EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 11.03.1998 
KOM(1998) 140 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
om genomförandet av 
beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om 
gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin 
1997 

Rapport från kommissionen om genomförandet av 
beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om 
gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin 1997 
1. Inledning 
Enligt artikel 8 i kommissionens beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 
1996 om gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin1 skall 
kommissionen årligen lämna en redogörelse för detta besluts genomförande 
till rådet. Rapporten skall också lämnas till parlamentet och Rådgivande 
kommittén för kännedom. 
2. Allmän översikt 
2.1. I denna rapport beskrivs de första ärendena som kommissionen fattat beslut i 
enligt den sjätte omgången gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin. 
Kommissionen har generellt sett kunnat använda det nya instrumentet för 
kontroll av statligt stöd i den känsliga EKSG-sektorn på ett tillfredsställande 
sätt. 
Kommissionen har använt sig av de nya möjligheterna genom artikel 6.4 i 
gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin i två fall och den 
använde det utvidgade tillämpningsområdet för artikel 3 i 
gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin för att tillåta undantag för 
beskattning av koldioxidutsläpp för den stålindustri som omfattas av 
Europeiska kol- och stålgemenskapen. 
EGT L 338, 28.12.1996, s. 42. 
övervakningen av genomförandet av nyligen fattade beslut i ärenden enligt 
artikel 95 i EKSG-fôrdraget fortsatte under 1997. Kommissionen lade fram sin 
sjunde2 och åttonde3 övervakningsrapport till rådet, vilka särskilt behandlade 
omstruktureringen av de berörda företagen och utbetalningen av de beviljade 
stöden. 
2.2. Under 1997 fattade kommissionen fem slutliga negativa beslut och två slutliga 
positiva beslut. I ett ärende avslutades förfarandet efter att anmälan hade 
dragits tillbaka av de behöriga myndigheterna. I sju ärenden gjorde 
kommissionen inga invändningar utan att inleda förfarandet, inklusive två 
ärenden där man kom fram till att inget statligt stöd förekom. För sju andra 
ärenden beslutade kommissionen att inleda förfarandet enligt artikel 6.5 i 
gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin. 
2.3 I kapitel 3 i rapporten ges en beskrivning av de ärenden som kommissionen 
avgjorde under 1997. Ärenden som anmäldes till kommissionen-under 1997 
men där beslut ännu inte fattats beskrivs inte i rapporten. I bilaga I 
presenteras de relevanta uppgifterna i tabellform. 
3. Beskrivning av ärenden om stöd till stålindustrin i olika medlemsstater 
3.1. Belgien 
3.1.1. Forges de Clabecq / Duferco Clabecq 
Kommissionen beslutade att det finansiella stödet från den vallonska 
regionen till Duferco Clabecq i form av ett förvärv av kapital på 350 miljoner 
belgiska francs (25 % av kapitalet) och ett lån med en löptid på tio år på 550 
miljoner belgiska franc utgör tillförsel av egentligt riskkapital enligt gängse 
investeringspraxis i en marknadsekonomi. 
Stödet anses därför inte innehålla något inslag av statligt stöd. 
2 SEK (97) 673 slutlig. 
3 SEK (97) 1898 slutlig. 
Vid beslutet att stöd inte förekom beaktade kommissionen beträffande 
kapitalägandet att SWS (Société Wallonne pour la Sidérurgie) minoritetspost 
pä 25 % förvärvats på samma villkor och samtidigt som en privat investerare 
som äger majoriteten av aktiekapitalet förvärvade sin minoritetsandel. 
Den privata partnern har en solid finansiell struktur och den nya 
investeringen ingår i dess affärsstrategi. Investeringar planeras för att göra 
det möjligt att konkretisera en väl definierad affärsstrategi och i affärsplanen 
förutses en positiv rörelsemarginal från och med det andra året och vinst från 
och med det femte. 
Beträffande lånet fastslogs att inget statligt stöd förekommer då risken för en 
kapitalförlust är proportionellt fördelad mellan de två aktieägarna i förhållande 
till deras respektive aktieinnehav. På lånet löper halvårsvis ränta, oberoende 
av företagets resultat, enligt en räntesats på 5,55 % under tio år. Räntan som 
är den samma som den referensränta som används av kommissionen sedan 
den 1 augusti 1997 för att avgöra inslagen av stöd för statliga lån i Belgien 
kan ses som marknadsräntan för den här typen av lån och den här typen av 
risk. 
3.2. Tyskland 
3.2.1. Investeringsprogram för minskning av miljöföroreningar 
I januari 1996 inledde kommissionen ett förfarande avseende en tysk 
stödordning som syftade till att främja demonstrationsprojekt som visar hur en 
1 tillämpning av processer och teknik kan leda till en betydande minskning av 
luft- och vattenföroreningar samt av spillvattenmängd och bullernivå. 
Kommissionen ansåg att den stödnivå som godkändes genom stödordningen, 
dvs. 50 %, var för hög med hänsyn till att demonstrationsprojekt ligger nära 
marknaden och den ansåg vidare att de stödberättigande kostnaderna inte var 
endast rena FoU-kostnader utan även kunde omfatta investeringskostnader. 
I oktober avslutade kommissionen förfarandet sedan den tyska regeringen 
dragit tillbaka anmälan. Åtgärderna har inte satts i kraft. 
3.2.2. Eisen- und Stahlwalzwerke Rötzel GmbH 
I juli beslutade kommissionen att inleda förfarandet enligt artikel 6.5 i 
gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin beträffande garantier 
som delstaten Nordrhein-Westfalen under 1995 tilldelade företaget Eisen- und 
Stahlwalzwerke Rötzel GmbH. 
Garantin täckte 80% av en bankkredit på 15 miljoner tyska mark för 
investeringssyften. 
3.2.3 Gröditzer Stahlwerke och Walzwerk Burg GmbH 
Kommissionen inledde i juli förfarandet enligt artikel 6.5 i gemenskapsreglerna 
för statligt stöd till stålindustrin beträffande privatiseringen av dessa företag 
och en del finansiella ingrepp som skedde under perioden 1993-1996. 
Kommissionen hyste allvarliga tvivel om huruvida det privatiseringsförfarande 
genom vilket företagen såldes till dotterbolag till Georgsmariënhùtte GmbH 
inte utgjorde ett statligt stöd. 
Beträffande de finansiella ingreppen granskade kommissionen 
investeringsstöd i form av räntefria lån till ett belopp på 96,9 miljoner tyska 
mark och driftstöd, också detta i form av län till aktieinnehavarna till ett belopp 
pä 166,8 miljoner tyska mark. Det bör i detta sammanhang noteras att 
aktieinnehavarna vid denna tid var statliga organ. 
En del garantier och bidrag ingick också i förfarandet. 
Kommissionens ståndpunkt i detta ärende är att Gröditz GmbH är ett företag 
med stålproduktion och därför omfattas av artikel 80 i EKSG-fördraget, även 
om företagets produktion främst består av produkter som inte omfattas av 
bestämmelserna i EKSG-fördraget. Det faktum att företaget även producerar 
stål som omfattas av fördraget och säljer delar av denna stålproduktion på 
marknaden ansågs vara tillräckligt för att dra slutsatsen att företaget hör till de 
företag som omfattas av artikel 80 i EKSG-fördraget. 
3.2.4. MCR Gesellschaft fur metallurgisches Recycling mbH 
I december 1994 fattade kommissionen ett positivt beslut vad gäller regionalt 
investeringsstöd till MCR. 
Detta skedde i enlighet med artiklarna 1 och 5 i de dåvarande 
gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin4. 
Kommissionen beslutade i december 1997 att inleda förfarandet enligt artikel 
6.5 i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin beträffande två lån 
till ett sammanlagt värde av 97 miljoner tyska mark, en garanti samt ett bidrag 
på 24 miljoner tyska mark som tidigare godkänts. 
Lånen och garantin hade till syfte att täcka miljökostnader men kommissionen 
hyste allvarliga tvivel om huruvida samtliga villkor i gemenskapsreglerna för 
statligt stöd till stålindustrin och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till 
miljöskydd5 uppfylldes av projektet i fråga. 
Bidraget på 24 miljoner tyska mark godkändes i december 1994 och skulle 
betalas ut till företagen före slutet av 1994. Kommissionen fick uppgifter om 
att bidraget inte hade betalats ut i enlighet med denna tidsfrist och inledde 
därför förfarandet. 
Kommissionen tog också det första steget mot beslutet att avbryta 
utbetalningen av bidraget enligt artikel 6.4 i gemenskapsreglerna för statligt 
stöd till stålindustrin. 
3.2.5. GeorgsmarienhUtte 
Kommission inledde i juli ett förfarande enligt gemenskapsreglerna för statligt 
stöd till stålindustrin för att undersöka om befrielsen från miljökrav för 
återvinning och bortskaffande av industridamm som den tyska delstaten 
Niedersachsen tilldelat EKSG-företaget GeorgsmarienhUtte GmbH, med säte 
nära Osnabruck, utgör statligt stöd. 
Under 1993 omstrukturerades stålföretagen i den tyska Klöcknergruppen 
genom ett ackordsförfarande. Dotterbolaget Klöckner Edelstahl GmbH i 
GeorgsmarienhUtte såldes sedan och fick namnet GeorgsmarienhUtte GmbH. 
EGTL362, 31.12.1991, s. 57. 
EGTC72, 10.3.1994, S.3. 
Under ackordsförfarandet befriade delstaten Niedersachsen företaget från 
kravet att bortskaffa eller återvinna industridamm från stålproduktionen. 
Delstaten ålade sedan det offentliga företaget Niedersächsische 
Landesentwicklungsgesellschaft mbH att se till att industridammet 
bortskaffades enligt reglerna. Detta företag ålade i sin tur Georgsmarienhutte 
att återvinna industridammet och betalade 61,64 miljoner tyska mark för 
denna tjänst. 
Kommissionen anser att befrielsen från den allmänna lagstadgade 
skyldigheten att bortskaffa eller återvinna industriavfall som tillkommit genom 
principen om att den som förorenar skall betala minskar 
tillverkningskostnaderna för företaget i fråga och därför kan utgöra driftstöd, 
vilket inte skulle vara förenligt med gemenskapsreglerna för statligt stöd till 
stålindustrin. 
3.2.6. Elbe Stahlwerk Feralpi GmbH 
Kommissionen inledde i november ett förfarande enligt gemenskapsreglerna 
för statligt stöd till stålindustrin beträffande ett investeringsbidrag på 9,4 
miljoner tyska mark och garantier på 42 miljoner tyska mark som delstaten 
Sachsen tilldelat EKSG-företaget ESF Elbestahlwerk Feralpi GmbH i Riesa. 
Kommission hade fått uppgifter om att en viss del av det investeringsstöd som 
godkändes under 1993/94 enligt ett särskilt undantag för stålföretag med säte 
i f.d. DDR kan ha utnyttjats för att täcka driftskostnader. Kommission hade 
dessutom fått uppgifter om att ytterligare investeringsstöd och driftstöd 
godkändes under 1995/96 efter det att fristen för undantaget för f.d. DDR löpt 
ut. Detta stöd tilldelades utan förhandsanmälan och strider därför mot 
procedurreglerna i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin. 
Kommissionen uppmanade den tyska regeringen att lämna synpunkter om en 
planerad order att avbryta utbetalningen av allt stöd till ESF Elbestahlwerk 
Feralpi. 
3.2.7. Stahlwerke Bremen GmbH 
Kommissionen beslutade i juni att det planerade kapitaltillskottet från det 
statliga investeringsföretaget Hanseatische Industriebeteiligungen GmbH 
(Hibeg), Bremen, till Stahlwerke Bremen GmbH:s eget kapital inte utgjorde ett 
statligt stöd. 
Aktieinnehavarna i Stahlwerke Bremen är det belgiska stålföretaget Sidmar 
NV (67,6835 %) och Hibeg (32,3165 %). De planerade att tillföra 150 miljoner 
tyska mark till sitt eget företagskapital för att möjliggöra finansiering av vissa 
investeringar som anses kunna bidra till Stahlwerke Bremens lönsamhet. 
Aktieinnehavarna skulle betala detta belopp i enlighet med deras respektive 
andelar av aktieinnehavet. Det statliga kapitaltillskottet skulle anmälas till 
kommissionen enligt artikel 6.2 i gemenskapsreglerna för statligt stöd till 
stålindustrin. Kommissionen granskade den planerade finansiella åtgärden 
och drog slutsatsen att Bremens beteende representerade gängse 
investeringspraxis i en marknadsekonomi. 
3.3. Grekland 
3.3.1. Halyvourgia Thessalias 
I september godkände kommissionen regionalt investeringsstöd till 
stålföretaget Halyvourgia Thessalias SA i enlighet med artikel 5 i 
gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin. 
Investeringen inriktades mot förvärv och installation av ett nytt reglerat 
kylsystem och en nytt modernt grovplåtsverk och flyttning av kylbädden till en 
annan del av anläggningen. 
Stödet bestod av två bidrag på 69,6 miljoner drakmer och 26,4 million miljoner 
drakmer och räntesubventioner för banklån på 114 miljoner drakmer. 
Investeringen ledde inte till ökad tillverkningskapacitet. 
3.4. Italien 
3.4.1. Acciaieria ISP Cremona 
I april förklarade kommissionen i kraft av artikel 2 i gemenskapsreglerna för 
statligt stöd till stålindustrin att ett bidrag på 25,9 miljarder italienska lire till 
Acciaieria ISP Cremona var förenligt med den gemensamma marknaden. 
Forskningen och utvecklingen bör identifiera och definiera de tekniska villkoren 
för industriell tillverkning av rostfritt stål i ISP-anläggningen och för att direkt 
uppnå de höga temperaturer som krävs i den austenitiska fasen för tillverkning av 
tunnplåt på mindre än 1,5 mn som inte kan tillverkas med det nuvarande 
valsverket. 
Forskningen och utvecklingen ansågs utgöra industriell forskning och stödnivån 
på 36,6 % låg långt under stödtaket på 50 %. Vad gäller stimulanseffekten till följd 
av stödet måste man observera att detta villkor uppnåddes med tanke på de 
särskilda risker och-kostnader som förekom i projekten och med tanke på att 
Cremonas FoU-kostnader utgör omkring 4,5% av dess omsättning, vilket är 
avsevärt högre än de genomsnittliga FoU-kostnaderna för andra stålverk (omkring 
1 %-2 %). 
3.4.2. Bresciani 
I februari beslutade kommissionen att avsluta det förfarande som inleddes 
beträffande offentliga stödåtgärder till sex stålföretag inom ramen för 
avvecklingen av den privata stålsektorn i Italien. I april 1996 inledde 
kommissionen förfaranden beträffande de statliga stöd som den italienska 
regeringen hade planerat att tilldela företagen Diano, Lamifer, Demafer, LMV, 
MAO och Sidercamuna. 
Efter att ha granskat dessa ärenden konstaterade kommissionen, med undantag 
av ärendena MAO och Diano där stöden godkändes, att alla villkor som fastställs i 
artikel 4 i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin var uppfyllda utom 
det som handlar om reguljär drift. Kommissionen konstaterade att de kriterier som 
de italienska myndigheterna hade lämnat (giltigt elkontrakt, investeringar i och 
underhåll av anläggningar, personal, osv.) inte bevisade att företagen i fråga hade 
någon fortlöpande produktion, utan snarare att de skulle kunna ha det. 
Kommissionen har mot bakgrund av detta gjort bedömningen att villkoret om 
reguljär drift inte uppfyllts i de ovanstående ärendena och att de italienska 
påståendena inte ändrar innehållet i kommissionens första bedömning då man 
fattade besluten om att inleda förfarandet. 
3.4.3. Ferdofin Sri 
I april beslutade kommissionen att genom ett slutligt negativt beslut avsluta 
förfarandet som inletts beträffande offentliga åtgärder till förmån för Ferdofin 
Sri. 
Kommissionen noterade de italienska myndigheternas beslut att efter inledandet 
av förfarandet dra tillbaka den statliga garanti som föreskrivs i artikel 2a i den 
italienska lagen nr 95/1979 och undersökte sedan huruvida den italienska lagen i 
sig utgör ett statligt stöd. 
Man bör i detta sammanhang lägga märke till att förfarandet i fråga, i motsats till 
de konkursförfaranden som föreskrivs i den italienska lagstiftningen, inte kan 
tillämpas av alla företag utan bara av stora företag, dvs. företag på obestånd 
med minst 300 anställda. 
Vad gäller överföringen av statliga medel konstaterade kommissionen att 
tvångsförvaltningen medför vissa ekonomiska fördelar som inbegriper 
överföring av statliga medel eller som påverkar statens budget. 
Kommissionen har mot bakgrund av ovanstående dragit slutsatsen att lagen i 
fråga utgör ett statligt stöd. Det framgår av dokumentationen att de offentliga 
åtgärderna varken syftar till att stödja miljöskyddsåtgärder, forskning och 
utveckling eller nedläggning. 
10 
3.5. Luxemburg 
3.5.1. ARBED S.A och ARES S.A. 
De anmälda stöden avser projekt som inleddes och slutfördes under 1995 och 
1996. I avsnitt 6.5 i gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och 
utveckling6 fastställs att kommissionen vid alla former av projekt som avser 
marknadsnära forskning och där en betydande del av kostnaderna har betalats 
före ansökan om stöd skall fästa särskild vikt vid analysen av stimulanseffekten 
för att slå fast att det inte handlar om driftstöd. Kommissionen konstaterar att det i 
detta fall förefaller mycket svårt att, åberopa stimulanseffekten och att företagen 
inte skulle ha genomfört sina FoU-projekt utan statligt stöd, eftersom projekten 
redan har slutförts utan någon form av statligt ingripande. 
I avsnitt 6.1 i samma gemenskapsramar fastställs att stöd till forskning och 
utveckling bör stimulera företagen att inleda ytterligare FoU-verksamheter utöver 
dem som de normalt bedriver inom ramen för den dagliga verksamheten. Det 
framgår av dokumentationen att de luxemburgska myndigheterna inte har kunnat 
motivera varför de beskrivna arbetena inte ingår i företagets normala verksamhet 
eller på vilket sätt stödet skulle kunna bidra till att öka företagens FoU-insatser 
utöver de som normalt sker. 
Kommissionen har mot bakgrund av ovanstående funnit det mycket svårt att 
avgöra om stöden i fråga är förenliga med den gemensamma marknaden. 
Kommissionen har därför inlett förfarandet enligt artikel 6.5 i gemenskapsreglerna 
för statligt stöd till stålindustrin för dessa stöd. 
EGTC45, 17.2.1996, s.5. 
11 
3.6. Sverige, Danmark och Nederländerna 
3.6.1. Beskattning av koldioxidutsläpp 
I dessa tre medlemsstater finns lagstiftning som inför en beskattning av 
koldioxidutsläpp. Själva beskattningen anses inte utgöra något statligt stöd, 
men en väsentlig del av lagstiftningen består i att vissa industrier beskattas 
lägre än andra energikonsumenter och sådana undantag utgör statliga stöd. 
Dessa undantag har godkänts av kommissionen enligt EKSG-fördraget. 
Den stålindustri som omfattas av EKSG-fördraget är en viktig 
energikonsument och bidrar på ett avsevärt sätt till koldioxidutsläppen. 
Stålindustrin i de tre medlemsstaterna kan försättas i ett ofördelaktigt läge 
jämfört med konkurrenter från medlemsstater utan sådan beskattning av 
koldioxidutsläpp om den skulle vara skyldig att betala hela skattekostnaden. 
Därför har de tre medlemsstaterna inkluderat stålindustrin i förteckningen 
över industrier som beskattas lägre. 
Denna typ av driftstöd är i enlighet med artikel 3 i gemenskapsreglerna för 
statligt stöd till stålindustrin och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till 
miljöskydd7 förenligt med den gemensamma marknaden och kommissionen 
beslutade därför att inte göra invändningar. 
Innan de nuvarande gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin 
antogs hade ett sådant beslut enbart kunnat fattas genom åberopande av 
artikel 95 i EKSG-fördraget. 
3.7. Spanien 
3.7.1. Lag 43/1995 
I juli beslutade kommissionen att granska de skattekrediter som stålföretagen 
har rätt till i samband med genomförandet av exportrelaterad verksamhet. 
Se fotnot 5. 
12 
Företag som har sitt säte i Spanien har rätt till skattekrediter för upp till 25 % av 
sina investeringar, under förutsättning att dessa investeringar avser 
inrättande av filialer eller fasta driftställen utomlands, såväl som 
aktieförvärv i utländska bolag eller bildande av dotterbolag, vars verksamhet är 
direkt knuten till export av varor och tjänster, 
marknadsföring utomlands för internationella produktlanseringar, 
marknadspenetration och marknadsundersökningar utomlands, 
mässor, utställningar och andra liknande offentliga evenemang, inklusive 
internationella evenemang som äger rum i Spanien. 
Det bör noteras att den spanska lagen 43/1995 om företagsskatt konsoliderar 
lagstiftning som har varit i kraft sedan 1978, dvs. innan Spanien gick med i 
Europeiska gemenskaperna. Men begreppet befintligt stöd förekommer inte i 
EKSG-fördraget på samma sätt som det gör i EG-fördraget. 
Därför är tillämpningsområdet för beslutet endast en bedömning av 
ifrågavarande åtgärder enligt bestämmelserna i EKSG-fördraget. 
De ovannämnda skattekrediterna förefaller ha karaktären av statliga stöd och 
strider mot bestämmelserna i artikel 4.c i EKSG-fördraget medan tillämpningen 
av ett av undantagen i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin är 
tveksam. 
I3 
MI<:DI,I<:MS-
STAT 
B 
D 
D 
D 
D 
1) 
D 
D 
DK 
E 
G 
1 
I 
I 
L 
NL 
SE ÄRKNDI' 
NK 
N 680/97 
N 361/97 
C 2/96 
N 301/97 
N 344/97 
NN 85/97 
NN 86/97 
NN 108/97 
N 759/96 
NN 116/96 
N 154/97 
C 8/96 
N 119/97 
C 54/95 
N 668/96 
N 72/97 
N 73/97 
N 20/97 
N 742/96 R">RI«TA(i 
Dufcrco 
Clabccq 
Gröditzcr 
Stahlwerke 
minskning av 
miljöföro­
reningar 
MCR 
Slahlwcrke 
Bremen 
Uötzcl 
Gcorgs-
marienhutte 
Feralpi 
Beskattning 
av koldioxid­
utsläpp 
Lag 43/1995 
Haly-
vourgia 
Thcssalias 
Fcrdofin Srl 
Acciaicria ISP 
Bresciani 
Arbcd-
gruppen 
Beskattning 
av koldioxid­
utsläpp 
Beskattning av 
koldioxidutsläpp ÅTGÄRD 
förvärv av 
kapital/lan 
privatisering 
/diverse stöd 
FoU-stöd/ 
investerings 
-stöd 
stöd till 
miljöskydds­
åtgärder / 
investerings 
-slml 
kapilal-
lillskoll 
garanti 
befrielse 
frän 
miljökrav 
investerings 
-stöd/ 
driftstöd 
undantag 
skattc-
krcdilcr 
regionalt 
investerings 
-slöd 
garanti 
FoU-stöd 
stöd till 
nedläggning 
FoU-stöd 
undantag 
undantag < 
IWSLIIT 
inbcgripcr intc 
slbd 
inlcdande av 
fbrfarande 
avslutande av 
fbrfarande/ 
tillbaka-
dragande av 
anmaian 
inledande av 
fbrfarande / 
krav pa 
avbrylande av 
iilbclalningar 
inbcgripcr inlc 
slbd 
inledande av 
fbrfarande 
inlcdande av 
fbrfarande 
inlcdande av 
fbrfarande / 
krav pa 
avbrytande av 
ulbclalningar 
godkannande 
inlcdande av 
fbrfarande 
godkannandc 
slulligt 
ncgativl bcslut 
godkannandc 
2 slutliga 
positiva beslut/ 
4 slutliga 
negativa beslut 
inledande av 
fbrfarande 
godkannande 
godkannandc DA ID 
M 
5/11/97 
15/7/97 
21/10/97 
16/12/97 
18/6/97 
30/7/97 
15/7/97 
18/11/97 
5/2/97 
30/7/97 
16/9/97 
30/4/97 
2/4/97 
26/2/97 
21/5/97 
30/7/97 
26/2/97 OIW.NT-
LKKiOR-
ANDB 
EGT C 20. 
22.1.1998 
EGT C 395. 
31.12.1997 
EGT C 377, 
12.12.1997 
Snnu inte 
offcntliggjort 
li(iTC 1. 
3.1.1998 
EGT C 328. 
30.10.1997 
EGT C 323. 
24.10.1997 
3nnu inte 
offcntliggjort 
EGT C 197. 
27.6.1997 
EGT C 329. 
31.10.1997 
annu intc 
ofTcnlliggjort 
EGT L 306. 
11.11.1997 
3nnu intc 
offentliggjort 
EGT L 139, 
30.5.1997 
EGT C 250. 
15.8.1997 
annu inte 
offentliggjort 
EGT C 197. 
27.6.1997 
14 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 140 slutlig 
DOKUMENT 
SV 08 10 06 11 
Katalognummer : CB-CO-98-174-SV-C 
ISBN 92-78-32326-8 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg