Bryssel den 27.7.2009

KOM(2009) 391 slutlig

2009/0110 (COD)Volym VI

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (omarbetning) (Text av betydelse för EES)

⎢ 1692/96/EG

BILAGA II

KRITERIER OCH SPECIFIKATIONER FÖR PROJEKT AV GEMENSAMT INTRESSE[1]

Avsnitt 2 | : | Vägnätet |

Avsnitt 3 | : | Järnvägsnätet |

Avsnitt 4 | : | Nätet för inre vattenvägar och inlandshamnar |

Avsnitt 5 | : | Kusthamnarna |

Avsnitt 6 | : | Flygplatserna |

Avsnitt 7 | : | Nätet för kombinerade transporter |

Avsnitt 8 | : | Trafikstyrnings- och informationsnätet för sjötrafiken |

Avsnitt 9 | : | Flygtrafikledningsnätet |

Avsnitt 10 | : | Positionsbestämnings- och navigeringsnätet |

Avsnitt 2

Vägnätet

Utöver de projekt som hänför sig till de förbindelser som anges i bilaga I, betraktas som projekt av gemensamt intresse varje infrastrukturprojekt som rör dessa förbindelser och som gäller följande:

A. Utbyggnad av nätet, i synnerhet

- breddning av motorvägar eller utbyggnad av vägar av hög standard,

- anläggning eller utbyggnad av förbifartsleder utanför städer eller utanför områden med stadsbebyggelse,

- förbättring av driftskompatibiliteten mellan de nationella näten.

B. Utbyggnad av trafikstyrnings- och trafikinformationssystem, i synnerhet

- installation av telematikinfrastruktur för insamling av trafikdata,

- utbyggnad av trafikinformations- och trafikkontrollcentraler, inbegripet informationsutbyte mellan olika länders trafikinformationscentraler,

- installation av väginformationssystem, särskilt RDS-TMC-systemet[2],

- teknisk driftskompatibilitet mellan olika telematikinfrastrukturer.

Avsnitt 3

Järnvägsnätet

Utöver de projekt som hänför sig till de förbindelser som anges i bilaga I, betraktas som projekt av gemensamt intresse varje infrastrukturprojekt som rör dessa förbindelser och som gäller

- driftskompatibilitet mellan de transeuropeiska järnvägsnäten,

- samtrafikförmåga med nät av andra transportslag.

Avsnitt 4

Nätet för inre vattenvägar och inlandshamnar

⎢ 1346/2001/CE art. 1.6 a (anpassad)

Inlandshamnar

Projekt av gemensamt intresse ska endast avse den infrastruktur som är öppen för alla användare på en icke-diskriminerande grundval.

Utöver de projekt som hänför sig till de förbindelser och inlandshamnar som återges i bilaga I, ska varje infrastrukturprojekt som tillhör en eller flera av följande kategorier anses vara projekt av gemensamt intresse:

1) Tillfart till hamnen från vattenvägar.

2) Hamninfrastruktur inom hamnområdet.

3) Annan transportinfrastruktur inom hamnområdet.

4) Annan transportinfrastruktur som förbinder hamnen med olika delar av det transeuropeiska transportnätet.

Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som gäller följande arbeten: uppbyggnad och underhåll av alla delar av det transportsystem som ligger inom hamnen och som är allmänt öppet för alla användare, samt av anslutningarna till det nationella och internationella transportnätet √. Dit∏ hör i synnerhet utveckling och underhåll av mark för kommersiella ändamål och andra ändamål som har samband med hamnarna samt uppbyggnad och underhåll av väg- och järnvägsanslutningar, uppbyggnad och underhåll av tillfartsvägar, inbegripet muddringsarbeten, samt av de övriga vattenområdena i hamnen, anläggande och underhåll av navigationshjälpmedel, trafikstyrning, kommunikations- och informationssystem i hamnen och dess tillfartsvägar.

⎢ 1692/96/EG

Trafikstyrning

Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje infrastrukturprojekt som avser särskilt

- ett system av signalering och för styrning av fartyg, särskilt fartyg som transporterar farligt eller förorenande gods,

- kommunikationssystem för nödsituationer och för säkerhet på inre vattenvägar.

⎢ 1346/2001/CE art. 1.6 b (anpassad)

Avsnitt 5

Kusthamnarna

1. Gemensamma krav för projekt av gemensamt intresse i fråga om kusthamnar som hör till nätverket

Projekt av gemensamt intresse ska endast avse den infrastruktur som är öppen för alla användare på en icke-diskriminerande grundval.

Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som gäller följande arbeten: uppbyggnad och underhåll av alla delar av det transportsystem som ligger inom hamnen och som är allmänt öppet för alla användare, samt av anslutningarna till det nationella och internationella transportnätet √. Dit∏ hör i synnerhet utveckling och underhåll av mark för kommersiella ändamål och andra ändamål som har samband med hamnarna samt uppbyggnad och underhåll av väg- och järnvägsanslutningar, uppbyggnad och underhåll av tillfartsvägar, inbegripet muddringsarbeten, samt av de övriga vattenområdena i hamnen, anläggande och underhåll av navigationshjälpmedel, trafikstyrning, kommunikations- och informationssystem i hamnen och dess tillfartsvägar.

2. Specifikationer för projekt av gemensamt intresse avseende kusthamnsnätet

Projekt av gemensamt intresse ska omfatta varje infrastrukturprojekt som uppfyller följande specifikationer:

Projektspecifikationer | Hamnkategori |

I. Främjande av närsjöfart |

Infrastruktur som är nödvändig för utveckling av närsjöfart och sjöfart på hav och inre vattenvägar | Projekt avseende hamnar i kategori A |

II. Tillfart till hamnar |

Tillfart till hamnar från hav eller inre vattenvägar | Projekt avseende hamnar i kategori A och B |

Ständig tillfart till Östersjöhamnar som ligger på omkring 60° nordlig latitud och norr därom, inbegripet utgifter för utrustning avseende isbrytarverksamhet under vintern | Projekt avseende hamnar i kategorierna A, B och C |

Skapande eller förbättring av tillfart till upptagningsområdet så att hamnen förbinds med olika delar av det transeuropeiska transportnätet via järnväg, väg eller inre vattenvägar | Projekt avseende hamnar i kategori A |

Utbyggnad av befintlig tillfart till upptagningsområdet så att hamnen förbinds med olika delar av det transeuropeiska transportnätet via järnväg, väg eller inre vattenvägar | Projekt avseende hamnar i kategori A och B |

III. Hamninfrastruktur inom hamnområdet |

Utbyggnad av hamninfrastrukturen för att öka den intermodala effektiviteten | Projekt avseende hamnar i kategori A och B |

Förbättring av hamninfrastrukturen, särskilt i hamnar på öar och i randområden och i yttre randområden | Projekt avseende hamnar i kategori C |

Utveckling och installation av styrnings- och informationssystem såsom EDI (elektroniskt datautbyte) eller andra system för intelligent styrning av gods- och passagerartrafik med användning av integrerad teknik | Projekt avseende hamnar i kategorierna A, B och C |

Utveckling av mottagningsanordningar i hamn för avfall | Projekt avseende hamnar i kategorierna A, B och C |

⎢1692/96/EG (anpassad)

Avsnitt 6

Flygplatserna

I. Kriterier för val av flygplatser av gemensamt intresse

Flygplatser av gemensamt intresse ska uppfylla kriterierna för en av följande förbindelse √ knut ∏ punkter:

1) Internationella knutpunkter omfattar

- alla flygplatser eller flygplatssystem[3] där

- det årliga passagerarantalet är minst 5 000 000 minus 10 %,

eller

- det årliga antalet kommersiella flygningar är minst 100 000, eller

eller

- den årliga fraktvolymen är minst 150 000 ton, eller

eller

- det årliga passagerarantalet från tredje länder är minst 1 000 000,

eller

- varje ny flygplats som anläggs för att ersätta en existerande internationell flygplats som inte kan byggas ut ytterligare på plats.

2) Gemenskapsknutpunkter omfattar

- alla flygplatser eller flygplatssystem där

- det årliga passagerarantalet omfattar mellan 1 000 000 minus 10 % och 4 499 999,

eller

- den årliga fraktvolymen omfattar mellan 50 000 och 149 999 ton,

eller

- det årliga passagerarantalet omfattar mellan 500 000 och 899 999 och där minst 30 % av trafiken utgörs av utrikesflyg,

eller

- det årliga passagerarantalet omfattar mellan 300 000 och 899 999 och som är belägna utanför det europeiska fastlandet med ett avstånd på mer än 500 km till närmaste internationella flygplats,

eller

- varje ny flygplats som anläggs för att ersätta en existerande gemenskapsknutpunkt som inte kan byggas ut ytterligare på sin nuvarande plats.

3) Regionala knutpunkter och anknytningspunkter omfattar alla flygplatser där

- det årliga passagerarantalet omfattar mellan 500 000 och 899 999 och där utrikesflyget uppgår till mindre än 30 %,

eller

- det årliga passagerarantalet omfattar mellan 250 000 minus 10 % och 499 999,

eller

- den årliga fraktvolymen omfattar mellan 10 000 och 49 999 ton,

eller

- flygplatsen ligger på en ö i en medlemsstat,

eller

- flygplatsen ligger i ett av gemenskapens inlandsområden och erbjuder kommersiella tjänster med flygplan som har en högsta startvikt på över 10 ton.

En flygplats anses ligga i ett inlandsområde när närmaste internationella flygplats eller gemenskapsflygplats ligger längre bort än 100 km fågelvägen. Detta avstånd kan undantagsvis reduceras till 75 km om åtkomstförhållandena är särskilt besvärliga på grund av terrängens eller landtransportinfrastrukturens beskaffenhet.

II. Specifikationer för projekt av gemensamt intresse avseende flygplatsnätet

Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som uppfyller följande specifikationer:

Projektspecifikationer | Knutpunktstyper som huvudsakligen berörs[4] |

I. Optimering av den existerande flygplatskapaciteten |

Åtgärd 1: Optimering av den existerande flygplatskapaciteten avseende flyg-, passagerar- och fraktrörelser, inbegripet flygnavigeringsutrustning som tillhör flygplatsen | Internationella knutpunkter Gemenskapsknutpunkter Regionala knutpunkter och anknytningspunkter |

Åtgärd 2: Förbättring av säkerheten på flygplatserna | Internationella knutpunkter Gemenskapsknutpunkter Regionala knutpunkter och anknytningspunkter |

Åtgärd 3: Nödvändig anpassning av den existerande infrastrukturen till förhållandena på den inre marknaden och särskilt till den fria rörligheten för personer inom unionen | Internationella knutpunkter Gemenskapsknutpunkter Regionala knutpunkter och anknytningspunkter |

II. Utveckling av ny flygplatskapacitet |

Åtgärd 4: Utbyggnad av infrastruktur och utrustning som villkorar flygplatskapaciteten avseende flyg-, passagerar- och fraktrörelser, inbegripet flygnavigeringsutrustning som hör till flygplatsen | Internationella knutpunkter Gemenskapsknutpunkter |

Åtgärd 5: Anläggning av en ny flygplats som ersättning för en flygplats eller ett flygplatssystem som inte kan byggas ut ytterligare på sin nuvarande plats | Internationella knutpunkter Gemenskapsknutpunkter |

III. Förbättring av skyddet mot olägenheter förorsakade av flygplatsaktiviteter |

Åtgärd 6: Förbättrat miljöskydd mot buller och föroreningar | Internationella knutpunkter Gemenskapsknutpunkter |

IV. Förbättring eller utveckling av flygplatsens tillgänglighet |

Åtgärd 7: Förbättring av utbyggnaden av förbindelserna mellan flygplatsen och infrastrukturen för flygplatsens tillgänglighet | Internationella knutpunkter Gemenskapsknutpunkter |

Åtgärd 8: Förbättring eller utbyggnad av samtrafikförmågan med andra transportnät, i synnerhet järnvägsnätet | Internationella knutpunkter Gemenskapsknutpunkter |

Avsnitt 7

Nätet för kombinerade transporter

Utöver de projekt som hänför sig till de förbindelser som anges i bilaga I, betraktas som projekt av gemensamt intresse varje projekt som rör dessa förbindelser och som gäller

- anläggning eller utbyggnad av infrastruktur för järnvägar eller inre vattenvägar i avsikt att göra det tekniskt möjligt och ekonomiskt lönsamt att transportera laster i kombinerade transportkedjor,

⎢ 1346/2001/EG art. 1.6 c

- anläggning eller utbyggnad av centraler för omlastning mellan olika landtransportformer, inbegripet installering i terminalen av omlastningsanordningar och därmed sammanhängande infrastruktur,

- utbyggnad av hamnområden för att utveckla eller förbättra kombinerade transporter mellan sjötransport och järnväg, inre vattenvägar eller vägar,

⎢ 1692/96/EG (anpassad)

- järnvägstransportmateriel som är speciellt anpassad till kombinerade transporter när infrastrukturen så kräver, i synnerhet med hänsyn till omkostnaderna för en eventuell utbyggnad av denna infrastruktur, och med reservation för att användningen av materielen ska vara sammankopplad med infrastrukturen i fråga och att de berörda näringsidkarna ska kunna dra fördel av den på samma √ lika ∏ villkor.

Avsnitt 8

Trafikstyrnings- och informationsnätet för sjötrafiken

Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som

- ingår i gemenskapspolitikens mål för säkerhet till sjöss,

eller

- är avsett att genomföra Internationella sjöfartsorganisationens (IMO:s) internationella konventioner och resolutioner om säkerhet till havs och som är inriktade på att

- genomföra gemenskapssystemet för anmälning av fartyg som är på väg till eller från hamnar i gemenskapen eller som √ transiterar ∏ är på genomresa längs gemenskapens kuster, med hjälp av ett elektroniskt system för datautbyte av information, som också omfattar dataöverföring mellan fartyg och landbaserade transponderinstallationer; särskilt intresse fästs vid elektroniska system för datautbyte (EDI), som innefattar inbyggda kompatibla gränssnitt,

- utveckla och förbättra landstationer som ingår i radionavigationssystemet LORAN-C,

- utveckla eller förbättra styrnings- och informationssystemet för sjö-, kust- och hamntrafik (STM) och deras inbördes samtrafikförmåga för en säkrare och effektivare övervakning och styrning av sjötrafiken, i synnerhet i områden där trafiken möts, trafiken är tät eller känslig i miljöhänseende,

- utveckla verktyg för att förbättra kunskapen om trafiken: databaser över trafikflödet och olyckor till havs, utveckling av European Permanent Traffic Observatory (EPTO), ett verktyg för trafikflödesanalys,

- utveckla infrastruktur och utrustning för att därigenom kunna bidra till genomförandet av det världsomspännande systemet för fartyg i sjönöd och säkerhet till havs (SMDSM),

- förstärka telematiksystem för datautbyte inom ramen för hamnstatens fartygkontroll.

Avsnitt 9

Flygtrafikledningsnätet

Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som medverkar till att öka systemets kapacitet och optimerar användningen av det, som bidrar till att harmonisera och integrera åtgärder och rutiner för de olika nationella flygplatserna och som överensstämmer med gällande internationell standard, som fastställts av Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) och av de behöriga europeiska organen, med särskild hänsyn tagen till det arbete som utförs i Europeiska organisationen för luftfartssäkerhet (Eurocontrol).

Dessa projekt omfattar

- studier över bättre användning av luftrummet av de olika användarna samt införandet av ett sammanhängande och effektivt system för flygrutter,

- planering och styrning av flygtrafikflödet i avsikt att förbättra förhållandet mellan utbud och efterfrågan och för att utnyttja den disponibla kontrollkapaciteten på bästa möjliga sätt,

- studier och arbeten som är nödvändiga för att harmonisera åtgärder och rutiner i avsikt att integrera de olika tjänsteleverantörerna, bl.a. med beaktande av de riktlinjer som antagits inom Europeiska konferensen för civil luftfart (ECAC),

- förbättring av systemets produktivitet, bl.a. genom ett datoriserat stöd för flygkontroll och system för upptäckt och lösning av möjliga risksituationer,

- bidra till införandet av kommunikations-, navigerings- och övervakningsutrustning som är nödvändig för flygtrafikkontrollen, inbegripet främjande av ny teknik, i synnerhet satelliter och digitala dataförbindelser i den mån detta tillåter att de gemensamma europeiska specifikationerna följs.

Avsnitt 10

Positionsbestämnings- och navigeringsnätet

Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt för att ansluta alla flygplatser till den framtida europeiska radionavigeringsplanen och införa ett överordnat positionsbestämnings- och navigeringssystem via satellit som kan integreras i följande struktur:

- En kontrollcentral som omfattar ett behandlings- och kontrollsystem.

- Ett nät av landbaserade navigeringsstationer.

- Ett rymdsegment som består av satelliter som gör det möjligt att sända navigeringssignaler.

- Ett nät av övervakningsstationer.

_____________

⎢ 884/2004/EG art. 1.15.2 och bilaga II

BILAGA III

PRIORITERADE PROJEKT DÄR ARBETET SKA INLEDAS FÖRE 2010

1. Järnvägsförbindelsen Berlin — Verona/Milano — Bologna — Neapel — Messina — Palermo

- Halle/Leipzig — Nürnberg (2015)

- Nürnberg — München (2006)

- München — Kufstein (2015)

- Kufstein — Innsbruck (2009)

- Brennertunneln (2015), gränsöverskridande sträcka

- Verona — Neapel (2007)

- Milano — Bologna (2006)

- Bil- och järnvägsbro över Messinasundet — Palermo (2015)

2. Järnvägsförbindelsen för höghastighetståg Paris — Bryssel — Köln — Amsterdam — London

- Kanaltunneln — London (2007)

- Bryssel — Liège — Köln (2007)

- Bryssel — Rotterdam — Amsterdam (2007)[5]

3. Järnvägsförbindelsen för höghastighetståg i sydvästra Europa

- Lissabon/Porto — Madrid (2011)[6]

- Madrid — Barcelona (2005)

- Barcelona — Figueras — Perpignan (2008)

- Perpignan — Montpellier (2015)

- Montpellier — Nîmes (2010)

- Madrid — Vitoria — Irún/Hendaye (2010)

- Irún/Hendaye — Dax, gränsöverskridande sträckan (2010)

- Dax — Bordeaux (2020)

- Bordeaux — Tours (2015)

4. Järnvägsförbindelsen för höghastighetståg österut

- Paris — Baudrecourt (2007)

- Metz — Luxemburg (2007)

- Saarbrücken — Mannheim (2007)

5. Betuwelinjen (2007)

6. Järnvägsförbindelsen Lyon — Trieste — Divača/Koper — Divača — Ljubljana — Budapest — gränsen till Ukraina[7]

- Lyon — St Jean de Maurienne (2015)

- Mont-Cenistunneln (2015-2017), gränsöverskridande sträckan

- Bussoleno — Turin (2011)

- Turin — Venedig (2010)

- Venedig — södra Ronchi —Trieste — Divača (2015)

- Koper — Divača — Ljubljana (2015)

- Ljubljana — Budapest (2015)

7. Motorvägsförbindelsen Igoumenitsa/Patra — Aten — Sofia — Budapest

- Via Egnatia (2006)

- Pathe (2008)

- Motorvägen Sofia — Kulata — gränsen mellan Grekland och Bulgarien (2010), med Promahon — Kulata som gränsöverskridande sträcka

- Motorvägen Nadlac — Sibiu — (sträckningen mot Bukarest och Constanța) (2007)

8. Förbindelsen för kombinerade transporter Portugal/Spanien — övriga Europa[8]

- Järnvägen La Coruña — Lissabon — Sines (2010)

- Järnvägen Lissabon — Valladolid (2010)

- Järnvägen Lissabon — Faro (2004)

- Motorvägen Lissabon — Valladolid (2010)

- Motorvägen La Coruña — Lissabon (2003)

- Motorvägen Sevilla — Lissabon (färdig 2001)

- Lissabons nya flygplats (2015)

9. Järnvägsförbindelsen Cork — Dublin — Belfast — Stranraer[9] (2001)

10. Malpensa (färdig 2001)[10]

11. Den fasta Öresundsförbindelsen (färdig 2000)[11]

12. Järnvägs-/vägförbindelsen i den nordiska triangeln

- Väg- och järnvägsprojekt i Sverige (2010)[12]

- Motorvägen Helsingfors — Åbo (2010)

- Järnvägen Kervo — Lahtis (2006)

- Motorvägen Helsingfors — Vaalimaa (2015)

- Järnvägen Helsingfors — Vainikkala (ryska gränsen) (2014)

13. Vägförbindelsen Förenade kungariket/Irland/Benelux (2010)

14. Huvudlinjen längs västkusten (2007)

15. Galileo (2008)

16. Järnvägsförbindelsen för godstransport Sines/Algeciras — Madrid — Paris

- Ny järnvägsförbindelse med hög kapacitet genom Pyrenéerna

- Järnvägen Sines — Badajoz (2010)

- Järnvägen Algeciras — Bobadilla (2010)

17. Järnvägsförbindelsen Paris — Strasbourg — Stuttgart — Wien — Bratislava

- Baudrecourt — Strasbourg — Stuttgart (2015) med bron i Kehl som gränsöverskridande sträcka

- Stuttgart — Ulm (2012)

- München — Salzburg (2015), gränsöverskridande sträckan

- Salzburg — Wien (2012)

- Wien — Bratislava (2010), gränsöverskridande sträckan

18. Vattenvägen Rhen/Maas — Main — Donau[13]

- Rhen — Maas (2019) med slussen i Lanay som gränsöverskridande sträcka

- Vilshofen — Straubing (2013)

- Wien — Bratislava (2015), gränsöverskridande sträckan

- Palkovicovo — Mohács (2014)

- Flaskhalsar i Rumänien och Bulgarien (2011)

19. Driftskompatibel höghastighetsjärnväg på Iberiska halvön

- Madrid — Andalusien (2010)

- Nord−öst (2010)

- Madrid−Levante och Medelhavet (2010)

- Nord−nordvästkorridoren, inklusive Vigo−Porto (2010)

- Extremadura (2010)

20. Järnvägsförbindelsen Fehmarn bält

- Fast förbindelse för väg/järnväg över Fehmarn bält (2014)

- Anslutningsjärnväg i Danmark från Öresund (2015)

- Anslutningsjärnväg i Tyskland från Hamburg (2015)

- Järnvägen Hannover — Hamburg/Bremen (2015)

21. Höghastighetsleder till sjöss

Projekt av gemensamt intresse som fastställts i enlighet med artikel 13 och som rör följande höghastighetsleder till sjöss:

- Farleden i Östersjön (som förenar medlemsstaterna vid Östersjön med medlemsstaterna i Central- och Västeuropa, inbegripet leden genom Nord-Östersjökanalen [Kielkanalen]) (2010)

- Farleden i västra Europa (som via atlantiska bågen förenar Portugal och Spanien med Nordsjön och Irländska sjön) (2010)

- Farleden i sydöstra Europa (som förenar Adriatiska havet med Joniska havet och östra Medelhavet och inkluderar Cypern) (2010)

- Farleden i sydvästra Europa (västra Medelhavet) som förenar Spanien, Frankrike, Italien och Malta och hänger samman med farleden i sydöstra Europa[14] (2010)

22. Järnvägsförbindelsen Aten — Sofia — Budapest — Wien — Prag — Nürnberg/Dresden[15]

- Järnvägen från gränsen mellan Grekland och Bulgarien — Kulata — Sofia — Vidin/Calafat (2015)

- Järnvägen Curtici — Brasov (mot Bukarest och Constanța) (2010)

- Järnvägen Budapest — Wien (2010), gränsöverskridande sträckan

- Järnvägen Breclav — Prag — Nürnberg (2010), med Nürnberg — Prag som gränsöverskridande sträcka

- Järnvägsförbindelsen Prag ― Linz (2016)

23. Järnvägsförbindelsen Gdansk — Warszawa — Brno/Bratislava-Wien[16]

- Järnvägen Gdansk — Warszawa — Katowice (2015)

- Järnvägen Katowice — Breclav (2010)

- Järnvägen Katowice — Zilina — Nove Mesto n.V. (2010)

24. Järnvägsförbindelsen Lyon/Genua — Basel — Duisburg — Rotterdam/Antwerpen

- Lyon — Mulhouse — Mülheim[17] med Mulhouse ― Mülheim som gränsöverskridande sträcka (2018)

- Genua — Milano/Novara — schweiziska gränsen (2013)

- Basel — Karlsruhe (2015)

- Frankfurt — Mannheim (2012)

- Duisburg — Emmerich (2009)[18]

- ”Järn–Rhen” Rheidt—Antwerpen, gränsöverskridande sträckan (2010)

25. Motorvägsförbindelsen Gdansk-Brno/Bratislava — Wien[19]

- Motorvägen Gdansk — Katowice (2010)

- Motorvägen Katowice — Brno/Zilina (2010), gränsöverskridande sträckan

- Motorvägen Brno — Wien (2009), gränsöverskridande sträckan

26. Järnvägs- och vägförbindelsen Irland/Förenade kungariket/kontinenten

- Järnvägs- och vägförbindelsen som förenar Dublin med Nordirland (Belfast — Larne) och södra Irland (Cork) (2010)[20]

- Järnvägs- och vägförbindelsen Hull — Liverpool (2015)

- Järnvägen Felixstowe — Nuneaton (2011)

- Järnvägen Crewe — Holyhead (2008)

27. Rail Baltica: Förbindelsen Warszawa — Kaunas — Riga — Tallinn — Helsingfors

- Warszawa — Kaunas (2010)

- Kaunas ― Riga (2014)

- Riga ― Tallinn (2016)

28. ”Eurocaprail” på järnvägsförbindelsen Bryssel — Luxemburg — Strasbourg

- Bryssel — Luxemburg — Strasbourg (2012)

29. Järnvägsförbindelsen i den intermodala jonisk/adriatiska korridoren

- Kozani — Kalambaka — Igoumenitsa (2012)

- Ioannina — Antirrio — Rio — Kalamata (2014)

30. Inre vattenvägen Seine ― Schelde

Förbättrad farbarhet mellan Deulemont ― Gent (2012–2014–2016)

Compiègne ― Cambrai (2012–2014–2016).

Inom parentes anges när arbetet ska vara klart. Tidsangivelserna för projekten 1–20 och 30 samt detaljerna om sträckorna är hämtade ur högnivågruppens rapport (i den mån rapporten innehåller sådana uppgifter).

_____________

⎡

BILAGA IV

Upphävt beslut och ändringar av det i kronologisk ordning

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG (EGT L 228, 9.9.1996, s. 1) |

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1346/2001/EG (EGT L 185, 6.7.2001, s. 1) |

2003 års anslutningsakt, bilaga II punkt 8.F (EUT L 236, 23.9.2003, s. 447) |

Europaparlamentets och rådets beslut nr 884/2004/EG (EUT L 167, 30.4.2004, s. 1) |

Rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1) | Endast punkt 6.D i bilagan |

_____________

BILAGA V

Jämförelsetabell

Beslut 1692/96/EG | Detta beslut |

Artikel 1.1 | Artikel 1.1 |

Artikel 1.2 första meningen | Artikel 1.2 första meningen |

Artikel 1.2 andra meningen | Artikel 7.1 |

Artikel 1.2 tredje meningen | Artikel 1.2 andra meningen |

Artikel 1.3 | Artikel 1.3 |

Artiklarna 2–6 | Artiklarna 2–6 |

Artikel 7.1 inledningsfrasen | Artikel 7.2 inledningsfrasen |

Artikel 7.1 första strecksatsen | Artikel 7.2 a |

Artikel 7.1 andra strecksatsen | Artikel 7.2 b |

Artikel 7.1 tredje strecksatsen | Artikel 7.2 c |

Artikel 7.1 fjärde strecksatsen | Artikel 7.2 d |

Artikel 7.2 inledningsfrasen | Artikel 7.3 inledningsfrasen |

Artikel 7.2 första strecksatsen | Artikel 7.3 a |

Artikel 7.2 andra strecksatsen | Artikel 7.3 b |

Artikel 7.3 | Artikel 7.4 |

Artikel 8.1 första stycket | Artikel 8.1 första stycket |

Artikel 8.1 andra styckets första mening | Artikel 8.1 andra stycket |

Artikel 8.1 andra styckets andra mening | Artikel 8.1 tredje stycket |

Artikel 8.2 | Artikel 8.2 |

Artikel 9.1 inledningsfrasen | Artikel 9.1 inledningsfrasen |

Artikel 9.1 första strecksatsen | Artikel 9.1 a |

Artikel 9.1 andra strecksatsen | Artikel 9.1 b |

Artikel 9.1 tredje strecksatsen | Artikel 9.1 c |

Artikel 9.1 fjärde strecksatsen | Artikel 9.1 d |

Artikel 9.2 och 9.3 | Artikel 9.2 och 9.3 |

Artikel 10.1 | Artikel 10.1 |

Artikel 10.2 första stycket | Artikel 10.2 första stycket |

Artikel 10.2 andra styckets första mening | Artikel 10.2 andra stycket |

Artikel 10.2 andra styckets andra mening | Artikel 10.2 tredje stycket |

Artikel 10.3–6 | Artikel 10.3–6 |

Artikel 11.1, 11.2 och 11.3 | Artikel 11.1, 11.2 och 11.3 |

Artikel 11.3a | Artikel 11.4 första stycket |

Artikel 11.3b | Artikel 11.4 andra stycket |

Artikel 11.4 | Artikel 11.5 |

Artikel 12 | Artikel 12 |

Artikel 12a.1–4 | Artikel 13.1–4 |

Artikel 12a.5 inledande ord | Artikel 13.5 inledande ord |

Artikel 12a.5 första strecksatsen | Artikel 13.5 a |

Artikel 12a.5 andra strecksatsen | Artikel 13.5 b |

Artikel 12a.5 tredje strecksatsen | Artikel 13.5 c |

Artikel 12a.6 första och andra meningen | Artikel 13.7 första stycket |

Artikel 12a.6 tredje meningen | Artikel 13.7 andra stycket |

Artikel 12a.7 | Artikel 13.6 |

Artikel 13 | Artikel 14 |

Artikel 14.1 inledningsfrasen | Artikel 15 inledningsfrasen |

Artikel 14 första strecksatsen | Artikel 15.1 a |

Artikel 14 andra strecksatsen | Artikel 15 b |

Artikel 14 tredje strecksatsen | Artikel 15.1 c |

Artikel 15 inlednings- och avslutningsfraserna | Artikel 16 inledningsfrasen |

Artikel 15 första strecksatsen | Artikel 16 a |

Artikel 15 andra strecksatsen | Artikel 16 b |

Artikel 15 tredje strecksatsen | Artikel 16 c |

Artikel 15 fjärde strecksatsen | Artikel 16 d |

Artikel 16 | Artikel 17 |

Artikel 17 | Artikel 18 |

Artikel 17a.1 första meningen | Artikel 19.1 |

Artikel 17a.1 andra, tredje och fjärde meningen | Artikel 19.4 |

Artikel 17a.2 och 17a.3 | Artikel 19.2 och 19.3 |

Artikel 17a.4 | Artikel 19.6 |

Artikel 17a.5 | Artikel 19.5 |

Artikel 17a.6 | Artikel 19.7 |

Artikel 18.1 | Artikel 20 |

Artikel 18.2 första meningen | Artikel 21.1 |

Artikel 18.2 andra meningen | Artikel 21.2 |

Artikel 18.3 första meningen | Artikel 22 första stycket |

Artikel 18.3 andra meningen | Artikel 22 andra stycket |

Artikel 18.3 tredje och fjärde meningen | Artikel 22 tredje stycket |

Artikel 19 | Artikel 23 |

Artikel 19a.1 | Artikel 24 |

Artikel 19a.2 inledande ord | Artikel 25.1 inledande ord |

Artikel 19a.2 a och b | Artikel 25.1 a och b |

________ | Artikel 25.2 inledande ord |

Artikel 19a.2 c och d | Artikel 25.2 a och b |

Artikel 19a.3 | Artikel 25.3 |

Artikel 19a.4 | Artikel 26.1 |

Artikel 19a.5 första meningen | Artikel 26.2 första stycket |

Artikel 19a.5 andra meningen | Artikel 26.2 andra stycket |

Artikel 19a.6 | Artikel 27.1 |

Artikel 19a.7 | Artikel 27.2 |

Artikel 19a.8 | Artikel 27.3 |

Artikel 19a.9 | Artikel 27.4 |

Artikel 19b första meningen | Artikel 28 första stycket |

Artikel 19b andra meningen | Artikel 28 andra stycket |

Artikel 22 | Artikel 29 första stycket |

________ | Artikel 29 andra stycket |

Artikel 23 | Artikel 30 |

Artikel 24 | Artikel 31 |

Bilaga I | Bilaga I |

Bilaga II | Bilaga II |

Bilaga III | Bilaga III |

______ | Bilaga IV |

______ | Bilaga V |

_____________

⎢1692/96/EG (anpassad)

GEMENSAMT UTTALANDE

Europaparlamentet, rådet och kommissionen understryker den vikt de fäster vid upprättandet och den sammanhängande utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet. De välkomnar antagandet av detta beslut som upprättar nätet och fastställer projekt av gemensamt intresse, vilket gör det möjligt att färdigställa den lagstiftning som ska tillämpas på det transeuropeiska transportnätet.

De noterar att dessa projekt, som bidrar till att uppfylla målen i artikel 2, särskilt kan ge ett väsentligt bidrag till konkurrenskraft, skapande av sysselsättning och sammanhållande av unionen och även svarar mot nödvändigheten att binda samman öar, inlandsområden och perifera områden med gemenskapens centrala områden. De understryker i detta avseende att det faktum att projekten är angivna i bilaga I, bilaga II och den normativa delen av detta beslut gör dem berättigade till finansiellt stöd från gemenskapen som kan göra det möjligt att underlätta och påskynda att projekten effektivt förverkligas av berörda medlemsstater.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen uppmanar medlemsstaterna att särskilt prioritera förverkligandet av dessa projekt vid vilka de fäster särskild vikt. Kommissionen åtar sig att hålla dem regelbundet underrättade om projektens genomförande, bl.a. genom √ den rapport som avses i artikel 22 ∏ .

Europaparlamentet, rådet och kommissionen noterar vilka projekt som röstats igenom av Europaparlamentet vid andra behandlingen, med sikte på utbyggnaden av det transeuropeiska transportnätet.

KOMMISSIONENS UTTALANDE

- Till miljönormerna och ledningsnätet

Kommissionen

a) kommer att fortsätta att undersöka miljönormerna för varje transportslag,

b) kommer att undersöka möjligheten att upprätta ett ledningsnät för produkter som inte omfattas av riktlinjerna för de europeiska energinäten och möjligheten att integrera det i det transeuropeiska transportnätet

och kommer vid behov att lägga fram lämpliga förslag.

- √ Till artikel 23 ∏ och bilaga III

Kommissionen bekräftar att detta beslut på intet sätt föregriper något ekonomiskt åtagande från en medlemsstat eller från gemenskapen.

[1] Dessa kriterier och specifikationer hänför sig till motsvarande avsni瑴椠戠獥畬整獴愠瑲歩汥敤⁬捯⽨汥敬⁲⁩楢慬慧䤠മं瑅⁴慲楤扯獡牥瑡搠杩瑩污⁴牴晡歩湩潦浲瑡潩獮祳瑳浥‬⁲敤⁴污浬滤慮映敤⁴癡洠摥敤慬摮湥欠湡愠灶獡慳⁳晥整⁲敤⁮湥歳汩慤琠慲楦慫瑮湥⁳敢潨⹶ȍ䘉祬灧慬獴祳瑳浥⠠䝅⁔牮䰠㈠〴‬㐲㠮ㄮ㤹ⰲ猠‮㐱⸩ȍ䐉湥慮敶獲歩⁴瑵獥畬整⁲湩整愠瑴杴狤敤湲⁡⁩牦查⁡慫⁮瑵楶杤獡琠汩⁬湡牤⁡湫瑵異歮整⁲⁩獲楫摬ⱡ瘠泤洠瑯癩牥摡⁥慦汬മtt i beslutets artikeldel och/eller i bilaga I.

[2] Ett radiobaserat digitalt trafikinformationssystem, där det allmänna flödet av meddelanden kan avpassas efter den enskilda trafikantens behov.

[3] Flygplatssystem (EGT nr L 240, 24.8.1992, s. 14).

[4] Denna översikt utesluter inte att åtgärderna i fråga kan utvidgas till andra knutpunkter i särskilda, väl motiverade fall.

[5] Inklusive de två stationerna för höghastighetståg i Rotterdam och Amsterdam som inte ingick i det projekt som fick stöd av Europeiska rådet i Essen 1994.

[6] Inklusive linjerna Lissabon–Porto (2013), Lissabon–Madrid (2010) och Aveiro—Salamanca (2015).

[7] Delar av denna led ingår i den alleuropeiska korridoren nr V.

[8] Inklusive uppgradering av hamnar och flygplatser (2015) i enlighet med det innehåll som fick stöd av Europeiska rådet i Essen respektive Dublin.

[9] 2003 beslutades det om en ytterligare ökning av kapaciteten på denna linje och den lades till som ett separat projekt.

[10] Avslutat projekt.

[11] Avslutat projekt.

[12] Några få korta väg- och järnvägssträckor kommer att vara färdiga mellan 2010 och 2015.

[13] En del av denna led motsvarar till stor del definitionen av alleuropeiska korridoren nr VII.

[14] Inbegripet till Svarta havet.

[15] Denna viktiga led motsvarar till stor del definitionen av alleuropeiska korridoren nr IV.

[16] Denna viktiga led motsvarar till stor del definitionen av alleuropeiska korridoren nr VI.

[17] Inbegripet TGV Rhen–Rhône utom den västra sträckningen.

[18] Projekt nr 5 (Betuwelinjen) förbinder Rotterdam med Emmerich.

[19] Denna viktiga led motsvarar till stor del definitionen av alleuropeiska korridoren nr VI.

[20] Inklusive Essenprojekt nr 13: vägförbindelse Irland/Förenade kungariket/Benelux.