Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 163/2001 av den 19 januari 2001 om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001-2005)"

(KOM(2003) 188 slutlig - 2003/0064 (COD))

- "Förslag till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2000/821/EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media plus - Utveckling, distribution och marknadsföring)"

(KOM(2003) 191 slutlig - 2003/0067 (COD))

(2004/C 10/04)

Den 5 maj 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 150.4 och artikel 157.3 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 september 2003. Föredragande var Paolo Braghin.

Vid sin 402:a plenarsession den 24 och 25 september 2003 (sammanträdet den 24 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 127 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. Programmet Media-yrkesutbildning skall höja den professionella nivån inom den audiovisuella sektorn genom kontinuerlig vidareutbildning som ger yrkesverksamma kunskap och kompetens för att fullt ut dra nytta av den europeiska och internationella dimensionen på marknaden för och användningen av ny teknik.

1.2. Media Plus skall stärka den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft genom en rad åtgärder för produktionsprojekt och produktionsbolag samt distribution och marknadsföring av europeisk biograffilm och audiovisuella program.

1.3. Båda programmen kommer att slutföras samtidigt som det sker betydande omvandlingar av EU:s struktur och funktion: utvidgningen, regeringskonferensen och förnyelsen av parlamentet och kommissionen.

1.4. Det behövs en rättslig grund som gör det möjligt att förlänga de nuvarande programmen Media-yrkesutbildning och Media Plus tills nya program har antagits, för att garantera att gemenskapsstödet till den europeiska audiovisuella sektorn blir kontinuerligt och för att undvika störningar i de mekanismer som bidrar till gemenskapens fördragsenliga mål.

1.5. I ekonomiskt hänseende föreslår kommissionen att den totala budgeten för programmet Media-yrkesutbildning skall ökas till 57, 4 miljoner euro och budgeten för Media Plus ökas till 435,6 miljoner euro.

2. Allmänna kommentarer

2.1. EESK anser att kommissionen i god tid borde ha skapat förutsättningar och vidtagit nödvändiga åtgärder för att föregripa diskussionen om och presentationen av de nya fleråriga programmen inom de sektorer som omfattas av de nuvarande programmen Media-yrkesutbildning och Media Plus, i stället för att nöja sig med att förlänga dem med ett år. Man skulle på så sätt ha kunnat ta till vara den konstruktiva kritik som kommit fram under tillämpningen av programmen och omarbetat dem med avseende på utformning och struktur, särskilt för att ta hänsyn till de nya behov som uppstår i och med utvidgningen.

2.2. EESK hoppas att man i den pågående utvärderingen efter halva perioden särskilt tar hänsyn till de förslag som förutom i detta yttrande framförts i EESK:s tidigare yttranden.

2.3. Det totala beloppet för 2006 är i stort sett oförändrat i jämförelse med den tidigare femårsperioden, till och med mindre för Media-yrkesutbildning. Även om man lägger till det belopp som täcker utvidgningens effekter räcker inte anslagen för att uppfylla kraven på ett större antal potentiella användare och fler samarbetsmöjligheter.

2.3.1. EESK önskar därför att EU:s allmänna budget för 2006-2012 kommer att innebära en ökning av de nuvarande fondmedelsanslagen för Media-projekten, i synnerhet yrkesutbildning, och att dessa fördelas på ett bättre sätt i förhållande till behoven, med tanke på att den audiovisuella sektorn i de nya medlemsstaterna är mindre utvecklad.

2.3.2. Förutom det stöd som erbjuds genom programmet bör de olika finansieringsmöjligheterna stärkas och i högre grad inriktas på att stödja små och medelstora företag och i synnerhet alla mikroföretag inom sektorn. Här avses även de privata finansieringsmekanismerna och stödet från EIB, såsom i2i-initiativet "Tillväxt och audiovisuella medier".

2.3.3. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt inrättandet av mekanismer för skattelättnader och skapandet av en riskkapitalmarknad. Mekanismerna och marknaden måste anpassas efter särdragen hos sektorn, som genomgår ett skede med stora omvälvningar under övergången till digital teknik.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Informationsbyråerna Media DESK, som fungerar som kontaktlänk med programmets stödmottagare på nationell nivå, bidrar på ett betydande sätt till att programmets mål kan uppnås. De informationsbyråer som håller på att inrättas i de nya medlemsstaterna bör ägnas särskild uppmärksamhet och deras effektivitet bör säkerställas, så att användarna i dessa länder kan få tillräcklig information och tillgång till tjänster. En positiv utveckling därvidlag förbättrar möjligheterna när det gäller att hitta samarbetspartner för samproduktioner och europeisk distribution.

3.2. Europeisk film kan främjas inom och utanför Europa med hjälp av festivaler för europeisk spelfilm, dokumentärfilm och animerad film. Detta stöd skulle kunna införlivas i en systematisk informationsverksamhet rörande dessa festivaler, för att underlätta upphovsmännens och de små oberoende producenternas medverkan samt marknadsföra deras produktioner på europeisk och internationell nivå.

3.2.1. Festivalerna är ett viktigt instrument för att bedöma produktioner som inte är enbart kommersiella, utan har ett kulturellt innehåll och förmedlar historiska kunskaper och regionala traditioner. Om festivalerna främjas på rätt sätt kan de bidra till uppvärderingen av de kulturella särdragen och den audiovisuella produktionen i regioner som hittills varit utestängda från eller marginaliserade i det internationella utbudet. Behovet av detta kommer säkerligen att öka i och med utvidgningen, när EU kommer att omfatta nya länder med andra traditioner och kulturer än dem som den nuvarande unionen består av.

3.3. Kommittén stöder tanken på att omvandla byrån för tekniskt stöd till ett verkställande organ som kan ge större flexibilitet och överblick i fondförvaltningen. Kommissionen bör enligt vår åsikt fortsätta den studie som inletts på detta område.

4. Slutsatser

4.1. EESK hoppas att en omfattande diskussion och eventuellt en hearing med de viktigaste aktörerna kommer att följa på den pågående utvärderingen efter halva tiden. Syftet skulle inte bara vara att på bästa sätt förbättra utformningen av Media-programmet, utan även att se över anslagsfördelningen om så krävs.

4.2. Problemet med finansiering av den audiovisuella sektorn inför EU:s utvidgning kan inte lösas enbart genom att anpassa den nuvarande finansieringen till det utvidgade EU, med ytterligare cirka 70 miljoner invånare och större skillnader i utveckling inom den audiovisuella sektorn. Kommittén uppmanar därför kommissionen att ta hänsyn till denna aspekt vid utformningen av förslagen om EU:s framtida budget, både när det gäller finansieringens omfattning och i vilken grad den motsvarar mottagarnas behov.

4.3. Kommittén upprepar vissa strategiska synpunkter som framförts i ett yttrande av den 27 april 2000(1) om förslagen om programmen Media-yrkesutbildning och Media Plus, och önskar att man i utvärderingen och utformningen av Media-programmen eftersträvar följande:

- Komplementaritet och samstämmighet med gemenskapens övriga åtgärder och införlivande i en gemensam strategi, i synnerhet genom att den audiovisuella industrin får delta i program som Kultur 2000.

- Stödinsatser i de stadier av den audiovisuella kedjan där stödet ger störst mervärde (i första hand i början och slutet av produktionsprocessen), i synnerhet genom främjande av de små och medelstora företagens tillgång till mer flexibla mekanismer såsom så kallad slate funding (förslag till utveckling av projektpaket).

- Prioritera produkter som kan exploateras kommersiellt under en längre tid på de olika marknaderna, bland annat genom att påverka varaktigheten för överlåtelse av produktionsrättigheter, något som särskilt drabbar små oberoende producenter.

- Prioritera teknisk utveckling, innovation och transnationell spridning (framför allt i de nya medlemsstaterna).

- Ett system för information om och uppföljning av nya krav och framsteg på den audiovisuella marknaden.

- Förbättra allmänhetens tillgång till det europeiska audiovisuella kulturarvet, genom att digitalisera programarkiven och upprätta nätverk mellan dem, framför allt inom utbildning och i pedagogiskt syfte.

- Effektiv och systematisk utvärdering av stödet i syfte att optimera de ekonomiska resurserna och att så långt möjligt tillgodose den audiovisuella industrins behov.

- Genomföra pilotprojekt. Denna möjlighet har hittills bara utnyttjats i liten utsträckning, kanske därför att projekten varit tekniskt inriktade, och man bör därför även fokusera på innehållet.

4.4. När det gäller yrkesutbildning består det viktigaste hindret i att tillämpningsbestämmelserna är alltför rigida och att investeringarna inte är tillräckligt stora, vilket vi redan tagit upp. Som vi föreslagit i det ovannämnda yttrandet bör man även uppmuntra distansundervisning med stöd av ny teknologi och öka samordningen mellan tekniska, yrkesinriktade utbildningsinrättningar och universitet med teoretisk inriktning. På så sätt kan man undvika att stödet blir alltför uppsplittrat.

Bryssel den 24 september 2003.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) EESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin Media-yrkesutbildning) (2001-2005)" och "Förslag till rådets beslut om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media plus - Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001-2005)" (1999/0276 (CNS)), EGT C 168, 16.6.2000.