SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.10.2005 
KOM(2005) 484 slutlig 
  
GRÖNBOK 
Förbättring av befolkningens psykiska hälsa. 
Mot en strategi för psykisk hälsa i Europeiska unionen 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Inledning ................................................................................................................... ... 3 
2. Psykisk hälsa – av stor betydelse för den enskilde, samhället och politiken ............... 4 
3. Nuläget – psykisk ohälsa, ett växande problem för EU............................................... 4 4. Utforma åtgärder: Politiska in itiativ för psykisk hälsa ................................................ 5 
4.1. Europeiska gemenskapen, dess mandat och insatser på området psykisk hälsa.......... 5 
4.2. Den psykiska hälsan i medlemsstaterna....................................................................... 7 5. Behovet av en EU-strategi för psykisk hälsa ............................................................... 7 6. Finna lösningar – möjliga åtgärder .............................................................................. 8 6.1. Främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa.................................................... 8 6.1.1. Främja befolkningens psykiska hälsa........................................................................... 8 6.1.2. Förhindra psykisk ohälsa genom förebyggande åtgärder........................................... 10 6.2.  Främja social integrering av psykisk t sjuka eller funktionshindrade och skydda 
deras grundläggande rätti gheter och värdighet .......................................................... 11 
6.3. Förbättra informationen och kunskapen om den psykiska hälsan i EU..................... 12 7. Ett samrådsförfarande för att uveckla en EU-strategi för psykisk hälsa.................... 13 
7.1. En dialog om psykisk hä lsa med medlemsstaterna.................................................... 13 
7.2. En EU-plattform för psykisk hälsa............................................................................. 13 7.3. En samverkansgrupp mellan politik och forskning om psykisk hälsa ....................... 13 8. Nästa steg .................................................................................................................. . 14 
 
 
SV 3   SV GRÖNBOK 
Förbättring av befolkningens psykiska hälsa. 
Mot en strategi för psykisk hälsa i Europeiska unionen 
1. I NLEDNING  
Befolkningens psykiska hälsa är en  viktig för att EU ska uppnå si na strategiska mål, såsom att 
skapa en utveckling som leder till långsikti gt välstånd i EU, stödja EU:s engagemang för 
solidaritet och social rättvisa och märkbart  förbättra livskvaliteten för EU:s befolkning1. 
EU-befolkningens psykiska hälsa kan emellertid förbättras avsevärt: 
• Psykisk ohälsa drabbar var fjär de individ och kan leda till självmord, en alltför vanlig 
dödsorsak. 
• Psykisk ohälsa leder till betydande förluste r och belastningar för de ekonomiska och 
sociala systemen, utbildningssystemet och rättsväsendet. 
• Stigmatisering, diskriminering och brista nde respekt för psykiskt sjukas och 
funktionshindrades mänskliga rättigheter och vä rdighet förekommer fo rtfarande, i strid mot 
de viktigaste europeiska värderingarna. 
En förbättring är möjlig. Det har redan tagits många initia tiv, men det är nödvändigt att 
vidareutveckla och förstärka pågående insats er. På WHO:s europeiska  ministerkonferens om 
psykisk hälsa i januari 2005 fastställdes en ram för en samlad insats, och ett starkt politiskt engagemang för frågor om psykisk hälsa växte fram. Europeiska kommissionen, en av 
konferensens samarbetspartner, uppmanades bidr a till att genomföra den här handlingsramen i 
enlighet med sina befogenheter och rådets förväntningar och i samarbete med WHO. 
Den här grönboken är ett första steg för att fö lja uppmaningen. Här föreslås att det utarbetas 
en EU-strategi för psykisk hälsa. En sådan skulle innebära ett mervärde genom att utgöra en ram för utbyte och samarbete mellan medlem sstaterna, genom att bidra till att öka 
samordningen av åtgärder på hälsoområdet oc h andra politikområden i medlemsstaterna och 
på gemenskapsnivå, och genom att ett flertal ol ika berörda parter kan vara med och utveckla 
lösningar.  
Syftet med den här grönboken är att få igång en  debatt med EU-institu tionerna, regeringarna, 
hälsopersonal, berörda parter  inom andra sektorer, det civila samhället med sina 
patientorganisationer och forskningssamfundet om vikten av den psykiska hälsan för EU och 
behovet av en strategi på EU-nivå oc h dess eventuella prioriteringar.  
I enlighet med bestämmelserna i artikel 152 i EG-fördraget faller några av den här 
grönbokens förslag till åtgärder på folkhälsoområdet inom gemenskapens befogenheter. 
Andra förslag ligger inom medlem sstaternas exklusiva behörighet. För förslag till åtgärder på 
andra politikområden gäller tillämplig rättslig grund. 
 
SV 4   SV Kommissionen ämnar offentliggör a resultaten av samrådsförfarandet tillsammans med ett 
eventuellt förslag till en st rategi för psykisk hälsa i EU före utgången av 2006.  
2. P SYKISK HÄLSA – AV STOR BETYDELSE FÖR DEN ENSKILDE , SAMHÄLLET OCH 
POLITIKEN  
Ingen hälsa utan psykisk hälsa. För den enskilde  är psykisk hälsa en tillgång som gör att han 
eller hon kan förverkliga sin intellektuella och emotionella  potential, och finna och uppfylla 
sin roll i det sociala livet, skolan och arbetslivet. För samhället innebär befolkningens goda 
psykiska hälsa bättre välstånd, solidaritet och so cial rättvisa. Psykisk ohälsa däremot medför 
stora kostnader, förluster och påfrestninga r för både enskilda och samhället.  
Psykisk hälsa, psykisk oh älsa och dess faktorer: 
WHO beskriver psykisk hälsa  som ett tillstånd av välbefin nande där individen är medveten 
om sin förmåga, kan hantera livets normala påfrestningar, kan utföra ett produktivt och 
fruktbart arbete och har förm åga att bidra till samhället2.  
Psykisk ohälsa  innefattar psykiska hälsoproblem och på frestningar, nedsatt funktionsförmåga 
i samband med sorg, symptom samt diagnostice rbara psykiska sjukdomar som schizofreni och 
depression. 
Människors psykiska tillstånd bestäms av ett flertal olika faktorer  (bilaga 1) som kan vara 
biologiska (t.ex. genetiska fakt orer och kön), individuella (t.ex. personliga erfarenheter), 
familjerelaterade och sociala (t.ex. socialt stöd) samt ekono miska och miljömässiga (t.ex. 
social status och levnadsvillkor). 
3. N ULÄGET – PSYKISK OHÄLSA , ETT VÄXANDE PROBLEM FÖR EU 
Hälsodimensionen 
Mer än 27 % av den vuxna europeiska befolkning en beräknas drabbas av minst någon form av 
psykisk ohälsa under loppet av ett år (se bilaga 2)3. 
De vanligaste formerna av psykisk ohälsa i EU är ångest och depr ession. Man räknar med att 
depression kommer att vara de n vanligaste sjukdomsorsaken i den utvecklade världen år 
20204. 
I dag dör ungefär 58 000 människor i EU varje år genom självmord (b ilaga 3), vilket är fler än 
de som dör på grund av trafi kolyckor, mord eller hiv/aids5. 
Det finns ett starkt samband mellan psykisk och fysisk hälsa. En konsekvens av detta är att 
man genom att integrera den psykiska hälsan i den allmänna sjukhusvården kan förkorta 
sjukhusvistelsen betydligt och därige nom frigöra ekonomiska resurser. 
 
SV 5   SV Konsekvenser för välfärd, solidaritet och social rättvisa 
Konsekvenserna av psyk isk ohälsa är många:  
Psykisk ohälsa kostar EU ungefär 3 %–4 % av BNP, huvudsakligen på grund av förlorad 
produktivitet6. Psykiska problem är en av de viktigas te orsakerna till förtidspensionering och 
invaliditetspension7. 
Beteendestörningar i barndomen medför kostnader fö r både det sociala systemet, 
utbildningssystemet och rättsväsendet (se bilaga 4)8. 
Andra icke mätbara kostnader har att göra me d hur samhället behandlar psykiskt sjuka och 
funktionshindrade människor. Trots bättre behandlingsmöjligheter och en positiv utveckling inom den psykiatriska vården  upplever personer med psykisk ohälsa eller psykiska 
funktionshinder fortfarande social utestängning,  stigmatisering, diskriminering och bristande 
respekt för deras mänskliga rättigheter oc h värdighet. 
4. U
TFORMA ÅTGÄRDER : POLITISKA INITIATIV FÖR PSYKISK HÄLSA  
Den ökande insikten att psykisk ohälsa är ett problem har fått beslutsfattare, hälsopersonal 
och andra berörda parter att söka efter lösningar, nu se nast i januari 2005 på WHO:s 
europeiska ministerkonferens om psykisk hälsa 9. 
Man är överens om att det viktigaste är att ti llhandahålla effektiv och högkvalitativ psykiatrisk 
vård och behandling till persone r som lider av psykisk ohälsa10. 
Även om den medicinska behandlingen är viktig är  den inte tillräcklig för att göra något åt de 
sociala faktorerna. I överensstämmelse med W HO:s strategi behövs därför ett helhetsgrepp 
som omfattar tillhandahållande av vård och beha ndling till enskilda, men också åtgärder för 
hela befolkningen för att främja den psykiska hälsan, förebygga psykisk ohälsa och ta itu med 
problemen angående stigmatisering och mänskliga rättigheter. Flera aktörer bör delta i detta 
arbete, bl.a. aktörer från hälsoområdet och an dra politikområden och berörda parter vars 
beslut inverkar på befolkni ngens psykiska hälsa. Patiento rganisationer och det civila 
samhället bör spela en framträdande roll när det gäller att utveckla lösningar. 
4.1. Europeiska gemenskapen, dess mandat och insatser på området psykisk hälsa 
Gemenskapens mandat för åtgärder på folkhäls oområdet anges i artik el 152 i EG-fördraget. 
Där fastslås att ”en hög hälsos kyddsnivå för människor skall sä kerställas vid utformning och 
genomförande av all gemenskapspolit ik och alla gemenskapsåtgärder”11. Gemenskapens 
åtgärder ska komplettera nationella åtgärder för att förbättra hälsa, förebygga ohälsa och 
sjukdom, ge hälsoupplysning och utbildning, samt  för att minska anta let drogrelaterade 
skador, och ska uppmuntra samarbete mella n medlemsstaterna på dessa områden. 
Medlemsstaterna är exklusivt behöriga för hur hälso- och sjukvården organiseras. För övriga 
gemenskapsåtgärder gäller tillämplig rättslig grund. 
Mot denna bakgrund är psykisk hälsa en ange lägenhet för EU av följande anledningar: 
• En god psykisk hälsa hos befolkningen kan bi dra till att EU uppnår vissa av sina 
strategiska mål. 
 
SV 6   SV • Gemenskapen bör uppmuntra och stödja samarb etet mellan medlemsstaterna och åtgärda 
olikheter mellan dem.  
• Gemenskapen är skyldig att bidra till en hög hä lsoskyddsnivå i all sin politik och alla sina 
åtgärder. 
Under de senaste åren har ett flertal sä rskilda initiativ utarbetats inom olika 
gemenskapspolitikområden: 
– Gemenskapens hälsopolitik  har omfattat psykisk hälsa sedan 1997 genom särskilda 
projekt och politiska initiativ12 (bilaga 5). EU:s fo lkhälsoprogram 2003–200813 utgör den 
rättsliga grunden för åtgärder. Andra priori terade områden gäller narkotikamissbruk och 
alkoholskador. 
– Initiativ inom gemenskapens sysselsättnings- och socialpolitik  har inriktat sig på icke-
diskriminering av personer som lider av psykisk  ohälsa, social integr ering av personer med 
psykiska funktionshinder och förebyggande  av stress på arbetsplatsen, t.ex. 
– antagandet av direktiv 2000/78/EG, so m bl.a. förbjuder diskriminering i 
arbetslivet på grund av funktionshinder 14, 
– åtgärder inom ramen för det europeiska handikappåret 2003, 
– antagandet av det europeiska ramavtalet  mellan arbetsmarknadens parter om 
arbetsrelatera d stress 2004. 
– Gemenskapens ramprogram för forskning  har varit och fortsätter att vara en viktig 
finansieringskälla för europe isk forskning om psykisk hälsa15. Som exempel kan nämnas 
forskningsprojektet ”MHEDEA-2000”, genom vilk et en europeisk utvärdering av psykiska 
funktionshinder gjorts16. 
– Politikområdet informationssamhället och medier har stöttat utvecklingen av IKT-
baserade verktyg (informations- och ko mmunikationsteknik) som används inom 
förebyggande åtgärder, diagnos och vård17. 
– Regionalpolitiken stöder sådana infrastrukturinvester ingar på hälsoområdet som gagnar 
regionernas strukturanpassning. 
– Utbildningspolitiken tar upp psykisk hälsa som en del av sitt politiska arbete (t.ex. när det 
gäller nyckelkompetenser för kunskap ssamhället) och genom projekt. 
– Som en del i gemenskapens politik för  frihet, rättvisa och säkerhet  bidrar programmet 
DAPHNE II till att bekämpa våld mot barn, unga människor och kvinnor18. Denna form av 
våld kan orsaka psykiska hälsoproblem. 
Det finns emellertid ännu ingen övergripande st rategi på gemenskapsnivå som binder samman 
alla dessa åtgärder. En sådan strategi skulle bidra till att göra nuvarande  och framtida initiativ 
mer enhetliga och effektiva. 
 
SV 7   SV 4.2. Den psykiska hälsan i medlemsstaterna 
Det finns betydande skillnader mellan (och även inom ) medlemsstaterna. Ett exempel är 
självmordfrekvensen, som ligger mellan 3,6 pe r 100 000 invånare i Grekland och 44 per 
100 000 invånare i Litauen, vilket är den högsta i världen19. Den andel av hälsobudgeten som 
går till psykisk hälsa varierar också stort me llan de olika medlemsstaterna (se bilaga 6).  
I 2004 års rapport The state of ment al health in the European Union20 konstateras att det 
psykiska hälsotillståndet inte är enhetligt i me dlemsstaterna utan speglar en skillnad mellan 
länderna, förhållandena i dem och deras traditioner och kulturer.  
I de olika ländernas redogörelser som finns samlade i publikationen Mental health promotion 
and mental disorder prevention across Eu ropean Union Member States: an overview21 från 
2005 beskrivs problem, åtgärder oc h strukturer i medlemsstaterna. 
På grund av skillnaderna mellan medlemsstaterna går det inte att dra några enkla slutsatser 
eller föreslå någon enhetlig lösning. Det finns dock utrymme för utbyte och samarbete mellan 
länderna och en möjlighet att lära av varandra. 
I ett antal policydokument som antagits av ministerrådet sedan 199922 framgår att 
medlemsstaterna önskar att samarbete inom psykisk hälsa ska ske på EU-nivå. Rådets slutsatser som antogs i juni 2005 stärkte dett a budskap genom att medlemsstaterna uppmanas 
att ägna tillbörlig uppmärksamhet åt hur slutsats erna av WHO:s ministerkonferens om psykisk 
hälsa skall omsättas i praktiken. Kommissionen upp manades att stödja detta arbete i enlighet 
med sina behörigheter. 
5. B
EHOVET AV EN EU- STRATEGI FÖR PSYKISK HÄLSA  
En strategi på EU-nivå för psykisk hälsa skulle ge följande mervärde: 
(1) En ram för utbyte och samarb ete mellan medlemstaterna. 
(2) Ökad samordning av åtgärderna på olika politikområden. 
(3) En plattform som underlättar för berörda parter, såsom patient organisationer och 
organisationer i det civila samhället, att finna lösningar.  
Genom samrådet bör det kartlägga s hur gemenskapens politik och finansiella instrument, t.ex. 
ramprogrammen för forskning, kan bidra till att befolkningen s psykiska hälsa förbättras. 
Medlemsstaterna uppmuntras att tillsammans med regionerna och kommissionen utvärdera 
hur strukturfonderna bättre kan utnyttjas för att förbättra den psykiatriska långtidsvården och 
infrastrukturen inom hela denna vårdsektor. En  övergripande åtgärd fr ån kommissionens sida 
skulle kunna bestå i att samla information och ku nskap om det psykiska hälsotillståndet i EU, 
faktorer som påverkar den psykiska hälsan och möjligheterna att förhindra psykisk ohälsa. 
Vid utarbetandet av strategin bör  man ta hjälp av WHO:s strate gi för Europa, resultaten från 
EU-programmen, samt dokumentation i medlemsstaterna. 
Kommissionen föreslår att en EU-strategi inriktas på följande: 
 
SV 8   SV (1) Främjande av allas psykiska hälsa. 
(2) Förebyggande åtgärder mot psykisk ohälsa. 
(3) Bättre livskvalitet för psykisk t sjuka eller funktionshindrad e genom social integrering 
och skydd av deras rättigheter och värdighet. 
(4) Utveckling av system för information, fo rskning och kunskap om psykisk hälsa i EU. 
6. F INNA LÖSNINGAR – MÖJLIGA ÅTGÄRDER  
Det är nödvändigt att omsätta politiska åtag anden i handling. De projekt som genomförts 
inom EU:s folkhälsoprogram har visat att insa tser är möjliga och kan vara framgångsrika och 
kostnadseffektiva. Andra projekt har bidragit till en förbättrad  kunskaps- och informationsbas 
om den psykiska hälsan i EU. 
Nätverket Implementing Mental Health  Promotion Action (IMPHA)23 har utvecklat en 
Internetdatabas som innehåller  en beskrivning av  existerande program, en översyn över 
uppgifter om förebyggande åtgärder  och främjande av psykisk hälsa samt handlingsplanen 
Mental health promotion and Mental Disorder Prevention. A Policy for Europe24. 
6.1. Främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa 
Främjandet av psykisk hälsa och förebyggandet av psykisk ohälsa inriktar  sig på individuella 
faktorer, familje- och samhällsfaktorer samt sociala faktorer som påverkar den psykiska 
hälsan genom att stärka skyddsfaktorerna (t.e x. motståndskraft) och minska riskfaktorerna25 
(bilaga 7). Åtgärderna bör främst sättas in i skolan och på arbets platsen där människor 
tillbringar stor del av sin tid. 
6.1.1. Främja befolkningens psykiska hälsa 
Stärka den psykiska hälsan hos spädbarn, barn och tonåringar 
De första levnadsåren är a vgörande för den psykiska hälsan  och att främja barns och 
tonåringars psykiska hälsa är  därför en investering för framtiden. Utbildning i 
föräldrakunskap kan främja barns utveckling. E tt holistiskt synsätt i skolan kan öka den 
sociala kompetensen, förbättra motståndskrafte n och minska risken för mobbning, ångest och 
depressiva symptom. 
Exempel på insatser som i EU-pro jekt visat sig vara framgångsrika26: 
Spädbarn och barn : behandling av förlossnings depression hos mödrarna, ökad 
föräldrakunskap, hembesök av sjuksköterskor för att stötta blivande och nyblivna föräldrar, 
skolsjuksköterskors insatser. 
Tonåringar och unga människor:  gynnsam skolmiljö och etiska normer, informationspaket om 
psykisk hälsa för studenter, föräldrar och lärare.  
 
SV 9   SV Främja den psykiska hälsan hos  den arbetande befolkningen 
En god psykisk hälsa ökar arbetskapaciteten och produktiviteten medan dåliga 
arbetsförhållanden, dit även hot från kollegor räknas, leder till psykisk ohälsa, sjukfrånvaro och ökade kostnader. Upp till 28 % av arbetsta garna i Europa upplever stress på jobbet
27. 
Åtgärder för att öka de enskildas kapacitet och minska stressfaktorer i arbetsmiljön förbättrar 
både hälsan och den ekonomiska utvecklingen. 
Exempel på insatser som i EU-pro jekt visat sig vara framgångsrika28:  
En delaktig arbetsplats och ledningskultur, id entifiering av psykisk ohälsa hos personalen, 
arbetsformer som anpassas efter personale ns behov (t.ex. flexibel arbetstid).  
Främja den psykiska hälsan hos äldre 
En åldrande EU-befolkning med därtill hörande konsekvenser för den psykiska hälsan kräver 
en effektiv insats. Hög ålder medför många stressfaktorer som kan öka den psykiska ohälsan, 
såsom nedsatt funktionsförmåga och social isolering. Depression  sent i livet och 
åldersrelaterade neuropsykiat riska tillstånd, som demens, ko mmer att öka sjukdomsbördan när 
det gäller psykiska sjukdomar. Stödåtgärder har vi sat sig förbättra det ps ykiska välbefinnandet 
hos den äldre befolkningen. 
Exempel på insatser som i EU-pro jekt visat sig vara framgångsrika29:  
Sociala stödnätverk, uppmuntrande av fysisk  aktivitet och deltagande i lokal ideell 
verksamhet. 
Fokusering på utsatta grupper i samhället 
Låg social och ekonomisk status ökar risken fö r psykisk ohälsa. Att fö rlora jobbet och vara 
arbetslös kan leda till försäm rat självförtroende och depr ession. Invandrare och andra 
marginaliserade grupper löper större risk att drabbas av psykisk ohälsa. Åtgärder för att 
arbetslösa ska komma in på arbetsmarknaden igen  kan vara kostnadseffektiva. Stöd till utsatta 
grupper kan förbättra den psykiska hälsan, stär ka den sociala sammanhållningen och minska 
de sociala och ekonomiska kostnaderna. 
Exempel på insatser som i EU-pro jekt visat sig vara framgångsrika30: 
Rådgivning till riskgrupper, stöd för att komma in på arbetsmarknaden, anställningsstöd för 
personer med psykisk ohälsa e ller psykiska funktionshinder. 
Möjliga initiativ på gemenskapsnivå: 
Förslag som utarbetas genom det samrådsför farande som anordnas om den här grönboken, 
kan komma att ingå i ett förslag från kommissionen till rådets rekommendation om 
främjande av den psykiska hälsan  31 
 
SV 10   SV 6.1.2. Förhindra psykisk ohälsa genom förebyggande åtgärder 
Förebygga depression 
Depression är ett av de allv arligaste hälsoproblemen i EU. 
I kommissionens expertrapport Actions Against Depression  från 2004 utreds depression och 
dess konsekvenser för folkhälsan och för de sociala och ekonomiska systemen, och olika 
handlingsalternativ föreslås32. 
Insatser i skolan, som undervisning i livs kunskap och förebyggande åtgärder mot mobbning, 
insatser på arbetsplatsen för att minska stress,  samt fysisk aktivitet hos  äldre kan minska de 
depressiva symptomen. Genom att öka allmänhetens medvetenhet om depression kan man 
uppmuntra människor att söka  hjälp och minska proble men med stigmatisering och 
diskriminering. 
Exempel på framgångsri ka insatser:  
Kognitiv beteendebehandling, psykologiskt stöd til l riskgrupper, utbildning av hälsopersonal i 
förebyggande, igenkännande och behandling av depression. 
Minska missbruksrelaterade störningar 
Alkohol, narkotika och andra psykoaktiva ämnen är of ta en riskfaktor för,  eller en följd av, 
psykiska hälsoproblem. Narkotika och alkohol är  prioriterade områden för gemenskapens 
hälsopolitik: 
– Narkotika 
EU:s narkotikastrategi 2005–201233 antogs 2004 av rådet. År 2005 antog rådet en 
handlingsplan mot narkotika för 2005–200834. Mot slutet av 2006 planerar kommissionen att 
lägga fram en rapport om medlemsstaternas genomförande av rå dets rekommendation35.  
– Alkohol 
År 2001 antog rådet en rekommendation om unga människors alkoholkonsumtion. 
Kommissionen granskar nu genomförandet av  rekommendationen och arbetar på en 
övergripande gemenskapsstrategi för att mi nska antalet alkoholrelaterade skador.  
Förebygga självmord 
Strategier för att förebygga självmord håller på  att utvecklas i medlemsstaterna. Bland sådana 
åtgärder finns begränsning av tillgång till själ vmordsmetoder, utbildni ng av vårdgivare och 
samarbete mellan sekundärvård och uppfö ljande vård efter självmordsförsök.  
 
SV 11   SV Framgångsrika insatser: 
Sammanslutningen The European Alliance against Depression, (EAAD) har som mål att 
minska depressioner och självmordsbeteende genom att bygga regionala informationsnätverk 
mellan hälso- och sjukvårdssektorn, patiente rna och deras anhöriga,  personliga ombud och 
allmänheten. Ett pilotprojekt ledde till en minskning av självmorden och självmordsförsöken 
med 25 %, främst bland unga människor36. 
Möjliga initiativ på gemenskapsnivå: 
Förslag som utarbetas genom det samrådsför farande som anordnas om den här grönboken, 
kan komma att ingå i ett förslag från kommissionen till rådets rekommendation om 
minskning av depression och självmordsbeteende.  
6.2.  Främja social integrering av psykiskt sjuka eller funktionshindrade och skydda 
deras grundläggande rättigheter och värdighet 
Personer med psykisk ohälsa eller psykiska funk tionshinder möter rädsla och fördomar hos 
andra, ofta grundade på missuppfattningar om  psykisk ohälsa. Stig matiseringen ökar det 
personliga lidandet och risken för social utes tängning och kan göra det svårare att få bostad 
och arbete. Den kan till och me d hindra människor från att s öka hjälp av fruktan att bli 
stämplade. I artikel 13 i EG-fördraget fastst älls den rättsliga grund en till åtgärder på 
gemenskapsnivå för att bekämpa bl.a. diskri minering på grund av funktionshinder. Det är 
också nödvändigt med ändrade attityder ho s allmänheten, arbetsmarknadens parter, 
myndigheter och regeringar: genom att öka allm änhetens medvetenhet om psykisk ohälsa och 
behandlingsmetoder och uppmuntra integreringe n av psykiskt sjuka och funktionshindrade i 
arbetslivet, kan det skapas  större acceptans och förståelse i samhället. 
Ett paradigmskifte 
Avinstitutionaliseringen  av psykiatrivården och etableringen  av tjänster inom primärvården, 
lokala centra och allmänna sjukhus utifrån pa tientens och familjens behov kan stödja den 
sociala integreringen. Stora mentalsjukhus eller an stalter kan lätt bidra till stigmatisering. Som 
ett led i en reformering av den psykiatriska vå rden går många länder bort från vård på stora 
psykiatriska institutioner (men i en del nya medl emsstater står sådana institutioner fortfarande 
för en stor del av infrastrukturen inom psykiatrivården) mot tjänster i närsamhället. Samtidigt instrueras patienterna och deras familjer samt personalen i strategier för aktivt deltagande och självständighet
37. 
I en studie som gjorts för kommissionens räkning, Included in Society38, bekräftas att 
alternativ i närsamhället i stället för institu tionsvård i allmänhet ger möjlighet till bättre 
livskvalitet för funktionshindr ade. En ny studie kommer att analysera och redogöra för hur 
nuvarande ekonomiska resurser bä st kan användas för att möta funktionshindrades behov, och 
uppgifter om kostnaderna för avinst itutionaliseringen kommer att redovisas39. 
 
SV 12   SV Andra internationella organisationers verksamhet på området : 
Inom  WHO:s nätverk Health Promoting Hospitals  har en arbetsgrupp för hälsofrämjande 
psykiatrisk vård  (Task Force on Health Prom oting Psychiatric Services)40 identifierat 
modeller för god praxis för att främja psykisk hälsa inom psykiatrin.  
Europarådet kommer 2006 att inleda ett arbete me d att utveckla ett europeiskt 
referensverktyg för etik och mänskliga rättigheter när det gäller psykisk hälsa ( European 
reference tool for ethics and human rights in mental health) . 
En del patienter söker frivilligt vård inom den slutna psykiatriska vården. Tvångsinläggning  
av patienter på psykiatriska institutioner och tvån gsvård påverkar i hög grad deras rättigheter. 
Det ska endast användas som en sista utväg, i de fall då mindre restriktiva alternativ har 
misslyckats. 
Projektet Compulsory Admission and Involuntary Tr eatment of Mentally Ill Patients – 
Legislation and Practice in EU-Member States41 visade att lagstift ningen i EU-länderna 
skiljer sig mycket åt. Kulturella traditioner och attityder, liksom strukturen och kvaliteten på 
hälso- och sjukvårdsystemen när det gäller den psykiatriska vården, är också avgörande för 
gällande praxis. Förekomsten av tvångsinläggn ing varierar stort me llan medlemsstaterna. 
Problem som rör människors psykiska hälsa oc h värdighet kan också förekomma i andra 
boendemiljöer såsom vårdhem för äldre, barnhem eller fängelser. 
Möjliga initiativ på gemenskapsnivå: 
– Förslag som utarbetas genom samråd sförfarandet skulle kunna handla om bästa praxis för 
att främja social integrering och skydda psykiskt sjukas och funktionshindrades 
rättigheter .  
– Verksamheten på Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter , som 
kommer att inledas den 1 januari 200742, kan komma att omfatta personer med psykisk ohälsa 
eller psykiska funktionshinder och situati onen på de psykiatriska institutionerna. 
6.3. Förbättra informationen och kunska pen om den psykiska hälsan i EU 
Den psykiska hälsan täcks dåligt av befintliga hälsoövervakningssystem. Större insatser är 
nödvändiga för att harmonisera befintliga nati onella och internationella indikatorer för 
psykisk hälsa och psykiska funktionshinder ho s befolkningen i syfte att få en jämförbar 
uppsättning data i EU. Fler uppg ifter behövs om de sociala, demografiska och ekonomiska 
faktorer som påverkar den psykiska hälsan, likso m fler infrastrukturer, insatser och resurser 
som är främjande och förebyggande. 
Det bör kartläggas hur tillgängliga gemenskaps instrument, som det sjunde ramprogrammet för 
forskning43, kan användas för att bygga upp forsknings kapacitet och stödja forskningen om 
psykisk hälsa i EU. Bättre kunskap om den psyki ska hälsans betydelse och konsekvenserna av 
psykisk ohälsa på hälsa, livskvalitet, ekonomis k och social välfärd, so cial integrering och 
grundläggande rättigheter, och på den psykiat riska vården (t.ex. i fråga om rättvisa och 
tillgång) skulle kunna le da till en förbättring av nuvarande praxis. 
 
SV 13   SV Möjliga initiativ på gemenskapsnivå: 
En samverkansgrupp mellan politik och forskning  skulle kunna inrättas, bestående av 
gemenskapen, nationella myndigheter, akademis ka institutioner och berörda parter. Genom 
detta forum skulle deltagarna kunna ge råd i fr åga om relevanta indikatorer för psykisk hälsa 
för EU, övervakningen av den psykiska hälsan och prioriteringar för forskningsverksamhet på 
EU-nivå. 
7. E TT SAMRÅDSFÖRFARANDE FÖR ATT UVECKLA EN EU- STRATEGI FÖR PSYKISK 
HÄLSA  
På grund av den psykiska hälsan s genomgripande betydelse är det lämpligt att utveckla en 
EU-strategi för psykisk hälsa grundad på e tt brett och omfattande samrådsförfarande.  
Följande insatser planeras: 
7.1. En dialog om psykisk hälsa med medlemsstaterna 
Detta forum kommer att ge medlemsstaterna möjlighet till utbyte och samarbete. Ett mål är att 
fastställa vad som ska prioritera s och ingå i en handlingsplan för psykisk hälsa, som utmynnar 
i en rad nyckelåtgärder både inom och utanför hälsoområdet tillsammans med mål, riktvärden, 
tidsram för åtgärderna samt en mekanism  för att övervaka ge nomförandet. WHO:s 
handlingsplan för psykisk hälsa i Europa  kan tjäna som modell tillsammans med 
handlingsplanen för främjande av psykisk hälsa och förebyggande av psykisk ohälsa ( Mental 
Health Promotion and Mental Disorder Prevention: A Policy for Europa)  som utarbetats 
inom EU:s folkhälsoprogram44. Dialogen bör också ta upp behovet av de två föreslagna 
rådsrekommendationerna om a) främjande av ps ykisk hälsa och b) minskning av depression 
och självmordsbeteende. 
7.2. En EU-plattform för psykisk hälsa 
EU-plattformen för psykisk hälsa bör främja se ktorsövergripande samarbete och samsyn om 
psykisk hälsa genom att engagera ett flertal o lika aktörer som beslutsfattare, experter och 
berörda parter från hälsosektorn eller andra sektorer och representa nter från det civila 
samhället. Plattformens aktörer bör utreda vikt iga aspekter rörande psykisk hälsa, identifiera 
vetenskapligt grundade metoder, utarbeta rekommendationer för åtgärder, också på 
gemenskapsnivå, och identifiera  hur man bäst främjar social integrering av personer med 
psykisk ohälsa och psykiska funktionshinder och skyddar deras grundläggande rättigheter och värdighet. Allt detta kan ingå i dialogen med medlemsstaterna. 
7.3. En samverkansgrupp mellan politik  och forskning om psykisk hälsa 
Genom denna tredje grupp ska berörda parter  uppmuntras att få igång en dialog kring 
utvecklandet av ett indikatorsystem med in formation om den psykiska hälsan och dess 
bestämningsfaktorer, en konsekvensbedömning sa mt vetenskapligt grundade metoder. Den 
ska undersöka hur man effektivast kan kartlägg a forskningsprioriteringa r och säkerställa en 
bättre samverkan mellan datasystem, fors kningskunskap och politikutformning. Gruppens 
rekommendationer kan ingå i handlingsplanen. 
 
SV 14   SV 8. N ÄSTA STEG  
Det råder stor enighet om att den mänskliga,  sociala och ekonomiska dimensionen när det 
gäller psykisk hälsa måste få ett större erkännande av beslutsfa ttare och att allmänheten måste 
bli mer medveten om problemen. Viktiga initia tiv tas nu av medlemsstaterna, EU och WHO. 
Kommissionen uppmanar alla intresserade medbor gare, parter och orga nisationer samt EU-
institutionerna att komma med synpunkter på de n här grönboken och därmed bidra till arbetet 
med en eventuell EU-strategi och en  handlingsplan för psykisk hälsa. 
Kommissionen är särskilt  intresserade av synpunkt er på följande frågor: 
(1) Vilken betydelse har befolkningens psykisk a hälsa för EU:s strategiska mål, som 
beskrivs i avsnitt 1?  
(2) Kommer utvecklingen av en övergripande EU -strategi för psykisk hälsa att tillföra 
pågående och planerade åtgärder  ett mervärde, och är de pr ioriteringar som föreslås i 
avsnitt 5 relevanta? 
(3) Är de initiativ som föreslås i avsnitt 6 och 7 relevanta för att stödja samarbetet mellan 
medlemsstaterna, främja integreringen av psykisk hälsa i hälsopolitiken och annan politik och i berörda parters åtgärder, och för att bättre förena forskning och politik 
som rör psykisk hälsa? 
Bidrag inom ramen för det här samrådsförfa randet ska skickas till kommissionen senast den 
31 maj 2006,  antingen via e-post till adressen mental -health@cec.eu.int eller med vanlig post 
till följande adress: 
Europeiska kommissionen Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd 
Enhet C/2 ”Hälsoinformation” L-2920 Luxembourg Luxemburg 
Den här grönboken och de mottagna bidragen ko mmer att offentliggöras på kommissionens 
webbplats
45, såvida det inte ställts uttryckliga krav på att inte göra det. Mot slutet av 2006 
ämnar kommissionen lägga fram sin analys av  kommentarerna tillsammans med eventuella 
förslag och/eller initiativ till en strategi för psykisk hälsa i EU. 
 
SV 15   SV BILAGA 1  
The functional model of mental health  
antecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & cultureantecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & culture
 
Source:  
Lahtinen, E., Lehtinen, V., Riikonen, E., Ahonen, J. (eds.): Framework for promoting mental 
health in Europe, Hamina 1999 
 
SV 16   SV BILAGA 2  
Estimated number of subjects in the genera l EU population (age 18–65) affected by 
mental disorders within past 12 months46 
Diagnosis (DSM-IV) 12-m onth estimate (%) 12-m onth estimate (million) 
Alcohol dependence 2.4 7.2 
Illicit substance dependence 0.7 2.0 
Psychotic disorders 1.2 3.7 
Major depression 6.1 18.4 
Bipolar disorder 0.8 2.4 
Panic disorder 1.8 5.3 
Agoraphobia 1.3 4.0 
Social phobia 2.2 6.7 
Generalised Anxiety Disorder 
(GAD) 2.0 5.9 
Specific phobias 6.1 18.5 
Obsessive-compulsive Disorder 
(OCD) 0.9 2.7 
Somatoform disorders 6.3 18.9 
Eating disorders 0.4 1.2 
Any mental disorder 27.4 82.7 
Source: 
Hans-Ulrich Wittchen, Frank Jacobi (2005). Size and burden of mental di sorders in Europe: a 
critical review and appraisal of 27 studies . European Neurospsychopharmacology, Volume 
15, Number 4, pp. 357-376. 12-months values r ounded by Commission. Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
 
SV 17   SV BILAGA 3  
Standardised death rate for suicide p er 100.000 people across EU Member States in 
200247 
44
27,32625,424,5
19,919,518,41716,8
14,713,71312,712,211,711,510,510,19,1
7,16,8 6,86
3,6
05101520253035404550

 
SV 18   SV BILAGA 4  
Long term economic costs of mental health  problems. Costs converted to Euros and 
2002 prices used  
Financial costs of social exclusion: long term 
follow up of children without and with conduct 
problems or disorders
020000400006000080000100000120000140000
No
problemsConduct
ProblemsConduct
DisorderEurosCrime
Lost employment
Relationships
Foster and residential
care
Health
Education
 
Source: 
Scott, S.; Knapp, M.; Henderson, J.; Maughan, B.: Fi nancial cost of social exclusion. Follow-
up study of anti-social children into adu lthood, British Medical Journal (BMJ), 323, 191-196. 
Costs converted into Euro-values by David Mc Daid, Mental Health Economics European 
Network. 
 
SV 19   SV BILAGA 5  
Summary of selected EC events relatin g to mental health between 1999 and 2005  
Year Title of the event Level Council 
resolutions/conclusions 
04/1999 Balancing Mental Health 
Promotion and Mental Health Care Joint EU/WHO 
Meeting  
10/1999 European Conference on 
Promotion of Mental Health and 
Social Inclusion EU Presidency Council resolution on the 
promotion of mental 
health 
03/2000 Health Determinants in the EU EU Presidency Council resolution on 
action on health determinants 
06/2000 Violence and Promotion of 
Mental Health of Children and Young People EU Presidency  
09/2000 Prevention of Youth Suicide EU Presidency  
01/2001 Young People and Alcohol WHO Ministerial 
conference/EU Presidency Council conclusions on a 
Community strategy to reduce alcohol-related harm 
09/2001 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Impact of Other Policies on Mental Health Joint EU/WHO 
Meeting  
10/2001 Coping with Stress and 
Depression-Related Problems in Europe Joint EU 
Presidency and WHO Council conclusions on 
combating stress and depression-related problems 
12/2002 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Strengthening Co-operation between EU and WHO Joint EU/WHO 
seminar  
03/2003 Mental Illness and Stigma in 
Europe: Facing up to the Challenges of Social Inclusion and Equity Joint EU 
Presidency, WHO and Council of Europe Council conclusions on 
combating stigma and discrimination in relation to mental health 
 
SV 20   SV 10/2003 Mental Health in Europe: New 
Challenges, New Opportunities EC-funded 
conference/co-sponsored by WHO  
09/2004 The Mental Health of Children 
and Adolescents Jointly organised 
by Commission/WHO/Luxembourg  
01/2005 WHO Europe Ministerial 
Conference on Mental Health Commission as a 
coorganiser  
 
 
SV 21   SV BILAGA 6  
Mental Health Expenditure in European Econom ic Area countries (% of total health 
expenditure)  
0246810121416
LuxembourgUK
Sweden
GermanyMalta
Netherlands
HungaryDenmark
Lithuania
Cyprus
Ireland
IcelandBelgium
Spain
Latvia
FrancePortugal
CzechSlovakia
 
Source: 
Mental Health Economics European Network (2004) 
 
SV 22   SV BILAGA 7  
Social, environmental and economic determinants of mental health  
Risk factors Protective factors 
Access to drugs and alcohol  Empowerment  
Displacement  Ethnic minorities integration  
Isolation and alienation  Positive interpersonal interactions  
Lack of education, transport, housing  Social participation  
Neighbourhood disorganisation  Social responsibility and tolerance  
Peer rejection  Social services  
Poor social circumstances  Social support and community networks  
Poor nutrition   
Poverty   
Racial injustice and discrimination  
Social disadvantage  
Urbanisation  
Violence and delinquency  
War  
Work stress  
Unemployment  
Source: 
WHO: Prevention of Mental Disorders. Effec tive Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004, p.21 
 
SV 23   SV REFERENCES  
                                                 
1 Communication “Strategic Objectives 2005-2009. Europe 2010: A Partnership for European Renewal. 
Prosperity, Solidarity and Security”, COM(2005)12 of 26.01.2005 
2 WHO, Strengthening mental health promotion, Geneva 2001 (Fact sheet no. 220) 
3 Wittchen HU, Jacobi F: Size and burden of mental di sorders in Europe: a critical review and appraisal of 
27 studies.  European Neurospsychopharmacology, Volume 15 (2005), Number 4, pp. 357-376. 
Percentage values based on Commission’s own calculations. 
4 WHO, World Health Report 2001, p. 11. http://www.who.int/whr/2001 
5 Deaths caused by traffic accidents: 50700, homic ide: 5350, HIV/AIDS: 5000,  WHO figures for 2002. 
Own calculations based on Eurostat statistics and WHO Health For All Mortality Database  
6 Estimation by ILO. http://agency.osha.eu.int/publications/newsletter/8/en/index_23.htm  
7 As confirmed by Mental Health Economics European Network, project co-funded from Community 
Health Promotion Programme (1997-2002), implemented by Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, (2001-2003), http://www.mentalhealth-econ.org . 
8 Scott S, Knapp M, Henderson J, Maughan B: Financial costs of social exclusion: follow-up study of 
antisocial children into adulthood, British Medical Journal, 323 (2001), 191-196. 
9 The conference established a Mental Health Declara tion for Europe and a Mental Health Action Plan for 
Europe, both for the WHO European Region. http://www.euro.who.int/mentalhealth2005  
10 Only 26% of adult Europeans with a mental disorder have a contact with formal health services (Alonso, 
J., Angermeyer, M., Bernert, S.et al. (2004). Use of Mental Health Services in Europe: Results from the 
European Study on Epidemiology of Mental Disorders (ESEMeD) Project. Acta Psychiatr Scand; 109 
(suppl 420): 47-54. 
11 Article 152 of the EC Treaty, http://europa.e u.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html 
12 An overview is given in the publication: “Action for Mental Health. Activities co-funded from European 
Community Public health Programmes 1997-2004”,  http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental_health_en.htm . A list of all 
completed and ongoing such projects can be found under:  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm 
13 Decision No 1786/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 
adopting a programme of Community action in the field of public health (2003-2008). Official Journal L 
271, 09.10.2002 
14 Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal 
treatment in employment and occupation, Official Journal L303 of 2.12.2000, 16-22 
15 Fifth Framework Programme for research, technolo gical development and demonstration activities (1998 
to 2002), Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and of the Council of 22.12.1998, 
Official Journal L26/1 of 01.02.1999,.Sixth Framework Programme for research, technological development and demonstration activities covering the period 2002-2006, Decision N° 1513/2002/EC of 
the European Parliament and of the Council of 27.06.2002, Official Journal L232/1 of 29.08.2002; 
Official Journal L294/1 of 29.10.02. 
16 Mental health disability : a european assessment in the year 2000, MHEDEA-2000, RTD Project QLG5-
1999-01042, http://dbs.cordis.lu/fep-cgi/srchidadb?ACTION=D&SESSION=41092005-9-
8&DOC=18&TBL=EN_PROJ&RCN=EP_DUR:36&CALLER=PROJ_LIFE  
17 A list of health-related projects under the Info rmation Society Technologies Programme (IST) under 
Reseach Framework Programmes can be  found under  
http://www.cordis.lu/ist/ka1/hea lth/projectbooklet/others.htm . Mental health-related projects include 
MULTIPLE, ALDICT, ACTION, TASK, ASTR ID, MEDIATE and VEPSY UPDATED.  
18 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
19 Eurostat. Figures for 2002 (Greece: latest available figure), as in annex 2. 
20 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1998-2002), implemented by the 
Mutelle Générale de l’Education Nationale, Pari s (2001-2004). The project covered the former 15 
Member States of the EU, Norway and Iceland,  
.http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/monitoring/fp_monitoring_2001_frep_06_en.pdf . A 
corresponding project to collect data and informa tion for the new Member States is currently being 
implemented as part of the “project “Mental hea lth Information and Determinants for the European 
Level”, cofunded from the Community Public Health Programme (2003-2008), implemented by 
STAKES, Finland, http://www.stakes.fi/mentalhealth/mindful.html . 
 
SV 24   SV                                                                                                                                                          
21 Established through the project co-funded from the Community Public Health Programme (2003-2008): 
Generalitat de Catalunya, European Platform for Mental Health Promotion and Mental Disorder 
Prevention: indicators, interventions and strategies. Http://www.impha.net 
22 Council resolution of 18 November 1999 on the promotion of mental health. Official Journal C 086, 
24/03/2000 P. 0001 - 0002, Council Recommendation of 5 June 2001 on the drinking of alcohol by young 
people. Official Journal L161, 16/06/2001, P. 0038- 0041 
 Council conclusions of 5 June 2001 on a Community strategy to reduce alcohol-related harm. Official 
Journal C 175, 20/06/2001 P. 0001- 0002 
 Council conclusions of 15 November 2001 on combating stress and depression-related problems. Official 
Journal C 006 , 09/01/2002 P. 0001 - 0002 
 Council Conclusions on combating stigma and discrimination in relation to mental illness of 2 June 2003. 
Official Journal C 141, 17/06/2003 P.0001-0002 
 Council conclusions on a Community Mental Health Action of 3 June 2005. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/ev_20050602_en.pdf  
23 Project co-funded under Community Health Promotion Programme (1997-2002): Academic Centre of 
Social Sciences, University of Nijmegen: Integrating mental health promotion interventions  
into countries's policies, practice and the h ealth care system (2002-2005), www.imhpa.net 
24 The documents can be  downloaded under  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2002/promotion/fp_promotion_2002_frep_16_en.pdf  and 
http://www.imhpa.net 
25 For further reading: WHO: Promoting Mental Health. Concepts, Emerging Evidence, Practive. Summary 
Report, Geneva 2004; WHO: Prevention of Mental Di sorders. Effective Interventions and Policy Options, 
Summary Report, Geneva 2004. http://www.who.int/mental/evidence/en 
26 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Mental Health Europe-Santé 
Mentale Europe, Mental Health Promotion of Adolescents and Young People (200-2001), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#14; 
Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, Mental Health Promotion of Children up to 6 years of Age (1997-1999), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1998/promotion/promotion_project_1998_full_en.htm#17 . 
27 Merllie, D. & Paoli, P. (2001) Ten years of workin g conditions in the European Union. Dublin: European 
Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions  
28 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Belgische Interuniversitair 
Centrum, Coping with Stress and Depression-related Problems in Europe (2001-2003), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#7 ; 
Mental Health Promotion and Prevention Strategies for Coping with Anxiety, Depression and Stress related disorders in Europe (2001-2003),  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#2 
29 as in footnote 21 
30 Project co-funded from the Community Health Promotion Programme: Universidad de Deusto, Faculty of 
Sociology, Unemployment and Mental Health,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1999/promotion/promotion_project_1999_full_en.htm#6 
31 Council Resolution of 18.11.1999 (cf. footnote 19) on the promotion of mental health invited the 
Commission to consider, after consultation of the memb er states, the need to draw up a proposal for a 
Council recommendation on the promotion for mental health.  
32 Expert Report “Actions against depression. Improving mental and well-being by combating the adverse 
health, social and economic consequences of depression”, Commission 2004.  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/mental/depression_en.htm 
33 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/drug/documents/drug_strategy0512_en.pdf 
34 Official Journal C 168 of 08/07/2005, p. 1-18  
35 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_165/l_16520030703en00310033.pdf 
36 Project co-funded under the Community Public Health Programme 2003-2008, implemented by Ludwig 
Maximilians-University Munich (2004-2005), http://www.eaad.net 
37 Berger, H (1999). Health Promotion - A Change in the Paradigms of Psychiatry. In: Berger, H., K. Krajic, 
R. Paul (Hrsg.): Health Promoting Hospitals in Practice: Developing Projects and Networks. Conrad, 
Gamburg 
38 Project under the European Social Fund: Inclusion Europe, Included in Society (2003-2004), 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/socinc_en.pdf 
 
SV 25   SV                                                                                                                                                          
39 “Comparative cost analysis: Community based services  as an alternative to institutions", tender no. 
VT/2005/021, Official Journal on 22 June 2005 N° 2005/S 119-117014  
40 http://www.hpps.net 
41 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1997-2002), implemented by 
Central Institute of Mental Health, Mannheim (2000-2002).  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#8 
42 COM(2005)280 of 30 June 2005  
43 Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council concerning the Seventh 
Framework Programme of the European Community for research, technological development and 
demonstration activities (2007 to 2013) COM(2005) 119 final of 6th April 2005 
44 eveloped under The proj ect “Implementing Mental Health into Policy Actions (IMHPA)” www.imhpa.net 
45 http://europa.eu.int/comm/health/p h_determinants/life_style/menta l/green_paper/cons ultation_en.htm  
46 Total population EU countries (plus Iceland, Norway, Switzerland; age 18-65): 301,7 million 
47 Source: Eurostat, For Greece latest year available. Please note that th e official statistics very likely 
underestimate death from suicide. Recording a death as suicide depends on many factors, including cultural and religious ones.