ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR SAMMANFATTNING AV MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING Följedokument till RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om den frivilliga ordningen för utrustning för bildåtergivning på ekodesignområdet /* SWD/2013/014 final */





ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR SAMMANFATTNING AV MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING Följedokument till RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om den frivilliga ordningen för utrustning för bildåtergivning på ekodesignområdet Detta arbetsdokument är avsett att användas av Europeiska kommissionens avdelningar och har endast informationssyfte. Det ger inte uttryck för kommissionens officiella ståndpunkt och föregriper inte heller en sådan ståndpunkt. Ansvarigt generaldirektorat: ENER Medansvarigt generaldirektorat: ENTR Övriga berörda avdelningar: SG, LS, CLIMA, CNECT, COMP, ECFIN, EMPL, ENV, JRC, JUST, MARKT, SANCO, TAXUD, TRADE, RTD Sammanfattning Utrustning för bildåtergivning är energirelaterade produkter som omfattas av ekodesigndirektivet 2009/125/EG. Ekodesigndirektivet utgör en ram för att fastställa ekodesignkrav för energirelaterade produkter. Ekodesignkraven på produkter utgör ett viktigt instrument för att uppfylla de politiska målen i ”Ett resurseffektivt Europa”[1], strategidokumentet ”Energi 2020”[2] och kommissionens ”Handlingsplan för energieffektivitet 2011”[3]. I detta dokument och i miljökonsekvensbeskrivningen övervägs om ekodesignkrav för utrustning för bildåtergivning ska antas inom ramen för ekodesigndirektivet i syfte att minska miljöpåverkan från bildåtergivningsutrustning, särskilt utrustningens energiförbrukning. 1. Problemformulering I jämförelse med vad som gäller för de flesta andra produkter som är avsedda för mätningar finns det inga betydande problem för utrustning för bildåtergivning, eftersom förbättringar i energieffektivitet och pappersbesparing tack vare dubbelsidig utskrift gör snabba framsteg, tack vare frivilliga politiska instrument. Att hela den tekniska besparingspotentialen inte utnyttjas fullt ut beror i huvudsak på dynamiken inom sektorn, med uppnådda effektivitetsförbättringar på mer än 6 % per år och elektricitetsbesparingar på upp till 87 % under de senaste 15 åren. Det finns dock inga garantier för att den nuvarande positiva trenden i ökad energieffektivitet kommer att bestå, samtidigt som den nuvarande horisontella lagstiftningen endast omfattar vissa miljöaspekter. 2. Syften Förstudien[4] och forskning från 2012[5] visar att det finns en kostnadseffektiv potential för att minska både energi- och pappersförbrukningen för utrustning för bildåtergivning, och att den fulla potentialen inte utnyttjas för närvarande. Syftet är därför att utveckla ekodesignåtgärder, inklusive självreglering, som ett verktyg att uppnå de aktuella politiska målen, t.ex. 20 % energibesparing och 20 % minskning av utsläppen av växthusgaser under perioden 1990–2020. Samtidigt stimuleras resurseffektiviteten för (icke energianvändande) material genom t.ex. minskad materialåtgång (t.ex. papper), återvinning (t.ex. av större plastkomponenter, elektronik och metall) samt återanvändning (t.ex. färgpatroner). Forskning från 2012 visar att målnivåerna för 2020, trots de stora besparingar som redan har uppnåtts, fortfarande kunde vara mer ambitiösa och sikta mot 60 % energibesparingar och 90 % ökning av dubbelsidig utskrift för typisk kontorsutrustning under perioden 2012–2020. I enlighet med skäl 18 och 19 samt artikel 15.6 i ekodesigndirektivet bör självreglering vara det alternativ som förordas. 3. Kriterier för ekodesignåtgärder Ansatsen att utveckla de föreslagna åtgärderna och deras miljöpåverkan är uppdelad i fyra steg. Steg 1: Rättslig grund: överensstämmelse med ekodesigndirektivets artikel 15 I enlighet med artikel 15.4a och bilagorna I och II till ekodesigndirektivet har kommissionen genomfört en förberedande teknisk, miljömässig och ekonomisk studie som utvärderar kriterierna för att genomföra ekodesignåtgärder för utrustning för bildåtergivning[6]. Studien visar att dessa kriterier är uppfyllda, eftersom 1) stora mängder utrustning för bildåtergivning förekommer på EU-marknaden, 2) miljöpåverkan från bildåtergivningsutrustningarnas elförbrukning under livstiden är signifikant, 3) det finns betydande skillnader mellan de på marknaden förekommande bildåtergivningsutrustningarnas miljöpåverkan. Det finns kostnadseffektiva lösningar som kan medföra betydande förbättringar. Tabell 1: Kriterier i artikel 15.2 i ekodesigndirektivet tillämpade på utrustning för bildåtergivning Art. 15.2a || Årlig försäljningsvolym i EU (enheter) || 2010 31 miljoner 2020 37 miljoner 2030 41 miljoner Art. 15.2b || Miljöpåverkan: bildåtergivningsutrustningens direkta elförbrukning i TWh elektricitet och Mt koldioxidekvivalenter per år [1] || Direkt (elektricitet) 2010 8,7 TWh (3,6 Mt CO2) 2020 9,1 TWh (3,5 Mt CO2) 2030 10,4 TWh (3,6 Mt CO2) Miljöpåverkan: indirekt energi för produktion av papper som används i bildåtergivningsutrustning i TWh elektricitet och Mt koldioxidekvivalenter per år[2] || Indirekt (papper) 2010 38,8 TWh (5,8 Mt CO2) 2020 42,8 TWh (6,4 Mt CO2) 2030 47,0 TWh (7,0 Mt CO2) Art. 15.2c || Förbättringspotential jämfört med nollscenario under samma år (vid användning av befintlig kostnadseffektiv teknik, frivilliga alternativ i andra led) uttryckt i samma enheter som ovan. || Direkt energi (effektivitetsförbättring) 2020 7,9 TWh (4,1 Mt CO2) 2030 9,1 TWh (4,3 Mt CO2) Indirekt energi (dubbelsidig utskrift och N-utskrift) 2020 7,1 TWh (1,1 Mt CO2) 2030 7,8 TWh (1,1 Mt CO2) [1] Omvandlingen från TWh elektricitet till Mt koldioxidekvivalenter tar hänsyn till förbättringar i kraftverkens koldioxidutsläpp under perioden 2010–2030 (källa MEErP 2011). [2] Produktion av kontorspapper: primär energi 40 MJ/kg papper, omvandling till elektricitetsekvivalenter med hjälp av primärenergifaktorn 2,5 (40 MJ primär = 16 MJ elektricitet = 4,44 kWh elektricitet), utsläpp av växthusgaser 0,6 kg/kg papper (källa MEErP 2011). Pappersförbrukningen har beräknats enligt Energy Stars driftcykler. Kriterierna uppfylls helt av bildåtergivningsutrustning för utskrift i svartvitt eller färg som använder teknikerna bläckstråle (inkjet) (IJ), elektrofotografi (EP/laser) och fast toner (SI, ingår i EP-kategorin). EP-utrustningen omfattar kopiatorer, skrivare, apparater med flera funktioner (MFD) och faxar. IJ-utrustningen indelas i apparater för en eller flera funktioner. Äldre tekniker som t.ex. termotransfer (TT), direkttermo (DT) och färgsublimering (DT) har inte medtagits eftersom de säljs i litet antal och främst används i specialtillämpningar som tryckning av kvitton, etiketter och textilier. Av samma skäl har även storformatskrivare, t.ex. för tekniska ritningar, utelämnats. Höghastighetsskrivare för t.ex. professionella tryckerier har också utelämnats eftersom köparna i detta marknadssegment av kostnadsskäl tenderar att endast köpa de mest kostnadseffektiva modellerna. Steg 2: Existerande initiativ och marknadskrafternas förmåga att lösa frågan Artiklarna 15.2 och 15.4c i ekodesigndirektivet kräver att hänsyn tas till EU:s och medlemsstaternas miljölagstiftning. För utrustning för bildåtergivning har det inte ställts några krav på produktspecifika obligatoriska åtgärder. Vissa aspekter som rör elförbrukning i viloläge (standby) och avstängt läge[7], kemikalier[8] och avfall[9] har dock behandlats i horisontell lagstiftning. Energiförbrukningen för utrustning för bildåtergivning i andra sektorer än bostäder utgör en del av energiberäkningen under energiprestanda i byggnadsdirektivet[10] och det kommande energieffektiviseringsdirektivet[11]. Den ingår också indirekt i koldioxidberäkningen i EU:s utsläppshandelssystem. Sedan 2001 behandlas energieffektiviteten och den grundläggande miljöpåverkan av utrustning för bildåtergivning i huvudsak av EU:s frivilliga Energy Star-program efter överenskommelser mellan EU och USA. Ytterligare stöd planeras under 2012 via miljöanpassad offentlig upphandling (GPP) och EU:s miljömärkning, vilka båda i stor utsträckning använder krav och format från Energy Star. Sedan 2008 är det obligatoriskt för EU-institutionerna och medlemsstaternas centralregeringar att uppfylla kriterierna i Energy Star vid upphandling av utrustning. Kriterierna uppdateras vart tredje till fjärde år[12]. Tillverkarna av utrustning för bildåtergivning har reagerat positivt på åtgärderna med ett högt deltagande (> 90 % marknadstäckning), en stor andel produkter som uppfyller kraven (> 90 % av modellerna vid nuvarande krav) och egendeklarationer på en tillfredsställande tillförlitlighetsnivå[13]. Där marknaden och/eller föreskrifter inte har haft någon inverkan på utrustning för bildåtergivning gäller det i huvudsak lågvolymapparater för konsumentmarknaden och i mindre utsträckning den professionella kontorsmarknaden enligt förstudien. Det kan bero på att de nuvarande elpriserna inte återspeglar samhällets miljökostnader och sålunda spelar en alltför liten roll vid köpbeslutet (negativ extern effekt). De flesta konsumenter baserar dessutom sitt val av utrustning på inköpspriset och andra faktorer som tillgänglighet, service och ”kända” varumärken snarare än energikostnader, i brist på adekvat information (informationsasymmetri). I det sammanhanget är det relevant att Energy Star-logotypen är välkänd inom kontorssektorn men mycket mindre känd av privatkonsumenter. Marknaden lyckas inte heller där investeringskostnaderna och driftkostnaderna bärs av olika parter. Ett företags inköpsavdelning kan t.ex. ha ett annat finansiellt perspektiv än den affärsenhet som ska använda utrustningen och betala de löpande kostnaderna (delat incitament). Steg 3: Politiska mål och ambitionsnivå Det övergripande målet är att kompensera för marknadens och externa effekters misslyckande med lämpliga ekodesignåtgärder. Följande alternativ för detaljerad konsekvensbedömning har beaktats: ingen EU-åtgärd (nollscenario), självreglering (frivillighetsalternativet) och ekodesignkrav (ekodesignalternativet). Industrin har uttryckt företräde för en frivillig överenskommelse (självreglering) framför föreskrifter. Bilaga II i ekodesigndirektivet stadgar att kraven på energiförbrukningen normalt ska läggas på en nivå som minimerar livscykelkostnaderna (såvida inte andra faktorer gör detta för strikt). Utgångspunkten för analysen var den förberedande studien, som utgjorde grunden för nollscenariot. Försäljningsdata från den förberedande studien används i lagermodellen för att beräkna lagret, elförbrukningen och pappersåtgången för alla alternativ. Ytterligare analyser utfördes av de modeller som var registrerade i EU:s Energy Star-databas på www.eu-energystar.org. Där fanns elförbrukning och uppgifter om dubbelsidig kopiering för alla modeller av bildåtergivningsutrustning på EU-marknaden som var registrerade i EU:s Energy Star-databas 2012, men även tidigare referensår tillbaka till 2009. Utvärderingen visade inte bara antalet modeller som överensstämmer med kraven i Energy Star version 1.0, 1.1 (som den nuvarande frivilliga överenskommelsen (VA) baseras på) och utkastet till version 2.0 (som träder i kraft 2013 och som nästa version av VA kommer att baseras på), utan den avslöjade även hur mycket bättre dessa modeller var i förhållande till minimikraven i Energy Star. Resultaten av denna utvärdering visas för frivillighetsalternativet. Det antogs i detta alternativ att en frivillig överenskommelse skulle behålla förbättringshastigheten på nivåer över kraven i Energy Star (på samma sätt som under tidigare år). Ekodesignalternativet omfattar obligatoriska minimikrav på effektiviteten hos den utrustning för bildåtergivning som saluförs. Nackdelen med en föreskrift som per definition kräver 100 % uppfyllande jämfört med en effektiv frivillig överenskommelse som syftar till 90 % uppfyllande är bristen på flexibilitet, så ambitionen är vanligtvis betydligt lägre. Det kan vid en första anblick förefalla motsägelsefullt, men ambitionen för kravnivån i en föreskrift enligt artikel 15.5 i ekodesigndirektivet (ingen negativ påverkan på funktionaliteten och industrins konkurrenskraft) bestäms väsentligen av de svagaste 10 % av marknaden, som utgörs av specialprodukter eller produkter som är tillverkade av finansiellt svagare företag. Ambitionsnivån i en frivillig överenskommelse kan däremot fokusera på de 90 % ”normala” produkter som produceras av innovativa och finansiellt hälsosamma tillverkare. Ekodesignalternativet tar hänsyn till detta: den första nivån avser 2014 och utgår från ett effektivitetsmål på 40 % under nollscenariots nivå, medan den andra nivån avser 2016 med ett mål på 60 % under nollscenariot. För dubbelsidig utskrift har det – något optimistiskt – antagits att kraven kan sättas på samma nivå som för frivillighetsalternativet, efter en lista över undantag, dvs. för typiska kontorsskrivare gäller 75 % dubbelsidighet 2014 och 85 % 2016. Steg 4: Konsekvensanalys av de miljömässiga, ekonomiska och sociala aspekterna Analysen av de olika alternativen kom fram till de besparingar som visas i tabell 2. Tabellen och figuren nedan visar bildåtergivningsutrustningens direkta energiförbrukning, den indirekta energiförbrukning (beräknad som elektricitetsekvivalenter) som krävs för att tillverka papper samt den totala energiförbrukningen (direkt + indirekt) vid ett nollscenario samt besparingarna vid de två andra alternativen jämfört med nollscenariot. Tabell 2: Sammanställning av besparingar genererade av bildåtergivningsutrustning i EU-27 vid olika alternativ jämfört med ett nollscenario för 2020 och 2030 (kostnadsbesparingar är uttryckta i euro av 2010 års värde) Totala besparingar (direkt och indirekt pappersenergi exkl. toner) 2020 Jämfört med nollscenario || Nollscenario (nivåer) || Frivilligt || Ekodesign || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 Energiförbrukning (TWh) || || || || || || Direkt || 9,13 || 10,40 || 7,92 || 9,07 || 5,56 || 6,31 Indirekt || 42,75 || 49,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Totalt: || 51,88 || 57,39 || 15,04 || 16,91 || 12,10 || 14,15 || || || || || || Koldioxidutsläpp (Mt) || || || || || || Direkt || 3,47 || 3,54 || 2,99 || 3,09 || 2,10 || 2,15 Indirekt || 6,41 || 7,05 || 1,07 || 1,17 || 0,98 || 1,17 Totalt: || 9,88 || 10,59 || 4,06 || 4,26 || 3,08 || 3,32 || || || || || || Kostnadsbesparing exkl. toner (EUR)[14] || || || || || || Direkt || 2,43 || 4,10 || 2,11 || 3,58 || 1,48 || 2,49 Indirekt || 42,75 || 46,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Totalt: || 45,18 || 51,09 || 9,24 || 11,41 || 8,02 || 10,32 Figur 1 visar att elförbrukningen ökar om inga åtgärder vidtas. De två alternativen frivillighet och ekodesign dämpar ökningen av elförbrukningen avsevärt. Figur 1: Total energiförbrukning i EU-27, TWh/år 4. Slutsatser Frivillighetsalternativet förordas. Det bidrar till att lösa kontinuitetsproblemet med den nuvarande positiva trenden mot energieffektivitet och pappersbesparing (dubbelsidig utskrift och N-utskrift) och behandlar andra resurseffektivitetsämnen som återvinning och återanvändning. I den här dynamiska produktsektorn ger det betydligt större besparingar än alternativet med obligatoriska ekodesignkrav, det innebär flexibilitet och medger snabbare uppdatering av målnivåer. Det medför dessutom en lägre administrativ börda. Till skillnad mot obligatoriska åtgärder innebär det ingen risk för negativ inverkan på effektiviteten hos aktuella, framgångsrika politiska mål som t.ex. EU:s Energy Star. Frivillighetsalternativet medför specifikt följande: · Ett bidrag till 20-20-20-målet (perioden 1990–2020) på 25 TWh/år i direkta elbesparingar genom effektivitetsförbättringar och ekvivalenten till ca 4 TWh/år i elbesparingar genom indirekt pappersbesparing, vilket totalt utgör 29 TWh/år (lika med 1,1 % av EU:s totala elkonsumtion 2007). · Ett bidrag till 20-20-20-målet (perioden 1990–2020) i form av direkt minskning av växthusgaser på 9,6 Mt koldioxidekvivalenter/år (elektricitet) och 0,6 Mt koldioxidekvivalenter/år (papper), totalt 10,2 Mt koldioxidekvivalenter/år (0,2 % av EU:s utsläpp av växthusgaser). · Ett bidrag till resurseffektivitet för icke energianvändning med över 1 miljon ton (1 Mt) minskad förbrukning av kontorspapper under perioden 1990–2020 och ett bidrag till återvinning och återanvändning. · Att kraven i ekodesigndirektivet 2009/125/EG, särskilt skälen 18 och 19, artikel 15.6 och bilaga VIII, uppfylls. · Att kraven redan kommer att ha trätt i kraft och är mindre kostsamma än vid en föreskrift. · Att det kompletterar och är förenligt med existerande politiska instrument. · Att det inte innebär någon betydande administrativ börda för tillverkare eller återförsäljare. · En eventuell, obetydligt högre inköpskostnad som till stor del uppvägs av besparingarna under användarfasen av produkten. · Ingen betydande påverkan på industrins konkurrenskraft och på sysselsättningen, speciellt i små och medelstora företag. [1] Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin, 26.1.2011, KOM(2011) 21. [2] Energi 2020 – En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad, 10.11.2010, KOM(2010) 639 slutlig. [3] Handlingsplanen för energieffektivitet 2011, 8.3.2011, KOM(2011) 109 slutlig. [4] EuP Preparatory study on Imaging Equipment utförd av Fraunhofer IZM. [5] Sökning i EU:s Energy Star-databas utförd av konsulter (van Holsteijn en Kemna VHK) 2012 (forskning från 2012). [6] http://www.ecoimaging.org/. [7] Förordning 1275/2008 om elförbrukningen i viloläge och avstängt läge hos elektrisk och elektronisk hushålls- och kontorsutrustning. [8] Direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (omarbetning). [9] Direktiv 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (omarbetning). [10] Direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda (omarbetning). [11] Förslag till direktiv om energieffektivitet och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG, KOM(2011) 370, 22.6.2011. [12] Se artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 106/2008 av den15 januari 2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (omarbetning), EUT L 39, 13.2.2008, s. 1–7. [13] Meddelande från kommissionen om genomförande av programmet Energy Star i Europeiska unionen under perioden 2006 – 2010, KOM(2011) 337 slutlig, 9.6.2011. [14] Papperskostnadsbesparingar beräknas genom multiplikation av antal besparade sidor med 0,02 € (priset för en sida, finns också beräknat i avsnitt 2. Elkostnaderna är per kWh primär energi. För elektriciteten används hushållstaxor 2010 exkl. skatter, t.ex. 0,18 €/kWh, med en antagen elprisökning (långsiktigt medelvärde 2011–2030) på 4 %.