1.Inledning

Enligt EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025, antagen i juli 2020, ska skjutvapendirektivets fullständiga genomförande vara en prioritering, och i agendan för terrorismbekämpning från december 2020 bekräftades detta.

Denna rapport innehåller en bedömning av tillämpningen av rådets direktiv (EU) 91/477 av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen (nedan kallat skjutvapendirektivet), i enlighet med artikel 17 i det direktivet, efter den senaste ändringen 2017. Skjutvapendirektivet med senare ändringar har under tiden ersatts och upphävts och kodifierats genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/555 av den 24 mars 2021. För tydlighetens skull avser, om inget annat anges, numreringen av de artiklar som nämns i rapporten till artikelnumren i direktiv (EU) 2021/555 som för närvarande är i kraft.

I enlighet med artikel 17 (nu 24) ska rapporten särskilt granska kategorierna av skjutvapen och de frågor som rör genomförandet av systemet för Europeiska skjutvapenpasset, märkningen och ny teknik, t.ex. konsekvenserna av friformsframställning med 3D-skrivare, användning av QR-kod och användning av radiofrekvensidentifiering (RFID). I enlighet med EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 innehåller rapporten också inledande sätt att förbättra den rättsliga ramen. Vid utarbetandet av föreliggande rapport har kommissionen främst varit hänvisad till de införlivandeåtgärder som medlemsstaterna har anmält samt på offentligt tillgänglig information.

I november 2019 sände kommissionen även ut ett detaljerat frågeformulär till medlemsstaterna om de frågor som nämns i artikel 17 (nu 24). Frågeformuläret besvarades av 19 medlemsstater. Kommissionen lade fram en sammanfattning av dessa svar vid sammanträdet i kommittén för skjutvapen den 18 december 2019 och förde preliminära diskussioner i kommittén på grundval av denna.

Vidare har kommissionen aktivt deltagit i prioriteringen skjutvapen i den europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (skjutvapenplattformen) och i den europeiska expertgruppen för skjutvapen, vilket har bidragit till att identifiera nuvarande och potentiella skjutvapenhot och deras inverkan på brottslig verksamhet.

På grund av allvarliga förseningar i införlivandet på nationell nivå har kommissionen emellertid inte kunnat genomföra en fullständig bedömning av överensstämmelsen hos nationell lagstiftning och praxis.

I juli 2020 offentliggjorde FN:s kontor för narkotikakontroll och förebyggande av brott ett dokument med titeln Illicit Trafficking in Firearms, their Parts, Components and Ammunition to, from and across the European Union, som innehåller viktiga överväganden och politiska rekommendationer om aktuella hot och rättsliga kryphål i samband med kontrollen av skjutvapen på global nivå.

2.Genomförande av skjutvapendirektivet

Skjutvapendirektivet reglerar förvärv, innehav och kommersiellt utbyte inom EU av civila skjutvapen (t.ex. skjutvapen som används för tävlingsskytte och jakt). Direktivet fastställer gemensamma minimiregler som medlemsstaterna måste införliva i sina nationella vapenlagar och syftar till att uppnå en balans mellan målen för den inre marknaden (dvs. det gränsöverskridande flödet av skjutvapen) och de säkerhetspolitiska målen (dvs. en hög nivå av säkerhet och skydd mot brottslighet och olaglig handel) inom EU. Direktivet utgör en utveckling av Schengenregelverket eftersom det ingår i den gemensamma uppsättning EU-regler som möjliggör fri rörlighet för personer.

Direktivet ändrades efter ikraftträdandet av FN:s protokoll mot olaglig tillverkning av skjutvapen (FN:s protokoll om skjutvapen) 2005 och därefter 2017, efter terroristattackerna 2015.

Visuell representation av skjutvapendirektivet

2.1.Kommissionens uppgifter

Enligt skjutvapendirektivet ska kommissionen anta både genomförandeakter och delegerade akter. Kommissionen har därför efter ikraftträdandet antagit följande:

1.Den 5 mars 2018 (i enlighet med artikel 15.2) genomförandeförordning (EU) 2018/337 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2403, som fastställer gemensamma riktlinjer om standarder och metoder för deaktivering i syfte att se till att deaktiverade skjutvapen görs irreversibelt funktionsodugliga.

2.Den 16 januari 2019 (i enlighet med artikel 4.3) genomförandedirektiv (EU) 2019/68 om fastställande av tekniska specifikationer för märkning av skjutvapen och deras väsentliga delar enligt rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (se avsnitt 5.4.2).