SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 17.3.2015  
COM(2015) 127 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPEISKA RÅDET 
Hinder för handel och investeringar – Rapport 2015 
 
 
2 
 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPEISKA RÅDET 
Hinder för handel och investeringar – Rapport 2015 
1) Inledning  
I 2015 års rapport om hinder för handel och invest eringar behandlas ett urval av viktiga hinder 
som drabbar EU-företag på marknaderna i EU:s sex strategiska 
ekonomiska partnerländer1, dvs. Kina , Indien , Japan , Mercosur  (Brasilien/Argentina ), 
Ryssland och Förenta staterna . Rapportens viktigaste syfte är att öka medvetenheten om de 
viktigaste handelsbegränsande hindren och bekräf ta betydelsen av att ta itu med dessa hinder 
på ett fokuserat och samordnat sätt. 
Samtidigt som rapporten inriktas på ”prioriteringarnas prioriteringar” , offentliggör 
kommissionen regelbundet även en rapport om potentiellt handels begränsande åtgärder – eller 
”övervakningsrapport om protektionism”  – som innehåller en me r detaljerad översikt över 
hinder för handel och investeringar i en  mer omfattande grup p av tredjeländer2. Rapporten om 
hinder för handel och investeringar och övervakningsrapporten om protektionism 
kompletterar alltså varandra. 
I denna femte upplaga av rapporten om hinder fö r handel och investeringar ges först en 
översikt över EU:s pågående fö rhandlingar om hinder för hande l och investeringar (del 2). 
Därefter granskas de viktigaste hinder för ha ndel och investeringar so m upprätthålls av EU:s 
strategiska ekonomiska partnerl änder under 2014 (del 3). Rapporte n avslutas med ett avsnitt 
(del 4) som tar upp de olika strategier som EU använder för att ta itu med dessa fall.  
2) Skapande av handels- och invest eringsmöjligheter – pågående 
EU-förhandlingar  
För att skapa nya handels- och investeri ngsmöjligheter följer EU en detaljerad 
förhandlingsagenda som har multi-, pluri- och bilaterala aspekter. Den dynamik som skapas 
genom förhandlingsramen kan också bidra til l att lösa kvardröja nde handelshinder.  
När det gäller EU:s multilaterala förhandlingsagenda kunde olösta frågor avseende WTO:s 
”Balipaket” – särskilt de som handlade om avta let om förenklade handelsprocedurer  –
 nyligen klaras upp. Det banar väg för ett fullstä ndigt genomförande av detta första globala 
handelsavtal under WTO:s överinseende. På plurilateral nivå går förhandlingarna om ett 
                                                 
1 Enligt definitionen i kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik,  
http://trade.ec.europa.eu/doclib/doc s/2010/november/tradoc_146955.pdf   
2 Den elfte rapporten finns tillgänglig på 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/doc s/2014/november/tradoc_152872.pdf   
 
 
3 
 avtal om handel med tjänster  stadigt framåt. Det bör vara möjligt att snart kunna ingå ett 
avtal om en utvidgning av produktförteckningen i avtalet  om informationsteknik . I juli 2014 
inledde EU och 13 andra WTO-medlemmar förh andlingar för att libe ralisera den globala 
handeln med miljöanpassade varor. Detta plurilaterala ”initiativ för gröna varor” syftar till 
att avlägsna hinder  för handel och investeringar när det gäller varor, tjänster och teknik som 
bidrar till att förbättra vår miljö. 
Samtidigt driver EU på sin ambitiösa bilaterala  förhandlingsagenda i syfte att stärka sin 
handels- och investeringsställn ing på en rad tredjelandsma rknader. Förhandlingar med 
Förenta staterna om ett transatlantiskt partnerskap fö r handel och investeringar 
prioriteras särskilt. Ett långtgående och ambitiöst  avtal om ett transatlantiskt partnerskap för 
handel och investeringar  som innehåller stränga best ämmelser om samarbete och 
sammanhållning kommer inte bara att avskaffa tu llarna, utan även att bidra till minskade 
kostnader i samband med icke -tariffära handelshinder.  
I december 2014 avslutade EU och Japan  sin åttonde samtalsrunda om teknik  för att driva på 
frihandelsavtalet mellan EU och Japan. I och me d dessa förhandlingar försöker EU att ta itu 
med en rad frågor som påverkar EU:s näringsliv, särskilt tullar, icke-tariffära handelshinder och otillfredsställande tilltr äde till den japanska marknaden för offentliga upphandlingar.  
Vid det 16:e toppmötet mellan EU och Kina , som ägde rum i Peking i november 2013, 
inledde EU och Kina  förhandlingar om ett omfattande investeringsavtal som väntas gynna 
båda sidor genom att marknaderna öppnas fö r investeringar i båda riktningarna.  
I mars 2014 inledde EU och Myanmar/Burma förhandlingar om ett avtal för investeringar. 
EU:s frihandelsavtal med Singapore  paraferades till största dele n i september 2013, trots att 
förhandlingarna på området för invester ingsskydd avslutades först i oktober 2014. 
Handelsavtalet med Peru och Colombia  tillämpas interimistiskt i Peru sedan den 1 mars 2013 
och i Colombia sedan den 1 augusti 2013. Förha ndlingar avslutades också i juli 2014 för 
anslutning av Ecuador  till avtalet med Colombia oc h Peru, samtidigt som kontakter 
upprätthålls för att undersöka  möjligheten att integrera Bolivia  in i detta handelsavtal.  
Toppmötet mellan Kanada och EU den 26 september 2014 markerade slutet på 
förhandlingarna om handelsavtalet mellan EU och Kanada.  Avtalet förväntas avlägsna över 
99 % av alla tullar mellan de två ekonomie rna och skapa betydande nya möjligheter till 
marknadstillträde avseende tjänster och investeringar. 
Den 27 juni 2014 undertecknade Moldavien  och Georgien  associeringsavtal med EU som 
inkluderar djupgående och omfattande frihandelsav tal. Avtalen tillämpas interimistiskt sedan 
den 1 september 2014. Den 27 juni 2014 undertecknade även Ukraina  ett djupgående och 
omfattande frihandelsavtal och de återstående delarna av associeringsavtalet som ännu inte 
hade undertecknats den 21 mars 2014. Till följd av undertecknandet av de politiska 
bestämmelserna i associeringsavtalet beviljad e EU ensidigt autonom a handelsåtgärder den 
23 april 2014, vilket tidigare lade tullnedskärningarna i de t djupgående och omfattande 
 
4 
 frihandelsavtalet, till förmån för Ukraina. De autonoma handels åtgärderna har förlängts till 
slutet av 2015, och ikraftträda ndet av det djupgående och om fattande frihandelsavtalet har 
skjutits upp till den 1 januari 2016. 
Dessutom bedriver EU förhandlingar om frihandelsavtal med ett antal tredjeländer och 
regioner, dvs. Mercosur , Indien , Malaysia , Vietnam  och Marocko . 
3) Det aktuella läget avseende viktiga handels- och investeringshinder som 
upprätthålls av EU:s strategiska partnerländer 2014  
a) Brasilien/Argentina  
1) Även om Brasilien i allmänhet inte skiljer  mellan utländskt och inhemskt kapital är 
vissa sektorer på investeringsområdet  – särskilt media och kommunikation, luftfart, 
transport och gruvindustri – föremål för begränsningar av utländskt ägande . 
2) Diskriminerande skatter och subventioner  av inhemska producente r i Brasilien är en 
viktig fråga inom många sektorer. I synnerhet orsakar (åter)införandet av 
Reintegra-programmet  för exportstöd oro. Brasiliens beviljande av subventionerade 
lån eller bidrag som är beroende av uppf yllandet av krav på lokalt innehåll  förblir 
dessutom problematiskt. När det gäller skat teåtgärder begärde EU WTO-samråd den 
19 december 2013 om diskriminerande skatteförmåner som Brasilien beviljar i 
fråga om motorfordon, elektronik, automati serade maskiner för industriell eller 
yrkesmässig användning och andra relaterad e varor som tillverkas i Brasilien som 
uppfyller vissa krav på lokalt innehåll . Brasilien ger även skattefördelar, i form av 
skattefria inköp av kapitalvaror och insats varor, till inhemska företag som exporterar 
50 % eller mer av sin produktion. Efter missl yckade samråd med Brasilien under 2014 
ingav EU en begäran om tvistlösning i nom ramen för WTO den 18 november 2014. 
Den 17 december 2014 inrättade WTO en panel för att avgöra frågan. 
3) Brasilien  har vidtagit åtgärder som ytterligare snedvr ider villkoren för deltagande i 
offentliga upphandlingar  genom att upprätta förmånsmarginaler för vissa nationella 
produkter i anbudsförfaranden. Åtgärderna fast ställer marginaler mellan 8 och 25 % och 
omfattar åtskilliga sektorer.  
4) Inom området sanitära och fytosanitära åtgärder  har det skett vissa, om än 
otillräckliga, framsteg när det gäller import av mjölkprodukter och fläsk- och 
nötkött från EU till Brasilien . Den behöriga brasilianska myndigheten utför 3–
5 revisioner per år och har inlett revi sioner i vissa EU-medlemsstater, men 
eftersläpningen när det gäller 50 ansökningar från medlemsstaterna är fortfarande den 
viktigaste frågan. Sammantaget tillämpar Brasilien fortfara nde ett utdraget, betungande 
och oförutsägbart förfarande  när det gäller sanitära och fy tosanitära åtgärder för att 
tillåta import från EU-medlemsstaterna. U nder 2014 tillkännagav Brasilien planer på ny 
lagstiftning, och EU lade fram konkreta försla g för att effektivisera importförfarandena. 
 
5 
 Brasilien utgör en viktig alternativ mar knad med hänsyn till för budet som Ryssland har 
infört på EU:s export av jo rdbruksprodukter och livsmedel. 
 När det gäller vissa importbegränsningar fö r nötkött från EU som har att göra med 
bovin spongiform encefalopati (BSE)  har Brasilien  ändrat sina importkrav men ännu 
inte helt anpassat dem till OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) internationella 
standard.  
5) I Argentina  utgör kravet på att fylla i en ”bestyrkt deklaration före import”  för all 
import fortfarande en stor utmaning. WTO:s överprövningsorgan fattade den 
15 januari 2015 beslut i tviste n om bestyrkta deklarationer före import och om en rad 
andra inofficiella importbegränsande åtgärder såsom importbalanseringskrav. 
Överprövningsorganet bekräftade det tidigare panelbeslutet som inne bar att Argentinas 
administration av bestyrka deklarationer före import var en överträdelse av WTO:s 
lagstiftning.  
6) Dessutom fortsätter Argentina  att tillämpa stränga begränsningar för överföringar 
av utländsk valuta, utdelningar och upphovsrättsliga ersättningar . Situationen 
håller till och med på att förvärras på grund av en ökande brist på valutareserver. Ett 
nytt organ med företrädare för flera myndighe ter, däribland centralbanken, har skapats 
för överföring och spårning av betalningar.  
7) Slutligen har Argentina  tillgripit inhemska skatter för att reglera importe n av exklusiva 
bilar, båtar, flygplan och motorcyklar, genom införandet av en ”lyxskatt”  på upp till 
50 % över ett visst tröskelvärde. Skatten be rör premiumbilar och sålunda importerade 
modeller i mycket större utsträckning  än inhemskt producerade modeller. 
b) Kina  
8) Kina  tillämpar betydande begränsningar för utländska investeringar . I synnerhet 
bör Kina öppna upp sektorer som är stängda fö r utländska direktinvesteringar eller som 
omfattas av krav på gemensamt ägande (joint venture), äv en när kinesiskt 
majoritetsägande är ett villkor. Kina bör  också ta bort andra begränsningar, 
t.ex. tekniköverföring  och krav på lokalt innehåll  samt administrativa 
förhandsgodkännanden. Subventionering  av inhemska producenter, och i synnerhet av 
statsägda företag, är också ett viktig t hinder för investeringar i Kina.  
 Kina har vidtagit vissa åtgärder i samba nd med investeringar ensi digt. I november 2014 
föreslog Kina att man skulle se över sin katalog för utländska investeringar  och ta 
bort vissa begränsningar. Även om översyne n är välkommen är det begränsade nya 
öppnandet av sektorer och stängnin gen av andra i dett a utkast till översyn en besvikelse. 
Reformer som har aviserats inom ramen för Shanghai Pilot Free Trade Zone  har inte 
förverkligats i lämplig takt. Den ”negativ a förteckningen” i samband med Shanghai 
Pilot Free Trade Zone (man förtecknar alla  sektorer där utländska investeringar är 
begränsade, men investeringar tillåts inom alla andra sektorer) har varit föremål för 
granskning i juli 2014. Även om några begrän sningar för utländska investeringar har 
 
6 
 blivit mindre stränga för vissa sektorer, dr abbas företagen fortsatt av många viktiga 
hinder för utländska investeringar i Shanghai Pilot Free Trade Zone. Denna situation 
kommer också att övervakas mot bakgrund av  det senaste tillkännagivandet av de 
kinesiska myndigheterna att öppna nya frihandelsområden. 
9) På området offentlig upphandling  fortsätter EU att uppmuntra Kina att underteckna 
avtalet om offentlig upphandling så snart som möjligt och att anpassa sin lagstiftning till 
detta avtal. I januari  2015 lämnade Kina ett revidera t erbjudande om ett avtal om 
offentlig upphandling. EU välkomnar framstegen  i fråga om täckning på lägre nivåer, 
men det krävs fortfarande betydande förbättrin gar, särskilt när det gäller täckningen av 
statsägda företag.  
10) En mängd frågor kvarstår när det gäller respekten för immateriella rättigheter  i Kina. 
Detta innefattar registrering av  patent och bruksmönster av låg kvalitet och varumärken 
som har använts i ond tro, samt långa re gistreringsförfarande n och ett betungande 
förfarande för legalisering av u tländska handlingar. Skyddet genom 
förvaltningsmyndigheter, rättsvårdande  myndigheter och tullmyndigheter mot 
överträdelser av immateriella rättigheter är  dessutom fortfarande otillräckligt. Det råder 
även fortfarande stor osäkerhet när det gäll er skyddet av affärshemligheter, som – enligt 
uppgift – ofta måste delas med ki nesiska myndigheter/företag.  
11) Kina  fortsätter att anse att endast kinesiskutvecklad in formationssäkerhetsteknik 
kan betraktas som ”säker”  och tillämpar ett koncept med ”nationell säkerhet”  som 
är mycket mer långtgående än normal internationell praxis. Detta innebär ett enormt 
hinder för utländska företag som konkurrera r om kommersiella tillämpningar inom 
IT-sektorn. Utländska företag är dessutom även i fortsättningen utestängda från 
deltagande i säkerhetsrelaterade standardiseringsorgan . 
12) EU-företag drabbas av många importåtgärder med anknytning till sanitära och 
fytosanitära frågor i Kina . Det nuvarande importförbudet mot nötkött och fårkött från 
EU bör upphävas. Dessutom bör internatione lla standarder godtas, t.ex. avseende 
livsmedelssäkerhet och djurhälsa. 
13) EU är också oroat över kinesiska hinder för marknadst illträde inom hälsovårds- och 
kosmetikaområdena . För medicinteknisk a produkter  och läkemedel , bör det nya 
regelverket anpassas till internationella standa rder och internationell praxis i frågor som 
rör kliniska tester och re gistreringskrav. Beträffande kosmetika  bör 
registreringsförfarandet för nya kosmetiska i ngredienser förbättras och begränsas till 
ingredienser med högre risk. Märkning av kosmetika med hjälp av klistermärken bör 
tillåtas och testningsbestämme lserna bör anpassas till internationella standarder. 
c) Indien  
14) I Indien  drabbas EU-företagen fortfarande av stora hinder för marknadstillträde 
inom IT- och elektronikvarusektorerna . Inga ytterligare betydande framsteg kan 
 
7 
 rapporteras när det gäller genomförandet av politiken för förmånstillträde till 
marknaden för inhemskt ti llverkade elektron iska varor i offentlig upphandling  på 
grund av säkerhetsskäl, efter det att Indien hade upphävt politiken 2013 och uttryckligen 
uteslutit dess tillämpning på icke-offentlig upph andling. Indien hävdar att landet inte är 
bundet av några WTO-åtaganden (särskilt avta let om offentlig upphandling till vilket 
Indien inte är part). Indien väntas snart tillkännage mervärdeskriterierna i sin ordning 
för offentlig upphandling.  
Den 3 januari 2014 blev registrering av 15 kategorier av IT- och 
konsumentelektronikprodukter obligatorisk i Indien . Detta utvidgades till ytterligare 
15 produkter genom ett beslut som o ffentliggjordes den 8 november 2014. 
Genomförandet av obligatorisk inhemsk testni ng och certifiering av telekomnätelement 
sköts upp ytterligare till den 1 april 2015. Ef tersom en betydande del av dessa produkter 
importeras till den indiska marknaden kan de ssa åtgärder i hög grad påverka handeln. 
15) Samtidigt kvarstår problem med genomförandet av den indiska 
standardiseringsbyråns certifieringssystem  för importerade och exporterade däck . 
De viktigaste frågorna är avgifter som ta s ut per märkt däck, långdragna förfaranden, 
fabriksinspektioner och nödvändiga bankgarantier.  
16) Sedan augusti 2013 har Indien  förändrat tolkningen och genomförandet av 2011 års 
förordningar om livsmedelssäkerh etsstandarder avseende märkning och 
förpackning  genom att anta en mer restri ktiv hållning för användningen av 
klistermärken på förpackningar, vilket orsa kade en allvarlig st örning i handeln med 
livsmedel. Mer allmänt har Indien nyligen utvidgat sitt märkningssystem och gjort det 
strängare inom många sektorer (t.ex. kos metika, medicintekniska produkter och IKT). 
17) Under 2014 införde Indien flera åtgärder som påverkar kosmetikasektorn  i fråga om 
t.ex. märkning, djurförsök och registrerings krav för importerade produkter. När det 
gäller märkning  offentliggjorde Indien i juli 20 14 märkningskrav för vegetariskt och 
icke-vegetariskt ursprung. Indien införde dessutom ett förbud mot djurförsök  för 
kosmetika på ett sätt som kan leda till ett fö rbud i praktiken mot vanligt förekommande 
och oersättliga ingredienser som fortfarande är  beroende av djurförsöksdata när det inte 
finns något ersätt ningsalternativ.  
d) Japan  
18) Sedan början av förhandlingarna om ett omfattande frihandelsavtal, fortsätter 
diskussionerna  om icke-tariffära handelshinder . När det gäller vissa av dessa hinder 
(t.ex. ekologiska livsmedel och grossisttills tånd för försäljning av spritdrycker) har 
Japan redan uppfyllt sina åtaganden i samba nd med förberedelsefasen inför inledningen 
av förhandlingarna om frihandelsavtalet. När det gäller vissa andra hinder för vilka 
Japan åtagit sig att visa result at inom det första året av förhandlingarna kan betydande 
framsteg rapporteras (t.ex. avseende läke medel, livsmedelsti llsatser, nötkött och 
tillståndsförfaranden för medicintekniska produkter). 
 
8 
 Det finns dock olösta frågor som måste åtgärd as före slutförandet av förhandlingarna. 
Utöver den förteckning som har överenskommits i samband med de förberedande 
samtalen har EU lagt fram en andra förteckning över ic ke-tariffära åtgärder  till 
Japan i december 2014, vilken sä rskilt inbegriper många olösta frågor som har att göra 
med sanitära och fytosanitära åtgärder. Di skussioner om denna andra förteckning pågår 
fortfarande med Japan, och EU:s mål är att göra meningsfulla framsteg i rätt tid. 
Förhandlingarna omfattar även andra område n där EU-företag får problem när de gör 
affärer i Japan, t.ex. offentlig upphandling (inklusive järnväg). 
e) Förenta staterna  
19) EU känner fortsatt oro över ”Buy American”- begränsningarna som styr den offentliga 
upphandlingen i Förenta staterna . Sådana begränsningar omfa ttar fortfarande en stor 
del av de offentliga inköpen i Förenta staterna genom att man reserverar en betydande 
del av den offentliga upphandlingen till lokala varor och tjänster och exkluderar 
utländska företag från upphandlingen. Det är tydligt att betydande framsteg på detta 
område är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt slutförande av förhandlingarna 
om det transatlantiska partnerskapet för ha ndel och investeringar. Det kommer framför 
allt att vara avgörande för att säkra bättre  tillträde för EU till delstaternas upphandling i 
Förenta staterna. 
20) Svårigheter att skydda immateriella rättigheter  – i synnerhet EU:s geografiska 
beteckningar på mat och dryck  (särskilt inom vin-, ost-  och köttsektorerna) – i 
Förenta staterna  är en källa till stor frustration för EU:s producenter. De pågående 
förhandlingarna om det transatlan tiska partnerskapet för handel och 
investeringar  ger en viktig möjlighet att uppnå et t bättre skydd av EU:s geografiska 
beteckningar i Förenta staterna.  
21) Det finns fortfarande en mängd sanitära och fytosanitära hinder  i Förenta staterna . 
Stora farhågor kvarstår för EU när det gä ller amerikanska importbegränsningar av 
får- och getkött samt äggprodukter. EU-ans ökningar om att expor tera produkter av 
animaliskt ursprung, som nötkött, vissa mejeriprodukter, levande musslor samt 
växtprodukter, t.ex. äpplen och päron, drabbas dessutom av långa förseningar. Även här 
kan förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för hande l och investeringar 
göra det möjligt att nå fram till en lösning av dessa frågor. 
f) Ryssland  
22) Ryssland har tillämpat sina WTO-bundna tullar felaktigt  för många produkter, 
bland annat papper, apparater och jordbruksprodukter som palmolja. Den 
31 oktober 2014 inledde EU en begäran om samråd genom WTO:s 
tvistlösningsmekanism.  
23) Enligt den nya ryska lagen om lokalisering av personuppgifter  (federal lag 242), som 
undertecknades av president Vladimir Putin  den 21 juli 2014, måste alla personuppgifter 
 
9 
 om ryska individer lagras och bearbetas i Ryssland, utan undantag för kommersiella 
uppgifter. Sådana omfattande lokala serv erkrav, utan undantag för kommersiella 
uppgifter, är oproportionerliga och kan ha en skadlig effekt på den digitala ekonomin 
som helhet. Detta skapar i synnerhet ett st ort hinder för europeiska molnleverantörer 
och utvecklingen av en gränsöverskrida nde molnbaserad datamarknad. Enligt EU:s 
uppfattning bör sådana lokaliseringskrav snar are begränsas till särskilda, exceptionella 
fall (t.ex. endast om kraven datasäkerhet/inte gritetskrav inte kan säkerställas på annat 
sätt) och måste vara helt förenliga med re levanta bestämmelser i WTO:s lagstiftning. 
24) Många sanitära och fytosanitära fr ågor återstår att lösa med Ryssland.  Den 
8 april 2014 begärde EU samråd genom WT O:s tvistlösningsmekanism med Ryssland 
angående importbegränsningar för levande gr isar, fläskkött och vissa svinprodukter med 
ursprung i EU, på grund av förekomsten av af rikansk svinpest i begränsade områden i 
Litauen och Polen nära gränsen med Vitryssl and. Samrådet gav inte något resultat och 
en tvistlösningspane l inom ramen för WTO inrättade s den 22 juli 2014. Ett förbud mot 
export av potatis och andra växter gäller fortfarande se dan den 1 juli 2013, samtidigt 
som nya frågor inkluderar et t förbud mot nötköttsrester fr ån EU sedan den 27 juni 2014, 
ett förbud mot frukt och grönsaker från Pole n (drabbar äpplen i synnerhet) som infördes 
den 1 augusti 2014 och ett förbud  mot köttmjöl, slaktbiprodukte r och fett från EU sedan 
den 22 oktober 2014. 
25) Den 7 augusti 2014 införde Ryssland ett förbud mot jordbruksprodukter och 
livsmedel  från vissa länder – däribland EU-medlemsstaterna – som infört sanktioner  
mot Ryssland i samband med situationen i Ukraina. Dessa produkter omfattar nästan 
alla köttprodukter (nötkött, fläskkött, fågel och vissa beredda köttprodukter), mjölk och 
mejeriprodukter, frukt och grönsaker samt  fisk och skaldjur . Vissa bearbetade 
jordbruksprodukter är också förbjudna.  
26) När det gäller tekniska handelshinder  stöter EU:s ekonomiska aktörer fortfarande på 
många horisontella och sektorssp ecifika hinder på grund av betungande tekniska 
föreskrifter  som ofta innebär överdriven certifiering och överdrivna krav på 
överensstämmelse . I många fall är tekniska före skrifter – som nu antagits av 
Eurasiska ekonomiska unionen – oförenliga me d internationella standarder. Viktiga 
exempel på alltför betungande teknisk a föreskrifter som fastställts av 
Eurasiska ekonomiska unionen är den tekniska förordningen om säkerhet i fråga om 
konsumtionsvaror och varor avsedda för ba rn och ungdomar (vilket bland annat rör 
textilier, kläder och skodon) samt ut kastet till teknisk förordning om 
alkoholproduktsäkerhet.  
27) Ryssland har antagit ett subve ntionsprogram som omfattar subventioner till tillverkare 
av maskiner och utrustning som används inom jordbruket . Genom detta program 
fastställs subventioner för tillverkare och köpare av jordbruksmaskiner enligt vissa 
villkor för lokalt innehåll . Detta är till nackde l för EU-exportörer av 
jordbruksmaskiner (särskilt skördetröskor) som har ett starkt intresse av den ryska 
marknaden. 
 
10 
 28) Den 14 maj 2013 införde Eurasiska ekonomiska kommissionen antidumpningstullar 
på import av lätta lastbilar  från Tyskland och Italien. Som en följd av åtgärden 
upphörde i själva verket exporte n av lätta kommersiella fordon  från EU till Ryssland på 
grund av den oöverkomliga tullsa tsen. Antidumpningsåtgärderna  ska tillämpas i fem år 
och motsvarar ca 180 miljoner euro i EU-export.  Åtskilliga EU-företag har fått se sin 
närvaro på marknaden minska dramatiskt inom detta marknadssegment i Ryssland. 
Kommissionen inledde ett tvistlösningsförfar ande inom ramen för WTO, och en panel 
inrättades den 20 oktober 2014. 
 
4) Olika verktyg för att hantera handels- och investeringshinder  
a) Pågående förhandlingar om frihandelsavtal 
EU är engagerat i förhandlingar om frihande lsavtal med fyra av sina sex strategiska 
partnerländer samt i investeringsförhand lingar med Kina. Även om framstegen i 
förhandlingarna med Indien och Mercosur har var it otillräckliga är EU fortsatt inriktat på att 
underteckna långtgående avtal. De t transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar  
och förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och Japan går framåt i stadig takt. 
Bilaterala samtal med ett antal andra lände r och regioner pågår också, vilket tas upp i 
översikten i avsnitt 2 ovan. 
Trots de förbättrade utsikterna för ett fullstä ndigt genomförande av WT O:s ”Balipaket” inom 
en snar framtid och mängd lovande pågående plurilaterala förhandlingar är bilaterala 
förhandlingar om frihandelsavtal ett allt viktigare instrument för att ta itu med specifika 
handelsstörande åtgärder på viktiga tred jelandsmarknader. Förhandlingarna om det 
transatlantiska partnerskapet för handel och inve steringar med Förenta staterna har en särskilt 
viktig strategisk dimens ion. Som ett omfattande avta l som innehåller starka 
regleringsordningar kan det inte bara öka ha ndeln mellan parterna, utan också skapa en 
innovativ modell för regelkonvergens och ange en global mall. Ett långtgående avtal med 
Förenta staterna kan därmed befästa och vida re framhäva EU:s roll som en global och 
drivande ledare.  
Förutom modellen med det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar, förlitar 
sig EU också på samtal om frihandelsavtal fö r att ta itu med långvariga hinder för viktiga 
marknader, som i fallet med Japan där förhand lingarna bygger på en övergripande strategi 
som syftar till att ta itu med ett brett spektrum av icke-tariffära  handelshinder. Denna strategi 
har redan gett konkreta resultat i de pågående  förhandlingarna och kan vara en lovande 
modell för framtida förhandlingar om frihandelsavtal. 
Frihandelsavtal har också fördelen att de gör det möjligt att ta itu med ett stort antal betydande 
hinder samtidigt, och att man kan gå längre än befintliga internationella handelsregler när 
detta är möjligt. Sådana avtal kan bidra t ill att förhindra uppkomsten av nya hinder. 
 
11 
 Förmånshandelsavtal har emellertid ocks å begränsningar. Fö rhandlingar om och 
genomförande av dessa avtal tar tid, och den nödvändiga balansen mellan medgivanden 
innebär att inte alla hinder  kan åtgärdas på en gång.  
b) Genomförande och tillämpning av befintliga frihandelsavtal 
När det gäller genomförandet och tillämpningen fo rtsätter EU att arbeta för ett fullständigt 
genomförande av alla ingångna avtal. För att se till att handelsmöjlighe ter som skapas genom 
förhandlingar omvandlas till verkliga handelsflöden använde EU bland annat sin strategi för 
marknadstillträde för att följa upp tredje parts åtaganden. EU:s förhandlings- och 
tillämpningsagenda är så ledes ett komplement. 
EU:s frihandelsavtal med Sydkorea,  som trädde i kraft den 1 juli 2011, är ett bra exempel på 
hur genomförandet av ett avtal om förmånshande l kan övervakas effektivt. I enlighet med de 
samarbetsbestämmelser som fastställts genom kemikaliebilagan i frihandelsavtalet skulle 
t.ex. Korea och EU kunna klargöra olika frågor som rör den nya koreanska 
”K-Reach lagstiftningen” under möte n i arbetsgruppen för kemikalier, enligt frihandelsavtalet. 
Likaså har möten i arbetsgruppen för läkeme del och medicintekniska produkter enligt 
frihandelsavtalet möjliggjort ett korrekt ge nomförande av särskilda åtaganden som 
överenskommits mellan båda sidor inom dessa sektorer. Genom detta tillvägagångssätt – som 
också har utvecklats i samband med handels avtalet med Colombia och Peru och med 
Centralamerika – fastställs ett viktigt prejudikat för att utveck la vår genomförandestrategi i 
framtida frihandelsavtal. 
c) WTO:s tvistlösningsförfaranden 
WTO:s tvångsåtgärder förblir et t viktigt verktyg för efterlevna dskontroll när det är nödvändigt 
och lämpligt. EU fortsätter att med jä mna mellanrum använda sig av WTO:s 
tvistlösningsförfarande. År 2014 inledde EU tre nya tvistlösningsförfaranden inom ramen för 
WTO mot Ryssland, samt ett mot Förenta staterna angående subventioner till Boeing . 
Ett antal andra tvistlösningsfö rfaranden inom ramen för WTO som inleddes av EU före 2014 
pågår fortfarande. En WTO-panel inrättades t.ex. den 17 december 2014 i målet mot Brasilien 
avseende skattefördelar för inhemska pr oducenter av motorfordon, elektronik och 
automatiserade varor.  
WTO:s tvistlösningsmekanism förblir det starka ste alternativet när a ndra tvångsverktyg har 
visat sig vara otillräckliga. Även  om sådana förfaranden tar lång tid ger de möjlighet att ta itu 
med betydande hinder på ett mer systematiskt sä tt och uppnå rättssäkerhet på längre sikt. Ett 
viktigt exempel på ett lyckat mål som initiera ts av EU gäller Kinas exportbegräsningar för 
sällsynta jordartsmetaller, där Ki na i januari 2015 beslutade att avskaffa sina exportkvoter.  
d) WTO:s kommittéer 
 
12 
 EU är en av de mest aktiva WTO-medlemmarna i kommittéerna för tekniska handelshinder 
och sanitära och fytosanitära frågor. Sammanträdena i kommittéerna för tekniska 
handelshinder och sanitära och fytosanitära fråg or i Genève är effektiva verktyg för att lyfta 
fram EU:s oro över tekniska föreskrifter och om otiverade sanitära och fytosanitära åtgärder 
som införts av andra WTO-medlemmar samt fö r att informera, öka medvetenheten och skapa 
allianser med andra WTO-medlemmar som berörs. 
EU:s proaktiva förhållningssätt är inte begr änsat till kommittéerna för tekniska handelshinder 
och sanitära och fytosanitära frågor, utan str äcker sig till alla andra WTO-kommittéer, särskilt 
de som arbetar med importlicensförfaranden, handelsrelaterade investeringsåtgärder och 
subventioner samt utjämningsåtgärder. 
e) Internationella toppmöten 
Internationella toppmöten, både på bilatera l och multilateral nivå som EU och/eller 
medlemsstater deltar i, har fått ökad betydels e under de senaste åren och bör ses som ett 
viktigt verktyg för att hantera särskilda ha ndels- och investerings hinder. Stats- och 
regeringscheferna träffas oftare för att di skutera viktiga internationella ekonomiska 
utmaningar som ofta inte kan se s isolerat från ett antal underliggande komme rsiella intressen. 
Möten i G20-formatet ger goda tillfällen i dett a avseende. I samband med EU:s förberedelser 
av toppmöten där den höga repres entanten/vice ordföranden deltar3 bör kommissionen och 
medlemsstaterna ägna särskild uppmärksamhet åt de handels- och in vesteringshinder som 
prioriteras i denna rapport. 
5) Slutsatser  
Denna femte upplaga av rapporten om hinder för ha ndel och investeringar visar än en gång att 
våra strategiska partnerlände r fortsätter att upprä tthålla en mängd bet ydande handels- och 
investeringshinder som ofta är svåra att ta  itu med. I den nuvarande generellt utmanande 
situationen med ekonomisk osäkerhet och betyda nde politiska spänningar finns det en stor 
risk att många av dessa hinder kommer att bestå och nya hinder kommer att skapas, vilket är 
till nackdel för alla.  
Mer beslutsamhet på politisk nivå samt ett in tensifierat och aktivt genomförande av EU:s 
strategi för marknadstillträde förblir därför av görande för EU:s insatser för att undanröja 
hinder. Den kombinerade användningen av olik a verktyg, med beaktande av varje enskilt 
hinders särskilda sammanhang och utsikterna fö r dess lösning, ger förmodligen bäst resultat.  
 
                                                 
3 Europeiska unionens höga representant för utrike s frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för 
Europeiska kommissionen.