P6_TA(2005)0131

Regional integration i västra Balkan

Europaparlamentets resolution om läget för den regionala integrationen i västra Balkan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens årsrapporter om stabiliserings- och associeringsprocessen (SAP) i sydöstra Europa,

- med beaktande av sina tidigare resolutioner om länderna i sydöstra Europa och om SAP, i synnerhet resolutionen av den 20 november 2003 [1],

- med beaktande av den kroatiska premiärministerns historiska besök i Serbien och Montenegro den 15 november 2004 och den gemensamma förklaring som då undertecknades, i vilken båda länder understryker sin föresats att gå med i Europeiska unionen och sin önskan att lösa återstående frågor, inbegripet skydd av minoriteter, serbiska flyktingars återvändande till Kroatien och lokalisering av kroater som försvann under kriget,

- med beaktande av sin resolution av den 17 november 2004 Europeiska byrån för återuppbyggnad [2] och de muntliga frågor som ställts till rådet (B6-0025/2004) och kommissionen (B6-0026/2004),

- med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

A. EU inledde 1999 stabiliserings- och associeringsprocessen (SAP) för länderna i västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro samt den före detta jugoslaviska republiken Makedonien) som sitt främsta bidrag till den stabilitetspakt som anger den strategiska ramen för dessa länders förbindelser med EU och som även inbegriper nya avtalsmässiga relationer (stabiliserings-och associationsavtal (SSA)) och ett biståndsprogram (Cards).

B. Bilaterala förbindelser utgör ett komplement till den multilaterala ram inom vilken utvecklingen skall ske av det regionala samarbete och de goda grannförbindelser som är förutsättningar för att medlemskap överhuvudtaget skall komma i fråga.

C. Europeiska rådet erkände vid sitt möte i Thessaloniki 2003 klart och tydligt att de länder som deltar i SAP-processen har en roll att spela i Europas framtid och möjlighet att kandidera till EU-medlemskap.

D. Framsteg har gjorts i länderna i fråga men många utmaningar återstår att lösa innan de fullföljt sin övergång till fullt fungerande demokratier och marknadsekonomier, och innan de är i stånd till att utveckla närmare förbindelser med EU. Den roll de har att spela i Europa kan visserligen inte ifrågasättas, men i sista hand står det klart att ytterligare framsteg i denna riktning avhänger de enskilda ländernas förmåga att åstadkomma verkliga förbättringar.

E. Statsförbundet Serbien och Montenegro, upprättat på EU:s initiativ för att främja utvecklingen av demokratiska och ekonomiska reformer och påskynda landets integrering med EU, lever i dagsläget inte upp till dessa förväntningar, och dess parlament slutade i praktiken att fungera den 3 mars 2005.

F. Syftet med EU:s åtgärder måste vara att skapa ett demokratiskt Kosovo, inte bara för den största folkgruppen utan för samtliga folkgrupper i området. Såväl det pågående stödet som allt framtida stöd måste utgå från denna princip. Situationen i Kosovo och den bristande säkerheten för de serber och andra icke-albaner som återstår bland den bofasta befolkningen, särskilt efter utbrotten av etniskt betingade våldsamheter i mars 2004, har även en negativ inverkan på situationen i Serbien.

G. Bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) följs fortfarande inte i fråga om serbiska och andra flyktingars återvändande till sina hem i Kosovo.

H. Det stora antalet internt fördrivna personer i Serbien och Kroatien utgör ytterligare en ekonomisk börda för de båda länderna.

I. Förekomsten av statsliknande enheter och det faktum att deras status förblir odefinierad bidrar till regionens instabilitet.

J. Den institutionella ram som varit gällande sedan Daytonavtalen undergräver livsdugligheten för Bosnien och Hercegovina och utgör ett hinder för den europeiska integrationen.

K. Den misslyckade folkomröstningen i före detta jugoslaviska republiken Makedonien den 7 november 2004 innebär att Ohridavtalet kan genomföras i sin helhet och att den europeiska integrationen har påskyndats.

L. Inledningen av de förestående anslutningsförhandlingarna med Kroatien, när väl åtagandena enligt Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) uppfyllts, bör ses som en positiv signal till samtliga länder i regionen om deras europeiska framtidsutsikter.

M. Före detta jugoslaviska republiken Makedonien har också lämnat in sin ansökan om medlemskap och förväntas så småningom motta ett yttrande från kommissionen.

1. Europaparlamentet understryker att västra Balkan utgör en för EU högt prioriterad region, i enlighet med den europeiska säkerhetsstrategi som antogs i december 2003, och att framtiden för denna region med all säkerhet kommer att formas inom ramen för Europas fortsatta integrering, dock på ett sätt som till mycket stor del är beroende av länderna själva i regionen.

2. Europaparlamentet konstaterar att det politiska ansvarstagandet för och kunskapen om de tekniska mekanismerna för europeisk integration spelar en viktig roll, men att de berörda institutionerna måste stärkas, i synnerhet de folkvalda organen (i länderna i regionen). Parlamentet erkänner att detta kommer att kräva en avsevärd ekonomisk satsning utöver den som redan gjorts.

3. Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den ekonomiska och sociala situationen i området, och understryker att en lösning på denna utomordentligt viktiga fråga är en grundförutsättning för dessa länders stabila utveckling. Parlamentet uppmanar härvidlag samtliga regeringar och EU som helhet att ge den sociala och ekonomiska utvecklingen hög prioritet.

4. Europaparlamentet erinrar om att stats- och regeringscheferna för Bosnien och Hercegovina, Kroatien samt Serbien och Montenegro vid ett toppmöte i juli 2002 antog en gemensam förklaring om genomförandet av Daytonavtalet, vari de slog fast att gränserna inte får rubbas, flyktingar skall uppmuntras att återvända och att samarbetet om europeisk integration skall främjas.

5. Europaparlamentet välkomnar det bilaterala avtal om skydd av minoriteter som Kroatien och statsförbundet Serbien och Montenegro ingick den 15 november 2004 varigenom bägge parter bekräftade sin beredvillighet erkänna de nationella minoriteterna som tillgångar som berikar det egna samhället.

Bosnien och Hercegovina

6. Europaparlamentet konstaterar att det tio år efter det att Daytonavtalet undertecknades ännu återstår att finna lösningar på centrala politiska problem, samtidigt som djupa skiljelinjer delar landet och den politiska stabilitet som råder är bräcklig. Parlamentet anser att det finns ett trängande behov av nya politiska initiativ för att på gräsrotsnivå involvera de tre befolkningsgrupper som lever i området i det politiska livet så att de kan leva i en hållbar fred som grannar. Parlamentet understryker därför vikten av en översyn av Daytonavtalen.

7. Europaparlamentet uppmärksammar de prioriterade frågor som ännu inte lösts: fullt samarbete med ICTY, säkerhetsfrågor, institutionell utveckling, infrastruktur och energiförsörjning. Parlamentet välkomnar EU:s beslut att överta SFOR:s fredsbevarande operationer som idag leds av Nato men vars mandat löpte ut den 2 december 2004, och understryker i detta sammanhang den oerhört viktiga roll som tillfaller EU:s hittills största militära uppdrag, inte minst när det gäller att göra EU mer synligt i Bosnien. Parlamentet noterar att EU därmed blir den främsta internationella aktören i Bosnien, med förfogande inte bara över militära utan även civila instrument, häribland bistånd, handel och politisk dialog. Parlamentet påpekar i detta sammanhang det motsägelsefulla i att vissa politiska krafter i Bosnien och Hercegovina som öppet deklarerat sitt stöd till den europeiska integrationen samtidigt motarbetar de viktiga reformer som måste göras för att statsbildningen skall kunna fungera.

8. Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU är redo att ta på sig ett större ansvar för att säkra stabilitet i Bosnien och Hercegovina än vad det gjort tidigare, och konstaterar att EU:s största militära uppdrag EUFOR utgör ett komplement till EU:s polisiära uppdrag i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet vill därför betona att övertagandet i december 2004 av det fredsbevarande uppdrag som tillvaratagits av den Nato-ledda, internationella fredsstyrkan SFOR utgör en viktig möjlighet till ytterligare framsteg tio år efter det att Daytonavtalet undertecknades. Härvid omfattas såväl militära som polisiära insatser. Rådet uppmanas att garantera maximal samordning mellan de många olika aktörerna och att se till att Europaparlamentet blir välunderrättat och erhåller specifika upplysningar om EUFOR.

9. Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av det direktorat för europeisk integration som nyligen inrättats av regeringen för Bosnien och Hercegovina. Medan parlamentet erkänner den positiva utveckling som har skett erinrar det om betydelsen av att myndigheterna fortsätter att följa reformprocessen och uppmärksammar sådana prioriterade områden som att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, spåra de många krigsförbrytare som fortfarande är på fri fot och ta itu med de problem som följer av den kritiskt svaga ekonomin, de dryga omkostnader som krävs för att hålla igång landets förvaltning och den bristande administrativa kapaciteten i allmänhet.

10. Europaparlamentet beklagar det beslut som Förenta staterna tagit - och som trädde i kraft i juni 2003 - enligt vilket amerikanska medborgare i Bosnien beviljas immunitet från åtal av Internationella brottsmålsdomstolen (ICC) i Haag efter det att det ratificerats av Bosnien och Hercegovinas parlament.

11. Europaparlamentet uppmuntrar de bosniska myndigheterna, särskilt regeringen i Republika Srpska, att samarbeta fullt ut med ICTY i samband med efterforskningarna om personer åtalade för krigsförbrytelser och stöder - om det blir aktuellt - en framtida inbjudan till Bosnien att delta i programmet Partnerskap för fred. Europaparlamentet understryker att bland de frågor som ännu inte lösts är den allvarligaste det faktum att krigsförbrytare ännu går ostraffade och inte utan vidare kan utlämnas. Detta utgör ett hinder för försoningsarbetet och utvecklingen av ömsesidigt förtroende hos de berörda befolkningsgrupperna. Myndigheter på samtliga nivåer i Bosnien och Hercegovina liksom det civila samhället, ortodoxa kyrkan och andra ansvariga aktörer uppmanas att göra sitt yttersta för att se till att både Mladic och Karadic ställs inför rätta vid ICTY. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att polisen i Republika Srpska häktat åtta personer med hjälp av lokala häktningsorder för krigsförbrytelser och att rådet beslutat att frysa tillgångarna för ett växande antal personer som åtalats för krigsförbrytelser.

12. Europaparlamentet är djupt oroat över att forskare från FN:s miljöprogram UNEP konstaterat att vatten- och markprover insamlade från vissa områden i Bosnien och Hercegovina förorenats av utarmat uran, och uttrycker sin oro över bristen på åtgärder trots UNEP:s rekommendationer att de förorenade områdena saneras.

13. Europaparlamentet välkomnar det faktum att elproducenter i Bosnien och Hercegovina, Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien och Montenegro åter kopplats till Västeuropas UCTE-nät efter att ha kopplats ifrån detta 1991. Parlamentet anser att återföreningen av den bosniska marknaden, som varit delad mellan federationen och Republika Srpska, kommer att stimulera den ekonomiska återhämtningen i Bosnien.

14. Europaparlamentet konstaterar att den höge representantens kontor fortfarande behövs i Bosnien och Hercegovina, och kräver större insyn och ett större mått av parlamentarisk kontroll (för Europaparlamentet) beträffande dess verksamhet och beslut, inte minst i ljuset av planerna på att steg för steg överföra ansvaret för kontorets verksamhet till myndigheterna i Bosnien och Hercegovina. I detta sammanhang uppmanas den höge representanten att inte överanvända de s.k. Bonnbefogenheterna, eftersom dessa styrelseformer undergräver upprättandet av en rättsstat i Bosnien och Hercegovina.

15. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa de politiska grupperingarna i landet att i samförstånd reformera den politiska ram enligt vad som anges i Daytonavtalet för att skapa effektivt fungerande förvaltningsstrukturer i Bosnien och Hercegovina.

Serbien och Montenegro

16. Europaparlamentet påpekar att de kommande två åren kommer att bli avgörande för statsförbundet i Serbien och Montenegro, eftersom en avgörande faktor för stabiliteten i regionen som helhet är att man finner en lösning som båda parter är nöjda med. Parlamentet upprepar att EU bör stå redo att hjälpa Serbien och Montenegro att utarbeta en hållbar lösning härvidlag, samtidigt som det bör förhålla sig neutralt i frågan om vilken form denna relation bör få.

17. Europaparlamentet beklagar att det fortfarande brister i Serbiens beredvillighet att samarbeta med ICTY, och uppmanar myndigheterna att gå vidare med reformen av polisen och militären, särskilt underrättelsetjänsten. Parlamentet välkomnar att åtalade högt uppsatta krigsförbrytare nyligen överlämnade sig till ICTY och förväntar sig att de serbiska myndigheterna skall påskynda sitt samarbete med ICTY.

18. Europaparlamentet påminner regeringen i Serbien och Montenegro om att respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna, inbegripet de etniska och nationella minoriteternas rättigheter, ingår bland Köpenhamnskriterierna och utgör en ovillkorlig förutsättning för att landet skall involveras ytterligare i den stabiliserings- och associeringsprocess som i slutändan kan leda till EU-medlemskap.

19. Europaparlamentet noterar de resultat Europaparlamentets ad hoc-delegation till Vojvodina kommit fram till och dess rapport om de etniska och sociala spänningarna i provinsen. Parlamentet påminner de serbiska myndigheterna om deras skyldighet att garantera lag och ordning i hela landet och för samtliga invånare. Vojvodina har en potential att bli en förebild för resten av Serbien om fredlig samexistens mellan de många olika etniska grupperna garanteras, och det skulle kunna dra full nytta av regionala och gränsöverskridande program som EU tar initiativ till eller bistår.

Kosovo

20. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda och avsluta sitt arbete när det gäller genomförbarhetsstudien, för att så snart som möjligt kunna inleda förhandlingarna som skall leda till ett stabiliserings- och associeringsavtal med Europeiska unionen.

21. Europaparlamentet erkänner att framtida beslut om Kosovos status kommer att få politiska följder för Serbien, och inbjuder därför Belgrad och Pristina att inleda en konstruktiv dialog och finna en konstruktiv lösning för Kosovos framtid.

22. Europaparlamentet välkomnar före detta premiärministern i Kosovo Ramush Haradinajs beslut att avgå och överlämna sig till ICTY. Förhoppningsvis kommer denna frivilliga inställelse att bli till förebild för andra åtalade krigsförbrytare i regionen och öka respekten för och anseendet hos domstolen i Haag.

23. Europaparlamentet noterar resultaten från de nyligen ( 23 oktober 2004) hållna valen men beklagar det låga valdeltagandet och i synnerhet att den serbiska minoriteten i Kosovo massbojkottade valen, vilket visar att området fortfarande är djupt splittrat.

24. Europaparlamentet är medvetet om att en översyn av genomförandet av standarderna kommer att göras vid halvårsskiftet 2005 i syfte att fatta beslut om att eventuellt inleda diskussioner om Kosovos framtida status.

25. Europaparlamentet förväntar sig att rådet, i synnerhet den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och kommissionen till fullo tar sitt ansvar tillsammans med FN, Förenta staterna, Nato och samtliga övriga berörda aktörer för att bereda marken för de kommande samtalen om Kosovos framtid. Det är mycket viktigt i detta sammanhang att samtliga parter är fullt medvetna om den gemensamma europeiska framtiden för hela regionen.

26. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta ledningen när det gäller att förbereda förhandlingarna om den slutliga statusen och att på förhand, i syfte att påskynda processen, utesluta följande alternativ:

- Återgång till ett konstitutionellt förhållande till Serbien och Montenegro.

- Förening med Albanien eller någon annan stat eller något annat territorium i regionen.

- Delning av Kosovo.

27. Europaparlamentet kräver emellertid att Kosovos myndigheter vidtar kraftfulla åtgärder för att öka säkerheten för alla medborgare i Kosovo.

28. Europaparlamentet erkänner att stabiliserings- och associeringsprocessens vägledningssystem (STM) spelar en viktig roll som stöd för Kosovos ansträngningar att genomföra EU-kompatibla strukturreformer och för att förbereda för en framtid för Kosovo inom Europeiska unionen.

29. Europaparlamentet påpekar att det mer än fem år efter konflikten ännu råder oklarhet om 3500 kosovoalbaners öde. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att samarbeta aktivt genom att tillhandahålla alla upplysningar om de saknade personerna, och uppmanar även myndigheterna i Kosovo att tillhandahålla alla upplysningar om de 500 kosovoserber som fortfarande saknas.

30. Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Kosovo att respektera den serbiska befolkningens rättigheter, underlätta serbiska och andra icke-albanska flyktingars återvändande, följa resolution 1244 som antagits av FN:s säkerhetsråd (1999) och att på strängast möjliga sätt bekämpa den organiserade brottsligheten och narkotikahandeln.

Albanien

31. Europaparlamentet oroas över det problematiska politiska klimatet i Albanien där spänningar inom regeringspartiet lett till en splittring inom partiet, och beklagar den albanska regeringens handlingsförlamning. Parlamentet förväntar sig att alla politiska partier vidtar konkreta åtgärder för att förbättra det politiska klimatet.

32. Europaparlamentet understryker behovet att förbättra Albaniens administrativa kapacitet och stärka kampen mot godtyckliga åtgärder från myndigheternas sida. Parlamentet rekommenderar att ytterligare åtgärder vidtas för att ställa de medel till förfogande som krävs för att bekämpa korruption, organiserad brottslighet samt handel med människor, vapen och narkotika. Parlamentet efterlyser förbättringar som syftar till inrättandet av ett oberoende och effektivt rättssystem, särskilt utvecklingen av en fungerande rättsordning för den administrativa sektorn.

33. Europaparlamentet erkänner att Albaniens roll i kampen mot den organiserade brottsligheten gör landet till en viktig aktör även i stabiliseringen av regionen.

34. Europaparlamentet är medvetet om att det ännu återstår mycket att göra för att utveckla den ekonomiska sektorn (exempelvis lever en fjärdedel av befolkning under fattigdomsgränsen) och för att bekämpa korruptionen och öka insynen. Europaparlamentet vill uppmärksamma den svåra situation som råder inom utbildningssektorn, särskilt med hänsyn till det akuta behovet att garantera lika utbildningsmöjligheter för barn i landets alla delar.

35. Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering och myndigheter att respektera den grekiska minoritetens rättigheter, och betonar att respekten för de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter är en förutsättning för vidare framsteg i förhandlingarna om stabiliserings- och associeringsavtalet samt Albaniens europeiska framtidsperspektiv.

Före detta jugoslaviska republiken Makedonien

36. Europaparlamentet anser att den före detta jugoslaviska republiken Makedoniens fulla deltagande i den europeiska integrationsprocessen kommer att gynna inte bara landet i sig utan hela regionen.

37. Europaparlamentet välkomnar svaret från regeringen i före detta jugoslaviska republiken Makedonien på kommissionens frågeformulär om politiska och ekonomiska frågor samt gemenskapens regelverk och förväntar sig att kommissionen avger sitt yttrande om före detta jugoslaviska republiken Makedoniens ansökan om medlemskap i EU så snart som möjligt. Parlamentet betonar att landet kommer att uppmuntras att uppnå ytterligare resultat i reformprocessen om det erhåller kandidatstatus vid Europeiska rådets möte i december 2005 och att stabiliteten i regionen kommer att stärkas.

38. Europaparlamentet välkomnar regeringens ansträngningar att genomföra de decentraliseringsreformer som stipuleras i det ramavtal som undertecknades 2001 i Ohrid och välkomnar resultatet av den folkomröstning som hölls i november 2004 och som gav uttryck för det stöd som finns för landets europeiska kurs och som skapar underlag för ytterligare reformer. Parlamentet påpekar att den före detta jugoslaviska republiken Makedonien bör stödjas på ett adekvat sätt genom EU:s stödprogram och att dessa bör "decentraliseras" ytterligare på så sätt att den fackkunskap som landets nationella och lokala myndigheter förfogar över utnyttjas.

39. Europaparlamentet beklagar att det vid vårens lokalval enligt OSSE:s valövervakare förekom oegentligheter och uppmanar myndigheterna i före detta jugoslaviska republiken Makedonien att omedelbart vidta de åtgärder som behövs för att valstandarderna skall överensstämma med kraven från Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR).

40. Europaparlamentet anser att den misslyckade folkomröstningen för att fastställa möjligheten att genomföra en territoriell delning garanterar fortsatt försoning mellan de två största folkgrupperna, i enlighet med Ohridavtalets målsättning att göra före detta jugoslaviska republiken Makedonien till en modell för fredlig samexistens och bidra till hela regionens stabilisering.

41. Europaparlamentet anser att de olika EU-organ som verkar i den före detta jugoslaviska republiken Makedonien skall förbättra sin samordning. Kommissionen bör spela en central roll i detta avseende vid genomförandet av EU:s åtgärder i landet.

42. Europaparlamentet anser att en grundläggande faktor i samarbetet mellan EU och Makedonien är att fullt ut stödja ICC. Parlamentet påpekar i detta sammanhang, med tanke på före detta jugoslaviska republiken Makedoniens ansökan om medlemskap, att det så kallade undantagsavtalet mellan före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Förenta staterna som undertecknades 2003 bör annuleras.

43. Europaparlamentet beklagar att det enligt OSSE:s rapporter om lokalvalen observerades oegentligheter i ett antal kommuner. Myndigheterna uppmanas därför att vidta ytterligare åtgärder som behövs för att stärka valprocedurerna i framtiden, särskilt på lokal nivå.

Kroatien

44. Europaparlamentet välkomnar beslutet av den 18 juni 2004 [3] att tillerkänna Kroatien status som kandidatland.

45. Europaparlamentet noterar rådets beslut att skjuta upp inledandet av anslutningsförhandlingar med Kroatien eftersom det saknas en gemensam överenskommelse om detta lands fullständiga samarbete med ICTY.

46. Europaparlamentet välkomnar i detta avseende rådets beslut att anpassa förhandlingsramen med Kroatien och uppmanar den kroatiska regeringen att göra sitt yttersta för att bevisa att den fullt ut samarbetar med ICTY. Parlamentet anser att detta är ett grundläggande test för alla länder i regionen och uttrycker sitt fulla stöd för det svåra arbete ICTY utför.

47. Europaparlamentet uppmanar Kroatien att lösa återstående gränstvister i dialog med Slovenien och att undvika unilaterala handlingar avsedda att påverka fastställandet av den slovensk-kroatiska gränsen och åstadkomma en gränsdragning utan samtycke samt att göra sitt bästa för att uppmuntra och hjälpa flyktingar att återvända.

48. Europaparlamentet noterar den kroatiska premiärministern Sanaders officiella besök i Belgrad i november 2004, det första besöket i sitt slag sedan det före detta Jugoslaviens sammanbrott. Parlamentet konstaterar att premiärminister Sanader och Serbien och Montenegros president Marovic undertecknade avtal om nationella minoriteter och om tekniskt och vetenskapligt samarbete samt att de enades om att i framtiden bör såväl Kroatien som Serbien och Montenegro ingå som medlemsstater i EU.

49. Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att på ett avgörande sätt göra en insats för att flyktingar skall kunna återvända hem och för att garantera att det hålls rättvisa och effektiva rättegångar i mål som rör krigsförbrytelser.

50. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att så snart som möjligt skicka övervakningsgruppen till Kroatien, så att ett tillförlitligt beslutsunderlag kan presenteras vid nästa rådsmöte.

Allmänna punkter

51. Europaparlamentet anser att de internationella åtgärderna i regionen bör samordnas på ett bättre sätt. Parlamentet konstaterar att med ett flertal aktörer verksamma i regionen finns det behov av att specificera och avgränsa deras respektive behörighetsområden. Parlamentet pekar i detta sammanhang särskilt på behovet av att klart och tydligt särskilja ansvars- och behörighetsområdena för Europeiska byrån för återuppbyggnad respektive kommissionens "decentraliserade delegationer" i regionen.

52. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fastställa en tydlig färdplan och anslutningsstrategi för länderna i västra Balkan de nästkommande åren, särskilt med tanke på de förhandlingar som skall inledas med Kroatien, och ber att EU framför ett otvetydigt budskap till de övriga staterna i sydöstra Europa.

53. Europaparlamentet påpekar att stabiliserings- och associeringsprocessen i västra Balkan utgör en viktig ram för dessa länders väg mot EU-anslutning.

54. Europaparlamentet påpekar att såväl stabiliserings- och associeringsprocessen som stabiliserings- och associeringsavtalen bör stärkas och att EU bör utarbeta en tydlig plan för stegvis integration.

55. Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra och stödja samtliga regeringar i regionen att förbereda EU-kompatibla provisoriska nationella utvecklingsplaner, liknande den Turkiet har utarbetat, för att bygga upp en institutionell mottagningskapacitet för framtida EU-stöd, särskilt på områdena för utveckling av landsbygden, infrastruktur och mänskliga resurser.

56. Europaparlamentet påpekar att frågan om ursprungsregler hämmar den fria handeln mellan länderna i sydöstra Europa och EU-marknaden, eftersom dessa länder i regel inte skrivit under den alleuropeiska överenskommelsen om ursprungsregler. Kommissionen bör med högsta prioritet bistå dessa länder att genomföra de förhandlingar och förfaranden som behövs.

57. Europaparlamentet konstaterar att budgetanslagen för förbindelserna med västra Balkan har minskat på ett konstant och betydande sätt för varje år sedan 2002. Parlamentet är fast beslutet att tillhandahålla tillräckliga medel för regionen i nästa budgetplan med beaktande av de avgörande utmaningarna i regionen, den gradvisa övergången från fysisk rekonstruktion till institutionell uppbyggnad och föranslutningsstöd, liksom regionens strategiska betydelse för Europeiska unionen.

58. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen - med hänsyn till behovet att involvera det civila samhällets samtliga parter, inte minst opinionsbildarna, i den process som det innebär att bana väg för regionen in i EU - att vidta brådskande åtgärder för att stärka samarbetet om gränskontroller. Detta bör ske inom ramen för en bred strategi för inrikes och rättsliga frågor, och bör omfatta en förstudie från kommissionen om effekterna av en progressiv lättnad av visumkraven för länderna i regionen. Resultaten från denna bör presenteras före utgången av 2005. I förstudien bör särskild vikt framför allt läggas vid frågan om hur rörligheten kan främjas för studenter, representanter för icke-statliga organisationer, ekonomiska aktörer och representanter för politiska institutioner samt affärsmän.

59. Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i länderna att öka sina ansträngningar att inför sina inhemska domstolar dra alla ansvariga för krigsförbrytelser inför rätta, oberoende av offrens eller förövarnas etniska tillhörighet, och att göra detta i enlighet med erkända internationella normer för rättvisa rättegångar och i samarbete med ICTY.

60. Europaparlamentet understryker att länderna i regionen kan åstadkomma mycket själva när det gäller att gå framåt i integrationen med EU genom att uppfylla följande krav:

- Samarbeta med ICTY,

- Genomföra en effektiv politik för att se till att flyktingar och fördrivna kan återvända hem,

- Respektera för de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter,

- Genomföra en aktiv politik för att bekämpa korruption, organiserad brottslighet och handel med människor, vapen och narkotika.

- Bedriva ett effektivt ekonomiskt samarbete.

61. Europaparlamentet välkomnar Sofia-deklarationen om ett årtionde för integration av romerna och uppmanar kommissionen att stödja insatserna från länderna i regionen för att märkbart förbättra den romska befolkningens situation.

62. Europaparlamentet betonar att en av EU:s främsta målsättningar bör vara att på ett systematiskt och progressivt sätt överföra ansvaret för genomförandet och förvaltningen av EU-stöd, och att därigenom främja utvecklingen av de lokala och nationella myndigheternas roll, liksom att kontinuerligt arbeta för att öka det civila samhällets och de demokratiska krafternas engagemang, om och när betingelserna i de berörda länderna tillåter detta.

63. Europaparlamentet ber kommissionen att den nu, i enlighet med vad som stadgas i CARDS, låter de berörda ländernas institutioner delta direkt i systemet för finansiell förvaltning av EU-stöd.

64. Europaparlamentet uppmanar samtliga länder i regionen att arbeta tillsammans för att samordna den regionala infrastrukturen eftersom utveckling inom denna sektor är en förutsättning för att regionen skall kunna integreras ekonomiskt.

65. Europaparlamentet beklagar att man fortfarande inte genomfört de åtgärder som krävs för att flyktingar och internt fördrivna personer i regionen skall kunna återvända hem.

66. Europaparlamentet är fortsatt mycket oroat över utvandringen av unga människor och kompetensflykten från regionen och över den i detta sammanhang knappast ovidkommande graden av fattigdom och arbetslöshet.

67. Europaparlamentet konstaterar att i Balkan utgör minfält fortfarande ett stort hinder för utvecklingen i och integrationen av regionerna i sydöstra Europa, och att även om ett omfattande och framgångsrikt minröjningsarbete genomförts under senare år bör EU:s minåtgärder i länder i regionen fortsätta om det mål som anges i Ottawakonventionen, om att senast 2010 förklara vissa områden minfria, skall kunna uppfyllas.

68. Europaparlamentet anser att utvecklingen av och stödet till ett i genuin mening civilt samhälle är en grundförutsättning som med nödvändighet kommer att stärka de demokratiska institutionerna och bana vägen för en helhjärtad försoning mellan parterna.

69. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare stöd till länderna i regionen så att deras multietniska arv till fullo återspeglas i deras utbildningssystemen, och att se till att de kan delta i Europeiska unionens utbildningsutbytesprogram.

70. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett konkret förslag om inrättandet av områden med förenklad fri rörlighet mellan angränsande regioner, för att därigenom främja utvecklingen av gränsöverskridande och regionalt samarbete.

71. Uppmanar kommissionen att främja och stödja upprättandet av program för partnersamverkan ("twinning") på kommunal nivå och att stödja alla sådana åtgärder som främjar upprättandet av nätverk mellan de olika aktörerna i EU och SAP-länderna.

72. Europaparlamentet föreslår att EU, i samarbete med FN, spelar en avgörande roll när det gäller att skapa en plattform för alla berörda politiska aktörer för att omgående diskutera Kosovos status och ser fram emot det positiva resultatet av dessa diskussioner.

73. Europaparlamentet uppmanar staterna i västra Balkan att anta och genomföra EU:s uppförandekodex för vapenexport.

74. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och byrån för återuppbyggnad att ytterligare uppmuntra och stödja en sannings- och försoningsprocess på bred grund, som skall komplettera de rättsliga förfarandena. Denna bör omfatta det civila samhället, de politiska aktörerna och kulturpersonligheter, och lägga grunden för bestående fred och stabilitet i regionen. Denna försoningsprocess måste i synnerhet ha ungdomar i åtanke och bör omfatta en ingående översyn av skolböcker och läroböcker i historia.

*

* *

75. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, samtliga regeringar och parlament i regionen, EU:s särskilda samordnare för stabilitetspakten för sydöstra Europa, EU:s särskilda representanter i regionen, FN:s särskilde representant i Kosovo (UNMIK), OSSE och till Europarådet.

[1] EUT C 87 E, 7.4.2004, s. 521.

[2] P6_TA(2004)0056.

[3] Se rådets slutsatser av den 17- 18 juni 2004 (10679/2/04 REV 2).

--------------------------------------------------