Baserat på volym är bygg- och rivningsavfall det största avfallsflödet i EU. I ramdirektivet om avfall 2008/98/EG fastställs ett mål på att 70 % av bygg- och rivningsavfall ska återvinnas senast 2020. Möjligheten till återanvändning och materialåtervinning av detta avfallsflöde utnyttjas dock inte fullt ut. Ett hinder utgörs av bristen på förtroende för kvaliteten hos återvunna material från bygg- och rivningsavfall.

Genom Horisont 2020 stöds också flera innovationsprojekt inom detta område.

Biomassa och biobaserade produkter

Den 30 november 2016 antog kommissionen, i omarbetningen av direktivet om förnybar energi som ingick i paketet om ren energi för alla i EU, hållbarhetskriterier för alla användningsområden för bioenergi. I syfte att begränsa trycket på begränsade biomassaresurser föreslog kommissionen att endast effektiv omvandling av biomassa till el bör få offentligt stöd. Detta kommer att främja synergier med den cirkulära ekonomin vad gäller användningen av biomassa och i synnerhet trä, vilket kan användas för såväl en mängd olika produkter som för energi.

Stöd till cirkulär ekonomi genom fonderna för sammanhållningspolitiken och strategier för smart specialisering

Under 2016 arbetade kommissionen aktivt och målmedvetet för att uppmuntra medlemsstaterna och regionerna i EU att utnyttja fonderna för sammanhållningspolitiken för den cirkulära ekonomin. Den cirkulära ekonomin utgjorde ett av ämnesområdena i ansökningsomgången för innovativa åtgärder i städerna, som inleddes i december 2016. Den utgjorde också ett av huvudämnena vid Europeiska veckan för regioner och städer och var en av kategorierna för utmärkelsen RegioStars 2016, som ges till framstående EU-finansierade regionala utvecklingsprojekt.

Många regioner har fastställt prioriteringar med anknytning till den cirkulära ekonomin i sina strategier för smart specialisering, vilka vägleder deras investeringar i forskning och innovation genom sammanhållningspolitiken. Under 2016 har nya tematiska plattformar för smart specialisering lanserats som hjälper dessa regioner att samarbeta med andra inom värdekedjorna kring ämnen såsom industriell modernisering, jordbruksbaserade livsmedel och energi.

Hur stöds den cirkulära ekonomin konkret genom finansiering från EU?

Fonderna för sammanhållningspolitiken

I två årtionden har stöd tillhandahållits genom EU:s sammanhållningspolitik för genomförande av politik av relevans för den cirkulära ekonomin (t.ex. sex miljarder euro för avfallshantering under 2007–13). Under den nuvarande finansieringsperioden (2014–2020) har vissa förhandsvillkor införts för att garantera att nya investeringar i avfallssektorn följer de avfallshanteringsplaner som medlemsstaterna har utarbetat för att uppfylla sina materialåtervinningsmål. Under 2014–2020 uppgår EU:s stöd för innovation, små och medelstora företag, koldioxidsnål ekonomi och miljöskydd till 150 miljarder euro. Många av dessa områden bidrar till den cirkulära ekonomin.

Slovenien når till exempel, tack vare EU-stöd, sina materialåtervinningsmål och invånarna i Ljubljana gynnas av bättre och mer hållbar avfallshantering. Sedan anslutningen till EU har den slovenska huvudstaden ökat sin separata insamling och materialåtervinning samt minskat den mängd avfall som skickas till deponier med 59 %. Den har även investerat i förebyggande arbete och återanvändning. Ljubljana genererar nu 41 % mindre avfall per person än det europeiska genomsnittet och har beslutat att inte bygga två nya förbränningsanläggningar såsom ursprungligen hade planerats.

En av de centrala delarna av det integrerade systemet för avfallshantering är Ljubljanas regionala centrum för hantering av avfall. Detta EU-finansierade projekt var till en början en anläggning för 17 kommuner. Senare anslöt sig ytterligare 20 kommuner, vilket gjorde att det inte behövdes en ytterligare avfallsanläggning.

Inom ramen för Interreg-projektet om det cirkulära havet hanteras problemet med marint avfall i det norra randområdet och den arktiska regionen. Det främjar den gröna ekonomin genom att hitta lösningar för återanvändning av plastavfall, såsom gamla fisknät och rep, och genom att driva på miljöinnovation. Projektet har tilldelats utmärkelsen RegioStars 2016 och provar, genom pilotstudier, flera nya användningsområden för plastavfall såsom förstärkning av betong och andra byggnadsmaterial. Experimenterande sker också med att använda fisknät som ett material för att avlägsna föroreningar från vatten.

Horisont 2020

EU:s ramprogram för forskning och innovation (Horisont 2020) används för att finansiera innovativa projekt som stöder övergången till en cirkulär ekonomi. Horisont 2020 har till exempel bidragit med 8,8 miljoner euro till projektet Resyntex som ska ta fram innovativa affärsmodeller för cirkulär ekonomi i den kemiska industrin och textilindustrin. Projektet har 20 deltagare från tio EU-länder, bland annat näringslivsorganisationer, företag, små och medelstora företag samt forskningsinstitut. Inom projektet återvinns kasserade blandade textilier kemiskt vid en försöksanläggning med en återvinningskapacitet på 500 ton/år. Syftet är att visa att det går att undvika förbränning och deponering av textilavfall. Den nya tekniken kommer att öka resurseffektiviteten genom att textilavfall tas tillvara som en användbar industriråvara som godtas av marknaden.

Life

Genom Life-programmet har stöd givits till projekt av relevans för den cirkulära ekonomin sedan 1992. Över 670 projekt för avfallsminskning, materialåtervinning och återanvändning har fått sammanlagt en miljard euro i stöd från EU. Även inom det nya Life-programmet för 2014–2020 investerades över 100 miljoner euro i 80 projekt avseende den cirkulära ekonomin under de två första åren.