Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (beredningar)"

(97/C 158/11)

Den 1 oktober 1996 beslutade rådet i enlighet med artikel 100a i EG-fördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som ansvarade för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 7 mars 1997. Föredragande var Kenneth J. Gardner.

Vid sin 344:e plenarsession den 19-20 mars 1997 (sammanträdet den 20 mars 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 94 röster för, 2 emot och 5 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Farliga preparat regleras för närvarande genom direktiv 88/379/EEG (), som inbegriper klassificering, förpackning och märkning. Förslaget i fråga syftar till att uppdatera och förbättra uppläggningen av detta direktiv. Förslaget innehåller också följande nya delar:

1.1.1. Växtskyddsmedel inbegrips vad gäller klassificering, förpackning, märkning och säkerhetsdatablad. Direktiv 91/414/EEG () om försäljning av växtskyddsmedel kommer även fortsättningsvis att gälla, men måste ändras till följd av att direktiv 78/631/EEG (), om klassificering, förpackning och märkning av bekämpningsmedel, har upphävts.

1.1.2. Kraven på säkerhetsdatablad utvidgas till att också omfatta vissa preparat som inte klassificeras som farliga.

1.1.3. Man föreslår nya klassificeringskriterier för beredningar som är farliga för miljön. Detta är i linje med införandet av motsvarande kriterier i direktiv 67/548/EEG () om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen.

1.1.4. Obligatorisk märkning av vissa sensibiliserande ämnen, även under de generella klassificeringsgränserna.

2. Allmänna kommentarer

2.1. De flesta av dessa ändringar är lämpliga och nödvändiga. Även om man har förbättrat uppläggningen, är förslaget fortfarande komplicerat för lekmän eftersom många detaljbestämmelser återfinns i andra direktiv, särskilt i direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen. Kommittén godtar dock förslaget med förbehåll för nedanstående kommentarer.

2.1.1. Kommittén anser också att det är viktigt att upplysa konsumenter om eventuella säkerhets- och miljöfaror med hushålls- och trädgårdsprodukter, så att de kan vidta försiktighetsåtgärder och välja andra produkter, där så är möjligt.

2.1.2. Problem uppstår främst i samband med följande tillägg:

2.2. Inbegripande av växtskyddsprodukter

2.2.1. Växtskyddsprodukter måste nu följa samma allmänna regler som andra beredningar. Detta innebär en allmän harmonisering, särskilt när det gäller klassificering. Bristen i detta förslag på särskilda regler om märkning kan möjligen leda till förvirring och missförstånd, både hos användare och ansvariga myndigheter. Man måste därför fastställa otvetydiga regler redan från början.

2.3. Inbegripande av vissa ämnen som inte klassificeras som farliga

2.3.1. Förutom redan nu gällande regler, skulle man här också kräva säkerhetsdatablad. Detta medför en rad svårigheter, som tas upp i detalj under punkt 3.11.

2.4. Miljörisker

2.4.1. Miljörisker behandlas nu med samma skärpa och detaljerade förfarande som toxiska egenskaper.

2.4.2. I bilagorna bör man bara ta upp tekniska aspekter på utvärderingarna. Detta belyser principerna (i artiklarna) och medger en snabbare anpassning av de tekniska delarna till nya vetenskapliga rön eller andra framsteg.

2.5. Alternativa benämningar

2.5.1. Enligt förslaget behålls de nuvarande begränsningarna rörande ämnesklasser för vilka alternativa benämningar kan begäras. Man inför dock ett förfarande för godkännande av sådana alternativa benämningar, vilket diskuteras mer i detalj under punkterna 3.8 och 3.10.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Artikel 1, punkt 4

3.1.1. Denna punkt utvidgar förslagets bestämmelser om klassificering, märkning, förpackning och säkerhetsdatablad till växtskyddsprodukter, om inte annat följer av bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Det är sannolikt att två olika regelverk för märkning skapar förvirring.

3.1.2. Som bästa lösning föreslår kommittén att man gör erforderliga ändringar i direktiv 91/414/EEG och att dessa träder i kraft samtidigt som det aktuella förslaget. Detta särskilda fall av märkning tas upp under punkt 3.7 nedan.

3.2. Artikel 1, punkt 5

3.2.1. Detta direktiv gäller inte transport och transportemballage. Kommissionen bör inom ramen för ansvariga internationella organ verka för att transportbestämmelserna (fastställda bl.a. i direktivet 94/55/EG av den 21 november 1994) ligger i linje med detta direktiv med avseende på klassificering, emballage och märkning.

3.3. Artikel 5 - Utvärdering av risker som beror på fysikalisk-kemiska egenskaper

3.3.1. Förfarandet för allmän utvärdering ändras inte, men man inför en ny klausul för att undvika onödiga upprepningar av testerna. Detta förefaller vara klokt.

3.4. Artikel 6 - Utvärdering av hälsorisker

3.4.1. De tillåtna variationerna har utökats i ljuset av praktiska erfarenheter. Man måste dock klargöra att denna bestämmelse bara gäller i sällsynta fall, där beredningens egenskaper först utvärderas genom tester snarare är genom beräkning på grundval av dess beståndsdelar.

3.4.2. Även här är syftet med ändringarna att undvika onödiga upprepningar av testerna. I detta fall kommer det att innebära att det behövs färre djurförsök.

3.5. Artikel 7

3.5.1. Denna artikel är ny och inbegriper tillsammans med bilaga III utvärdering av miljörisker. Metoden är mycket lik den som används för toxikologisk utvärdering, vilket är rimligt.

3.5.2. Se även punkt 2.4 ovan.

3.6. Artikel 8, punkt 4

3.6.1. Denna punkt är ny och syftar till att underlätta tillämpning och efterkontroll av direktivet.

3.7. Artikel 10, punkt 1.2 - Märkning av växtskyddsprodukter

3.7.1. Såsom nämnts under punkt 3.1 ovan, utgör märkning det största problemet till följd av att man inbegriper växtskyddsprodukter i det övergripande direktivet. Kommittén förslår att man i en bilaga till detta direktiv lägger fram klara, otvetydiga bestämmelser för märkningen av dessa produkter. I enlighet med vad som sagts under punkt 3.1, måste dessa, liksom nödvändiga ändringar av direktiv 91/414/EEG, träda i kraft innan eller samtidigt som förslaget träder i kraft.

3.8. Artikel 10, punkt 2.3.5 - Alternativa benämningar

3.8.1. Denna artikel tillåter bara alternativa benämningar för ämnen som klassificerats som skadliga på grund av akut dödliga effekter.

3.8.2. Märkningen måste inbegripa alla uppgifter som erfordras för konsument- och användarinformation. Man måste även ta hänsyn till existerande bestämmelser om skydd av företagens knowhow, såvida det inte innebär några risker för användarna och konsumenterna. Härvid kan den vägledande ordlistan i bilaga VI, del B, användas.

3.9. Artikel 10, punkterna 2.5 och 2.6

3.9.1. Enligt förslaget skall antalet risk- och säkerhetsfraser (R- och S-fraser) på märkningen kunna uppgå till sex i bägge fallen. Medan sex R-fraser förmodligen bara kommer att förekomma i vissa fall då det är fråga om mycket farliga produkter, är det troligt att sex S-fraser kommer att vara ganska vanligt förekommande.

3.9.2. Så många R- och S-fraser utöver alla kemiska benämningar kräver att informationen verkligen är nödvändig och tydlig. På arbetsplatser ges dock redan idag mer fullständig och exakt information på säkerhetsdatabladen.

3.9.3. Oavsett bestämmelserna i det föreslagna direktivet, uppmanar kommittén kommissionen att utföra en studie om behovet av den nuvarande märkningen och om hur allmänheten och användarna uppfattar denna. Utifrån resultaten av denna studie bör man ses över kriterierna i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen och preparat. Man bör också överväga lämpliga sätt och medel att utbilda allmänheten.

3.9.4. Det är möjligt att man kan få användning av den undersökning som GD XXIV skall inleda på livsmedelsområdet (), där det finns liknande problem.

3.10. Artikel 11 - Ordningen för begäran om alternativa benämningar

3.10.1. Man bör endast få lämna in en ansökan om användning av alternativa benämningar om detta sker med stöd av artikel 11.

3.11. Artikel 16, punkt 2 - Utvidgning av kraven om säkerhetsdatablad

3.11.1. Enligt förslaget skall säkerhetsdatablad krävas för produkter som inte klassificeras som farliga i enlighet med artiklarna 5, 6 och 7, men som innehåller en koncentration som är större än eller lika med 1 volymprocent (0,2 volymprocent för gaser) av minst ett ämne som är hälsovådligt eller för vilket gemenskapen har upprättat arbetsgränsvärden.

3.11.2. Det finns väldigt många sådana ämnen. Att upprätta och uppdatera säkerhetsdatablad är kostsamt och medför ett omfattande pappersarbete, både för producenter och ansvariga myndigheter. Bland producenterna har de små och medelstora företagen särskilda svårigheter, eftersom de ofta inte har tillräckliga tekniska eller personella resurser.

3.11.3. Fullständiga säkerhetsdatablad är motiverade i de fall det finns gränsvärden för exponering på arbetsplatsen (artikel 16, punkt 2, andra strecksatsen).

3.11.4. I de fall ett av ämnena i ett preparat medför hälsorisker (artikel 16, punkt 2, första strecksatsen), är upprättande av ett säkerhetsdatablad normalt inte motiverat med hänsyn till nyttan av detta. För dessa preparat borde det därför finnas förenklade informationsblad, där man bara anger de detaljer som konsumenter eller användare verkligen behöver. Detta är i linje med det tredje stycket i inledningen i bilagan till direktiv 93/112/EEG (), om den särskilda informationsordningen för farliga preparat (egenskaper utan betydelse).

3.11.5. Detaljerna för dessa informationsblad skulle mycket väl kunna införlivas i detta förslag för att på så sätt garantera att alla medlemsstater arbetar utifrån samma rättsliga grund.

3.12. Artikel 23

3.12.1. Detta förslag faller under artikel 100a i EG-fördraget, vilket innebär ett mycket utdraget och komplicerat förfarande. Att ha ett förutbestämt datum för dess ikraftträdande är därför orealistiskt.

3.12.2. Direktivet bör därför träda i kraft det datum som det publiceras i EGT med en femårig övergångsperiod i linje med motiveringen i förslaget.

3.13. Bilaga V - C.1 - Ytterligare märkning av vissa sensibiliserande ämnen

3.13.1. Förslaget innehåller krav på att benämningen på vissa sensibiliserande ämnen i koncentrationer som inte kräver klassificering skall anges på etiketten genom följande text: "Innehåller 'namnet på det sensibiliserande ämnet'. Kan inducera en allergisk reaktion hos personer som redan är överkänsliga."

3.13.2. Att ange namnet på etiketten är en vettig åtgärd för att varna överkänsliga personer.

3.14. Bilaga VI - Del A - Punkt A, första streck satsen

3.14.1. Ersätt "R23" med "R22" i versionerna på engelska, italienska, nederländska, grekiska och finska. Den förra (som är farlig att inandas) syftar på toxicitet, medan den senare (skadlig att förtära) syftar på skadlighet.

Bryssel den 20 mars 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT nr L 187, 16.7.1988.

() EGT nr L 230, 19.8.1991.

() EGT nr L 206, 29.7.1978.

() EGT nr L 196, 16.8.1967.

() EGT nr C 265, 12.9.1996.

() EGT nr L 314, 16.12.1993.