I enlighet med artikel 3.4a i rådets förordning (EG) nr 1467/97 och som svar på rådets beslut fastställde rådet tidsfristen för Portugal och Spanien att i detalj rapportera vilka åtgärder man vidtagit till den 15 oktober 2016. En rapport till rådet och kommissionen där man belyste de finanspolitiska åtgärder som vidtagits för att uppnå de mål som fastställs av rådet lämnades in av Spanien den 15 oktober 2016 och en rapport lämnades in av Portugal den 17 oktober 2016.

Även om det nominella underskottsmålet inte förväntas uppfyllas under 2016 förväntar sig kommissionen i sin vårprognos ändå att det alltför stora underskottet kommer att korrigeras i tid. Dessutom bedömer kommissionen att korrigeringen av det alltför stora underskottet kommer att vara hållbar, då det nominella underskottet förväntas ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % och därefter sjunka ytterligare till 2,2 % av BNP 2017 och sedan öka något, till 2,4 % av BNP, 2018. Slutligen förväntas målet med den finanspolitiska insatsen vara uppfyllt 2016, både på grundval av den korrigerade förändringen av det strukturella saldot och ”nedifrån-och-upp”-metoden för att bedöma den finanspolitiska insatsen. Man kan dock i dagsläget inte avgöra omfattningen och effekterna av potentiella underskott som kan uppstår till följd av rekapitaliseringen av Caixa Geral de Depósitos samt när dessa kommer att synas. Detta kan äventyra genomförandet av en snabb och hållbar korrigering av alltför stora underskott.

Enligt kommissionens höstprognos 2016 förväntas det offentliga underskottet uppgå till 2,7 % av BNP under 2016, vilket är över det rekommenderade underskottsmålet på 2,5 % av BNP, men under fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Hälften av avvikelsen från de 2,4 % av BNP som förutsågs i rapporten om vidtagna åtgärder härrör från det mindre optimistiska markroekonomiska scenariot i kommissionens höstprognos 2016, som förutser lägre skatteintäkter. Resterande diskrepans är en följd av ett något högre utgiftstryck i kommissionens höstprognos 2016 än i rapporten om vidtagna åtgärder, i synnerhet när det gäller kompensation till anställda och insatsförbrukning.

När det gäller de åtgärder som krävdes enligt rådets beslut av den 8 augusti 2016 för att stärka Spaniens finanspolitiska ramverk och ramverket för offentlig upphandlingspolitik innehåller rapporten information om genomförandet av relevanta bestämmelser i det nationella finanspolitiska ramverket – nämligen stabilitetslagen – under 2016 och om två lagförslag från den spanska regeringen om att stärka tillsynen av offentlig upphandling, vilka nu väntar på att godkännas av parlamentet.

3.2.Bedömning av vidtagna åtgärder

Enligt kommissionens höstprognos 2016 väntas ett nominellt underskott på 4,6 % av BNP, i linje med underskottsmålet i rådets föreläggande. Under första halvåret 2016 förändrades underskottet i Spaniens offentliga finanser knappt alls, trots stark ekonomisk tillväxt. Tillgängliga månadsdata för augusti och september för vissa av centralregeringens undersektorer bekräftade denna bild. Samtidigt som utgifterna har vuxit i linje med förväntningarna har inkomsterna minskat till följd av betydande bortfall av inkomstskatteintäkter. Detta gäller särskilt bolagsskatter till följd av verkställandet av bolagsskattereformens andra del och avskaffandet av minimibeloppet för delbetalningar av bolagsskatten, som trädde ikraft i januari 2016. Det kungliga dekretet 2/2016 som antogs den 20 oktober 2016 uppväger mer än väl effekterna av det senare.

I avsaknad av en budget för 2017 förväntas underskottet sedan minska till 3,8 % av BNP 2017 och till 3,2 % av BNP 2018. Detta är tills stor del en följd av positiva makroekonomiska utsikter (som utgör stöd för skatteintäkter och medverkar till att hålla sociala transfereringar under kontroll) och minskade räntebetalningar i ett lågränteklimat. Det beräknade underskottet för båda åren ligger dock kvar över de mål för det nominella underskottet som rådet satt och en korrigering i tid till 2018 förutses för närvarande inte.

Medan rådets beslut av den 8 augusti 2016 kräver att Spanien begränsar försämringen av det strukturella saldot till maximalt 0,4 % av BNP 2016 pekar kommissionens höstprognos 2016 på en minskning av det strukturella saldot med 0,1 % av BNP, vilket är 0,6 procentenheter lägre än vad som begärts. För 2017 och 2018 krävs i rådets beslut av den 8 augusti 2016 att Spanien förbättrar det strukturella saldot med 0,5 % av BNP 2017. Däremot förutser kommissionens höstprognos 2016 inga förändringar av det strukturella underskottet för 2017 och 2018.

Tabell 3: Jämförelse av budgetprognoser

Enligt metoden för att bedöma effektiva åtgärder (se Ruta 1) kräver denna situation en noggrann analys av den finanspolitiska insatsen på grundval av den anpassade förbättringen av det strukturella saldot (”uppifrån-och-ned”-metoden) och mängden vidtagna åtgärder (”nedifrån-och-upp”-metoden).

Tabell 4: Jämförelse mellan justerade förändringar i det strukturella saldot och den finanspolitiska insatsen enligt ”nedifrån-och-upp”-metoden, grundat på kommissionens vårprognos 2016

Vad gäller 2016 visar den noggranna analysen att det finns risk för att de finanspolitiska insatserna inte lever upp till de ställda kraven enligt något av måtten. I synnerhet när det gäller uppifrån-och-ned”-metoden, där det strukturella saldot beräknas bli –0,5 % av BNP 2016, vilket innebär att målet på –0,4 % av BNP som rådet fastställt missas marginellt. En liknande bild framträder ur ”nedifrån-och-upp”-metoden som bedömer att nettoeffekterna av (strukturella) inkomståtgärder och utgiftsutvecklingen under regeringens kontroll har en expansiv effekt på 0,1 % av BNP, jämfört med den effekt på 0 % som rådet kräver.

Samtidigt som det finns en medvetenhet om att dessa beräkningar bygger på antagandet om oförändrad politik visar den noggranna analysen för 2017 att den finanspolitiska insatsen i avsaknad av ytterligare åtgärder inte kommer att nå upp till de nivåer som rådet kräver, med 0,3 % av BNP, utifrån ”uppifrån-och-ned”-metoden, medan ”nedifrån-och-upp”-metoden förutser att målet missas med 0,2 % det året. Detta skulle innebära en sammanlagd avvikelse från målet med 0,3 % under 2016–2017, på grundval av både ”nedifrån-och-upp”-metoden och ”uppifrån-och-ned”-metoden. Slutligen förutses för 2018 – och som en följd av den oförändrade politiken – enligt uppifrån-och-ned-metoden ingen finanspolitisk insats under 2018 och en ackumulerad avvikelse jämfört med rådets krav på 0,8 % av BNP. På motsvarande sätt visar inte heller ”nedifrån-och-upp”-metoden någon finanspolitisk insats under 2018. Detta ligger under målet på 0,5 % av BNP i form av åtgärder som anses vara nödvändiga 2018 för att nå de strukturella mål som slogs fast i rådets beslut om föreläggande, vilket resulterar i att målet missas med 0,9 % i kumulativa termer för 2016-2018.

3.3.Bedömning av vidtagna finanspolitiska åtgärder

Den spanska regeringen har lagt fram ett antal åtgärder till följd av rådets beslut. Dessa uppfyller dock inte kraven i detta beslut.

Även om den spanska regeringen lämnade detaljerad information om genomförandet av de förebyggande och korrigerande mekanismerna i stabilitetslagen under 2016 har den ännu inte lagt fram några förslag om att ändra denna lagstiftning så att tillämpningen av dessa mekanismer blir mer automatisk. Dessutom är tillämpning av stabilitetslagens utgiftsregel fortfarande otydlig och kan bli föremål för tolkningar som undergräver dess bidrag till budgetdisciplinen eftersom det saknas lämplig genomförandelagstiftning.

I fråga om planerade åtgärder för att stärka Spaniens politiska ramverk för offentlig upphandlingspolitik kan de åtgärder som läggs fram vara en del av lösningen när det gäller att förbättra vissa förfaranden för offentlig upphandling i Spanien, men de tar i allmänhet inte itu med behovet av ett konsekvent ramverk som säkerställer tillräcklig öppenhet och samordning av offentlig upphandling mellan alla upphandlande myndigheter och enheter. Rapporten saknar vidare tydliga mål för offentlig upphandling, verktyg för åtgärder samt en tidsplan för antagande och genomförande av dessa.