Enligt tillgängliga uppgifter som samlades in av EU:s byrå för grundläggande rättigheter 2011, 2016 och 2019 har framstegen i integreringen av romer sedan 2011 överlag varit begränsade, även om det finns betydande skillnader mellan politikområden och länder. Störst framsteg har gjorts på utbildningsområdet (minskning av skolavhopp och ökning av deltagandet i förskoleverksamhet, barnomsorg och skolgång, men ökad segregering). Trots att fattigdomsrisken bland romer har minskat och deras självskattade hälsa har förbättrats är sjukförsäkringsskyddet bland romer fortfarande begränsat. Det har inte skett några statistiskt signifikanta förbättringar när det gäller tillträdet till arbetsmarknaden och andelen romska ungdomar som varken arbetar eller studerar har faktiskt ökat. Bostadssituationen är fortfarande komplex och utgör ett av de största problemen för den romska befolkningsgruppen i och utanför Europeiska unionen. Antiziganismen är fortsatt mycket oroande. Det finns samtidigt vissa tecken på att romer upplever något mindre diskriminering när de utnyttjar vissa typer av tjänster. Kommissionen har med stöd av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung inlett överträdelseförfaranden mot tre länder för skolsegregation av romska barn.

Förslaget till rådets rekommendation om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet svarar mot behovet att på EU-nivå bekämpa diskriminering och uppnå likabehandling för Europas största etniska minoritet genom bland annat insatser för jämlikhet och socioekonomisk inkludering. Detta förslag läggs fram tillsamman med ett meddelande från kommissionen, En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (nedan kallat meddelandet), som inbegriper EU-mål and överordnade delmål samt föreslår användning av en uppsättning indikatorer (bilaga 2 till meddelandet).

Förslaget är förenligt med och bidrar till ett effektivt genomförande av EU:s lagstiftning om likabehandling, särskilt direktivet om likabehandling oavsett ras, som förbjuder diskriminering såsom trakasserier på grund av ras eller etniskt ursprung när det gäller sysselsättning, socialt skydd, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är erbjuds allmänheten. Förslaget är även förenligt med kommissionens rekommendation (EU) 2018/951 där det fastställs standarder för hur organ som arbetar med likabehandling (”jämlikhetsorgan”), som inrättats med stöd av direktivet om likabehandling oavsett ras, ska kunna bedriva en ändamålsenlig och oberoende verksamhet. Det är vidare i överensstämmelse med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, som förbjuder diskriminering på alla grunder, inklusive ras eller etniskt ursprung. Rådets rambeslut 2008/913/RIF har dessutom till syfte att genom straffrättsliga bestämmelser bekämpa vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet.

Rekommendationen är förenlig med befintliga bestämmelser på jämlikhetsområdet. Den bygger i synnerhet på EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer, som upphör 2020, och beaktar slutsatserna av utvärderingen av denna ram. Den förnyar och ersätter rådets rekommendation från 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna i syfte att ge medlemsstaterna mer relevant och effektiv vägledning om hur de kan påskynda framstegen mot romers jämlikhet, inkludering och delaktighet under de kommande tio åren.

–Enligt artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är all diskriminering på grund av bland annat kön, ras, hudfärg, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning förbjuden. Rätten till jämställdhet mellan kvinnor och män på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön, är förankrad i artikel 23 i stadgan. I artikel 26 erkänns och respekteras rätten för personer med funktionshinder att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet. Alla människors likhet inför lagen är vidare förankrad i artikel 20 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

–Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. Enligt artikel 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska Europaparlamentet och rådet besluta om åtgärder för att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke, inklusive principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete.

–Enligt artikel 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen vid utformningen och genomförandet av sin politik och verksamhet söka bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

Riktade samråd genomfördes för att samla in synpunkter och råd om viktiga tematiska aspekter, till exempel politiska handlingsalternativ, hur antiziganism, romers delaktighet och mångfald bör hanteras i initiativet och hur övervakning och mätning av framsteg kan förbättras med hjälp av indikatorer och mål. I det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs samtidigt som meddelandet om den strategiska ramen och detta förslag finns en närmare beskrivning av samråden, vilka aktörer som deltog och hur deras synpunkter påverkade utformningen av det nya initiativet.

Utvärderingen av EU-ramen krävde omfattande samråd, i vissa fall gällande ett flertal framtidsorienterade frågor, och dessa samråd har beaktats under utarbetandet av initiativet. De ytterligare samråd som genomfördes avseende initiativet kompletterade de som redan genomförts i samband med utvärderingen och deras räckvidd och mål anpassades till behoven av datainsamling.

Förslaget lägger fram en gemensam, men differentierad, ansats. Det ger medlemsstaterna vägledning om hur de kan utforma effektivare nationella strategiska ramar som tar hänsyn till landspecifika utmaningar i samband med romers jämlikhet, inkludering och delaktighet. För att det ska bli lättare att följa framstegen uppmanas medlemsstaterna använda den gemensamma indikatormatrisen för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet. En arbetsgrupp har under samordning av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och på kommissionens begäran tagit fram denna indikatormatris för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet under perioden efter 2020. Indikatormatrisen består av jämförbara, robusta och relevanta indikatorer för att följa framstegen och utvärdera resultaten av de nationella strategiska ramarna för romer. Den omfattar processindikatorer som visar vilka åtgärder som vidtas (politik, program och projekt) och resultatindikatorer som mäter framstegen mot målen på grundval av statistik från folkräkningar, administrativa data och/eller enkätdata. Denna uppsättning av kvantitativa och kvalitativa indikatorer tar hänsyn till nationella förhållanden och tillgänglig evidensbas.

Ett utförligt arbetsdokument från kommissionens avdelningar sammanfattar de viktigaste lärdomarna från utformningen och genomförandet av EU-ramen fram till 2020. Det bygger på kommissionens årsrapporter, flera utvärderingar och studier på EU-nivå, expertrapporter, civilsamhällets skuggrapporter samt feedback som inkommit under riktade samråd med nationella och internationella berörda aktörer.

Den information om genomförandet av strategierna på nationell nivå som samlats in från de nationella kontaktpunkterna för romsk inkludering sedan 2016 sammanställdes i kommissionens rapport om framstegen mot integrering av romer från september 2019. Denna information kompletterades med civilsamhällets rapporter inom ramen för Europaparlamentets pilotprojekt Roma Civil Monitor under perioden 2017–2020.

Regelbundna enkäter (FRA) Rapporter från nationella kontaktpunkter för romsk inkludering Rapport om användning av EU-medel Civilsamhällets insyn Kommissionens övervakningsrapporter Utvärderingar och framtida politiska förslag Datainsamling: 2020 Resultat: 2021 Nationella strategiska ramar: 2021 1:a omgången nationella rapporter: våren 2022 Kommissionens rapport om nationella strategiska ramar: hösten 2022 Nationella genomföranderapporter: 2023 2:a omgången nationella rapporter: våren 2024 Kommissionens rapport om genomförandet: hösten 2024 Datainsamling: 2024 Resultat: 2025 Rapport om milstolpar för outputindikatorer: 2024 Fördjupad utvärdering av EU:s strategiska ram för romer Nationella genomföranderapporter: 2025 3:e omgången nationella rapporter: våren 2026 Kommissionens rapport om genomförandet: hösten 2026 Datainsamling: 2028 Resultat: 2029 Nationella genomföranderapporter: 2027 Rapport om delmål för outputindikatorer: 2029 4:e omgången nationella rapporter: våren 2028 Kommissionens rapport om genomförandet: hösten 2028 Nationella genomföranderapporter: 2029 Kommissionens uppföljande förslag: 2030 Utvärdering i efterhand

•Förklarande dokument (för direktiv)

Ej tillämpligt.

•Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget

Punkterna 1–4 handlar om de övergripande målen: jämlikhet, inkludering och delaktighet, och föreslår åtgärder för att skynda på framstegen på dessa områden.

Punkterna 5–10 handlar om de sektoriella målen: att säkerställa att romer faktiskt har lika tillgång till inkluderande allmän utbildning, hållbar sysselsättning av god kvalitet, hälso- och sjukvård och sociala tjänster av god kvalitet, adekvat och desegregerat boende och grundläggande tjänster.

Punkterna 11–27 hänvisar till vikten av att stärka partnerskapen mellan och den institutionella kapaciteten hos de många aktörer som ska delta i detta tvärsektoriella politikområde.

I punkterna 11–13 rekommenderas medlemsstaterna säkerställa att de nationella kontaktpunkterna för romsk inkludering har de resurser och mandat som krävs för en effektiv samordning av genomförandet av den nationella politiken för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet.

I punkterna 14 och 15 uppmuntras medlemsstaterna se till att organ som arbetar för likabehandling involveras i högre grad och att stödja deras oberoende och samarbete med alla relevanta aktörer.

I punkterna 16–20 uppmanas medlemsstaterna att mobilisera och stödja lokala och regionala nivåer ytterligare för att förbättra genomförandet av den nationella strategiska ramen för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet.

Punkterna 21–27 handlar om samarbete med och deltagande av civilsamhället.

Punkterna 28–34 handlar om hur EU-anslag och nationella anslag kan användas på ett effektivare sätt.

I punkterna 35–39 revideras bestämmelserna om övervakning och rapportering för att minska den administrativa bördan av rapportering och göra det möjligt för kommissionen och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att ge ökat stöd med hjälp av en gemensam uppsättning process- och resultatindikatorer som ska mäta framstegen mot EU:s mål och övergripande delmål.

.

2020/0288 (NLE)

Förslag till

RÅDETS REKOMMENDATION

om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet

THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292 jämförd med artikel 19.1,