MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (nedan kallad konventionen), som godkändes genom rådets beslut 2006/507/EG, trädde i kraft den 17 maj 2004. Konventionens syfte är att skydda människors hälsa och miljön mot långlivade organiska föroreningar (nedan kallade POP). Konventionen tillhandahåller ett ramverk, grundat på försiktighetsprincipen, för hur produktion, användning, import och export av POP ska kunna elimineras, hur de på ett säkert sätt ska kunna hanteras och bortskaffas, och hur utsläpp av vissa oavsiktliga POP ska kunna elimineras eller minskas.

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 införlivas i unionens lagstiftning de åtaganden som ingår i konventionen och i protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar (nedan kallat protokollet), godkänt genom rådets beslut nr 259/2004/EG.

I artikel 8.1 i konventionen fastställs att en part får lämna in förslag till sekretariatet om införande av en kemikalie i bilaga A, B och/eller C till konventionen, som sedan kommer att prövas av granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar (nedan kallad granskningskommittén) i enlighet med artikel 8.3 och 8.4. Förslaget ska innehålla den information som anges i bilaga D. Baserat på rekommendationerna från granskningskommittén ska partskonferensen besluta om ett ämne ska föras in i bilaga A (eliminering), bilaga B (begränsning) och/eller bilaga C (oavsiktlig produktion). Förfarandet för antagande av ändringar av bilagorna fastställs i artikel 22 i konventionen.

Användningen av metoxiklor som verksamt ämne är förbjudet i växtskyddsmedel och i biocidprodukter i Europeiska unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 respektive Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012. Dessutom är metoxiklor inte registrerat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 och får därför inte tillverkas eller släppas ut på marknaden inom unionen i mängder på ett ton eller mer per år och per tillverkare eller importör.

Enligt tillgängliga uppgifter och data om metoxiklors inneboende egenskaper, som bedömts enligt kriterierna i bilaga D till konventionen, kan man dra slutsatsen att metoxiklor är långlivat, bioackumulerande och toxiskt. Dessutom kan metoxiklor spridas över långa avstånd i miljön och har påträffats i avlägsna områden som Arktis. Mot bakgrund av uppgifterna om metoxiklors långlivade, bioackumulerande och toxiska egenskaper och förmåga att transporteras långväga i miljön, anses metoxiklor enligt förslaget uppfylla kriterierna i bilaga D till konventionen och borde därför betraktas som en POP. Detaljerna i bedömningen finns tillgängliga i det vetenskapliga underlaget som åtföljer förslaget att införa metoxiklor i bilaga A till Stockholmskonventionen.

Fastän metoxiklor förbjöds som verksamt ämne i växtskyddsprodukter och biocidprodukter i unionen för några år sedan och det inte finns andra kända användningsområden går det inte att utesluta att metoxiklor fortfarande tillverkas, används eller släpps ut i andra länder. Eftersom metoxiklor kan transporteras långt i miljön räcker det inte med de åtgärder som enskilda länder eller unionen vidtar, utan det behövs en internationell insats för att upprätthålla en hög miljö- och hälsoskyddsnivå.

Inför granskningskommitténs nästa möte i september 2019 bör kommissionen på unionens vägnar lämna in ett förslag om införande av metoxiklor i bilaga A till Stockholmskonventionens sekretariat. Förslaget kommer att granskas enligt kriterierna och förfarandena i konventionen innan partskonferensen fattar ett beslut om införande.