C 226/14 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Yttrande från Regionkommittén om ”Arbetsdokument från kommissionen om industri- och
energigrödor inom ramen för Agenda 2000” (*)
(2000/C 226/06)
BAKGRUND
”Arbetsdokument från kommissionen om industri- och energigrödor inom ramen för Agenda 2000”
(SEK(1998) 2169).
Presidiets beslut av den 2 juni 1999 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget utarbeta
ett yttrande om ärendet och ge utskott 2 — jordbruk, landsbygdsutveckling, fiskeri — uppgiften att
bereda ärendet.
Det utkast till yttrande (CdR 286/99 rév. 2) som antogs av utskott 2 den 26 november 1999
(föredragande: Marc Censi (regionfullmäktigeledamot i Midi — borgmästare i Rodez, F–PPE) och Nicette
Aubert (regionfullmäktigeledamot i Provence–Alpes–Côte d’Azur, F–PSE)).
Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 33:e plenarsession den 12–13 april 2000
(sammanträdet den 12 april) följande yttrande.
1.Inledning 1.3. Trots att kommissionen mycket utförligt beskriver de
olika IE-grödorna kan man likväl konstatera att ämnet behand-las mycket generellt. Det är dock mycket svårt att jämföra1.1. Detta arbetsdokument, som kommissionen (GD Jord-t.ex. en rapsodling med en snabbväxande poppelodling förbruk) har utarbetat efter en begäran som rådet för jordbruksfrå-växelbruk och växter avsedda för medicinalt bruk eller färg-gor framförde vid sitt möte den 22–26 juni 1998, är mycketning.väldokumenterat och intressant. Målet har varit att göra en
lägesbeskrivning av sektorn för industri- och energigrödor (IE-
grödor).ReK anser att det behövs en politik för IE-grödor och att ämnet
måste behandlas nyanserat och utförligt eftersom det handlarDokumentet inleds med en inventering av den areal i EU somom mycket olika typer av grödor.är ägnad åt IE-grödor.
Därefter följer en redogörelse för jordbrukspolitiken på detta
område och för de marknadsorganisationer och stödsystemsom syftar till att främja IE-grödor. 2.Allmänna kommentarer
1.2. Dokumentet innehåller visserligen en utmärkt läges-
2.1. Agenda 2000 är i dag en realitet efter att ha antagitsbeskrivning men kan kritiseras för att i det närmaste saknavid rådets möte i Berlinden 24–25 mars 1999, och detkonkreta förslag, något som rådet hade efterlyst.
innehåller mycket riktigt ingen politik för IE-grödor.
Den inledande meningen i dokumentet är mycket tydlig: ”Den
reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som föreslås i2.2. Avsaknaden av en sådan politik utsätter sektorn för IE-Agenda 2000 innehåller inget konkret förslag om en ’politikgrödor för konkurrens från livsmedelssektorn, eftersom detför IE-grödor’”.genomgående målet i Agenda 2000 är att marknadspriserna i
EU skall ligga på samma nivå som världsmarknadspriserna.
För att budskapet verkligen skall nå fram upprepas detta två
gånger i texten: I punkt 4 (”Agenda 2000 och industri-och energigrödor”) anges att ”Agenda 2000 innehåller inga Denna strategi är inte särskilt uppmuntrande för sektorn för
specifika förslag om en politik för IE-grödor”, och i punkt 6 IE-grödor, eftersom priserna inom oljeindustrin och kemiin-
(”Slutsatser för diskussion”) upprepas att ”Agenda 2000 inne- dustrin ofta är mycket låga och lägre än priserna inom
håller inget konkret förslag om en ’politik för IE-grödor’”. livsmedelsindustrin.
Det skulle för övrigt ha varit ytterst förvånande om detta
Anledningen till det är att på marknaderna för bränslen, kommissionsdokument (GD Jordbruk) avvek från Agenda
petrokemiska eller finkemikaliska produkter konkurrerar jord- 2000, som utarbetats av samma generaldirektorat.
bruksråvaror med mineralprodukter, syntetiska produkter och
billiga jordbruksråvaror från länder med mycket låga produk-
tionskostnader eller länder som automatiskt får en kompensa- (*) Preliminär titel. Dokumentet finns endast på franska, engelska
och tyska. tion upp till ett garanterat fast pris.
8.8.2000 SV C 226/15 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
2.3. Att det saknas en specifik politik, något som påtalas Det är beklagligt att kommissionen väljer en sådan strategi
efter en mängd tidigare försök att uppmuntra grödor avsedda tre gånger i dokumentet, nyanseras dock av konstaterandet att
”flera förslag innehåller dock bestämmelser om IE-grödor”. för andra ändamål än livsmedel:
— Jordbruksforskningsprogrammen Air (1990–1994) och
Fair (1994–1998) med medfinansiering av projekt för Det finns i själva verket särskilda marknadsorganisationer och
forskning, utveckling och demonstration beträffande in- stödsystem för
dustri- och energigrödor.
— hampa och spånadslin,— Uppdraget till Europeiska standardiseringsorganisationen
(CEN) att fastställa normer för biodiesel.
— bomull,
— Förslag till direktiv från 1992 om särskild beskattning för
biobränslen.
— framställning av stärkelse,
— Arealuttag i träda för industriell produktion med reformen
av GJP 1992.— socker avsett för kemisk industri.
— Europeiska kommissionens förslag till direktiv om en
omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskatt-2.4. Situationen är mycket svårare för IE-grödor som odlasning av energiprodukter av den 17 november 1997.inom ramen för rådets förordning (EG) nr 1251/1999 (om
upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jord-
— Vitbok från kommissionen om förnybara energikällor (1). bruksgrödor) på mark som via arealuttag har avsatts för odling
av IE-grödor.
— Kampanjen för förnybara energikällor den 14 april
1999 (2), som fastställer målet på 5 miljoner ton biobränsle
år 2003 mot knappt en miljon i dag. Jordbrukarna har tagit vara på denna möjlighet, men man kan
inte utveckla en politik för IE-grödor utifrån principen att
produktion först skall läggas ned (arealuttag). — Och ovannämnda lista över incitament från kommissionen
är inte uttömmande.
Kommissionen konstaterar själv att ”en långsiktig utveckling avDetta framstår som än mer beklagligt mot bakgrund av attindustri- och energigrödor kan inte bygga på en arealuttagsnivåolika forskningsarbeten visar att tekniska framsteg inomsom varierar varje år beroende på situationen på livsmedels-jordbruket och industrin har gjort råvaror från jordbrukssek-marknaden”. Kommissionens föreslog en arealuttagsnivå påtorn mer konkurrenskraftiga.0 %, men under toppmötet i Berlin (24–25 mars 1999)
fastställdes nivån till 10 % för perioden 2000–2006.
Experiment för att förbättra odlingskedjan, genetiskt förbättra
utsädet samt optimera förädlingsprocesserna och slutproduk-
2.5. När det gäller avgiftsbefrielsen för punktskatter och ternas egenskaper har lett till produktivitetsvinster och en
mer specifikt för biobränslen är det viktigt att reda ut miljövänligare produktion.
begreppen.
Forskning har t.ex. gjort det möjligt att spara 0,28 FRF/l ester
genom en minskad användning av insatsvaror och 0,10 FRF/lArealuttaget infördes för att uppnå balans på spannmålsmark-ester genom användning av nya hybridsorter.naden. Följden blev ökade forskningsinsatser om industriell
användning av jordbruksprodukter.
Eftersom prisskillnaden mellan biobränsle och fossila bränslen
är cirka 2 FRF/l och de positiva externa effekterna vid framställ-ning av biobränslen (ökad sysselsättning, minskad växthusef- En sektor som ansetts höra till de mest lovande är förnybara
fekt, bättre handelsbalans) har uppskattats till mer än 1 FRF/l, energikällor, och särskilt biobränslen för förbränningsmotorer.
finns det anledning att hoppas att priset på biobränsle är i nivå
med priserna på fossila bränslen inom 10 år.
I detta sammanhang har stora investeringar gjorts i forskning
och i demonstrationsprojekt som rör förädlingsanläggningar.
(1) Meddelande från kommissionen ”Energi för framtiden: förnybara
energikällor Vitbok för en gemenskapsstrategi och handlingsplan”,KOM(97) 599 slutlig, antaget den 26 november 1997.
Eftersom EU i Kyoto har förbundit sig att minska koldioxidut- (2) Arbetsdokument (SEK(1999) 504) ”Energi för framtiden: förnyba-
släppen är det nödvändigt att även i fortsättningen ta IE- ra energikällor (gemenskapsstrategi och handlingsplan) – Start-kampanj”.
grödorna i beaktande.
C 226/16 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
De många forskningsprojekt som finansierats av kommissio- 3.3. Man bör också på nytt ta upp direktiv 92 om beskatt-
ning av biobränslen, som aldrig har slutförts, och försöka nen visar att det både är lönsamt och nödvändigt att gå in med
offentligt stöd på detta område. uppnå en skatteharmonisering på detta område inom EU.
Avsaknaden av konkreta förslag om IE-grödor beror således I väntan på detta måste medlemsstaterna få möjlighet att införa
på en uppenbar politisk inkonsekvens. en partiell eller total skattebefrielse på biobränsle, som varken
är begränsad i fråga om volym eller tid i enlighet med direktivetav den 17 mars 1997. Sektorn för industri- och energigrödor
måste utvecklas mer än vad pilot- eller demonstrationsprojek-
2.6. Europeiska kommissionen har fastställt att klimatpoli- ten ger utrymme för.
tiken och ansträngningarna för att åstadkomma en betydande
minskning av växthusgaserna — i synnerhet CO
2— skall
prioriteras. Därför har EU som gemenskap anslutit sig till
Kyotoavtalet och satt upp det ambitiösa målet att genomföra
3.4. Det förs också en diskussion inom EU om att införa en minskning med 8 %. Ett av de viktigaste alternativen för att
miljöavgifter. En viktig utgångspunkt måste vara att jordbruks- nå detta mål är en kraftigt utökad användning av biomassa
produkter på grund av sina miljöfördelar skall befrias från eller trä. Här föreligger det i huvudsak två möjligheter. För det
dessa avgifter (produkterna är ofta förnybara och nedbryt- första ett intensifierat utnyttjande av skog för energiproduk-
ningsbara, har liten inverkan på växthuseffekten och har låg tion, vilket kan skapa en självbärande inkomstkälla för lantbru-
ekotoxicitet). ken i skogrika områden inom EU. För det andra utgör
plantering och förvaltning av energiskog en redan beprövadmöjlighet att använda industri- och energigrödor till energipro-
duktion, exempelvis genom odling av snabbväxande träslag
med kort omloppstid på arealer som inte utnyttjas för3.5. Som kommissionen nämner i sitt dokument (punkt 5livsmedelsproduktion. En förankring av dessa möjligheter bör
”Landsbygdsutveckling och miljön”) måste dessutom IE-grödori vilket fall som helst ingå i en strategi för utnyttjande avomfattas av åtgärder som berör landsbygden och miljön.industri- och energigrödor.
Kommissionens konstaterande att avsaknaden av en specifik
politik för IE-grödor inte förhindrar att vissa åtgärder ägnas åt
att främja spridningen av dessa grödor, föranleder ett antal
anmärkningar: 3.Rekommendationer från Regionkommittén
— De oljeväxter som det produceras för lite av kommer inte
Agenda 2000 har redan antagits och frågan är hur man skall att gynnas av detta system för direktstöd. Om priserna på
gå till väga för att utveckla en sektor för industri- och livsmedelsmarknaden är högre än priserna på IE-grödor
energigrödor i Europeiska unionen. finns det, med samma bidragsnivå, en risk för brist på
oljeväxter för framställning av biobränslen.
— Kommissionen påpekar att odlingen av IE-grödor är mer3.1. Trots att IE-grödorna inte omfattas av Agenda 2000utvecklad i nordvästra Europa med storskaliga jordbruk änbehövs en plan för att sektorn skall kunna utvecklas. Planeni Medelhavsområdet och mindre gynnade regioner. I dettabör ta hänsyn till IE-grödornas olika karaktär och innehållahänseende är arealersättningen på 63 euro/ton multiplice-lämpliga lösningar som främjar en hållbar social, ekonomiskrat med den genomsnittliga regionala spannmålsavkast-och ekologisk utveckling av dessa grödor i berörda regioner.ningen inte tillräcklig för att stimulera utvecklingen av nya
IE-grödor.
3.2. Mot bakgrund av den inkonsekvens som präglat tidiga- — Det är inte bara grödor som används för produktion av
re gemenskapsinitiativ är det viktigt att kommissionen snarast biomassa som har en flerårig produktionscykel. Vissa
möjligt inrättar en arbetsgrupp för IE-grödor för att få en klar industrigrödor skördas 3–7 år efter sådd eller plantering,
bild av sektorn och kunna föra en konsekvent politik. och det bör läggas fram förslag om dessa grödor.
Arbetsgruppen bör omfatta alla berörda generaldirektorat:
Företagspolitik, Jordbruk, Transporter, Miljö, Forskning, Regio- 3.6. En ny gröda är i allmänhet inte omedelbart lönsam
utan måste utprovas under flera år. nalpolitik, Energi, Budget och Skatter och tullar.
8.8.2000 SV C 226/17 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Man måste således fortsätta att finansiera och uppmuntra 3.8. Införande av nya grödor eller återinförande av vissa
sorter kan ge en injektion till förädlingsindustrin och skapa nya forskning, men man bör också överväga ett stödsystem för
utveckling av de IE-grödor som industrin verkligen har visat arbetstillfällen på lokal nivå, förutsatt att utvecklingsprojekten
bygger på befintlig know-how och är anpassade till de lokala intresse för. Om ett sådant system skulle införas är ett
startbidrag under 5–7 år ett minimum. förhållandena.
I en tid präglad av avfolkning på landsbygden, växandeMan kan för övrigt också tänka sig ett differentierat stöd sommiljöproblem och avsättningssvårigheter för europeiska jord-bestäms av prisskillnaden i förhållande till den produkt som
bruksråvaror får man inte försumma industri- och energigrö-ersatts.dor, som kan bidra till att lösa vissa av dessa problem. Därför
behövs det ramvillkor som är anpassade till dessa grödors
3.7. Det är också viktigt att komma ihåg att IE-grödor ger speciella karaktär.
biprodukter som ofta är rika på proteiner och används till
djurfoder. Värt att nämna är även att EU importerar två3.9. Målen som fastställs i Europeiska kommissionenstredjedelar av sitt behov av proteinrika biprodukter.vitbok om förnybara energikällor är lovvärda, men de kan bara
uppnås om det finns finansiella bestämmelser, vilket det inte
gör i dag. De politiska beslutsfattarna och särskilt Europaparla- Det står också klart att frikopplingen av stöden gör Blair
House-avtalen inaktuella, särskilt bestämmelsen om en miljon mentet bör avsätta de finansiella medel som krävs för att
uppnå dessa mål. ton sojamjölsekvivalenter.
Bryssel den 12 april 2000.
Regionkommitténs
ordförande
Jos CHABERT