SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.6.2009 
SEK(2009) 791 
  
KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT 
 
Åtföljande dokument till 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH 
RÅDET 
 
om ökad kemisk, bi ologisk, radiologisk oc h nukleär säkerhet i Europeiska unionen – en 
CBRN-handlingsplan för EU 
 
SAMMANFATTNING AV K ONSEKVENSBEDÖMNINGEN   
 
  
{KOM(2009) 273 final} 
{SEK(2009) 790}  
SV 2   SV KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT 
 
Åtföljande dokument till 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH 
RÅDET 
 
om ökad kemisk, bi ologisk, radiologisk oc h nukleär säkerhet i Europeiska unionen – en 
CBRN-handlingsplan för EU 
 
SAMMANFATTNING AV K ONSEKVENSBEDÖMNINGEN  
1. CBRN- STRATEGIPAKETET  
I enlighet med rådets slutsatser från december 2007 om kemiska, biologiska, radiologiska och 
nukleära (CBRN) risker och om bioberedska p, där rådet uppmanade kommissionen att 
fortsätta sitt arbete på CBRN-området oc h noterade kommissionens avsikt att föreslå 
relevanta politiska åtgärder i juni 2009. 
De övergripande målen med CBRN-paketet är att bekämpa terrorism genom att komplettera 
relevanta åtgärder som vidtas på medlemsstatsn ivå, fylla ut luckor på området och främja 
informationsutbyte och utbyte av bästa praxis  mellan medlemsstaterna. CBRN-paketet ska 
också bidra till att identifiera åt gärder för att minska terrorist hotet på det kemiska, biologiska 
och radiologiska/nukleära området. 
Paketet utarbetades efter långa och omfatta nde samråd. Den främsta drivkraften vid 
utformningen av handlingsplanen har CBRN-arb etsgruppen. Denna ar betsgrupp inrättades i 
februari 2008 och omfattade över 200 medlem mar, som företrädde nationella myndigheter 
och organisationer. Sammanlagt 15 möten or ganiserades under 2008 för att behandla olika 
aspekter av CBRN-problematike n. Arbetsgruppens slutrapport o ffentliggjordes i januari 2009 
och innehöll 264 olika rekommendationer, vilket in te bara bekräftade att mycket återstod att 
göra, utan även att det rådde stor enighet bland experterna om hur de befintliga problemen bäst kan hanteras. 
Vidare har ett flertal av kommissionens avde lningar deltagit aktivt i CBRN-arbetsgruppens 
arbete. Bland alla generaldirek torat som var involverade i ar betet har GD ENTR, GD SANCO 
och GD TREN samt det gemensamma forskningscentret  (JRC) spelat en särskilt viktig roll på 
det kemiska, biologiska respektive  radiologiska/nukleära området. 
2. PROBLEMFORMULERING 
För att formulera CBRN-problematiken i EU kräv s att man tar hänsyn till en rad variabler, 
inklusive den övergripande CBRN-hotnivån och de potentiella kostnader som är förbundna 
med terroristattacker eller andra händelser. 
SV 3   SV 2.1. Bedömning av specifika problem 
Vid bedömningen av CBRN-problemet har fokus va rit riktat på frågor rörande förebyggande, 
spårning och beredskap/insatser i samband med CBRN-incidenter.  
2.1.1.  Problem med anknytning till förebyggande, spårning och beredskap/insatser i 
samband med CBRN-incidenter 
• Det finns en finns mycket lagstiftning och många avtal, både internationellt och på 
EU-nivå, men medlemsstaternas tilläm pning av dessa instrument uppvisar stora 
skillnader. 
• Det förekommer luckor och överlappningar i det befintliga informationsutbytet och 
nuvarande samarbetsinitiativ. 
• Det finns olika rättsliga och praktiska hi nder för EU-samarbetet om terroristhot med 
anknytning till CBRN. 
• Standarderna med avseende på personals äkerhet skiljer sig mellan medlemsstaterna, 
som har olika rutiner för bakgrundkontroll  och säkerhetskontroll av personal. 
• Även om omfattande forskning bedriv s på vissa områden, finns det en rad 
forskningsbehov som för närvarande in te är tillräcklig t tillgodosedda. 
• Säkerhetsaspekter beaktas in te tillräckligt vid offentliggör andet av forskningsresultat 
och vid tilldelningen av forskningsanslag. 
2.1.2.  Förebygga CBRN-incidenter 
• Mycket CBRN-material är re lativt lätt att få tag i och kan användas som vapen. Detta 
gäller i första hand kemiska ämnen och i mindre utsträckning biologiska ämnen och 
radiologiskt material. 
• Det saknas tillräcklig samordning av kont rollen av marknaderna för CBRN-material 
och medlemsstaterna använder sig av olika metoder och standarder för att kontrollera 
och övervaka CBRN-material och CBRN-transaktioner. 
2.1.3.  Spårning av CBRN-hot 
• Det finns skillnader i medlemsstater na spårningskapacitet och beredskap. 
• Det saknas harmoniserade normer för spårni ng som medlemsstaterna  kan utgå ifrån, 
och det finns ännu inget europeiskt system  för utprovning, testning och certifiering.  
2.1.4.  Beredskap mot och insatser vid CBRN-incidenter 
• Det finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller kvaliteten på 
de CBRN-beredskapsplaner och CBRN-insatspla ner som aktörer i leverantörskedjan, 
högriskanläggningar och operatörer inom kr itisk infrastruktur har tillgång till. 
Säkerhetsaspekterna är ofta oklara elle r otillräckligt integrerade i planerna. 
• Det förekommer betydande luckor i den utbildning i att hantera CBRN-händelser 
som erbjuds räddningspersonal och andr a som kommer först till platsen. 
SV 4   SV Försiktighetsåtgärder med hänsyn till brot tsplatsundersökning och sanering omfattas 
ofta inte. 
• Omfattningen av och täckningsgraden hos medlemsstaterna medicinska motåtgärder 
varierar.  
2.2. Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna 
Subsidiaritetsprincipen  respekteras, eftersom åtgärderna i CBRN-paketet inte kan vidtas av 
enskilda medlemsstater för sig och därför måste genomföras på EU-nivå. Även om 
säkerhetsfrågor i stor utsträck ning omfattas av den nationella be hörigheten, finns det flera skäl 
varför vissa av dem måst e behandlas på EU-nivå: 
• Roten till problemet är ett internatione llt fenomen. De säkerhetsinitiativ och den 
lagstiftning som redan finns är till stor del av internationell natur. 
• Det finns idag många olika säkerhetsåtgär der i medlemsstaterna. Avsaknaden av inre 
gränser gör att en lägre säkerhetsstandard i en medlemsstat kan leda till att CBRN-
material används för att orsaka skada i en annan. 
• Det kommer att vara möjligt att uppnå stor driftsfördelar genom fastställande och 
spridning av god praxis på in ternationell nivå och i EU. I synnerhet bör frågan om 
god praxis när det gäller tillämpningen och genomförandet av EU-lagstiftning tas upp på EU-nivå. 
EU är i en god position att leda och fungera som en katalysator för detta samarbete, och de 
planerade åtgärderna på CBRN-området övere nsstämmer med subsid iaritetsprincipen.  
Det är ytterst svårt a tt bedöma proportionaliteten
 av en politik för bekämpning av terrorism. 
Terrorismens godtyckliga och tillsynes irrati onella natur gör det svårt att förutsäga 
omfattningen av ett hot och dess konsekvens er. Å andra sidan kan följderna av en 
terroristattack med CBRN-material, i form av ekonomiska förluster, mer långsiktiga 
ekonomiska konsekvenser, förlust av männis koliv, skadade människor, störningar av 
samhällslivet och den allmänna välfärden. Det är  därför berättigat att vidta målinriktade och 
relevanta åtgärder på detta område för att förh indra att sådana attacker äger rum, avslöja 
planerade attacker och på ett väl avvägt  sätt hantera följderna av en attack. 
3. MÅL 
Mot bakgrund av de problem so m formulerats i avsnitt 2 ovan, syftar CBRN-handlingsplanen 
till att uppnå de allmänna och särs kilda mål som anges i tabell 3. 
 
SV 5   SV Tabell 3: CBRN-mål 
Allmänna och övergripande mål 
1. Förbättra EU:s kapacitet att hantera CBRN-hot 
Särskilda övergripande mål 
1.1 Öka och effektivisera 
samarbetet, samordningen och dialogen om CBRN-frågor på 
internationell nivå 1.2 Öka medvetenheten, kunskaperna 
och informationsutbytet om CBRN-frågor 1.3 Om möjligt minska de 
rättsliga hindren och begränsningarna 1.4 Förbättra 
personalsäkerheten 1.5 Stärka och prioritera 
forskning om CBRN-frågor 1.6 Öka medvetenheten 
om säkerhetsaspekter i samband med 
finansieringsbeslut 1.7 Öka medvetenheten om 
säkerhetsaspekter i samband med offentliggöranden 
Mål — Förebyggande Mål — Spårning Mål — Beredskap och motåtgärder  
Allmänna  Särskilda  Allmänna  Särskilda  Allmänna  Särskilda  
4.1 Förbättra insats- och 
beredskapsplanering samt insats- 
och beredskapsprotokoll, också på 
EU-nivå 2.1 Förhindra att terrorister och 
andra kriminella får tillgång till 
CBRN-material som framställs 
och används lagligt 3.1 Förbättra kapaciteten och 
förmågan att spåra och identifiera 
CBRN-material 
4.2 Utveckla en EU-strategi för 
insats- och beredskapsplanering 
2.2 Förbättra övervakningen och 
kontrollen av CBRN-material 4.3 Säkra informationsflödet vid 
en eventuell CBRN-incident 
4.4 Öka chanserna att finna och 
lagföra terrorister och andra 
brottslingar 2. Förbättra säkerheten kring 
CBRN-material, medborgarnas 
säkerhet och säkerheten kring 
möjliga mål 
2.3 Förbättra den allmänna 
medvetenheten om potentiella 
faror och risker och bidra till ett 
högt säkerhetsmedvetande 3. Förbättra möjligheterna att 
spåra och identifiera CBRN-
material före och efter 
terroristincidenter 
3.2 Utveckla en EU-strategi för 
spårning och identifiering 4. Så långt det är möjligt 
reducera verkningarna av 
terroristincidenter som 
involverar CBRN-material 
4.5 Stärka motåtgärder och 
insatskapaciteten på stället, både 
på nationell nivå och på EU-nivå 
 
 
SV 6   SV 4. LÖSNINGSALTERNATIV 
Den specifika konsekvensbedömningsmetoden är inriktad på två huvudalternativ: 
• bedömning av status quo; • bedömning av CBRN-åtgärder av releva ns för den föredragna lösningen: 
Sammantaget har 147 möjliga åtgärder identifierats, varav • 99 åtgärder  bedöms vara okontroversiella, 
• 34 åtgärder  bedöms vara potentiellt kontrovers iella och analyseras närmare, 
• 14 åtgärder  anses omöjliga att genomföra och undantas från det föredragna 
lösningsalternativet. 
5. FÖREDRAGEN
 LÖSNING 
Efter genomgång och närmare bedömning av de olika möjliga alternativen, omfattar den 
föredragna lösningen totalt 133 åtgärder, indelade i fyra huvudkategorier: övergripande, 
förebyggande, spårning samt beredskap och motåtgärder. 
Tabell 4: Åtgärder indelade efter kategori och typ 
 Övergri-
pande C B R/N Totalt 
Förebyggande 13 17 7 21 58
Spårning 10 1 7 2 20
Beredskap och 
motåtgärder 15  3 6 24
Åtgärder avseende 
förebyggande, spårning och beredskap/ motåtgärder 19 5 6 1 31
Totalt 57 23 23 30 133
5.1. De viktigaste konsekvenserna av den föredragna lösningen 
5.1.1.  Finansiella och ekonomiska konsekvenser 
De flesta av de 133 åtgärder som inkluderats i det föredragna alternativet förväntas leda till 
låga finansiella kostnader för de olika aktörern a, både på EU-nivå och i medlemsstaterna, och 
de kommer att vara utspridda på längre tid. De kan röra sig om kostnader för undersökningar, 
kartläggning, identifiering och spridning av god praxis samt deltagande i nätverk, möten och 
andra arrangemang.  
 
SV 7   SV Det beräknas att omkring 18 åtgärder kan leda till höga kostnader, exempelvis för finansiering 
av ny forskning, inrättande av  ett omfattande system fö r tidig varning (inklusive 
kapacitetsutbyggnad), införande av säkerhetsp laner/system för sä kerhetshantering vid 
anläggningar och inrättande av EU-övergri pande system för testning, utprovning och 
certifiering av spårningssystem och spårningsut rustning. De exakta kostnaderna är svåra att 
fastställa, eftersom många av dessa åtgärder skul le kräva ytterligare förstudier, om man vill ha 
en mer noggrann bedömning av kostnader och fördelar.  
Även de förväntade kostnaderna för genomföra ndet av handlingsplanen är svåra att bedöma 
exakt, eftersom de kommer att vara beroende  av flera faktorer, till exempel längden på EU-
förteckningarna. Det är dock vä rt att notera att även om de  sammanlagda kostnaderna kan 
komma att uppgå till flera tiota ls miljoner euro, skulle de fördelas mellan olika 
genomförandenivåer (kommissionen, EU-organ och 27 medlemsstater) och sp ridas ut på flera 
åt. Medan vissa åtgärder skull inledas omedel bart, skulle flera andr a lanseras först under 
2011. Detta kommer att ge tillräckligt med tid för att planera dessa kostnader ordentligt. De 
befintliga finansiella programmen för pe rioden fram till 2013, särskilt det särskilda 
programmet “Förebyggande, beredskap och konsekve nshantering när det gäller terrorism och 
andra säkerhetsrelaterade risker” och de t särskilda programmet “Förebyggande och 
bekämpande av brott”, kommer att kunna tillhan dahålla finansiellt stöd för genomförandet av 
åtgärderna. 
5.1.2.  Sociala konsekvenser 
Flertalet av åtgärderna i det föredragna altern ativet förväntas inte innebära några betydande 
sociala konsekvenser. Det står emellertid klart att den åtgärderna för att motverka CBRN-hot 
leder till positiva verkningar i form av förbät trad folkhälsa och ökad säkerhet. Detta kommer 
till uttryck i en minskning av antalet offer, fä rre långsiktiga hälsoproble m, mindre rädsla och 
en ökad känsla av trygghet. 
Flera av åtgärderna skulle också leda till positiv a effekter på förvaltningen, eftersom de skulle 
bidra till att förbättra samarbetet och ko mmunikationen mellan institutioner, förbättra 
organisationen av informationsflödet och underl ätta fastställandet av protokoll etc. 
Omkring tio av åtgärderna skulle ha negativa sociala verkningar. De möjliga negativa 
effekterna rör den grundläggande rätten  till skydd för privatlivet och skydd av 
personuppgifter. Åtgärdernas innehå ll och deras faktiska genomför ande kan dock utformas på 
ett sådant sätt att dessa verkningar undviks. 
5.1.3.  Konsekvenser för de grundläggande rättigheterna 
Fem av åtgärderna kan potent iellt ge upphov till tveksamheter när det gäller de grundläggande 
rättigheterna. Två av dessa inbegriper åtgärder  för att öka säkerheten när det gäller besökande 
personal från tredjeländer. Problemen kan, om de inte hanteras med försiktighet, ha en negativ 
inverkan i fråga om diskrimineringsförbudet och den akademiska friheten. Bakgrundkontroll 
och säkerhetskontroll av personal kan ha en negativ inverkan på rätten att fritt välja yrke och 
rätten att arbeta. Å andra sidan skulle ömsesi digt erkännande av säkerhetskontrollförfaranden 
i hela EU kunna främja möjligheterna att få arbete inom motsvarande områden i andra 
medlemsstater. 
Det finns också tre åtgärder som rör anmälan och rapportering av misstänkta transaktioner. 
Dessa kan innebära intrång i människors privat liv och inkräkta på deras rätt till skydd av 
 
SV 8   SV personuppgifter. Förutsatt att ett adekvat skydd  av personuppgifter kan garanteras, är det 
möjligt att utforma åtgärdernas innehåll och det faktiska genomförandet av dem på ett sådant sätt att dessa effekter. 
5.2. Fördelar med det föredragna alternativet 
5.2.1.  Ett ökat och mer effektivt internationellt samarbete och en mer effektiv samordning 
och dialog i frågor som rör CBRN 
Det föredragna alternativet kommer att bidra till att på ett internationellt plan effektivisera 
samarbetet, samordningen och dialogen när det gäller frågor som rör CBRN. Flera av 
åtgärderna skulle medföra 
• bättre kartläggning av det existerande inte rnationella samarbetet och de befintliga 
samordningsmekanismerna på CBRN-området, 
• ökat samarbete med relevanta organ på internationell nivå, på EU-nivå och på 
nationell nivå, 
• förbättrad identifiering och utbyte av god praxis med internationella, europeiska och 
nationella partner, 
• förbättrad kommunikation med allmänheten. 
5.2.2.  Minska de rättsliga hind ren och begränsningarna 
Flera av åtgärderna i det föredragna alternat ivet skulle bidra till personalsäkerhet genom 
• införande av gemensamma och graderade kriterier för bakgrundskontroller och 
säkerhetskontrollförfaranden, 
• förbättrad identifiering och utbyte av god praxis när det gäller säkerhetskontroller, 
• förstärkta ledningsstrukturer vid CBRN-anl äggningar, så att personalen regelbundet 
utvärderas och kontrollera s på ett korrekt sätt. 
5.2.3.  Förbättra övervakningen och kontrollen av CBRN-material 
Det föredragna alternativet omfattar en rad åtgärder för att förbättra övervakningen och 
kontrollen av CBRN-material när det gäller info rmationsutbyte, rapportering av hot, förluster 
och andra incidenter, transport samt import och export: 
• Bättre efterlevnad av internationella fö rpliktelser och användning av befintliga 
övervaknings- och kontrollmekanismer. 
• Bättre kontroll av licenser, registrering oc h leveranser, för att säkerställa att CBRN-
material registreras och öv ervakas på korrekt sätt. 
• Bättre kommunikation och informationsutbyte  om hotnivåer, stöl der, förluster och 
incidenter. 
• Bättre kontroll vid tran sport av CBRN-material. 
 
SV 9   SV • Större fokus på CBRN-k ällor i högriskkategorin. 
5.3. EU-mervärde 
Terrorismen är internationell till sin natur och EU har gemensamma gränser som gör det 
möjligt för terrorister att röra sig fritt inom  EU. Det samarbete som föreslås genom den 
föredragna lösningen omfattar allt från utbyte av  erfarenheter och god prax is i vissa åtgärder, 
till utbyte av information och underrättelser av  betydelse för det operativa arbetet. Dessa 
åtgärder skulle bidra till att stärka kanalerna för bilateralt och multilateralt samarbete mellan medlemsstaterna.  
5.3.1.  Förväntat mottagande bland de berörda aktörerna 
Stödet för de planerade åtgärderna förväntas bl i mycket stort bland de berörda aktörerna, 
eftersom alla aktörer som ska genomföra handli ngsplanen har deltagit ak tivt i utarbetande av 
den under det omfattande EU-samrådet, sä rskilt inom ramen för CBRN-arbetsgruppen . 
Detta arbetssätt har bidragit till att alla berörda aktörer är de laktiga i de åtgärder  som ska 
genomföras. För att säkerställa största möjliga stöd är avsikten att bygga vidare på den 
gemenskap som skapades genom CBRN-arbetsgruppen . 
5.3.2.  En övergripande strategi på EU-nivå 
Syftet med den föredragna lösningen är  att skapa en första övergripande ram,  som 
utgångspunkt för framtida målinri ktade initiativ. Valet av in strument (133 åtgärder) är 
resultatet av 1,5 års samråd  mellan experter från medlemsstaterna, kommissionens 
avdelningar, den akademiska  världen och näringslivet. 
Ytterligare en fördel med den gemensamma st rategi som valts är att den ger möjlighet att 
identifiera synergier . Många av de åtgärder som e xperterna bedömt som nödvändiga är 
tillämpliga på alla de olika berörda materialen, vilket i nnebär att metodologiska likheter  kan 
utnyttjas för att främja vissa åt gärder och öka effektiviteten.