EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.04.1997 
KOM (97) 165 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
OM TILLÄMPNINGEN AV BIDRAGSYSTEMEN INOM NÖTKÖTTS SEKTORN 
FÖR TIDIG KALVSLAKT OCH KALVBEARBETNING 

L INLEDNING 
I artikel 4i i rådets förordning (EEG) nr 805/68 föreskrivs bland annat att 
medlemsstaterna måste tillämpa minst ett av följande två bidragssystem under 
perioden 1 december 1996 - 30 november 1998: 
- Bidrag för tidig kalvslakt. 
- Bearbetningsbidrag för tjurkalvar. 
I samma artikel föreskrivs att kommissionen efter sex månader, det vill säga den 1 
juni 1997, skall kontrollera om de två bidragssystemen har nått tillfredsställande 
resultat. Vid rådets möte (jordbruk) i mars enades man om att kommissionen skulle 
lägga fram sin rapport om detta ärende i april 1997. Genom denna rapport uppfylls 
detta åtagande. 
2*. BWWiQ FÖR TIPIG KALVSLAKT 
A.Syfie. 
Bidraget för tidig kalvslakt syftade och syftar till att minska produktionen 
av nötkött under 1998 och 1999, genom att uppmuntra producenterna att 
öka antalet kalvar avsedda för kalvköttsproduktion under 1997 och 1998. 
B. Lagstiftning 
Bidraget godkändes av rådet genom förordning (EG) nr 2222/96 av den 18 
november 1996. 
På grund av tidsbristen vid förberedandet av 
genomförandebestämmelserna offentliggjordes kommissionens förordning 
i detta ärende inte förrän den 3 december 1996 (förordning (EG) nr 
2311/96), trots att bidragssystemet var tillämpligt redan från den 1 
december. Av olika skäl har ett antal ändringar antagits sedan dess 
(förordning (EG) nr 18/97, (EG) nr 200/97, (EG) nr 280/97 samt (EG) nr 
616/97). 
Det påskyndade genomförandet och de därpå följande ändringarna 
tillsammans med medlemsstaternas försenade beslut när det gällde vilken 
typ av bidrag som skulle tillämpas samt det tillhörande införandet av 
nationella administrationssystem för dessa ledde till olika 
tillämpningsgrader under de första två månaderna (dec-jan). Detta kan ha 
lett till att kalvköttsproducenterna intog en vänta och se-attityd, särskilt 
med tanke på den allmänt svaga kalvköttsmarknaden över hela 
gemenskapen. 
Till slut infördes systemet för tidig kalvslakt i alla medlemsstater utom 
Irland, Förenade kungariket och Portugal. 
C. Viktgränser 
I enlighet med rådets förordning skulle maximivikterna fastställas för varje 
medlemsstat på grundval av EUROSTAT:s statistik för 1995 eller på 
övriga officiella och offentliggjorda siffror som godkänts av 
kommissionen. Tyskland, Danmark och Luxemburg fick sin referensvikt 
justerad till följd av att sådan alternativ statistik användes (se bilaga I). 
Både Danmark och Italien har emellertid upprepade gånger anfört att 
referensvikten är för låg för att spegla den faktiska kalvköttsproduktionen i 
dessa två länder. Hittills har dock ingen alternativ statistik till stöd för 
deras anspråk lagts fram. 
Vidare har vissa medlemsstater, särskilt Frankrike, klagat över att 
tillämpningen av nationella viktgränser har lett till en snedvriden 
marknadssituation. De anför att deras producenter, vilka före 1997 
slaktade kalvar för en traditionell kalvmarknad med slaktvikter på 125-140 
kg, nu tvingas välja mellan två möjligheter: antingen att fortsätta med 
produktionen av sådana slaktkroppar utan bidraget (och eventuellt 
konkurrera med importerat kalvkött som omfattas av bidraget) eller att 
producera 15 % lättare slaktkroppar med bidrag, men för vilka det inte 
finns någon omedelbar marknad1. För slakt från den 20 januari och framåt 
tillhandahölls ett ökat bidragsbelopp för att minska de särskilda och 
övergående problemen i samband med lätta slaktkroppar. 
D. Statistiska uppgifter 
Enligt genomförandebestämmelserna skall medlemsstaterna en gång i 
veckan meddela kommissionen det antal djur som under den föregående 
veckan omfattades av en bidragssansökan. Sådana uppgifter skall 
dessutom delas upp på viktgrupper, för beräkning av hur stort antal kalvar 
som slaktas vid en vikt som ligger gott och väl under maximi vikten. Detta 
möjliggör en uppskattning av för hur stort antal djur som bidraget 
beviljades "fritt". 
Olyckligtvis har endast några få medlemsstater inkommit med denna 
veckoinformation på ett korrekt sätt. I vissa länder pågår fortfarande 
(slutet av mars) granskningen av siffror från december och januari och 
andra har svarat efter en försening pä upp till sex veckor. Bilaga II, som 
visar det totala antalet bidragsansökningar som hittills inkommit, bör 
därför ses mot denna bakgrund av ofullständiga uppgifter. Sammanlagt har 
300 000 bidragsansökningar inkommit från början av december 1996 fram 
till slutet av mars 1997. Av dessa står 6 medlemsstater för 94 % av det 
totala antalet inom gemenskapen: Nederländerna 35%, Frankrike 21 %, 
Italien 12%, Österrike 11 %, Tyskland 8% och Belgien 8%. Vid en 
jämförelse av dessa ansökningar med det totala antalet kalvar som slaktats 
under samma period (baserat på faktisk statistik, om sådan finns 
tillgänglig, eller EUROSTAT-statistik för 1996 för motsvarande månader) 
1 Ett meddelande från Frankrike i detta ärende överlämnades till rådet i mars. 
3 
framgår det att bidragsansökningarna i Nederländerna täcker 26 % av det 
totala antalet slaktade slaktkalvar, medan procentsatsen för Frankrike är 
11 %, Österrike 63 %, Italien 8 %, Tyskland 19 % och Belgien 28 %. För 
att underlätta jämförelsen har sistnämnda procentsatser uträknats för 
ansökningar och produktion under perioden december - februari (3 
månader). 
De uppgifter som inkommit om den faktiska slaktvikten för bidragskalvar 
bekräftar en relativt bred statistisk spridning (se bilaga III). Vidare ger en 
extrapolering av viktfördelningen från de lägre viktgrupperna till de 
viktgrupper som ligger alldeles under maximivikten en uppfattning om det 
antal djur som under alla omständigheter skulle ha slaktats i den gruppen, 
med eller utan införandet av bidraget. För att förenkla beräkningen antas 
det att 
(1) 50% av kalvarna i intervallet på 10 kg alldeles under 
maximivikten under alla omständigheter skulle ha slaktats vid den vikten, 
och att 
(2) kalvar som befinner sig under det viktintervallet skulle ha slaktats 
vid den låga vikten oavsett bidraget. Det går på goda grunder att hävda att 
det hittills endast är 20 % av alla bidragsansökningar i Nederländerna, 
34% i Frankrike, 25 % i Österrike och 24 % i Tyskland som har gällt tidig 
kalvslakt. Ofullständig eller ingen statistik har erhållits från Belgien och 
Italien. I de fyra medlemsstater som nämns ovan har därför mer än 75 % 
av bidragsansökningarna gällt djur som under alla omständigheter skulle 
ha slaktats vid en lägre vikt. 
E. Utvärdering 
På grundval av det deltagande i systemet som angivits av medlemsstaterna 
för de första fyra månaderna går det att uppskatta att bidrag kommer att 
beviljas för 1 miljon kalvar under 1997. Mot bakgrund av ovanstående 
kommer utbetalningen av bidrag för 750 000 djur inte nödvändigtvis att 
medföra en aktiv omstrukturering av produktionen, utan kan komma att 
enbart utgöra ett produktionsstöd. För de 250 000 kalvar som enligt 
beräkningarna avsiktligt kommer att slaktas tidigt kan besparingar endast 
göras om producenterna börjar rekrytera kalvar för att öka omsättningen 
av dem i fråga om antal. Förutsatt en full rekryteringssats på 15 % går det 
att beräkna besparingarna till 26 miljoner ecu jämfört med den bidragets 
totala kostnad på +/- 65 miljoner ecu för 1997. En uppskattning baserad på 
antagandet att alla kalvar över enmiljonstrecket omfattas av definitionen 
"aktivt" bidrag leder till slutsatsen att för att bidraget för tidig kalvslakt 
skall bli kostnadseffektivt måste något mer än 2 miljoner kalvar omfattas 
av bidraget (bilaga IV). Om rekryteringssatsen för kalvar är mindre än 
15 % kommer ubreakeven"-antalet att öka i motsvarande utsträckning. 
4-
En ökning av det nuvarande genomsnittliga antalet ansökningar kan inte 
uteslutas, särskilt eftersom kalvköttsproducenterna uppenbarligen behöver 
tid att anpassa sig till den nya situationen. Systemet är fortfarande relativt 
nytt och har redan genomgått ett antal ändringar, särskilt när det gäller 
bidragsnivån. Å andra sidan verkar en fördubbling av det nuvarande 
ansökningstalet vara en alltför optimistisk tanke och beslutet att göra 
kompletterande rekryteringar är till stor del ett resultat av de nuvarande 
och de förutsebara marknadsförhållandena. Dessa faktorer påverkas 
fortfarande mycket av BSE-larmet från förra året, trots att priserna 
återhämtade sig något under mars månad (se bilaga V). 
I sitt meddelande håller Frankrike i stor utsträckning den så kallade 
bidragssubventionerade importen skyldig för de låga kalvköttspriserna i 
början av 1997. Kommissionen har emellertid inga statistiska bevis till 
stöd för detta antagande och konstaterar dessutom att priserna på kalvkött 
från framför allt Nederländerna historiskt sett alltid har varit lägre än de 
franska kalvköttspriserna. 
F. Avslutande anmärkningar 
Med tanke på den ofullständiga statistik som medlemsstaterna 
tillhandahållit kan det vara något förhastat att dra slutsatser om 
bidragsystemets kostnadseffektivitet under de två år då det skall tillämpas 
fullt ut. Det verkar emellertid stå utom allt tvivel att huvuddelen av de 
bidrag som hittills utbetalats endast i liten utsträckning har överensstämt 
med avsikterna med bidragssystemet. Om denna tendens inte vänder 
snabbt blir den logiska slutsatsen, vilken enbart baseras på 
kostnadseffektiviteten hos bidraget för tidig kalvslakt, att bidragssystemet 
upphävs för att skydda gemenskapsfinanserna. Enligt rådets slutsatser 
innehåller emellertid artikel 4i ett välavvägt paket om två åtgärder, vilka 
måste bedömas tillsammans. Därför kan en definitiv slutsats dras först 
efter det att det övergripande resultatet av de två systemen har analyserats. 
III. BEARJPETNINGSPIPRAG FÖR KALVAR 
A. Syfte 
Bearbetningsbidraget för kalvar infördes genom grundförordningen om nötkött 
efter 1992 års reform. För att antalet tjurkalvar av mjölkras inom produktionen av 
nötkött skulle kunna begränsas var medlemsstaterna tvungna att tillämpa ett 
interventionssystem för lätta slaktkroppar eller genomföra ett system som 
möjliggjorde för kalvproducenterna att sälja nämnda djur till bearbetning under 
förutsättning att djuren inte var mer än tio dagar gamla. Även om man slutade 
tillämpa interventionsåtgärden för lätta slaktkroppar under 1995 behölls 
bearbetningsbidraget för kalvar som ett marknadsinstrument, men endast på 
frivillig basis för medlemsstaterna. 
I samband med rådets förnyade föresats att minska den framtida produktionen av 
nötkött, så som fastställs i förordning (EG) nr 2222/96, gjordes systemet för 
bearbetningsbidrag för kalvar obligatoriskt för de medlemsstater som inte valt att 
5" 
tillämpa bidraget för tidig kalvslakt. Detta särskilt för att i möjligaste mån nå en 
jämn fördelning när det gällde ansträngningarna att anpassa produktionen. Det 
uttalade syftet var att en miljon kalvar skulle bearbetas varje år. 
B. Lagstiftning 
De grundläggande bestämmelserna för bearbetningsbidraget för kalvar fastställs i 
artikel 4i i rådets förordning (EEG) nr 805/68, ändrad särskilt genom förordning 
(EG) nr 2222/96. Genomförandebestämmelserna fastställs i kommissionens 
förordning (EEG) nr 3886/92, ändrad genom förordning (EG) nr 2311/96, särskilt 
kapitel 5, avsnitt I i denna. 
Bidragsbeloppet före den 1 december 1996 fastställdes till en enhetlig nivå på 120 
ecu per handjur. Efter detta datum kunde även tjurkalvar av köttras berättiga till 
ett bidrag, fastställt till 150 ecu, medan bidraget för kalvar av mjölkras fortfarande 
var 120 ecu. 
C. Statistiska uppgifter (Bilaga VI) 
Statistiska uppgifter om bidraget inhämtas varje vecka och de medlemsstater som 
tillämpar bearbetningsbidraget respekterar i allmänhet kraven när det gäller 
statistik. 
Inom den ordning som gällde före december tillämpades bidraget endast av 
Förenade kungariket (sedan slutet av april 1996), Portugal (sedan slutet av maj 
1996) och Frankrike (sedan mitten av oktober 1996). Före december 1996 
slaktades sammanlagt 445 000 kalvar för att bearbetas och Förenade kungariket 
svarade för mer 80 % av dessa 
Efter den 1 december 1996 har Förenade kungariket tillsammans med Portugal 
och Frankrike valt att fortsätta tillämpa bidraget. Sedan februari 1997 har även 
Irland valt att tillämpa bidraget. 
Fram till slutet av mars 1997 har ungefar 330 000 kalvar slaktats inom ramen för 
det nya systemet och Förenade kungariket svarar för något mer än 50 % av dessa. 
Med beaktande av att Irland endast tillämpat åtgärden under två månader och om 
man antar att samma månatliga genomsnitt kommer att gälla under resten av året 
räknar kommissionen med att den uppställda målsättningen på 1 miljon kalvar 
kommer att uppnås under 1997. 
D. Utvärdering 
De totala kostnaderna för att bevilja detta bidrag för en miljon kalvar beräknas 
uppgå till 125 miljoner ecu. Besparingarna i form av mindre produktion i 
framtiden och mindre omfattande interventionsuppköp beräknas dock uppgå till 
690 miljoner ecu (se bilaga VII). 
Det råder ingen tvekan om att bearbetningsbidraget är den mest effektiva åtgärden 
för att begränsa produktionen inte bara om man ser till direkt kostnadseffektivitet 
utan även när det gäller att i framtiden nå en bättre balans mellan konsumtion och 
produktion. 
C 
utan även när det gäller att i framtiden nå en bättre balans mellan konsumtion och 
produktion. 
Ett antal medlemsstater har valt att inte tillämpa detta bidrag utan uttryckt 
farhågor för möjliga negativa reaktioner från konsumenterna. I detta avseende är 
det intressant att notera att det inte kommit några sådana negativa reaktioner 
enligt de uppgifter som inkommit från de fyra medlemsstater som tillämpar 
systemet och att konsumtionen av nötkött sakta men säkert fortsätter att öka i alla 
dessa länder. 
Bearbetningsbidraget för tjurkalvar kan onekligen under vissa förhållanden utgöra 
ett minimipris för kalvar avsedda för produktion av kalvkött eftersom huvuddelen 
av dessa kalvar är handjur. Å andra sidan är det av de fyra medlemsstater som 
tillämpar bidraget endast Frankrike som har en betydande produktion av kalvkött. 
Det har rapporterats att kalvar från andra medlemsstater också bearbetas i 
Frankrike vilket påverkar priserna på mycket unga djur i dessa länder, men inga 
definitiva uppgifter har kunnat erhållas angående dessa leveranser. 
Om det verkligen rör sig om ett minimipris är det priset dessutom något lägre än 
bidraget på 120 ecu på grund av kostnaderna för transport, slakt och bearbetning 
av kalvarna. Slutligen skall det påpekas att priserna för unga kalvar fortfarande är 
lägre än de priser som rådde för ett år sedan, vilket innebär att 
bearbetningsbidraget (åtminstone hittills) inte verkar ha orsakat en orimlig 
prisökning på råvaran för produktion av nötkött. 
E. Avslutande kommentarer 
Mot bakgrund av den fortsatta obalansen på nötköttsmarknaden bör effektiva 
åtgärder för att anpassa produktionen av nötkött uppmuntras. Kommissionen 
anser att bidragssystemet för bearbetning av kalvar överlägset är det mest 
effektiva och tillråder återigen medlemsstaterna att utnyttja detta alternativ. 
IV. SLUTSATSER 
A. Denna rapport har utarbetats i enlighet med artikel 4L6 i förordning (EG) nr 
805/68 enligt vilken kommissionen är skyldig att kontrollera huruvida de två 
systemen för kalvar har lett till tillfredsställande resultat i förhållande till de mål 
som ställts upp. Ursprungligen fastställdes att rapporten skulle vara klar 6 
månader efter det att de två systemen börjat tillämpas, men begärdes sedan av 
rådet till ett tidigare datum. Som ett direkt resultat av detta är tyvärr den 
erfarenhet som vunnits och de nödvändiga statistiska uppgifterna inte alls 
fullständiga och de slutsatser som dragits bör betraktas mot bakgrund av detta. 
En annan olycklig omständighet, åtminstone i förhållande till bidraget för tidig 
kalvslakt, var den tidpunkt vid vilken åtgärden inleddes som kom att sammanfalla 
med en krissituation på marknaden vilken föranleddes av oron för B SE tidigare 
under 1996. De beslut som fattats av kalvköttsproducenter angående 
rekryteringskalvar har definitivt påverkats på ett negativt sätt av den svaga 
marknaden inom sektorn. 
f 
B. Efter vad som framförts måste kommissionens slutsats bli att bidragssystemet för 
tidig kalvslakt ännu inte har lett till önskade resultat. För att bidraget skall kunna 
bli kostnadseffektivt krävs åtminstone att det nuvarande antalet ansökningar 
fördubblas samtidigt som antalet rekryteringskalvar ökar. Den nuvarande 
ansökningsnivån och den typ av ansökningar det rör sig om tyder på att det för 3 
av 4 kalvar helt enkelt beviljas ett produktionsbidrag oberoende av 
produktionsinsatsen till vilken bidraget var tänkt att knytas. 
Bearbetningsbidraget för kalvar verkar å andra sidan vara mycket effektivt för att 
begränsa den framtida produktionen och om man ser till kostnadseffektiviteten. 
Kommissionen förstår den oro för negativa reaktioner från konsumenterna som 
uttryckts av vissa medlemsstater i samband med detta bidrag, men beklagar ändå 
att endast fyra medlemsstater har beslutat att tillämpa bidraget. 
Eftersom rådet införde de två bidragen som en del i en integrerad lösning med 
syfte att leda till en balanserad insats för att minska produktionen bör de två 
bidragen utvärderas tillsammans. När det gäller den totala kostnadseffektiviteten 
har tillämpningen av systemen hittills varit positiv, vilket dock endast beror på 
tillämpningen av bearbetningsbidraget. Detta innebär tyvärr att åtgärderna i själva 
verket inte har inneburit en jämn fördelning av bördan när det gäller att minska 
produktionspotentialen. Dessutom skulle obalansen bli än större om ett av de två 
bidragen avskaffades (till exempel bidraget för tidig kalvslakt). 
Kommissionen föreslår därför att rådet bedömer bidraget för tidig kalvslakt över 
en längre period än de senaste fyra månaderna och beaktar den tid som krävs för 
den tekniska anpassningen av produktionsstrukturen inom nötköttssektorn. 
Dessutom bör det tas hänsyn till att den senaste ökningen av det tillägg som 
betalas för lätta slaktkroppar inte trädde i kraft förrän den 14 april 1997 och därför 
inte har haft någon effekt på tillämpningen av bidraget. Slutligen kan den 
återhämtning av priserna på kalvkött som börjat synas i mars också innebära att 
producenterna fattar mer positiva beslut när det gäller att öka antalet 
rekryteringskalvar. Kommissionen kommer att fortsätta att noggrant övervaka 
nivån och fördelningen av ansökningarna och förbehåller sig rätten att vidta 
åtgärder i enlighet med artikel 4i.5 och/eller 4i.6 i förordning (EEG) nr 805/68, 
beroende på den kommande utvecklingen i förhållande till både 
kostnadseffektivitet och balanserade ansträngningar i medlemsstaterna. 
î 
BILAGA I 
Maximal slaktvikt för bidraget för tidig kalvslakt 
Medlemsstat där slakten äger rum Maximal 
slaktvikt 
Belgien 136 
Danmark 110 
Tyskland 112 
Grekland 127 
Spanien 124 
Frankrike 108 
Irland 
Italien 117 
Luxemburg 120 
Nederländerna 138 
Österrike 82 
Portugal 110 
Finland 84 
Sverige 88 
Förenade kungariket 32 
3 
BIDRAG FÖR TIDIG KALVSLAKT: 
MOTTAGNA ANSÖKNINGAR 
Förordning (EEG) nr 3866/92 BILAGA II 
Vecka 
96v.49 December 
96v.50 
96v.51 
96v.52 
1996 TOTALT 
97v.01 Januari 
97v.02 
97v.03 
97V.04*' 
97v.05 
97v.06 Februari 
97v.07 
97v.08 
97v.09 
97v.l0 Mars 
97v.ll 
97v.l2 
97v.l3 
TOTALT 
% i EU TOTAL Be 
1000 
1047 
1604 
1615 
5266 
462 
1406 
2118 
1820 
2088 
1705 
1722 
1874 
1874 
1758 
675 
5 
22773 
7,57 Da 
0 
0 
0 
0 
0 
132 
12 
45 
76 
129 
104 
125 
101 
73 
79 
105 
74 
1055 
0,35 De 
275 
394 
1024 
480 
2173 
1019 
1480 
4982 
1629 
2064 
1969 
1530 
1641 
1654 
1909 
1492 
1323 
24865 
8,26 El 
11 
11 
19 
7 
3 
8 
9 
2 
2 
5 
66 
0,02 Es 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 Fr 
2466 
3442 
4377 
3515 
13800 
3631 
5935 
5287 
5020 
4842 
4297 
4098 
4974 
6401 
3593 
1287 It 
1365 
5482 
3497 
4565 
2190 
2509 
2824 
2463 
3625 
3044 
o: -mm -n-mm 0,00 20,99 12,06 Lu 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
10 
7 
9 
11 
7 
12 
6 
8 
9 
8 
97 
0,03 NI 
0 
783 
7422 
1422 
9627 
5181 
10403 
4417 
9414 
5936 
7266 
10352 
4331 
13790 
8943 
4737 
11495 
105892 
35,20 Ös 
0 
50 
1028 
1339 
2417 
2798 
3689 
4195 
2042 
2561 
2347 
1956 
2491 
2166 
2169 
2062 
2420 
33313 
11,07 Pt 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0,00 
W&& &ku^é&*mm>r!m&ibkSi&* ftftäsrattarMmin^to^ imj&&^*äfattikl**s. 
-..."... x\. - < ^ s ^ ' — =cx; *-* * " ^ 'w O - ' * l','- ** " r*:h?'?^ Fi 
0 
13 
55 
50 
118 
57 
122 
177 
205 
325 
361 
360 
326 
258 
177 
174 
92 
10 
2762 
0,92 Sv 
536 
771 
538 
60 
1905 
69 
625 
958 
926 
722 
904 
874 
907 
830 
857 
644 
373 
10594 
3,52 EU 
4277 
6500 
16059 
9846 
40799 
13349 
23682 
22189 
21139 
22192 
23536 
23217 
19174 
29885 
21958 
14812 
18839 
300869 
BILAGA III 
ANSÖKNINGAR OM BIDRAG FÖR TIDIG KALVSLAKT 
(VIKT) 
ÖSTERRIKE 
Grupper på 10 kg I TOTALT ANTAL KALVAR (I) I TOTALT ANTAL KALVAR "FRITT" 
ÖD 
0 - 42 kg 121 121 
42-52 kg 2082 __. 2082 
52-62 kg 5186_ _5186 
62-72 kg 9424 9424 
72-82 kg 16500 8250 
TOTALT [ 33313 1 25063(75%) ~ 
• : Från december 96 till vecka 12 97 
FRANKRIKE» 
Grupper på 10 kg I TOTALT ANTAL KALVAR (I) I TOTALT ANTAL KALVAR "FRITT' 
! . ffl 
0 - 38 kg 13 (+ 7) 13 (+7) 
38-48kg 35 (+21) 35 (+ 21) 
48 -58 kg 98 (+ 59) 98 (+ 59) 
58 - 68 kg 307 (+ 185) 307 (+ 185) 
68 - 78 kg 906 (+ 546) 906 (+ 546) 
78 - 88 kg 2686 (+ 1615) 2686 (+ 1615) 
88 - 98 kg 8907 (+ 5366) 8907 (+ 5366) 
98 -108 kg 26469 (+ 15942) 13235 (+ 7971) 
TOTALT I 39421+23744»* «63165 1 26186 (+15773) = 41 959 (66 %) ~ 
•-.Från december 96 till vecka 8 97 
** : Antal kalvar for vilka det mottagits en bidragsansökan, men som inte kan delas upp på vikt 
( ) : Beräknad distribution i vikt av de 23 744 kalvarna 
TYSKLAND» 
GrupperpålOkg TOTALT ANTAL KALVAR (I) I TOTALT ANTAL KALVAR "FRITT ~ 
, ÖD 
0-72 kg 3031 3031 
72- 82 kg 2475 2475 
82- 92 kg 3729 3729 
92- 102 kg 6281 6281 
102-112 kg 9349 4675 
TOTALT 1 24865 | 18941(76%) 
• : Från december 96 ull vecka 12 97 
NEDERLÄNDERNA» 
Grupper på 10 kg I TOTALT ANTAL KALVAR (I) TOTALT ANTAL KALVAR "FRITT' 
® 
0-28 kg 2 2 -
28-38 kg 32 ; 32 
38-48 kg 79 79 
48 - 58 kg 143 143 
58 • 68 kg 399 399 
68-78 kg 841 841 
78 - 88 kg 1706 1706 
88 - 98 kg 3490 3490 
98 - 108 kg 7425 7425 • 
108 -118 kg 16629 16629 
118-128 kg 32291 32291 
128 - 138 kg 42855 21428 
TOTALT I 105892 | 84464 (80%) ••: Från december 96 till vecka 12 97 
11 
BILAGA IV 
Bidrag för tidig kalvslakt / Kostnadseffektivitet 1997 
Antal kalvar 
som beviljas 
bidrag 
(antal djur) 
0) 
1,000,000 
1,200,000 
1,400,000 
1,600,000 
1,800,000 
2,000,000 Beräknade 
kostnader 
(miljoner ecu) 
(2) 
64 
77 
90 
103 
115 
128 Kalvar med 
faktisk minskad 
vikt 
(antal djur) 
(3) 
250,000 
450,000 
650,000 
850,000 
1,050,000 
1,250,000 Ökning av 
antalet 
rekryterings­
kalvar2 
(antal djur) 
(4) 
37,500 
67,500 
97,500 
127,500 
157,500 
187,500 Inteventions-
besparingar3 
(miljoner ecu) 
(5) 
25,9 
46,6 
67,3 
88,0 
108,7 
129,4 
2 15% av (3). 
3 (4) x 0,3 ton x 2 300 ecu. 
ft 
BILAGA V 
KALVKÖTT 
Genomsnittligt pris i gemenskapen 
BILAGA VI 
Ansökningar om bidrag för bearbetning av kalvar 
Förenade 
kungariket 
Portugal 
Frankrike1 
Irland ' 
TOTALT Ansökningar 
mottagna före 
den 1.12.96 
Kalvar av 
mjölkras 
370 339 
12 406 
62 269 
0 
445 014 Ansökningar mottagna efter den 
1.12.96 
Kalvar av 
mjölkras 
140 291 
17 904 
94 005 
8 346 
260 546 Kalvar av 
köttras 
23 535 
89 
20 832 
175 
44 631 Totalt antal 
ansökningar 
mottagna per 
den 21.3.97 
534 165 
30 399 
177 106 
8 521 
750 191 
Ansökningar per den 15.3.1997 
14 
PILAGAVH 
Bearbetningsbidrag / Kostnadseffektivitet 1997 
Antal kalvar 
av mjölkras 
som beviljas 
bidrag 
(antal djur) 
(D 
850,000 Kostnader 
för kalvar av 
mjölkras 
(miljoner 
ecu) 
(2) 
102,0» Antal kalvar 
av köttras 
som beviljas 
bidrag 
(antal djur) 
(3) 
150,000 Kostnader 
för kalvar av 
köttras 
(miljoner 
ecu) 
(4) 
22,5 2 Totala 
kostnader 
(miljoner 
ecu) 
(5) 
124,5 Intervention 
sbesparingar 
(miljoner 
ecu) 
(6) 
6903 
1 850,000 head x 120 ECU. 
2 150,000 head x 150 ECU. 
3 1,000,000 head x 0,3 t x 2,300 ECU. 
15 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 165 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 10 
Katalognummer : CB-CO-97-153-SV-C 
ISBN 92-78-18666-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
&