[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 11.4.2011

KOM(2011) 184 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EGom produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EGom produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik

SAMMANFATTNING

Den officiella statistiken om vetenskap, teknik och innovation inom Europeiska unionen bygger till stor del på Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG av den 22 juli 2003 om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik[1]. Detta beslut har genomförts av Eurostat i nära samarbete med medlemsstaterna genom lagstiftning och frivillig uppgiftsinsamling samt genom Eurostats egen statistikframställning.

I denna rapport utvärderas genomförandet av de särskilda statistiska åtgärder som anges i artikel 2 i beslutet. Syftet med dessa åtgärder är att inrätta ett statistiskt informationssystem om vetenskap, teknik och innovation för stöd till och övervakning av EU-politiken.

Kommissionens förordningar (EG) nr 753/2004 och nr 1450/2004 om genomförande av beslut nr 1608/2003/EG avser de två typer av uppgiftsinsamlingar som medlemsstaternas statistikmyndigheter regelbundet utför inom ramen för det europeiska statistiksystemet. Såväl den statistik om forskning och utveckling (FoU) som om innovation som samlas in inom ramen för dessa båda genomförandeförordningar har blivit erkända och ofta citerade referensuppgifter för EU:s övervakning av politiken på området för vetenskap, teknik och innovation.

Förutom FoU-statistik handlar den tidigare förordningen även om statistikarbetet på andra områden som rör vetenskap, teknik och innovation, till exempel statistik om mänskliga resurser inom vetenskap och teknik, statistik om spetsteknikindustrier och kunskapsbaserade tjänster samt patentstatistik. Statistiken på dessa områden tas fram direkt av Eurostat med hjälp av befintliga uppgiftskällor och befintlig statistik (extern eller intern Eurostatstatistik). Denna statistik kompletteras av de uppgifter om forskarutbildades karriärutveckling som samlas in frivilligt inom ramen för det europeiska statistiksystemet.

Statistikens kvalitet har fått större betydelse på grund av politikens inriktning och övervakning och särskilt eftersom statistiken ofta ligger till grund för de politiska mål som antas. För Europa 2020-strategin, liksom för dess föregångare Lissabonstrategin, har en exakt målsättning fastställts för forsknings- och utvecklingsinsatser (3 % av EU:s BNP ska gå till FoU senast 2020) och det är därför av yttersta vikt att mätningens nuvarande höga kvalitet består.

De ovannämnda förordningarna om genomförandet av beslut nr 1608/2003/EG har stabiliserat kvaliteten hos statistiken om vetenskap, teknik och innovation. Kvaliteten har förbättrats gradvis och kontinuerligt och övervakas noggrant. Genom att man antar och tillämpar internationella standarder och metoder samt för kontinuerliga diskussioner om hur lämpliga de är för mätningar i en miljö som ständigt förändras kan man framställa aktuell statistik av högsta kvalitet.

Vid ytterligare utveckling av statistiken om vetenskap, teknik och innovation kommer såväl de prioriteringar som fastställts med hänsyn till de politiska behoven som utvecklingen av det europeiska statistiksystemet i sin helhet att beaktas. Med tanke på de prioriteringar som redan fastställts i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen, kommer en jämvikt att eftersträvas mellan nya insatser och åtgärder för att ytterligare förbättra den befintliga statistiken om vetenskap, teknik och innovation.

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EGom produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik

1. INLEDNING

Denna rapport avser genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG av den 22 juli 2003 om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik (nedan kallat beslutet ).

Detta är den andra rapport som kommissionen ska lägga fram för Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 5 i beslutet. Den första rapporten antogs den 14 december 2007[2].

I juni 2010 antog Europeiska rådet Europa 2020-strategin för sysselsättning och smart och hållbar tillväxt för alla[3]. Rådet bekräftade också EU:s fem övergripande mål, varav ett är att förbättra villkoren för FoU och innovation, särskilt mot bakgrund av att man vill höja de sammanlagda offentliga och privata investeringsnivåerna inom denna sektor till 3 % av bruttonationalprodukten (BNP).

Dessutom föreslog kommissionen i sitt meddelande av den 6 oktober 2010[4] en indikator för FoU- och innovationsinsatserna samt en årlig resultattavla för forsknings- och innovationsunionen[5], som ska användas för att övervaka de allmänna framstegen i fråga om innovationer.

Rådet (konkurrenskraft) vill även att man börjar arbeta för att ta fram ett begränsat antal sammanhängande indikatorer som ska fungera som ett användbart verktyg i enlighet med rådets politiska målsättningar och strategier för att övervaka framstegen när det gäller det europeiska forskningsområdet[6] (en ”inre EU-marknad” för forskning och innovation, där forskare, idéer och kunskaper cirkulerar fritt).

I rapporten bedöms hur det statistiska informationssystemet för vetenskap, teknik och innovation har utnyttjats till stöd för och övervakning av EU-politiken. Rapportens första del avser genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i artikel 2 i beslutet. Därefter följer kapitel om uppgifternas kvalitet, kostnader respektive belastningen på uppgiftslämnarna. Rapportens sista kapitel innehåller en framåtblick mot de strategiska åtgärder som bör vidtas under kommande år.

2. GENOMFÖRANDET AV BESLUTET

2.1. Kommissionens insatser

Beslut nr 1608/2003/EG har genomförts av Eurostat genom lagstiftningsåtgärder och frivillig uppgiftsinsamling i medlemsstaterna samt genom Eurostats egen statistikframställning.

Det finns framför allt två gällande genomförandeförordningar:

Artikel 2.1 och 2.2 i beslutet

• Kommissionens förordning (EG) nr 753/2004 av den 22 april 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG med avseende på statistik om vetenskap och teknik[7], som särskilt gäller FoU-statistik. Men förordningen omfattar även statistik om de mänskliga resurserna inom vetenskap och teknik, statistik om spetsteknikindustrier och kunskapsbaserade tjänster, patentstatistik och annan statistik om vetenskap, teknik och innovation (medlemsstaterna åläggs dock inga direkta uppgifter).

Artikel 2.2 i beslutet (innovation)

• Kommissionens förordning (EG) nr 1450/2004 av den 13 augusti 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG med avseende på produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om innovation[8].

Såväl den FoU-statistik som den innovationsstatistik som samlats in genom dessa båda genomförandeförordningar har blivit erkända och ofta citerade referensuppgifter i övervakningen av EU-politiken.

Nedan redogörs det för de viktigaste resultaten inom de olika områdena för statistiken om vetenskap, teknik och innovation.

2.1.1 FoU-statistik (däribland statistik om statliga budgetanslag eller utgifter för FoU)

Med FoU-statistiken mäts forsknings- och utvecklingsinsatserna i Europa. Uppgifterna om FoU-utgifter och personal som arbetar med FoU vid berörda företag eller institutioner sammanställs och delas upp efter olika parametrar. Denna statistik bygger på den s.k. Frascatimanualen och kommer bland annat att användas för att ta fram indikatorer för de offentliga och privata FoU-investeringarna inom ramen för Europa 2020-strategin. Statistiken har hittills använts för att sammanställa den indikator för FoU-intensitet som antogs vid Europeiska rådets möten i Lissabon och Barcelona.

Huvudsakliga resultat:

• Framställningen av och kvaliteten hos statistiken har ökat och frågeformuläret för uppgiftsinsamling och tidsserier har harmoniserats med OECD.

• En överenskommelse har nåtts om behandlingen av ”FoU med utländsk finansiering”.

• Man har börjat mäta den transnationellt samordnade forskningen i Europa (statliga FoU-utgifter och transnationella offentliga forsknings- och utvecklingsaktörer).

• Uppgifternas kvalitet har förbättrats och de har blivit mer harmoniserade tack vare kvalitetsrapporteringen och de förbättringsåtgärder som vidtagits med anledning av den.

2.1.2. EU-statistik om innovation

I EU:s innovationsundersökningar mäts europeiska företags innovationsförmåga. Undersökningarna innehåller indikatorer för innovationsverksamhet och olika slags innovationer, för innovationsutgifter samt för effekter av och samarbete om innovation. Dessa undersökningar är den enda harmoniserade källan för mätning av innovation i och utanför Europa. De utgår från den så kallade Oslomanualen.

Huvudsakliga resultat:

• År 2005 offentliggjorde Eurostat och OECD Oslomanualen, som också omfattar organisations- och marknadsföringsinnovation.

• Inför flera omgångar av EU:s innovationsundersökningar, har man utarbetat harmoniserade frågeformulär och en harmoniserad metodologi, som bland annat inkluderat ad hoc-moduler för miljövänlig innovation och kreativitet och kunskaper (för 2008 och 2010).

• Det har blivit lättare för forskare att få tillgång till mikrodata från EU:s innovationsundersökning via Eurostats säkra datacentral och genom att det getts ut cd-romskivor.

Artikel 2.2 i beslutet (statistik om mänskliga resurser inom vetenskap och teknik, patentstatistik och statistik om spetsteknik)

2.1.3 Statistik om mänskliga resurser inom vetenskap och teknik, statistik om spetsteknikindustrier och kunskapsbaserade tjänster samt patentstatistik

Med utgångspunkt i den s.k. Canberramanualen mäter statistiken om mänskliga resurser inom vetenskap och teknik hur stor andel av arbetskraften som har högskoleutbildning inom vetenskap och teknik eller som är anställd inom ett vetenskaps- och teknikyrke. Med statistik om spetsteknik och kunskaper övervakas kunskapsintensiva sektorer inom ekonomin (t.ex. läkemedel, datorer, telekommunikation, flygteknik, FoU). I båda dessa fall framställs statistiken av Eurostat med hjälp av befintliga uppgifter från andra undersökningar och av sina egna sammanställningar av statistik. Patentstatistik används i allmänhet som resultatindikatorer för vetenskap, teknik och innovation. Indikatorerna tas fram vid Eurostat på grundval av administrativa uppgifter från Europeiska patentorganisationen eller andra stora patentorganisationer. Genom världsomfattande jämförelser av patentverksamheten kan man bedöma innovationsförmågan i respektive ekonomier.

Huvudsakliga resultat:

• På grund av den ökade efterfrågan bland användarna har medlemsstaterna tillsammans med OECD och Unescos statistikinstitut på frivillig grund utvecklat och samlat in statistik om forskarutbildades karriärutveckling, vilket gör det möjligt att kartlägga hur många forskarutbildade som bor i landet i fråga, deras personliga egenskaper, utbildning och arbetslivserfarenhet samt internationella rörlighet osv.

• Statistik om mänskliga resurser inom vetenskap och teknik och om spetsteknik kommer också i framtiden att framställas regelbundet utifrån befintliga uppgiftskällor, och kommer sannolikt att öka i omfattning.

• De bakomliggande klassificeringarna har bedömts för att se om de är lämpliga att användas för att tillhandahålla information om den kunskapsintensiva ekonomin (näringsgrenar).

• En harmoniserad databas för obearbetade uppgifter (Patstat), som bland annat omfattar Europeiska patentverkets ansökningar och de patent som beviljats av den amerikanska patentorganisationen US Patent and Trademark Office (USPTO) har skapats och vidareutvecklats tillsammans med internationella institutioner som t.ex. Europeiska patentverket (EPO), Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo), US Patent and Trademark Office (USPTO), det japanska patentverket (JPO), US National Science Foundation (NSF) och OECD.

• Bidrag till och granskning av 2009 års översyn av OECD:s patentmanual i samarbete med ovannämnda stora användare av patentuppgifter och patentstatistik.

• Eurostats metod för harmonisering av patentansökares namn har förbättrats och kan nu användas för framställning av kompletterande patentstatistik, som exempelvis patentkoncentrationsgrader, och för uppdelning av patentansökare efter institutionssektorer. En första version av de två metoderna tillämpades på Europeiska patentverkets och USPTO:s ansökarnamn under 2006 och metoderna uppdaterades under 2009 mot bakgrund av alla ansökarnamn inom Europeiska patentverkets databas Patstat.

• Från och med 2005 har de omfattande insatser som gjorts inom uppgiftsbehandling och metodutveckling möjliggjort fler patentindikatorer om exempelvis spetsteknik, bioteknik, utländskt ägarskap, EU-intern och internationell sampatentering, patentcitat och energiteknik.

Artikel 2.2 i beslutet (könsuppdelad statistik)

Personalvariablerna vid insamlingen av forsknings- och utvecklingsuppgifter, statistiken om mänskliga resurser inom vetenskap och teknik och den frivilliga statistiken om forskarutbildades karriärutveckling är könsuppdelad där så är lämpligt. Detta har i hög grad underlättat sammanställningen av kommissionens rapport She Figures om kvinnors roll inom vetenskapen som utkom 2006 och 2009.

Artikel 2.3 i beslutet

Det metodologiska arbetet har fortsatt i nära samarbete med de övriga internationella partnerna, i synnerhet OECD. Detta har bland annat lett till de nya och reviderade manualer som nämns ovan, till rationaliserade verktyg och processer för insamling av uppgifter om FoU och om forskarutbildades karriärutveckling. Standarderna och klassificeringarna har uppdaterats så att de är förenliga med de reviderade bakgrundsklassificeringarna (näringsgren, produktklassificering och socioekonomiska målsättningar).

Artikel 2.5 i beslutet

Den främsta kanalen för spridning av detaljerad statistik om vetenskap, teknik och innovation och relaterad dokumentation är Eurostats webbaserade statistikdatabas, som är tillgänglig utan kostnad. Dessutom utges flera statistiska publikationer och nyhetsmeddelanden. De viktigaste resultaten läggs också ut på Eurostats webbplats Statistics Explained . Förutom dessa statistiska resultat har Eurostat börjat ge forskare tillgång till mikrodata från EU:s innovationsundersökning via sin säkra datacentral och genom utgivning av cd-romskivor. Detta har i hög grad bidragit till den internationella innovationsforskningen, både inom och utanför kommissionen. Kommissionen sprider också statistik om vetenskap, teknik och innovation genom flera policyrapporter (främst om Europa 2020-strategin och dess föregångare).

2.2. Genomförande av statistiken om vetenskap, teknik och innovation i medlemsstaterna

I detta avsnitt beskrivs kortfattat de åtgärder som vidtagits i medlemsstaterna med avseende på den statistik om vetenskap, teknik och innovation som samlats in direkt från dem: FoU-statistik/statistik för statliga FoU-utgifter, EU:s innovationsundersökning och frivillig statistik om forskarutbildades karriärutveckling. Inom andra områden används andra befintliga uppgiftskällor som inte ingår i de undersökningar om vetenskap, teknik och innovation som ska utföras av medlemsstaterna.

Statistik om FoU och statliga FoU-utgifter

För att uppfylla kraven i förordning (EG) nr 753/2004 har många länder från 2002–2003 och framåt anpassat sina nationella frågeformulär och sin insamling av uppgifter. Såsom nämns i den första rapporten hade ett antal länder problem med överföringen av FoU-statistik och statistik om statliga FoU-utgifter under de första två obligatoriska referensåren (2003 och 2004), särskilt när det gällde att lämna fullständiga uppgifter inom de tidsfrister som anges i ovannämnda kommissionsförordning. Tillgången till uppgifter och respekten för tidsfristerna har därefter förbättrats avsevärt.

Den systematiska övervakningen av förenligheten med statistiklagstiftningen har lett till att kommissionen i sex fall anmärkt på medlemsstaterna för att de i fråga om statistiken för referensåren 2006–2008 inte följt EU-bestämmelserna. Hittills har anledningen till att uppgifterna varit ofullständiga eller inte lämnats in i tid främst kunnat tillskrivas icke-systematiska brister i de nationella systemen för uppgiftsframställning (oavsiktliga problem, tillfällig resursbrist, större ändringar vad gäller framställningen av uppgifter). Den frivilliga överföringen av forsknings- och utvecklingsvariabler har emellertid förblivit ofullständig.

Europeisk innovationsstatistik

EU:s innovationsundersökningar har i och med kraven i förordning (EG) nr 1450/2004 blivit en del av den gängse statistikinfrastrukturen i medlemsstaterna. EU:s innovationsundersökning 2004 uppfattades som mindre betungande och lättare att genomföra på nationell nivå. Inom ramen för 2006 års undersökning gjordes frivilliga insatser för att underlätta en fullständig användning av Oslomanualens definition av en innovation, och i 2008 års undersökning var det slutligen obligatoriskt att på lika villkor inkludera såväl teknologiska (processer och produkter) som icke-teknologiska (organisation och marknadsföring) innovationer.

Bortsett från en medlemsstat har inga anmärkningsvärda överträdelser konstaterats. Nästan alla medlemsstater lämnade fullständiga uppgifter i tabellform för 2006 och 2008 i tid. Detta gjorde det möjligt att sprida EU-statistiken i tid inför den stora kommissionsrapporten om innovation. Eurostat får dock inte alla nationella mikrodata eller alla begärda variabler eftersom inlämningen av dessa fortfarande är frivillig.

Statistik om forskarutbildades karriärutveckling

Med tanke på det stora användarbehovet inleddes 2006 och 2007 i mer än 20 medlemsstater en mer omfattande och frivillig framställning av statistik om forskarutbildades karriärutveckling. Länderna använde nationella administrativa uppgiftskällor och register för att upprätta nationella urvalsramar som omfattade alla forskarutbildade som är bosatta i landet, beräkna urvalsstorlek, utarbeta nationella frågeformulär och utveckla en teknik för uppgiftsinsamling. Detta arbete fortsatte vid motsvarande undersökning år 2009, där stabiliteten hos koncept, definitioner och system för uppgiftsframställning testades. En mer omfattande utvärdering av framställningen av statistik om forskarutbildades karriärutveckling kommer att göras efter det att resultaten av denna undersökning har presenterats 2011.

3. UPPGIFTERNAS KVALITET

Artikel 2.4 i beslutet

Till grund för kvaliteten hos statistiken om vetenskap, teknik och innovation ligger uppförandekoden för europeisk statistik[9], som innehåller 15 huvudprinciper. Flera principer rör de allmänna institutionella ramarna för medlemsstaternas myndigheter och deras organisationer (yrkesmässigt oberoende eller resursernas tillräcklighet), som bidrar till den allmänna kvaliteten hos EU-statistiken, medan vissa av principerna (som exempelvis tillförlitliga metoder som beskrivs i manualer) är internationellt vedertagna, utvärderas gemensamt och kontinuerligt och är tillgängliga för alla. Flera kvalitetsprinciper som direkt avser undersökningar om vetenskap, teknik och innovation omfattas och övervakas genom regelbunden kvalitetsrapportering (däribland tillförlitlighet, samanvändbarhet och jämförbarhet).

Eurostat har samlat in nationella kvalitetsrapporter om FoU-statistik och statistik för statliga FoU-utgifter sedan 2007. Dessutom har man sedan 2004 samlat in rapporter inför EU:s innovationsundersökningar som genomförs vartannat år. Kvalitetsrapporteringen om frivillig statistik om forskarutbildades karriärutveckling ingår nu i de nationella metadata som lämnas i båda omgångarna av uppgiftsinsamlingen.

Vissa av de frågor om statistisk kvalitet som uppstår inom olika områden belyses nedan.

• FoU-statistik. De rekommendationer om sammanställning av statistik som görs i OECD:s Frascatimanual har i allmänhet iakttagits. Kvaliteten på EU:s FoU-statistik har förbättrats tack vare förordning (EG) nr 753/2004. Uppgiftsanvändarna har inte kritiserat uppgifternas relevans, tillförlitlighet eller jämförbarhet. Vissa förbättringar i fråga om uppgifternas omfattning och om mätning efterfrågas dock.

• Europeisk innovationsstatistik. De nationella uppgifternas aktualitet, fullständighet och jämförbarhet har förbättrats tack vare de kortare och tydligare frågeformulären, den förbättrade framställnings- och genomförandeprocessen på nationell nivå och tack vare att uppgiftslämnarna fått större kunskaper om innovation. Användarna ansåg uppgifterna vara mycket relevanta och efterlyste ännu bättre jämförbarhet och tillförlitlighet för de numeriska variablerna. Den harmoniserade förlaga för frågeformuläret som utarbetats i enlighet med förordning (EG) nr 1450/2004 anses ha bidragit positivt till resultatens jämförbarhet.

• Statistik om forskarutbildades karriärutveckling. År 2006 gjordes ett första försök till storskalig insamling av uppgifter om forskarutbildade och deras karriärer. Den stora svårigheten var att hitta källor för ett representativt urval som också skulle göra det möjligt att ta upp frågor om internationell rörlighet.

• Annan statistik om vetenskap, teknik och innovation. Den förbättrade kvaliteten på andra områden beror ofta på de framsteg som gjorts i fråga om uppgiftskällor. I detta avseende har betydande framsteg gjorts med uppgifter från EU:s arbetskraftsundersökning, handelsstatistik eller Patstat. De använda klassificeringarna har uppdaterats i enlighet med de reviderade klassificeringarna av näringsgrenar och produkter.

4. KOSTNADER OCH BELASTNING PÅ UPPGIFTSLÄMNARNA

Eurostat mäter de kostnader och den belastning som företagsstatistiken medför för uppgiftslämnarna inom ett antal statistikområden. Den senaste övergripande analysen av belastningen på uppgiftslämnarna i medlemsstaterna inleddes i juni 2009 och visar att statistiken om vetenskap, teknik och innovation (statistik om FoU och innovation) ligger på tionde plats bland de 16 kategorier av företagsstatistik som ingår. Den årliga belastningen varierar något, vilket beror på att innovationsstatistiken samlas in vartannat år.

Till följd av rådets beslut nr 1608/2003/EG har man försökt samla in uppgifter om kostnaderna för de uppgiftsinsamlingar som görs och om belastningen på uppgiftslämnarna. I den regelbundna kvalitetsrapporteringen har man efterlyst exakta siffror, som dock visat sig något svåra att få fram, särskilt på ett harmoniserat sätt som möjliggör jämförelser eller utvärdering av de samlade kostnaderna. Många medlemsstater har påpekat att det inte är möjligt att skilja kostnaderna för undersökningar och insamling av uppgifter om FoU och innovation vare sig från kostnaderna för annan statistik om företag och motsvarade eller från kostnaderna för liknande verksamhet som endast grundar sig på nationella behov. Även i de fall där uppgifter är tillgängliga skiljer sig de ansvariga institutionernas metoder för rapporteringen åt mellan och inom medlemsstaterna, vilket gör att informationen inte möjliggör verkligt meningsfulla jämförelser eller offentliggörande av de separata kostnadsberäkningarna.

Med hänsyn till ovanstående förbehåll varierar den genomsnittliga tidsåtgången för att fylla i frågeformuläret om FoU inom företagssektorn för referensperioden 2007 mellan 0,7 timmar och 4 timmar i de 13 medlemsstater där dessa uppgifter lämnats (med undantag för 6 timmar som rapporterats i en medlemsstat). Den vanligaste tidsåtgången var 2 timmar. Det finns mycket färre uppgifter från andra ekonomiska sektorer, även om den tids som behövts för att fylla i frågeformuläret om FoU inom den statliga sektorn och sektorn för högre utbildning tycks vara mycket större än inom företagssektorn, trots att dessa sektorer är relativt snarlika.

Beträffande EU:s innovationsundersökning visar uppgifter i kvalitetsrapporteringen från undersökningsomgångarna 2006 och 2008 att tidsåtgången för att fylla i innovationsfrågeformuläret varierade mellan 0,45 och 4,5 timmar (med ett extremvärde på 6 timmar). Den genomsnittliga tidsåtgången var 1,7 respektive 2 timmar, vilket därmed ligger nära belastningen för uppgiftslämnarna i forsknings- och utvecklingsundersökningen. De enskilda medlemsstaternas uppgifter från båda undersökningsomgångarna visar att belastningen på uppgiftslämnarna mätt i tidsåtgång inte ökade mellan 2006 och 2008. Även statistikmyndigheternas kostnader förblev relativt stabila mellan 2006 och 2008. Kostnadsuppgifterna är tyvärr fortfarande relativt ofullständiga, vilket inte möjliggör ytterligare analyser.

Flera ansökningsomgångar inleddes inom ramen för kommissionens budget 2006 och 2009 för samfinansiering av de icke-obligatoriska delarna av insamlingen av uppgifter om FoU och innovation i EU och för studier av möjligheterna att utarbeta nya indikatorer eller finansiera undersökningar om forskarutbildades karriärutveckling. Åtagandena för 2006 uppgick till 676 782 euro för EU:s innovationsundersökning (10 deltagande medlemsstater/EES-länder) och till 373 311 euro för forskarutbildades karriärutveckling (7 deltagande medlemsstater/EES-länder). Åtagandena för år 2009 uppgick sammanlagt till 163 457 euro för FoU (8 deltagande medlemsstater/EES-länder), 713 475 euro för EU:s innovationsundersökning (16 deltagande medlemsstater/EES-länder) och 898 610 euro för forskarutbildades karriärutveckling(13 deltagande medlemsstater/EES-länder).

Phare-programmen 2004–2006 för statistiskt samarbete och 2004 och 2005 års övergångsmekanism för statistisk integration, var alla avsedda för flera stödmottagare och möjliggjorde samfinansiering av FoU-undersökningar, EU:s innovationsundersökning och undersökningar av forskarutbildades karriärutveckling enbart i de medlemsstater som anslöt sig vid EU:s femte utvidgning (2004) och därefter. Det sammanlagda beloppet till stödmottagarna inom ramen för dessa program uppgick till 219 631 euro för FoU (11 stödmottagare), 417 723 euro för EU:s innovationsundersökning (12 stödmottagare) och 426 042 euro för forskarutbildades karriärutveckling (9 stödmottagare).

5. YTTERLIGARE UTVECKLING AV STATISTIK OM VETENSKAP, TEKNIK OCH INNOVATION

Statistiken behöver en viss stabilitet. På området för statistik om vetenskap, teknik och innovation finns det dock ett dynamiskt intresse och nya användarbehov uppstår regelbundet. Att tillgodose de nya behoven innebär en särskild utmaning inom de nuvarande ramarna för det europeiska statistiksystemet, vilket beskrivs nedan.

5.1 Förändrade förutsättningar

5.1.1 Användarkrav

Det stora och fortsatta politiska intresset för FoU, innovation och kunskapsekonomin överlag innebär ett ständigt tryck på statistiken om vetenskap, teknik och innovation. Användarnas krav på exempelvis mer aktuella och detaljerade uppgifter av bättre kvalitet har varit kända länge och många problem hanteras genom förbättrade verktyg som kvalitetsrapportering, mer precisa metoder eller utbyte av god praxis. Internationaliseringen av FoU och utvidgningen av innovationsverksamheten till att omfatta den statliga sektorn är exempel på de nya krav som ställs på statistisk övervakning. Genomförbarheten undersöks genom pilotundersökningar. Det kommer med all sannolikhet att ställas nya, välmotiverade krav på statistiken om vetenskap, teknik och innovation i framtiden.

5.1.2 Framställning av EU-statistik: en vision för det kommande årtiondet

I ett meddelande om visionen för EU-statistik[10] efterlyser kommissionen mer integrerade och intelligenta strategier för statistikframställningen. Detta omfattar integration av statistiska verktyg och ökad användning av administrativa källor samt förenkling och förbättring av det statistiska regelverket, i syfte att få en mer fullständig och framåtblickande statistik som kan förbättra produktiviteten och lindra belastningen på uppgiftslämnarna.

5.1.3 Knappa resurser och fastställande av prioriteringar

De nationella statistikmyndigheterna har under de senaste åren i olika sammanhang påtalat bristen på resurser, vilket väcker allvarliga farhågor om deras förmåga att möta de statistiska kraven inom ramen för det europeiska statistiksystemet. Att fastställa prioriteringar blir därför viktigare än någonsin, såväl för befintlig som för planerad statistikinsamling.

5.2 Förbättring och utvärdering av befintlig statistik om vetenskap, teknik och innovation

Den befintliga statistiken måste vara tillförlitlig och ändamålsenlig.. De befintliga uppgifternas relevans och kvalitet, särskilt när det gäller FoU och innovation, kommer att kontrolleras med hjälp av regelbunden övervakning av att bestämmelserna efterlevs och genom systematisk insamling av kvalitetsrapporter. Detta är nu ännu viktigare med tanke på att Europa 2020-strategin kommer att övervakas bland annat genom olika indikatorer för vetenskap, teknik och innovation.

Övervakningen kommer att kompletteras genom den löpande granskningen under 2011, där man inte bara utvärderar den statistik som framställs utan även framställningsprocessen samt kontakterna med uppgiftslämnarna och uppgifternas användare.

Mot bakgrund av de ramar som diskuteras ovan kommer särskilt följande frågor att vara högprioriterade:

• FoU-statistik. Här kommer man att se till att alla företag och institutioner som arbetar med FoU mäter eller vid behov åtminstone utvärderar de bakomliggande uppgifterna, oavsett om uppgifterna är kända på förhand eller inte, och att uppgifterna omfattar alla ekonomiska sektorer och undersektorer och driftsenheter av alla storlekar – och därför täcker all forskning FoU (utgifter och personal) i ekonomin vid en given tidpunkt. I detta sammanhang kommer det att utarbetas en grundläggande uppsättning indikatorer för övervakning av det europeiska området för forskningsverksamhet. Detta omfattar tillförlitliga statistiska metoder för behandling av uteblivna svar på undersökningar och för hantering av frågor om mätning av FoU, i syfte att öka den internationella harmoniseringsnivån.

• Europeisk innovationsstatistik. Svårigheterna att mäta innovation måste diskuteras. Detta gäller särskilt de numeriska variablerna, innovationsutgifter och omsättning från innovation. Man måste dessutom bedöma huruvida man genom att utvidga uppgifterna till att omfatta all företagsverksamhet eller hela ekonomin skulle kunna bidra med ny information på en nivå som skulle vara motiverad och metodologiskt genomförbar.

I enlighet med visionen för EU-statistiken kommer en strategi med en integrerad undersökning om FoU och innovation att utvärderas, i synnerhet när det gäller effekten på uppgifternas kvalitet och jämförbarhet. Under denna utvärdering kommer man att väga in den statistiska infrastrukturen för det europeiska statistiksystemet i sin helhet.

• Statistik om forskarutbildades karriärutveckling. En noggrann utvärdering kommer att göras 2011 av den uppgiftsinsamling om forskarutbildades karriärutveckling som genomfördes under 2006 och 2009, i syfte att bedöma om och hur dessa uppgifter ska samlas in i framtiden.

• Patentstatistik. Möjligheterna att använda bakomliggande administrativa källor i samband med andra befintliga källor kommer att undersökas, i hopp om att detta ska tillföra ny information och nya variabler. Den förbättrade metodologin för namnharmonisering kommer att användas fullt ut.

Förbättringar av den befintliga statistiken om vetenskap, teknik och innovation (samt av ny statistik) kommer att göras i nära samarbete med OECD och andra internationella organisationer, med vilka en större samordning redan sker. Detta omfattar arbetet med att utarbeta reviderade internationella metodologiska manualer.

5.3 Nya indikatorer och nya uppgiftskällor

Användarna kommer regelbundet att efterfråga nya indikatorer och nya uppgiftskällor. Utvecklingsinsatser som sträcker sig utöver användningen av befintliga uppgiftskällor, och som skulle ge upphov till nya indikatorer, nya uppgiftskällor och till och med ytterligare uppdelning av de befintliga uppgifterna (som kan omfatta större urvalsstorlekar eller metodologiskt arbete), kommer att göras först efter en noggrann granskning och analys. Dessa insatser kan avse arbete med patent inom teknik eller uppgifter om andra immateriella rättigheter som rör samhälleliga utmaningar. Genomförbarhetsstudier och pilotundersökningar kommer också att användas i detta sammanhang.

5.4 Uppdatering av den rättsliga ramen för statistik om vetenskap, teknik och innovation

Antagandet av Europa 2020-strategin och dess olika flaggskeppsinitiativ samt övervakningen av det europeiska området för forskningsverksamhet förutsätter att det finns en överenskommelse om ramarna för den statistiska övervakningen av EU-politiken på olika områden. Det är av yttersta vikt att de indikatorer som används bygger på statistik och

variabler som regelbundet framställs i medlemsstaterna och omfattas av statistiklagstiftningen.

Eurostat vill därför se över såväl förordning (EG) nr 753/2004 som förordning (EG) nr 1450/2004, framför allt med beaktande av de senaste behoven när det gäller övervakning av politiken. Därmed kommer en jämvikt att nås mellan befintlig, ny och eventuellt avslutad statistik och behovet av integrerad lagstiftning och undersökningar kommer att undersökas. Fokus kommer fortfarande att ligga på uppgifternas relevans och kvalitet. Ny lagstiftning kommer att övervägas särskilt noga.

[1] EUT L 230, 16.9.2003, s. 1.

[2] KOM(2007) 801.

[3] CO EUR 9, CONCL 2.

[4] KOM(2010) 546. Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen .

[5] KOM(2010) 546.

[6] Det 2945:e mötet i rådet (konkurrenskraft), Bryssel, den 29 maj 2009.

[7] EUT L 118, 23.4.2004, s. 23.

[8] EUT L 267, 14.8.2004, s. 32.

[9] KOM(2005) 217.

[10] KOM(2009) 404. Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om produktionsmetoden för EU-statistik: en vision för det kommande årtiondet .