[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.6.2007

KOM(2007) 287 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om tillämpningen av NUTS-förordningen (förordning (EG) nr 1059/2003)

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om tillämpningen av NUTS-förordningen (förordning (EG) nr 1059/2003)

1. SYFTE

Den här rapporten är en skyldighet enligt artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS)[1] (nedan kallad ”NUTS-förordningen”). I artikel 8 står följande:

”Rapport Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om dess tillämpning.” |

2. ÅTGÄRDER SOM OMFATTAS AV RAPPORTEN

Den här rapporten omfattar alla åtgärder som vidtagits för att tillämpa NUTS-förordningen. Den första åtgärden gjordes 2003 efter att förordningen antagits. I enlighet med förordningens bestämmelser ska NUTS-nomenklaturen uppdateras vart tredje år, vilket också skedde mot slutet av 2006. Tidpunkten för den här rapporten är alltså förlagd så att den ska kunna ge en fullständig redogörelse för uppdateringen.

NUTS-nomenklaturen är referensramen för all regional statistik i EU. Därför finns det anledning att i detta sammanhang redogöra för medlemsstaternas inrapportering av regional statistik till kommissionen, närmare bestämt till Eurostat.

I enlighet med artikel 2.5 har man övervägt huruvida NUTS-förordningen även i fortsättningen bör omfatta tre territoriella nivåer eller om det vore lämpligt att inrätta fler nivåer. Kommissionen har i enlighet med förordningens bestämmelser lagt fram ett meddelande för Europaparlamentet och rådet om detta[2].

Den 1 maj 2004 fick EU tio nya medlemmar. NUTS-förordningen har ändrats så att den ska omfatta dessa nya medlemsstater, vilket det också redogörs för i denna rapport.

NUTS-förordningens bestämmelser tjänar dessutom som riktlinjer vid diskussionerna med kandidatländerna om indelningen av deras regioner.

3. GENOMFÖRANDET I EUROSTATS DATABASER

Eurostat har två databaser för regionala statistikdata – dels en produktionsdatabas där uppgifter lagras för validering och som används för att ta fram jämförelsetal eller andra härledda variabler, dels en offentlig databas som är tillgänglig online via Eurostats webbplats. Alla har kostnadsfri tillgång till statistiken såvida det inte finns väldigt starka skäl för att begränsa att uppgifterna sprids.

När den nya NUTS-förordningen antagits 2003 behövde båda dessa databaser uppdateras med de nya koderna. Eftersom det endast är uppgifter om befintliga regioner som offentliggörs måste alla koder som utgick 2003 tas bort från databaserna. De statistiska uppgifterna för koder som utgått flyttades eller räknades om till nya NUTS-koder i databasen i den mån det var möjligt.

Konverteringen av Eurostats databaser från den tidigare versionen (NUTS 1999, som bygger på en informell överenskommelse) till 2003 års version av NUTS gjordes den 20 november 2003.

Sedan 2003 är NUTS-koden lika lång för alla regioner på samma NUTS-nivå, vilket tidigare inte var fallet. Det är en klar förbättring eftersom det gör det enklare att identifiera och sortera NUTS-regioner i statistiska tabeller.

4. REGIONAL STATISTIK

Medlemsstaterna lämnar in regional statistik till Eurostat i enlighet med NUTS-nomenklaturen på flera olika områden. Efter att uppgifterna validerats offentliggörs de på Eurostats webbplats.

På vissa områden har medlemsstaterna lagstadgad skyldighet att lämna in regionala uppgifter, medan det i andra fall är informella överenskommelser som styr inrapporteringen av uppgifter. De flesta uppgifter samlas in på NUTS 2-nivå. Ett fåtal tabeller lämnas in på den mer detaljerade NUTS 3-nivån.

Om regionindelningen ändras ska medlemsstaterna göra en ny sammanställning av statistikdata utifrån den nya indelningen. Under 2003 förändrades NUTS-indelningen i fem av de dåvarande 15 EU-medlemsstaterna. Det kan därför kontrolleras om dessa länder generellt sett har lämnat in historiska uppgifter om de regioner som fick nya gränser 2003.

I de fall där det skett en sammanslagning av regioner var det relativt enkelt att aggregera uppgifterna för den nya NUTS-regionen. När en region delats upp på flera eller när gränserna mellan olika regioner flyttats har det dock varit omöjligt för Eurostat att räkna om de tillgängliga uppgifterna. De berörda medlemsstaterna ombads då att om möjligt lämna in omräknade uppgifter. Vid urvalsundersökningar är det ofta omöjligt att göra en ny sammanställning av de regionala uppgifterna i efterhand, eftersom undersökningens utformning och urvalsstorleken i var och en av de gamla regionerna inte medger det. Därför går det inte att undvika tomma poster i databasen efter att NUTS-indelningen förändrats.

Något som också är värt att notera är att regionala uppgifter från 2000/2001 års folk- och bostadsräkning samlades in med utgångspunkt i den regionindelning som gällde när undersökningen gjordes (för såväl gamla som nya medlemsstater). Eurostat har satsat på att koda om dessa uppgifter så att de stämmer överens med den nuvarande NUTS-indelningen (från 2003). I de flesta fall har detta varit möjligt. I ett fåtal fall har statistikbyrån i det berörda landet uppmanats att lämna in reviderade tabeller som omräknats med utgångspunkt i 2003 års regionindelning.

5. YTTERLIGARE NUTS-NIVÅER

NUTS-nomenklaturen består av tre hierarkiska nivåer. Enligt artikel 2.5 i NUTS-förordningen ska kommissionen lägga fram ett meddelande för Europaparlamentet och rådet om möjligheten att inrätta mer detaljerade nivåer i NUTS- nomenklaturen. Kommissionen diskuterade denna fråga med medlemsstaterna och lade därefter fram ett meddelande (KOM(2005) 473), där det drogs följande slutsatser:

Kommissionen kom fram till att det för närvarande inte var motiverat att införa ytterligare en NUTS-nivå i NUTS-förordningen. Satsningarna borde i stället inriktas på de statistiska uppgifter som finns att tillgå för de befintliga NUTS-nivåerna för att, i ett utvidgat EU med 25 medlemsstater, säkra kvaliteten och samla in kompletterande regionala uppgifter när så krävs för politiska ändamål.

Vidare bör kommissionen på ett informellt plan verka aktivt för en harmonisering av LAU 1-nivån (lokala administrativa enheter), som är en undergrupp till NUTS 3-nivån, i hela EU. Det innebär att kommissionen uppmuntrar och stöder intensiva diskussioner mellan statistikbyråerna, och utarbetar riktlinjer för att harmonisera de begrepp som rör LAU 1-regionerna.

Kommissionen föreslår att situationen utreds på nytt vid en senare tidpunkt – förslagsvis någon gång efter 2008.

6. EU:S UTVIDGNING

EU:s utvidgning med tio nya medlemsstater den 1 maj 2004 gjorde att bilagorna 1–3 till NUTS-förordningen måste ändras så att de omfattar alla 25 medlemsstaterna.

En förordning om ändring av NUTS-förordningen antogs av Europaparlamentet och rådet under 2005[3]. Arbetet med att anta denna ändringsförordning tog mycket längre tid och var mer krävande än väntat eftersom så många länder var inblandade. Ett stort problem var att flera av de nya medlemsstaterna kom med förslag om ändringar av sina NUTS-regioner mycket sent (i april 2004). Alla ändringsförslag införlivades dock i förordningen.

Vissa av anslutningsländerna hade antagit egna lagar och författningar om regionindelningar för statistiska ändamål. Denna lagstiftning har inget att göra med den regionala administrativa indelningen i landet, utan är enbart en indelning för statistiska ändamål som följer NUTS. Sådan nationell lagstiftning är överflödig eftersom NUTS-förordningen är direkt tillämplig i alla medlemsstater. Enligt kommissionens erfarenhet brukar dessutom sådan ”parallell” lagstiftning om regionindelning för statistiska ändamål komplicera saken betydligt. Om kommissionen t.ex. måste ändra regionindelningen för att följa EU:s lagstiftning eller politiska åtgärder så innebär det att medlemsstaterna också måste upphäva sin nationella lagstiftning. Framtida kandidatländer kommer att kraftfullt avrådas från att anta sådan lagstiftning.

7. UPPDATERINGEN AV NUTS-FÖRORDNINGEN

I artikel 5 i NUTS-förordningen slås det fast hur ändringar av NUTS-indelningen ska göras. Grundinställningen är emellertid att göra så få ändringar som möjligt i NUTS-nomenklaturen för att undvika avbrott i statistiska tidsserier. Ändringar i NUTS-nomenklaturen får därför göras högst vart tredje år. Undantag från denna treårsgräns medges om det i en medlemsstat görs en fullständig administrativ omorganisation, eftersom en sådan omorganisation skulle göra det omöjligt eller mycket svårt för statistikbyrån i landet att fortsätta att tillhandahålla statistik som bygger på en föråldrad regionindelning. Undantag kan också beviljas för mycket små ändringar av regiongränser, eftersom små gränsändringar som berör mindre än 1 % av befolkningen i den minsta av de berörda regionerna gör att NUTS-nomenklaturen inte behöver uppdateras.

Sedan juni 2003 har det inte gjorts någon sådan omorganisation som avses i artikel 5.4 i någon medlemsstat. Däremot har några mindre ändringar gjorts av gränserna mellan NUTS-regioner.

Treårsgränsen för ändringar av NUTS-nomenklaturen innebär att det blev möjligt att göra en första revidering 2006. Kommissionen ska lägga fram förslag om uppdatering av NUTS-nomenklaturen utifrån upplysningar från medlemsstaterna, samtidigt som man tar hänsyn till politiska behov inom kommissionen, och anta dem ”under kalenderårets andra hälft”. Revideringsarbetet och förfarandet enligt vilket medlemsstaterna underrättar kommissionen om eventuella ändringar de vill göra i NUTS-nomenklaturen slutfördes under 2005, vid de möten som regelbundet äger rum i Eurostats arbetsgrupp för regional- och stadsstatistik. I praktiken medför ändringar av nomenklaturen endast att förordningens bilagor ändras.

Eftersom NUTS-förordningen handlar om statistik är det generellt sett statistikbyrån i respektive medlemsstat som ansvarar för samordningen av regionindelningen. Medlemsstaterna måste emellertid underrätta kommissionen om eventuella ändringar de vill föreslå, vilket ska göras på formell väg genom en skrivelse från landets ständiga representation vid EU.

Som ett led i ovannämnda process lades förslag till ändringar av den europeiska regionindelningen (NUTS) fram i följande tolv medlemsstater: Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Spanien, Italien, Nederländerna, Polen, Slovenien, Finland, Sverige och Storbritannien. Endast i Danmark, Slovenien och Sverige är det hela landet som påverkas, medan ändringarna i övriga länder endast berör vissa regioner. De ändringar som föreslogs av Portugal godtogs inte av kommissionen eftersom de ansågs strida mot vissa av förordningens bestämmelser.

Den nya NUTS-nomenklaturen kommer att gälla fr.o.m. den 1 januari 2008. Från och med detta datum måste de statistiska uppgifter som lämnas in följa den nya NUTS-indelningen från 2006.

Kommittén för det statistiska programmet godkände vid sitt möte den 16 november 2006 ett utkast till kommissionens förordning inom ramen för kommittéförfarandet.

Den 5 december 2006 översändes utkastet till förordning till Europaparlamentet i enlighet med dess rätt till insyn (artikel 5.4 i rådets beslut 1999/468/EG), och förordningen antogs slutligen av kommissionen den 1 februari 2007[4].

Sammanfattning

På det hela taget har revideringen av regionindelningen fungerat väl, men förfarandet kommer att behöva ändras till viss del inför nästa översyn 2009. Först och främst, för att se till att medlemsstaternas avsikter är helt uppenbara, kommer det att krävas in svar från varje medlemsstat, där de tydligt anger om de har för avsikt att göra några ändringar eller ej. På så sätt kan man undvika eventuella framtida missförstånd. För det andra, vilket är ännu viktigare med tanke på att tidsfristen för Europaparlamentets ”rätt till insyn” kommer att förlängas i samband med att kommittéförfarandet ses över, så måste revideringsprocessen påbörjas mycket tidigare under året och tidsfristerna anpassas därefter.

8. KANDIDATLÄNDERNA

Sedan maj 2004 har överläggningar hållits mellan Eurostat och fem kandidatländer om den regionala indelningen för statistikändamål. Man har enats om en indelning av ”statistiska regioner”, som gäller så länge de fortfarande är kandidatländer, för att underlätta insamling av jämförbar statistik under hela anslutningsförfarandet. För att fastställa dessa regioner och bedöma eventuella anpassningar som föreslås, tar Eurostat hänsyn till bestämmelserna i NUTS-förordningen, särskilt de tröskelnivåer för befolkningen som anges i artikel 3.2.

Bulgarien och Rumänien hade redan fastställt de statistiska regionerna innan NUTS-förordningen slutgiltigt godkändes 2003. Vissa av dem uppfyllde inte helt bestämmelserna i förordningen (artikel 3.2). För att förbereda länderna inför EU-medlemskapet hade Eurostat ett omfattande samarbete med både Bulgarien och Rumänien för att få de statistiska regionerna i de båda länderna att närma sig NUTS-förordningens bestämmelser. När det gäller Rumänien talade kommissionens föranslutningsstöd till regionerna, som grundade sig på de överenskomna preliminära definitionerna av statistiska regioner på nivå 2, emot en eventuell översyn vid anslutningen, bland annat för att man ville säkra jämförbar regional statistik som omfattar perioden såväl före som efter anslutningen. Frågan kommer att utredas på nytt inför nästa uppdatering av förordningen.

Kroatien var enligt stabilitets- och associeringsavtalet tvunget att införa en regionindelning för statistiska ändamål, och det lades fram ett antal förslag om detta. Kommissionen förkastade de två första förslagen eftersom (icke-administrativa) regioner på nivå 2 inte uppfyllde kraven i artikel 3.2 i NUTS-förordningen. Det tredje förslaget godtogs av kommissionen men drogs senare tillbaka av Kroatien. Sedan dess har det lämnats in ännu ett förslag, som nu godtagits av kommissionen.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien skickade två förslag till regionindelning för statistiska ändamål till Eurostat. Båda förslagen innehöll ett antal icke-administrativa regioner på nivå 3, varav en är för liten för att uppfylla kraven i artikel 3.5. Kriterierna för sådana icke-administrativa enheter är strängare än för administrativa regioner. Följaktligen förkastade kommissionen båda förslagen med hänvisning till artikel 3.2.

Turkiet hade nått en preliminär överenskommelse om statistiska regioner redan innan NUTS-förordningen trädde i kraft 2003. Innan den slutgiltiga indelningen av NUTS-regioner fastställs måste förhandlingarna avslutas och en överenskommelse ingås inom anslutningsprocessen.

9. ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER

Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet gäller inte för regionalstatistik. Island, Liechtenstein och Norge tar hänsyn till de kriterier som fastställts i NUTS-förordningen, men de är inte rättsligt skyldiga att följa den. Avtalet mellan EU och Schweiz omfattar däremot regional statistik på vissa områden.

Det händer att Eurostat får förfrågningar från användare som efterlyser regionala uppgifter för länder och territorier utanför EU med en motsvarande indelning som NUTS. Eurostat har inte kunnat tillmötesgå dessa krav, trots att man är medveten om att behovet finns, inte minst på grund av olika EU-initiativ som Sokrates- och Interreg-programmen eller inom regionalpolitiken.

- Sokrates-programmet, som handhas av Generaldirektoratet för utbildning och kultur, behöver en regionindelning i Cards-länderna på västra Balkan och i medlemsstaternas utomeuropeiska territorier (rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen).

- Interreg-programmen genomförs på bägge sidor om EU:s yttre gränser och omfattar regioner i länder som Ukraina, Moldavien och Ryssland. Eftersom det inte finns några fastställda NUTS-regioner i dessa länder har de regioner som omfattas av programmet fastställts från fall till fall.

- Geografiskt sett omfattar NUTS-förordningen ekonomiska territorier enligt definitionen i ENS(95)-förordningen (punkterna 2.05 och 13.07)[5]. Därför ingår inte vissa territorier som Gibraltar och Athos i NUTS-nomenklaturen.

10. SPRIDNING AV STATISTIKEN

En fullständig förteckning över regioner med deras koder och namn finns på Ramon-servern på Eurostats webbplats. På så sätt är informationen om NUTS-nomenklaturen tillgänglig för den stora allmänheten.

Utöver regionförteckningen finns där också kortfattad information om NUTS-nomenklaturen och förklaringar, samt två avsnitt med kartor som visar var regiongränserna går. Hemsidan finns på följande adress:

http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nuts/.

Under 2003 gav Eurostat ut en broschyr med NUTS-nomenklaturen och översiktskartor över regionerna. Den följdes året därpå av en uppdaterad version med alla NUTS-regioner i det utvidgade EU-25. Broschyren har delats ut inom Eurostat och till de statistiker i medlemsstaterna som är Eurostats kontaktpersoner för regionalstatistiken. Broschyrerna finns även i pdf-format på Eurostats webbplats:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1073,1135281,1073_1135295&_dad=portal&_schema=PORTAL&p_product_code=KS-BD-04-005.

Vid sammanträden i arbetsgrupperna om det europeiska statistiska systemet, som är det främsta forumet för diskussioner om NUTS med medlemsstaternas statistikbyråer, har Eurostat vid ett flertal tillfällen presenterat NUTS-nomenklaturen och redogjort för de regler som gäller, inte minst i samband med att NUTS-nomenklaturen ändrats. Eurostat har även presenterat NUTS för arbetsgrupperna om en rad andra frågor (t.ex. geografiska informationssystem och statistik, befolkningsstatistik, turism- och transportstatistik) och för företrädare för vissa av kommissionens generaldirektorat.

11. SLUTSATSER

NUTS-förordningen tillämpas inom det europeiska statistiska systemet och tjänar sitt syfte, vilket i första hand är att utgöra en ram för den regionala statistiken i EU.

I skäl 8 i NUTS-förordningen betonas att man strävar efter stabilitet i NUTS-nomenklaturen. På vissa områden av den regionala statistiken skapar eventuella ändringar av NUTS-nomenklaturen stora problem vid hanteringen av de statistiska uppgifterna, som måste räknas om. Kommissionen iakttar därför viss försiktighet i sina förslag till förändringar i NUTS-indelningen.

Frågan om det borde införas ytterligare nivåer i NUTS-förordningen har utretts noga och medlemsstaterna har fått yttra sig. Ett meddelande i frågan har lagts fram för Europaparlamentet och rådet. Slutsatsen var att det i nuläget inte var aktuellt att införa någon ytterligare nivå. Frågan bör utredas på nytt efter 2008.

I de diskussioner som förts med kandidatländerna har bestämmelserna i NUTS-förordningen använts för att sporra länderna i fråga att bringa sina förslag i överensstämmelse med en mer harmoniserad regionindelning i EU.

Översynen av NUTS-förordningen har löpt smärtfritt, men några mindre ändringar kommer att göras för att befästa framstegen när förordningen ses över på nytt 2009.

[1] EUT L 154, 21.6.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 105/2007 (EUT L 39, 10.2.2007, s. 1).

[2] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om ändamålsenligheten i att fastställa europeiska regler för mer detaljerade nivåer i NUTS-nomenklaturen (KOM(2005) 473 slutlig av den 6 oktober 2005).

[3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1888/2005 av den 26 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (EUT L 309, 25.11.2005, s. 1).

[4] Kommissionens förordning (EG) nr 105/2007 av den 1 februari 2007 om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 39, 10.2.2007, s. 1).

[5] Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1).