MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - HALVÅRSUPPDATERING AV RESULTATTAVLAN FÖR FRAMSTEGEN I SKAPANDET AV ETT OMRÅDE MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA I EUROPEISKA UNIONEN (ANDRA HALVÅRET 2003)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Sammanfattning

2. En gemensam asyl- och migrationspolitik för EU

2.1. Partnerskap med ursprungs- och transitländerna

2.2. Ett gemensamt europeiskt asylsystem

2.3. Rättvis behandling av medborgare i tredje land

2.4. Hantering av migrationsströmmar

3. Ett europeiskt område med verklig rättvisa

3.1. Bättre tillgång till rättvisa i Europa

3.2. Ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden

3.3. Bättre överensstämmelse mellan lagstiftningarna på det civilrättsliga området

4. Kamp mot brottsligheten i hela unionen

4.1. Att förebygga brott på unionsnivå

4.2. Utökat samarbete när det gäller brottsbekämpning

4.3. Bekämpning av vissa former av brottslighet

4.4. Särskilda åtgärder mot penningtvätt

5. Inre och yttre gränser, gemensam viseringspolitik: Regler för viseringar, Genomförande av artikel 62 i EG-fördraget, Omvandling av Schengenregelverket

6. Unionsmedborgarskap

7. Samarbete i kampen mot narkotika

8. Kraftfullare externa åtgärder

9. Andra pågående initiativ

1. Sammanfattning

Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15-16 oktober 1999 uppmanades kommissionen att ta fram en resultattavla för att fortlöpande se över vilka framsteg som görs i att genomföra de nödvändiga åtgärder och hålla de tidsfrister som anges i Amsterdamfördraget, handlingsplanen från Wien och slutsatserna från Tammerfors om skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

Kommissionen utarbetade sin första resultattavla i mars 2000. Den har uppdaterats två gånger per år med beaktande av Europeiska rådets målsättningar från Laeken (2001), Sevilla (2002) och Thessaloniki (juni 2003).

Eftersom Amsterdamfördragets tidsfrist för att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa löper ut i maj 2004 är detta den näst sista uppdateringen av resultattavlan enligt den ursprungliga dagordningen från Tammerfors.

I juni 2004 kommer kommissionen att lägga fram ett meddelande med en övergripande och objektiv bedömning av hur man lyckats och eventuellt misslyckats med att genomföra dagordningen från Tammerfors och uppfylla skyldigheterna i Amsterdamfördraget. Bedömningen kommer att ta hänsyn till resultatet av ett samråd som snart kommer att inledas med EU-medborgare och andra intresserade parter via Internet samt åsikter från andra institutioner, exempelvis Europaparlamentet. Detta meddelande kommer att åtföljas av en sista uppdatering av resultattavlan.

Meddelandet kommer även att innehålla förslag på riktlinjer för den andra etappen av skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, det vill säga "Tammerfors II-dagordningen". Det konstitutionella fördraget kommer att utgöra ett riktmärke för denna.

I likhet med tidigare upplagor visar denna näst sista uppdatering av resultattavlan på de viktigaste framstegen i genomförandet av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors, förseningar i lagstiftningsprocessen och vad som återstår att göra.

En förteckning över kommissionens viktigaste förslag samt de initiativ från medlemsstaterna som behandlas inom övriga EU-institutioner bifogas därför som bilaga till inledningen. Resultattavlan innehåller även de viktigaste förslag som man planerar att lägga fram under 2004 på området rättsliga och inrikes frågor enligt kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2004.

Andra halvåret 2003 har varit en mycket viktig period för den framtida utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt med tanke på dess andra etapp.

Perioden har präglats av att arbetet inom konventet om Europeiska unionens framtid har avslutats och att regeringskonferensen inleddes den 4 oktober 2003 i Rom. Konventet arbetade mycket ingående och övertygande med bestämmelserna på området rättsliga och inrikes frågor i utkastet till konstitutionellt fördrag. Kommissionen välkomnar det utkast till bestämmelser som har lagts fram av konventet (se kommissionens yttrande av den 17 september i enlighet med artikel 48 i Fördraget om Europeiska unionen). Dessa bestämmelser kommer att leda till effektivare, öppnare och mer demokratiska metoder för beslutsfattande samt en välkommen förstärkning av själva de politiska målen.

När det gäller den nuvarande Tammerforsdagordningen påskyndades utvecklingen mot ett område med frihet, säkerhet och rättvisa vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki i juni 2003. Slutsatserna från mötet bekräftade riktlinjerna från mötet i Sevilla ett år tidigare och stärkte även unionens strategiska prioriteringar, bland annat i fråga om invandring, asyl och förvaltning av de yttre gränserna. Bland prioriteringarna nämns särskilt integrering av tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i Europeiska unionen och behovet av att ytterligare främja migrationspolitikens externa dimension. Ett antal av dessa riktlinjer skall bana väg för framtida åtgärder som fortsätter efter Amsterdamfördragets tidsfrist som löper ut i maj 2004. Vissa stycken i inledningen till det här meddelandet hänvisar till dessa åtgärder.

Ett kapitel i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 16-17 oktober 2003 ägnades åt förstärkningen av frihet, säkerhet och rättvisa. Kapitlet handlar främst om uppföljningen av mötena i Sevilla och Thessaloniki, med en särskild hänvisning till förvaltningen av unionens gemensamma gränser och kontrollen över migrationsströmmar. Men där uppmanas också till fortsatta ansträngningar för att få till stånd ett närmare polissamarbete, rättsligt samarbete och tullsamarbete samt för att förstärka samarbetet inom brottsbekämpningen, särskilt när det gäller den operativa kampen mot grov brottslighet och terrorism.

Vi står inför EU:s största utvidgning hittills och har sex månader kvar innan tidsfristen i Amsterdamfördraget löper ut. Mot denna bakgrund står det helt klart att arbetet med att skapa den första etappen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och dess fortsatta utveckling står allra högst på stats- och regeringschefernas politiska dagordning. Arbetet har framskridit på alla områden sedan kommissionens senaste uppdatering av resultattavlan den 22 maj 2003, men det finns en risk för att viktig lagstiftning inte kommer att vara införd före utgången av tidsfristen nästa år. Därför uppmanar kommissionen återigen rådet att öka sina ansträngningar de kommande månaderna. Kommissionen förväntar sig även att medlemsstaterna skall häva sina nationella reservationer i en rad ärenden.

En gemensam asyl- och migrationspolitik för EU

Den föregående resultattavlan, som omfattade första halvåret 2003, innehöll en i stort sett positiv bedömning av det gradvisa slutförandet av den första etappen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Den positiva bedömningen baserades på införandet av ordningen för tillfälligt skydd, antagandet av en rättsakt om miniminormer för mottagande av asylsökande, antagandet av den förordning som skall ersätta Dublinkonventionen för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en asylansökan och det faktum att Eurodacsystemet har fungerat sedan i början av året.

För att den första etappen av det gemensamma europeiska asylsystemet skall kunna slutföras, enligt uppmaningen från Europeiska rådets möte i Thessaloniki, måste en överenskommelse nås om två viktiga delar av systemet. Det första förslaget handlar om en gemensam definition av begreppet flyktingstatus och ett gemensamt tillvägagångssätt i fråga om subsidiärt skydd. Det andra förslaget, som det italienska ordförandeskapet förtjänstfullt har påskyndat, rör asylförfaranden, inklusive en gemensam förteckning över säkra ursprungsländer. Trots Europeiska rådets begäran om en överenskommelse före slutet av 2003 och det italienska ordförandeskapets strävanden har rådet ännu inte kunnat nå en överenskommelse om de två förslagen.

I början av 2004 kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till rådets beslut om nästa generation av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005-2010.

När det gäller invandring är ett av de viktigaste resultaten från andra halvåret 2003 antagandet av direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning. Bland de viktigaste nyheterna i direktivet finns möjligheten att förvärva ställning som varaktigt bosatt efter fem års laglig bosättning. Där erkänns också tredjelandsmedborgarnas rätt att åtnjuta likabehandling när det gäller en rad sociala och ekonomiska aspekter. Direktivet gör det också möjligt för varaktigt bosatta att flytta till en annan medlemsstat för att arbeta eller studera på harmoniserade villkor.

Efter kommissionens meddelande av den 3 juni om invandring, integration och sysselsättning underströk Europeiska rådet i Thessaloniki behovet av att medlemsstaterna utformar sin integrationspolitik inom enhetliga EU-ramar. Europeiska rådet uppmanade även kommissionen att utarbeta årliga rapporter om integration och framhöll betydelsen av att utveckla samarbete och informationsutbyte inom ramen för de nyligen upprättade nationella kontaktpunkterna för integration. Samtidigt som de nationella kontaktpunkternas arbete framskrider introducerade kommissionen ett pilotprojekt i somras ("Integration av tredjelandsmedborgare"), som fick ett mycket positivt mottagande av det civila samhället. Kommissionen har även påskyndat arbetet inom EU:s migrationsnätverk (som inleddes som ett pilotprojekt 2002).

Dessutom antogs direktivet om familjeåterförening den 22 september 2003.

Tack vare det italienska ordförandeskapets konstruktiva ansträngningar kunde rådet den 6 november 2003 nå en politisk överenskommelse om direktivet om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för människohandel som samarbetar med myndigheterna.

Arbetet har emellertid gått långsamt med förslaget till direktiv om villkor för inresa och vistelse i syfte att arbeta från juli 2001, vilket noterades av rådet den 27 november 2003. Förslaget till direktiv om rätt till inresa och vistelse för studenter kommer snart att kompletteras med ytterligare ett kommissionsförslag till direktiv om rätt till vistelse och inresa för forskare.

Europeiska rådet i Thessaloniki betonade behovet av att utforska lagliga sätt för medborgare i tredje land att invandra till unionen, med beaktande av medlemsstaternas mottagningskapacitet, inom ramen för ett utökat samarbete med ursprungsländerna, vilket kommer att vara fördelaktigt för båda sidor. Mot denna bakgrund noterade Europeiska rådet i Bryssel i oktober kommissionens initiativ till en studie av förhållandet mellan laglig och olaglig invandring, och uppmanade alla medlemsstater, anslutande stater och kandidatstater att samarbeta fullt ut med kommissionen i detta syfte. Enligt kommissionens planer skall studien slutföras under våren 2004.

Kampen mot olaglig invandring står fortfarande högt på den politiska dagordningen och det övergripande tillvägagångssätt som föreslås i kommissionens meddelande av den 3 juni om utvecklingen av en gemensam politik för olaglig invandring, människosmuggling och människohandel, yttre gränser och återvändande av personer som vistas olagligt i EU godkändes av Europeiska rådet i Thessaloniki. Diskussioner har nyligen förts om att upprätta en strategi för förvaltningen av yttre gränser (denna särskilda aspekt kommer att behandlas i stycket "Inre och yttre gränser, visering samt Schengen" i denna inledning).

Som svar på Europeiska rådets begäran i Thessaloniki nådde rådet den 3 oktober 2003 en principöverenskommelse om det rättsliga instrumentet om inrättandet av nätverket av sambandsmän för invandring. Det formella antagandet väntas i slutet av året.

När det gäller genomförandet av en gemensam politik för återsändande av personer som olagligt vistas inom EU noterades i slutsatserna från Thessaloniki att större effektivitet kan uppnås om det befintliga samarbetet stärks. I november nåddes en politisk överenskommelse om Italiens initiativ till organisation av gemensamma flygningar för återsändande av tredjelandsmedborgare som olagligen vistas på två eller flera medlemsstaters territorium. I november antog rådet även ett rådsdirektiv om stöd vid transitering inom ramen för åtgärder för återsändande med flyg.

Den 6 november nåddes även en politisk överenskommelse i rådet om rådets beslut om fastställande av kriterier och närmare föreskrifter för ersättning för finansiella obalanser som uppstår till följd av tillämpningen av rådets direktiv 2001/40/EG om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land.

I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki nämndes även behovet av att införa mekanismer för återsändandepolitiken, inbegripet en finansiell komponent. Europeiska rådet i Bryssel i oktober välkomnade därför kommissionens avsikt att, med beaktande av budgetplanen, lägga fram ett förslag om ekonomiskt stöd för återsändande av olagliga invandrare. Det är mot denna bakgrund som kommissionen inom kort kommer att föreslå ett finansiellt instrument för att hantera återsändandet på migrationsområdet.

Under 2004 kommer kommissionen dessutom att lägga fram ett förslag till rådets direktiv om miniminormer för återvändandeförfaranden och ömsesidigt erkännande av återvändandebeslut.

När det gäller integration av migrationsfrågor i unionens förbindelser med tredje länder måste det övergripande tillvägagångssätt som fastställdes i Tammerfors och bekräftades vid Europeiska rådets möten i Sevilla, Thessaloniki och senast i Bryssel i oktober 2003 ytterligare genomföras.

Kommissionen har fortsatt att integrera migrationsrelaterade frågor i gemenskapens program för regionalt samarbete med tredje länder.

Dessutom lade kommissionen i juni 2003 fram ett förslag om inrättande av ett program för ekonomiskt och tekniskt stöd till tredjeländer i fråga om migration och asyl. Arbetet i rådet och Europaparlamentet går snabbt framåt och förslaget väntas antas i början av nästa år.

För att i praktiken genomföra slutsatserna från Thessaloniki kommer en utvärderingsmekanism för att övervaka förbindelserna med tredjeländer i fråga om kampen mot olaglig invandring att antas av rådet före årets slut.

För att gemenskapen skall kunna vara effektiv och uppnå snabba resultat i förhandlingarna om återtagandeavtal med tredje länder, och därmed förbättra kontrollen av migrationsströmmarna, är det slutligen viktigt att gemenskapen talar med en röst, som grundas på ett sektorsöverskridande tillvägagångssätt som täcker flera av EU:s politikområden.

Framsteg nåddes nyligen i form av undertecknandet av ett återtagandeavtal med Macao i oktober 2003. Ett liknande avtal kommer att undertecknas med Sri Lanka inom kort. Avtalet med Hongkong, som undertecknades i november 2002, och avtalet med Macao väntas träda i kraft i början av 2004. Dessutom nåddes en överenskommelse i förhandlingarna med Albanien i början av november. Återtagandeavtalet med Albanien kommer troligen att undertecknas i december 2003.

När det gäller Kina paraferades ett samförståndsavtal om status som överenskommet resmål (Agreed Destination Status) under toppmötet mellan EU och Kina den 30 oktober. Det väntas undertecknas före årets slut. Avtalet, som syftar till att underlätta gruppturism till Europa, innehåller en bestämmelse om återtagande som innebär att Kina är skyldigt att återta personer vars uppehållstillstånd har löpt ut inom ramen för avtalet och bestämmelser för ett snabbt återsändande av sådana personer. Under högnivåöverläggningarna om olaglig invandring och människohandel sade sig Kina dessutom vara berett att diskutera frågan om återvändande i samband med ett högnivåmöte om återvändande och laglig invandring under första halvåret 2004. Kommissionen kommer att överlämna ett utkast till ett framtida återtagandeavtal till Kina så snart som möjligt och hoppas att de första formella förhandlingarna om ett återtagandeavtal kan hållas efter mötet om återvändande.

Tre förhandlingsrundor om återtagande har hållits med Ryssland och Ukraina. I det gemensamma uttalande som antogs vid toppmötet mellan EU och Ryssland den 6 november var parterna eniga om att fortsätta arbetet, så att avtalet snart kan ingås. Kommissionen är fast besluten att snabbt ingå avtal med båda länderna. Förberedande tekniska samtal fördes med Pakistan i oktober 2003 och förhandlingar om ett avtal skulle kunna inledas i början av 2004.

Kommissionen kommer att lägga fram en rapport om den gemensamma återtagandepolitiken 2004 på begäran av Europeiska rådet i Bryssel i oktober.

Mot ett europeiskt område av rättvisa och säkerhet

Civilrätt

I fråga om det civilrättsliga samarbetet har positiva framsteg gjorts i samband med programmet för ömsesidigt erkännande. Antagandet av förordningen om föräldraansvar och äktenskapsfrågor kommer att ha en direkt betydelse för medborgarnas dagliga liv, särskilt genom att den medger erkännande och verkställighet av nationella domar i hela gemenskapen och därmed betydligt ökar medborgarnas tillgång till rättvisa. Detta framhölls också vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 16-17 oktober 2003. Förordningen utgör ett viktigt steg mot erkännande och verkställighet av beslut om vårdnad och skydd av underåriga i hela EU. Kommissionen välkomnar också att man samtidigt har kommit långt inför medlemsstaternas ratificering av 1996 års Haagkonvention om föräldraansvar. När det gäller familjerätt avser kommissionen inom kort att inrikta sig på arvsrättsliga frågor.

Ett annat viktigt instrument är direktivet om brottsofferersättning, inklusive offer för terrorism. Arbetet med direktivet har gått snabbt framåt under det italienska ordförandeskapet. Enligt kommissionen utgör detta förslag ett viktigt första steg mot att fastställa miniminormer och därmed garantera en rättvis behandling av brottsoffer.

En informationskampanj om privaträttsligt samarbete har inletts för att öka allmänhetens medvetenhet om lika tillgång till rättvisa. I samarbete med Europarådet utsåg dessutom kommissionen den 25 oktober till Europeisk civilrättsdag och anordnade offentliga evenemang för att främja den.

Efter antagandet av direktivet om rättshjälp i januari 2003 vidtog kommissionen som aviserat nödvändiga genomförandeåtgärder genom att i juni samma år anta ett beslut om ett formulär för rättshjälpsansökningar. Ett förslag om att införa ett europeiskt betalningsföreläggande kommer att läggas fram före årets slut. Även detta förslag kommer att innehålla harmoniserade formulär.

När det gäller kommissionens förslag om obestridda fordringar väntas rådet anta en gemensam ståndpunkt i slutet av december 2003. Den kommer sedan att översändas till Europaparlamentet och slutligen antas innan den nuvarande mandatperioden har löpt ut.

Slutligen antog kommissionen den 22 juli 2003 ett förslag till förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (Rom II). Förslaget är resultatet av ett omfattande samråd. Syftet är att se till att domstolarna i samtliga medlemsstater tillämpar samma regler för att fastställa vilken materiell lagstiftning som skall tillämpas på tvister som inbegriper krav på utomobligatoriskt skadestånd. Förordningen kommer därför att bidra till en större insyn och göra det lättare att förutse hur man löser dessa typer av tvister.

Straffrätt

Efter grönboken om rättssäkerhetsgarantier för misstänkta och tilltalade i brottmål i Europeiska unionen, som lades fram i februari 2003, den offentliga utfrågningen den 16 juni 2003 och Europaparlamentets yttrande i november samma år, kommer kommissionen inom kort att lägga fram ett förslag till rambeslut om rättsäkerhetsgarantier. Åtgärden betraktas som ett första steg och kommer att följas av andra åtgärder för att genomföra programmet för ömsesidigt erkännande. Kommissionen kommer bland annat att snart lägga fram två grönböcker om häktning och erkännande och verkställighet av alternativ till häktning respektive tillnärmning, erkännande och verkställighet av brottspåföljder i Europeiska unionen. Dessutom fortsätter rådet att diskutera det grekiska initiativet om "ne bis in idem"-principen. Kommissionen har mot denna bakgrund blivit ombedd att lägga fram ytterligare initiativ för att förebygga behörighetskonflikter.

Angående brottsoffrens ställning inom straffrättsliga förfaranden kommer kommissionen i december 2003 att lägga fram sin första rapport om genomförandet av rambeslutet om brottsoffers ställning.

När det gäller tillämpningen av ömsesidigt erkännande på beslut som föregår en rättegång antog rådet i juli 2003 ett rambeslut om frysning av tillgångar och bevis. I november 2003 lade kommissionen fram ett förslag till rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål. Tanken är att det europeiska bevisupptagningsbeslutet skall utfärdas av en rättslig myndighet i en medlemsstat och direkt erkännas och verkställas av en rättslig myndighet i en annan medlemsstat.

Ett av målen från Tammerfors är att brottslingar inte längre skall kunna få en fristad på grund av skillnader i de nationella lagstiftningarna. Mot denna bakgrund, och också i samband med kampen mot terrorismen, bör man notera att medlemsstaterna skall ha genomfört rambeslutet om en europeisk arresteringsorder senast den 31 december 2003. Hittills har endast ett fåtal medlemsstater vidtagit de föreskrivna åtgärderna. Kommissionen kommer under 2004 att lägga fram en rapport om det nationella genomförandet av rambeslutet.

Kampen mot brottslighet inom hela unionen

Vid Europeiska rådets möte i Bryssel i oktober 2003 uppmanades till fortsatta ansträngningar för att få till stånd ett närmare polissamarbete, rättsligt samarbete och tullsamarbete samt förstärka samarbetet inom brottsbekämpningen, särskilt när det gäller den operativa kampen mot grov brottslighet och terrorism.

Angående terrorismbekämpning kommer kommissionen inom kort att lägga fram en rapport om genomförandet av rambeslutet om bekämpande av terrorism, som antogs i december 2002. I slutet av året avser kommissionen dessutom att lägga fram ett meddelande om kampen mot finansiering av terrorism, tillsammans med ett förslag till beslut om informationsutbyte angående terrorism.

Rörande det operativa samarbetet har arbetet med förslaget om multinationella ad hoc-grupper för utbyte av information om terrorister framskridit under det italienska ordförandeskapet, framförallt i fråga om hur sådana grupper skulle kunna fungera.

I november 2003 antogs rådsakten om ändring av Europolkonventionen inom ett stort antal områden. Syftet är att öka Europols effektivitet.

När det gäller tullfrågor antogs i oktober 2003 en resolution om en strategi för tullsamarbete. Kommissionen avser att inom kort lägga fram ett meddelande om EU:s framtida polis- och tullsamarbete.

I fråga om kampen mot ekonomisk brottslighet kommer kommissionen att lägga fram ett meddelande om förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet inom den ekonomiska sektorn. Dessutom har en rapport just utarbetats om genomförandet av rambeslutet om bekämpning av bedrägerier och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter, som skulle genomföras av medlemsstaterna senast i juni 2003. Rapporten kommer att läggas fram i januari 2004.

Kommissionen kommer inom kort att anta en rapport om genomförandet av rambeslutet om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och vinning av brott.

När det gäller korruptionsbekämpning antog rådet i juli 2003 ett rambeslut om kampen mot korruption inom den privata sektorn. Kommissionen antog sitt meddelande om en övergripande EU-politik mot korruption i maj 2003. I december 2003 lade kommissionen dessutom fram ett förslag till rådets beslut om att bemyndiga gemenskapen att underteckna FN-konventionen om korruption.

Däremot beklagar kommissionen att förberedelserna inte har framskridit de senaste månaderna inför antagandet av rambeslutet om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet, vilket är ett viktigt instrument i brottsbekämpningen.

En rad nya initiativ har lagts fram och lett till snabba överenskommelser i rådet under det italienska ordförandeskapet, bland annat i fråga om allmän ordning och huliganism. Den första resolutionen gäller säkerhet vid Europeiska rådets möten och andra liknande arrangemang och den andra handlar om medlemsstaternas tillämpning av förbud mot tillträde till fotbollsarenor vid internationella matcher.

Kommissionen kommer inom kort att anta ett meddelande om brottsförebyggande åtgärder. När det gäller det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet hölls en konferens för att utbyta god praxis i Rom i november 2003.

Forumet för förebyggande av organiserad brottslighet har hållit ett flertal möten. De frågor som framförallt har diskuterats är följande: kampen mot piratkopiering och förfalskning, kampen mot korruption, kampen mot människohandel, kampen mot penningtvätt, kampen mot olaglig vapenhandel, säkring av produkter mot brott, regional utveckling och brottsförebyggande åtgärder samt brottsstatistik.

Inre och yttre gränser, visering samt Schengen

Vid Europeiska rådets möten i Sevilla 2002 samt i Thessaloniki och Bryssel 2003 underströks och påmindes om samtliga medlemsstaters gemensamma intresse av att upprätta en effektivare förvaltning av yttre gränser, särskilt i syfte att öka medborgarnas säkerhet på EU:s territorium.

Kommissionen har varit mycket aktiv på detta område och lade den 11 november 2003 fram ett förslag om inrättande av en europeisk byrå för förvaltning av de yttre gränserna. Syftet med byrån är främst att stärka det operativa samarbetet mellan de nationella myndigheter som ansvarar för kontroll och övervakning av medlemsstaternas yttre gränser. Förslaget bygger på erfarenheterna från den gemensamma enheten för personer som arbetar med frågor som rör de yttre gränserna. Europeiska rådet i Bryssel i oktober 2003 uppmanade rådet att nå en politisk överenskommelse om huvudinslagen i förslaget före årets slut. Rådet enades om de viktigaste punkterna för byrån i sina slutsatser av den 27 november 2003.

Arbetet har även gått vidare inför upprättandet av ett centrum för luftgränser. När det gäller sjögränser kommer två skilda centrum att upprättas: i Grekland för östra Medelhavet och i Spanien för västra Medelhavet och övriga sjögränsområden.

På grundval av kommissionens studie om sjögränser som lades fram i september 2003 enades rådet om ett arbetsprogram i denna fråga i november 2003.

Arbetet med att genomföra rådets handlingsplan för förvaltningen av yttre gränser går snabbt framåt även på andra områden. Kommissionen kommer inom kort att lägga fram ett förslag till förordning om ett system för utbyte av viseringsuppgifter (VIS) och har anslagit medel för utvecklingen av detta datasystem, förvaltningen av yttre gränser och genomförandet av handlingsprogrammet för återvändande, det vill säga de tre prioriteringar som har fastställts av Europeiska rådet. Inom ramen för den aktuella budgetplanen kommer kommissionen dessutom att fortsätta att undersöka möjligheterna till ytterligare anslag på dessa områden fram till 2006.

Andra kommissionsförslag från det senaste halvåret för att tillmötesgå Europeiska rådets krav rör stämpling av pass och lokal gränstrafik. Ett förslag om omarbetning av den gemensamma handboken om yttre gränser förbereds för närvarande.

För att tillmötesgå behovet av säkra handlingar uppmanades rådet av Europeiska rådet att nå en politisk överenskommelse före årets slut om de två kommissionsförslag som lades fram i september 2003. De gällde införandet av biometriska kännetecken i viseringar och uppehållstillstånd för medborgare från tredje land. Nästa mål är att de handlingar som utfärdas till EU-medborgare skall bli säkrare. Eftersom rådet anser att detta område bör prioriteras har kommissionen för avsikt att inom kort lägga fram ett nytt förslag om att införa biometriska kännetecken i pass. Detta arbete kommer även att underlätta pågående diskussioner i frågan på det internationella planet och samarbetet med tredje länder.

Arbetet med att inrätta den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) går framåt.

För att slutföra de särskilda åtgärderna för att reglera den speciella situationen för enklaven Kaliningrad inför utvidgningen kommer kommissionen inom kort att anta ett beslut om att kompensera Litauens extra kostnader för att genomföra förordningarna om införande av särskilda dokument för förenklad transitering (FTD) och dokument för förenklad järnvägstransitering (FRTD) i enlighet med protokoll nr 5 om persontransitering landvägen mellan Kaliningradområdet och andra delar av Ryska federationen, som bifogats anslutningsakten från 2003.

För att förbättra säkerhetsnormerna vid EU:s framtida yttre gränser för sju av de tio länder som har undertecknat anslutningsfördrag inrättas för närvarande en särskild tilläggsfinansiering för att finansiera genomförandet av Schengenregelverket och kontrollen av de yttre gränserna. Kommissionen är snart färdig med det nödvändiga förberedelsearbetet och kommer inom kort att anta ett beslut om förvaltning och genomförande av tilläggsfinansieringen, den så kallade Schengen facility.

När det gäller viseringar antog rådet i juli 2003 en förordning för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av visering för de medlemmar i den olympiska familjen som deltar i Olympiska spelen i Aten 2004.

Unionsmedborgarskap

Goda framsteg har gjorts inför antagandet av direktivet om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Efter kommissionens ändrade förslag i april 2003 nådde rådet en politisk överenskommelse i september och kommer inom kort att anta en gemensam ståndpunkt, som kommer att överlämnas till Europaparlamentet i december 2003.

På detta sätt kommer all gällande gemenskapslagstiftning om fri rörlighet för personer att samlas i en enda rättsakt, vilket innebär ett förenklat administrativt förfarande för de EU-medborgare och deras familjer som flyttar till en annan medlemsstat.

Samarbete mot narkotika

Europeiska rådet i Bryssel i oktober 2003 framhöll på nytt vikten av att bekämpa olaglig narkotikahandel och uppmanade rådet att anta kommissionens förslag till rambeslut i denna fråga, om möjligt före utgången av 2003.

I november 2003 nådde rådet en politisk överenskommelse om detta rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel. Enligt kommissionen utgör antagandet av detta förslag ett mycket viktigt steg mot slutförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

I november 2003 lade kommissionen fram ett meddelande om samordning av kampen mot narkotika i Europeiska unionen. Eftersom det är ett komplext och mångfasetterat problem som involverar ett stort antal aktörer är det viktigt med en effektiv samordning mellan dem. Det kräver en lämplig samordningsnivå såväl inom som mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna. Detta är en av nyckelpunkterna i narkotikabekämpningen, eftersom samordning är kärnpunkten i nationellt och europeiskt beslutsfattande.

Genomförandeplanen om att minska tillgång och efterfrågan på narkotika, som är kopplad till genomförandet av handlingsplanen för narkotikabekämpning (2000-2004), antogs av rådet i juni 2003. Medlemsstaterna, kommissionen, Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk samt Europol genomför för närvarande åtgärderna i planen. I juni 2003 antog rådet rekommendationen om förebyggande och begränsning av risker i samband med narkotikamissbruk.

I oktober 2003 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om ändring och ersättning av den gemensamma åtgärden av 16 juni 1997 om syntetiska droger.

Slutligen enades rådet i november 2003 om ett beslut om kontrollåtgärder och straffrättsliga påföljder i fråga om de nya syntetiska drogerna 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 och TMA 2.

Kraftfullare externa åtgärder

Den 29 oktober avslutades preliminärt förhandlingarna med Bulgarien om kapitel 24 om rättsliga och inrikes frågor. Övervakningen kommer dock att fortsätta fram till anslutningen. Förhandlingarna med Rumänien om kapitel 24 fortsätter och det skulle fortfarande kunna vara möjligt att lägga fram ett utkast till en gemensam ståndpunkt före årets slut.

Förbindelserna med Turkiet i fråga om rättsliga och inrikes frågor intensifieras för närvarande. En rad verksamheter planeras för att stärka dialogen om dessa frågor, bland annat partnersamverkan, seminarier och tekniska arbetsgrupper.

Stora framsteg har gjorts inför undertecknandet av avtalet mellan EU och Island och Norge om tillämpningen av vissa bestämmelser i 2000 års konvention om ömsesidig rättslig hjälp och 2001 års protokoll. Avtalet väntas före årets slut.

När det gäller västra Balkan är de rättsliga och inrikes frågorna troligen det viktigaste enskilda området i EU:s förbindelser med dessa länder för närvarande, vilket framgår av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki. Utarbetandet av en strategi för att bekämpa organiserad brottslighet står högst upp på EU:s dagordning, och kommissionen utarbetar för närvarande åtgärder för institutionsuppbyggnad för att ta itu med problemet. Gränsförvaltning, rättsliga frågor och invandring är också prioriterade när det gäller tekniskt stöd. Ett trepartsmöte om rättsliga och inrikes frågor hölls den 28 november 2003. I juni 2003 antog rådet dessutom en handlingsplan om narkotikafrågor mellan EU och länderna i Västra Balkan.

Toppmötet med Ryssland, som hålls varje halvår, ägde rum den 6 november 2003. Där diskuterades bland annat de framsteg som gjorts under 2003 i fråga om persontransitering genom Kaliningradenklaven. Ytterligare ansträngningar behöver dock göras för att genomföra handlingsplanen för att bekämpa organiserad brottslighet. När det gäller förbindelserna med Ukraina har arbetet med att genomföra handlingsplanen för rättsliga och inrikes frågor och dess resultattavla gått framåt.

Den 25 juni 2003 undertecknades avtal mellan EU och Förenta staterna om utlämning och straffrättsligt samarbete.

Förhandlingarna går framåt om återtagandeavtal, vilket framgår av avsnittet om den gemensamma asyl- och invandringspolitiken inom EU.

När det gäller multilaterala instrument antog rådet i oktober 2003 slutsatser om genomförandet av den europeiska arresteringsordern och dess förhållande till Europarådets instrument i fråga om utlämning.

FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet trädde i kraft den 29 september 2003. Den 22 augusti 2003 antog kommissionen ett förslag till rådets beslut om undertecknande, på europeiska gemenskapens vägnar, av FN-konventionen om gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess tilläggsprotokoll om människohandel och smuggling av migranter.

FN:s konvention om korruption väntas undertecknas i december 2003.

Antagna kommissionsförslag och medlemsstaternas initiativ inom rättsliga och inrikes frågor där åtgärder väntas från andra EU-institutioner

Denna lista innehåller kommissionens viktigaste förslag och medlemsstaternas initiativ som skall behandlas inom andra EU-institutioner eller formellt antas efter det att nationella reservationer har hävts.

Gemensam asylpolitik:

- Förslag till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus

- Förslag till rådets direktiv om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning

Gemensam invandringspolitik och kampen mot olaglig invandring:

- Förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare

- Förslag till rådets direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med myndigheterna (politisk överenskommelse)

- Förslag till rådets direktiv om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, yrkesutbildning och volontärarbete

- Förslag till rådets beslut om fastställande av kriterier och närmare föreskrifter för ersättning för finansiella obalanser som uppstår till följd av tillämpningen av rådets direktiv 2001/40/EG om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (politisk överenskommelse)

Inre och yttre gränser, gemensam viseringspolitik:

- Förslag till rådets direktiv om villkor för att medborgare i tredje land skall ha frihet att resa inom medlemsstaternas territorium under en tid av högst tre månader samt om införande av ett särskilt resetillstånd och om fastställande av villkor för inresa i syfte att förflytta sig under en tid av högst sex månader

- Konungariket Spaniens initiativ inför antagandet av rådets direktiv om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare

- Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig utformning av visumhandlingar

- Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland

- Förslag till rådets förordning om skyldighet för medlemsstaternas behöriga myndigheter att systematiskt förse tredjelandsmedborgares resehandlingar med stämpel då medlems staternas yttre gränser passeras och om ändring i detta syfte av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och den gemensamma handboken

- Förslag till rådets förordning om inrättande av en ordning för lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser

- Förslag till rådets förordning om inrättande av en ordning för lokal gränstrafik vid tillfälliga yttre landgränser mellan medlemsstater

- Förslag till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna

Unionsmedborgarskap:

- Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier

Ett område av verklig rättvisa inom civilrätten:

- Förslag till rådets direktiv om brottsofferersättning

- Förslag till rådets förordning om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar

Kampen mot brottslighet och ett område av verklig rättvisa inom straffrätten:

- Förslag till rådets rambeslut om åtgärder för att bekämpa sexuell exploatering av barn och barnpornografi (politisk överenskommelse)

- Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

- Förslag till rådets rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (politisk överenskommelse)

- Förslag till rådets rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet

- Förslag till rådets rambeslut om angrepp mot informationssystem (politisk överenskommelse)

- Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för miljön genom strafflagstiftning

- Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om föroreningar orsakade av fartyg och införandet av påföljder, inbegripet brottspåföljder, för föroreningsbrott

- Förslag till rådets rambeslut om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bestraffning av föroreningar orsakade av fartyg

- Förslag till rådets beslut om analys av och samarbete om falska euromynt

- Förslag till rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål

- Initiativ från Förenade kungariket, Republiken Frankrike och Konungariket Sverige inför antagandet av rådets rambeslut om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff (politisk överenskommelse)

- Konungariket Danmarks initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott (politisk överenskommelse)

- Konungariket Danmarks initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om förverkande

- Konungariket Danmarks initiativ inför antagandet av rådets beslut om förstärkning av samarbetet mellan Europeiska unionens medlemsstater när det gäller beslut om förlust av rättigheter

- Republiken Greklands initiativ inför antagandet av ett rambeslut om tillämpningen av "ne bis-idem"-principen

2. En gemensam asyl- och migrationspolitik för EU

Tammerforsprioriteringar:

De skilda men närbesläktade frågorna om asyl och migration kräver att en gemensam EU-politik utformas. Vid Europeiska rådets möte i Sevilla påmindes formellt om behovet av en sådan politik. Där fastställdes också tydliga tidsfrister för antagandet av rättsakter.

2.1. Partnerskap med ursprungs- och transitländerna

Europeiska unionen behöver en övergripande strategi för migrationsfrågor som också innefattar politiska aspekter, mänskliga rättigheter och utvecklingsfrågor i ursprungs- och transitländerna samt ursprungs- och transitregionerna. Partnerskap med ursprungsländerna är en viktig faktor för att nå framgång med denna politik, och därmed främja en gemensam utveckling.

Efter Europeiska rådets möte i Tammerfors har de rättsliga och inrikes frågorna särskilt integrerats i samarbetsprogrammen med tredje land (se exempelvis de landstrategidokument och regionstrategidokument som har antagits av kommissionen).

Mål: Bedömning av ursprungs- och transitländerna samt ursprungs- och transitregionerna för att utforma särskilda, integrerade strategier för varje land

>Plats för tabell>

2.2. Ett gemensamt europeiskt asylsystem

Målet är att säkra en fullständig och allomfattande tillämpning av Genèvekonventionen och på så sätt garantera att ingen skickas tillbaka för att bli utsatt för förföljelse, dvs. att principen om "non-refoulement" upprätthålls.

Ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig asylstatus som gäller i hela unionen bör också införas.

Asylsökandes rätt att förflytta sig mellan medlemsstaterna bör vara begränsad.

En överenskommelse kommer att eftersträvas för att skapa ett system för tillfälligt skydd för fördrivna personer på grundval av solidaritet mellan medlemsstaterna.

Mål: Fastställande av vilken stat som ansvarar för att behandla en asylansökan

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.3. Rättvis behandling av medborgare i tredje land

En tillnärmning av villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse kommer att ske mot bakgrund av en gemensam bedömning av den ekonomiska och befolkningsmässiga utvecklingen i unionen och situationen i ursprungsländerna.

Integrationspolitiken bör syfta till att ge tredjelandsmedborgare som är lagligt bosatta på medlemsstaternas territorium (särskilt långvarigt bosatta) rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas. Den bör också stärka icke-diskriminering i det ekonomiska och sociala livet och i kulturlivet samt ligga till grund för åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4. Hantering av migrationsströmmar

Hanteringen av migrationsströmmar bör förbättras på alla nivåer genom ett nära samarbete med ursprungs- och transitländerna. Vid Europeiska rådets möte i Laeken påmindes om behovet av att integrera politiken för migrationsströmmarna i EU:s utrikespolitik och att stärka kampen mot olaglig invandring genom att bekämpa de illegala ligor som ligger bakom och samtidigt garantera offrens rättigheter. Europeiska rådet uppmanade också till utarbetandet av en handlingsplan som skall bygga på kommissionen meddelande om olaglig invandring och människohandel. Europeiska rådet i Sevilla bekräftade dessa riktlinjer och begärde att man i de åtgärder som vidtas skall upprätthålla en rättvis jämvikt mellan å ena sidan en politik för integration av invandrare som är lagligen bosatta och en asylpolitik som respekterar de internationella konventionerna, särskilt 1951 års Genèvekonvention, och å andra sidan en beslutsam kamp mot olaglig invandring och människohandel. Rådet har även begärt att kommissionen skall lägga fram en rapport om effektiviteten i de tillgängliga ekonomiska gemenskapsresurserna i fråga om återsändande av avvisade invandrare och asylsökande, förvaltning av de yttre gränserna samt asyl- och migrationsprojekt i länderna utanför EU. Rapporten diskuterades vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3. Ett europeiskt område med verklig rättvisa

Tammerforsprioriteringar:

Syftet är att ge medborgarna en gemensam känsla av rättvisa i hela unionen, dvs. att underlätta det dagliga livet och göra det möjligt att ta itu med dem som hotar individens och samhällets frihet och trygghet. Detta innebär både bättre tillgång till rättvisa och ett fullt utvecklat rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna.

Vid toppmötet i Tammerfors begärdes att konkreta åtgärder skulle vidtas för att förbättra tillgången till rättvisa inom unionen och att skyddsmekanismer skulle inrättas för att skydda offrens rättigheter. Då begärdes också att mekanismer för ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden skulle utformas.

3.1. Bättre tillgång till rättvisa i Europa

Ett område med verklig rättvisa innebär att enskilda och företag kan vända sig till domstolar och myndigheter i vilken medlemsstat som helst lika lätt som i sin egen stat. De skall inte hindras eller avskräckas från att utöva sina rättigheter på grund av att medlemsstaternas rättsliga och administrativa system är komplicerade.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3.2. Ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden

Ett område med verklig rättvisa måste trygga rättssäkerheten för människorna och de ekonomiska aktörerna. Därför måste domar och beslut efterlevas och verkställas i hela unionen.

Förstärkningen av principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden och domar och den nödvändiga tillnärmningen av de olika lagstiftningarna kommer att underlätta samarbetet mellan myndigheterna och det rättsliga skyddet av de enskildas rättigheter och kommer att göra det möjligt, vilket upprepades vid Europeiska rådets möte i Laeken, att "övervinna svårigheterna i fråga om skillnaderna mellan de olika rättssystemen". För att säkra detta bör principen om ömsesidigt erkännande bli en hörnsten i det rättsliga samarbetet på både det civilrättsliga och straffrättsliga området inom unionen.

Det civilrättsliga området

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3.3. Bättre överensstämmelse mellan lagstiftningarna på det civilrättsliga området

För att underlätta det rättsliga samarbetet och stärka rätten för medborgarna att få sin sak prövad i domstol måste man åstadkomma större förenlighet och bättre överensstämmelse mellan rättssystemen.

>Plats för tabell>

4. Kamp mot brottsligheten i hela unionen

Tammerforsprioriteringar och EU-strategi mot den organiserade brottsligheten i början av det nya årtusendet:

Europeiska rådet i Tammerfors efterlyste väl avvägda åtgärder på unionsnivå mot alla former av brottslighet, inklusive grov organiserad och gränsöverskridande brottslighet, samtidigt som enskildas och ekonomiska aktörers frihet och rättigheter skyddas enligt lag. I detta sammanhang bör Europeiska unionens strategi för det nya årtusendet om förebyggande och kontroll av organiserad brottslighet uppmärksammas särskilt. Vissa ytterligare åtgärder, som är mer långtgående än slutsatserna från Tammerfors, har ansetts påkallade av rekommendationerna i denna strategi och har införlivats med detta kapitel.

4.1. Att förebygga brott på unionsnivå

En effektiv kamp mot alla former av brottslighet, organiserad eller icke, måste innefatta förebyggande åtgärder inom alla områden.

Brottsförebyggande aspekter bör integreras i åtgärderna och programmen mot brottslighet på unionsnivå och i medlemsstaterna.

Samarbetet mellan nationella brottsförebyggande organisationer skall uppmuntras, samtidigt som prioriterade områden skall fastställas.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

4.2. Utökat samarbete när det gäller brottsbekämpning

I ett område där verklig rättvisa råder får brottslingar inte ges några möjligheter att utnyttja skillnader mellan medlemsstaternas rättssystem. I fråga om skyddet av Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen konstaterade Europeiska rådet vid sitt möte i Laeken att kommissionen antagit grönboken om en europeisk åklagare och uppmanade rådet att snarast granska denna. Konventet om Europas framtid föreslog regeringskonferensen att man i det framtida konstitutionella fördraget skulle skriva in möjligheten att skapa en europeisk åklagare, med behörighet främst vad gäller skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen.

En hög skyddsnivå för medborgarna kräver utökat samarbete mellan rättstillämpande myndigheter. Därför bör största möjliga nytta dras från samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter vid utredningar av gränsöverskridande brottslighet.

Genom Amsterdamfördraget gavs Europol utökade befogenheter, vilket innebär en bekräftelse av dess viktiga och centrala roll för att underlätta europeiskt samarbete för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

4.3. Bekämpning av vissa former av brottslighet

När det gäller nationell straffrätt bör insatserna för att enas om gemensamma definitioner, grunder för åtal och påföljder i ett första skede koncentreras till ett begränsat antal sektorer av särskild vikt. Överenskommelser om gemensamma definitioner av, grunder för åtal och påföljder för grov organiserad och gränsöverskridande brottslighet måste nås för att skydda enskildas och ekonomiska aktörers frihet och juridiska rättigheter. Vid sitt möte den 27-28 september 2001 åtog sig rådet att genast ta sig an arbetet med att fastställa en allmän metod för harmoniseringen av straff. Den 25-26 april 2002 antog rådet slutsatser om tillvägagångssättet.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

4.4. Särskilda åtgärder mot penningtvätt

Penningtvätt är en central del av den organiserade brottsligheten. Därför måste man vidta åtgärder för att utrota penningtvätt varhelst sådan förekommer genom att se till att konkreta åtgärder för spårande, spärrande, beslag och förverkande av vinning av brott vidtas. Vid Europeiska rådets extra möte den 21 september 2001 betonades också vikten av kampen mot finansiering av terrorism.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

5. Inre och yttre gränser, gemensam viseringspolitik: Regler för viseringar, Genomförande av artikel 62 i EG-fördraget, Omvandling av Schengenregelverket

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

6. Unionsmedborgarskap

>Plats för tabell>

7. Samarbete i kampen mot narkotika

Prioriteringar i Europeiska unionens strategi mot narkotika:

Narkotika utgör ett hot både mot samhället och enskilda individer. Därför måste narkotikaproblemet hanteras på ett övergripande, sektorsöverskridande och enhetligt sätt. I sitt meddelande från november 2002 gjorde kommissionen en halvtidsutvärdering av EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning (2000-2004), som godkändes av Europeiska rådet i Köpenhamn. Den slutliga utvärderingen kommer att göras med hjälp av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och Europol.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

8. Kraftfullare externa åtgärder

Prioriteringar från Europeiska rådet i Tammerfors och Feira:

Europeiska unionen betonar att alla befogenheter och alla instrument som står till unionens förfogande, i synnerhet i de yttre förbindelserna, måste utnyttjas på ett integrerat och konsekvent sätt för att skapa området med frihet, säkerhet och rättvisa. Rättsliga och inrikes frågor måste integreras i definitionen och genomförandet av unionens övriga politikområden och verksamheter.

Beträffande icke-kandidatländerna har kommissionen vinnlagt sig om att specifikt (och i den fleråriga programplaneringen) integrera de rättsliga och inrikes frågorna i samarbetsprogrammen med tredje land.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

9. Andra pågående initiativ

>Plats för tabell>