A4-0410/96

Resolution om den första rapporten om beaktande av kulturella aspekter i gemenskapsåtgärder (KOM(96)0160 - C4-0249/96)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av Europeiska kommissionens första rapport om beaktande av kulturella aspekter i gemenskapsåtgärder (KOM(96)0160 - C4-0249/96),

- med beaktande av artikel 3 p), artikel 92.3 d) samt artikel 128 i EG- fördraget,

- med beaktande av sina tidigare resolutioner:

. av den 18 januari 1979 med Europaparlamentets yttrande om kommissionens meddelande till rådet om gemenskapsåtgärder på det kulturella området (( EGT nr 39, 12.2.1979, s. 50.)),

. av den 18 november 1983 om en förstärkning av gemenskapsåtgärder på det kulturella området (( EGT nr C 342, 19.12.1983, s. 127.)),

. av den 17 februari 1989 om stimulering av gemenskapsåtgärder på det kulturella området - «Utbildning, kultur, samhälle - möjligheterna är enorma» (( EGT nr C 69, 20.3.1989, s. 180.)),

. av den 21 januari 1993 om kommissionens meddelande om de nya utsikterna till gemenskapsåtgärder på det kulturella området (( EGT nr C 42, 15.2.1993, s. 173.)),

. av den 10 januari 1994 om gemenskapspolitiken på det kulturella området (( EGT nr C 44, 14.2.1994, s. 184.)),

- med beaktande av sina ställningstaganden i fråga om översynen av fördraget om Europeiska unionen och i synnerhet resolutionen av den 13 mars 1996 med (i) Europaparlamentets yttrande om sammankallandet till regeringskonferensen , och (ii) utvärderingen av reflexionsgruppen arbete och precisering av Europaparlamentets politiska prioriteringar inför regeringskonferensen, (( EGT nr C 96, 1.4.1996, s. 77.)),

- med beaktande av Europeiska kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om «gemenskapsåtgärder till förmån för kulturen» (KOM(94)0356),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och yttrandet från utskottet för externa ekonomiska förbindelser (A4-0410/96), och med beaktande av följande:

A. Enligt artikel 128.4 i EU-fördraget skall gemenskapen «beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i detta fördrag».

B. I sitt ovan nämnda meddelande om «gemenskapsåtgärder till förmån för kulturen» av den 27 juli 1994 tillkännagav kommissionen att den hade för avsikt att utarbeta en rapport om den kulturella dimensionen inom gemenskapens politiska områden.

C. Kommissionen meddelade också att interna åtgärder skall utarbetas som gör det möjligt att beakta de kulturella kraven vid fastställandet och genomförandet av gemenskapens politiska riktlinjer med följder för det kulturella området.

D. Europeiska kommissionens första rapport om beaktande av kulturella aspekter i gemenskapsåtgärder omfattar inte kulturella gemenskapsåtgärder som grundar sig på artikel 128, inte Kalejdoskop-programmet, som trädde i kraft i mars 1996, och inte heller Ariane- och Rafael-programmen, vilka behandlas av Europaparlamentet och rådet.

E. Kommissionens rapport försöker besvara följande fyra frågor:

- Vilka gemenskapstexter och vilka delar av gemenskapspolitiken har tagit och tar kulturella aspekter i beaktande, vilka har haft eller kan få följder för kulturområdet, och vilka har fått en kulturell dimension?

- Hur har dessa mål och kulturella mål sammanfogats i texter och i politik av typen ovan? I vilken utsträckning har man tagit de kulturella aspekterna i beaktande?

- Har de riktlinjer som dragits upp och de beslut som fattats på gemenskapsnivå stärkt, påverkat eller försvagat de kulturpolitiska riktlinjer som dragits upp och de beslut som fattats på regional eller nationell nivå?

- Vilka framtida politiska resultat kräver särskilt att de kulturella aspekterna tas i beaktande?

F. Efter att ha redogjort för den nuvarande situationen inom gemenskapsrätten, inom den interna politiken, på området för audiovisuell politik och inom gemenskapens yttre förbindelser, redogör kommissionen kort för de medel och utvägar som finns för att ta itu med de nya uppgifter som gemenskapen fått genom Fördraget om Europeiska unionen och föreslår en allmän metod som tar i beaktande de kulturella aspekterna då rättsakter utformas och då de politiska riktlinjer fastställs och genomförs som kan påverka det kulturella området.

G. Fastän denna första rapport från kommissionen inte ger en fullständig och aktuell bild av de kulturella aspekterna i gemenskapsåtgärderna gör den det möjligt att uppskatta den kulturella dimensionens betydelse inom de olika sektorer där unionen har rätt att ingripa, brister i gemenskapsåtgärder och hinder för ett tillfredsställande genomförande av artikel 128.4 i EU- fördraget, samt jämför de gemenskapens rättsakter som behandlar kulturella frågor.

H. I kommissionens slutsatser konstateras det endast att rättsakterna och domstolens rättstillämpning har försökt att förena förverkligandet av målen i fördraget med den kulturella politikens specifika mål och att en stor del av de politiska initiativen och åtgärderna inom gemenskapen har en kulturell dimension, utan att konstaterandet följs upp av konkreta lösningar. I slutsatserna upprepas också principerna för rättsakters förenlighet och den inre politikens samband med kulturpolitikens mål i enlighet med artikel 128 i fördraget.

I. Subsidiaritetsprincipen bör tolkas som att den är en lämplig garanti för att de kulturella åtgärder som prioriteras av medlemsstaterna och regionerna respekteras, men allt detta får inte utgöra ett hinder för åtgärder på unionsnivå inom ramen för artikel 128.

J. Det finns symboler för den europeiska kulturella identiteten, som varierar i form och innehåll beroende på de olika folkens karaktär och som grundas på det judiska, grekiska, romerska och kristna arvet, vilket utgör grunden för demokratiprinciperna, rättsstaten, individens värde, de grundläggande friheterna samt solidariteten.

K. Europeiska unionen har som mål att öka solidariteten mellan de europeiska folken genom att unionen respekterar deras historiska karaktär, språkliga mångfald, kulturella identitet, både regional och nationell, samt deras värdighet och frihet.

L. Det är nödvändigt att bibehålla humanistiska värden, undervisningen i humanistiska ämnen och klassiska språk som en grund för den europeiska kulturen i en värld som hotas av teknologier och pragmatism.

M. Europa är och förblir multinationellt, flerspråkigt, mångkulturellt med många etniska grupper och dessa egenskaper utgör oumbärliga delar av det kulturarv som unionen måste bevara.

N. Kulturen bidrar till sammanhållning, den för invånarna närmare varandra, den främjar mänsklig värdighet och tolerans samt är en drivande kraft bakom utvecklingen och bör därför erkännas och införas i Fördraget om Europeiska unionen.

O. Det är viktigare än någonsin att erbjuda övriga världen ett samarbete med betoning på de principer som Europeiska unionen är grundad på, nämligen frihet, mänskliga rättigheter, demokrati, tolerans, respekt för olikheter mellan olika folk, individens människovärde samt moraliska och mänskliga principer.

P. De finansiella medel som beviljas kulturpolitiken är otillräckliga vilket kan leda till att Europeiska unionens mål inte förverkligas.

Q. Kulturens betydelse, vilken framhålls i EU-fördraget, borde påtagligt ökas.

R. Det är allmänt accepterat att Europas medborgare har en omistlig rätt till tillgång till kultur samt rätt att bekräfta och uttrycka sin kulturella identitet.

S. Kulturen är nu en verksamhet som har en rättslig grund i fördraget; det är allmänt accepterat att kulturen utgör en väsentlig del av gemenskapens åtgärder och att den som sådan måste behandlas på samma sätt som andra åtgärder i fördraget.

T. Det är allmänt accepterat att kulturen kan bidra till gemenskapens målsättningar genom förstärkning av medborgarskapet och den personliga och mänskliga utvecklingen samt större ekonomisk och social sammanhållning, förbättrade sysselsättningsmöjligheter, motarbetande av utslagning och berikande av de europeiska medborgarnas liv.

1. Parlamentet är övertygat om att en verklig europeisk kulturell dimension endast kan bli verklighet genom att det införs omröstning med kvalificerad majoritet då rådet fattar beslut,

2. anser att Europeiska gemenskapen hädanefter är skyldig att beakta de kulturella aspekterna och att skyldigheten respekteras genom att det införs en förenlighetsklausul med de kulturella målen för alla de akter och åtgärder inom gemenskapen som kan ha kulturell inverkan,

3. anser att artikel 128 om den inte skall förlora sin verkningskraft bör utgöra den rättsliga grunden eller en av de rättsliga grunderna för varje rättsakt vars målsättning i främsta rum är kulturell,

4. understryker att skydd av den kulturella och lingvistiska mångfalden har sin grund i att bevara och skydda kulturarvet i enlighet med artikel 128,

5. anser samtidigt att det är nödvändigt att göra ändringar till denna artikel för att utvidga dess tillämpningsområde, i synnerhet genom att införa en hänvisning till bevarandet och skyddandet av de europeiska språken i och utanför Europa och genom att ersätta hänvisningen till «icke-kommersiellt kulturutbyte» med uttrycket «övervägande kulturella mål»,

6. understryker att det är nödvändigt att tolka subsidiaritetsprincipen positivt, vilket främjar gemenskapsinitiativ, förutsatt att detta gynnar europeisk kultur och bidrar till att skapa villkor för att allmänheten samt de lokala, regionala och nationella myndigheterna skall kunna delta i uppbyggnaden av ett enat och starkt Europa,

7. påminner att det är nödvändigt att skapa allt närmare förbindelser med Europarådet, Unesco och icke-statliga organisationer som har specialiserat sig på kulturella frågor, samtidigt som deras identitet och självständighet bör respekteras,

8. håller med om att kulturpolitiken utgör en viktig komponent i de internationella förbindelserna och utrikespolitiken och anser det nödvändigt för gemenskapen att främja kulturell verksamhet utanför Europeiska unionen i syfte att stärka den europeiska modellen, i synnerhet med hänsyn till att det förekommer kulturarv med europeiskt ursprung utanför Europa,

9. uppmanar kommissionen att i framtiden lägga fram «integrerade» kulturprogram, med andra ord program som samordnar de kulturella åtgärder som avses i artikel 128 i EG-fördraget med de andra gemenskapsinstrument som avses i samma fördrag, i synnerhet i artiklarna 126 och 127 (utbildning och yrkesutbildning), artiklarna 130a-130e (ekonomisk och social sammanhållning) samt artikel 130g (forskning och teknisk utveckling),

10. välkomnar den resolution som lagts fram för rådet (kulturministrarna) den 16 december 1996 och som uppmanar rådet att fastställa effektiva och sammanhängande förfaranden för att övervaka och vid behov rätta till den inverkan som gemenskapens andra politiska områden har på kulturen,

11. uppmanar kommissionen att, då politiska riktlinjer i enlighet med andra bestämmelser i fördraget skall dras upp, utarbeta lämpliga förfaranden för att utvärdera vilka förslag som med största sannolikhet kommer att påverka kulturen och att fastställa dem i sitt årliga arbetsprogram,

12. understryker att det är nödvändigt att säkerställa en större samordning inom kommissionen mellan alla sektorer för gemenskapsåtgärder, och i synnerhet de medel som beviljas kulturella frågor, genom att bibehålla nuvarande systemet med olika interventioner som gör det möjligt att garantera att resurserna mångdubblas och att den kulturella dimensionen blir en del av gemenskapens interna politik,

13. upprepar sin övertygelse att det är nödvändigt att öka de totala utgifterna för den kulturella sektorn eller för sektorer som påverkar kulturella frågor utan att för den skull integrera dem inom ramen för en enda fond för gemenskapens kulturpolitik,

14. påminner om artikel 10 i Europeiska regionala utvecklingsfondens förordning, men understryker dess svaga ekonomiska effekter samt betydelsen av att på ett konkret sätt garantera att de kulturella aspekterna tas i beaktande i genomförandet av Europeiska regionala utvecklingsfonden i dess helhet,

15. uppmanar kommissionen att göra kulturpolitiken till en viktig fråga inom EU:s strukturfonder för att stärka den kreativa ekonomin som kan bidra till ett sysselsättningsfrämjande ekonomiskt och socialt nyskapande,

16. fäster uppmärksamheten på att en viktig del av gemenskapsåtgärderna på det kulturella området skulle kunna förverkligas utgående från villkorlighetsprincipen och att dessa insatser skulle komplettera dem från direkta åtgärder,

17. fruktar att vissa stora infrastrukturella projekt, som rådet ännu skall fatta konkreta beslut om för att de skall kunna genomföras, riskerar att skada principen om förenlighet med den kulturella dimensionen i gemenskapsåtgärder och kräver att kommissionen skall kontrollera att principen respekteras; anser att det skulle vara möjligt att i vissa fall planera tilläggsåtgärder,

18. uppmanar kommissionen att instifta en lag som garanterar att det vid alla anbudsförfaranden rörande offentliga arbeten (väginfrastrukturer samt andra projekt och anläggningar), som är samfinansierade av Europeiska unionen, avsätts 0,5 - 1 % av budgeten tagen från europeiska medel till uppförandet av ett konstverk (målning, skulptur eller någon annan konstart), som skall pryda projektet ifråga,

19. anser att det är viktigt att stärka den europeiska dimensionen inom utbildning, TV och film för att EU:s medborgare skall ha en bättre förståelse för de olika kulturerna inom EU,

20. påminner om icke-statliga organisationernas roll i det civila samhället när det gäller att utveckla den europeiska kulturella dimensionen och kräver att kommissionen upprättar en verklig och konstruktiv kulturell dialog med sina organisationer, samt förklarar sig redo att bidra till denna dialog genom att undersöka möjligheten att, under parlamentets beskydd, skapa en ad hoc-struktur för att ge dialogen en verklig stadga,

21. uppmanar kommissionen att fortsätta sitt stöd till kulturella nätverk som är nödvändiga för att det skall vara möjligt att få alla kulturella organisationer inom den kreativa gemenskapen att delta i utformningen och genomförandet av EU:s kulturpolitik; en nyckelfråga för ett verkligt europeiskt medborgarskap,

22. uppmanar kommissionen att främja det europeiska samarbetet genom att upprätta en konstruktiv dialog och ett system för samarbete mellan de europeiska kulturstiftelserna; understryker betydelsen av akademiernas och universitetens roll i förverkligandet av den europeiska kulturella dimensionen; glädjer sig över de positiva resultaten av kommissionens ingripande inom ramen för «Jean Monnet»-initiativet och uppmanar de europeiska universiteten att undersöka möjligheten att skapa andra institutioner till minnet av fäderna för den europeiska uppbyggnaden, såsom Schuman, Spaak, De Gasperi, Adenauer, de Madariaga och Spinelli; upprepar sin begäran om att omvandla Europeiska universitetsinstitutet till en verklig gemenskapsinrättning,

23. uppmanar kommissionen att med dessa mål i beaktande vända sin uppmärksamhet mot de stadier i undervisningen som föregår universitetet inom Europeiska unionen; kommissionen skall utarbeta ett skolmaterial om Europas historia (konst, filosofi, vetenskap, politik etc.), som efter att ha godkänts av rådet skall rekommenderas för studium i alla medlemsstater,

24. uppmanar kommissionen att utarbeta en kulturpolitik vars främsta mål är att utrota analfabetismen och sprida boken, och åtgärder skall främjas för att genomföra momsbefrielse och tillämpning av fasta priser för böcker inom enhetliga språkområden,

25. uppmanar rådet (utbildningsministrarna) att fullgöra sina förpliktelser i de enskilda medlemsstaterna i enlighet med den av rådet antagna resolutionen från 1988 om en europeisk dimension inom utbildningen,

26. uppmanar kommissionen att lämna en årlig rapport till parlamentet om det sätt på vilket den har beaktat de kulturella aspekterna i de gemenskapsåtgärder som har vidtagits i enlighet med andra bestämmelser i fördraget,

27. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar samt Europarådet och Unesco.