som upplöstes 2021 var Finance Technology Professional Services Personnel Union, Pharmaceutical and Medical Device Industries Employees General Union, Maritime Transport Services Industry Trade Union, New Media Trade Union, Frontline Doctors’ Union, Union for New Civil Servants och General Union of Hong Kong Speech Therapists. General Union of Hongkong Speech Therapists fick särskild uppmärksamhet eftersom de anklagades för att ha framkallat regeringsfientligt hat genom barnböcker. Fem ledare för denna fackförening greps.

Det genomsnittliga antalet häktade nådde år 2020 sin högsta nivå på ett årtionde, med en ökning på 37 % från 1 436 till 1 962 enligt Correctional Services Departments årsrapport. Fångarnas rättigheter undergrävdes ofta genom överbeläggning, särskilt i häkten. Den främsta gruppen för främjande av fångars rättigheter, Wall-fare, upplöstes i september 2021. En annan framträdande organisation som ger stöd till fångar, 612 Humanitarian Relief Fund, upphörde med sin verksamhet och utreds av polisens avdelning för nationell säkerhet på grund av ”misstänkt överträdelse av Hongkongs lag om nationell säkerhet eller andra lagar”. Samkönade äktenskap eller registrerade partnerskap erkändes fortfarande inte i Hongkong, men vissa framsteg gjordes när det gäller hbti-personers rättigheter. I juni fastställde förstainstansdomstolen att regeringens politik att neka samkönade par rätten att lägga till invånare i och överföra äganderätten till subventionerade bostäder utgjorde olaglig diskriminering på grund av sexuell läggning. I samband med en stämning som ingetts av en homosexuell änkling klargjorde regeringen i oktober att olika ministerier inte hade någon policy och riktlinjer som förbjuder tillhandahållande av tjänster vid dödsfall till en avliden persons samkönade make/maka och nekade den avlidnes samkönade make/maka att ansöka om dödsattest. En positiv hbti-bild blev utbredd i de etablerade medierna. Hongkongs första tv-drama för en bred publik om homosexuella relationer och samkönade äktenskap, The Gay Games, var ursprungligen planerat till november 2022 men sköts upp på grund av oro över reserestriktioner i samband med covid-19-pandemin. Chefsministern och andra regeringsvänliga politiker uttryckte stöd för spelen. Den årliga Pink Dot och Pride Parade hölls båda inomhus. Etniska minoriteter utgjorde 4 % av Hongkongs fast bosatta invånare. De utsattes särskilt för diskriminering i samband med tillgången till bostäder, hälso- och sjukvård och utbildning av god kvalitet. Eftersom de ofta hade lågkvalificerade arbeten drabbades de särskilt av pandemins sociala konsekvenser. Det uppskattas att en av tre personer ur etniska minoriteter lever i fattigdom. Hongkong var fortfarande inte part i 1951 års konvention om flyktingars rättsliga ställning. Regeringens hållning är att inte bevilja flyktingstatus eller asyl, men den kan godta ansökningar om skydd mot utvisning, återvändande eller överlämnande från Hongkong enligt principen om non-refoulement inom ramen för den enhetliga granskningsmekanismen (Unified Screening Mechanism). Enligt regeringen fanns det 13 000 asylsökande i Hongkong 2021. Enligt vissa uppskattningar har i genomsnitt 1 % av ansökningarna godkänts under de senaste elva åren. De gällande lagarna hindrar skyddssökande från att arbeta. I april lade regeringen fram en ny invandringslag som trädde i kraft i augusti. Lagen gav myndigheter obegränsade befogenheter att utan domstolsbeslut hindra invånare och andra från att resa till eller från Hongkong. Säkerhetsbyrån lovade att lägga fram kompletterande lagstiftning för att begränsa dessa befogenheter till att enbart gälla ankommande flyg och inrikta befogenheterna på migranter som irreguljärt passerar gränsen, men angav ingen tidsplan. Barn- och äldreomsorgen var fortfarande beroende av utländska hushållsarbetare, oftast från Filippinerna och Indonesien. Deras arbetsvillkor förblev ett problem, eftersom de enligt lag är skyldiga att bo med sina arbetsgivare, vilket ibland gör det svårt att skydda dem mot övergrepp. Svårigheterna att komma till Hongkong orsakade brist på hushållsarbetare. För att åtgärda bristen öppnade regeringen särskilda karantänhotell för hushållsarbetarna, men frös deras minimilön. Enligt förklaringen från Kinas regering vid anslutningen är FN:s protokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor inte tillämpligt på Hongkong. Systemet för korruptionsbekämpning var fortsatt stabilt. Myndigheter, politiska aktörer och företagsaktörer är medvetna om att öppenhet är viktigt om Hongkong ska förbli ett starkt internationellt affärscentrum. II. Ekonomisk utveckling Hongkong fortsatte att ha en mycket öppen ekonomi (varuhandeln låg på omkring 300 % av BNP). Den politiska och ekonomiska integrationen med Fastlandskina fördjupades, särskilt genom Greater Bay Area och närmare kopplingar till finansmarknaden. Vissa skillnader i ekonomin kvarstår dock, exempelvis avseende fri och öppen handel, försumbara tariffära eller icke-tariffära hinder, välskyddad äganderätt och immateriella rättigheter.

Hongkong fortsatte att utöva oberoende befogenheter vid genomförandet av handelsavtal, fastställa en penningpolitik oberoende av Fastlandskina och delta separat i många internationella organisationer och multilaterala enheter, däribland arbetsgruppen för finansiella åtgärder och Världshandelsorganisationen (WTO). I förhållande till Fastlandskina hade Hongkong fortfarande också egen jurisdiktion, med egen valuta som inte var begränsad av kapitalbegränsningar samt egna tillsynsstrukturer för att övervaka företag som är verksamma inom territoriet. Den ekonomiska integrationen med fastlandet och det nyligen tillkännagivna Northern Metropolis hör till regeringens viktigaste prioriteringar. På finansområdet hörde Hongkong fortfarande till de största kapitalmarknaderna i världen och strävade efter att öka sin betydelse inom grön finansiering och miljö-, social- och företagsstyrning samt efter att knyta närmare band med den kinesiska finansmarknaden. Hongkong presterade väl ekonomiskt 2021. Det var världens tredje största mål för investeringar och blev den sjätte största handelsekonomin. Även om många utländska anställda lämnade Hongkong (antalet anställda vid utländska företag minskade med 4,1 % under två år, en minskning med 20 000 personer) var antalet nya filialer till utländska företag (inbegripet företag från Fastlandskina) rekordhögt. Hongkongs ställning som centrum för utländska direktinvesteringar stärktes 2020. Enligt Unctads rapport om investeringar i världen 2021 (juni) var Hongkong det tredje största investeringscentrumet i världen. Viktig miljölagstiftning (avfallshantering, handel med djur) antogs 2021. Enligt Hongkongs klimatplan ska koldioxidneutralitet uppnås senast 2050. Enligt planen ska koldioxidutsläppen före 2035 minska med 50 % i förhållande till 2005 års utsläppsnivå och ett delmål är att sluta använda kol för den dagliga elproduktionen senast 2035. Efter två års nedgång (–1,7 % år 2019, –6,1 % år 2020) återhämtade sig Hongkongs ekonomi med 7,0 % på årsbasis under de första nio månaderna 2021 . Ekonomin fick en skjuts av goda resultat inom handels- och logistiksektorerna och finanssektorn, medan detaljhandel, transport och byggverksamhet fortfarande hade svårigheter. Ekonomin var fortfarande svagare än år 2018, och flera sektorer var fortfarande underpresterande. Inflationen var måttlig, med en årlig ökning på 1,5 % av konsumentprisindex under årets första tio månader . Arbetsmarknaden förbättrades, och arbetslösheten sjönk till 4,1 % i november 2021, från 7,2 % i början av 2021 . Detta förblev dock högre än arbetslösheten före covid-19-krisen. Handels- och logistiksektorn – som stod för omkring 20 % av Hongkongs BNP – bidrog i hög grad till återhämtningen. BNP från import och export ökade med 20,8 % på årsbasis under första halvåret 2021. Detta starka resultat stöddes av en betydande ökning i värdet av Hongkongs utrikeshandel med varor. Utrikeshandeln nådde 8,3 biljoner Hongkongdollar (921 miljarder euro) under de första tio månaderna 2021, en ökning med 26 % jämfört med samma period 2020 – vilket överskred återhämtningen i den globala handeln. Finanssektorn förblev en viktig drivkraft för tillväxt, med en ökning på 6,8 % av finansierings- och försäkringsverksamheten under första halvåret 2021 – en acceleration jämfört med samma perioder 2020 (2,6 %) och 2019 (3,3 %) . Börsintroduktioner stödde den finansiella verksamheten. Under de första tio månaderna 2021 skedde färre men större börsintroduktioner på Hongkongbörsen: 76 börsintroduktioner med ett totalt anskaffat belopp på 291 miljarder Hongkongdollar (32 miljarder euro) – jämfört med 120 börsintroduktioner och 251 miljarder Hongkongdollar 2020. Hongkong var världens näst största centrum för börsintroduktioner 2020 (efter att ha varit på första plats sju gånger sedan 2009). Den skärpta granskningen av kinesiska företag som är börsnoterade i Förenta staterna bidrog till ett ökat antal börsintroduktioner i Hongkong på grund av att företagen i stället börsnoterades i Hongkong. Hongkongs börsvärde uppgick till 45,3 biljoner Hongkongdollar (5 biljoner euro) i slutet av oktober 2021 (en ökning med 4,5 % på årsbasis). I slutet av september 2021 var Hongkong världens sjunde största och Asiens fjärde största aktiemarknad (enligt börsvärde) samt det största offshorecentrumet för affärer i renminbi. Den genomsnittliga dagsomsättningen under de tio första månaderna 2021 var 175,8 miljarder Hongkongdollar (19,5 miljarder euro), en ökning med 41 % på årsbasis . Det förekom dock volatilitet på aktiemarknaden, och Hongkongs Hang Seng-index registrerade en förlust på 8,4 % i slutet av oktober 2021 – vilket gjorde Hang Seng till ett av de sämst presterande indexen globalt. Detta berodde på en kombination av oro över världsekonomin och pandemin (även i Fastlandskina), geopolitiska spänningar, stora företagsskulder i Fastlandskina och skärpt tillsyn i flera industrier i Fastlandskina (teknik, onlinespel, utbildning, egendom), särskilt eftersom aktiemarknaden i Hongkong fortsatte att domineras av företag från Fastlandskina.

I juni konstaterade Internationella valutafonden (IMF) att Hongkongs banksektor hade en fortsatt god kapitalbas, var lönsam och hade en låg andel nödlidande lån. Bankerna var motståndskraftiga mot allvarliga makroekonomiska chocker tack vare stora kapitalbuffertar och hög lönsamhet. Växelkursmekanismen, det länkade växelkurssystemet (Lers), var väl förankrad och motståndskraftig mot chocker med stöd av stora valutareserver. IMF konstaterade dock också att banksystemets makroekonomiska sårbarhet berodde på omfattande kopplingar till Fastlandskina, övervärderade fastigheter och exponering för förändringar på den globala marknaden och inhemsk riskaptit. Näringar med en exponering mot turismkonsumtion (detaljhandel, mat och dryck, transport, resor och hotell) hade fortfarande svårigheter under 2021, eftersom den inkommande turismen fortsatt var mycket låg. Under 2018 välkomnade Hongkong 65 miljoner besökare (varav 78 % var från Fastlandskina, vilka svarade för uppskattningsvis 40 % av stadens detaljhandelsförsäljning) men detta antal sjönk till 72 458 under de första tio månaderna 2021 . Trots en återhämtning på 4,9 % på årsbasis under första halvåret 2021 var BNP inom hotell- och restaurangbranschen fortfarande betydligt lägre än 2018 (43 % jämfört med första halvåret 2018). Under de första nio månaderna 2021 ökade detaljhandelsförsäljningen med 8 % på årsbasis men var fortfarande 28,5 % under 2018 års nivå, och restaurangintäkterna återhämtade sig med 12,9 % på årsbasis men var 24,2 % under 2018 års nivå. Under samma period hade hotellen en beläggning på 60 % (jämfört med 90 % 2018) på grund av obligatoriska karantänkrav för ankommande resenärer. Arbetslösheten inom detaljhandels-, hotell- och restaurangbranschen var 6,9 % i oktober 2021, vilket var en förbättring (att jämföra med 11,3 % i början av 2021). Flygindustrin (och närliggande industrier) drabbades hårt. Under de första tio månaderna 2021 var antalet flygningar på Hongkongs internationella flygplats 67,5 % lägre än år 2018 och antalet passagerare minskade till en bråkdel av den tidigare nivån (en minskning på 98,3 % jämfört med år 2018). Det gick bättre för frakten, med en återhämtning på 13,7 %, nästan tillbaka till 2018 års nivå . Flygbolagen uttryckte oro över de stränga reserestriktionerna på grund av covid-19, vilket gjorde det svårt att planera flygningar. Vissa beslutade att stoppa verksamheten, medan andra införde mellanlandningar på annat håll så att besättningen inte behövde stanna kvar i Hongkong. Byggindustrin noterade en minskning av BNP på 2,0 % på årsbasis under första halvåret, och återhämtningen inom fastighetsverksamhet var 2,3 % på årsbasis under samma period. Näringslivet En årlig undersökning om utländska företag i Hongkong 2021 visade att antalet utländska företag (utom företag från Fastlandskina) har minskat under de senaste två åren (med 3,8 %). Minskningen berodde på det minskade antalet utländska regionala huvudkontor i Hongkong (med 9,1 %), vilket tyder på att staden kan vara på väg att förlora sin ställning som regionalt affärscentrum. Dessa siffror bekräftade andra uppgifter om att företag minskar sin verksamhet i Hongkong eller flyttar till andra städer i Asien. Medan antalet utländska icke-kinesiska företag har minskat enligt undersökningen har antalet företag från Fastlandskina ökat med 15,6 % under de senaste två åren. Det minskade antalet utländska icke-kinesiska företag har börjat påverka Hongkongs ställning som internationellt affärscentrum. Detta gällde även tillgången på talanger och specialiserad arbetskraft (enligt den ovan nämnda undersökningen minskade antalet anställda hos utländska företag i Hongkong med 4 % under två år, vilket motsvarar 20 000 anställda). Vissa företag övervägde att lämna Hongkong. Internationella företag med huvudkontor i Hongkong eller med regionala chefer i Hongkong fann att verksamheten i Hongkong hade blivit mer komplicerad på grund av covid-19-åtgärder och problem med tillbörlig aktsamhet och efterlevnad. Vissa kontor, däribland banker, flyttade till andra städer i regionen. I öppna skrivelser till Hongkongs regering uttryckte näringslivsorganisationer oro över de stränga covid-19-åtgärderna, som skulle kunna tvinga företagen att flytta från Hongkong. Den politiska utvecklingen och dess risker, som är förknippade med informationsfriheten, införandet av säkerhetslagen, dataskyddet och sanktioner, har också påverkat företagsklimatet negativt. Företagen påverkades i hög grad av de stränga reserestriktionerna på grund av covid-19. Den regionala verksamheten i regionen och/eller företagens affärer med Kina samt genomförandet av regelbundna affärsresor försvårades allt mer. Det blev svårare att flytta anställda till Hongkong och/eller driva en normal affärsverksamhet. Företag med exponering mot turistkonsumtion förlorade också en inkomstkälla. Stränga reserestriktioner och lång obligatorisk hotellkarantän infördes för de flesta inkommande resenärer under 2021. Utlänningar som inte är bosatta i Hongkong hindrades också till stor del från att komma in i Hongkong. Några befintliga undantag slopades i november 2021, bland annat för de flesta diplomater. Syftet med reserestriktionerna är att gränserna till fastlandet ska kunna öppnas igen. Gränserna förblev dock stängda och Hongkong var till största delen isolerat från både Kina och världen. Regeringens stöd och den finanspolitiska situationen

Regeringen fortsatte att stödja ekonomin, som påverkades av pandemin. Budgeten för 2021–2022 omfattade omkring 81 miljarder Hongkongdollar (9 miljarder euro) i engångsåtgärder, en minskning från 122 miljarder Hongkongdollar i den tidigare budgeten och 300 miljarder Hongkongdollar (33 miljarder euro eller 11 % av BNP) när andra nya paket räknas in. De aviserade åtgärderna omfattade lägre skatter på vinst och löner, avstående från vissa företagsavgifter, hyreseftergifter på statlig egendom och statliga lånegarantisystem (för företag och arbetslösa). Elektroniska utgiftskuponger för 5 000 Hongkongdollar (555 euro) distribuerades till alla invånare oavsett deras ekonomiska situation. Hongkong förväntas notera sitt tredje budgetunderskott i rad under budgetåret 2021–2022, som avslutas i mars 2022. Underskottet uppgick till 112 miljarder Hongkongdollar (12,42 miljarder euro) under de första sju månaderna fram till oktober 2021. Detta skulle innebära en betydande förbättring efter ett underskott på 250 miljarder Hongkongdollar (ungefär 10 % av BNP) under det föregående budgetåret, men förblev ovanligt i en ekonomi där budgetöverskott är regel (underskottet under budgetåret 2019–2020 var det första på 15 år). Underskottet finansierades till stor del genom att man utnyttjade stadens stora reserver . Till följd av detta minskade reserverna från 1 160 miljarder Hongkongdollar i mars 2020 till 816 miljarder Hongkongdollar (90,49 miljarder euro) i slutet av oktober 2021. I budgeten för 2021–2022 förutspådde regeringen att budgetunderskotten skulle fortsätta fram till 2025 eller längre och att reserverna skulle kunna minska till 775 miljarder Hongkongdollar (86 miljarder euro) år 2025. Detta skulle motsvara uppskattningsvis 15 månaders utgifter på nuvarande nivåer, en minskning med 10 månader jämfört med år 2018. Under 2021 höjdes stämpelskatten på aktieöverlåtelser från 0,1 % till 0,13 %, och den första registreringsavgiften och fordonsavgiften för privatbilar höjdes, vilket gav ytterligare intäkter. De totala offentliga utgifterna på utgiftssidan i budgeten för 2021–2022 låg 10,3 % lägre på årsbasis. Handelspolitik Under 2021 trädde frihandelsavtalet och avtalet om främjande och skydd av investeringar med Asean (undertecknat 2017) i kraft i förhållande till Kambodja. I slutet av året var avtalet i full kraft med Aseans tio medlemmar. Ett avtal om främjande och skydd av investeringar med Mexiko trädde i kraft i juni. Hongkong uttryckte intresse för att ansluta sig till det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet så snart som möjligt. I maj lade Hongkong ned sitt kontor för ekonomi, handel och kultur i Taiwan, trots att Taiwan var Hongkongs näst största handelspartner. Regeringen förklarade att beslutet berodde på Taiwans inblandning i Hongkongs angelägenheter. Chefsministern Carrie Lam föreslog flera strategier för Hongkongs ekonomi i sitt senaste politiska tal, bland annat att ytterligare stärka Hongkongs roll inom finanssektorn. Hongkong strävade efter att bli ett internationellt grönt finanscentrum med ambitionen att bli en koldioxidmarknad i samarbete med Guangzhou Futures Exchange. Yrkesverksamma inom miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning kommer att läggas till i Hongkongs talanglista. Det innebär att de blir berättigade till stöd för invandring inom ordningen för kvalitetsinvandring. Regional integrering Chefsminister Carrie Lam presenterade konceptet Northern Metropolis, ett område på 300 kvadratkilometer som ska bli stadens ”viktigaste område” för att underlätta integrationen med Shenzhen och knyta an till Greater Bay Area (GBA). Northern Metropolis kommer att ha ungefär 2,5 miljoner invånare, och det totala antalet arbetstillfällen ska öka från dagens 116 000 till omkring 650 000, inklusive 150 000 inom I&T. Integreringen med GBA främjas genom en rad initiativ: Fastlandskinas 14:e femårsplan (som omfattar GBA), den övergripande fördjupade reformen och öppnandet av Qianhai Shenzhen-Hong Modern Service Industry Cooperation Zone, den ekonomiska utvecklingen för inhemsk och internationell dubbelcirkulation samt Belt and Road-initiativet. Innovation och teknisk utveckling är centrala mål inom ramen för dessa initiativ.

Chefsminister Carrie Lam föreslog också att aktier som handlas via Stock Connect-programmets Southbound-handel skulle få vara denominerade i kinesiska yuan. Regeringen stödde Hongkongbörsens samarbete med Guangzhou Futures Exchange för att utveckla finansiella produkter med anknytning till utsläppshandel och utvärderade möjligheterna att utveckla Hongkong till ett regionalt centrum för utsläppshandel. Hongkong strävade efter att vidareutveckla den gränsöverskridande handeln i renminbi, utveckla offshore-produkter utställda i renminbi och främja gränsöverskridande finansiell teknik (fintech). Viktiga miljöstrategier antogs 2021, såsom avfallsplanen, färdplanen för elfordon och en klimatplan för 2050. När det gäller klimatförändringarna meddelade chefsminister Carrie Lam att Hongkong, som en internationell stad i Kina och som en del av det övergripande kinesiska åtagandet, skulle minska koldioxidutsläppen med 50 % före 2035 jämfört med 2005 års nivå och uppnå koldioxidneutralitet före 2050. Under de kommande 15–20 åren skulle regeringen avsätta cirka 27 miljarder euro för att finansiera åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar. Regeringen inrättade ett kontor för klimatförändringar och koldioxidneutralitet, och en klimatplan lades fram i oktober 2021. Ett grönt och hållbart bidragssystem lanserades i maj 2021 för att tillhandahålla subventioner till godtagbara obligationsemittenter och låntagare. Under 2021 fördubblades taket för det statliga programmet för gröna obligationer till 200 miljarder Hongkongdollar (22 miljarder euro) för att hjälpa regeringen att främja den lokala marknaden för gröna obligationer, samtidigt som stadens mål för koldioxidneutralitet främjades. Ytterligare tre emissioner av gröna statsobligationer slutfördes 2021: 2,5 miljarder US-dollar i januari, 1 miljard US-dollar, 1,75 miljarder euro i november 2021 och ytterligare 5 miljarder utställda i RMB senare samma månad (efter en första emission på 1 miljard US-dollar 2019). III. Förbindelserna mellan Hongkong och Fastlandskina Centralregeringen blev allt synligare i Hongkongs politiska och ekonomiska angelägenheter. Den 28 januari lanserades att ”patrioter styr Hongkong” som grund för principen ”ett land, två system” när chefsminister Carrie Lam lade fram sin årsrapport för president Xi Jinping. För andra året i rad antog den nationella folkkongressen lagstiftning om Hongkong. Den 11 mars godkände folkkongressen beslutet om förbättring av valsystemet i Hongkong med omedelbar verkan. I motiveringen till beslutet nämndes ”kryphål och brister” i Hongkongs valsystem, och syftet med beslutet var att Hongkong skulle förvaltas av ”patrioter”. Rollen för centralregeringens sambandskontor i Hongkong utvecklades. Dess direktör intensifierade engagemanget och odlade kontakter med Hongkongs invånare. Sambandskontoret, vars personalstyrka ökade med 100 personer, utövade ett ökat inflytande på beslutsfattandet och det politiska etablissemanget i Hongkong, vilket väckte tvivel om bevarandet av Hongkongs höga grad av autonomi. Hongkongs politik anpassades alltmer till den på fastlandet. Hongkong ingick i Kinas femårsplan, med fokus på integrering i GBA. I kommunikén från den sjätte plenarsessionen i november nämndes Hongkong för första gången i en resolution om historien, och principen att ”patrioter styr Hongkong” fick stöd. Fastlandskina var Hongkongs största handelspartner när det gäller varor och stod för 60 % av Hongkongs totala export och 45 % av importen under de tio första månaderna 2021. Hongkong utgjorde i sin tur ett viktigt handelscentrum för fastlandet och rankades som Kinas femte största handelspartner under de tio första månaderna 2021. Den kinesiska provinsen Guangdong förblev en viktig bas för passiv förädling för Hongkong. Avtalet om närmare ekonomiskt partnerskap med fastlandet (2003) var Hongkongs viktigaste handelsavtal. I år gjordes inga större ändringar inom ramen för avtalet. Hongkong fortsatte även att vara Fastlandskinas viktigaste finansiella offshorecentrum och investeringsnav. I slutet av 2020 var Fastlandskina Hongkongs största källa till ingående utländska direktinvesteringar, bortsett från offshorecentrum, och den främsta destinationen för Hongkongs utgående utländska direktinvesteringar, motsvarande 27 % respektive 47 % av de totala investeringarna . Hongkong förblev i sin tur den främsta destinationen för Fastlandskinas utländska direktinvesteringar och en stor källa till utländska direktinvesteringar till fastlandet, varvid Hongkong stod för mer än hälften av de totala investeringarna i varje riktning. Det fanns 1 350 företag från fastlandet som var noterade i Hongkong, vilka stod för 80 % av det sammanlagda börsvärdet i staden. Hongkongs och Fastlandskinas kapitalmarknader var sammankopplade via börskopplingsprojektet Stock Connect, som länkar samman Hongkongbörsen med börsen i Shanghai och Shenzhen, och via obligationssystemet för ömsesidigt marknadstillträde, Bond Connect.

Hongkong stärkte sitt ömsesidiga förmånstillträde till fastlandets kapitalmarknad. Två initiativ inleddes under andra halvåret 2021: dels Greater Bay Area (GBA) förmögenhetsförvaltning i båda riktningarna (Wealth Management Connect), dels Southbound-grenen av Bond Connect. De kompletterar de befintliga kanalerna. I september 2021 tillkännagav centralregeringen en plan för att utöka och ytterligare öppna Qianhai Shenzhen-Hong Modern Service Industry Cooperation Zone (Qianhai-zonen) i Shenzhen. I zonen, som lanserades för mer än tio år sedan, fanns omkring 11 500 företag med investeringar från Hongkong. Annan utveckling i förhållande till GBA: i) den inledande GBA Legal Professional Examination – med kandidater som erhåller ett advokatintyg (GBA) för juridiska tjänster i GBA på angivna privaträttsliga områden (inklusive rättstvister), ii) en ram för samarbete om likvidationsförfaranden, iii) fler nationella vetenskapliga och tekniska program för Hongkong, och iv) främjande av kvalifikationers likvärdighet för yrkesverksamma inom arkitektur och ingenjörsvetenskap. IV. De bilaterala förbindelserna och samarbetet mellan EU och Hongkong 2021 Besök på hög nivå från EU:s institutioner kunde inte äga rum för andra året i rad. EU-kontoret träffade ofta regeringstjänstemän, lagstiftare, akademiker och företrädare för det civila samhället, även om det visade sig vara svårare än tidigare år. För andra året i rad hölls inte den årliga strukturerade dialogen mellan EU och Hongkong 2021. Under 2021 var EU-företagen den största utländska gruppen av företag i Hongkong, före Japan, Förenta staterna och Storbritannien. I juni 2021 fanns det minst 1 614 EU-företag i Hongkong, och många av dem använde Hongkong som regionalt huvudkontor. EU-företagen var verksamma inom ett stort antal sektorer, däribland finans- och företagstjänster, värdepappershandel, logistik, detaljhandel, livsmedel och drycker samt byggverksamhet. På grundval av den årliga undersökningen om utländska företag av Hong Kong Census and Statistics har antalet EU-företag ökat något under de senaste två åren (+0,7 %) och de uppgår nu till 1 614 företag. EU-företag som har skurit ned eller omlokaliserat vissa verksamheter och/eller viss personal återspeglas dock inte i dessa siffror. Under 2021 uppgick den bilaterala varuhandeln till 30,5 miljarder euro, vilket är en ökning med 2,5 % jämfört med år 2020. EU:s export av varor till Hongkong uppgick till 23,5 miljarder euro, medan importen från Hongkong utgjorde totalt 7 miljarder euro, vilket resulterade i ett överskott på 16,5 miljarder euro för EU . EU var Hongkongs tredje största handelspartner när det gäller varor 2021, efter Fastlandskina och Taiwan . Hongkong fortsatte att vara en viktig omlastningspunkt för handeln mellan Fastlandskina och EU. EU:s bilaterala tjänstehandel med Hongkong uppgick till 27,2 miljarder euro 2020 (-2,5 % på årsbasis) , varav EU:s import från Hongkong uppgick till 9,8 miljarder euro och EU:s export till Hongkong uppgick till 17,4 miljarder euro. Detta ledde till ett handelsöverskott på 7,6 miljarder euro för EU. Preliminära uppgifter för 2021 visar en stark ökning av den bilaterala tjänstehandeln med Hongkong under årets tre första kvartal (+23,1 % på årsbasis till 24,5 miljarder euro) . Investeringarna i båda riktningarna mellan EU och Hongkong minskade med nästan en fjärdedel, men fortsatte att vara betydande: enligt de senaste uppgifterna uppgick investeringarna från Hongkong till EU till 162 miljarder euro och investeringarna från EU till Hongkong till 128 miljarder euro. När det gäller avtalet mellan EU och Hongkong om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor samt handlingsplanen för tullens bekämpning av intrång i immateriella rättigheter påverkades den planerade operativa verksamheten av covid-19-krisen. Hongkong var fortfarande det nästa största ursprungslandet i värde för till EU importerade varor som gör intrång i immateriella rättigheter, även om dessa varor inte producerades i staden. Möten i Hongkong med tullmyndighetens ledning ägde inte rum under 2021, trots flera uppmaningar. När det gäller beskattning tog uppförandekodsgruppen kontakt med sådana jurisdiktioner som ansågs vara relevanta med tanke på deras skattebefrielse av inkomster av utländskt ursprung, däribland Hongkong. Som ett resultat av dialogen och den information som lämnats uppmanades Hongkong att reformera sin ordning för skattebefrielse för inkomster av utländskt ursprung, eftersom den inte uppfyllde kraven. Myndigheterna uppmanades också att genomföra reformen före slutet av 2022. När det gäller forskning, vetenskap och innovation offentliggjorde myndigheterna i Hongkong under 2021 två ansökningsomgångar för att stödja deltagare i Horisont 2020. EU och Hongkong diskuterade en utvidgning av det befintliga samarbetsprogrammet inom ramen för EU:s nya flaggskeppsprogram Horisont Europa.