Förslaget har utarbetats i enlighet med kommissionens strategiska rambestämmelser för främjande av transport på inre vattenvägar, Naiades II, som inbegriper en översyn av rambestämmelserna om harmonisering och modernisering av yrkeskvalifikationer inom sektorn. Som ett led i den nya strategin för reglering av transport på inre vattenvägar har kommissionen stärkt sitt samarbete med olika flodkommissioner, framför allt Centrala kommissionen för sjöfarten på floden Rhen, även känd under förkortningen CCNR. Detta samarbete har bland annat lett till inrättandet av ett nytt organ, känt under den franska förkortningen Cesni, som står öppet för experter från EU:s samtliga medlemsstater, vars uppgift är att utarbeta tekniska normer för inlandssjöfarten. Dess sakkunskap kan utnyttjas av EU, också på området yrkesmässiga kvalifikationer inom denna sektor. Utvecklingen av behörighetsbaserade miniminormer, som EU, Centrala kommissionen för sjöfarten på floden Rhen och andra internationella organ och tredjeländer kan utnyttja i sina rättsliga ramar, är ett viktigt steg i riktning mot ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer för inlandssjöfart i EU.

Detta initiativ motiveras av att målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på egen hand. I stort sett alla aspekter av transport av varor över nätet för transport på inre vattenvägar är transnationella. Skillnader i medlemsstaternas nationella lagstiftning är ett hinder för en väl fungerande inre marknad för varor och arbetstagare. Utan EU-åtgärder skulle slutförandet och det faktiska utnyttjandet av det transeuropeiska transportnätet äventyras, och investeringarna av EU-medel i nätet för transport på inre vattenvägar skulle inte ge optimala resultat. Skillnaderna i de rättsliga ordningarna för yrkeskvalifikationer som krävs vid transport på inre vattenvägar i hela EU kan inte till fullo hanteras av medlemsstaterna själva, inom ramen för internationella konventioner eller av branschen själv. Denna motivering är giltig för åtgärder som gäller båtförare och andra besättningsmedlemmar. Utvidgningen av tillämpningsområdet så att det inbegriper floden Rhen ger ett mervärde jämfört med den befintliga rättsliga ramen, som föreskriver de gemensamma normer som är en nödvändig del av den inre marknaden för yrkesarbetare inom transporter på inre vattenvägar på EU-nivå.

2.3.Proportionalitetsprincipen

I enlighet med de åtgärder som vidtas för andra transportslag planeras behörighetsbaserade EU-omfattande minimikrav, som kommer att verifieras genom examination, enbart för besättningspersonal med särskild utbildning – skeppare och båtförare. För besättning utan särskilda yrkeskvalifikationer, t.ex. handräckningsmanskap, föreslås minimikrav endast med avseende på ålder och medicinsk lämplighet.

Den åtgärd som utformats för att certifiera utbildningsprogram står i proportion till målen, eftersom den inte står i strid med de nationella kursplanerna för allmänna ämnen utan avser kunskaper och färdigheter som krävs för att säkerställa navigationssäkerheten och skyddet för människoliv. Åtgärden innebär inte heller att den som redan fullgjort ett godkänt utbildningsprogram i EU avkrävs ytterligare examina i samma ämnen som redan omfattas av deras utbildningsprogram.

Införandet av gemensamma kriterier för behörighet att hantera särskilda risker är nödvändigt, eftersom sådana krav skulle vara motiverade av säkerhetsskäl och för att den kunskap som krävs måste stå i proportion till risken i fråga.

det är nödvändigt att samla uppgifter om certifierade yrkeskvalifikationer i en databas hos kommissionen eller ett utsett organ för att effektivisera informationsutbytet mellan medlemsstaterna och för att säkerställa ett effektivt genomförande av initiativet.

Kraven på kvalitetsnormerna med avseende på bedömningen av behörigheter och färdigheter, erkännande av utbildningsprogram och övervakning av hela certifieringssystemet anses också proportionerliga för att få medlemsstaterna att hysa förtroende för mekanismen för ömsesidigt erkännande.

Ett antal åtgärder, såsom en utsträckning av kraven till besättning som arbetar på inre vattenvägar utan förbindelse med annan medlemsstats farbara vattenvägnät, har förkastats av proportionalitetsskäl. Medlemsstater med inre vattenvägar utan sådan förbindelse är ändå skyldiga att erkänna utbildningsbevis för besättningsmedlemmar från andra medlemsstater.

Den föreslagna åtgärden står i proportion till sina mål.

2.4. Val av instrument

Det lämpligaste instrumentet för att inrätta ett harmoniserat och effektivt system för erkännande av yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten och uppnå överensstämmelse med proportionalitetsprincipen är ett direktiv. Genom det aktuella förslaget ändras inte den typ av instrument som tidigare använts. Ett direktiv skulle ge medlemsstaterna möjlighet att vidta de åtgärder som krävs för att fullgöra sina skyldigheter enligt detta direktiv eftersom nationella särdrag därigenom beaktas. Förutsatt att den erkänner kvalifikationer som godkänts av andra medlemsstater, får en medlemsstat även tillämpa strängare krav för certifiering av yrkeskvalifikationer på det egna territoriet.

3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

3.1.Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

En extern utvärdering av direktiven 91/672/EEG och 96/50/EG har genomförts. Undersökningen visade att den befintliga ramen delvis har tjänat sitt syfte att uppfylla målet om ömsesidigt erkännande av båtförarbevis och harmonisering av villkoren för erhållande av bevis, men flera hinder kvarstår. Alla rekommendationer har beaktats inom ramen för konsekvensbedömningen.

3.2.Samråd med berörda parter

Samråd med berörda parter har hållits vid flera tillfällen och på olika sätt om de olika faktorer som nu är föremål för förslaget:

(1)Kommissionen inrättade 2012 en gemensam expertgrupp med ansvar för yrkeskvalifikationer och utbildningsnormer för inlandssjöfart. Samrådet inom expertgruppen hölls i form av elva expertmöten mellan september 2012 och november 2014 och inbegrep internationella flodkommissioner, nationella förvaltningar, branschorganisationer, fackföreningar, utbildningsinstitutioner och andra sammanslutningar. Dessa möten gav tillfälle till värdefulla meningsutbyten om de åtgärder som planeras bli del av ett kommissionsförslag. De visade brett stöd för ett initiativ på EU-nivå.

(2)Den branschvisa dialogkommittén för transport på inre vattenvägar på europeisk nivå deltog också i samråden. Den 16 september 2013 lämnade arbetsmarknadens parter in en handling med titeln Social partners’ position on professional qualifications and training standards for crew members on inland waterways transport vessels. De påpekade att dagens ordning har karaktären av ett lappverk och uppenbart inte längre är ändamålsenlig. Det minskar sjöfartsyrkenas attraktionskraft och ökar sektorns sårbarhet för olagliga metoder som kan leda till snedvridning av konkurrensen. De bekräftade behovet av ett modernt och flexibelt lagstiftningsverktyg för utbildning och certifiering. Arbetsmarknadens parter betonade också att förslaget till direktiv om yrkeskvalifikationer bara är en del av helhetskonceptet. Elektroniska loggböcker, tjänstejournaler och färdskrivare är de felande delar som måste till utan alltför stora förseningar för att lika villkor ska kunna garanteras.

(3)Ett offentligt internetsamråd om de viktigaste inslagen i konsekvensbedömningen ägde rum mellan den 26 mars och den 21 juni 2013. Till kommissionen inkom sammanlagt 94 svar från utbildningsorganisationer, företagare/fartygsägare, redare, myndigheter, hamnar, arbetstagarorganisationer och flodkommissionerna. Svaren kom från totalt 16 länder. Det offentliga internetsamrådet underströk det faktum att de problem som tas upp i kommissionens förslag är av stor betydelse. Svaren antyder ett starkt stöd för lagstiftningsåtgärder i syfte att harmonisera kraven på yrkeskvalifikationer, utbildningsbevis och examinationer inom inlandssjöfarten.

3.3.Konsekvensbedömning