[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 27.1.2010

KOM(2010) 10 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Bedömning av de åtgärder som vidtagits av Lettland och Ungern som svar på rådets rekommendationer av den 7 juli 2009 om de åtgärder som Lettland och Ungern bör vidta för att avhjälpa situationen med ett alltför stort offentligt underskott

1. Tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten i den rådande krissituationen

För närvarande överstiger underskottet i de offentliga finanserna i många EU-länder det referensvärde på 3 % av BNP som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Den ofta kraftiga försämringen av underskotts- och skuldställningen måste ses mot bakgrund av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången 2008/09 som saknar motstycke. Flera faktorer spelar in. För det första leder nedgången till minskade skatteintäkter och ökade sociala utgifter (bland annat arbetslöshetsersättning). För det andra anser kommissionen att finanspolitiken har en viktig roll i den nuvarande extraordinära ekonomiska situationen. Den föreslog därför finanspolitiska stimulanser i sin ekonomiska återhämtningsplan för Europa från november 2008, som godkändes av Europeiska rådet i december. I planen föreslås att den finanspolitiska stimulansen differentieras, så att den anpassas till de offentliga finansernas hållbarhet och konkurrenskraften i de olika medlemsstaterna. I Lettlands och Ungerns fall fanns det inte utrymme för sådana finanspolitiska stimulanser. Slutligen har flera länder vidtagit åtgärder för att stabilisera finanssektorn. I vissa fall har detta påverkat skuldställningen eller riskerar att ge högre underskott och skuldsättning i framtiden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan komma att återvinnas framöver.

Enligt stabilitets- och tillväxtpakten ska kommissionen inleda förfarandet vid alltför stora underskott, om en medlemsstats underskott överskrider referensvärdet på 3 % av BNP. Ändringarna av pakten 2005 syftade till att hela den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden ska beaktas under hela förfarandet. Därigenom blir pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen, vilket också säkerställer de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

2. Bedömning av vidtagna effektiva åtgärder

Den 7 juli gav rådet rekommendationer till Lettland och Ungern enligt artikel 104.7 i EG-fördraget, i syfte att avhjälpa situationen med ett alltför stort underskott. I Lettlands fall baserades dessa rekommendationer på kommissionens uppdatering av vårprognosen 2009, som särskilt tagits fram efter översynen av det multilaterala betalningsbalansstöd som lämnades till Lettland i juni 2009. I Ungerns fall baserades rekommendationerna på de ekonomiska utsikterna i kommissionens vårprognos 2009.

Enligt förordning (EG) nr 1467/97[1] och den reviderade uppförandekoden[2] ska en medlemsstat anses ha vidtagit effektiva åtgärder, om den följt rekommendationen enligt artikel 104.7 i EG-fördraget. I uppförandekoden anges att bedömningen av åtgärdernas effektivitet särskilt ska beakta om medlemsstaten har åstadkommit den årliga förbättring av sitt konjunkturrensade saldo som rådet ursprungligen rekommenderade, varvid engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder inte ska räknas med. Om den konstaterade förbättringen visar sig lägre än den rekommenderade, ska orsakerna till detta noggrant analyseras. Avser korrigeringen flera år, specificerar uppförandekoden att bedömningen ska koncentreras på de åtgärder som vidtagits för att trygga en tillräcklig korrigering av de offentliga finanserna under det år som följer på året då underskottet fastställdes.

I de följande avsnitten om Lettland respektive Ungern bedöms de åtgärder som länderna vidtagit som svar på rådets rekommendationer.

3. Lettland

3.1. Förfarandet vid alltför stora underskott och senaste rekommendationer

Den 7 juli 2009 beslutade rådet att ett alltför stort underskott förelåg i Lettland enligt artikel 104.6 i EG-fördraget. Det gav rekommendationer till Lettland enligt artikel 104.7 i EG-fördraget, i syfte att avhjälpa situationen med ett alltför stort offentligt underskott. I sina rekommendationer fastställde rådet att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 7 januari 2010.

Rådet rekommenderade Lettland att snarast och senast 2012 avhjälpa situationen med ett alltför stort underskott. Lettland rekommenderades att säkerställa en finanspolitisk ansträngning på i genomsnitt minst 2¾ % av BNP per år under perioden 2010–2012, att stärka den finanspolitiska styrningen och öppenheten (förbättra det finanspolitiska regelverket på medellång sikt och förstärka finansministeriets utgiftskontroller) samt att stärka regleringen och övervakningen av finansmarknaden. Rådet fastställde den 7 januari 2010 som tidsfrist för den lettiska regeringen att vidta effektiva mått och steg för att genomföra de åtgärder som antogs genom tilläggsbudgeten av den 16 juni 2009, att anta en fullständig budget för 2010 med konsolideringsåtgärder av hög kvalitet som överensstämmer med planen att korrigera det alltför stora underskottet samt att i grova drag beskriva de planerade åtgärderna för 2011 och 2012.

Lettland erhåller finansiellt EU-stöd på medellång sikt i form av ett lån på högst 3,1 miljarder euro, beslutat den 20 januari 2009. Stödet ges i samband med ett stand-by-avtal med IMF[3] och är förenat med ett antal politiska villkor, inklusive fortsatt och stärkt finanspolitisk konsolidering, finanspolitisk styrning och strukturreformer. Dessa är förenliga med rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott.

3.2. Bedömning av effektiva åtgärder

Tilläggsbudgeten från juni 2009 har i stort sett genomförts som planerat. I kommissionens höstprognos 2009 beräknades det offentliga underskottet enligt ESA 95 hamna på 9,0 % av BNP år 2009 (jämfört med 10,0 % som de lettiska myndigheterna rapporterade i sin anmälan från oktober 2009 om alltför stora underskott). Då den makroekonomiska situationen är i stort sett oförändrad jämfört med kommissionens underliggande prognos bakom rådets rekommendationer från juli 2009, har intäkterna utvecklats i linje med förväntningarna (med ett obetydligt lägre utfall, sannolikt på grund av tillämpningsfrågor). Den positiva likviditetsutvecklingen återspeglar att utfallet på utgiftssidan blivit bättre än väntat och har uppnåtts trots utgiftsökningar på cirka 1 % av BNP, som med EG- och IMF-samtycke beslutades i oktober–december 2009 för att öka utnyttjandet av EU-medel. Andra utgiftsökningar avsåg extramedel för sociala ändamål (akut sysselsättningsprogram, höjning av minimiinkomsten, patientbidrag, bostads- och uppvärmningsbidrag). De betydande utgiftssänkningarna i tilläggsbudgeten för 2009 (4,1 % av BNP) har generellt genomförts, där det enda större undantaget är att pensionssänkningar måste upphävas efter ett utslag i författningsdomstolen nyligen (den 21 december 2009). I sitt utslag slog författningsdomstolen fast att pensionssänkningarna i tilläggsbudgeten från juni 2009 strider mot Lettlandns författning och måste återbetalas. I detta sammanhang väntas en ökning av underskottet 2009 på cirka 0,5 % av BNP (på ESA-basis), medan de kontanta återbetalningarna väntas ske under första halvåret 2010. Enligt tillgängliga uppgifter beräknas det offentliga underskottet 2009 då hamna på knappt 10 % av BNP, vilket överensstämmer med rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 i EG-fördraget.

Budgeten för 2010 antog parlamentet den 1 december 2009. Den grundar sig på hållbara finanspolitiska åtgärder och innebär en ytterligare diskretionär förbättring av det offentliga saldot med LVL 500 miljoner (drygt 4,2 % av BNP), som bör vara tillräckligt för att uppfylla underskottsmålet på 8,5 % för 2010, trots de oväntade offentliga kostnaderna på cirka 1 % av BNP för 2010 till följd av författningsdomstolens utslag om pensionerna. Den antagna budgeten för 2010 ligger i linje med rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 i EG-fördraget[4].

På inkomstsidan innehåller budgeten för 2010 inkomstökningar på cirka LVL 275 miljoner (2,3 % av BNP). Bland åtgärderna återfinns viktiga reformer som gör den personliga inkomstskatten och socialförsäkringsavgifterna mer neutrala. Dessa innebär att skattebaserna breddas till kapitalinkomster (realisationsvinster, utdelningar och räntor), att de särskilda undantagen för turism och jordbruksverksamhet avskaffas, att extra naturaförmåner och gåvor beskattas (exklusive gåvor inom familjen) och att skattesatsen för egenföretagare höjs till samma nivå som för anställda. Dessa åtgärder uppgår till knappt LVL 100 miljoner. En annan central ny åtgärd är höjningen av den personliga inkomstskatten från 23 % till 26 %, vilket borde inbringa drygt LVL 90 miljoner. Förmögenhetsbeskattningen har förstärkts, särskilt genom att fastighetsskatten har höjts och breddats till en (mycket låg) progressiv fastighetsskatt. Breddandet av skattebasen till bostadshus inbringar bara LVL 8 miljoner, men andra åtgärder i budgeten gör att fastighetsskatten ändå bidrar med LVL 30 miljoner. Hit hör en höjning av skattesatsen på mark och företagsfastigheter från 1 % till 1,5 %, en breddning av skattebaserna till privatägda anläggningar och infrastruktur samt en höjning av skattesatsen för obrukad jordbruksmark till 3 %. Vidare har regeringen infört annan progressiv fordonsskatt (baserad på fordonspark) som ska inbringa nästan LVL 20 miljoner. Andra åtgärder på inkomstsidan avser ytterligare punktskatter på gas och tobak på cirka LVL 12 miljoner samt andra inkomster än skatter på knappt LVL 20 miljoner.

På utgiftssidan innehåller budgeten för 2010 betydande besparingar som till stor del baseras på strukturreformer, bland annat sammanslagningar eller avskaffande av enheter och organ inom jordbruks-, kultur-, utbildnings- och försvarsministerierna. Dessa åtgärder kommer att ge besparingar 2010 och på lång sikt. Vissa andra åtgärder med främst kortsiktiga effekter har vidtagits inom socialbudgeten. För att förbättra den senares hållbarhet kommer en översyn av socialförsäkringsförmåner och pensionssystem att ske under 2010 och systemreformer på medellång sikt att föreslås. Detta är desto nödvändigare efter författningsdomstolens utslag nyligen. Lokala myndigheter ska fortfarande säkerställa att dessas löneutgifter för 2010 minskar i enlighet med de planerade besparingarna. Detta förefaller realistiskt, då löneminskningarna på lokal nivå inleddes först när motsvarande tilläggsbudgetar antogs i oktober 2009. I detta sammanhang kommer den enhetliga offentliga löneskalan att utvidgas till lokala myndigheter.

När det gäller genomförandet av budgeten för 2010 kommer myndigheterna att vidta åtgärder för att öka skattemyndighetens effektivitet (ökade budgetmedel) och för att bekämpa den grå ekonomin. Sådana åtgärder och övervakningen av skatteuppbörden blir viktiga för att se till att inkomsterna utvecklas i enlighet med eller bättre än plan.

Med tanke på omfattningen av Lettlands vidtagna korrigering 2009 och korrigeringen i budgeten för 2010, bör slutsatsen kunna dras att den strukturella ansträngningen har varit restriktiv, i linje med rådets rekommendationer från juli 2009. Att kommissionens prognos inte uppvisar någon strukturell förbättring av de offentliga finanserna 2009 och 2010 kan förklaras med flera faktorer. För det första gäller för 2010 att kommissionens höstprognos 2009 inte beaktar budgeten för 2010 som fortfarande diskuterades när prognosen offentliggjordes. Dessutom är det mer generellt så att det extremt instabila ekonomiska läget under perioden 2008–2011 kan göra att nedgångens extrema omfattning i Lettland under 2009 otillräckligt avspeglas i underskottets sedvanliga konjunkturberoende komponent med en normal elasticitet. Därför utgår bedömningen av den strukturella ansträngningen mer från kvalitativa aspekter, som bygger på analysen i tilläggsbudgeten från juni 2009 och budgeten för 2010. Efter 19,5 % av BNP år 2008 har den offentliga bruttoskulden ökat kraftigt till 33 % år 2009 och 49 % år 2010, enligt kommissionens höstprognos (förutsatt fullt utnyttjande av det internationella finansiella stödet till Lettland till och med 2011).

Enligt rådets rekommendationer krävs en betydande korrigering under de närmaste åren. I budgetarna för 2011 och 2012 väntas flera åtgärder som de lettiska myndigheterna utformat i samband med stabiliseringsprogrammet och inom ramen för betalningsbalansstödet. Här ingår ytterligare åtgärder på intäktssidan, inriktade på förmögenhetsbeskattning (en miljö- och förmögenhetsinriktad fordonsskattereform och en omfattande reform av fastighetsskatten med inkomstprövning). På utgiftssidan väntas de lettiska myndigheterna enligt ovan genomföra en omfattande översyn av socialförsäkringsförmåner och pensionssystem. När det gäller pensionerna ska de olika pensionssystemen och pensionsåldrarna ses över, för att systemets tre pelare ska vara fortsatt hållbara och tillräckliga. En översyn av alla offentliga företag och deras dotterbolag ska också genomföras enligt kriterierna i den lettiska statsförvaltningslagen, med möjliga omstruktureringar som följd.

Beredandet av budgeten för 2010 visade att det skett vissa framsteg när det gäller att stärka finansministeriets befogenheter och analyskapacitet i förhållande till andra fackministerier. När det gäller stärkandet av det finanspolitiska regelverket väntas ytterligare framsteg ske 2010, i och med att åtgärder vidtas inom framförallt budgetplanering och budgetuppföljning.

Övervakningen av finanssektorn har nöjaktigt förstärkts genom intensifierade kreditriskanalyser och noggrann övervakning av bankernas valutaexponering. Åtgärder har också vidtagits för att se till att banker är tillräckligt kapitaliserade och att det finns adekvata förlustreserver.

3.3. Slutsatser

Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Lettland ha vidtagit åtgärder som innebär adekvata framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet, inom de tidsfrister som angetts av rådet. Lettland har särskilt vidtagit följande åtgärder:

- Genomfört budgeten för 2009 strikt, vilket mildrat konsekvenserna av att man tvingas följa författningsdomstolens utslag från december 2009 om pensionerna. Underskottet för 2009 väntas därför fortfarande ligga i linje med det mål på 10 % av BNP som anges i rådets rekommendationer och överensstämmer även med åtagandena i samband med betalningsbalansprogrammet.

- Den 1 december 2009 antagit budgeten för 2010 som innebär en konsolidering av de offentliga finanserna på LVL 500 miljoner (drygt 4,2 % av BNP), i linje med rådets rekommendationer och även i överensstämmelse med åtagandena i samband med betalningsbalansprogrammet. Även med beaktande av konsekvenserna på år 2010 av att man tvingas följa författningsdomstolens utslag, bör Lettland genom budgetåtgärderna kunna följa rekommendationen om ett underskott på högst 8,5 % av BNP. Även om vissa engångsåtgärder ingår, innebär budgeten en betydande strukturell korrigering på drygt 2¾ procentenheter av BNP (den rekommenderade genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen per år under perioden 2010–12).

- Vid beredningen av budgeten för 2010 framkommer tecken på förbättringar betäffande finanspolitisk styrning och viktiga steg har vidtagits när det gäller regleringen och övervakningen av finansmarknaden.

Riskerna för de finanspolitiska målen hänför sig till genomförandet av besparingarna på lokal nivå, särskilt beträffande sänkta lönekostnader i enlighet med de planerade besparingarna i det finanspolitiska konsolideringspaketet. På inkomstsidan kommer övervakningen av skatteuppbörden och åtgärder för att bekämpa den grå ekonomin bli viktiga för att se till att inkomsterna utvecklas i enlighet med eller bättre än plan.

En betydande korrigering krävs framöver för att till 2012 få ned underskottet till under 3 % av BNP. I budgetarna för 2011 och 2012 väntas flera åtgärder som de lettiska myndigheterna utformat i samband med stabiliseringsprogrammet och som utgör villkor för betalningsbalansstödet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen att det för närvarande inte krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Lettlands alltför stora underskott. Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i Lettland i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten samt kriterierna i betalningsbalansstödet, framför allt mot bakgrund av de svaga offentliga finanserna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Real BNP(förändring i %) |KOM höstprognos 2009 |10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 | 2,0 | | |Nationell prognos |10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 |– | |Produktionsgap1(i % av potentiell BNP) |KOM höstprognos 2009 | 16,3 |9,2 |-9,1 |-10,7 | -7,0 | | |Nationell prognos |– |– |– |– |– | |Saldot i de offentliga finanserna(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | -0,3 |-4,1 |-9,0 |-12,3 | -12,2 | | |Nationell prognos |-0,3 |-4,1 |-10,0 |-5,4 |– | |Primärt saldo(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | 0,1 |-3,4 |-7,6 |-9,9 | -8,3 | | |Nationell prognos |0,1 |-3,4 |-8,6 |-3,2 |– | |Konjunkturrensat saldo(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | -4,8 |-6,7 |-6,4 |-9,3 | -10,2 | | |Nationell prognos |– |– |– |– |– | |Strukturellt saldo2(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | -4,8 |-6,7 |-7,0 |-10,2 | -10,2 | | |Nationell prognos |– |– |– |– |– | |Offentlig bruttoskuld(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | 9,0 |19,5 |33,2 |48,6 | 60,4 | | |Nationell prognos |9,0 |19,5 |41,5 |– |– | | Källor: Lettiska finansministeriet, andra anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott 2009, kommissionens höstprognos 2009

1 Siffrorna i kommissionens höstprognos 2009 baseras på en beräknad potentiell tillväxt på 4,5 %, 1,6 %, -1,4 %, -2,3 % respektive -2,1 % under perioden 2007–2011.

2 Strukturellt saldo = konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

Anmärkningar om tabellen :

I kommissionens höstprognos rörande Lettland beaktas inte de finanspolitiska effekterna av budgeten för 2010 som då fortfarande diskuterades.

Nationella prognoser om real BNP lämnade de lettiska myndigheterna i januari 2010. Nationella budgetprognoser för 2009 är desamma som i anmälan om alltför stora underskott från hösten 2009. I de nationella budgetprognoserna för 2010 beaktas effekterna av den budget som antogs den 1 december, men inte effekterna av författningsdomstolens ovannämnda utslag av den 21 december om pensionerna. Dessutom är dessa budgetprognoser för 2010 bara tillgängliga i kassatermer och inte helt jämförbara med andra prognoser enligt ESA.

Den senaste nationella prognosen om produktionsgap och motsvarande saldon är hämtad ur konvergensprogrammet från januari 2009 och utelämnas här som inte längre relevant.

Även om tabellen strukturellt inte visar på någon förbättring av de offentliga finanserna – då kommissionens prognoser inte beaktar budgeten för 2010 och nya nationella prognoser om det strukturella saldot saknas – visar den tidigare analysen i tilläggsbudgeten för 2009 från juni och budgeten för 2010 att vidtagna åtgärder ligger i linje med rådets motsvarande rekommendationer från juli 2009. Dessutom kan det extremt instabila ekonomiska läget under perioden 2008–2011 göra att nedgångens omfattning otillräckligt avspeglas i underskottets sedvanliga konjunkturberoende komponent med en normal elasticitet.

4. Ungern

4.1. Förfarandet vid alltför stora underskott samt rekommendationer

Den 5 juli 2004 beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 i EG-fördraget att det föreligger ett alltför stort underskott i Ungern. Den senaste rådsrekommendationen enligt artikel 104.7 i EG-fördraget antogs den 7 juli 2009, där det fastställdes att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 7 januari 2010.

Rådet rekommenderade Ungern att se till att snarast möjligt och senast 2011 avhjälpa situationen med ett alltför stort underskott. Särskilt skulle underskotten 2009 och 2010 inte överstiga 3,9 % respektive 3,8 % av BNP, vilket också anges i myndigheternas lägesrapport av den 29 maj 2009 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Rådet fastställde här också en tidsfrist för effektiva åtgärder. Vidare skulle finanspolitiska åtgärder säkerställa en förbättring av det strukturella saldot på kumulativt minst 0,5 procentenheter under perioden 2010–2011. Den nyligen antagna lagen om finanspolitiskt ansvar bör genomföras i sin helhet. Slutligen bör skuldkvoten fås att stadigt sjunka, om möjligt före 2011.

4.2. Bedömning av effektiva åtgärder

I följande analys beaktas den sjätte lägesrapporten inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, som de ungerska myndigheterna lämnade in den 24 september 2009[5], men även andra uppgifter som därefter framkommit, bland annat om antagandet av ytterligare åtgärder samt offentliggjorda budgetuppgifter.

Den finanspolitiska inriktningen 2009 är fortsatt restriktiv, i viss mån även 2010. Ungern saknade utrymme för finanspolitiska stimulansåtgärder och när krisen nådde sin första kulmen i slutet av oktober 2008, förlorade regeringen även möjligheten till marknadsupplåning. I detta läge erhöll landet finansiellt EU-stöd på medellång sikt i form av ett lån på högst 6,5 miljarder euro, som beslutades den 4 november 2008. Stödet är förenat med ett antal politiska villkor, inklusive fortsatt och stärkt finanspolitisk konsolidering, finanspolitisk styrning och strukturreformer och ges tillsammans med 12,5 miljarder euro enligt ett stand-by-avtal med IMF[6]. Villkoren är förenliga med rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott.

I kommissionens höstprognos beräknades det offentliga underskottet för 2009 uppgå till 4,1 % av BNP (baserat på alla tillgängliga uppgifter till och med den 22 oktober 2009 som var prognosens slutdatum). Målet på 3,9 % av BNP bör nu ha uppnåtts, enligt uppgifter om det offentliga kassaunderskottets utfall 2009 exklusive kommuner (3,6 % av BNP jämfört med planerade 3,8 %). Sammantaget, inklusive åtgärderna före lägesrapporten i maj, antogs det under 2009 finanspolitiska konsolideringsåtgärder motsvarande 1½ % av BNP, om man jämför med den ursprungliga budgeten. Påverkan var störst på utgiftssidan (bland annat sänkningar av löner inom den offentliga sektorn, av pensioner och bostadsbidrag) och i begränsad utsträckning även på intäktssidan (0,2 % av BNP). Framstegen mot underskottsmålet för 2009 bars bland annat upp av högre utdelningar från statsägda företag, förstärkt utgiftskontroll på fackministerier samt lägre ränteutgifter netto än väntat, vilket motsvarade cirka 0,2 % av BNP. Därmed blev de totala besparingarna nästan 2 %. Detta motverkade den kraftiga försämringen av de offentliga intäkterna till följd av den omfattande konjunkturnedgången. I strukturella termer beräknas de offentliga finansernas saldo förbättras med knappt 3 % av BNP, vilket efter 2006 minskar den ackumulerade strukturella korrigeringen till 8½ % av BNP.

För 2010 antog det ungerska parlamentet den 30 november 2009 en budget som ligger i linje med underskottsmålet på 3,8 % av BNP för 2010. Den underbyggs av flera strukturella besparingsåtgärder, bland annat ytterligare reformer av pensions- och socialstödssystemen. Dessutom innebär budgeten för 2010 lägre statsbidrag till offentlig fjärrtrafik och till kommunerna. I kommissionens höstprognos 2009 beräknas det offentliga underskottet för 2010 uppgå till 4,2 % av BNP. Sedan dess har underskottsmålet på 3,8 % av BNP för 2010 blivit mer trovärdigt genom ytterligare uppgifter om omstruktureringen av det förlustbringande offentliga transportsystemet och minskade bidrag till lokala myndigheter. Emellertid är underskottsmålet för 2010 fortfarande förenat med flera risker. Bland annat kan bolagsskatt och punktskatter ge lägre intäkter än väntat. Samtidigt kan utgifterna bli högre, bland annat för offentlig fjärrtrafik och bidrag till lokala myndigheter, eftersom åtgärderna på bägge områdena inte i full utsträckning grundar sig på strukturella besparingar. Reserverna uppgår till 0,8 % av BNP och bör utgöra en tillräckligt säkerhetsmarginal i enlighet med rådets rekommendationer av den 7 juli 2009, men det kan inte uteslutas att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas för att uppnå målet. I detta sammanhang har myndigheterna åtagit sig att vidta lämpliga åtgärder, om utfallet skulle bli sämre än väntat.

När det gäller det strukturella saldot visade kommissionens höstprognos 2009 inte på någon förbättring under 2010. Det strukturella saldot 2010 kan dock förbättras något, med tanke på de ytterligare åtgärder inom det förlustbringande offentliga transportsystemet som offentliggjordes i december 2009 och de ökade reserverna i den slutgiltiga budgeten för 2010[7]. I rådets rekommendation anges för 2010 och 2011 en kumulativ finanspolitisk ansträngning på minst 0,5 % av BNP, varför ytterligare åtgärder kommer att krävas främst till följd av den planerade skattesänkningen på 0,6 % av BNP under 2011 och dessa måste återspeglas i budgeten för 2011.

Ungern har gjort betydande framsteg inom finanspolitisk styrning som bör underlätta framtida konsolidering och minska riskerna för en återgång till ohållbar politik. Ett nytt finanspolitiskt regelverk gäller från och med 2010. Under beredandet av budgeten för 2010 var flertalet nya inslag redan beaktade och det nyinrättade finanspolitiska rådet hade inlett sitt arbete. En översyn av budgetförfarandet har gjorts och offentliggjordes på finansministeriets webbplats den 15 december, med förklaringar av förändringar som krävdes av det nya finanspolitiska regelverket och angivande av vissa områden där ytterligare förbättringar krävs.

Den offentliga skuldkvoten beräknas i kommissionens höstprognos 2009 stabiliseras på knappt 80 % av BNP år 2010 och börja sjunka 2011. De ytterligare åtgärder som anges ovan och som ännu inte beaktats i höstprognosen bör bidra till en något långsammare konsolidering av skuldkvoten än beräknat. Dessutom skulle en budget för 2011 som ligger i linje med rådets rekommendationer ytterligare påskynda denna utveckling.

4.3. Slutsatser

Enligt aktuella uppgifter förefaller Ungern ha vidtagit åtgärder som innebär adekvata framsteg för att korrigera det alltför stora underskottet inom rådets angivna tidsfrist. Ungern har särskilt vidtagit följande åtgärder:

- Effektiva åtgärder som gäller det offentliga underskottsmålet för 2009 på 3,9 % av BNP, bland annat vidtagna finanspolitiska konsolideringsåtgärder på 1½ % år 2009 i förhållande till den ursprungliga budgeten och förstärkt utgiftskontroll på fackministerierna, vilket motverkat inkomstbortfallet.

- En statsbudget för 2010 antogs den 30 november 2009 som ligger i linje med det offentliga underskottsmålet på 3,8 % av BNP och innehåller strukturella åtgärder inom bland annat pensions- och socialstödssystemen som främjar detta mål.

- Flertalet besparingsåtgärder utgår från lämpliga lagar som antingen antogs redan 2009 eller från lagar som åtföljde budgeten för 2010 och budgeten för 2010 innehåller dessutom tillräckliga reserver.

- Det nya finanspolitiska regelverket har börjat tillämpas vid beredningen av budgeten för 2010 och arbete har inletts för att förbättra budgetplanering och budgetkontroller, i syfte att på medellång sikt förbättra budgetförfarandet.

Underskottsmålet för 2010 är dock förenat med betydande risker, både på intäkts- och utgiftssidan. Sammantaget och med tanke på de redan antagna skattesänkningarna för 2011 utan motsvarande inkomstförstärkningar, har man ännu inte säkrat den strukturella korrigering på 0,5 % av BNP som kumulativt krävs för att få underskottet att understiga 3 % år 2011.

Mot bakgrund av denna bedömning anser kommissionen att det för närvarande inte krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Ungerns alltför stora underskott. Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i Ungern i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten, framför allt mot bakgrund av de svaga offentliga finanserna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Real BNP(förändring i %) |KOM höstprognos 2009 | 1,0 |0,6 |-6,5 |-0,5 |3,1 | | |Nationell prognos |1,0 |0,6 |-6,7 |-0,9 |– | |Produktionsgap1(i % av potentiell BNP) |KOM höstprognos 2009 | 3,1 |2,9 |-4,0 |-4,7 |-2,0 | | |Nationell prognos |– |– |– |– |– | |Saldot i de offentliga finanserna(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | -5,0 |-3,8 |-4,1 |-4,2 |-3,9 | | |Nationell prognos |-5,0 |-3,8 |-3,9 |-3,8 |– | |Primärt saldo(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | -0,9 |0,4 |0,2 |-0,1 |-0,2 | | |Nationell prognos |-0,9 |0,4 |0,5 |0,7 |1,3 | |Konjunkturrensat saldo1(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | -6,4 |-5,1 |-2,2 |-2,1 |-3,0 | | |Nationell prognos |– |– |– |– |– | |Strukturellt saldo3(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | -5,5 |-4,8 |-2,1 |-2,1 |-3,0 | | |Nationell prognos |– |– |– |– |– | |Offentlig bruttoskuld(i % av BNP) |KOM höstprognos 2009 | 65,9 |72,9 |79,1 |79,8 |79,1 | | |Nationell prognos |65,9 |72,9 |78,8 |79,2 |– | | Källor: Ungerska finansministeriet, andra anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott 2009, kommissionens höstprognos 2009

1 Siffrorna i kommissionens höstprognos 2009 baseras på en beräknad potentiell tillväxt på 1,4 %, 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % respektive 0,3 % under perioden 2007–2011.

2 Det extremt instabila ekonomiska läget under perioden 2008–2011 kan göra att nedgångens omfattning otillräckligt avspeglas i underskottets sedvanliga konjunkturberoende komponent med en normal elasticitet.

3 Strukturellt saldo = det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

[2] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 10 november 2009. Denna återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm

[3] I det internationella stödpaketet på totalt 7,5 miljarder euro ingår bidrag från IMF på 1,7 miljarder, från nordiska länder på 1,9 miljarder, ett lån från Världsbanken på 0,4 miljarder samt andra utbetalningar från Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Tjeckien och Polen på ytterligare sammanlagt 0,4 miljarder.

[4] Beräkningen av det strukturella saldot är förenad med betydande osäkerhet, särskilt i de nya medlemsstaternas fall.

[5] Rapporten har registrerats som Europeiska unionens råds handling 14226/09 (Ecofin 616, UEM 233), Bryssel, 8.10.2009.

[6] Det internationella stödpaketet på totalt 20 miljarder euro kompletterades sedan med ett lån från Världsbanken på 1 miljard euro.

[7] Beräkningen av det strukturella saldot är förenad med betydande osäkerhet, särskilt i de nya medlemsstaternas fall.