EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.03.1997 
KOM(97) 99 slutlig 
97/0103 (COD) 
SOCRATES 
GEMENSKAPLIGT HANDLINGSPROGRAM 
PÅ UTBILDNINGSOMRÅDET 
RAPPORT OM UPPNÅDDA RESULTAT 
1995 OCH 1996 
Förslag till Europaparlamentets oeh rådets beslut 
ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates 
(framlagt av Komissionen) 

ÖVERSIKTA VSOCRA TES-PROGRAMMET 
HÖGRE UTBILDNING (Erasmus) 
Aktivitet 1 Bidrag till universitet för Europeiska dimensioner 
Institutionella kontrakt (organisation av studerandes rörlighet, lärares 
rörlighet, europeisk system för överföring av studiepoäng; utveckling av 
kursplan; intensivspråkkurser: europeiska moduler; intensivprogram, 
förberedande besök) 
Projekt utvecklade genom tematiska nätverk 
Aktivitet 2 Rörlighetsbidrag för studerande 
SKOLUTBILDNING (Comenius) 
Aktivitet 1 Skolpartnerskap för europeiska utbildningsprojekt, inklusive lärarutbyte samt 
placering och studiebesök för rektorer. 
Aktivitet 2 Transnationella projekt som relaterar till utbildning av barn till gästarbetare, 
yrkesresande, personer som lever zigenarliknande liv och zigenare / interkulturell utbildning. 
Aktivitet 3 Internutbildningskurser för lärare och utbildningspersonal 
3.1 bidrag för att utveckla och organisera kurser 
3.2 bidrag till deltagare 
FRÄMJANDE AV SPRÅKINLÄRNING (Lingua) 
Aktivitet A Europeiska samarbetsprogram för språklärarutbildning 
Aktivitet B Internutbildningskurser för språklärare 
Aktivitet C Studiehjälp för blivande språklärare 
Aktivitet D Utveckling av instrument för språklärare/inlärning och utvärdering 
Aktivitet E Gemensamma utbildningsprojekt för språkinlärning 
ÖPPEN- OCH DISTANSUTBILDNING 
Europeiska partnerskap / partnerskapsprojekt 
Observationsprojekt 
VUXENUNDERVISNING 
Främjar medvetenhet om andra europeiska länder och europeiska gemenskapen 
Förbättrad vuxenundervisning genom europeiskt samarbete 
INFORMATIONS- OCH ERFARENHETSUTBYTE OM UTBILDNINGSSYSTEM OCH 
-POLITIK 
Analys av frågor om gemensamma utbildningspolitiska intressen 
Informationsnätet för utbildning i Europa (Eurydice) 
Besöksprogram för beslutsfattare inom utbildning (Arion) 
Nätverk av informationscentrum för erkännande av nationella akademiska examina 
KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER 
Europeiska associationsaktiviteter på utbildningsområdet 
Aktiviteter som ökar medvetenhet om främjande av europeiskt samarbete inom utbildning 
Informationsaktiviteter av SOCRATES nationella förmedlingar 
Kontroll och utvärdering av SOCRATES 
INNEHÅLL 
EXEKUTIV SAMMANFATTNING 
DEL A: RESULTAT UPPNÅDDA MED SOCRATES-PROGRAMMET SOM HELHET 
I. Inledning 
II. Åtgärder vidtagna för att genomföra programmet 
1. Spridning av information 
2. Etablerande av ledning, förvaltning och administrativ infrastruktur 
3. Val av projekt för stöd 
4. Tillförsäkra komplementaritet med andra gemenskapliga program och 
policymålsättningar 
5. Etablerande av mekanismer för kontroll och utvärdering av programmet 
6. Förbereda utvidgning av SOCRATES till flera länder 
III. Resultat av programmet under 1995 och 1996 
1. Krav på stöd inom programmet 
2. Bidrag utdelade 1995 och 1996 
3. Resultat av tillhandahållet stöd 
4. Påträffade hinder 
IV. Utmaningar för SOCRATES under den närmaste framtiden 
V. Slutsatser 
DEL B: RESULTAT SOM UPPNÅTTS AV VARJE DEL AV PROGRAMMET 
Högre utbildning (Erasmus) 
Skolutbildning (Comenius) 
• Främjande av språkinlärning (Lingua) 
• Öppen- och distansutbildning 
• Vuxenutbildning 
• Informations- och erfarenhetsutbyte om utbildningssystem och -politik 
• Kompletterande åtgärder 
STATISTISK BILAGA 
EXEKUTIV SAMMANFATTNING 
Gensvaret till SOCRATES inom de 15 medlemsländernas utbildningsgemenskap och de 3 EFTA-EES-länderna har 
varit anmärkningsvärt. Det stöd som tillhandahållits under 1995 och 1996 har redan börjat ge en betydligt ökad 
volym av europeiskt samarbete, i synnerhet inom områden som skolutbildning, vuxenutbildning samt öppen- och 
distansutbildning, som tidigare inte haft någon omfattande tradition av strukturerat samarbete på transnationell nivå. 
Institutioner börjar anta en mer strategisk inställning till europeiskt samarbete och ge ett sådant samarbete en mer 
framträdande plats i sina planer för framtida utveckling än hittills. 
SOCRATES STÖD UNDER 1995 OCH 1996 
Rörlighet och utbyte 
• rörlighetsbidrag för att göra det möjligt för upp till 316 000 studerande inom högre 
utbildning att genomföra en integrerad och erkänd studieperiod i ett annat 
deltagarland 
• integrerade undervisningsuppdrag utomlands för omkring 26 000 professorer och 
lektorer 
• omkring 80 000 ungdomar deltar i gemensamma utbildningsprojekt och utbyten 
utformade för att motivera dem att kommunicera på andra europeiska språk 
• över 16 000 deltar i europeiska internutbildningskurser för språklärare 
Samarbetsnät 
2 673 samarbetsprogram mellan universitet, som involverar över / 800 institutioner 
för högre utbildning 
28 stora tematiska nätverk utformade till att utveckla europeiska dimensioner i ett 
brett urval av discipliner och områden av speciellt intresse inom högre 
utbildning, som involverar över 70 institutioner samt även 85 europeiska 
sammanslutningar på det akademiska området 
/ 620 multilaterala s kolpartners kap, som involverar omkring 5 000 skolor 
Omkring 3 500 gemensamma utbildningsprojekt utformade att stimulera unga 
människors motivation att lära sig andra europeiska språk 
över 600 transnationella projekt, som involverar omkring 2 700 institutioner, 
utformade för att förbättra samarbetet inom området för öppen- och 
distansutbildning, vuxenutbildning, interkulturell utbildning, språkinlärning 
samt inledande- och internutbildningen av lärare 
Betydande framsteg har redan gjorts för att uppnå de nyckelmålsättningar för SOCRATES som fastställts i Beslutet 
att etablera programmet. Under 1995 och 1996 har programmet särskilt: 
• varit ett betydande bidrag till rörligheten för lärare och studerande av olika slag, både vad det gäller 
volym på utbyten och kvaliteten på deras organisationsramar; 
• stimulerat bred och intensifierad samverkan mellan utbildningsinstitutioner i olika deltagarländer, i 
synnerhet genom bildandet av multilaterala nätverk. Många av dessa har redan visat sin potential för att 
utvecklas till starka samarbetsstrukturer som kommer att ha gynnsamma effekter långt efter det att 
det särskilda projekt som SOCRATES stöd tillhandahölls för har avslutats: 
gett ett nytt uppsving för akademiskt erkännande för utförda studieperioder och kvalifikationer som 
erhållits utomlands: 
fortsatt att göra framsteg vid främjande av undervisning och inlärning av de mindre använda och mindre 
undervisade språken i unionen: 
gett en fokuseringspunkt för en bredare användning av öppen- och distansutbildning samt nya 
teknologier inom olika utbildningssektorer samt sett till att mer hänsyn tas till utveckling av multimediala 
inställningar till pedagogiska överväganden: 
lett till produktion av ett stort och varierat sortiment läromedel, kursplaner, träningsprojekt och andra 
utbildningsprodukter: 
gett nya möjligheter för omfattande kunskaps- och erfarenhetsutbyte och därmed spritt sakkunskap och 
befordra en process av innovation i alla deltagarländer: 
bidragit till att europeisk samverkan gynnar alla medlemsländer, inklusive de länder som är 
ekonomiskt eftersatta och/eller ligger i gemenskapens periferi; 
• hjälpt till att alstra betydande nivåer av kompletterande finansiering från en rad andra källor och därmed 
ökat den totala investeringen av utbildningsrörlighet och samarbete i Europa: 
• förbereda vägen för en utökning av programmet till resten av Europa, enligt för beslutet gällande villkor. 
Trots de betydande hinder som måste övervinnas vid lansering av ett program av denna storlek och omfattning, 
antyder de uppnådda resultaten på många olika sätt att programmet börjar fullgöra det mandat som fastställts i 
Maastrichtfördraget att gemenskapen skall bidra till utveckling av "kvalitetsutbildning" genom ett spektrum av 
samverkande aktiviteter på utbildningsområdet. Tack vare de koncentrerade ansträngningarna på europeisk och 
nationell nivå samt inom själva utbildningsinstitutionerna, hjälper SOCRATES till att göra den "europeiska 
dimensionen inom utbildning" till ett meningsfullt begrepp för hundratusentals lärare och elever i alla åldrar. 
Möjligheten att delta i SOCRATES har också entusiastiskt välkomnats av de associerade länderna Central- och 
Östeuropa och Cypern, vilket bekräftar programmets attraktion, som tidigare visats av EGs medlemsländer och 
därefter av EFTA-EES-länder. 
Men redan på detta tidiga stadium i programmet är det flesta aktiviteter övertecknade och akuta budgetsvårigheter 
börjar alltmer att tillstöta. 
Detta dokument försöker att analysera huvudaspekterna av genomförandet och utveckling av SOCRATES under de 
första två åren efter dess antagande. 
(1) Beslutet att etablera SOCRATES nämner även möjligheten att utvidga ess aktioner till att inkludera Malta. Förhandlingar har förts i 
avsikt att göra det möjligt för Malta att delta i programmet inom ramen för dess förestående inträde i gemenskapen. Men eftersom 
Maltas regering nyligen har fattat beslutet att frysa sin ansökan att gå med i gemenskapen har Kommissionen fått i uppdrag av Rådet 
att formellt ta preliminär kontakt i avsikt att klargöra de framtida relationerna mellan gemenskapen och Malta. Den slutliga 
ställningen som kommer att antas av Malta och gemenskapen är inte för närvarande känd, denna text hävisar varken - positivt eller 
negativt - till ett möjligt deltagande i programmet vid ett senare tillfälle. 
DEL A: RESULTAT UPPNÅDDA MED SOCRA rfS-PROGRAMMET SOM HELHET 
I. INLEDNING 
Gemenskapens handlingsprogram inom området för utbildning, med titeln SOCRATES (i) täcker tiden 1995-1999 
och gäller de 15 medlemsländerna i Europeiska gemenskapen samt även Island, Liechtenstein och Norge inom 
ramen för avtalet för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det utökas för närvarande till att omfatta de 
associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern enligt för Beslutet gällande villkor. 
Det övergripande syftet för SOCRATES är att stärka samarbete, öka rörlighet och förbättra den europeiska 
dimensionen inom alla utbildningssektorer. Det bidrar därigenom till utvecklingen av human resources, i samklang 
med behoven i ett alltmer ömsesidigt beroende och integrerat Europa. Detta är en nyckelfaktor för att stimulera 
konkurrens och sysselsättning samt uppnå större ekonomisk tillväxt och bibehålla social stabilitet inom hela 
gemenskapen (i). Lika viktigt är att SOCRATES bidrar till personligt självförverkligande för de personer som deltar 
och utvecklar en känsla av identitet med Europeiska gemenskapen bland medborgare av alla åldrar. 
Detta program riktas till en enorm målbefolkning. I dagens Europeiska gemenskap finns omkring 117 miljoner unga 
människor under 25 års ålder - en tredjedel av den total befolkningen. Omkring 60 miljoner elever är inskrivna vid 
gemenskapens 307 000 skolor, 36 miljoner på högstadienivå och 24 miljoner på låg- och mellanstadienivå samt 
ytterligare 10 miljoner småbarn inom förskoleutbildning. De undervisas av över 4 miljoner lärare. Omkring 11 
miljoner elever studerar vid över 5 000 institutioner för högre utbildning: miljoner vuxenstuderande studerar på hel-
eller deltid för att uppdatera sin kunskap och kompetens. Alla dessa samt all personal som är involverad i ledning 
och administration av utbildning och relaterade uppgifter, som t ex orientering och rådgivning är potentiella 
deltagare i SOCRATES, (i) 
SOCRATES är det första omfattande programmet på gemenskaplignivå som främjar samarbete över hela 
undervisningsområdet. Det omfattar tidigare EG-initiativ som t ex Erasmus- och Lingua-projekten, utökar deras 
omfattning och verksamhetsskala och integrerar dem med en rad nya aktiviteter inom utbildningssektorer som 
hittills inte systematiskt tagits upp i gemenskapliga program. SOCRATES utgör även en del av en bredare strategi 
att främja begreppet för livslångt lärande. Det interagerar nära med andra europeiska initiativ, i synnerhet Leonardo 
da Vinci-programmet för yrkesskolor, Youth for Europe III, socialpolitiska program och delar av Fourth 
Framework-programmet för forskning och teknisk utveckling. 
(2) Beslut nr 819/95/EC från Europaparlamentet och Rådet från den 14 mars 1995 som fastställer gemenskapens handlingsprogram 
"Socrates", Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L87/10 den 20 april 1995. 
(3) Se referens ( 1 ) ovan. 
(4) Detta har betonats i Kommissionens aktivitet för sysselsättning i Europa. En förtroendepakt, dokument CSF (96) i slutlig, Bryssel 
den 5 juni 1996 samt även i kommissionens Vitbok om utbildning och träning. Undervisning och inlärning. Mot 
inlärningssamhället. Luxemburg: Redaktionen för officiella publikationer i Europeiska gemenskaperna 1996; dess nyutkomna 
Grönbok om innovation, antagen den 20 december 1995 och dess tidigare vitbok om tillväxt, konkurrens, sysselsättning: 
Utmaningarna och vägen framåt in i 21 :a århundradet.. Luxemburg: Redaktionen för officiella publikationer i Europeiska 
gemenskaperna 1994. 
(5) Siffrorna i denna paragraf är baserad på Nyckeldata om utbildning i den Europeiska unionen, sammanställda för Kommissionen av 
EURYDICE-nätverket, 1995 års upplaga. Luxemburg: Redaktionen för officiella publikationer i Europeiska gemenskaperna 1996. 
För att ha en betydelsefull effekt behöver SOCRATES inte bara en noggrant utvald rad åtgärder för varje 
utbildningssektor som det riktar sig till, utan även ett finansiellt nätverk som helt stämmer överens med 
programmets målsättningar. Efter en utdragen förlikningsprocedur mellan Europaparlamentet och Rådet var den 
slutligen överenskomna summan, 850 miljoner ECU för tiden 1995-99. Detta understeg Kommissionens 
ursprungliga förslag på 1005,6 miljoner ECU, trots att det måste täcka behoven för den utökade Europeiska 
gemenskapen på 15 medlemsländer samt ytterligare programdelar, i synnerhet vuxenutbildning, som introducerades 
under förhandlingarna. Europaparlamentet samtyckte till kompromissumman endast på villkor att en förnyad 
omprövning i sinom tid görs. 
Följaktligen kom Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen i slutet av förlikningsproceduren överens om att: 
"Två år efter programmets introduktion skall Europaparlamentet och Rådet utvärdera de resultat som 
uppnåtts genom programmet. I det syftet kommer Kommissionen att inkomma med en rapport åtföljt av 
eventuella förslag som den anser är lämpliga, inklusive sådana som gäller finansiering fastställd av 
lagstiftaren i den gemensamma förklaringen av den 6 mars 1995.(14) Europaparlamentet och Rådet 
kommer att reagera till dessa förslag vid första möjliga tillfälle. "(1) 
På den grundvalen har Kommissionen framställt denna rapport som analyserar SOCRATES första två år (1995 och 
1996). Den visar att programmet ivrigt har välkomnats av utbildningsgemenskapen över hela gemenskapen och har 
gjort en lovande start mot att uppnå de målsättningar som framlades i det Beslut som etablerade programmet. I och 
med det reagerar den effektivt till det mandat som fastställts i EG-fördragets artikel 126 (l) att gemenskapen "skall 
bidra till utvecklingen av kvalitetsutbildning" genom samarbete över nationella gränser. 
Men den volym medel som begärts från programmet har redan överstigit tillgängliga resurser flera gånger om och 
av flera orsaker har inte hela effekten av efterfrågan ännu erfarits. Kommissionen har dragit slutsaten från analysen 
av de första två åren att den finansiella ramen inte är tillräcklig längre för att uppfylla programmets målsättningar. 
Den nuvarande rapporten åtföljs därför så som förutsetts i det ovan nämnda gemensamma uttalandet av 
Kommissionens förslag att modifiera den finansiella ramen. 
II. ÅTGÄRDER VIDTAGNA FÖR ATT GENOMFÖRA PROGRAMMET 
De åtgärder som vidtagits för att genomföra programmet har koncentrerats kring sex tillvägagångssätt: 
1. Spridning av information 
En omfattande rad informationsaktiviteter har utförts för att dra målgruppers uppmärksamhet till de möjligheter som 
SOCRATES ger. En allmän iickhandbok, aktivitetsspecifik Vägledning för sökanden och en serie med Kort 
information framställdes på alla 11 officiella EU-språk och fick omfattande distribution, både i pappersform och via 
EUROPA Internet-nätet. Ett formellt tillkännagivande / infordran om förslag publicerades i Europeiska unionens 
officiella tidning. (1) 
(6) Deklaration av Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen av den 6 mars 1995 (95/C 293/03). Europeiska unionens officiella 
tidning nr C 293/4 från den 8 november 1995. 
(7) Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen angående Beslut 819/95/EC av Europaparlamenet och Rådet 
av den 14 mars 1995 om etablerande av gemenskapens handlingsprogram "Socrates". Europeiska unionens officiella tidning nr 
L132/18 från den 16 juni 1995. 
(8) Europeiska unionens officiella tidning nr C 224 från den 31 augusti 1992. 
(9) Europeiska unionens officiella tidning nr C 200 från den 4 augusti 1995. 
För att ta hänsyn till varje deltagarlands särskilda informationsbehov utfördes nationella informationskampanjer om 
SOCRATES, som bestod av lanseringsmöten på nationell nivå, konferenser på regional- och sektornivå, 
informationshandlingar och publiceringsaktiviteter. Kampanjerna stöddes genom SOCRATES-bidrag, så som 
föreskrivits i Beslutet. De nya kapitalfaktorerna inom SOCRATES betonades. Särskilt intensiva kampanjer ägnades 
åt det "Institutionella kontraktet" inom Erasmus (jfr. infra) och till samarbete inom skolsektorn (Comenius). 
2. Etablerande av ledning, förvaltning och administrativ infrastruktur 
Vid genomförande av SOCRATES bistods Kommissionen av SOCRATES kommitté, som består av två medlemmar 
utsedda av varje medlemsland och ledda av Kommissionen. Frågor som tagits upp av kommittén och dess två 
underutskott, inom områdena för högre utbildning respektive skolutbildning har inkluderat: Prioriteter och kriterier 
för stöd av programmets olika aktiviteter, budgetanslag för de olika aktiviteterna och formeln för fördelning av 
medel till varje land under den decentraliserade aktiviteten; val av aktivitetsprojekt som leds centralt; policyfrågor 
som t ex samma möjligheter och handikappades behov. De goda arbetsrotationerna mellan Kommissionen och de 
nationella myndigheterna har underlättat programmets genomförande; de förblir nyckelfaktorer som avgör dess 
långsiktiga framgång. 
Europaparlamentet har hållits utförligt informerade om de ärenden som handläggs av kommittén och underutskotten 
i enlighet med "modus vivendi" överenskommet mellan Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen den 20 
december 1994.(1) 
Nationella organ spelar en vital roll vid genomförande av SOCRATES. Deras ansvar inkluderar val av projekt och 
distribution av bidrag under den decentraliserade aktiviteten, granskning och finansiell ledning, spridning av 
information, att ge vägledning och hjälp att identifiera lämpliga partners samt att säkerställa operativ 
komplimentaritet med projekt som är opererar på nationell nivå. I vissa deltagarländer har ett enda organ utsetts till 
hela SOCRATES.(i) I andra har olika organisationer för olika aktiviteter utsetts; Kommissionen har uppmuntrat 
berörda länder att anta effektiva arrangemang för samverkan. De nationella organen har sammankallats till två 
plenarmöten och oftare på en aktivitetsspecifik grundval. Dessa möten är väsentliga vad gäller effektiv och 
sammanhängande programledning. Resultaten för de flesta nationella organen har varit utomordentligt bra i 
lanseringsfasen av SOCRATES och visar ett exemplariskt engagemang för att uppfylla de utmaningar som 
fastställts i programmet. Vissa svårigheter, som anges nedan har träffats på. 
I programmets operativa administrationen stöds Kommissionen av SOCRATES och Youth Technical Assistance 
Office, i Bryssel. Organisationen som ger detta stöd valdes i början av 1995 vid en allmän infordran av anbud. 
Med tanke på det stora antal organisationer som är involverade i administrationen av SOCRATES har en 
nyckelprioritet varit att utveckla elektroniskt utbyte av information mellan nationella organ, Kommissionen och den 
tekniska stödavdelningen. Detta nätverk kommer att börja fungera i början av 1997. 
3. Val av projekt för stöd 
Val av projekt och aktiviteter som skall stödas har varit en central punkt under SOCRATES lanseringsfas. Eftersom 
Beslutet att etablera programmet inte publicerades förrän i slutet av april 1995, åberopades 
(10) Modus vendi från den 20 december 1994 mellan Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen beträffande genomförande av de 
åtgärder för rättsakter som antagits i enlighet med den procedur som fastställts i artikel 189b i EG-fördraget, Europeiska unionens 
officiella tidning nr C 293/1 den 8 november 1995. 
(11) Nya organisationer har i vissa fall etablerats med detta särskilda mandat, antingen enbart för SOCRATES eller i samband med 
utövande av nationella organs funktioner som relaterar till andra gemenskapliga program, som t ex Leonardo da Vinci, Youth for 
Europe och gemenskapliga initiativ inom Strukturfonderna. 
artikel 5(2) för att komma överens om "övergångsåtgärder" under en begränsad tidsperiod. Tack vare de flexibla 
och samverkande tillvägagångssätten som alla parter använde, genomfördes dessa åtgärder i allmänhet på ett 
smidigt sätt. Det stöd som tilldelades efter programmets olika delar analyseras nedan i mer detalj. 
4. Tillförsäkra komplementaritet med andra gemenskapliga program och policymålsättningar 
Trots att SOCRATES är det huvudsakliga gemenskapliga instrumentet för samarbete på utbildningsområdet har 
många andra områden av gemenskapliga policymålsättningar en viktig utbildningsdimension eller är nära relaterade 
till utbildning.(l) Artikel 6(1) i Beslutet fastställer att SOCRATES följaktligen att "Kommissionen, i partnerskap 
med medlemsländerna skall säkerställa övergripande överensstämmelse mellan detta program och andra 
gemenskapliga aktiviteter". Dessa bestämmelser har genomförts genom att etablera relevanta nära arbetsrelationer 
med ansvariga förvaltningar och i vissa fall inkludera ömsesidigt engagemang vid val av projekt samt genom att 
vidta nödvändiga åtgärder för att se till att SOCRATES spelar en fullständig del i att befordra andra EG-
policymålsättningar. 
Bland de viktigaste av dessa, som antyds i SOCRATES-beslutet och som särskilt betonats av Europaparlamentet 
under dess antagande, är främjande av lika möjligheter samt integration av handikappade personer förenligt med 
policyn för "huvudströmning" dvs införliva dessa principer med genomförandet av alla gemenskapliga 
policymålsättningar, program och aktiviteter.(l) För lika möjligheter genomförs detta tillvägagångssätt genom 
åtgärder för att öka medvetenheten(l), stödja projekt som har att göra med lika möjligheter(i), och ser till att 
Kommissionen och de nationella organens val av projekt och personer samt principen för lika möjligheter följs 
ytterst noggrant. Handikappade personers behov tas upp på många olika sätt, i synnerhet genom nära samarbete med 
organisationer som främjar utbildningsmöjligheter för handikappade och genom tematiska seminarier för att 
uppmuntra fler institutioner att utveckla projekt inom detta område(l); genom att uppmuntra understödstagande 
institutioner att tillhandahålla effektiva tjänster för mottagande, vägledning, pedagogiskt assistans och tekniskt stöd 
för handikappade personer(l); genom att prioritera projekt som riktar sig till handikappade personers 
utbildningsbehov, t ex enligt Comenius aktiviteter 1 och 3(1) och Lingua aktiviteter A till D; samt att tillhandahålla 
ytterligare finansiellt stöd för handikappade deltagare, i den mån programmets tillgängliga resurser så tillåter(i). 
(12) Sådana policyområden inkluderar: yrkesskolor, ungdom, externa relationer, utvecklingshjälp, sysselsättning, information till 
samhället, den inre marknaden, forskning och teknisk utveckling, energi, regional utveckling, socialpolitik som t ex integration av 
handikappade personer och främjande av lika möjligheter för kvinnor och män, miljö, hälsa, kultur, information, konsumentskydd 
och statistik. 
(13) Jfr. Kommunikation från Kommissionen: Inkorporation av lika möjligheter för kvinnor och män i gemenskapens alla 
policymålsättningar och aktiviteter, den 21 februari 1996. COM(96)67 slutlig Kommunikation från Kommissionen: om lika 
möjligheter för handikappade personer, den 30 juli 1996. COM(96) 406 slutlig: Gemenskapens fjärde handlingsprogram om lika 
möjligheter för kvinnor och män (1996-2000). Europeiska unionens officiella tidning nr L 335/37 den 31 december 1995. 
(14) Till exempel kontaktseminariet som hölls i Stockholm i december 1995 för att aktivera högstadieskolor att utveckla projekt som 
fokuserar på frågor rörande lika möjligheter. 
(15) Detta är t ex ett av det prioriterade områden för stöd inom Comenius skolpartnerskap. 
(16) Ett tematisk seminarium som riktar till institutioner som tillgodoser utbildningsbehoven för personer med lindriga 
förståndshandikapp ärt ex planerat att hällas i Belgien i februari 1997. 
(17) T ex publikationen i 2 band med titeln Studera utomlands framställd av Katholieke Universiteit Leuven i samarbete med HELIOS 
tematiska grupp 13 och Europeiskt forum för vägledning för studerande (FEDORA) med stöd av Europakommissionen (Vol 1: 
Checklista av behoven för studerande med handikapp: Vol 2 Europeisk vägledning för studerande med handikapp). (Leuven, 1995-
6). 
(18) Institutioner i Frankrike, Grekland, Nederländerna och Storbritannien sammanlänkas t ex genom Comenius aktivitet 3 för att 
producera paket med instruktionsmoduler för lärare i vanliga skolor med ansvar för att integrera elever med särskilda 
undervisningsbehov. 
5. Etablerande av mekanismer för kontroll och utvärdering av programmet 
Övervakningen av SOCRATES och den formella interim- och slutliga utvärderingen, kommer att utföras i enlighet 
med bestämmelser i Beslutets artikel 8. De kommer också att ta hänsyn till riktlinjer om utvärdering som antagits av 
Kommissionen i dess policy "Klok och effektiv ledning (SEM 2000)"(l). Arrangemangen är ett ämne för fördjupad 
konsultation med SOCRATES-kommittén. Förberedande steg har vidtagits, i synnerhet för att fastställa att 
nödvändiga data för granskning och grundläggande utvärderingssyften samlas in och återvinns. Detta kommer att 
kräva ett betydande engagemang från de nationella organen och nära samarbete mellan dessa och Kommissionen. 
Den nuvarande rapporten är ytterligare ett belägg för den vikt som Kommissionen fäster vid omsorgsfull periodisk 
rapportering om programmets framåtskridande. 
6. Förbereda utvidgning av SOCRATES till flera länder 
Beslutets artikel 7(3) tillgodoser en utökning av SOCRATES till associerade(l) länder i Central- och Östeuropa och 
Cypern (1). Förhandlingar med berörda länder har hållits och varit en fråga av hög prioritet under lanseringsfasen 
av SOCRATES-programmet. För närvarande verkar det troligt att vissa eller alla dessa kommer att vara berättigade 
att delta från och med 1997. Utvidgningen av programmet kommer att ha viktiga konsekvenser, inte minst för 
budgeten.( l) 
Praktiska steg har tagits för att fastställa att så snart det relevanta avtalet träder i kraft, kommer de berörda Central-
och östeuropeiska länderna att få delta fullständigt i programmets olika åtgärder. För att underlätta dess 
förberedelser har fördelningar på totalt 4,05 miljoner ECU gjorts tillgängliga från PHARE-budgeten 1995 och 1996. 
Särskild uppmärksamhet har getts till att: etablera nationella organ och utbildning av deras personal; framställning 
av dokumentation om programmet; skapa jämförbara datasystem och ge åtkomst till kommunikationsnät; 
utbildningsseminarier för nationella experter i att utvärdera projekt; studiebesöksbidrag för beslutsfattare inom 
undervisning. 
III. RESULTAT AV PROGRAMMET UNDER 1995 OCH 1996 
1. Krav på stöd inom programmet 
SOCRATES-programmet har ivrigt mottagits på undervisningsområdet i Europa. Redan på detta tidiga stadium i 
utvecklingen har den tillgängliga budgeten överskridits av ansökningar om stöd: 1995, genomförandets första år 
uppgick de totala ansökningarna om stöd(22) till över 500 miljoner ECU och var omkring tre gånger högre än den 
tillgängliga budgeten. 
(19) Hänsyn tas t ex till behoven för studerande med särskilt svåra handikapp inom högre utbildning inom de 5 % enligt kapitel 1 
(Erasmus) aktivitet 2 av för Kommissionen tillgängliga medel för att fastställa ett balanserat deltagande. Kommissionen har antytt 
att den är villig att överväga möjligheten att anta ett liknande tillvägagångssätt för kapitel II och III från och med 1997. 
(20) Dokument SEC (95) 1301/4 den 22 juli 1995. 
(21) "Associerad" status tilldelas Central- och östeuropeiska länder som har undertecknat ett "Europa-avtal". Dessa avtal är utformade 
att bistå landet i fråga i dess förberedelse för ett möjligt medlemskap i gemenskapen. Alla berörda 10 länder kommer att vara 
berättigade att delta i SOCRATES så snart villkoren har avtalats och ratificerats. 
(22) Se referens ( 1 ) ovan. 
(23) Dessa fastställs i den förklarande promemorian och finansiella uttalandet som åtföljer Kommissionens förslag till en utvidgning av 
programmets finansiella ram. 
10 
Under 1996 har ytterligare en stor ökning av antalet bidragsansökningar jämfört med 1995 skett för de flesta 
aktiviteter. Detta är särskilt påfallande för de nyaste aktiviteterna, som klart håller på att snabbt få fäste. Till 
exempel antalet skolor som önskar delta i Comenius skolpartnerskap har ökat femfaldigt och inom Lingua 
assistansskapsprojekt är behovet av bidrag och ansökan om att erhålla assistans har varit mellan 5 och 10 gånger 
1995 års nivå i vissa länder. Bland de "centraliserade" aktiviteter, dvs de där urvalsbeslutet fattas direkt av 
Kommissionen har ansökningar om stöd för nya projekt på områden av internutbildning för lärare (Comenius 
aktivitet 3), vuxenutbildning och öppen- och distansundervisning ökat med mellan 78 % och 112 % jämfört med 
föregående år. 
Budgetsituationen har redan allvarliga problem. Som tabell 2 i den statistiska bilagan visar har antalet ansökningar 
överträffat den tillgängliga budgeten för 1995 och 1996 många gånger om för flera av aktiviteterna, inklusive 
områden som inte tidigare finansierats av gemenskapen enligt SOCRATES. Denna situation i vissa gemenskapliga 
program är tolerabel, men ger orsak till oro i SOCRATES fall med tanke på programmets avsikt att nå ett så brett 
tvärsnitt som möjligt i varje undervisningssektor och därmed främja en stark känsla av identitet med gemenskapen 
bland Europas medborgare. 
Om behovet redan har varit högt under 1995 och 1996 är det inte förrän 1997 och därefter som hela dess verkan 
kommer att kännas av. Det gäller i synnerhet därför att från och med då kommer: 
medel att behövas varje år inte bara till nya initiativ, utan även till förnyat stöd för år 2 och 3 i fleråriga 
projekt som tidigare fått stöd: för de flesta aktiviteter har över 80% av projekten som först erhållit stöd 
1995 ansökt om ytterligare medel för 1996; 
effekten av informationskampanjer som förts under 1995 och 1996 och förberedande besöksbidrag som 
tilldelats kommer att arbeta sig in i projektförslagen, särskilt för de mer innovativa aktiviteter inom 
programmet som t ex multilaterala skolpartnerskap; 
engagemanget från nya medlemsstater och EFTA-EES-länder kommer troligen att öka ytterligare när de 
blir vanare vid deltagande; 
vissa aktiviteter kommer att vara helt tillgängliga för första gången, som t ex: Erasmus "institutionella 
kontrakt" för vilka ansökningar för det akademiska året 1997/8 visar en 25 % ökning av den totala summan 
som ansökts om (250 miljoner ECU) jämfört med (1996/97) det sista året då finansiering gjordes via 
ömsesidiga samarbetsprogram för universitet; bidrag för lärare att delta i internkurser inom Comenius 
(kapitel II, aktivitet 3.2); 
effekterna av vissa andra policysammanhang gör sig kännbara i fråga om ökat krav på stöd inom 
SOCRATES. Dessa inkludera i synnerhet 1996 Europeiska året för livslångt lärande(23) och 1997 
Europeiskt år mot rasism(i). 
(24) Det antas i syfte för att beräkna det totala behovet för SOCRATES att studerande i Erasmus aktivitet 2 i genomsnitt ansöker om 
halva tillåtna maximala bidraget justerat för antalet månader som tillbringas utomlands. 
(25) Beslut nr 2493/93/EC från Europaparlamentet och Rådet den 23 oktober 1995 etablerade det "Europeiska året för livslångs lärande". 
Europeiska unionens officiella tidning nr L 256/45 den 26 oktober 1995. 
(26) Resolution från Rådet och representanterna för medlemsländernas regeringar, vid Rådets möte den 23 juli 1996 angående 
Europeiskt år mot rasism (1997). Europeiska unionens officiella tidning nr C 237/1 den 15 augusti 1996. 
11 
2. Bidrag utdelade 1995 och 1996 
Under SOCRATES första två år har bidrag på totalt 364,5 miljoner ECU utdelats enligt programmets villkor.(i) 
Som rutan nedan anger har stöd givits till ett stort antal projekt och individuella deltagare inom alla 
utbildningssektorer. Mer detaljerade siffror ges i den statistiska bilagan. 
SOCRATES STÖD 1995 OCH 1996 
Rörlighet och utbyte 
• rörlighetsstöd för att göra det möjligt för upp till 316 000 studerande inom högre 
utbildning att genomföra en integrerad och erkänd studieperiod i ett annat deltagarland 
• integrerade undervisningsuppdrag utomlands för omkring 26 000 professorer och lektorer 
• omkring 80 000 ungdomar deltar i gemensamma utbildningsprojekt och utbyten 
utformade för att motivera dem till att kommunicera på andra europeiska språk 
över 16 000 deltar i europeisk internutbildningskurser för språklärare 
Samarbetsnät 
2 673 samarbetsprogram mellan universitet, som involverar över / 800 institutioner för högre 
utbildning 
28 stora tematiska nätverk utformade till att utveckla europeiska dimensioner i ett brett urval av 
vetenskapsgrenar och områden av speciellt intresse inom högre utbildning, som involverar över 
70 institutioner samt även 85 europeiska sammanslutningar på det akademiska området 
/ 620 multilaterala skolpartnerskap, som involverar omkring 5 000 skolor 
Omkring 3 500 gemensamma utbildningsprojekt utformade att stimulera unga människors 
motivation att lära sig andra europeiska språk 
över 600 transnationella projekt, som involverar omkring 2 700 institutioner, utformade att 
förbättra samarbetet inom området för öppen- och distansutbildning, vuxenutbildning, 
interkulturell utbildning, språkinlärning samt inledande- och internutbildningen av lärare 
Beträffande den övergripande tilldelningen av medel mellan olika delar av programmet har det redan varit möjligt 
under denna första period att vidhålla den princip som fastställts i Beslutet att under hela femårsperioden fram till 
1999, åtminstone 55 %, 10 % och 25 % måste spenderas på kKapitel I, II och III. Se diagram I i den statistiska 
bilagan. Detta är ytterligare en indikation att de nya områdena för finansiering i kapitel II och III i programmet 
redan har mottagit väl. 
För att inte göra för många kvalitetssökanden besvikna under de första åren av programmet har Kommissionen 
tillhandahållit åtminstone ett visst stöd till så många projekt som möjligt, trots den tillgängliga budgetens 
begränsning, och ändå tilldela varje projekt ett mycket viktigt stöd. Men analysen av det första två åren visar att i 
vissa av programmets nyckeldelar har " bidrag" redan sjunkit till en ohållbart låg nivå och är i många fall inte längre 
tillräcklig för att se till att projektet uppnår önskade resultat.(i) Situationen är särskilt akut beträffande: 
(27) För 1995 inkluderar denna siffra utöver den gemenskapliga budgeten även bidrag från EFTA-EES-länder samt Schweiz (1995 var 
sista året för det bilaterala avtalet som täcker det landets deltagande i Erasmus-delen av programmet) och även medel som 
återvunnits från föregående år. För 1996 inkluderas bidrag från EFTA-EES-länder. 
12 
Erasmus, där tillgängliga medel 1996 var genomsnittligt 1 000 ECU per institution för vart och ett av de 
ömsesidiga samarbetsprogrammen för universitet (ICP). Om dessutom alla de studerande i godkända 
Erasmus utbytesprogram tilldelades bidrag för att hjälpa till att finansiera deras studietid utomlands skulle 
bidraget inklusive resa samt alla andra kostnader endast vara 750 ECU för ett helt års studier (eller endast 
75 ECU per månad) - bara 15 % av den maximala summan 5 000 ECU enligt Beslutet. Men det finns även 
några icke-ekonomiska fördelar med att vara en Erasmus-studerande (fullständigt erkännande av studier 
utomlands, inga universitetsavgifter till värduniversitetet osv). Slutsatsen som kan dras av analysen för de 
första två åren av Erasmus stöd inom SOCRATES är att den låga bidragsnivån både för studerande och 
universitet som ger en genuin, ökad anledning till oro. Om detta får fortsätta efter införandet av det 
institutionella kontaktsystemet 1997/98(1) kan situationen allvarligt hämma framgången av denna viktiga 
del av SOCRATES-programmet. 
Comenius, inom vilket: den maximala bidraget för varje deltagande skola i ett skolpartnerskapsprojekt 
normalt endast är 2 000 ECU per år (3 000 ECU i de fall där skolorna samordnar sådana partnerskap). 
Denna siffra är extremt låg och trycket på undervisningsbudgeten på nationell nivå gör det svårt för skolor 
att erhålla betydande kompletterande medel från andra källor. I flera länder ses SOCRATES bidrag som en 
otillräcklig stimulansåtgärd för att uppmuntra fler skolor att delta, särskilt vid avsaknad av stöd för de 
deltagande elevenasrs rörlighet. 
Situationen som nu framträder är till förmån för de personer och institutioner som har tillgång till bättre 
ekonomiska medel. Erfarenhet från 1995 och 1996 har redan visat att otillräckliga resurser tenderar att få 
nationella organ att inte sprida information om programmen på en bred front, med olyckliga konsekvenser 
för institutioner och personer som inte tidigare har deltagit i europeisk samverkan och ännu inte är helt 
medvetna om det möjligheter som SOCRATES ger. Sådana faktorer påverkar på ett ogynnsamt sätt 
programmets kapacitet att upprätthålla principen för lika möjligheter så som fastställts i Beslutet. 
3. Val av projekt för stöd 
De resultat som uppnåtts av varje del av programmet under 1995 och 1996 skildras i del B i denna rapport. Totalt 
sett kan det sägas att redan under denna jämförelsevis korta tid har programmet givit upphov till en betydligt ökad 
volym och förbättrad kvalitet av europeiskt samarbete, i synnerhet på områden som skolutbildning, vuxenutbildning 
och öppen- och distansutbildning, som inte haft någon omfattande tradition av strukturerad samverkan på 
transnationell nivå. Det uppmuntrar dessutom institutioner att anta ett mer strategiskt tillvägagångssätt till 
europeiskt samarbete och ger en mer framstående plats än hittills i deras planer för framtida utveckling. 
SOCRATES har i synnerhet: 
• bidragit betydligt till rörligheten för studerande, unga personer och lärarpersonal både vad gäller volym 
av utbyten och kvaliteten på deras organisationsramar;(l) 
• stimulerat brett och intensifierat samarbete mellan utbildningsinstitutioner i olika deltagande länder, i 
synnerhet genom att skapa multilaterala nätverk. Många av dessa visar redan sin potential att utvecklas 
till varaktiga strukturer för samverkan som kommer att ha förmånliga effekter långt efter det att enskilda 
projekt som SOCRATES tillhandahåller stöd för har avslutats. Totalt över 16 000 institutioner inom alla 
utbildningssektorer har aktivt deltagit i SOCRATES under de första två åren av programmet;(i) 
(28) Fall har även rapporterats om projektsamordnare som avböjt erbjudandet om bidrag eftersom den föreslagna summan ansågs var 
otillräcklig för att möjliggöra genomförbarheten hos projektet i fråga. 
(29) Se Erasmus-avsnittet i del B i detta dokument. 
(30) Det huvudsakliga hindret för transnationell rörlighet har identifierats i Kommissionens grönbok: Utbildning - Träning - Forskning: 
Hindren för transnationell rörlighet. COM (96)462 slutlig den 2 oktober 1996. 
13 
• bidragit till att stärka den europeiska dimensionen inom olika utbildningssektorer, i synnerhet med 
åtgärder som relaterar till inledande utbildning och ytterligare yrkesutveckling av lärarpersonal. 
gett en ny kraft till akademiskt erkännande av studieperioder och kvalifikationer som erhållits utomlands: 
det europeiska överföringssystemet av poäng utvidgas till över 1 000 institutioner för högre utbildning; 
även projekt som tar upp frågan om erkännande av kvalifikationer inom vuxenutbildning samt de som 
erhålls genom öppen- och distansutbildning stöds; 
• fortsatt att göra framsteg i att främja undervisning och inlärning av mindre använda och mindre 
undervisade språk inom unionen, särskilt i Lingua-delen av programmet, men även inom Erasmus; 
• ge en fokuseringspunkt för en bredare användning av öppen- och distansutbildning och nya 
teknologier olika utbildningssektorer samt hjälpt till att se till att mer hänsyn tas till utveckling av 
pedagogiska överväganden vid multimediala tillvägagångssätt; 
• lett till produktion av en stor och varierat sortiment av läromedel, kursplaner, träningsprojekt och 
andra utbildningsprodukter; 
• ge nya möjligheter för omfattande utbyte av kunskap och erfarenhet, och därigenom sprida 
sakkunskap och fostra innovationsprocessen i alla deltagarländer; 
bidragit till att säkerställa att europeisk samverkan ger alla medlemsländer behållning, inklusive de länder 
som är ekonomiskt eftersatta och /eller igemenskapens periferi. 
På alla dessa sätt gör SOCRATES-programmet klara och påvisbara framsteg av de målsättningar som fastställts i 
artikel 126 i EG-fördraget(l) för att bidra till utbildningskvalitet inom hela gemenskapen. Lika viktigt är det att 
hjälpa till att göra den "europeiska dimensionen inom utbildning" till ett meningsfullt begrepp för hundratusentals 
lärare och elever i alla åldrar. Betydliga framsteg har gjorts för att förbereda marken för utvidgningen av 
programmets fördelar till ett vidare Europa enligt villkoren i Beslutet. 
Det stöd som tillhandahålls har också klart hjälpt till att alstra betydande kompletterande kapital från en rad olika 
andra källor(l). 
4. Påträffade hinder 
Erfarenhet från programmets första två år har hjälpt till att identifiera ett antal hinder för programmets vidare 
utveckling. Detta gäller särskilt högstadie- och framför allt lågstadieskolor, eftersom inte många sådana institutioner 
har en tradition av internationellt samarbete eller ett nätverk av internationella kontakter att dra nytta av. Kravet att 
alla projekt måste vara multilaterala från början ger därför upphov till betydliga svårigheter. Andra svårigheter som 
träffats på av skolor är att: 
de tenderar att vara mycket strängt kontrollerade av nationella, regionala och lokala myndigheter vad 
gäller de administrativa bestämmelserna som styr institutionen, 
(31) Den verkliga utsträckningen av deltagandet är mycket bredare än vad som omedelbart är uppenbart med tanke på att en 
"projektpartner" ofta är en europaomspännande organisation med många medlemsinstitutioner. Den statistiska bilagan ger en 
överblick av deltagande i varje land i transnationella projekt inom SOCRATES. 
(32) Europeiska unionens officiella tidning nr C 224 den 31 augusti 1992. 
(33) Den statistiska bilagan visar SOCRATES att bidrag 1996 täcker under 40 % av den totala projektkostnaden för nästan hela 
programmets centraliserade aktiviteter; för högre utbildning är detta procenttal ändå mycket lägre och uppgår till högst 15 % av den 
totala projektkostnaden. 
14 
lärarnas arbetsvillkor och innehållet i kursplanen. 
särskilt inom lågstadiesektorn har de inte alltid en rättslig status som en organisation i sig själva, vilket 
ibland har gjort det svårt för dem att hitta en lämplig kontrakts- och finansram för sitt engagemang i ett 
projekt; 
vederbörande myndigheter har i många fall visat sig vara ovilliga att minska den lagstadgade arbetsbördan 
för de lärare som har ansvar för projekt och/eller ge dem tillfredsställande erkännande för detta arbete; 
både skolor och internutbildningsinstitutioner har funnit det svårt att hitta kompletterande medel särskilt i 
tider av stränga budgetbegränsningar på nationell, regional och lokal nivå. 
För vuxenutbildning har bristen på tidigare transnationellt samarbete, den olikartade karaktären av möjligheterna i 
de deltagande länderna, storleken på målbefolkningen och nyheten med samarbetsmöjligheter inom SOCRATES 
varit en utmaning. Men när information börjar sippra igenom till institutioner på området tar det extra värdet av 
multilateralt samarbete på europeisk nivå sig snabbt ett uttryck i en omfattande rad värdefulla projekt. 
I sektorn för högre utbildning är det huvudsakliga problemet som måste tas itu med under genomförandefasen att 
uppnå en smidig övergång från den kapitalstruktur som använts under det föregående Erasmus-programmet, 
nämligen fördelningen av bidrag till multilaterala "samarbetsprogram mellan universitet" till ett system baserat på 
"institutionella kontrakt" som täcker huvuddelen av varje universitets europeiska samarbetsaktiviteter utan att 
äventyra engagemanget för akademiker, som är involverade i dessa aktiviteter på avdelnings- och fakultetsnivå vid 
varje universitet. 
Inom Lingua-delen av programmet har projektets pilotår för assistansskap för språk också framhävt ett flertal hinder 
som relaterar till olika utbildningssektorer. Dessa inkluderar administrativa barriärer för fri rörlighet för deltagare 
som i många fall varken är arbetstagare eller studerande vad gäller frågor som arbetstillstånd, försäkring och skatter; 
nationella regler som begränsar rörligheten för lärarkandidater; ekonomiska problem som uppstår ur skillnader i 
levnadskostnader mellan kandidatens hem- och värdland; och olika praktiska problem som t ex inkvartering. 
Ytterligare en svårighet har varit de olyckliga omständigheter under vilka nationella organ ibland måste fungera. I 
början berodde detta delvis på svårigheterna att etablera organet och att lansera de olika aktiviteterna mot extremt 
snäva deadlines, ett resultat av att skjuta upp antagandet av programmet. Ytterligare ett annat problem härstammar 
från de resursnivåer som varit tillgängliga för organen från vederbörande myndigheter i vissa deltagarländer. De 
klara tecken från de första två åren är att om detta fortsätter kan sådan bristfällig finansiering få flera allvarliga 
följder: det kan få organ att avstå från att vittomfattande sprida information om programmet och därigenom 
begränsa förverkligandet av programmets hela potential, minska den hjälp som organen kan ge för att identifiera 
partners och råda de sökande, begränsa deras kapacitet att lämna fullständig och läglig ledningsinformation till 
Kommissionen samt att återställa deras villighet att delta i vad som felaktigt uppfattas som viktig, men inte så 
brådskande, som t ex granskning och utvärdering. 
Som del B i denna rapport visar har betydande framsteg redan gjorts för att lösa flera av de ovan identifierade 
hindren. Även om andra kommer att vara motspänstigare bådar erfarenheterna från de två första åren gott för 
villigheten från de "nyckelaktörer" som är involverade i att anta ett konstruktivt tillvägagångssätt och hitta 
innovativa lösningar när svårigheter uppstår. 
En anledning till mer strukturell oro är de budgetsvårigheter som programmet redan står inför och som kommer att 
bli alltmer påtagligt under 1997 och därefter, allt eftersom programmet växer och den fullständiga behovsnivån gör 
sig gällande. De kommer ytterligare att förvärras av programmets utvidgning till att inkludera de associerade 
länderna i Central- och Östeuropa och Cypern. På grundval av den nuvarande analysen av SOCRATES första två år 
och de detaljerade projektioner som denna analys möjliggör för de kommande åren utgör ekonomiska restriktioner 
den största svårigheten 
15 
för ytterligare utveckling av programmet och dess kapacitet att uppfylla målsättningarna som fastställts i Beslutet. 
IV. UTMANINGAR FÖR SOCRA TES UNDER DEN NÄRMASTE FRAMTIDEN 
Inledningsfasen som täcks av den här rapporten har markerat en ansenlig samling utmaningar för den närmaste 
framtiden. Dessa inkluderas i synnerhet: 
• Spridning av resultat och erfarenhet som härstammar från SOCRATES-aktiviteter. Många steg har redan 
vidtagits i detta hänseende, inkluderar t ex arrangemang av effektiv spridning som ett nyckelkriterium för 
val av projekt; ömsesidiga projektmöten och tematiska seminarier; samarbete med europeiska föreningar 
som en riktning för spridning; framställning av Handbok för goda rutiner i relation till olika typer av 
projekt; uppmuntra fortgående kontakt mellan tidigare individuella deltagare. Nästa steg är att utveckla ett 
mer integrerat sätt att sprida information om dessa aktiviteter, både på gemenskaplig nivå och i samarbete 
med nationella organ och att komplettera dem med nya som t ex utgivning av kataloger för produkter som 
är resultatet av projekt samt den ökande användningen av elektroniska medel för att sprida projektets 
resultat, särskilt databaser som är tillgängliga via Internet. 
Att uppnå större interaktivitet mellan SOCRATES-aktiviteter. Vid införandet av SOCRATES var avsikten 
inte att skapa en programram inom vilken kvasiautonoma program skulle fullfölja olika syften. 
SOCRATES var snarare tänkt som ett integrerat program karaktäriserat av kreativt interagerande mellan 
underprogram som relaterar till varje sektor eller aspekt av utbildning. Nu när varje aktivitet har lanserats 
måste ökad uppmärksamhet ges både på gemenskaplig och nationell nivå för att skapa större synergi 
mellan de olika aktiviteterna. 
• Konsolidering av nätet av nationella organ. En viktig utmaning för nästa fas är att se till att alla organ har 
samma möjligheter att effektivt fungera i den roll som Beslutet har tilldelat dem. Ökad uppmärksamhet 
skall också ges för att garantera effektivt samarbete på nationell nivå mellan organ som arbetar på olika 
SOCRATES-aktiviteter samt mellan SOCRATES-organ och dem som utför liknande funktioner i samband 
med andra europeiska program. Att främja operativ komplementaritet mellan tillgängliga bidrag inom 
SOCRATES och dem som erbjuds källor inom de deltagande länderna bör vara ytterligare en prioritet. 
Införande av arrangemang för granskning och utvärdering av programmet. Strategin, metoden och de 
operativa arrangemang för interim och slutlig utvärdering av programmet diskuteras för närvarande med 
SOCRATES kommitté. 
• Den smidiga integrationen av associerade länder i Central- och Östeuropa och Cypern i programmet. Att 
möta denna utmaning betyder att alla organisationer som är involverade i att tillhandahålla SOCRATES 
kommer att uppmanas att inte bara klara av en allmänt ökande arbetsbörda, utan även att hantera nya 
sorters behov och problem. Ytterligare kunskap kommer att behövas, i synnerhet beträffande personalens 
insikter om utbildningssystem i de nya deltagarländerna. 
• Informera utbildningsgemenskapen om de möjligheter som SOCRATES ger. Detta arbete måste fortsätta 
särskilt för nya aktiviteter, som skolpartnerskap och vuxenutbildning samt för länder som nyligen har fått 
tillgång till gemenskapliga program. 
Slutligen ökar utmaningen att fortsätta programmets övergripande drivkraft inför ökande 
budgetbegränsningar. Inom många sektorer inkluderar detta särskilt att uppnå den svåra balansen mellan 
fortsatt stöd för befintliga projekt, som har visat sig vara effektiva och framgångsrika, samt stöd för nya 
projekt- och rörlighetsaktiviteter. 
Utöver att dessa utmaningar påverkar SOCRATES som helhet, har varje aktivitet inom programmet sin egen 
specifika prioritering av frågor att ge sig i kast med. Dessa anges i rutan på sidan 13 nedan. 
16 
V. SLUTSATSER 
Denna rapport visar att SOCRATES avsevärt har börjat att bidra till att förbereda unga människor i dag för ett liv i 
Europa av i morgon; det har visat sin potential för att - genom europeiskt samarbete - höja kvalitet, kreativitet och 
känsla för innovation av utbildning; det hjälper till att utveckla en skarpare uppskattning av de möjligheter som 
öppnas på informationssamhällets utbildningsområde; kanske mer än något annat ett kraftfullt bidrag till att göra 
Europeiska gemenskapen till en tillgänglig, levande verklighet för hundratusentals europeiska medborgare i alla 
åldrar, från förskola till vuxen- och högre utbildning. 
Men analysen har även visat att programmet inte kommer att kunna vara bärkraftigt och bygga på dessa lovande 
reslutat utan ytterligare finansiering. Denna rapport åtföljs därför så som förutsetts i ovan nämnda gemensamma 
uttalande av Europaparlamentet, Rådet och Kommissionen av förslag om ett förbättrat finansiellt ramverk. 
Budgethänsyn framställs i den förklarande promemorian och det relaterade finansiella uttalandet. De består i 
huvudsak av tre element baserade på den nuvarande rapportens resultat: 
för det första, måste man komma ihåg att SOCRATES övergripande målsättningar är att bidra till en hög 
kvalitet på utbildningen i Europa och att föra Europa närmare till medborgarna. Av denna anledning är det 
viktigt att en stor mängd bra kvalitetsprojekt och aktiviteter stöds inom vart och ett av programmets 
åtgärder. Med hänsyn till att de målgrupper som programmet riktar sig till är mycket stora, måste ett stort 
antal bidrag delas ut; 
för det andra är det inte möjligt att upprätthålla programmets kraft för att uppnå denna stora mängd genom 
att ytterligare reducera den genomsnittliga bidragssumman till varje bidragstagare. Till exempel det stöd 
som ges till varje skola inom Comenius skolpartnerskap (2 000 ECU) är knappt tilräckligt för att 
möjliggöra ens ett minimalt antal kontakter mellan berörda lärare; bidragssumman som delas ut till 
studerande inom Erasmus är endast 15 % av den maximala som Beslutet tillåter. Dessutom gör stränga 
restriktioner av allmänna utgifter inom utbildningssektorn samt även svårighet som privata företag ställs 
inför att det blir allt svårare för utbildningsanstalter att erhålla någon betydande kompletterande 
finansiering från nationella källor; 
för det tredje visar denna rapport att behovet av bidrag inom programmet vida överskrider tillgängliga 
resurser och kommer av strukturella skäl att fortsätta att öka. När det gäller ett program som SOCRATES 
där huvudmålsättningen är att föra Europa närmare ett stort antal medborgare är valet att ha en ännu högre 
selektivitetsnivå än som finns för närvarande, även bland projekt av god kvalitet, inte önskvärd. Detta 
skulle vara frustrerande för en stor grupp medborgare vid ett tillfälle då det är särskilt viktigt att 
gemenskapen visar att det reagerar till deras verkliga angelägenheter. 
17 
UTMANINGAR FÖR SOCRATES UNDER DEN NÄRMASTE FRAMTIDEN 
Högre utbildning (Erasmus) 
ge en europeisk dimension till alla studerande, inte bara till dem som studerar utomlands en tid 
införa det institutionella för att göra europeiskt samarbete till en strategisk funktion för strategisk planering 
och samtidigt bevara individuella akademikers engagemang på avdelningsnivå 
stödja tematiska nätverk som förmedlare av innovationer och förbättrad kvalitet 
understödja motivationen för dem som studerar utomlands och bibehålla lika möjlighet att ta del av 
rörlighet trots det låga ekonomiska stödet som tillhandahålls 
Skolutbildning (Comenius) 
understödja den kvantitativa expansionen av multilaterala skolpartnerskap och i synnerhet involvera 
lågstadie- och förskolor i större utsträckning än hittills (aktivitet 1) 
stärka det tillhandahållna stödet för utbildning av ogynnade grupper i innerstäder (aktivitet 2) 
se till att den internutbildning som sker inom Comenius aktivitet 3 erkänns av vederbörande myndigheter i 
deltagarländerna, jämställda med nationella internutbildningsaktiviteter 
• främja större interagerande mellan de tre aktiviteterna, i synnerhet vad gäller feedback på resultat från 
internundervisningsaktiviteter enligt (aktivitet 3) till utveckling av skolpartnerskap (aktivitet 1) 
Språkinlärning (Lingua) 
ytterligare intensifiera ansträngningarna att främja lingvistisk mångfald och särskilt den undervisning och 
inlärning av mindre använda och mindre talade EU-språk 
• erhålla mer strukturerad feedback från forskning om språkinlärning till Lingua-aktiviteter och från dessa 
till nationella utbildningssystem 
• främja större engagemang av sektorn för inledande utbildning inom europeiska samarbetsprogram 
• uppmuntra intensivare sammanlänkning mellan Lingua-aktiviteter samt mellan dessa och andra av 
SOCRATES delar, som t ex skolutbildning 
Öppen- och distansutbildning (ODL) 
• anpassning av förändringar i ODL som är reslutat av de nya teknologiernas ankomst samt se till att 
användning av ODL blir mer utbildningsinriktat och mindre teknologiskt styrt 
göra mer för att hjälpa till att höja kvaliteten på ODLs verktyg och produkter 
• stärka denna aktivitets bidrag på områden för allmänt godkännande och erkännande av kvalifikationer 
som erhålls genom ODL 
uppnå större engagemang från skolsektorn av de aktiviteter som stöds 
Vuxenundervisning 
fortsatt spridning av information om denna aktivitet i allmänhet, med tanke på den heterogenitet och 
de olikheter som finns inom sektorn för vuxenutbildning 
sikta på nyckelområden och nycklegrupper för perspektivet av livslångt lärande och socialt utestängande 
• främja utvärdering av tidigare experimentell inlärning 
uppmuntra större samarbete mellan olika typer av vuxenutbildningsorganisationer och hjälpa till att bygga 
broar mellan icke-formell och formell vuxenutbildning 
Informations- och erfarenhetsutbyte om utbildningssystem och -politik 
lansering av operativa aktiviteter enligt SOCRATES kapitel III, aktivitet 3.1 och mer än något alla de 
första pilotprojekten om kvalitetsförsäkran inom skolutbildning 
• konsolidera Eurydice-nätets arbete att framställa tillförlitliga jämförbara studier och nyckelindikatorer för 
utbildningssamarbete på gemenskaplig nivå 
genomförande av den nya formeln för tilldelning för Arion studiebesök och ytterligare förbättra kvaliteten 
på studiebesök på grundval av feedback från deltagare och andra relevanta utvärderingar 
• smidig integration av de associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern i nätverken för 
Eurydice, Arion och Naric. 
18 
DEL B: RESULTAT SOM UPPNÅTTS AV VARJE DEL AV PROGRAMMET 
HÖGRE UTBILDNING (ERASMUS) 
SOCRATES kapitel om högre utbildning överför i en reviderad och utvidgad form det tidigare Erasmus-
programmet (1987-1994). Dess syfte är att främja kvalitet inom högre utbildning genom europeiskt samarbete. 
Dess mest kända aspekt är aktivitet 2, vilket tillhandahåller rörlighetsbidrag åt studerande för att hjälpa till att 
täcka kostnaden för en erkänd studietid utomlands. Men genom att införliva Erasmus i SOCRATES har ökad 
betoning placerats på att stärka den europeiska dimensionen av universitetsarbete genom aktivitet 1 och på så sätt 
göra det möjligt för studeranden att dra nytta av europeiskt samarbete även om de inte direkt deltar i utbytena. 
Effekten av Erasmus både vad det gäller kvantitet och kvalitet av europeiskt samarbete har oberoende utvärderats 
sedan programmet etablerades.(l) I fråga om antal har Erasmus transformerat den befintliga situationen innan 
programmet antogs och har bidragit mer än någon annan faktor till den ökade betydelse som universitet nu fäster 
vid europeiskt samarbete jämfört med för ett decennium sedan. Den kvalitativa effekten är också klart skönjbar, 
som t ex de tematiska konferenserna som hållits under 1995 och 1996 har visat. För universiteten inkluderar raden 
fördelar ökade undervisningsnormer genom sammanslagning av sakkunskap och erfarenheter, förbättrad 
undervisning av främmande språk, effektivare spridning av information, förbättrat akademiskt erkännande och 
bättre interna administrationsrutiner, i synnerhet beträffande ledning av internationellt samarbete på institutionell-, 
fakultet- och avdelningsnivåer.(l) Nytt eller intensifierat forskningssamarbete har också uppstått från de många 
kontakterna mellan akademisk personal. Majoriteten Erasmus-studerande rapporterar en berikad akademisk 
erfarenhet genom täta kontakter med värdinstitutionens lärarpersonal. Studier av tidigare deltagare visar att 
Erasmus-upplevelsen hjälper akademiker att få anställning och leder till att de får arbetsuppdrag som kräver 
internationell kunskap och erfarenhet.(i) 
Ovan nämnda fördelar har fortsatt och expanderat ytterligare under SOCRATES första två år, vilka omfattar de 
akademiska åren 1995/96 och 1996/97. 
• För att ge universiteten tid att justera arrangemangen för det institutionella kontraktet har den tidigare 
finansieringsstrukturen baserad på ömsesidigt samarbetsprogram mellan universitet (ICP) fortsatt efter 
rekommendation från Kommittén för SOCRATES under en 2-årig övergångsperiod.(35) Under 1995 
stöddes 2 673 ömsesidiga samarbetsprogram mellan universitet (ICP), det högsta antalet hittills och 
involverade i genomsnitt 8 institutioner var. De medel som begärdes 1995 och 1996 uppgick till omkring 
400 miljoner ECU och översteg de tillgängliga resurserna med en faktor på 9:1. Under 1996 fick 2 530 
ICP:n ytterligare en stödbetalning. Rörlighet för studerande förblev en central fråga i de stora flertalet 
ICP:n, men andra typer av samarbete har också spelat en markant roll. Därför är kravet på stöd för 
utveckling av kursplaner 
(34) I synnerhet av forskningscentret för högre utbildning och arbete vid Universität-Gesamthochschule Kassel, som framställt en serie 
kvantitativa och tematiska utvärderingar av Erasmus-programmets hela livslängd och i en utvärdering av konsultbyrån Price 
Waterhouse som utfördes 1993. 
(35) Jfr. Granskning av Erasmus-programme t: Slutlig sammanställningsrapport. Price Waterhouse, 1993. 
(36) Jfr. Friedheim Maiworm, Wolfgang Steube och Ulrich Teichler, Inlärning i Europa: Erasmus-upplevelsen, London 1991; Ibid: 
Erasmus-studerandes erfarenheter 1990/1, Kassel 1993 (- Erasmus Monografi nr 14 och 17). 
(37) Ett sista fullständig ICP-urval utfördes 1995, men eftersom inga nya ICP:n eller nya aktiviteter finansierades senare och 
finansieringen för vissa ICPs upphörde har detta lett till en påtaglig stagnation av ökningen 1996/97. Denna utveckling har därmed 
skapats "artificiellt" och reflekterar inte någon grundläggande nedgång i efterfrågan som första årets stöd av "institutionella 
kontrakt" (jfr. infra) har visat. 
19 
åter igen högt och det fanns även ytterligare ökning av krav på intensivprogram. Dessa ger ett värdefullt 
tillfälle för studerande och lärare från flera olika länder att komma tillsammans och utbyta erfarenheter, 
kunskaper och idéer i en koncentrerad kurs. Många av dessa leder till utveckling av gemensamma 
läromedel och forskningsprojekt som involverar både personal och studerande. Krav på stöd för rörlighet 
för lärarpersonal har också ökat i betydelse. Dess egentliga värde för att höja kvaliteten på kursplanen för 
högre utbildningar och undervisningsmetoder samt även dess betydelse som sätt att ge de studerande som 
inte kan dra direkt nytta av rörlighet med en europeisk dimension till sina studier, har klart blivit allmänt 
mererkänt.(l) 
I SOCRATES spelar gemensamt utvecklade kursplaner en mycket större roll i linje med målsättningen att 
befordra och stärka den europeiska dimensionen för ett stort antal studerande. De tre nya åtgärderna för 
utveckling av kursplaner ("Masters"-typ kurs, europeiska moduler, integrerade språkkurser) är pilotprojekt 
på en mycket begränsad grundval 1996/97, före deras fullständiga genomförande från om med 1997/98 
inom de institutionella kontrakten. Stöd ges till 41 pilotprojekt i ämnen som identifierats i konsultation 
mellan Kommissionen samt akademiska och professionella organisationer, som mycket viktiga för 
utvecklingen av human resourses i Europa.(l) 
Det europeiska överföringssystemet av kurspoäng (ECTS) genomgår en anmärkningsvärd expansionsfas. 
ECTS introducerades som pilotprojekt från 1989/90 till 1994/95 och har mottagits som en effektiv ram för 
att tillhandahålla kurser till rörliga studerande med kurspoäng som är fullständigt överförbara mellan 
europeiska universitet. En djupgående utvärdering visar tydligt dess kapacitet att möjliggöra och höja 
kvaliteten på studentutbyten.(l) Under 1995/96 utvidgades ECTS till att inkludera nästan 1 000 avdelningar 
eller fakulteter vid omkring 230 institutioner. "När ECTS blir tillgängligt för institutioner i Europa med 
början av arrangemangen för institutionella kontrakt 1997/98 kommer det att expanderas igen. 
1996 introducerades de nya tematiska nätverksprojekten, som stöder utvecklingen av den europeiska 
dimensionen som en akademisk gren eller annat område av gemensamt intresse (t ex ett transdisciplinärt 
studieområde eller aspekt av ledning eller administration för högre utbildning). Projekt involverar 
samarbete mellan många universitetsfakulteter i alla eller de flesta deltagarländerna tillsammans med 
akademiska, professionella eller andra föreningar. De är avsedda att ha en bestående och utbredd effekt 
över hela Europa inom berörda områden. Nästan 500 intresseanmälningar och över 100 kompletta 
projektförslag har lämnats in, men på grund av budgetbegränsningar kan endast 28 väljas ut och ges 
gemenskapligt stöd.(l) Gensvaret från europeiska universitet till de erbjudna möjligheterna, som de 
tematiska nätverksprojektet visar att de uppfyller ett starkt behov och belägg för det första året visar att 
många nätverk kommer att befinna sig i en position att signifikant bidra till förbättrad kvalitet och 
oförminskad innovation inom deras respektive områden. 
(38) Men de flesta undervisningsuppdragen utomlands har varit korta och där igenom begränsas deras effekt ofta. Från 1997 introduceras 
Erasmus undervisningssammanslutningar ännu en ny typ av rörlighet för lärarpersonal. De kommer att gälla för längre 
undervisningsperioder på 2-6 månader utomlands och är utformade att ge en långvarig effekt på undervisningsmetoder. 
(39) Ämnesområdens för 1996/7 pilotprojekten är: kulturell ledning, ledning av omvårdnadstjänster, ledning av små- och mellanstora 
företag, nya arbetsmarknadsprinciper, den tekniska chefens funktion, nya material och industriteknik, ny teknologi inom 
servicesektorn, konstruktion inom väg- och vattenbyggnad, stadsutveckling, miljöskydd och -utveckling, förändringar inom social 
och ekonomisk geografi, utbildningspolitik, internationell omvårdnadsutbildning, europeiska rättsliga databaser, immateriell 
egendom, kvinnors lagliga status. 
(40) Utvärdering av pilotfasen av den Europeiska gemenskapens överföringssystem av kurspoäng, Coopers & Lybrand, 1993. 
(41) Det tematiska nätverket täcker områden så skiftande som kvalitetsledning, bioteknologi, socialt arbete, sport, medicinsk didaktik, 
konstutbildning, elektroteknik, arkeologi, utbildning i turism, human resource-utveckling för humanitärt bistånd, textilteknologi, 
veterinärvetenskap, unifierat rättsskydd för europeiska medborgare, vattenkultur, ekonomi, översättning och tolkning, fysik, kemi 
och lärarutbildning. 
20 
Omkring tre fjärdedelar av Erasmus budget är avsatta för att finansiera studerandens rörlighetsbidrag. 
Under 1995 och 1996 godkändes rörlighetsbidrag för upp till 316 000 studerande, med en genomsnittlig 
studietid utomlands på 7 månader. Ansökningarna har ökat snabbare än den tillgängliga budgeten och trots 
att flera deltagarländer har satsat på att tillhandahålla kompletterande medel har de ekonomiska villkoren 
för rörlighet med tiden i mycket hög grad försämrats. Det genomsnittliga bidraget per godkänd studerande 
är nu endast omkring 15 % av den maximala summan som Beslutet medger - en situation som ger upphov 
till alltmer tilltagande oro.(l) Kommissionens ansträngningar att se till att periferiska länder, med språk 
som inte talas så stor utsträckning och de med mindre gynnade ekonomiska omständigheter är fullständig 
involverade - både som sändare och mottagare - av studerandens rörlighet börjar nu klart och tydligt att 
bära frukt.(l) Ytterligare ett pilotprojekt etablerades 1996 där studeranden från olika medlemsländer kan 
delta i intensiva förberedelser på portugisiska, grekiska, finska, danska och italienska. De är språken i de 
länder som har stött på de största svårigheterna att attrahera Erasmus-studeranden. 
Sedan Erasmus inkorporerades med SOCRATES har betydande tonvikt lagts på att stärka de europeiska 
samarbetsstrategierna för själva institutionerna för högre utbildning. Från och med det akademiska året 1997/98 och 
framåt kommer största delen direkt gemenskapligt stöd till universitet att tillhandahållas genom "institutionella 
kontrakt". Denna term betecknar ett avtal mellan Europeiska Kommissionen och varje universitet, som framställer 
universitetets planerade europeiska samarbetsaktiviteter och det stöd som gemenskapen tillhandahåller för att hjälpa 
dem med utveckling och genomförande. Varje universitet som ansöker om ett sådant kontrakt måste tillhandahålla 
ett uttalande för europeisk policy, som beskriver dess strategi för internationellt samarbete som ram för dess 
specifika förslag. 
Kommissionen har nu erhållit det första universitetets ansökan om institutionella kontrakt som relaterar till det 
akademiska året 1997/98. Långt ifrån att leda till ett minskat intresse, som några hade förutspått har genomförandet 
av de nya arrangemangen gett upphov till ett avsevärt uppsving av volymen samt några betydande ändringar av 
karaktären på kraven för europeiska samarbetsaktiviteter. 
Totalt 1 582 förslag för institutionella kontrakt har mottagits, från nästan alla större utbildningsinstitutioner i de 18 
deltagarländerna samt nästan alla involverade hittills institutioner i Erasmus ICP:n. Universitetens förslag innehåller 
en budgetbegäran som uppgår till omkring 250 miljoner ECU, 25 % mer än det senaste årets normala ICP-
finansiering. Framträdande funktioner i förslagen är följande: 
• Omkring 95 % av ansökningarna inkluderar rörlighet för studerande. Antalet studerande som har sökt 
bidrag har stigit med ytterligare 20 % sedan 1995 till över 180 000 och fortsätter den regelbundet ökande 
ansökningen om rörlighet för studerande, som varit tydligt sedan början av Erasmus. Omkring två 
tredjedelar av alla universitet som ansöker om institutionella kontrakt har även sökt stöd för att introducera 
ECTS - en fyrfaldig ökning jämfört med det antal institutioner som närvarande genomför systemet. 
• Ökningen av ansökan för rörlighet för lärare är ännu starkare. Inte mindre än 85 % av alla ansökningar 
inkluderar rörlighet för lärare och involverar över 31 000 läraruppdrag utomlands jämfört med endast 
14 000 under 1995/96. 
• Det föreslagna antalet intensivprogram har nästan fördubblats, från 605 under 1995/96 till 1 138 under 
1997/98. Detta kan delvis beror på den nya definitionen av intensivprogrammen under SOCRATES, vilket 
givit tillfälle för europeiska aktiviteter för grenar som traditionellt har haft svårigheter i att ta del av 
rörlighet för studerande. 
(42) Detta framgår även tydligt från mediabevakning av övergången från Erasmus till SOCRATES, i synnerhet i Tyskland. Se t ex 
tidningsartiklarna "Hoffnunglos unterdotiert" i Deutsche Universitäts-Zeitung den 3 maj 1996 och "Weniger Geld ftlr den 
Studentenaustausch", Handelsblatt, 29 maj 1996. 
(43) Mellan 1988/89 och 1995/96 ökade antalet godkända Erasmus-studerande från Tyskland, Frankrike och Storbritannien med en 
faktor på 7 till omkring 78 000; antalet från alla andra deltagarländer steg med en faktor av 14 under samma period (från under 6 
000 till över 
82 000). 
21 
Antalet förslag på nästan 1 200 projekt för utveckling av kursplan som föreslagits för 1997/98 är mer än 
dubbla antalet ansökningar för 1995/96 som var 514. De består av 287 kursplansprojekt för 
inledande/mellannivå, 355 förslag för utveckling av kurser på avancerad nivå ("Masters-typ"), 453 
europeiska moduler och 100 förslag för språkkurser integrerade med andra ämnen. 
Förslagen för institutionella kontrakt visar därmed inte bara ett fortgående engagemang för rörlighet för studeranden 
som en hörnsten i Erasmus inom SOCRATES, utan även en särskilt stor efterfrågan på stöd av aktiviteter utformade 
att införa en europeisk dimension i studieprogrammet för en bredare krets studerande. 
Övergången från Erasmus-programmet till det nya arrangemanget inom SOCRATES har uppenbarat spännande 
möjligheter för framtida utveckling. Men denna del av programmet fortsätter att möta allt allvarligare problem som 
uppstått från gapet mellan efterfrågan på stöd och tillgängliga medel. Tillgång till medel kommer i väsentlig grad att 
påverka Erasmus kapacitet att fortsätta sitt viktiga bidrag till utveckling av human resourses av hög kvalitet samt 
förbättra ömsesidig förståelse i Europa. 
SKOLUTBILDNING (COMENIUS) 
Comenius utgör det första omfattande instrumentet för att främja europeiskt samarbete på gemenskaplig nivå och 
involverar alla sorters skolor: för-, låg- mellan- och högstadieskolor. 
Utmaningen att göra denna del av programmet till en framgång är avsevärd. Främst är det beroende på den stora 
storleken på målgruppsbefolkningen. Som nämnts ovan finns det den bra bit över 300 000 skolor, 4 miljoner lärare 
och omkring 70 miljoner elever i det länder som för närvarande deltar i SOCRATES. Att sprida information till alla 
dem som kan tänkas vara intresserade är därför ett stort företag. Skolsektorn har heller inte samma tradition av 
internationellt samarbete att bygga på, som är fallet med sektorn för högre utbildning; dessutom har skolor mycket 
mindre självbestämmanderätt när det gäller skötsel av sina affärer än deras motsvarighet inom högre utbildning. 
Ett etappvis tillvägagångssätt har därför antagits för att genomföra Comenius. De medel som tilldelats till detta 
kapitel 1995 var jämförelsevis blygsamt, medan 1996 har de kraftigt ökats när efterfrågan på stöd börjat göra sig 
gällande.(l) Efter endast två års stöd börjar en ny "samarbetskultur" snabbt att framträda: 
• I fallet med de europeiska utbildningsprojekt som utvecklats genom multilaterala skolpartnerskap enligt 
aktivitet 1, stöddes endast 10 partnerskap i de föregående pilotprojekten, men över 11 gånger så många 
(462) lanserades omedelbart 1995 när Comenius stöd blev tillgängligt och detta har nästan åter fyrdubblats 
till omkring 1 620 partnerskap under 1996. Omkring 5 000 skolor deltar nu. Dessa siffror kommer att öka 
betydligt under kommande år när hela effekten av de informationsåtgärder som vidtagits samt de 4 300 
förberedande besök som gjorts under 1995 och 1996 förverkligas. 
Multilateral skolpartnerskap börjar redan att bekräfta de förberedande pilotprojektets löfte och ge en 
effektiv ram för en bred rad samarbetsinitiativ mellan skolor samt alstra eller intensifiera den europeiska 
dimensionen i klassrummen. De visar även sin potential som källor för innovativa rutiner och professionell 
utveckling av lärare genom intensiva transnationella kontakter mellan kolleger och genom att utarbeta 
europeiska läromedel; sägs ha en positiv effekt på deltagande och motiverar dem att lära sig. Genom att 
arbeta med sina kolleger på ett gemensamt projekt som härstammar från den huvudsakliga kursplanen får 
eleverna en närmare förståelse för livet och lärandet i andra 
(44) I enlighet med de fordringar som finns i Beslutet måste åt minstone 10 % av programmets totala femårsbudget avsättas till detta 
kapitel. Men både Kommissionen och SOCRATES-kommittén har uttryckt avsikten att om möjligt uppnå en högre procentsats än 
detta. 
22 
europeiska länder. Användning av ny information och kommunikationsteknologi för att bibehålla kontakter 
med parterskapskolor utomlands gör eleverna bekanta med denna viktiga aspekt av det moderna samhället. 
Projekt som utförts under 1995 och 1996 har omfattat en bred rad tematiska områden, som t ex: miljö; 
kulturarv; länkar mellan skola-industri; regional-, lokal- och europeisk identitet; lika möjligheter. Många 
involverar tvärvetenskapliga länkar med extraskolor. 
Utöver projekten som så har 1 700 lärarutbyten stötts och bidrag har fördelats som gjort det möjligt för 600 
lärare att utföra transnationella placeringar inom industri, handel och andra organisationer utanför 
utbildningssektorn och därmed hjälpa till att utveckla tydligare förbindelselänkar med företag och att 
förbereda elever på ett effektivare sätt för arbetslivet. Över 2 300 studiebesök har lett till att rektorer har 
informerats om partners som är involverade i deras skolprojekt och samtidigt befordra en viktig jämförelse 
av skötsel och ledarskap mellan skolor i olika länder. 
Potentialen för Comenius aktivitet 2 (interkulturell utbildning) som ett instrument för att främja sociala 
sammanhang i dagens alltmer multikulturella samhälle är uppenbart från urvalet på över 200 projekt som 
stötts under 1995 och 1996. Dessa har särskilt ägnats åt: 
introduktion av gästarbetares språk, som främmande språk för andra elever; 
att höja den medvetenhet om effekten av det formella ordförrådet som används i klassrummen 
(undervisningsspråket) har på de elevers prestationer, som kommer från missgynnade 
förhållanden; 
användning av nya teknologier, framförallt i öppen- och distansutbildning, för zigenare och 
personer som lever zigenarliknande liv: 
introduktion av interkulturella sätt inom traditionell undervisning för att förstår olika kulturer, 
religioner och språk; 
skapandet av nödvändiga förutsättningar för att aktivt utöva europeiskt medborgarskap, baserat 
på ömsesidig respekt och mänskliga rättigheter för alla oavsett kultur, ras eller religion: 
att förnya innerstadsskolor och projekt som fokuserar på särskilda behov hos skolor i 
problemområden i storstäder genom att utveckla integrerade tillvägagångssätt och 
samarbete mellan utbildningsinstitutioner, kommunala myndigheter, elever, föräldrar och lokala 
föreningar. 
Aktiviteten har redan uppnått en god balans mellan dess olika målgrupper. Ungefär 40 % av projekten 
ägnas åt att förbättra utbildningen för barnen till gästarbetare, 30 % tar upp behoven för zigenare, personer 
som lever zigenarliknande liv och personer med kringresande yrken och de återstående 30 % tar upp 
interkulturella frågor som gäller skolutbildning i allmänhet. 
De europeiska nätverken som stöds visar redan att de är ett effektivt sätt att utbyta idéer och exempel på 
goda rutiner och som en spridare av allmän kommunikation i interkulturella frågor. Många har redan gett 
konkreta reslutat som t ex läromedel för gästarbetares barn, zigenare, personer som lever zigenarlikande liv 
och personer med kringresande yrken, undervisningsmoduler för interkulturell utbildning och databanker 
som underlättar transnationellt samarbete. Dessa inkluderar en databas som innehåller omkring 5 000 
referenser till organisationer och institutioner som är aktiva inom detta område samt en databank för allt 
pedagogiskt material för interkulturell utbildning i Europa. 
Comenius aktivitet 3 (internutbildning) inriktas på läraren som en nyckelperson, som kommer att hjälpa till 
att ändra på inlärningsupplevelsen för ungdomar i skolan. 128 helt nya projekt har hittills finansieras, och 
involverar omkring 500 institutioner, som är engagerade i internutbildningen av lärare i de 18 
deltagarländerna. Efterfrågan mer än fördubblades mellan 1995 och 1996. Deltagarantalet för 1996 visade 
en markant ökning för alla länder medan den geografiska distributionen av samordnare och deltagande 
institutioner var jämnare. Projektet 1996 visade även ett bredare urval av teman, större variation i de sorters 
institutioner som var engagerade och en bättre spridning av utbildningssektorer. 
23 
De bidrag som tilldelats utvecklingen av träningsaktiviteter börjar att bära frukt. Trots att endast 47 sådana 
bidrag delades ut 1995 har deras produktivitet varit sådan att inte mindre än 81 europeiska länder redan har 
blivit tillgängliga för skolåret 1996/97. Kurserna som finns utförligt beskrivna i katalogen för Comenius 
aktivitet 3, tillhandahåller internutbildningsmöjligheter för mellan 2 200 och 2 500 lärare under tiden fram 
till augusti 1997 och frestar tidigt på de resurser som finns tillgängliga enligt aktivitet 3.2 (bidrag för att 
göra det möjligt för individuella lärare att delta i internutbildningskurser). Flera 
internutbildningsinstitutioner från ett flertal olika länder involverande i att förbereda och organisera 
kurserna och påföljande deltagande i kurserna av lärare från flera länder, utgör ett påvisbart extra värde 
jämfört med internaktiviteter utvecklade och levererade enbart i ett nationellt sammanhang. 
Trots de många olika svårigheterna som hör till lanseringen av ett sådant projekt har de tre Comenius-
aktiviterna slagit rot inom utbildningsgemenskapen och både aktiviteternas kvantitet och kvalitet bådar gott 
för framtida effekt av denna nya och ambitiösa del av SOCRATES. 
FRÄMJANDE AV SPRÅKINLÄRNING (LINGUA) 
Att stödja förbättrad språkbehärskning och särskilt de som är mindre allmänt använda och undervisade^ i) 
är en av de främsta målsättningarna för SOCRATES-programmet. Det är nyckeln inte bara till att förbättra 
human resources i ett europeiskt sammanhang, utan även till att öka ömsesidig förståelse och en känsla av 
europeiskt medborgarskap över hela gemenskapen. De aktiviteter som stöds inom SOCRATES fortsätter 
de som startade i Lingua-programmet (1990-94). Nya aktiviteter har också lagts till och flera perspektiv 
öppnas genom möjligheter för interagerande med andra delar av SOCRATES. Alla de 11 officiella språken 
i europeiska unionen ingår tillsammans med irländska, letzeburgisch, isländska och norska. 
Lingua syftar till att förbättra kvalitet och kvantitet på språkundervisning och -inlärning genom att skapa en 
miljö där språk effektivt kan läras genom att främja språklärarutbildning och utveckla språkrelaterat 
material samt öka medborgarnas motivation att lära sig att kommunicera på andra språk än sina egna 
genom att utvidga möjligheterna till transnationella kontakter. 
Över 300 institutioner har varit involverade i de 54 europeiska samarbetsprogrammen för 
språklärarutbildning (ECP) som stöds enligt Linguas aktivitet A. Nästan alla Linguas målspråk finns 
representerade. Projekten som stötts hittills inom SOCRATES karaktäriseras av en växande mångfald av 
ämnen och utbildningssektorer. Ökad uppmärksamhet ges till nyckelområden för innovation som t ex tidig 
undervisning av främmande språk, användning av multimedia och andra nya teknologier samt den öppna-
och distansutbildningens roll vid språklärarutbildning. 
Som tidigare bedömning har visat, har ECP:n en viktig effekt på kvaliteten på den språklärarutbildning 
som deltagande institutioner och andra har tillhandahållit. Via dessa institutioners fortgående aktiviteter, 
modulerna och kursplan som utvecklats inom ECP:n är en viktig förmedlare av innovation, som bidrar inte 
bara till att förbättra lärares och aspiranternas lingvistiska kompetens samt deras självförtroende vid 
användning av målspråket, utan även till att utöka deras förståelse för språkets kulturella miljö samt 
förbättra sin sakkunskap av teknik och metodlära. De nätverk av institutioner som utvecklats inom 
programen är en viktig resurs vid utspridning vars potential systematiskt borde exploateras i framtiden. 
Inkluderandet av den inledande lärarutbildningen inom sektorn som täcks av denna aktivitet har ännu inte 
realiserats till fullo av utbildningsgemenskapen. Allt eftersom medvetenhet om denna innovation sprids 
förväntas en betydligt ökad efterfrågan. 
1995 och 1996 fick 16 000 språklärare ett bidrag inom Lingua-projektet för bidrag för att göra det 
(45) Nyligen har detta behov åter framhävts i Kommissionens vitbok målsättning 4 om utbildning och träning, mot ett lärande samhälle 
(jfr supra), dar deltagarnas behov att göra kunnighet i minst två främmande EU-språk i skolor till en prioritet. 
24 
möjligt för individuella språklärare att delta i internutbildningsaktiviteter i ett annat deltagarland (aktivitet 
B). Därför kan en uppskattning göras att dess fördelar har nått över en miljon elever under denna tid. 
Projektet har givits en bredare omfattning inom SOCRATES genom att inkludera lärare som vill undervisa 
i andra ämnen på ett främmande språk. 
Det stöd som tillhandahållits inom denna aktivitet har flera olika effekter: den höjer den transnationella 
rörligheten för språklärare; förbättrar kvaliteten på språkundervisningen, stärker den kulturella och 
europeiska dimensionen vid undervisning i klassrummet; bidrar till att öka lärarnas professionella 
motivation; samt skapar en växande sammanslutning av personer med potential för att inleda andra sorters 
samarbete inom SOCRATES både inom Lingua och på området för skolsamarbete (Comenius). 
Skolåret 1995/96 var ett pilotår för Lingua assistansskap (aktivitet C) med placering av omkring 200 
blivande språklärare i skolor inom EGs medlemsländer och i EFTA-EES-länder. 1996/97 stöddes 550 
Lingua assistansskap. Det finns redan antydningar att efterfrågan klart kommer att överväga den 
begränsade tillgången. 1996 rapporterade vissa länder en tiofaldig ökning av ansökningar av ett 
assistansskapsbidrag jämfört med 1995 och andra har upplevt en femfaldig ökning av antalet skolor som 
vill vara värd åt en assistent. Flera länder är tvungna att begränsa längden på assistansskapen för att fler 
personer skall kunna dra nytta av dem. 
Denna nya aktivitet har en betydande effekt vad det gäller att utöka tillhandahållandet av assistansskap för 
språk i Europa. Före starten hade endast 3 av 18 länderna i SOCRATES assistansskapsprojekt av någon 
storlek, nämligen de länder med det största befolkningarna och EU:s mest talade språk. Dessutom har 
Lingua assistansskap ett antal funktioner med "extra värde" jämfört med de flesta som finansierades 
nationellt, så till vida att de endast siktar på blivande språklärare samt betonar både undervisningsmetoder 
och även rena förbättringen av lingvistisk kompetens och prioriterar de EU-språk som inte talas så mycket. 
Teståret har visat denna aktivitets potential att förbättra språkundervisningens kvalitet och mångfald, i 
synnerhet genom att fullända blivande lärares kunskap av det språk de kommer att undervisa i samt dess 
kultur; hjälper nya språklärare att lägga till ett tillspråk till sin undervisningsrepertoar; ger nya lärare och 
etablerat yrkesfolk en chans att lära sig av varandra och förbättra raden av europeiska språk som undervisas 
i skolor; och uppmuntra fler elever - och även lärare och föräldrar - att ta upp ett nytt europeiskt språk. 
Andra fördelar inkluderar funktionen att använda assistenterna för att skapa nya förbindelser med 
utländska partnerskapsinrättningar eller lokala företag, skapa nya läromedel och föra in europeiska språk 
Jbch kulturer i andra ämnen än språkundervisningen. 
Under SOCRATES först två år har 84 samarbetsprojekt för utveckling av verktyg för språkundervisning 
och inlärning (kursplan, läromedel, utvärdering- och bedömningsinstrument osv) stötts enligt Lingua 
aktivitet D. SOCRATES första två år har bekräftat denna aktivitets betydelse som stimulerande innovation, 
särskilt vid framställning av material. Produkter som utformats under projekt 1995 och 1996 relatera i 
synnerhet till: 
användning av informationsteknologi och telematik, inklusive i synnerhet exploatering av CD-ROM och 
Internet som stöd för språkundervisning och inlärning; 
den kulturella dimensionen i språkundervisning; 
språkundervisning vid tidig ålder; 
utvärdering av språkfärdigheter och kompetens; 
läromedel utformade för att ge ungdomar, som är utbildningsmässigt missgynnade bättre möjlighet att delta 
i och dra nytta av rörlighetsprogram. 
25 
Många av de produkter vars utveckling stöds skulle aldrig ha existerat utan Lingua-stöd, särskilt de som 
relatera till undervisning och inlärning av de mindre använda och mindre undervisade språken.(44) Men det 
är en annan av programmets aktiviteter där behovet överskrider de resurser som finns tillgängliga. Endast 
20 % av ansökningarna för nya projekt accepterades 1995 och ett antal föreslagna projekt har tagits tillbaka 
därför att det bidrag som Kommissionen erbjöd inte var tillräckligt för att projekten i fråga skulle vara 
genomförbara. 
Under skolåren 1995/96 och 1996/97 tillhandahölls stöd inom SOCRATES för omkring 3 500 
gemensamma utbildningsprojekt (JEP.n) enligt Linguas aktivitet E och kulminerade i ett två veckors utbyte 
för över 80 000 ungdomar över alla de deltagande länderna. JEP har en lång historia av framgångsrika 
resultat för att ge ungdomar verklig motivation och lingvistisk kompetens, särskilt de som inte har så 
många tillfällen att få lära sig språk: omkring 56 % av deltagarna går en teknisk/yrkeskurs. Prioriteten för 
de mindre använda eller undervisade språken börjar också allmänt att göra sig gällande. 
Genom att ta del i sådana projekt inser elever att det finns vägande skäl för att lära sig de språk., som de 
behöver för att kommunicera med sina partners före och under det utbyte som JEP kulminerar i. Deltagarna 
får praktisk erfarenhet av sina motpartners liv och studier i andra europeiska länder och därigenom en ökad 
förståelse för europeisk mångfald och gemensamhet. Ett bredare ämnesurval täcks av de projekt som 
hittills stöds av SOCRATES, av vilka vart och ett - utöver utbyten - också leder till en rad praktiska och 
påtagliga produkter som utställningar, tidskrifter, tekniska ordlistor, tvåspråkiga multimediaprogram osv. 
Erfarenhet av Linguas första två år inom SOCRATES-programmet tyder på att större interaktivitet mellan Linguas 
aktiviteter börjar uppnås. Till exempel börjar större prioritet vid fördelning av bidrag enligt aktivitet B att ges till 
lärare som deltar i internutbildningsaktiviteter, som utvecklats inom aktivitet A, kurser utvecklade inom aktivitet A 
och assistansskap enligt aktivitet C kan hjälpa lärare att utveckla ett gemensamt utbildningsprojekt enligt aktivitet E. 
Dessutom undersöker Lingua-aktiviteterna möjligheterna för att närmare interagera andra delar av SOCRATES. Till 
exempel utformning av läromedel och kursplan speciellt inriktat på att stödja rörlighet är nu ett prioritetsområde för 
stöd dessutom börjar olika samarbetsmöjligheter med Comenius att framträda. 
ÖPPEN- OCH DISTANSUTBILDNING 
Utvecklingen av öppen- och distansutbildning inklusive användning av ny information, kommunikations- och 
multimediateknologi i undervisning är en nyckelfaktor som gör att medborgare kan utnyttja ett öppet område för 
utbildningssamarbete i Europa och spelar en vital roll i strategin att uppgradera nivån av tillgänglig utbildning på 
alla nivåer under hela livet. 
ODL-aktiviteter inom SOCRATES är ett uttryck för en ökande medvetenhet om betydelsen av att främja ett 
intensivare europeiskt samarbete på detta område. Detta hade tidigare funnit uttryck i Kommissionens promemoria 
1991(1), Rådets slutsats 1992 (i) och de 12 följande nationella rapporterna. Nyare utvecklingar har inkluderat 
bildandet av Kommissionens "Task Force" för programvara och multimedia för utbildning(l), vilket har lett till 
utgivningen av en gemensam infordran av förslag som omfattar flera 
(46) Det avsevärda bidrag som denna aktivitet fortsätter att ge till differentiering av tillhandahållande av språk påvisas ytterligare av det 
faktum att under 1995 stöddes totalt 61 projekt som relaterade till danska, holländska, finska, grekiska, irländska, norska, 
portugisiska och svenska, men endast 11 som relaterade till engelska. 
(47) Öppen- och distansutbildning i Europagemenskapen, COM (91) 388 slutlig, 12 november 1991. 
(48) Rådets slutsatser (brittiskt ordförandeskap). Europeiska unionens officiella tidning nr J 92/C 336 den 27 november 1992. 
(49) Programvara och multimedia för utbildning. Slutlig rapport, juli 1996. SEC(96)I426 slutlig.. 
26 
gemenskapliga program(i), Rådets beslutet från maj 1996 på detta område(i), och den strategiska handlingsplanen 
för "lärande i informationssamhället" som lanserats av Kommissionen efter EU-rådets möte i Florens i juni 1996(1). 
Projektet om språkinlärning som utgör en del av de G7-aktiviteter som relaterar till det lärande samhället bör också 
nämnas i detta sammanhang. 
Aktiviteten är inriktad på två aspekter: att tillhandahålla utbildningstjänster på avstånd samt användning av 
multimediaprodukter och -tjänster inom alla befintliga eller potentiellt framträdande utbildningssammanhang. Två 
typer av projekt stöds: 
Europeiska parnerskapsprojekt, vars syfte det är att uppnå större synergi, utbyte av erfarenheter och dela 
resurser och erfarenhet på europeisk nivå vid framställning av resultat eller tillhandahållande av specifik 
öppen- eller distansutbildningsservice i Europa; 
Observationsprojekt, som vart och ett är avsedda att tillhandahålla en omfattande bild av utvecklingsläget 
av en särskild aspekt av öppen- och distansutbildning, inklusive användning av utbildningsteknologier, 
över ett brett tvärsnitt av de länder som deltar i SOCRATES. 
Aktiviteten svarar klart mot de behov som inte uppfylls av andra gemenskapsprogram. I de två valomgångarna för 
nya projekt har hittills 241 ansökningar inlämnats, av vilka 74 accepterades. Den skarpa ökningen mellan 1995 och 
1996 antyder att efterfrågans fullständiga omfattning ännu inte har blivit märkbar. Budgetbegränsningar kommer 
säkert att bli ett verkligt hinder för utvecklingen av denna aktivitet från och med 1997, på grund av behovet av 
förnyad finansiering av de fleråriga projekt som först stöddes 1995 och 1996 och även som en trolig fortsatt ökad 
efterfrågan av stöd för nya projekt. 
Genom sin existens har öppen- och distansutbildningsaktiviteten inom SOCRATES redan alstrat en betydande 
volymökning av europeiskt samarbete inom ODL-området. I synnerhet har det börjat att underlätta samarbete 
mellan olika typer av "aktörer" som inte har någon större tidigare erfarenhet av partnerskap inom detta område: 
användare, leverantörer, programutvecklare och informationsspridare, chefer för utbildningssystem osv. De nätverk 
som hittills har stötts gäller en omfattande rad organisationer, inklusive föreningar och andra icke-statliga 
organisationer, distansutbildningsinstitutioner, konventionella universitet (och i viss mån skolor och 
vuxenutbildnignsorganisationer) som intresserar sig för användning av ny teknologi vid undervisning och 
introduktion av distansutbildningsprojekt; förlag som ger ut pedagogiska material, särskilt på multimediaområdet. 
På så sätt bidrar aktiviteten till en allmänt ökad synlighet för ODL över att de deltagande länderna. 
En omfattande rad viktiga ämnen täcks av projekten 1995 och 1996. De avslöjar en ökande medvetenhet om 
behovet av att undersöka konsekvenserna - både för lärare/handledare och utbildningschefer - av introduktionen av 
innovativa metoder baserade på ODL. De kommer även att avslöja att även om rollen och bidraget från 
informations- och kommunikationsteknologi allmänt ses som ett centralt element i denna process, finns det ett 
viktigt behov av förnya huvudvikten av den pedagogiska aspekter som t ex kursens utformning och lärare/lektors 
roll. Organisationsfrågor som relaterar till den samverkande utvecklingen/anpassningen av kursplan och läromedel, 
introduktion av informations- och kommunikationsteknologier inom olika utbildningssammanhang eller 
utvecklingen av specifika tjänster eller stödja miljön för studerande eller vuxenstuderande, spelar en framträdande 
roll bland projektens frågor. 
(50) Europeiska unionens officiella tidning nr C 381/24 den 17 december 1996. 
(51 ) Rådet beslut från den 6 maj 1996 som relaterar till programvara för utbildningsmultimedia på områdena för utbildning och träning 
(96/C 195/03), Europeiska unionens officiella tidning nr C 195/8 den 6 juli 1996. 
(52) Inlärning i informationssamhället; handlingsplan för ett europeiskt utbildningsinitiativ (1996-1998). Kommunikation från 
Europaparlamentetes kommission, Rådet, regionens Ekonomiska och sociala kommitté den 2 oktober 1996, COM (96) 471 slutlig. 
27 
VUXENUTBILDNING 
Vuxenutbildningsaktiviteten är ett viktigt innovationsområde inom SOCRATES. Den försöker komplettera träning 
och färdighetsrelaterade åtgärder inom Leonardo da Vinci genom att stärka den europeiska dimensionen på 
vuxenutbildningens alla områden - allmänna, kulturella och sociala. Den skall ses mot bakgrund för de ökande 
uppenbara behov av en livskraftig policy för livslångt lärande på europeisk nivå och inom de deltagande länderna. 
Därför stöds europeiska projekt som: 
förutser utveckling av vuxenutbildningskurser eller producerar läromedel som kan leda till en bättre 
förståelse av politiska, ekonomiska, sociala, kulturella och historiska aspekter av de länder som deltar i 
SOCRATES och av den Europeiska gemenskapen som så. I detta sammanhang stöds projekt för europeisk 
samhällslära och mer allmänt stöds aktiva medborgarskap; 
vårdar transnationellt samarbete, nätverkssamarbete, erfarenhets- och informationsutbyte mellan 
organisationer för vuxenutbildning och bidrar därigenom till kvaliteten på vuxenutbildningen i Europa. 
Tidigare har strukturerat transnationellt samarbete inom vuxenutbildningens sektor varit embryonal. De 68 
europeiska projekt som redan har stötts under SOCRATES första två år utgör därför en stor utvidgning av sådant 
samarbete. Särskilt tillfredsställande är det faktum att varje projekt involverar i genomsnitt nästan 5 partners (totalt 
över 300), vilket visar den höga grad av multilateralitet som denna aktivitet på kort tid har uppnått. Efterfrågan på 
stöd fördubblades mellan 1995 och 1996. 
Typen och volymen av vuxenutbildning varierar mycket från land till land och potentialen för 
vuxenutbildningsaktiviteten inom SOCRATES som ett instrument för produktivt utbyte av erfarenheter och 
sakkunskap börjar redan göra sig gällande. De projekt som hittills stötts täcker en omfattande rad ämnen och 
aktiviteter. De som fokuserar på att främja kunskap och medvetenhet om europeiska och aktiva medborgarskap är 
vanligtvis engagerade i att utveckla material och/eller moduler som i sinom tid kommer att göras tillgängliga i tryck 
och/eller elektronisk form. Ämnen som täcks inkluderar konst, media, läs- och skrivkunnighet, hälsoundervisning 
och kampen mot rasism, främlingshat och social uteslutning. De projektet som betonar stärkande av 
vuxenutbildning genom europeiskt samarbete, som fokuserar på utveckling av nya undervisningsmetoder, nya 
strukturer eller program för vuxenutbildning, utveckling av informationsnät samt databanker och förberedelse och 
spridning av publikationer (vägledningar, handböcker, tidskrifter). Många av projekten intresserar sig för att 
förbättra utbildningsmöjligheterna för pensionärer, socialt uteslutna eller grupper i marginalen av samhället, 
handikappade eller icke läs- och skrivkunniga personer samt arbetslösa. Vissa av dessa utvecklas i samarbete med 
fackföreningsgrupper. 
Några av de stora frågor som vuxenutbildningen i Europa står inför i dag tas upp i de projekt som stöds. Dessa 
inkluderar metodfrågor, strategier för självstudier, utvärdering av tidigare experimentundervisning, kvalitetsledning 
av vuxenutbildning, frågor rörande tillgång och motivering, missgynnade gruppers kärnkunskaper, träning av 
vuxenlärare och lektorer, lämpliga betygssystem som kan användas både inom formell och icke-formell 
vuxenutbildning samt sätt att bygga broar mellan dessa system. 
Projekten involverar aktivt ett brett spektrum av vuxenutbildningsleverantörer, från alla delar av "systemet" för 
vuxenutbildning vare sig den är formell eller icke-formell, allmän eller privat, professionell eller volontär, på 
nationell, regional eller lokal nivå. Särskilt uppmuntrande har det faktum varit att majoriteten av organisationer som 
ansökt är nationella eller lokala vuxenutbildningsorganisationer eller icke-statliga organisationer, vilket antyder att 
aktiviteten också börjar göra sig gällande på gräsrotsnivå. 
INFORMATIONS OCH ERFARENHETSUTBYTE OM UTBILDNINGSSYSTEM OCH 
-POLITIK 
Baserat på mandatet som ingår i artikel 126 i EG-fördraget är en av de viktigaste målsättningarna i SOCRATES att 
förbättra kvaliteten på utbildningen genom att uppmuntra informations- och erfarenhetsutbyte mellan de deltagande 
länderna. Därför stöds fyra typer av aktiviteter: 
28 
Analys av frågor av gemensamt utbildningspolitiskt intresse 
För att främja välgrundade och djupgående diskussioner bland beslutsfattare inom utbildning stöder SOCRATES 
studier och analyser, utbyte av experter och studiebesök, informationsspridningsaktiviteter, talspråk, workshop och -
från och med 1997 - pilotprojekt om viktiga policyfrågor. Dessa identifieras i nära samarbete med Rådets 
utbildningskommitté. Projektförslag utvärderas enligt tre kriterier för policyns relevans, vetenskapliga kvalitet och 
att de visar en klart europeisk dimension, i detta fall definierad som det extra värde som tar upp ett ämne i ett 
jämförande perspektiv och/eller europeiskt sammanhang till skillnad från att enbart göra det inom en nationell, 
regional eller lokal ram.( 1) Företräde ges för att stödja ett begränsat antal omfattande analyser snarare än ett stort 
antal studier som inte är av tillräckligt bred och/eller djupgående omfattning. 
De analyser som påbörjades 1995 och 1996 uppfyllde dessa krav. De relaterade till ämnen av central betydelse för 
beslutsfattare inom utbildning i alla europeiska länder, nämligen aspekter av utbildningens roll att ta upp problemet 
med ungdomar som slutar utbildningssystemen utan tillräckliga förberedelser för ett aktivt liv samt 
kvalitetsförsäkran inom skolutbildning. Potentialen för denna aktivitet att sammanföra sakkunskap från 
organisationer, som är aktiva på området för policystudier om utbildning och stimulera en strukturerad dialog 
mellan forskning och beslutsfattning gör sig snabbt gällande. Projektens progressiva karaktär granskas noggrant för 
att garantera att fokuseringen förblir relevant i fråga om policy. Kapaciteten att införliva projektresultaten i 
policydiskussioner är av största vikt. 
Informationsnätet för utbildning i Europa (Eurydice) 
Syftet med Eurydice-nätet som beståer av nationella enheter som samordnas av den europeiska enheten i Bryssel är 
att ge myndigheterna i deltagarländerna samt på europeisk nivå tillförlitlig information och analys av utvecklingen 
av utbildningssystem och policy. Nätverket samarbetar med Eurostat, CEDEFOP, Europarådet, OEDC och andra 
organ. 
De två år som har gått sedan införlivandet av Eurydice-nätet inom SOCRATES har varit en särskilt produktiv 
period. Resultaten inkluderar i synnerhet: 
nio officiella översikter av specifika ämnen som t ex situationen för förskolor, låg-, mellan- och 
högstadieutbildning, föräldrarnas roll samt konsultativa organ inom utbildning, lärarutbildning, reformer 
inom obligatorisk skolgång, och rektorns roll; 
den andra upplagan av ett omfattande kompendium om utbildning och inledande yrkesutbildningssystem i 
EG:s medlemsländer, framställt i nära samarbete med Europeiska centrum för yrkesutbildning 
(CEDEFOP)(i); 
den andra betydligt förbättrade upplagan av Nyckeldata om utbildning inom den Europeiska unionen(l). 
Detta dokument är framställt i nära samarbete med Eurostat och utkommer nu varje år och illustrerar den 
allt viktigare rollen som Eurydice spelar för att stärka beslutsprocessen och för att tillhandahålla officiella 
data på en bredare grundval. Den andra upplagan innehåller en fördjupad dossier om läraryrket i Europa. 
(53) På så sätt kompletterar aktiviteten de mer forskningsinriktade projekten som finansieras inom underprogram för utbildnings- och 
tränings- inom programmet som inriktas på socioekonomisk forskning inom det Fjärde ramverksprogrammet för forskning och 
teknologisk utveckling. Nära samarbete med de viktiga åtgärder i Leonardo da Vinci-programmet för analys av 
yrkesutbildningssystem och policyfrågor. 
(54) Strukturer av utbildnings- och inledande träningssystem i den Europeiska unionen, andra upplagan, Luxemburg; Office of Official 
Publications 1995. 
(55) Nyckeldata om utbildning inom den Europeiska unionen, utgiven 1995 , Luxemburg, Office of Official Publications för Europeiska 
gemenskapen 1996. 
29 
1995-96 har ytterligare viktiga utvecklingar av nätverkets databas EURYBASE skett. Den innehåller en stor mängd 
data om utbildningssystem i deltagarländerna, inklusive beskrivningar av viktig lagstiftning, viktiga bibliografiska 
referenser, en förteckning över institutioner samt en terminologiordlista 
Betydande ansträngningar har under de senaste två åren ägnats åt att utvidga Eurydices aktiviteter till inkludera 
EFTA-EES-länder och gradvis till dem som SOCRATES är tillgängliga för nu; för att se till att publikationer 
framställs på fler av gemenskapens språk; samt att göra nätverks resultat som t ex studier och databasen 
EURYBASE tillgängliga inte bara för beslutsfattare inom utbildning, utan även för allmänheten, i synnerhet via 
Kommissionens EUROPA-server på Internet. 
Studiebesök för beslutsfattare inom utbildning (Arion) 
Under 1995/96 och 1996/97 har omkring 2 600 bidrag delats ut för Arion-studiebesök där syftet har varit att 
underlätta informations- och erfarenhetsutbyte inom gemensamma intressområden, särskilt inom områden för 
primär- eller allmän-, teknisk- och yrkesutbildning. Vid varje veckobesök deltar en grupp personer från flera olika 
länder. En katalog som ges ut varje år underlättar ett informerat val av vilka besök som bäst passar deltagarnas 
behov. 
Arions kvalitativa resultat har fortsatt under SOCRATES första två år. Feedback på tusentals rapporter och från 
kontaktmöten med lokala organisationer, nationella organ och deltagare har visat att projektet ger 
utbildningsexperter och beslutsfattare en unik möjlighet att diskutera sina frågor med kolleger på en multilateral 
grund samt att tänka om och modifiera sitt professionella arbete i ett europeiskt sammanhang. Bestående kontakter 
och nätverk har skapats mellan personer inom viktiga utbildningsfunktioner i deltagarländerna. I många fall ger 
deltagande i Arion upphov till ytterligare samarbete och projekt i andra SOCRATES-aktiviteter och andra EG-
program. 
Arions prioriterade ämnen fastställs av nationella myndigheter och överenskommelse sker på gemenskaplig nivå. 
Under de första två åren har SOCRATES koncentrerat sig på utbildningssystem och deras värderingar, "aktörerna" i 
utbildningsprocessen, kurplanen och aspekter av skolan och dess miljö. Flexibilitet utövas för anpassning till 
föränderliga behov och därför introducerades studiebesök för kvalitetsförsäkran inom utbildning, som ett reslutat av 
utbildningsrådets betänkande i oktober 1995. 
1996/97 anpassades den budgetfördelning som tidigare använts till att ta hänsyn till villkoren i SOCRATES-
beslutet. Detta har lett till betydande förändringar av tilldelningen för varje land och effekten av den nya formeln 
granskas för närvarande. Projektet utvidgas för närvarande till de associerade länderna i Central- och Östeuropa. 
ökad uppmärksamhet ges till spridningar av resultaten från besöken. Rapporter om besök ges bredare cirkulation 
och tematiska seminarier hålls i avsikt att uppdatera de jämförande insikter som erhålls samt ytterligare 
konsolidering av nätverken för vederbörande personer. 
Nätverk av informationscenter för nationellt akademiskt erkännande (Naric) 
Varje deltagande land har utsett ett nationellt centrum vars uppgift det är att bidra till rörlighet för studeranden, 
lärare och forskare genom att tillhandahålla information och råd om frågor rörande akademiskt erkännande. De 
flesta Naric tjänar också som informationsdiskar inom ramen för genomförande av det "allmänna direktivet" för 
professionellt godkännande av utbildningskvalifikationer.(l) Kommissionen sköter centrumens nätverksamhet för att 
säkerställa nära samarbete och optimalt informationsutbyte. Två gånger om året hålls möten, varav det ena är ett 
gemensamt sammanträde med Europarådets "ENIC"-nätverk och UNESCOs center för högre utbildning CEPES. 
(56) Rådets direktiv från den 12 december 1988 om ett allmänt system för erkännande av examina inom högre utbildning som tilldelas 
vid avslutad professionell utbildning eller träning på minst tre år (89/48/EEC). Europeiska unionens officiella tidning nr L 19/16 den 
24 januari 1989. 
30 
Stöd tillhandahålls även för studiebesök mellan Naric och genomförande av gemensamma projekt, särskilt 
undersökningar och sammanfattande rapporter. Nätverksmedlemmar har förberett träningsmoduler för utvärdering 
av examina och betyg som härstammar från utlandet och därigenom underlätta vidare spridning av den kunskap och 
sakkunskap som uppnåtts. 
Särskild uppmärksamhet har under 1995 och 1996 givits fär att bistå de associerade länderna i Central- och 
Östeuropa i deras förberedelser fär att ingå i nätverket, t ex genom att göra det möjligt för dem att närvara vid 
nätverksmöten, hålla träningsseminarier för dem, underlätta spridning av viktig dokumentation samt att ge åtkomst 
till elektroniska kommunikationsnät. I de länder som för närvarande deltar i SOCRATES spelar Naric en aktiv roll i 
många aspekter av denna process. 
KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER 
I SOCRATES kapitel III finns stöd tillgängligt för kompletterande åtgärder, i synnerhet aktiviteter associerade med 
arbete på utbildningsområdet genom nationella organ, övervakning och utvärdering samt aktiviteter som ökar 
medvetenhet av många slag. Totalt 160 bidrag tilldelades 1995 av vilka 23 var inom sektorn för högre utbildning, 
70 inom området för skola och allmän utbildning och 13 inom området för språkinlärning, resten tilldelades 
informationsaktiviteter som gäller lansering av programmet. De aktiviteter som täcks gäller i synnerhet organisation 
av konferenser, seminarier och workshops, utgivning av informationsblad och andra publikationer samt spridning 
av projektresultat, pedagogiska material och innovativa metoder. Stöd tillhandahölls också för tävlingen "Europa i 
skolan", som organiserades i samarbete med Europarådet. 
Av särskild betydelse i detta sammanhang är det stöd som ges till europeiska föreningars aktiviteter, där 
utvecklingstakten har ökat under senare år.(l) Flera av dessa föreningar har spelat en viktigt roll för att bana väg för 
samarbete på europeisk nivå,(l) och de utgör en viktig aspekt av SOCRATES framgång. De är en viktig kanal för 
informationsspridning och utbyte av erfarenhet och sakkunskap samt underlättar transnationella kontakter och tar 
initiativ till nätverk för institutioner, bistår vid utformning och förberedelse av projekt och ger träning till lärare och 
utbildningschefer i ett sant europeiskt sammanhangsl) Därför har SOCRATES aktivt stött föreningarnas arbete - 53 
av bidragen som tilldelades som kompletterande åtgärder gick till europeiska organisationer av detta slag - och har 
nära samverkat med dem för att uppnå programmets målsättningar. 
Beslutets artikel 5(1) gör det möjligt att konsultera med föreningarna samt med sociala partners. Därför hölls en 
konferens i november 1995 dit alla relevanta föreningar hade inbjudits. Detta har följts upp med ett antal mer 
målinriktade diskussioner med vissa av de berörda föreningarna, och med ett allmänt konsultationsmöte med 
representanter från 16 föreningar och sociala partnerorganisationer i januari 1997. 
(57) Kommissionen uppskattar att antalet föreningar som är verksamma på en europeisk nivå inom olika utbildningssektorer har mer än 
fördubblats under de senaste tre åren. 
(58) Sådana föreningar varierar mycket. De inkluderar t ex föreningar för professorer och lärarpersonal inom särskilda discipliner, 
student- och universitetsföreningar för rektorer eller icke-universitetsinstitutioner, föreningar för rektorer och personer involverade 
med vägledning och rådgivning, föreningar som specialiserar sig på språkinlärning eller inriktar sig på utbildningsfrågor inom 
andra områden som t ex miljö, hälsa eller nya teknologier, föreningar som tar upp behoven för särskilda kategorier av 
utbildningsanvändare som t ex handikappade personer, föreningar för speciella utbildningssektorer som t ex lågstadie-, vuxen- eller 
lärarutbildning. Av särskild betydelse är även de grupper som bildats inom organisationerna som representerar sociala partners på 
europeisk nivå. 
(59) Betydelse av flera av de stora föreningarna som kontakt med utbildningsgemenskapen och för att uppnå en verkligt multiplicerande 
effekt är uppenbar från några av de inblandades otroliga storike . Till exempel den Europeiska fackföreningskommittén för 
utbildning (ETUCE) omfattar mellan 2 och 4 miljoner lärare inom sina fackföreningar över hela Europa och det största förbundet för 
föräldraföreningar på europeisk nivå , den Europeiska föräldraföreningen, omfattar omkring 50 separata organ med potential att nå 
in i över 135 000 skolor. 
31 
STATISTICAL ANNEX 
Version 19/12/96 
(1) Table 1: Number of abdications received within the Centralised À .tonsK" in 1995 and 1996 
Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 
New 
Projects m 
2870 
221 
66 
56 
162 
97 
58 
37 Renewals 
— 
_ 
. 
. 
_ 
_ 
_ 
_ 
" Total 
2870 
_ 
221 
66 
56 
162 
97 
58 
37 1996 
New 
Projects 
» 
109(4) 
68 
101 
22 
93 
144 
89 
64 Renewals 
2530(3) 
_ 
96 
39 
22 
32 
29 
26 
4 %of 
eligible 
projects 
requesting 
renewal(6) 
[88 %](3) 
„ 
60 %(5) 
83% 
51 %(5) 
63 %(5) 
88% 
84% 
100 % Total 
2530(3) 
109 
164 
140 
44 
125 
173 
115 
68 % change 
from 1995 1995 +1996 
New 
Projects 
(3) 2870(3) 
_ 
-26 %(5) 
+ 112% 
-21 %(5) 
-23 %(5) 
+ 78 % 
+ 98 % 
+ 84 %I 109 
289 
167 
78 
255 
241 
147 
97 Renewals 
2530(3) 
. 
96 
39 
22 
32 
29 
26 
4 Total 
5400 
109 
385 
206 
100 
287 
270 
173 
105| 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) In 1995, all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous 
Community programme or action. 
(3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. 
(4) Full applications. These were submitted after preselection among 486 expressions of interest. 
(5) Comparison with 1995 is not significant for these Actions, since a high proportion of projects supported in 1995 were ones which had reached the end 
of their funding period that year. In addition, with regard to Comenius (Intercultural education), the criteria for support were changed considerably in 1996 
as a result of the SOCRATES Decision 
(6) There is also one decentralised Action (i.e. where selection is carried out by National Agencies) in which renewal of funding is a systematic feature, namely 
Comenius Action 1 (European Education Projects within school partnerships). 13 of the 18 participating countries report renewal rates of over 90 %, and for 8 of these 
the rate was 100 %; the other countries report renewal rates of 84 %, 77%, 75 %, 69 % and 67 %. 
cs/smith/centra-l.xls 18/02/97 
Table 2: Num^.r of grants awarded in 1995 and 1996 (Centi. .sed Actions(,) ) 
sg ta 
Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 
New 
Projects(2) 
(= Total 
1995) 
2673 
. 
160 
47 
43 
51 
33 
31 
4 Acceptance 
rate 
93% 
_ 
72% 
71% 
77% 
32% 
34% 
53% 
11% 1996 
New 
Projects 
. 
28 
42 
81 
11 
33 
41 
37 
9 Acceptance 
rate 
. 
26 %<4) 
62% 
80% 
50% 
35% 
28% 
42% 
14% Renewal 
grants 
2504(3) 
. 
70 
34 
20 
24 
29 
20 
4 Acceptance 
rate 
99% 
_ 
73% 
87% 
91% 
75% 
100% 
77% 
100% Total 
grants 
2504 
28 
112 
115 
31 
57 
70 
57 
13 Acceptance 
rate 
99% 
26 %m 
68% 
82% 
70% 
46% 
41% 
50% 
19% 1995 + 1996 
New 
Projects 
2673 
28 
202 
128 
54 
84 
74 
68 
13 Acceptance 
rate 
93% 
26 %w 
70% 
77% 
69% 
33% 
31% 
46% 
13% Renewal 
grants 
2504 
_ 
70 
34 
20 
24 
29 
20 
4 Acceptance 
rate 
99% 
. 
73% 
87% 
91% 
75% 
100% 
77% 
100% Total 
grants 
5177(5) 
28 
272 
162 
74 
108 
103 
88 
17 Acceptance 
rate 
96% 
26 %(4' 
71% 
79% 
74% 
38% 
38% 
51% 
16% 
*'•; (1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) In 1995. all projects are defined as "new", since this was the first year of the programme, irrespective of whether they had received support under a previous Community programme or action. 
(3) Comparison with 1995 is not significant for this Action, since no additional ICPs were allowed in 1996 and many ICPs reached the end of their funding period in 1995. 
(4) 6 %, if measured against the initial expressions of interest. 
(5) Within these ICPs, it is estimated that a total of 26,641 staff members have received support for teaching assignments abroad. 646 Intensive programmes were also supported (acceptance rate 70 %) 
as well as 383 curriculum development projects (acceptance rate 52 %). 
cs/smith/centra-2 xls 18/02/97 
Table 3: Participation of each country in projects supported under the Centralised Actions01 in 1995 and 1996 
(number of partners(2) including numbers of coordinators) 
^\Country 
Actions ^\ 
Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes)(3) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius (Intercultural 
educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua(Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education BE 
1060 
107 
31 
13 
26 
30 
26 DK 
559 
67 
28 
10 
15 
17 
22 DE 
2869 
166 
46 
36 
29 
35 
34 GR 
763 
81 
19 
11 
42 
30 
16 ES 
2374 
135 
60 
33 
27 
40 
38 FR 
3128 
173 
67 
44 
30 
46 
32 IE 
643 
60 
32 
8 
13 
20 
19 IT 
1998 
178 
55 
35 
39 
54 
33 LU 
15 
9 
5 
3 
3 
1 
2 NL 
1162 
99 
31 
11 
27 
23 
31 AT 
436 
59 
17 
6 
1 
6 
9 PT 
835 
79 
34 
17 
18 
28 
8 Fl 
664 
86 
26 
12 
8 
18 
17 SV 
606 
91 
25 
9 
7 
23 
21 UK 
3347 
301 
105 
53 
58 
72 
56| IS 
38 
9 
4 
0 
2 
2 
1 LI 
1 
1 
0 
0 
0 
1 NO 
368 
32 
8 
3 
5 
24 
6 EUR 
3 
85 
0 
0 
2 
0 
2 Total 
20869 
1817 
594 
304 
352 
469 
374 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. This table does not include the Studies on educational 
policy as in this case the number of partners is not considered relevant. 
(2) The number of "partners" is not necessarily identical with the number of "participating institutions", since an institution may be participating in more 
than one project. 
(3) 1995 only (no new projects were accepted in 1996). 
cs/smith/centra-3.xls 18/02/97 
(1) Tabic 4: Financial aspects of the app..cations for support under the Centralised /—tions in 1995 and 1996 (in MioECU) 
» Erasmus (Inter-univ. 
Coop. Programmes) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua(Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 K 1996 B 1995+1996 
All projects g New projects 
Total 
cost 
n/a 
17.3 
5.3 
11.4 
38.6 
27.4 
9.9 
4.9 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
2000 
9.1 
25 
4.9 
18.5 
16.1 
6.5 
2.8 Request B 
from fi Total 
SOCRATES! cost 
as % of cost! 
n/afl 
1 32 1 
53%| 7.8 
47%| 6.4 
43%I 4.1 
48% 
59% 
66% 
57% 17.0 
36.5 
16.4 
8.4 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
. 
15.3 
3.8 
2.6 
1.7 
8.8 
22.3 
10.4 
50 % 
. 
48% 
49% 
41% 
41% 
52% 
61% 
63% 
60% Renewals 
Total 
cost 
n/a 
. 
10.0 
2.4 
62 
11.9 
86 
5.7 
0.8 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200 0<2> 
. 
4.9 
1.0 
27 
4.0 
4.5 
3.8 
0.6 % 
n/a 
. 
49% 
42% 
44% 
34% 
52% 
67% 
75% Total 1996 g New projects 
Total 
cost 
n/a 
32.1 
17.8 
8.8 
10.3 
289 
45.1 
221 
9.2| Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200.0 m 
15.3 
8.7 
3.6 
4.4 
12.8 
26.8 
14.2 
5.6 % 
n/a 
48% Total 
cost 
n/a 
32.1 
49%fl 25.1 
41% 
43% 
44% 11.7 
15.5 
55.6 
59%[ 63.9 
64%i 26.3 
61 %g 13.6 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
200.0 
15.3 
12.9 
5.1 
6.6 
27.3 
38.4 
16.9 
7.8 % 
n/a 
48% 
51% 
44% 
43% 
49% 
60% 
64% 
57% Renewals 
Total 
cost 
n/a 
. 
10.0 
2.4 
6.2 
11.9 
8.6 
5.7 
0.8 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
2000 
. 
49 
1.0 
27 
4.0 
4.5 
3.8 
06 % 
n/a 
. 
49% 
42% 
44% 
34% 
52% 
67% 
75% Total 
Total 
cost 
n/a 
321 
35.1 
14.1 
21.7 
67.5 
725 
32.0 
144 Amount 
requested 
from 
SOCRATES 
4000 
153 
178 
61 
93 
31 3 
429 
207 
84 % 
n/a 
48% 
51% 
43% 
43% 
46% 
59% 
65% 
58% 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) Increase in demand was structurally excluded by the nature of the transitional measures for this Action. The figure has increased to around 250 MioECU for 1997. 
cs/smith/centra-i xls 18/02/97 
(1) Table 5 : Financial aspects of projects supported under the Centralised Actions in 1995 and 1996 (2) 
Erasmus (Thematic 
networks) 
Comenius 
(Intercultural educ.) 
Comenius (In-service 
training) 
Lingua (Europ. Coop. 
Programmes) 
Lingua (Language 
instruments) 
Open and Distance 
Learning 
Adult Education 
Studies on education 
policy 1995 
All projects 
Total budget 
of accepted 
projects 
(MioECU) 
13.2 
4.4 
9.9 
13.3 
9.8 
4.6 
4.9 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
5.4 
1.1 
3.0 
42 
4.1 
2.9 
0.5 | SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
41% 
25% 
30% 
32% 
42% 
63% 
10% Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
33,500 
23,400 
69,100 
82.200 
123,800 
94.800 
125,000 1996 
New projects 1 Renewals 
Total budget 
of accepted 
projects 
15.2 
4.6 
5.0 
2.2 
5.9 
10.4 
6.7 
1.3 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
2.3 
1.6 
1.9 
0.8 
3.1 
42 
3.0 
0.7 SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
15% 
35% 
38% 
41% 
53% 
40% 
45% 
52% AvefT |Tota. budget grant I . .. .. I of accepted awarded 1 , \ 
(ECU) 1 pr0,ÄCU 
82,100 
39,000(3) 
23,500 
77,000<4) 
97,000 
102.200 
80,600 
75,6001 8.3 
20 
5.6 
6.7 
8.6 
50 
08 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
. 
3.2 
0.8 
2.1 
2.3 
3.0 
2.1 
0.6 SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
39% 
40% 
38% 
34% 
35% 
42% 
73% | Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
46.100 
24.500 
102,800 
94,100 
104,800 
106,100 
142,5001 All projects 
Total budget 
of accepted 
projects 
15.2 
12.9 
7.0 
7.7 
12.6 
19.2 
11.7 
2.1 Amount 
awarded by 
SOCRATES 
(MioECU) 
2.3 
48 
2.7 
2.9 
54 
7.2 
5.1 
13 SOCRATES 
grants as a 
% of total 
project 
budgets 
15% 
37% 
39% 
38% 
43% 
38% 
44% 
62% Average 
grant 
awarded 
(ECU) 
82.100 
42.900(3) 
23,500 
93,500(4' 
94,700 
102,900 
89.500 
103.700 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission Including contributions from, and grants to projects involving, EFTA-EEA countries. 
(2) The figures for 1996 are provisional, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. 
(3) The average grant rose in 1996 due to the new requirements concerning the profile of projects (at least 2 institutions from each of at least 3 participating countries). 
(4) The average grant rose in 1996 due to the process of concentration within projects (fewer projects, more institutions within each project) actively encouraged by the Commission. 
cs/smith/cemra-5 xls 18/02/97 
Table 6 : Amount requested and grants awarded under each of the SOCRATES Actions 
(total for 1995 and 1996) (in ECU) (i) 
eg Action 1: European Dimension of universities 
Action 2: Student mobility 
Action 1 : School partnerships/European Projects 
Action 2: Intercultural education 
Action 3: In-service training of teachers 
Action 1: Promotion of language-learning (Lingua) 
Action 2: Open and distance learning 
Action 3: Exchange of information and experience Amount 
requested 
415.3 
561.8(2) 
30.9 
17.4 
99.5 
42.9 
66.0 % of total 
Total SOCRATES 1,242.5 Grants 
awarded 
55.5 
100% 151.8 
30.9 
11.5 
62.5 
11.8 
34.6 % of total 
364.5 100% 
(1) Provisional figures, as the final data for 1996 were not available at the time of completing the present document. 
(2) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 
50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be 
spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. 
cs/smith/centra-6.xls 
Chart 1: Overall utilisation of funds in 1995 and 1996 
as Categories to be used 
A - Erasmus (universities) 
B - Erasmus (student grants) 
C - Comenius 
D - Lingua 
E - Open and distance learning 
F - Adult Education 
G - Exchange ofinformation on education 
systems and policy 
H - Complementary measures (including 
information activities of National Agencies) 
Total allocation 
Chapter I: 56.9% 
Chapter II: 13.2 % 
Chapter III: 29.9 % 
B 
41,21% 
cs/smith/chart-l.xls 18/02/97 
Chart 2: SOCRATES budget, relative to (a) total project costs and (b) amounts requested 
under the Centralised Actions (l)and Erasmus student grants (total for 1995(2) 
and 1996 (3)) (expressed as an index, whereby SOCRATES budget = 1) 
Index D Total project cost 
• Total amount requestec 
O Total budget available 
(1) Actions in which the decision on the projects to be selected is taken directly by the Commission. 
(2) In 1995 also including contributions from EFTA-EEA countries and Switzerland, as well as funds recycled from 
previous years. 
(3) Including contributions from EFTA-EEA countries. 
(4) Budget = All Action 1 expenditure except Thematic networks. Total project cost is not available for ICPs. 
(5) For the purpose of calculating the amount requested for student grants, it is assumed that students request only 
50 % of the maximum grant allowable under the Decision, modulated downwards by the number of months to be 
spent abroad compared with a full academic year, rather than the maximum grant as such. 
(to 
Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut 
ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates 
«ti 
MOTIVERING 
I. INLEDNING 
Gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates inom utbildningsområdet*1} omfattar perioden 1995-1999 
och är tillämpligt i de femton medlemsstaterna och i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 
Programmet har som övergripande målsättning att främja kvalitet genom att öka rörlighet och 
samarbete och fördjupa den europeiska dimensionen inom alla utbildningssektorer. Programmet 
bidrar till en vidareutveckling av Europeiska gemenskapen på följande tre sätt: 
• Sokrates-programmet är en nyckelfaktor i satsningen på att föra Europeiska gemenskapen 
närmare dess alla medborgare. Det finns i omkring 70 miljoner ungdomar och över 4 
miljoner lärare i Europeiska gemenskapen. Omkring 11 miljoner studenter studerar vid över 
5 000 institutioner för högre utbildning och miljoner vuxenstuderande deltar i studier på 
heltid eller deltid. Sokrates-programmets potential att främja en känsla av delaktighet i 
byggandet av Europa är enastående. 
• Sokrates-programmet spelar en viktig roll genom att utveckla högkvalitativa mänskliga 
resurser, vilket är en nyckelfaktor för att främja sysselsättningen, gynna konkurrenskraften 
och uppnå ökad ekonomisk tillväxt. 
• Sokrates-programmet befinner sig i centrum av Europeiska gemenskapens 
utvidgningsprocess mot övriga Europa genom att redan före associeringen ha låtit de 
associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern(2) delta i strategiskt viktiga 
program. 
Detta har uppnåtts till en synnerligen låg kostnad. Om man räknar in ökningarna i 
finansieringsramen i kommissionens nuvarande förslag kommer Sokrates-programmet att uppta 
omkring 0,2 % av gemenskapens budget för 1998. 
Sokrates-programmet har byggt vidare på tidigare gemenskapsprogram som de mycket 
framgångsrika Erasmus- och Lingua-programmen och utvidgat dem till att omfatta hela 
utbildningsområdet. I programmet ingår noga riktade åtgärder för varje utbildningssektor, vilket 
(1) Europaparlamentet och rådets beslut nr 819/95/EG av den 14 mars 1995 om fastställande av gemenskapens 
åtgärdsprogram Sokrates, EGT nr L 87, s.10 av den 20 april 1995. 
(2) Beslutet om inrättande av Sokrates-programmet omnämner också möjligheten att programmet kan utöka sina 
insatser till att omfatta Malta. Förhandlingar har skett för att göra det möjligt för Malta att delta i programmet i 
samband med dess kommande anslutning till gemenskapen. Emellertid har Maltas regering nyligen beslutat att frysa 
sin ansökan om anslutning till gemenskapen och kommissionen har ålagts av rådet att upprätta inledande tekniska 
kontakter för att förtydliga framtida förbindelser mellan gemenskapen och Malta. Eftersom det inte är känt vilken 
åsikt Malta och kommissionen kommer att komma fram till, refereras i detta dokument inte till Maltas eventuella 
framtida deltagande. 
<R 
beslutades icke utan svårigheter under förhandlingarna om dess inrättande. Både 
Europaparlamentet och rådet underströk vid ett flertal tillfallen den vikt de lade vid programmets 
antagande. 
För att programmet skall kunna få en avsevärd effekt krävs en finansieringsram som helt 
överensstämmer med de målsättningar som beskrivits i beslutet. Finansieringsramen var föremål 
för ett förlikningsförfarande mellan Europaparlamentet och rådet. Det belopp som antogs, 
nämligen 850 miljoner ecu för perioden 1995-1999, understeg kommissionens ursprungliga 
förslag på 1 005,6 miljoner ecu fast det måste täcka såväl de nuvarande femton 
medlemsstaternas behov, jämfört med de dåvarande tolv medlemsstaternas vilka kommissionens 
förslag omfattade som ytterligare programelement som infördes under förhandlingarna. 
Europaparlamentet gick endast med på denna kompromiss på villkor att en deltidsrapport skulle 
utarbetas. Därför beslutade Europaparlamentet, rådet och kommissionen efter 
förlikningsförfarandet att: 
"Två år efter programmets början avser Europaparlamentet och rådet att utvärdera de 
resultat som uppnåtts genom programmet. Kommissionen kommer sålunda att till parlamentet 
och rådet överlämna en rapport åtföljd av förslag som kommissionen anser lämpliga, 
inklusive sådana som avser den finansieringsram som lagstiftaren fastställt i enlighet med den 
gemensamma förklaringen av den 6 mars 1995.(3) Europaparlamentet och rådet kommer att 
besluta om dessa förslag snarast möjligt. "^ 
Kommissionen har utifrån mandatet i denna förklaring utarbetat en rapport som analyserar 
Sokrates-programmets två första år (1995 och 1996)(5), och åtföljt av det nuvarande förslaget till 
beslut om att ändra programmets finansieringsram. 
II. Resultat som uppnåtts genom Sokrates-programmet under 1995 och 1996 
Sokrates-programmet har mottagits synnerligen väl av utbildningsvärlden i hela unionen. Det har 
medfört en avsevärt större volym och förbättrad kvalitet på det europeiska samarbetet, i synnerhet 
inom sådana områden som skolutbildning, vuxenstudier, öppen undervisning och 
distansundervisning, vilka tidigare saknat en tradition av strukturerat samarbete på transnationell 
nivå. Sokrates-programmet har bl.a. 
• avsevärt bidragit till rörligheten för studenter, ungdomar och utbildningspersonal beträffande 
mängden utbyten och kvaliteten i dess organisatoriska uppbyggnad. Inom högre utbildning 
(3) Gemensam förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 mars 1995 (95/C 293/03), EGT 
nr C 293, s. 4 av den 8 november 1995. 
(4) Gemensam förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om Europaparlamentets och rådets beslut 
nr 819/95/EG av den 14 mars 1995 om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates, EGT nr L 87, 
s.10 av den 20 april 1995. 
(5) KOM (97) [XXX] slutlig. 
fe 
har bidrag utgått för att låta uppemot 316 000 studenter och 26 000 utbildningspersonal 
studera eller undervisa i ett strukturerat program i en annan medlemsstat,(6) 
• främjat ett brett och fördjupat samarbete mellan utbildningsinrättningarna i olika deltagande 
länder, bl.a. genom att inrätta omkring 2 600 samarbetsprogram mellan universitet och över 
600 transnationella projekt inom andra utbildningssektorer. Över 16 000 inrättningar har 
hittills deltagit i programmet, 
• påskyndat det akademiska erkännandet av utlandsstudier och kvalifikationer som erhållits 
utomlands. Inom högre utbildning håller man på att utvidga det framgångsrika europeiska 
systemet för överföring av studiemeriter till att omfatta över 1 000 utbildningsinrättningar, 
• bidragit till att fördjupa den europeiska dimensionen i utbildning, bl.a. vad gäller lärares 
grundutbildning och fortsatta utbildning, 
• fortsatt främja utbildning och inlärning av de mindre använda och mindre undervisade 
språken i unionen, 
• varit kärnan i en vidare och mer pedagogisk, i stället för teknisk användning av öppen 
undervisning och distansundervisning och multimediatillämpningar i olika utbildningssektorer, 
samt lett till framställning av en omfattande och varierad uppsättning undervisningsmaterial, 
läroplaner, utbildningar och andra undervisningsprodukter, 
• gett nya möjligheter för ett omfattande kunskaps- och erfarenhetsutbyte så att sakkunskap kan 
spridas och innovationsprocessen främjas i alla de deltagande länderna, 
• varit en viktig bidragande faktor för att säkerställa att det europeiska samarbetet gynnar alla 
medlemsstaterna genom att ge ökade möjligheter till samarbete för ekonomiskt eftersatta 
och/eller perifera länder som annars inte skulle ha dessa möjligheter. 
• bidragit till att få fram omfattande kompletterande finansiering från en mängd andra källor 
och därigenom avsevärt ökat övergripande europeiska investeringar i rörlighet och samarbete. 
På alla dessa sätt fortskrider Sokrates-programmet tydligt och synbart mot att uppfylla det mål 
om att bidra till en utbildning av hög kvalitet i hela Europeiska gemenskapen, vilket beskrivs i 
artikel 126 i Fördraget om den Europeiska gemenskapen(7) Programmet verkar också för att ge 
mening åt idén om en europeisk dimension inom utbildningen för hundratusentals lärare och 
studerande i alla åldrar. Stora framsteg har uppnåtts för att bana vägen för att förmånerna i 
programmet skall nå ut till det utvidgade Europa enligt villkoren i beslutet. 
(6) De huvudsakliga hindren som försvårar rörlighet mellan länderna har identifierats i kommissionens grönbok: 
Grundutbildning - Vidareutbildning - Forskning: Hinder för rörlighet över gränserna, KOM (96)462 slutlig av 
den 2 oktober 1996. 
(7) EGT nr C 224 av den 31 augusti 1992. 
III. Behovet att öka finansieringsramen för Sokrates-programmet 
De resurser som tilldelats Sokrates-programmet för perioden efter 1997 kommer inte längre att 
räcka till för att uppnå de mål som fastställts i beslutet. Detta är den tydliga slutsatsen som kan 
dras från analysen av programmets första år och de därav följande förutsägelserna för kommande 
år. Kommissionen föreslår därför en ökning på 50 miljoner ecu (eller 5,9 %) i den övergripande 
finansieringsramen för programmet. Denna ökning skall genomföras under de två sista åren (1998 
och 1999) av programmets första femårsperiod. Inga andra ändringar till beslutet anses 
nödvändiga utifrån nuvarande erfarenhet. Anledningarna till kommissionens förslag om ökad 
budget beskrivs nedan. 
1. Behovet att uppnå en kritisk massa i målgruppen 
Sokrates-programmets direkta målsättning är att bidra till en högkvalitativ utbildning i Europa 
och att föra Europa närmare medborgarna. Det är därför viktigt att det under programmets 
samtliga åtgärder finns en kritisk massa av projekt och verksamheter av hög kvalitet. Eftersom 
programmets målgrupper är extremt många, måste ett stort antal bidrag beviljas. Det är, vilket 
visas i punkt 3 ovan, inte möjligt att upprätthålla programmets inneboende drivkraft att uppnå 
denna kritiska massa genom att fortsatt minska det genomsnittliga bidragsbeloppet som varje 
mottagare får. Möjligheten att ytterligare öka den nuvarande selektiviteten även bland 
högkvalitativa projekt är inte önskvärd. Detta skulle leda till att en stor del av medborgarna skulle 
känna sig frustrerade, just vid den tidpunkt då det är livsviktigt att Europeiska gemenskapen visar 
sin lyhördhet gentemot medborgarnas verkliga oro. 
2. Den nuvarande höga nivån på ansökningar om deltagande 
Under 1995, vilket var det första året som programmet genomfördes översteg det sammanlagda 
antalet ansökningar om finansiering 500 miljoner ecu, vilket var ungefär tre gånger mer än den 
tillgängliga budgeten. Under 1996 fortsatte antalet bidragsansökningar att öka drastiskt jämfört 
med 1995. Till exempel ökade antalet skolor som ville delta i skolpartnerskap med faktor 5 och 
ansökningarna har fördubblats inom andra av programmets områden såsom vuxenutbildning och 
öppen undervisning och distansundervisning. Inom vissa av programmets områden är 
ansökningsbeloppen redan 9 gånger större än den årliga tillgängliga budgeten. Sammanlagt har 
det begärda beloppet ökat till över 700 miljoner ecu 1996, vilket skall jämföras med tillgängliga 
173 miljoner ecu. 
3. Problem som uppstått genom otillräckliga budgetresurser 
Den rådande obalansen mellan tillgång och efterfrågan är ett stort bekymmer för ett program som 
Sokrates som har möjligheten att sprida fördelarna med ett europeiskt samarbete till en större 
befolkning. De problem som uppstått för programmet genom den allt otillräckligare 
finansieringsramen är bl.a. följande: 
• Nivån på tilldelade bidrag håller på grund av finansiella begränsningar redan på att sjunka 
till en ohållbart låg nivå. 
te 
Erasmus-programmet har varit en av gemenskapens största framgångar. Nu ingår Erasmus 
som en del i Sokrates-programmet, men det förblir en nyckelfaktor för att uppnå 
programmets målsättningar. Men vidareutvecklingen av Erasmus är i riskzonen genom den 
budgetära situation som hela Sokrates-programmet står inför. Detta gäller både studenters 
rörlighetstipendier och stöd för utveckling av en europeisk dimension för studenter som inte 
deltar direkt i rörligheten. 
Stipendier för studenters rörlighet är förmodligen den mest kända delen i Erasmus-
programmet, men effektiviteten är hotad. Det högsta bidragsbeloppet är 5 000 ecu per 
student, men om alla de bidragskvalificerade studenterna inom de godkända 
Erasmusprogrammen skulle uppbära bidrag, skulle beloppet per student för ett helt läsår 
endast uppgå till omkring 750 ecu, vilket endast är 15 % av det maximalt tillåtna beloppet 
och helt otillräckligt utom för dem som innehar andra och stora ekonomiska resurser. 
Från och med nu kommer varje universitet att ha endast ett "institutionellt avtal" med 
kommissionen för all verksamhet inriktad på den europeiska dimensionen. Detta kommer att 
få viktiga konsekvenser genom att det uppmuntrar inrättningar att anta en strategi för 
europeiskt samarbete, samt genom att säkerställa att investeringarna genom Sokrates-
programmet ger utdelning på lång sikt. Universitetens gensvar har varit mycket 
uppmuntrande. Nästan 1 600 inrättningarna i hela gemenskapen har ansökt om kontrakt för 
läsåret 1997/8. Det sammanlagda ansökningsbeloppet uppgår till 250 miljoner ecu. Utifrån 
nuvarande siffror skulle varje universitet endast erhålla ett belopp i storleksordningen 10 000-
50 000 ecu för all verksamhet inriktad på den europeiska dimensionen. Härigenom skulle hela 
den nya strategin för samarbete mellan universitetet i gemenskapen riskeras. 
Situationen liknar den som gäller för Comenius-programmet, som syftar till samarbete inom 
skolsektorn. Det är en av de viktigaste innovationerna inom Sokrates-programmet och ger en 
europeisk dimension till utbildning för en mycket större grupp. 
Programmets grundstomme är de multilaterala samarbetsprojekten som sammanlänkar skolor 
i olika medlemsstater. Denna nya möjlighet har varit mycket efterlängtad av de europeiska 
skolorna, men under de två första åren har det maximala bidragsbeloppet för varje deltagande 
skola normalt bara varit 2 000 ecu per år (3 000 ecu för de skolor som agerat samordnare). 
Denna siffra är extremt låg och trycket på utbildningsbudgeten på nationell nivå i hela 
gemenskapen gör det extra svårt för skolorna att få tillräckliga medel från andra källor. 
• Tre saker krävs för att få full utdelning av investeringar av gemenskapsmedel: kontinuerlig 
finansiering för att skapa varaktiga samarbetsnätverk; upprätthållande av tillförande av 
deltagare som ger "nytt blod"; samt spridandet av resultat till icke-deltagande inrättningar och 
individer. Otillräckliga anslag skulle riskera detta. 
• Problemet med otillräckliga resurser för att möta efterfrågan håller redan på att leda till att 
nationella myndigheter avstår från att sprida information om programmet i vida kretsar. Detta 
kommer att leda till att vissa typer av inrättningar, eftersatta regioner och individer som inte 
tidigare har deltagit i europeiskt samarbete kommer att utestängas. Detta kommer tillsammans 
med den låga bidragsnivån under vissa delar av programmet att negativt påverka programmets 
kapacitet för att upprätthålla principen om lika möjligheter som beskrivs i beslutet - en aspekt 
som Europaparlamentet lade särskild vikt på vid förhandlingarna om programmets antagande. 
% 
4. Ökade budgetära problem under återstoden av femårsperioden 
Efterfrågan var stor redan under 1995 och 1996, men det är inte förrän 1997, och mer akut från 
om med 1998 och framåt som hela vidden av problemet kommer att kännas eftersom: 
• Det kommer att finnas behov att finansiera inte bara nya initiativ utan också ett förnyat 
stödbehov för andra och tredje året av de mångåriga projekt som uppmuntras i de flesta av 
Sokrates-programmets delar. 
• Antalet ansökningar om stöd kommer att stiga avsevärt när hela effekten av de 
informationskampanjer som utfördes under 1995 och 1996, visar sig genom antalet förslag 
till projekt. De tre nya medlemsstaternas deltagande i vissa åtgärder kommer troligtvis också 
att visa på en fortsatt tillväxt. 
• Vissa av programmets åtgärder kommer för första gången att vara tillgängliga i sin helhet, 
såsom: 
- Institutionella avtal inom Erasmus-programmet. Efterfrågesiffrorna för åtgärden 1997 är 
redan kända och har omnämnts ovan. De utgör en begäran på omkring 250 miljoner ecu 
(+ 25 % jämfört med 1996); 
- Bidrag för att låta lärare delta i utbildning på arbetsplatsen (Comenius). Dessa bidrag är 
nödvändiga för att säkerställa att projektens innovationspotential att fördjupa den 
europeiska dimensionen i utbildning verkligen når klassrummen. 
• Effekterna av andra gemenskapsinsatser kommer att märkas genom ökad efterfrågan av stöd 
inom Sokrates-programmet. Häribiand ingår i synnerhet initiativ som tagits efter Europaåret 
för livslångt lärande 1996(8) och Europaåret mot rasism 1997(9). 
Den ökning av budgeten som kommissionen föreslagit är därför berättigad för programmet i dess 
nuvarande form och dess nuvarande geografiska omfattning. Den föreslagna ökningen tar inte ens 
med i beräkningen de avsevärda budget som utvidgningen av Sokrates-programmet till de tio 
associerade länderna i Central- och Östeuropa och Cypern, kommer att medföra och som måste 
tas med i beräkningen(10). 
(8) Europaparlamentets och rådets beslut 2493/95/EG av den 23 oktober 1995 om inrättande av Europaåret för 
livslångt lärande, EGT nr L 256, s. 45 av den 26 oktober 1995. 
(9) Resolution utfärdad av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 23 juli 
1996 om Europaåret mot rasism (1997), EGT nr C 237, s.l av den 15 augusti 1996. 
(10) De operativa kostnaderna (bidragen) som är direkt knutna till deltagande personer och inrättningar från de 
nya deltagarländerna kommer att täckas av bidrag från varje land, antingen genom medel som är hämtade 
från landets nationella budget eller dels genom nationella medel och dels genom medel från landets 
tilldelade medel för Phare-programmet (upptill 10 % får användas för detta syfte). Men samarbete med de 
nya länderna kommer också att inbegripa avsevärda kostnader för inrättningarna i de länder som redan 
deltar i Sokrates-programmet. 
•o-
IV. SLUTSATSER 
Sokrates-programmet har åstadkommit mycket under sina två första år. Emellertid har 
erfarenheten från denna period visat att programmet inte kan upprätthålla, befasta och bygga 
vidare på dessa lovande tidiga resultat utan en avsevärd ökning i den övergripande 
finansieringsramen för programmet. Denna ökning skall genomföras under de två sista åren (1998 
och 1999) av programmets första femårsperiod. Kommissionen skulle i en mer gynnsam 
budgetsituation inte tveka att lämna in ett förslag till en avsevärt större ökning än den förutsedda. 
En sådan ökning skulle vara fullständigt befogad utifrån kostnadseffektiviteten i de olika 
åtgärderna och det uttalade behovet av ytterligare resurser. 
Det belopp på 900 miljoner ecu som nu föreslås, en ökning med omkring 6 %, anses vara det 
lägsta belopp som är nödvändigt för att göra det möjligt för Sokrates-programmet att infria sin 
potential som ett medel för att nå ett verkligt utrymme för utbildningssamarbetet i Europeiska 
gemenskapen och för att undvika att en stor och inflytelserik del av de europeiska medborgarna 
blir besvikna vid en tidpunkt som är avgörande för den fortsatta utvecklingen i Europeiska 
gemenskapen. 
u 
Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut 
ändring av beslut 819/95/EG1 om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR 
BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artiklarna 126 och 127 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag,2 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,3 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande4, 
i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189b i fördraget,5och 
med beaktande av följande: 
Gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates fastställs genom Europaparlamentets och rådets 
beslut nr 819/95/EC av den 14 mars 1995. 
Artikel 7 i detta beslut fastställer en finansieringsram för genomförandet av detta program 
under perioden 1.1.1995 - 31.12.1999. 
Den gemensamma förklaringen av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om 
ovannämnda beslut av den 14 mars 1995 fastställer att Europaparlamentet och rådet två 
år efter programmets början avser att utvärdera de resultat som uppnåtts genom 
programmet. Kommissionen kommer sålunda att till parlamentet och rådet överlämna en 
rapport åtföljd av förslag som kommissionen anser lämpliga, inklusive sådana som avser 
den finansieringsram som lagstiftaren fastställt i enlighet med den gemensamma 
förklaringen av den 6 mars 19956. Europaparlamentet och rådet kommer att besluta om 
dessa förslag snarast möjligt7. 
EGT nr L 87, s.10 av den 20 april 1995. 
Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 om 
införande av finansiella bestämmelser i rättsakterna (95/C 293/03), EGT nr C 293, 
s. 4 av den 8 november 1995. 
EGT nr L 132, s.18 av den 16 juni 1995. 
ti 
Europaparlamentet och rådet kommer att besluta om dessa förslag snarast möjligt7. 
I den rapport som kommissionen lämnat in8 i enlighet med den gemensamma förklaringen 
ovan beskrivs de enastående resultat som uppnåtts genom programmet under de två första 
åren. 
Programmet har mottagits synnerligen väl i utbildningsvärlden och det finns ett behov av att 
upprätthålla programmets inneboende drivkraft så att målen kan nås. 
Stödbehovet är redan flera gånger större än de tillgängliga resurserna och fortsätter att öka. 
Det föreligger därför ett behov av att säkerställa att en kritisk massa av medel upprätthålls så 
att kvaliteten säkerställs för de samarbetsinsatser som skall stödjas. 
Det finns behov av fortsatt stöd för projekt under deras utvecklingsfas, samtidigt som 
tillräckliga medel skall förbehållas nya projekt och verksamhet så att programmets möjlighet 
till ökad innovation säkras. 
Det föreligger därför ett behov av att anpassa programmets finansieringsram så att 
programmets kapacitet att uppfylla de mål som beskrivs i beslutet om fastställande av 
programmet. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets beslut 819/95/EG av den 14 mars 1995 skall 
ersättas med följande: 
Finansieringsramen för genomförande av detta program för den period som avses i artikel 1 
skall vara 900 miljoner ecu. 
Artikel 2 
Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas 
officiella tidning. 
7 EGT nr L 132, s. 18 av den 16 juni 1995. 
8 KOM (97) [...] 
S> 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 
Ändring av gemenskapens handlingsprogram Sokrates som fastställts genom 
Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/95/EG av den 14 mars 19951 
2. BERÖRD BUDGETPOST 
B3-1001 
3. RÄTTSLIG GRUND 
Artikel 126 och 127 i Fördraget om Europeiska gemenskapen 
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1. Allmänt mål 
Programmets allmänna mål är att bidra till en utbildning av hög kvalitet genom att främja 
samarbetet mellan medlemsstaterna. 
Verksamheten inom programmet syftar till att det successivt bildas ett öppet europeiskt område 
för utbildning, genom att man ökar utbildningens kapacitet att anpassa sig till och förutse 
politiska, sociala, ekonomiska och tekniska förändringar, så att ungdomar och vuxna erhåller en 
utbildning som ger dem möjlighet att leva och arbeta inom Europeiska gemenskapens nya ramar. 
Programmets särskilda målsättningar är att 
utveckla en europeisk dimension i studier på alla nivåer för att på grundval av varje 
medlemsstats kulturella arv skapa en starkare känsla av europeiskt medborgarskap, 
främja en kvantitativ och kvalitativ förbättring av kunskaperna i Europeiska unionens 
språk, i synnerhet i de språk som talas och lärs ut i mindre utsträckning, för att öka 
förståelsen och solidariteten mellan de folk som bildar denna union, liksom att främja en 
interkulturell dimension i utbildningen, 
främja ett vittomspännande och intensivt samarbete mellan utbildningsinstitutioner på 
alla nivåer i medlemsstaterna, och på så sätt utöka deras intellektuella och didaktiska 
möjligheter, 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 87/10, 20.4.1995. 
51 
uppmuntra lärarnas rörlighet, för att bidra till att höja deras kompetens och ge studierna 
en europeisk dimension, 
uppmuntra studenternas rörlighet, genom att göra det möjligt för dem att bedriva en del 
av studierna i en annan medlemsstat, och på så sätt bidra till att befästa utbildningens 
europeiska dimension, 
uppmuntra kontakter mellan elever i Europeiska gemenskapen genom att främja den 
europeiska dimensionen i deras utbildning, 
främja ett akademiskt erkännande av examensbevis, studieperioder och andra 
kvalifikationer, med målet att underlätta utvecklingen av ett öppet europeiskt område för 
samarbete inom utbildning, 
främja öppen undervisning och distansundervisning inom ramarna för detta program, 
stimulera informations- och erfarenhetsutbyte för att mångfalden och särarten hos 
utbildningssystemen i medlemsstaterna skall bli en källa till ömsesidiga impulser. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förlängning 
Femårigt handlingsprogram (1995-1999). Förlängning beroende på de resultat som uppnås vid 
interimsutvärderingen av programmet. 
5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
5.1 Icke-obligatoriska utgifter 
5.2 Differentierade anslag 
5.3 Typ av inkomster som avses: Inga 
6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
Som allmän regel gäller principen för finansiering tillsammans med alla källor i den offentliga 
eller den privata sektorn (samarbete mellan institutioner som kan komma i fråga: universitet och 
skolor, sammanslutningar som verkar på europeisk eller nationell nivå, icke-statliga 
organisationer, institutioner för vuxenutbildning, lokala organ, privata initiativtagare, företag, 
osv.).gemenskpaens bidrag kanvara högre, upp till 75%, bland annat i följande fall: 
Projekt inom ett nytt verksamhetsområde på europeisk nivå, där omfattningen av 
europeiskt samarbete hittills varit särskilt lågt och där det finns starkt intresse från 
gemenskapens sida att främja detta samarbete. 
Projekt i vilka organ medverkar som skulle ha tydliga svårigheter på grund av sin 
ställning eller sin art att anskaffa en samfinansiering motsvarande gemenskapens bidrag 
(till exempel välgörenhetsorganisationer eller organisationer där medlemmarnas arbete 
till stor del är ideellt eller frivilligt) eller organ som ännu inte i större utsträckning 
deltagit i det europeiska samarbetet. 
Projekt där gemenskapen har särskilt intresse av att tillföra en gränsöverskridande 
dimension till det arbete som organen hittills utfört endast på nationellt plan. 
Projekt som omfattar medlemsstater där området i fråga är mindre utvecklat. 
5* 
Projekt vars resultat är sådant att det finns stort gemenskapligt intresse att verka för att 
det sprids i stor utsträckning. 
Stöd till 100% kan endast ges till utredningar och analyser som görs av utomstående, samt i 
andra undantagsfall på grundval av en detaljerad motivering. 
7. BUDGETKONSEKVENSER 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda 
kostnaderna och den totala kostnaden) 
7.1.1 Allmän bakgrund 
Genom ett förlikningsförfarande fastställdes för Sokrates-programmet ett belopp på 850 miljoner 
ecu för tiden 1995-1999. Detta belopp var avsevärt lägre än det som kommissionen hade 
föreslagit (1005,6 miljoner ecu), trots att beloppet måste täcka Europeiska gemenskapens behov 
när den nu består av 15 medlemsstater och inte lägre 12, som vid kommissionens första förslag, 
samt nya element som tillkommit under förhandlingarna, till exempel vuxenutbildning. 
Det realistiska i kommissionens ursprungliga budgetplaner har till stor del bekräftats. Under 
1995, det första året som programmet genomfördes, var det sammanlagda begärda beloppet på 
drygt 500 miljoner ecu redan ungefär tre gånger större än den tillgängliga budgeten. Under 1996 
noterades en ny höjning av begäran jämfört med 1995. Till exempel blev antalet skolor som ville 
delta i Comenius-partnerskap fem gånger större på ett år, och det belopp som de sökande 
begärde översteg flerfaldigt den tillgängliga budgeten för 1995 och 1996 för flera av 
delprogrammen, däribland på de nya områden som gemenskapen finansierar. Detta läge ger 
upphov till en tilltagande oro, med tanke på att Sokrates uppgift är att nå en så stor grupp som 
möjligt i alla utbildningssektorer, vilket främjar en stark identifieringskänsla med Europa hos 
medborgarna. 
Av flera skäl har den totala effekten när det gäller efterfrågan ännu inte blivit kännbar. Från och 
med 1997, och särskilt 1998, kommer den att öka, bland annat på grund av följande: 
Man kommer att känna av den total effekten av att projekten sträcker sig över flera år: 
den årliga budgeten måste täcka inte bara "nya" projekt utan även det andra och tredje 
året i treåriga projekt inom de olika delprogrammen. 
Vad gäller ansökningar om stöd till nya projekt, kommer man att märka den fulla 
effekten av informationskampanjer och förberedande besök som ägt rum under 1995, 
1996,och 1997. 
De nya medlemsstaterna kommer troligen att delta i större utsträckning. 
Vissa nya insatser kommer att bli effektiva fullt ut, däribland 
det "institutionella avtalet" i kapitel I (Högre utbildning - Erasmus), åtgärd 1. För denna 
insats uppvisar ansökningarna för 1997 en ökning med 25% jämfört med det föregående 
finansieringssystemet och uppnår enbart för denna insats ett belopp på 250 miljoner ecu, 
stipendier till lärare för att de skall kunna delta i fortbildning enligt kapitel II 
(Skolutbildning- Comenius), åtgärd 3.2. 
53 
Effekterna av vissa andra kompletterande åtgärder kommer att märkas fullt ut, bland 
annat Europaåret för livslångt lärande (1996) och Europeiska året mot rasism (1997). 
Kommissionen föreslår en ökning av det totala anslaget för programmet med ett belopp på 50 
miljoner ecu (5,9 % av det belopp som för närvarande beviljats). Detta belopp är ett minimum 
för att motsvara programmets mål. Kommissionen skulle utan tvekan föreslå ett högre belopp 
under mer gynnsamma finansiella omständigheter, det vill säga minst beloppet i kommissionens 
ursprungliga förslag. Det bör noteras att denna ökning är motiverad med tanke på programmets 
utveckling i sin nuvarande geografiska omfattning. Den tar inte ens hänsyn till de betydande 
konsekvenser för budgeten som följer av Sokrates utvidgning till de tio associerade länderna i 
Central- och Östeuropa, och till Cypern2, som även den bör täckas under den aktuella tiden3. 
7.1.2 Beräkningsmetod 
Med beaktande av bestämmelserna i bilagan till beslutet vilar beräkningsmetoden av den totala 
kostnaden för insatsen dels på det enhetsbelopp som bedöms lämpligt för de olika typerna av 
verksamhet som erhåller stöd, beroende på deras särdrag, dels på deras frekvens (årligt urval) 
och antalet projekt/personer som utgör en kritisk massa för varje insats. Man bör även ta hänsyn 
till behovet av att garantera ett upprepat stöd för en lämplig tid, som i allmänhet inte överstiger 
sammanlagt tre år, samt ett tillräckligt antal nya projekt för att säkerställa projektets nyskapande 
effekt. 
För att räkna ut enhetskostnaden samt det uppskattade antalet mottagare har man tagit noggrant 
hänsyn till erfarenheterna från programmets första två år. Detta gäller sådana nyckelfaktorer som 
till exempel 
insatsens procentandel, 
det nödvändiga minimibeloppet för att stödet skall vara meningsfullt, 
procentandelen projekt i de fleråriga insatser som behöver en förlängning av det 
beviljade stödet, 
I beslutet som inrättar Sokrates-programmet anges även att det är möjligt att utvidga insatserna till 
Malta. Förhandlingar har förts med målet att Malta skall kunnna delta i programmet inom ramen för 
förberedelserna för anslutningen till gemenskapen. Eftersom Maltas regering dock nyligen har fattat 
beslut om att vänta med sin ansökan om anslutning, har rådet ålagt kommissionen att inleda 
preliminära tekniska kontakter för att fastställa de framtida relationerna mellan gemenskapen och 
Malta. Eftersom ingen idag vet vilken slutlig ståndpunkt som kommer att antas av Malta och 
gemenskapen i denna fråga, innehåller denna text ingen hänvisning, varken positiv eller negativ, till 
att programmet eventuellt skulle öppnas för Malta i framtiden. 
De driftskostnader som är direkt knutna till deltagandet av personer eller insititutioner från de nya 
deltagarländerna kommer att täckas genom bidrag från varje land, antingen helt och hållet ur den 
nationella budgeten, eller delvis ur den nationella budgeten och delvis ur den budget för Phare-
programmet som beviljas landet i fråga (maximalt 10 % av den nationella budgeten för Phare-
programmet får användas för detta ändamål). Samarbetet med de nya länderna kommer dock att 
medföra betydande kostnader för institutionerna i de 18 länder som för närvarande deltar i Sokrates. 
Om dessa kostnader inte täcks av kompletterande medel kan man inte upprätthålla ett så omfattande 
samarbete mellan medlemsstaterna som gemenskapen redan uppnått. 
5» 
antalet projekt/personer som utgör en minimal kritisk massa för varje insats. 
Det ungefarliga antalet mottagare samt de genomsnittliga belopp som man planerar att bevilja 
för de olika insatserna under 1998 är följande: 
Kapitel I (Erasmus) 
Insats 1 (institutionella avtal): inom en generell skala mellan 10 000 och 50 000 ecu, 
kommer varje institution att erhålla i genomsnitt 17 000 ecu för hela sin verksamhet av 
europeisk dimension. Ungefär 1 586 institutioner kommer att få stöd. 
Insats 1 (tematiska nätverk): varje nätverk kommer att erhålla i genomsnitt 70 000 ecu. 
Detta gör det möjligt att förlänga finansieringen av de 30 projekt som valts ut för 1996 
och 1997 och finansiera fem nya nätverk. 
Insats 2 (stipendier för studenters rörlighet): Om man antar att efterfrågan ökar mycket 
blygsamt med 1 % - vilket klart understiger ökningen under de föregående åren - är det 
maximala antal studenter som kan hoppas på stipendier ungefar 182 0004. Om alla de 
studenter vars rörlighet godkänds inom Erasmus erhåller stipendier för att underlätta 
vistelsen utomlands, kommer varje student att få i genomsnitt 400 ecu för en 
genomsnittlig vistelse på 7 månader (57 ecu i månaden). 
Kapitel II (Comenius) 
Insats 1 (samarbete mellan skolor/europeiska pedagogiska projekt): varje deltagande 
skola erhåller i genomsnitt 2 000 ecu per år, med ett tillägg på 1 000 ecu för 
samordnande skolor, med tanke på det extra arbete denna uppgift medför. Det totala 
planerade beloppet kommer att möjliggöra stöd till 8 500 skolor, och på så sätt 
upprätthålls progressionen mot kommissionens kvantitativa mål att koppla 10 000 skolor 
till denna insats inom en nära framtid. 
Man förutser en budget på 5 miljoner ecu, förutom de 19,7 miljoner ecu som förutses för 
partnerskapsprojekt, för att möjliggöra för ett uppskattat totalt antal på 10 000 lärare och 
rektorer att delta i utbytes- och besöksverksamheten. 
Insats 2 (interkulturell utbildning): varje projekt kommer att erhålla i genomsnitt 40 000 
ecu. Sammanlagt 124 projekt planeras, varav 46 är nya och 78 projekt erhåller förlängt 
stöd. 
Insats 3 (3.1.: projekt för fortbildning): varje projekt kommer att få i genomsnitt 20 000 
ecu. Sammanlagt 128 projekt får stöd, varav 28 nya projekt och 100 förlängningar. 
Insats 3 (3.2. stipendier): varje deltagande lärare får ett stipendium på 1 000 ecu i 
genomsnitt. Det totala antalet deltagare som far stipendier kommer att ligga på ungefär 
1900. 
I samabnd med att Erasmus inkorporerades med Sokrates-programmet, gjordes en särskillnad mellan 
Erasmus-studenter med och utan stipendium (delvis) för rörlighet, där de senare skulle tilldelas de 
studenter som bäst behöver dem. 
55 
Kapitel III (Övergripande åtgärder) 
Insats 1 (punkt 2a: europeiska samarbetsprogram): varje program kommer att erhålla 
75 000 ecu i genomsnitt. Sammanlagt kommer 36 program att få stöd, varav 14 nya och 
22 förlängningar. 
Insats 1 (punkt 2b: fortbildning): varje deltagande lärare kommer att få ett stipendium på 
1 000 ecu i genomsnitt. Det totala antalet deltagare kommer att ligga kring 6 900. 
Insats 1 (punkt 2c: assistenter i språk): var och en av de 500 assistenterna kommer att få 
ett stipendium på 5 300 ecu i genomsnitt för ett helt läsår. 
Insats 1 (punkt 2d: instrument och tester):varje projekt kommer att få 85 000 ecu i 
genomsnitt. Sammanlagt 35 projekt får stöd, varav 10 nya projekt och 25 förlängda. 
Insats 1 (punkt 2e: gemensamma pedagogiska projekt för ungdomar): varje projekt 
kommer att få 6 000 ecu i genomsnitt. Sammanlagt kommer 1 770 projekt att få stöd. 
Ungefar 33 000 ungdomar och 3 300 lärare kommer att delta i utbytet. 
Insats 2: varje projekt erhåller i genomsnitt 77 000 ecu. Sammanlagt kommer 85 projekt 
att få stöd, varav 20 nya projekt och 65 förlängningar. 
Insats 3: denna mycket sammansatta insats kommer till exempel att möjliggöra 
beviljandet av stöd till cirka 20 gränsöverskridande insatser med varierande 
omfång (jämförande analyser, studiebesök, utbyten av experter, konferenser, 
seminarier, pilotprojekt) beträffande politiska frågor av allmänt intresse inom 
utbildningssektorn, 
stipendier på 1 000 ecu i genomsnitt, för att möjliggöra för ungefär 1 150 
beslutsfattare inom utbildning att göra studiebesök inom ramen för Arion, 
gemenskapsstöd till nationella informationscentrum för akademiskt erkännande 
(Naric), varvid varje centrum erhåller i genomsnitt 13 300 ecu, 
stöd på i genomsnitt 72 000 ecu inom vuxenutbildningen. Sammanlagt 75 
projekt kommer att få stöd, varav 30 nya projekt och 45 förlängningar, 
beviljande av ungefär 300 stöd på 10 000 ecu i genomsnitt till sammanslutningar 
o.d., som verkar inom utbildning på europeisk nivå, 
bidrag avsedda att stödja de nationella byråernas informationsverksamhet, 
finansiering av utvärdering och uppföljning av programmet. 
Den genomsnittliga stödet för förberedande besök inom de olika delprogrammen kommer i 
genomsnitt att ligga på mellan 500 och 1 000 ecu per person för ett veckolångt besök, inklusive 
alla resekostnader och traktamenten. Det exakta beloppet beror bland annat på besökets längd 
och reseavstånd. 
56 
7. L 2 Konsekvenser av den planerade ökningen 
Den planerade ökningen av det finansiella anslaget kommer att användas på ett strategiskt 
snarare än på ett lineärt sätt. I ett läge som kännetecknas av en snabbt stigande efterfrågan och 
en minskande budget, kommer denna ökning att särskilt tjäna till att 
undvika att det genomsnittliga beloppet i vissa delprogram inte understiger en viss 
miniminivå som är nödvändig för att bidraget skall förbli effektivt och även - i vissa fall 
. för att programmet förblir trovärdigt, 
verka för att åtminstone ett minimum resurser förblir tillgängliga för nya projekt, vilket 
på så sätt bevarar programmets nyskapande karaktär, 
skapa förutsättningar för att en viss ökning av det utvalda antalet projekt eller 
stipendiater blir möjlig. Detta är nödvändigt för att programmets kvantitativa effekter i 
förhållande till målgruppernas storlek bibehålls, eftersom målgruppernas storlek tilltar 
tydligt i flera utbildningssektorer i länderna i gemenskapen, 
undvika ett läge där budgetbegränsningarna leder till indragningen av de medel som är 
nödvändiga för spridningen av projektens resultat, vilket skadar lönsamheten av de 
investeringar som gjorts tack vare gemenskapens bidrag. 
Vad gäller de enhetskostnader som ligger till grund för den finansiella förslaget, har man i 
beräkningsprincipen varit tvungen att ta hänsyn till den situation som uppstod redan 1996 och 
som blir allt tydligare 1997. Av analysen av de två första åren framgår att enhetsstödet för vissa 
nyckeldelar av programmet redan sjunker till en extremt låg nivå, och i vissa fall skulle det inte 
längre kunna säkerställa att projekten uppnår önskade resultat. Det vore lämpligt att undvika en 
situation som gynnar de personer och institutioner som förfogar över större ekonomiska medel, 
och på så sätt skadar programmets kapacitet att bibehålla den princip för lika möjligheter som 
fastställs i beslutet. Dessutom har erfarenheterna från 1995 och 1996 visat att otillräckliga medel 
för att möta en efterfrågan på hög kvalitet för vissa typer av gränsöverskridande projekt och 
individuell rörlighet skulle leda till att de nationella byråerna avstod från att i större skala sprida 
information om programmet. Detta i sin tur skulle leda till mycket olyckliga följder för de 
institutioner, regioner och kategorier av missgynnade personer som ännu inte deltagit i det 
europeiska samarbetet och ännu inte är fullt medvetna om de möjligheter som Sokrates erbjuder. 
57 
Denna oro gäller bland annat följande punkter: 
Kapitel 1 (högre utbildning/Erasmus): under 1997 inom ramen för en skala på mellan 
10 000 och 50 000 ecu, kommer varje institution att få endast ett genomsnittligt belopp 
på 16 000 ecu för sin samlande verksamhet med europeisk dimension inom ramen för 
sitt institutionella avtal. Om alla studenter i de utbytesprogram som godkänns av 
Erasmus fick stipendier till utlandsvistelser skulle stipendiet för varje student, resa och 
alla andra kostnader, uppgå till knappt 550 ecu för ett helt läsår (dvs. knappt 55 ecu per 
månad), vilket är ungefär 11% av de maximala 5 000 ecu som är tillåtna enligt beslutet. 
Även om det finns andra fördelar än rent ekonomiska med att bli Erasmus-student, är det 
allmänna intrycket att denna situation skulle allvarligt skada denna väsentliga del av 
Sokrates. Den planerade ökningen för 1998 kommer att åtminstone leda till en 
stabilisering av stipendienivån på nästan 60 ecu per student per månad, och ungefär 
17 000 ecu per högskola i stöd till universiteten, trots att antalet studenter ständigt ökar 
något. 
Partnerskap mellan skolor inom ramen för kapitel II (Comenius). Dessa partnerskap som 
vart och ett utvecklas kring ett europeiskt projekt, utgör själva grunden för 
skolsamarbetet, som är den stora utmaningen och en av de viktigaste innovationerna i 
Sokrates. Stödet för varje skola som deltar i ett partnerskapsprojekt är vanligtvis endast 
2 000 ecu per år (3 000 för skolor som samordnar dessa partnerskap). Detta belopp är 
extremt lågt och trycket på skolbudgeten på nationell nivå gör det svårt för skolorna att 
erhålla större kompletterande medel från andra källor. Det är nödvändigt att åtminstone 
stabilisera dessa belopp, som framöver kommer att vara snarare genomsnittliga än 
maximibelopp, alltmedan ökningen av antalet deltagande skolor fortsätter, i strävan efter 
en första kritisk massa skolor. 
Den genomsnittliga enhetsbelopp som beviljas för ett antal insatser för att stödja 
gränsöverskridande samarbetsprojekt kommer att minska tydligt under 1997. Detta 
gäller bland annat interkulturell utbildning, de gränsöverskridande Lingua-programmen, 
öppen undervisning och distansundervisning samt vuxenutbildning. Den ökning av 
budgeten som föreslås i kommissionens förslag skulle göra det möjligt att undvika, 
åtminstone för återstoden av nuvarande femårsperiod för Sokrates, en kontinuerlig 
minskning av dessa belopp. 
58 
7.2. Fördelning enligt insatsens delar (i miljoner ecu) 
X ^i^«tij|ilåi!i^'^ir^^w$:^ 
Insats 1 : Europeiska dimensionen 
Insats 2: Studenternas rörlighet 
XI, Skolutbildnitig (Comenius) 
Insats 1: Skolpartnerskap / 
Europeiska projekt 
Insats 2: Interkulturell utbildning 
Instats3: Fortbildning 
-3,1: Projekt 
- 3,2: Stipendier till deltagare 
III, Övergripande åtgärder 
Insats 1: Främjande av 
språkinlärning (Lingua) 
Insats 2: Öppen utbildning och 
distansutbildning 
Insats 3 : Utbyte av information och 
erfarenhet 
SAMMANLAGT Sokrates 1995 
+ 
1996 
m# 
51,9 
145,6 
4M 
30,0 
11,0 
5,8 
4,8 
1,0 
104,6 
60,0 
11,4 
33,2 
348,9 1997 
~~w 
27,3 
68,8 
28?6 
19,7 
4,7 
4,2 
2,9 
1,3 
46,8 
24,9 
6,3 
15,6 
171,5 1998 
i«ö" 
29,4 
72,8 
34,2 
24,7 
5,0 
4,5 
2,6 
1,9 
494 
25,9 
6,6 
16,6 
185,5 1999 
"WW 
30,8 
76,2 
«JSyCÉ 
26,1 
5,1 
4,6 
2,6 
2,0 
5t3 
27,1 
6,9 
17,3 
194,1 TOTA 
LT 
$m$ 
USA 
2$1# 
900,0 % 
m$ 
16,1 
28,0 
100% 
59 
7.3 Vägledande tidsplan över anslag 
Finansieringsram som fastställts för programmets hela löptid (référence privilégiée): 900 
miljoner ecu. 
I artikel 7 i beslutet om programmet fastställdes ett belopp på 850 miljoner ecu (reference 
privilégiée). Europaparlamentet, rådet och kommissionen har enats om att Europaparlamentet 
och kommissionen två år efter det att programmet inletts kommer att göra en utvärdering av 
resultaten. I detta syfte kommer kommissionen att lägga fram en rapport tillsammans med 
sådana förslag som den bedömer lämpliga, däribland förslag beträffande den finansieringsram 
som fastställts av lagstiftaren enligt den gemensamma förklaringen av den 6 mars 1995. 
Europaparlamentet och rådet kommer att fatta beslut om dessa förslag snarast möjligt.5 
I enlighet med denna gemensamma förklaring har kommissionen utarbetat den fastställda 
rapporten.6 Denna finansieringsöversikt åtföljer kommissionens förslag som syftar till att ändra 
programmets finansieringsramar från 850 till 900 miljoner ecu. 
Tid som avses: 1995-1999 (i miljoner ecu) 
CE 
CP 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 
senare. 
Totalt CE 95 
175,9 
124,4 
51,5 
175,9 CE 96 
173,0 
143,1 
29,9 
173,0 CE 97 
171,5 
147,2 
24,3 
171,5 CE 98 
185,5 
159,0 
26,5 
185,5 CE 99 
194,1 
166,3 
27,8 
194,1 Total 
900,0 
124,4 
194,6 
177,1 
183,3 
192,8 
27,8 
900,0 
5 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 132/18, 16.6 1995. 
6 KOM(97) [...] 
fe 
Operativa utgifter för utredningar, expertmöten osv., som ingår i del B: 
EG i milj. ecu 
Fördelning 
- Utredningar 
- Expertmöten 
- Konferenser och kongresser 
- Information och publikationer 
TOTALT 1998 
0,500 
0,250 
0,250 
3,000 
4,000 1999 
0,500 
0,250 
0,250 
3,000 
4,000 Totalt 
1,000 
0,500 
0,500 
6,000 
8,000 
8. BESTÄMMELSER OM BEDRAGERIBEKAMPNING 
I samtliga avtal, överenskommelser och juridiska åtaganden mellan kommissionen och 
bidragsmottagarna föreskrivs att kommissionen och revisionsrätten i första och i andra led (dvs. 
direkt hos den som tar emot bidraget från gemenskapen eller hos mottagaren i andra led när en 
verksamhet sköts lokalt) kan genomföra en kontroll på platsen. Bland annat omfattas mottagarna 
av stöd till insatserna av skyldigheten att lämna in en rapport och en ekonomisk redovisning. 
Dessa analyseras såväl med hänsyn till innehåll och bidragsberättigade utgifter i enlighet med 
gemenskapsbidragets mål, som med hänsyn till de avtalsmässiga skyldigheterna och ekonomiska 
principer för sund ekonomisk förvaltning. 
I de avtal som ingås mellan kommissionen och de organ som utsetts till att sköta den 
decentraliserade verksamheten kommer minimivillkor att införas. Ovannämnda organ måste 
införa dessa villkor i överenskommelserna med de slutliga mottagarna för att garantera att de 
slutliga mottagarnas och gemenskapens intressen i så hög grad som möjligt skyddas. 
G 
9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 
9.1 Särskilda och kvantifierbara mål, målgrupper 
9.1.1 Sokrates-programmet i sin helhet 
Målet med Sokrates-programmet är att höja kvaliteten på utbildning genom att stärka samarbetet 
och öka rörligheten på europeisk nivå. För att uppfylla detta ändamål syftar man i programmet 
även till att skapa förutsättningar för en bättre synergieffekt mellan utbildningssektorerna genom 
att vända sig till aktörerna inom utbildning på ett liknande sätt men samtidigt under de former 
som är lämpliga med hänsyn till deras roller och deras behov (rörlighet, samarbete inom 
läroplaner osv), och genom att stödja samarbetskanalerna mellan sektorerna. 
Vad gäller verksamhetens kostnadseffektivitet framgår det av de två första årens resultat, enligt 
den rapport som utarbetats för denna tid i enlighet med den gemensamma förklaringen från de 
institutioner som nämnts ovan, ett antal betydelsefulla strukturella aspekter, bland annat 
följande: 
Stödet till gränsöverskridande projekt inom ramen för flera delprogram har lett till 
hundratals multilaterala nätverk, varav merparten redan bevisat att de kan bli varaktiga 
samarbetsstrukturer. Fördelarna med dessa nätverk kommer följaktligen att märkas 
under en mycket längre tid än den under vilken de finansierats inom ramen för Sokrates. 
Stöd har beviljats på så sätt att alla medlemsstater har kunnat delta fullt ut i de olika 
samarbetsformerna, däribland de stater vars perifera och/eller ekonomiska läge tidigare 
utgjort ett stort hinder för europeiskt samarbete. 
Stödet från gemenskapen har visat sig vara ett effektivt instrument för att göra det 
möjligt för projektansvariga att inhämta kompletterande resurser från annat håll. I högre 
utbildning utgör bidragen från Sokrates i genomsnitt endast 10% av den totala kostnaden 
för olika sorters verksamhet inom rörlighet och 15% av kostnaden för nya tematiska 
nätverk. 
Dessutom har man i programmet genomfört en rationalisering av 
förvaltningsstrukturerna, en ökad decentralisering och därigenom kommit närmare 
mottagarna för insatserna. 
Emellertid visar analysen av de två första åren även på ökande otillräckligheter i finansieringen 
av vissa delprogram, främst vad gäller minimibeloppet för att bibehålla effekten av 
gemenskapens stöd. Kommissionens förslag till vilken denna finansieringsöversikt är bilagd, har 
utarbetats i syfte att åtminstone till ett minimum avhjälpa denna situation (se punkt 7.1 ovan). 
Med beaktande av den ökning som kommissionen föreslår utgör den sammanlagda 
finansieringsramen för programmet för år 1998 ungefär 0,2% av gemenskapens totala budget. 
ta 
9.1.2. Särskilda insatser i programmet 
Vad gäller de särskilda kvantifierbara målen anges under punkt 7.1 ovan det ungefärliga antalet 
projekt som man avser stödja. 
Kapitel I - Högre utbildning - Erasmus 
Särskilda mål 
Insats 1 : Främja den europeiska dimensionen på universiteten 
Institutionella avtal 
Den mest nyskapande idén i kapitel I är de institutionella avtal som för första gången slöts för 
läsåret 1997-1998 med universitetet, och som ledde till en rationalisering av 
samarbetsverksamheten, ekonomiska stordriftsfördelar på områden av gemensamt intresse 
(språk, förvaltning, bostad osv.) och ett mycket större engagemang i samarbetet mellan 
undervisande personal och högskolemyndigheter. 
Det första delen ansökningar beträffande det institutionella avtalet visar tydligt inte bara ett 
gemensamt engagemang för studenternas rörlighet, som hittills har utgjort en hörnsten i 
Erasmus-Sokrates, men även en särskilt stor efterfrågan vad gäller stöd till sådan verksamhet 
som avser att införa en europeisk dimension i kursplanerna för studenter i allmänhet. Det rör sig 
bland annat om 
rörlighet för undervisande personal, kostnadseffekten för den verksamheten är dubbel: 
dess eget värde ligger i förbättringen av kvaliteten i högskolornas kursplaner och i 
undervisningsmetodiken, men den utgör även ett viktigt medel för att tillfoga en 
europeisk dimension i studierna för de studenter som inte direkt kan utnyttja rörligheten, 
gemensamt utarbetande av kursplaner: detta är ett ypperligt sätt att höja 
innovationspotentialen och undervisningens kvalitet, och samtidigt ge en europeisk 
dimension till alla studenters studier. Denna verksamhet kan gå ut på att man utarbetar 
kurser med ett specifikt europeiskt innehåll (till exempel EG-rätt) som är avsedda för 
alla studenter. Vid sidan av det samarbete kring kursplaner som redan fick stöd i det 
tidigare Erasmus-programmet, finns det i Erasmus-programmet inom Sokrates tre nya 
åtgärder för utarbetande av kursplaner: kurser av "magister"-typ som möter behov av 
mänskliga resurser inom vissa sektorer som hittills visat brister på sådana resurser; de 
europeiska modulerna; integrerade kurser som kombinerar en särskild utbildning med 
språkutbildning, 
Q> 
intensiva program: dessa erbjuder studenter och undervisningspersonal från flera länder 
en värdefull möjlighet att träffas, utbyta erfarenheter, kunskaper och idéer inom ramen 
för en koncentrerad kurs. Många kurser leder till gemensamt utarbetande av 
undervisningsmaterial och till nya projekt för gemensam forskning som inbegriper 
undervisningspersonal och studenter. 
Högskolorna erkänner i allt större utsträckning värdet i dessa åtgärder, eftersom efterfrågan har 
mer än fördubblats 1997 jämfört med föregående år. 
Organiseringen av studenternas rörlighet förblir dock en avgörande del i de institutionella 
avtalen. Gemenskapen beviljar två slags stöd: 
Stöd som är avsett att underlätta kontakten mellan högskolor för att de organisatoriska 
ramarna för rörligheten skall vara av optimal kvalitet. Detta gäller till exempel 
akademiskt erkännande, mottagande av studenter, språklig förberedelse, hänsyn till 
särskilda behov hos handikappade studenter som deltar i rörligheten, osv. Inom ramen 
för det institutionella avtalet får varje universitet till uppgift att införa ett lämpligt 
förvaltningssystem för sina studenters gränsöverskridande rörlighet, genom att utse de 
centrala tjänster som ansvarar för detta, men även personer som har denna uppgift på 
fakultets- och institutionsnivå. På så sätt uppnår man bästa kostnadseffektivitet av 
gemenskapens stöd. Ansökningarna från universiteten för läsåret 1997/98 visar att det 
institutionella avtalet har lett till att de inrättat lämpliga strukturer för detta. 
Det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (European Credit Transfer 
System -. ECTS): detta system som infördes som pilotetapp under läsåren 1989/90 till 
1994/95 utgör en effektiv ram för att ge de studenter som flyttar på sig studiemeriter 
som helt kan överföras mellan europeiska universitet. I utvärderingen av pilotetappen 
betonades att den underlättar och höjer kvaliteten i studentutbytet. Systemet har lett till 
en avsevärd ökning av kursernas tydlighet, vilket är nödvändigt för det akademiska 
erkännandet, och även för det akademiska samarbetet allmänt sett. Under läsåret 
1995/96 utvidgades pilotetappen till att omfatta nästan 1 000 fakulteter och institutioner 
vid ungefar 230 högskolor, och det är uppenbart att när ECTS blir tillgängligt för alla 
högskolor i Europa tillsammans med införandet av system kopplande till det 
institutionella avtalet, kommer det att få ännu större spridning: ungefär två tredjedelar av 
alla de universitet som söker institutionella avtal har ansökt om bidrag för att införa 
ECTS vid åtminstone en fakultet eller institution. Detta utgör en fyrfaldig ökning 
jämfört med antalet högskolor som för närvarande tillämpar systemet. 
De tematiska nätverken utgör den andra stora innovationen i kapitlet om högre utbildning inom 
Sokrates. Med ledning av erfarenheten från införandet av program för samarbete mellan 
universitet (Programmes interuniversitaires de coopération-PIC), ger gemenskapen stöd till 
projekt i vilka universitet som är sammankopplade inom ramen för de tematiska nätverken 
medverkar, för att främja samarbete och underlätta kontakterna mellan fakulteterna, samt 
möjliggöra reflexioner om framtiden för utbildningen inom olika ämnen. Universitetens 
förvaltning utgör också ett tema. Dessa nätverk är med andra ord platser för samarbete, särskilt 
anpassade för att uppnå synergieffekter inom kursplaner, och utföra framtidsanalyser av 
behoven, och de kommer således att vara instanser som ger upphov till och kanaliserar 
universitetens strävanden efter en kvalitetsutbildning som tar hänsyn till pågående 
samhällsekonomisk utveckling. På så sätt gynnar nätverken en ökad effektivitet och besparingar 
i de investeringar som varje högskola gör för att anpassa och förbättra sin undervisning. 
Gemenskapens stöd har fått ett mycket positivt mottagande i universitetskretsar, eftersom nästan 
500 intresseanmälningar lämnades in. De 28 utvalda nätverken omfattar i genomsnitt 70 
universitet. Även ungefär 85 sammanslutningar och vetenskapliga sällskap är delaktiga. 
Gemenskapens stöd har utgjort endast 15% av den totala kostnaden för de projekt som de 
utvalda nätverken planerar, men det har varit den sporre som gett upphov till en omfattande 
rörelse för samarbete med utnyttjande av akademiska resurser inom hela gemenskapen. 
Kostnadseffektiviteten är följaktligen uppenbar. 
Insats 2: Främja studenternas rörlighet och bekosta stipendier för rörlighet 
Inom ramen för Sokrates fortsätter gemenskapen att utveckla det stipendiesystem som har införts 
i Erasmus, och vilket hittills har möjliggjort rörligheten för nästan en halv miljon studenter. 
Särskilda behov för studenter som är i en mindre gynnsam ekonomisk situation, eller som har 
ett handikapp, beaktas. Gemenskapen kommer att fortsätta att utöka en av de mest intressanta 
aspekterna i insatsen, nämligen sin kapacitet att uppmuntra studenter att röra sig mot de stater 
som, bland annat på grund av sitt officiella språk annars inte skulle ha fått fördelen att ta emot 
ungdomar från andra medlemsstater vid sina universitet. Dessutom bör det noteras att den 
kostnad som gemenskapen täcker för att återställa denna balans av strömningar, samt för att 
främja rörligheten i allmänhet, är i själva verket ganska blygsam. Den täcker endast en bråkdel 
av den totala kostnaden för rörligheten, men har dock legat till grunden för samfinansiering från 
offentliga och ibland privata enheters sida, vilket vittnar om att staterna blivit medvetna om 
behovet och värdet av rörlighet inom högre utbildning. 
Erasmus stora inflytande såväl kvalitativt som kvantitativt på europeiskt samarbete har varit 
föremål för rigorösa och kontinuerliga utvärderingar. För universiteten omfattar fördelarna högre 
standard på utbildningen tack vare delad expertis och erfarenhet, en förbättring av 
undervisningen i främmande språk, en effektivare spridning av information, en förbättring av 
akademiskt erkännande och bättre interna administrativa förfaranden, bland annat vad gäller 
förvaltning av internationellt samarbete på högskolornas och institutionernas nivå. Det nya eller 
intensifierade samarbetet inom forskning har även det visat sig vara resultatet av ett stort antal 
nära kontakter mellan den akademiska personalen i olika länder. Merparten av de studenter som 
berörs av Erasmus visar en akademisk erfarenhet som berikas av täta kontakter med lärarna vid 
den mottagande högskolan. Utredningar om tidigare deltagare visar att de utexaminerade får tack 
vare Erasmus lättare att hitta arbete, och oftare får tjänster som kräver internationella kunskaper 
och erfarenheter. 
Målgrupp 
Målgruppen för Erasmus utgörs av alla 5 600 högskolor, 600 000 högskolelärare och 11 miljoner 
studenter i medlemsstaterna. Kapitlet Erasmus är öppet för alla studieområden och alla typer av 
högskolor. Särskild uppmärksamhet riktas till högskolor som inte är universitet och som inte 
förfogar över samma infrastruktur som universiteten, samt vissa studieområden som har behov 
av särskilt främjande, som till exempel språk eller lärarutbildning. 
fe 
Budget 
Budgeten för insats 1 (29,4 miljoner ecu år 1998) utgör 29% av den totala budget för kapitel I. 
Större delen av denna budget anslås till den verksamhet som beskrivs under a) ovan och som 
utgör den grund på vilken samarbetet vilar. 
Under de senaste åren har det ekonomiska bidrag som beviljats universiteten för denna 
verksamhet avsevärt minskat, och visat mycket gynnsamma kostnadseffekter. Den planerade 
budgeten skall främst syfta till att ge ett fortsatt begränsat stöd till alla de högskolor som 
erbjuder verksamhet av europeisk dimension och hög kvalitet, eftersom detta bidrag - trots att 
det utgör en mycket liten procentandel av den totala kostnaden, har visat sig vara av 
utomordentlig betydelse för att högskolorna skall kunna skaffa medel från andra offentliga och 
privata källor. 
Verksamhet som syftar till att införa en europeisk dimension i studierna för alla studenter 
kommer att prioriteras. Man bör dessutom betona den strategiska vikten hos dessa åtgärder för 
att de studenter som stannar på samma högskola - och vilka utgör den stora merparten av hela 
studentkåren skall förvärva en intellektuell och social "merit" av europeisk räckvidd, vilken ger 
dem möjlighet att utvecklas inom gemenskapens nya ramar, att dra nytta av dem och att ge sin 
egen medlemsstat en öppenhet och en kunskap som överensstämmer med dagens 
samhällsekonomiska krav. Den betydelse som denna verksamhet har visat tillåter att man 
förväntar sig mycket gynnsamma kostnadseffekter. 
År 1998 blir det första året då de tematiska nätverken fungerar fullt ut, eftersom de nätverk som 
för första gången fick stöd under 1996 och 199? kommer ännu att behöva stöd vid sidan av årets 
nya nätverk. Deras andel i den totala budgeten för kapitel I utgör ungefär 2,4 %. 
Insats 2 absorberar den största delen av den budget som tilldelats kapitel I (71 %) och står för 
39 % av programmets sammanlagda budget. Mervärdet i gemenskapens insats för studenternas 
rörlighet erkänns av de nationella organen, universiteten, ungdomarna och deras familjer. Om 
man beaktar det stora antal studenter som utnyttjar den, den roll som den fysiska rörligheten har 
som motor för samarbetet, och Erasmus betydelse som ett instrument som bevisar och 
konkretiserar för medborgarna närheten till Europeiska gemenskapen just när 
regeringskonferensen pågår, visar sig kostnadseffekten än en gång mycket fördelaktig. Av dessa 
skäl fortsätter man att i Sokrates-programmet prioritera studenternas rörlighet. 
& 
Kapitel II- Skolutbildning - Comenius 
Kapitel II utgör en verklig nyhet i gemenskapens verksamhet inom utbildning. Det är ett första 
instrument för att främja det europeiska samarbetet på gemenskapens nivå, och inbegriper alla 
typer att skolor: förskolor, grundskolor och gymnasier. Det är särskilt angeläget att denna del av 
programmet blir framgångsrik, dels på grund av målgruppens storlek: i de länder som för 
närvarande deltar i Sokrates finns det ungefär 307 000 skolor, 4 miljoner lärare och ungefär 70 
miljoner elever i skolor och förskolor. Informationsspridningen till alla som kan vara 
intresserade utgör följaktligen ett enormt företag. Dessutom har inte skolsektorn samma tradition 
av internationellt samarbete som högskoleutbildningen. Till detta tillkommer det faktum att 
skolor i allmänhet är mycket mindre självständiga än högskolor vad gäller förvaltning. 
Särskilda mål 
Insats 1 : Partnerskap mellan skolor 
Partnerskapen, som samlar flera skolor i minst tre medlemsstater utgör en synnerligt effektiv 
ram för samarbete med högt pedagogiskt värde, eftersom de vilar på utbildningsprojekt 
(europeiska utbildningsprojekt) som i sin helhet antagits av skolan. De stimulerar till pedagogisk 
verksamhet och sociala och personliga skolresultat med varaktig verkan hos elever och lärare. 
Detta har konstaterats under den pilotverksamhet som föregick denna insats, och dessutom 
bekräftats av erfarenheten under Sokrates två första år. 
Det pedagogiska värdet i de europeiska utbildningsprojekten som leder till partnerskap, och den 
prioritet som ges till projekt som visar effektiva system för spridning av resultat, gynnar 
multiplikatoreffekten och de positiva följdverkningarna för skolans samhällsekonomiska miljö, 
samt för andra skolor på de berörda orterna. 
Denna verksamhet genom partnerskap borde omfatta minst 10 000 skolor till slutet av Sokrates 
första femårsperiod, tiotusentals lärare och hundratusentals elever, med blygsamma 
enhetskostnader per skola (2 000 ecu för en deltagande skola och 3 000 ecu för den samordnande 
skolan). Man bör dock, vilket redan sagts ovan, se till att denna enhetskostnad inte hamnar under 
denna nivå som anses vara ett minimum för att stimulanseffekten bibehålls gentemot skolorna. 
Den verksamhet som kan vara berättigad till bidrag från gemenskapens syftar främst till ett 
samarbete som inte kräver fysisk rörlighet, med undantag för utbyte och praktik för lärare och 
rektorers studiebesök. Man kan följaktligen förvänta sig en betydande och varaktig effekt till en 
minimal kostnad. Enligt en opinionsundersökning bland rektorer sade sig nästan alla i princip 
vara beredda att delta i partnerskap. 
&h 
Redan på detta tidiga stadium är det tydligt att de multilaterala partnerskapen mellan skolorna 
bekräftar det som den tidigare pilotverksamheten utlovade. Erfarenheten från de två första 
Sokrates-åren har visat att de erbjuder en effektiv ram för utvecklingen av en bred skala insatser 
och initiativ för samarbete mellan skolor och för att få till stånd eller intensifiera den europeiska 
dimensionen i klassrummet. De visar också att de kan utgöra källor till nydanande lösningar och 
utveckling av lärarkompetensen tack vare intensiva gränsöverskridande kontakter mellan 
kolleger och utarbetande av nytt läromaterial. Dessutom sägs de ha en positiv effekt på de 
deltagande elevernas allmänna motivering. Genom att samarbeta i ett gemensamt projekt som 
ingår i läroplanen får elever en mycket närmare inblick i livet och inlärningen i andra europeiska 
länder. Användningen av ny informations- och kommunikationsteknik för att bibehålla 
kontakterna med partnerskolorna utomlands leder till att eleverna blir förtrogna med denna 
väsentliga aspekt av det moderna samhället. 
Förutom de egentliga projekten bidrar även stipendierna för studentutbyte och lärarpraktik inom 
industri, handel och andra organisationer utanför utbildningssektorn till att det utvecklas ett 
tydligare band mellan dem och de lokala företagen, och en mer effektiv förberedelse av eleverna 
till arbetslivet. Studiebesöken ger rektorerna möjlighet att få full information om partnerskapen i 
deras "skol"-projekt, samt att på ett kritiskt sätt jämföra förvaltning och styrning i skolor i olika 
länder, vilket kan ha betydelse för ett bättre utbud inom utbildning i allmänhet. 
Insats 2: utbildning av barn till migrerande arbetstagare, till zigenare, till personer som på grund 
av sitt arbete inte är bofasta och till andra icke-bofasta personer, samt interkulturell utbildning 
Vikten av denna insats som instrument för främjande av den sociala sammanhållningen i dagens 
alltmer multikulturella samhälle blir alltmer uppenbar. Detta gäller alldeles särskilt åren 1998 
och 1999, eftersom insatser får i uppgift att integrera ett ökande antal initiativ till följd av 
Europeiska året mot rasism 1997. 
Barn till migrerande arbetstagare, till zigenare och icke-bofasta personer finns nuförtiden i ett 
stort antal skolor och måste få en utbildning som verkligen ger dem lika möjligheter. 
Dessutom fordrar det politiska och sociala läget kraftansträngningar till förmån för interkulturell 
utbildning för alla, och de särskilda åtgärder som avses inom denna insats 2 kan utgöra ett 
försöksplan och en innovationskälla för alla ungdomar. 
Av verksamhetsåren 1995 och 1996 framgår tydligt vilka teman som är relevanta, nämligen 
införande av de migrerande arbetstagarnas språk som främmande språk för alla elever, 
ökad medvetenheten om betydelsen av det formella ordförrådet som används i 
klassrummet (undervisningsspråket) för resultaten för elever från missgynnade miljöer, 
användning av ny teknik och i synnerhet öppen undervisning och distansundervisning 
för zigenare och icke-bofasta personer, 
införande av interkulturella synsätt i den allmänna undervisningen för att främja 
förståelse för olika kulturer, religioner och språk, 
skapande av förutsättningar för utövandet av ett aktivt europeiskt medborgarskap, 
grundade på ömsesidig respekt och mänskliga rättigheter för alla, oberoende av kultur, 
ras eller religion, 
upprustning av skolor och projekt i missgynnade bostadsområden, med fokusering på de 
särskilda behoven hos skolor i storstadsområden med problem, genom samarbete mellan 
skolor, kommunala myndigheter, elever, föräldrar och lokala föreningar. 
fl? 
De stora problemen vad gäller integrering i skola och samhälle för ungdomar med 
invandrarbakgrund (9% av europeisk skolungdom), i synnerhet i storstadsområden med problem, 
återuppvaknande av främlingsfientliga och våldsamma attityder, och tillströmningen av zigenare 
och andra icke-bofasta österifrån (en miljon ungdomar i skolåldern) gör dessa problem 
högaktuella. En större effektivitet i åtgärderna säkerställs genom erfarenhetsutbyte och bättre 
fortbildning av de berörda lärarna. Utvidgning av dessa åtgärder till hela lärarkåren kommer att 
ge stordriftsfördelar och förbättra de införda systemen, samt en överföringseffekt genom att de 
pedagogiska resultaten ställs till förfogande för andra befolkningsgrupper som riskerar 
utslagning. Gemenskapens bidrag fokuserar på överförbar verksamhet, med högt pedagogiskt 
värde, samt på spridning. I detta syfte föreskrivs hädanefter i reglerna för deltagarna att det i 
varje land (minst tre länder) som deltar i ett projekt skall finnas minst två deltagande skolor, och 
att man bland annat prioriterar projekt som uppvisar tydliga spridningsstrukturer. 
Man har i denna insats redan uppnått en god jämvikt mellan de olika målgrupperna, varvid 
ungefär 40% av projekten ägnas förbättringen av det pedagogiska utbudet för barn till 
migrerande arbetstagare, 30% till att möta behoven hos barn till zigenare, till personer som på 
grund av sitt arbete inte är bofasta och till andra icke-bofasta personer, och de återstående 30% 
ägnas interkulturella frågor i samband med undervisningen i allmänhet. 
Kostnadseffektiviteten i insatsen är mycket gynnsam, särskilt med tanke på de ökande kraven i 
samband med antalet deltagande skolor. Stöd till europeiska nätverk visar sig vara ett effektivt 
medel för utbyte av idéer och goda rutiner samt en kommunikationskanal om interkulturella 
problem rent allmänt. En hög andel av de projekt som får stöd leder dessutom till konkreta 
produkter med betydande verkningar som går bra mycket längre än till de skolor som direkt 
deltar i nätverken. Detta gäller till exempel läroböcker och undervisningsmaterial för barn till 
migrerande arbetstagare och icke-bofasta personer, undervisningsmoduler för interkulturell 
undervisning och databanker för att underlätta samarbetet mellan institutioner i olika länder. 
Bland dessa databanker finns till exempel en databank med ungefär 5 000 hänvisningar till 
organisationer och institutioner som är verksamma inom detta område, och en databank för allt 
pedagogiskt material för interkulturell undervisning i Europa. Kostnadseffektiviteten kommer 
också att öka tack vare att man i projekten inbegriper medel för öppen undervisning och 
distansundervisning, vilka kommer att göra det möjligt att nå icke-bofasta grupper och ge dem 
tillgång till utbildning av bättre kvalitet. 
Insats 3 : Uppdatering av lärarkårens kunskaper 
Denna insats har av sin natur en hög multiplikatoreffekt. Dels vänder den sig företrädesvis till 
dem som ansvarar för uppdateringen av kunskaperna hos lärarkåren, dels till alla 
yrkesverksamma inom utbildning som på avgörande sätt bidrar till undervisningens kvalitet. 
Genom detta bidrar insatsen till att man tar hänsyn tili utbildningen som helhet genom att 
inbegripa studie- och yrkesvägledning och psykologiskt och pedagogiskt stöd. Den ger sålunda 
en ökad effektivitet mot ett blygsamt bidrag. 
Insatsens huvudsakliga syfte är att tillfoga en europeisk dimension till uppdateringen av 
kunskaper, att överföra positiv erfarenhet och att skapa undervisningsmaterial som bör leda till 
omfattande stordriftsfördelar genom att man utvidgar utbudet av verktyg för denna målgrupps 
fortbildning. En viktig aspekt i insatsen gäller fortbildning av lärare som har hand om 
missgynnade personer, samt förbättringen av metoderna för att undvika misslyckad skolgång, 
vilket är en viktig del med tanke på den strategiska investeringen av gemenskapsstöd, eftersom 
den bör bidra till att man undviker de omfattande mänskliga och ekonomiska kostnader som 
misslyckad skolgång i medlemsstaternas utbildningssystem för med sig. 
& 
Deltagandet av ett antal institutioner för fortbildning från flera länder i förberedelsen och 
organiseringen av kurser, och senare deltagande av lärare från flera länder i kurserna, utgör ett 
påtagligt mervärde i förhållande till den fortbildning som utformas och tillhandahålls på enbart 
nationellt plan. 
Verksamhetsformerna (gemensamma projekt och utarbetande av kursmaterial) kommer att 
främja överförandet av de mest lovande elementen i medlemsstaternas system, med full hänsyn 
till deras olikheter. 
Vad gäller kostnadseffektiviteten visar sig de projekt som får stöd inom denna insats vara av hög 
produktivitet: varje projekt leder till utformningen av en kurs för fortbildning som förverkligas 
inom en given tid, nämligen under det läsår som följer det under vilket stödet beviljades. 
Utdelningen är ungefär 1,5 kurser per projekt under denna tid, men i verkligheten är denna andel 
klart högre, eftersom en betydande del av kurserna upprepas. Ett annat bidrag till effektiviteten 
är att denna insats kopplar samman kurserna och att man beviljar stipendiet till deltagare i dessa 
kurser, Samtidigt garanterar det faktum att de stipendier som beviljas deltagarna enligt 
delprogram 3.2 är förbehållna deltagande i kurser inom ramen för delprogram 3.1, kvalitet och 
optimal användning av stipendiemedel. De 47 stöden till 1995 års projekt har lett till 81 
europeiska kurser och gett möjlighet till fortbildning för 2 200 - 2 500 lärare. Omfattningen av 
denna insats kommer att öka betydligt under kommande år. Det bör även noteras att man fäster 
alldeles särskild vikt vid att behöriga myndigheter i varje deltagande land erkänner denna 
fortbildning. På så sätt tenderar den verksamhet som far stöd att bli bättre införlivad med 
utbildningssystemen, och ger på så sätt en högre säkerhet av långsiktiga effekter för 
gemenskapens investering. Mer allmänt placeras denna insats bland den verksamhet i Sokrates 
som syftar till multiplikatoreffekter, varvid lärarkåren och andra yrkesverksamma inom 
utbildning är synnerligen lämpliga målgrupper. 
Målgrupp 
Målgruppen för Comenius är skolor på alla nivåer (cirka 307 000 i gemenskapen), elever, 
däribland barn till migrerande arbetstagare och zigenare (det finns ungefär 70 miljoner elever i 
förskolor, grundskolor och gymnasier), yrkesverksamma inom utbildning (drygt 4 miljoner inom 
gemenskapen). 
Tillvägagångssättet i denna del av programmet är att flerfaldiga antalet personer som indirekt 
drar fördelar av det, eftersom de direkta mottagarna endast kan utgöra en bråkdel av denna vida 
målgrupp. Därför koncentreras åtgärderna kring fyra element: 
Upprättande av partnerskap och nätverk. 
Verksamhet för att flerfaldiga resultaten. 
Fortbildning för lärare och yrkesverksamma inom utbildning i allmänhet, eftersom de 
kan flerfaldiga effekterna. 
Framställning av kurser och läromedel som kan användas under längre tid. 
Med tanke på målgruppens omfång är inte individuell rörlighet det viktigaste målet. Dock är 
rörligheten av en viss mängd nödvändig för att stödja upprättande, underhåll och framtida 
utveckling av nätverk, för att testa livsdugligheten hos modulerna, kurserna och läromedlen, och 
för att jämföra tillvägagångssätten i deltagarländerna. 
Eftersom utbildningsinstitutionerna som målgrupp är mycket färre än skolorna, är ambitionen att 
slutligen indirekt eller direkt nå alla dessa institutioner genom den verksamhet som far stöd. 
Budget 
I tilldelningen av de anslag som anses nödvändiga för dessa tre insatser har man tagit hänsyn till 
tillvägagångssättet ovan och planerat följande: 
72 % av Comenius budget tilldelas insats 1, som har den största målgruppen. Med tanke 
på den minskade budgeten är det dock möjligt att endast en minskad andel (3 %) av de 
skolor som i princip vill ingå i ett partnerskap kommer att erhålla ett bidrag, dock 
mycket begränsat. En mer avsevärd ökning skulle vara nödvändig för att utvidga 
verksamheten till en reell nivå i kvantitativa termer, det vill säga 10% av skolorna i hela 
gemenskapen. 
Budgeten för insats 2 utgör 15 % av Comenius budget. Detta anses vara det acceptabla 
minimum, med tanke på att de sociala problem som insatsen är inriktad på tilltar. 
Budgeten för insats 3 består av två delar: del 3.1 gäller utarbetandet av projekt som leder 
till anordnandet av kurser inom fortbildning, medan del 3.2. gäller beviljandet av 
stipendier för deltagare i dessa kurser. Budgeten för insatsen som utgör 13 % av hela 
Comenius-budgeten, kommer att fördelas 58-42 mellan dessa bägge delar. 
* 
Kapitel III - Övergripande åtgärder 
I detta kapitel anges övergripande åtgärder för utbildning på alla nivåer och som kompletterar 
åtgärderna i de två första kapitlen. 
Insats 1 : Främjade av språkkunskaper (Lingua) 
Särskilda mål 
I denna insats ingår en rad åtgärder för att inom utbildningen främja kunskaper i gemenskapens 
språk (se andra målet under punkt 4.1 ovan). I insatsen återkommer och utökas Lingua-
verksamheten (1990-1994) inom skolsystemet. Insatsen syftar närmare till att 
främja gränsöverskridande samarbete för att förbättra kvaliteten på grund- och 
vidareutbildning för lärare, genom gemensamma projekt för utbildning av språklärare, 
främja rörlighet för lärare och lärarkandidater i främmande språk för att de skall få 
direkt kontakt med språk och levnadssätt i andra medlemsstater, 
främja samarbete inom utarbetande av nyskapande läromedel och 
undervisningsmetodik, bland annat för de av unionens officiella språk som lärs ut och 
sprids i mindre omfattning, 
stimulera ungdomarnas motivering att lära sig andra språk och kommunicera på dem, 
särskild ungdomar inom den tekniska sektorn och inom yrkesutbildning där 
språkinlärning intar en mindre plats. 
Vad gäller kostnadseffektivitet i insatsens olika delar bör följande noteras: 
I programmen för det europeiska samarbetet för utbildning av språklärare som får stöd 
enligt punkt 2 a) i insatsen är nästa alla Linguas målspråk representerade. De projekt 
som hittills fått stöd inom Sokrates kännetecknas av en ökande mångfald av ämnen och 
sektorer. Mer uppmärksamhet bör ges till viktiga nyskapande områden som tidig 
utlärning av främmande språk, multimedia och annan ny teknik och öppen undervisning 
och distansundervisning inom lärarutbildning. Enligt tidigare utvärderingar har dessa 
program väsentligt inflytande på utbildningen av språklärare vid de deltagande 
högskolorna och även utanför dem. Genom verksamheten vid dessa högskolor utgör de 
moduler, det material och de kursplaner som utarbetats en viktig kanal för innovation 
som bidrar inte bara till att förbättra de språkliga färdigheterna hos lärare och utbildare 
och deras självförtroende i användningen av målspråket, men även till att öka deras 
förståelse av språkets kulturella omgivning och till att förfina deras tekniska och 
metodologiska kunnande. De nätverk av högskolor som utvecklas genom programmen 
utgör en viktig källa för spridning, vars möjligheter kommer att systematiskt tas tillvara i 
framtiden. 
stipendier för att lärare i främmande språk skall kunna delta i fortbildning i en annan 
medlemsstat (punkt 2b) har en vidare tillämpning inom Sokrates, genom att de även 
omfattar lärare som vill undervisa i andra ämnen på ett främmande språk. Stödet inom 
denna åtgärd har flera verkningar: det ökar den gränsöverskridande rörligheten för lärare 
i främmande språk, förbättrar språkundervisningen, stärker den kulturella och den 
europeiska dimensionen i klassrummet, bidrar till att öka lärarnas allmänna 
yrkesmotivering och skapar en växande reserv av personer som eventuellt kan ingå 
andra former av samarbete inom Sokrates, såväl i Lingua som inom sko 1 samarbetet i 
Comenius. Det är alltså en åtgärd med låg enhetskostnad som leder till en bred skala 
resultat och vars effektivitet i framtiden kommer att öka genom ett tydligare närmande 
till de europeiska samarbetsprojekten. 
n 
Första etappen i pilotverksamheten för assistenter i språk (punkt 2 c) har åskådliggjort 
ett antal element som har direkt relevans för åtgärdens kostnadseffektivitet. Denna 
åtgärd har stor betydelse för att vidga idén och kvalitetsutbudet av språkträning i Europa 
med hjälp av assistenter. Assistentsystemet i Lingua har nydanande egenskaper, i och 
med att det endast omfattar lärarkandidater i främmande språk, och lägger tyngdpunkten 
på undervisningsmetodik snarare än enkel förbättring av språkkunskaper, samt 
prioriterar de språk i Europeiska unionen som är mindre spridda. Insatsen bidrar till att 
språkundervisningen blir bättre och mer varierad, bland annat genom att 
lärarkandidaterna förbättrar sina kunskaper i det språk som de kommer att undervisa i, 
samt i språkets kultur, genom att man hjälper nya lärare att förvärva kunskaper i 
ytterligare ett språk, och genom att utöka antalet europeiska språk som skolorna 
undervisar i och uppmuntra fler elever - samt även lärare och föräldrar - att lära sig ett 
nytt europeiskt språk. Det bör även noteras att det innan insatsen startades endast fanns 
tre länder med ett assistentsystem i större skala, för de mest talade språken. 
Projekten för utveckling av verktyg för ut- och inlärning av språk (kursplaner, material, 
instrument för utvärdering och bedömning osv., som får stöd enligt punkt 2 d) i Lingua 
har visat sig vara en kanal för främjande av nyskapande, i synnerhet vad gäller 
framställning av läromedel. De produkter som utformas knyter bland annan an till 
användning av informationsteknik och telematik, däribland tillvaratagande av cd-rom 
och internet som hjälp i undervisning och inlärning, till den kulturella dimensionen i 
språkinlärningen, till tidig inlärning av främmande språk, bedömning av 
språkkunskaper, utformning av verktyg som ger ungdomar som varit mindre gynnade i 
skolgången en bättre möjlighet att delta i rörlighetsprogram och att dra större nytta av 
dem. 
Gemensamma utbildningsprojekt som får stöd enligt punkt 2e) tillför ett verkligt bidrag 
till ungdomarnas motivering och språkkunskaper, särskilt för dem som vanligtvis inte 
har möjlighet att lära sig språk: ungefär 56% av deltagarna går en teknisk eller 
yrkesinriktad utbildning. Prioriteringen av de språk som används och lärs ut i mindre 
grad blir så småningom kännbar. Projekten omfattar en mängd olika ämnen och varje 
projekt leder till praktiska och konkreta produkter, till exempel utställningar, tidskrifter, 
tekniska ordlistor, tvåspråkiga multimediaprogram, osv. 
fe 
Målgrupp 
Målgruppen består av fyra kategorier: 
Personer i alla åldrar som vill lära sig ett eller flera språk eller få sina språkkunskaper 
bedömda. 
Lärare och lärarkandidater i främmande språk som används i gemenskapen. De 
uppskattas vara drygt 300 000. 
Institutioner för grund- och fortbildning för lärare och instanser som berörs av 
utarbetande av läromedel 
Skolungdom, särskilt på tekniska och yrkesinriktade linjer. 
Budget 
Den budget som beräknas vara nödvändig för dessa insatser måste ses mot bakgrund av 
följande: 
Integreringen av grundutbildningen för lärare i främmande språk, vid sidan av 
fortbildningen som målgrupp för insats 1, kräver en ökad finansiering. 
Enligt den förvärvade erfarenheten verkar det absolut nödvändigt att utöka det antal 
lärare i främmande språk som kan fa bidrag till praktik i det land där språket talas enligt 
insats 1 punkt 2 b , jämfört med 1997. Betydelsen av denna praktik för såväl lärarnas 
yrkesverksamhet som för deras skolor ger anledning till att öka detta bidrag till 
rörlighet. 
Eftersom utvärderingen av pilotprojektet "Lingua-assistent" utföll mycket positivt är det 
nödvändigt att säkerställa finansieringen av ett minimalt antal stipendier inom ramen för 
insats 1, punkt 2c. 
Den ökade efterfrågan på grund av de nya medlemsstaternas anslutning börjar bli 
kännbar, bland annat eftersom de mindre talade språken prioriteras. 
För att ta hänsyn till lika möjligheter för de missgynnade målgrupperna vad gäller 
språkinlärning, bland annat för tekniska och yrkesinriktade utbildningar, bör man se till 
att stödet till gemensamma projekt enligt insats 1 punkt 2 e inte sänks ytterligare. 
Men beaktande av detta och av erfarenheten från de första två åren kommer de tillgängliga 
medlen att fördelas enligt förhållandet 11%/ 27 % / 10 % / 12 % och 40 % ungefär, till de fem 
åtgärder som ingår i insatsen. 
K 
Insats 2: Främjande av öppen undervisning och distansundervisning 
Särskilda mål 
Öppen undervisning och distansundervisning är ett utmärkt medel för diversifiering av 
utbildningsutbudet för alla, och särskilt för dem som inte kan delta i utbildning som kräver fysik 
närvaro, och genom att tillföra den en europeisk dimension. 
Den är en nyckelfaktor som gör det möjligt för unionens medborgare att utnyttja de resurser för 
utbildning som finns inom gemenskapen, och den spelar en avgörande roll i ansträngningarna att 
förbättra standard och tillgänglighet av utbildning på alla nivåer och under hela livet. 
Förutom användningen av medlen inom öppen undervisning och distansundervisning såsom 
verktyg för stöd och flerfaldigande av insatserna inom Erasmus, Comenius och Lingua, syftar 
denna insats till att främja och utveckla öppen undervisning och distansundervisning i sig, 
genom gränsöverskridande partnerskap mellan organ som verkar inom distansundervisning eller 
genom ny informations- och kommunikationsteknik. 
Rapporten från arbetsgruppen "Mjukvara för undervisning och multimedia" möjliggör 
gemenskapens insats genom att underlätta utvecklingen av mänskliga nätverk på detta område, 
och ett bättre utbyte av information och erfarenhet mellan användare, producenter och 
leverantörer som är verksamma inom öppen utbildning och distansutbildning. Denna instats 
främjar utbyten om metoder samt utarbetande av gemensamt material av hög kvalitet, och på 
europeisk nivå. Den kommer att på längre sikt leda till stordriftsfördelar i utarbetandet av 
läromedel. 
Av de första två årens erfarenhet framgår tydligt att insatsen nu leder till en avsevärd 
volymökning i det europeiska samarbetet inom öppen undervisning och distansundervisning. 
Den har särskilt börjat underlätta samarbetet mellan många olika "aktörer" som inte har mycket 
tradition av partnerskap inom detta område: användare, leverantörer, framställare och 
marknadsförare av mjukvara, förvaltare av undervisningssystem osv. De nätverk som hittills fått 
stöd omfattar ett brett spektrum av organisationer, däribland föreningar och andra icke-statliga 
organisationer, skolor för öppen undervisning och distansundervisning, traditionella universitet 
(och i en viss utsträckning skolor och organisationer för vuxenutbildning) som är intresserade av 
ny teknik i undervisningen och införandet av distansinlärning; vidare utgivare av läromedel, 
särskilt inom multimedia. På så sätt bidrar insatsen även till att öppen undervisning och 
distansundervisning allmänt blir mer synliga i deltagarländerna. 
Dessutom uppmuntrar insatsen till att man blir medveten om nödvändigheten att utforska 
konsekvenserna - såväl för lärare/utbildare som för rektorerna - av införandet av nyskapande 
synsätt som bygger på distansundervisning. Dock, även om informations- och 
kommunikationsteknikens roll och bidrag här intar en central plats, läggs allt större vikt vid de 
pedagogiska aspekterna, till exempel utformning av kursens och lärarens/handledarens roll. 
Organisatoriska frågor i samband med samarbete vid utarbetande/anpassning av kursplaner och 
läromedel, informations- och kommunikationsteknik i olika utbildningssammanhang samt 
utveckling av tjänster eller särskilt stöd för studenter eller vuxna inlärare har också en 
framträdande plats bland projektens mål. På så sätt bidrar insatsen till en bättre kvalitet av 
undervisning av denna typ, genom att man ställer alla medlemsstaters resurser och expertis till 
gemensamt förfogande. 
Erfarenheterna från 1995 och 1996 har visat att denna insats svarar mot behov som inte beaktas i 
gemenskapens övriga initiativ Dock kommer den även fortsättningsvis att genomföras i nära 
samråd med övriga berörda initiativ. Det mest konkreta uttrycket för detta samråd har varit den 
gemensamma inbjudan att lämna förslag som omfattar flera gemenskapsprogram och som 
offentliggjordes i december 1996. 
Målgrupp 
Insatsen vänder sig i princip till alla medborgare som vill förbättra sin utbildning och främst till 
dem som inte kan delta i undervisning som kräver fysisk närvaro. Den utgör ett viktigt bidrag till 
genomförandet av strategier för livslångt lärande, vilket är en prioritering som alla 
medlemsstater delar. 
Budget 
Det är en ny insats inom gemenskapens stöd till utbildning och som ständigt tilltar. Det är viktigt 
att tilldela ett minimibelopp för att nå en kritisk massa som garanterar effektiviteten i 
gemenskapens insats. Efterfrågan ökar ständigt, till följd bland annat av att gemenskapens bidrag 
blivit mer kända genom ovannämnda gemensamma inbjudan att lämna förslag som kopplar ihop 
de program som omfattar multimedia (Sokrates, Leonardo da Vinci, Telemaque, Esprit...) 
Budgetbegränsningarna verkar bli ett verkligt hinder för utvecklingen av denna insats från och 
med 1997, dels på grund av behoven av att förlänga finansieringen av fleråriga projekt som fått 
stöd 1995 och fortsatts under 1996, dels på grund av en trolig fortsatt ökad efterfrågan om bidrag 
till nya projekt. Tack vare den planerade budgeten kommer man att i någon grad kunna höja det 
genomsnittliga bidraget som blivit mycket lågt under 1997, och bibehålla en kritisk massa 
projekt. 
Insats 3. Främjande av informations- och erfarenhetsutbyte 
Särskilda mål 
Insats 3 omfattar informations- och erfarenhetsutbyte inom frågor av gemensamt intresse som 
kan gälla utbildningspolitik, Eurydice-nätet för information om utbildning, studiebesök för 
beslutsfattare inom utbildning (Arion), Naric-nätet av nationella informationscentrum för 
akademiskt erkännande, andra åtgärder som gäller vuxenutbildning, samt kompletterande 
åtgärder. 
Dessa åtgärder har alla sina särdrag beroende såväl på rollen i informationskedjan som på 
målgruppen. 
Utbyte och skapande av information genom analyser och expertutbyten samt i form av 
pilotprojekt för kvalitetssäkring inom utbildningen, är i första hand avsedda för 
beslutsfattare inom utbildning. De främjar att man i större grad tar hänsyn till tendenser 
och utbildningsfrågor inom gemenskapen. Syftet är också att ge beslutsfattarna pålitliga 
och exakta referenser. 
Studiebesöken utgör samtidigt en åtgärd för information och medvetandegörande om 
vissa ämnen av allmänt intresse för alla medlemsstater, och syftar till att underlätta 
samarbetet inom utbildning. De är avsedda för specialister på olika områden som 
verkligen kan bidra till att flerfaldiga effekten i sina medlemsstater. 
Åtgärderna för att främja vuxenutbildning avser att väcka uppmärksamhet hos andra 
medlemsstater och Europeiska gemenskapen, samt att höja kvaliteten på 
vuxenutbildningen genom nätverk för samarbete. 
De kompletterande åtgärderna kommer att sprida information till en bred publik, det vill 
säga alla verksamma inom utbildning, bland annat genom programmets nationella 
byråer. I dessa åtgärder ingår även utvärdering av programmet. 
Alla dessa element är kostnadseffektiva. Det är åtgärder som tillhandahåller beslutsfattarna 
medel för att integrera erfarenheter från alla andra medlemsstater i sina utbildningssystem, och 
på så sätt kunna - till en ringa andel av Sokrates-budgeten - vidta lämpliga åtgärder med en 
maximal sannolikhet av framgång och sund investering: 
Analyser, expertutbyte, pilotprojekt av "hög kvalitet" och spridning enligt insats 3.1. 
gäller centrala politiska aspekter, som fastställs i nära samarbete med rådets 
utbildningskommitté. Förslagen bedöms enligt de tre kriterierna politisk relevans, 
vetenskaplig kvalitet och tydlig europeisk dimension, som i detta fall definieras såsom 
det mervärde som tillförs genom att en fråga behandlas ur ett jämförande eller 
europeiskt perspektiv snarare än endast ur nationell, regional eller lokal synvinkel. 
Prioritering ges till stöd till ett begränsat antal kompletta analyser hellre än ett större 
antal mindre djupgående eller omfattande utredningar. Tanken är att denna insats inom 
kort skall förena kunskaperna hos organisationerna för analyser och framtidsutsikter för 
utbildning, och främja en strukturerad dialog mellan forskning och utarbetande av 
politiska riktlinjer. Man fäster mycket vikt vid uppföljning av projekt och behandling av 
resultat, så att de politiska beslutsfattarna kan använda sig av dem. 
Eurydice-nätverket (insats 3.2), som består av nationella enheter som Europeiska 
unionen samordnar, spelar en väsentlig roll genom att den tillhandahåller myndigheterna 
i deltagarländerna och på europeisk nivå pålitliga och jämförbara uppgifter om 
utvecklingen av system och politiska riktlinjer inom utbildning. Nätverkets produktivitet 
i förhållande till kostander är mycket hög, vilket framgår av resultaten från de två första 
åren som den fick Sokrates-stöd. Finansieringen kommer bland annat att möjliggöra 
jämförande översikter över särskilda intresseområden, kompendier om aspekter inom 
utbildningssystemen, en större publikation med Nyckeltal om utbildningen i Europeiska 
unionen, och löpande utveckling samt uppdatering av databasen Eurybase. Särskild 
uppmärksamhet kommer att fästas vid att nätverkets publikationer och andra produkter 
blir tillgängliga på ett större antal av gemenskapens språk. De kommer att bli 
tillgängliga på elektronisk väg för en mycket större mottagarkrets, bland annat genom 
Internet, Dessa åtgärder leder till ännu större kostnadseffektivitet. 
De kvalitativa resultaten från studiebesöken inom Arion (insats 3.3) är sedan länge 
dokumenterade. Feed-back från tusentals rapporter samt ett stort antal kontaktmöten 
med lokala anordnare, nationella byråer och deltagare har visat att besöken ger experter 
och beslutsfattare inom utbildning ett unikt tillfälle att diskutera sina frågor med 
kolleger, och på så sätt revidera och förändra sitt arbete mot en mer europeisk bakgrund. 
Varaktiga kontakter och nätverk har upprättats mellan personer som innehar 
nyckelfunktioner inom deltagarländernas utbildningssystem. I många fall leder 
deltagandet i Arion till nytt samarbete och nya projekt inom ramen för andra Sokrates-
insatser och andra gemenskapsprogram. Stor och ökande uppmärksamhet ägnas till 
spridning av studiebesökens resultat. Rapporterna om studiebesöken sprids i alla större 
omfattning och seminarier inom specifika ämnen anordnas för att uppdatera de 
jämförande observationer som gjorts, samt för att ytterligare befästa nätverken mellan 
personerna. 
* 
Nyttan av Nätet av nationella informationscentrum för akademiskt erkännande (Naric) 
som utgör insats 3.4. är tydlig: varje medlemsstat har utsett ett nationellt centrum vars 
uppgift är att bidra till studenternas, lärarnas och forskarnas rörlighet genom information 
och råd beträffande erkännande av examensbevis. Bidraget från Sokrates säkerställer 
centrumens sammankoppling i nätverk, vilket sålunda ger väsentliga fördelar på det 
europeiska planet med en minimal finansiering. Merparten av Naric-centrumen utgör 
även informationspunkter i samband med genomförandet av "Allmänna direktivet" för 
yrkesmässigt erkännande av högskolemeriter. Kommissionen kommer även 
fortsättningsvis att stödja nätverket för att säkerställa ett nära samarbete och ett optimalt 
informationsutbyte. Två gånger om året kommer möten att hållas, varvid det ena 
tillsammans med Europarådets ENIC-nätverk och Unesco:s CEPES-centrum för högre 
utbildning. Det kommer även att ges stöd till studiebesök mellan Naric-centrumen och 
till gemensamma projekt, särskilt sammanfattande rapporter. Utbildningsmoduler 
beträffande bedömning av examensbevis och intyg från utlandet, som utarbetas av 
nätverkets medlemmar, kommer att underlätta en större spridning av de förvärvade 
kunskaperna och färdigheterna. Man kommer att fortsätta arbetet med tillhandahållandet 
av baserna på elektronisk väg. Alla dessa åtgärder har utformats för att ge maximal 
avkastning i förhållande till det beviljade stödet. 
Insats 3.5.A beträffande vuxenutbildning är ett viktigt område för nytänkande. Syftet är 
att stärka den europeiska dimensionen på vuxenutbildningens alla områden: det 
allmänna, det kulturella och det sociala. Vuxenutbildningen spelar en nyckelroll inom 
det tilltagande behovet av en handfast politik för livslångt lärande. I detta syfte stödjer 
insatsen ett brett informations- och erfarenhetsutbyte på europeisk nivå, främst genom 
projekt för utveckling av kursplaner för vuxna eller framställande av läromedel som 
leder till en bättre förståelse av medlemsstaternas och själva Europeiska gemenskapens 
politiska, ekonomiska, sociala, kulturella och historiska aspekter. I detta sammanhang 
ges även stöd till projekt inom europeisk samhällskunskap och aktivt medborgarskap. 
Insatsen syftar även till att främja utvecklingen av gränsöverskridande samarbete, 
sammankoppling i nätverk samt informations- och erfarenhetsutbyte mellan 
organisationer för vuxenutbildning, och bidrar på så sätt till en högre kvalitet på 
vuxenutbildningen i Europa. Typen och omfattningen av det som vuxenutbildningen 
erbjuder varierar stort länderna emellan, och betydelse och möjligheterna av insatsen 
"vuxenutbildning" inom Sokrates som ett instrument för att på ett produktivt sätt dela 
med sig av erfarenhet och kunskap är därför desto mer uppenbara. 
Projekten omfattar ett brett spektrum av mål och verksamhet. De som fokuserar på 
främjandet av kunskap och medvetande om Europa och det aktiva medborgarskapet är i 
allmänhet involverade i framställning av material eller moduler som framöver kommer 
att vara tillgängliga på papper eller på elektronisk väg. Ämnena omfattar humaniora, 
media, hälsoupplysning och kamp mot rasism, främlingsfientlighet och social 
utslagning. Projekt som betonar förbättring av vuxenutbildning genom europeiskt 
samarbete koncentrerar sig på ny metodik, nya strukturer eller program för 
vuxenutbildning, nätverk och databanker samt utarbetande och spridning av 
publikationer (handledningar handböcker, tidskrifter). Ett flertal projekt sysslar med 
bättre tillgång till utbildning för äldre, socialt utslagna eller marginaliserade, personer 
med funktionsnedsättning, analfabeter eller arbetslösa. Vissa projekt genomförs 
tillsammans med fackföreningar. 
* 
Vissa stora frågor som vuxenutbildningen i Europa står inför idag angrips i de projekt 
som får stöd. Det gäller bland annat metodik, strategier för självlärning, utvärdering av 
tidigare informell praktisk inlärning, förvaltning av vuxenutbildningens kvalitet, tillgång 
och motivering, väsentlig kunskap hos missgynnade grupper, fortbildning för lärare och 
utbildare för vuxna, system för tillgodoräknande som är lämpliga för officiell och 
inofficiell vuxenutbildning samt sätt att koppla samman dessa system. 
I projekten engageras ett brett spektrum av leverantörer av vuxenutbildningstjänster, 
från alla sidor av vuxenutbildnings-"systemet", både det officiella och det inofficiella, 
offentliga eller privata, yrkesmässiga eller frivilliga, på nationell, regional eller lokal 
nivå. Det faktum att merparten ansökande organisationer är nationella eller lokala 
vuxenutbildningsorgansationer eller icke-statliga organisationer är särskilt 
uppmuntrande, eftersom det tyder på att effekterna av denna insats även börjar märkas 
på gräsrotsnivå. 
Med tanke på vikten av detta område och de betydande effekter som erhålls med 
gemenskapsstöd är kostnadseffektiviteten av dessa åtgärder, som endast utgör 3% av 
Sokrates-budgeten, särskilt positiv. 
För de kompletterande åtgärder som utgör insats 3.5.B finns det tillgängliga medel, 
särskilt till verksamhet som bedrivs av sammanslutningar inom utbildning., de 
nationella byråernas informationsverksamhet, uppföljning och utvärdering av 
programmet, samt olika typer av verksamhet för uppmärksammande, däribland 
tävlingen "Europa i skolan", som anordnas tillsammans med Europarådet. I detta 
sammanhang är stödet till verksamhet inom europeiska sammanslutningar, varav många 
har varit pionjärer inom europeiskt samarbete på utbildningsområdet, särskilt 
betydande. De europeiska sammanslutningarna är mycket viktiga samarbetspartner för 
Sokrates framgång. De är en viktig kanal för informationsspridning, delande av 
erfarenhet och kunskap, spridning av information som leder till utformning och 
utarbetade av projekt samt erbjuder fortbildning till lärare och rektorer i ett verkligt 
europeiskt sammanhang. Fördelarna visar sig högst betydande i förhållande till det 
blygsamma stödet. Detta gäller också den verksamhet för informationsspridning som 
bedrivs av nationella byråer, och vilken är avgörande för att utbildningsgemenskapen 
skall få full information om de möjligheter som Sokrates erbjuder, samt annan 
verksamhet för att uppmärksamma programmet. Vad beträffar kostnader för uppföljning 
och utvärdering av programmet ryms de fullständigt inom vad kommissionen har 
förutsett i insatsen för sund och effektiv förvaltning SEM 2000. 
Målgrupp 
Denna del av programmet riktar sig huvudsakligen till yrkesverksamma inom utbildningen, i 
synnerhet beslutsfattare och specialister inom utbildning, samtliga utbildningsorgan, de 
nationella byråerna och utbildningsorganisationer. De spelar skilda roller men har stor inverkan 
på utbildningens kvalitet i medlemsstaterna och på spridning av information, eftersom samtliga 
utgör multiplikatoreffekter på nationell eller lokal nivå. I detta inbegrips även vuxna som 
utbildar sig. 
W 
Budget 
Dessa åtgärder motsvarar 9 % av programmets totala budget för 1998. Den del som avser 
vuxenutbildning är den mest omfattande (33 % av den totala budgeten för denna insats) och ökar 
fortfarande, med anledning av denna sektors ökade betydelse för medlemsstaterna i nuvarande 
socioekonomiska situation. 
9.2 Skäl för åtgärden 
Gemenskapens utbildningsinsatser har till uppgift att bidra till en utbildning av god kvalitet 
genom samarbete. När våra samhällen kräver att medborgarna har allt mer sofistikerade 
kunskaper, färdigheter och know-how, när samhällsutvecklingen i huvudsak handlar om 
samhällenas förmåga att ha tillgång till mänskliga resurser som kan utvecklas i ett större 
sammanhang, särskilt inom Europeiska gemenskapen, måste gemenskapsinsatserna bidra till de 
åtgärder som vidtas i medlemsstaternas utbildningssystem för att möta denna utmaning. 
Gemenskapen har dessutom haft avsikten att sätta ny fart på sina insatser inom utbildning genom 
att i Fördraget om Europeiska gemenskapen föra in en särskild artikel om detta. I november 
1995 antog kommissionen en vitbok om utbildning, som gav gemenskapen en starkare roll inom 
detta området och påpekade att vissa insatser måste göras för att möta kunskapssamhällets 
utmaningar. 
Sedan mer än tio år tillbaka har medlemsstaterna, rådet och Europaparlamentet visat sitt 
fortlöpande intresse och stöd för att utveckla gemenskapsinsatserna, genom att fatta beslut om 
åtgärdsprogram på detta område och genom ett aktivt deltagande i genomförandet av 
programmen. De potentiella stödmottagarna har visat ett ökat intresse för dessa program. 
Verksamheten i Sokrates-programmet stöder och kompletterar de insatser som görs av 
medlemsstaterna och gör det möjligt för dem att utnyttja utbildningssamarbetets fördelar och 
resultat för att förbättra kvaliteten och effektiviteten i sina system och strukturer. 
Insatserna är uppbyggda kring samarbetsprogram mellan skolor, partnerskap och nätverk som 
visat sig vara effektiva när det gäller att ge utbildningen en europeisk dimension. Målen är 
knutna till de områden där gemenskapen, med respekt för subsidiaritetsprincipen, ger ökade 
bidrag och ökad effektivitet när det t.ex. gäller kunskaper i unionens språk, gränsöverskridande 
rörlighet, främjande av utbyte av information och erfarenheter, utveckling av nyskapande 
metoder och material. 
Det gemenskapsinsatserna tillför medlemsstaternas insatser ger så mycket mer effekt som dess 
budgetmedel - som är ytterst blygsamma jämfört med de medel som avsätts av medlemsstaterna 
- stimulerar till att utveckla insatser inom de sektorer som är knutna till gränsöverskridande 
verksamhet och till pedagogiskt nyskapande, där budgetrestriktionerna under de starka 
åtstramningstiderna mer och mer ger sig till känna. 
Inom vissa sektorer, t.ex. inom öppen undervisning och distansundervisning, kommer 
möjligheten att sprida undervisningsmaterial som utarbetats med hjälp av stöd från gemenskapen 
helt visst att göra det möjligt att undanröja hindren för en ökad kvalitetsproduktion, som 
samtidigt är bättre inriktad på skilda målgrupper. 
% 
Genom dessa insatser ger Sokrates-programmet ett specifikt bidrag till utbildningens kvalitet, i 
enlighet med artikel 126 i fördraget. Den verksamhet som stöds syftar till att främja samtliga 
medborgares tillgång till ett öppet europeiskt utbildningsområde, där mötet mellan metoder och 
referenspunkter kommer att möjliggöra en ökad pedagogisk mångfald som kan underlätta en 
framgångsrik tillgång till utbildning för alla. Genom en strävan efter en vid spridning av 
framstegen inom utbildningssystemen bidrar programmet dessutom till att utveckla dessa 
system, samtidigt som det möjliggör en överföring av resultat som kommer att kunna leda till 
besparingar på nationell nivå. 
Inom den högre utbildningen sker gemenskapens insatser inom ramen för avtal mellan 
institutioner för att stimulera rörligheten, särskilt för studenter. Dessa avtals betydelse för 
universiteten och det ökade intresse nationella och lokala myndigheter visar i detta avseende, 
särskilt genom att tillhandahålla omfattande samfinansiering, vittnar om den centrala roll dessa 
avtal spelar när det gäller utvecklingen av universitetssystemet. Det vittnar också om 
medlemsstaternas nödvändiga behov av att få tillgång till unga nyutexaminerade akademiker 
som har direkt erfarenhet av ett annat land i gemenskapen. De insatser som föreslås inom den 
högre utbildningen innebär även ett mer integrerat tillvägagångssätt, som syftar till att inbegripa 
samtliga universitetsmyndigheter i det gränsöverskridande samarbetet. Detta tillvägagångssätt 
kommer att möjliggöra stora skalfördelar, en spridning av fördelarna med en europeisk 
dimension i utbildningen till alla studenter, samt ett bidrag till klarläggandet och godkännandet 
av examensbevis, vilket är en grundförutsättning för ett effektivt genomförande av den fria 
rörligheten för personer. 
Inom skolundervisningen gäller det att möta behoven av gränsöverskridande samarbete. De 
investeringar detta kräver är så omfattande att gemenskapsinsatserna, genom sin förmåga att 
sprida och stimulera nyskapande samtidigt som besparingar görs genom ett bättre utnyttjande av 
resurserna - särskilt när det gäller material och metoder i undervisningen - kommer att ge ett 
avsevärt bidrag till de olika systemen. 
Den verksamhet som satts igång gäller konkreta insatser som är fast förankrade i skolornas 
behov och som leder fram till överförbara resultat. Ett omfattande bidrag kan förväntas genom 
dessa insatser, trots de blygsamma budgetmedel som är tillgängliga. 
Slutligen måste man understryka att gemenskaps insatserna inom utbildningen starkt bidrar till 
att tydliggöra gemenskapens verksamhet, att konkretisera den europeiska integrationens roll i 
samtliga medborgares medvetanden. Utbildningen är ett område som berör alla medborgare. Den 
står ofta i centrum av den samhällsdebatt som i första hand intresserar den allmänna opinionen, 
och som gäller framtiden för enskilda personer, familjer samt medlemsstaterna. Genom att 
gemenskapens utbildningsinsatser riktar sig till barn, ungdomar, vuxna som utbildar sig och till 
deras lärare, utgör de en viktig drivkraft för medvetandegörande om den europeiska 
integrationen, för att forma upplysta attityder till denna integration, samt för att frammana en 
känsla av tillhörighet och anslutning till de grundläggande värden som utgör grunden för 
bildandet av Europeiska gemenskapen. 
9.3 Övervakning och utvärdering av insatsen 
För att övervaka och utvärdera programmet bildades i början av 1996 en intern arbetsgrupp i en 
ny enhet som ansvarar för utbildningssamarbete och fortlöpande utvärdering av Sokrates-
programmet. Gruppen har utarbetat en första rapport om hur programmet fungerat under de två 
första åren, samt metodiska dokument avsedda för den mer detaljerade utvärderingen. 
to 
9.3.1 Övervakning 
Programmet har fortlöpande övervakats sedan starten 1995. Övervakningen grundas på den 
information som kommissionen har direkt tillgång till (uppgifter från projekt som har fått stöd 
inom ramen för de centraliserade åtgärderna), samt på den information som kommissionen får 
från de nationella organen inom ramen för den decentraliserade handläggningen av vissa 
insatser. Denna feedback har bland annat gjort det möjligt att utarbeta en första rapport om 
övervakning av programmets genomförande. I rapporten görs en lägesbeskrivning av Sokrates-
programmet efter två år, som bildar grundvalen för den revidering som föreslås. 
9.3.2 Indikatorer 
Programmet kan exempelvis övervakas med hjälp av följande indikatorer: 
9.3.2.1 Resultatindikatorer 
Kvantitativa 
Kapitel 1 -
Insats 1: Högre utbildning 
Universitetens europeiska dimension 
- Antalet medverkande fakulteter, studenter, lärare. 
- Fördelning av strömmarna av studenter och lärare till och från samtliga 
medlemsstater och inom olika discipliner. 
- Antalet kursplaner och hur dessa fördelas geografiskt och ämnesvis, särskilt 
inom de mest aktuella studieområdena. 
- Antalet intensiva program som anordnas i samarbete med andra högskolor, 
särskilt inom de mest aktuella studieområdena. 
- Antalet, samt typer och geografisk fördelning av fakulteter/institutioner, 
vetenskapliga sällskap och övriga organ som ingår i (eller är anslutna till) de 
tematiska nätverken. 
Insats 2: Rörlighet för studenter 
- Antalet beviljade stipendier, fördelade på medlemsstater och region, 
medverkande högskolor, kön, disciplin osv. 
- Antalet studenter som inte haft möjlighet att delta i rörligheten i brist på 
nödvändiga medel. 
- Genomsnittligt stipendiebelopp. 
ti 
Kapitel II - Skolutbildning 
Insats 1 : Partnerskap mellan skolor/europeiska utbildningsprojekt 
- Antalet skolor som deltar i partnerskapet mellan skolorna (fördelat per land, 
region, utbildningssektor osv.). 
- Antalet lärare som deltagit i utbyte och praktik (fördelat per land, region, 
utbildningssektor osv.). 
- Antalet rektorer som gjort studiebesök utomlands (fördelat per land, region, 
utbildningssektor osv.). 
Insats 2: Interkulturell undervisning 
- Antalet skolor där interkulturell undervisning ingår i utbildningen. 
- Antalet och typ av organ som medverkar i interkulturella projekt (fördelat per 
land, typ av skola, utmärkande drag i deltagande regioner och lokalsamhällen 
osv.). 
Insats 3: Fortbildning för yrkesverksamma inom utbildning 
- Antalet organ som deltar i gränsöverskridande projekt för fortbildning av 
yrkesverksamma inom utbildningen (fördelat per land, region, utbildningssektor 
osv.). 
- Antalet yrkesverksamma inom utbildningen som deltar i fortbildningskurser 
som tillkommit tack vare de gränsöverskridande projekten (fördelat per land, 
region, utbildningssektor, yrkesmässig profil och spridning av 
multiplikatoreffekter osv.). 
n 
Kapitel III - Övergripande insatser 
Insats 1 : Främjande av språkkunskaper 
- Vilka språk åtgärderna inom ramen för insatsen inriktas på, särskilt såsom 
indikatorer på insatsens betydelse för inlärningen av mindre spridda språk. 
- Antalet organ som deltar i europeiska samarbetsprogram för grundutbildning 
och fortbildning av språklärare (fördelat per land, region, undervisningsspråk, 
utbildningssektor, grundutbildning/fortbildning osv.). 
- Antalet och fördelningen av utbildningsvägar, utbildare och (blivande) lärare 
som berörs av de europeiska samarbetsprogrammen. 
- Antalet lärare i fortbildningspraktik (fördelat per land, region, 
utbildningssektor, typ av lärare, undervisningsspråk, yrkesmässig profil och 
spridning av multiplikatoreffekter osv.). 
- Antalet assistenter, assistenttjänsternas varaktighet, typ av mottagande 
utbildningsanstalt. 
- Antalet och inriktningen på gemensamma utbildningsprojekt, samt antalet och 
typ av utbildningsanstalt som deltar. 
- Antalet ungdomar som deltar i gemensamma utbildningsprojekt (fördelat per 
land, region, typ av utbildningsanstalt osv.). 
Insats 2. Öppen undervisning och distansundervisning 
- Antalet organ som ingår i eller är anslutna till partnerskap (fördelat per land, 
typ av utbildningsanstalt, utbildningssektor osv.). 
- Antal, art, kvalitet och omfattning avseende de resultat/produkter som 
åstadkommits genom partnerskapen och studieprojekt. 
- Antalet personer som utbildas genom eller i öppen undervisning och 
distansundervisning tack vare Sokrates-projekt (elever, lärare, administrativ 
personal osv.). 
Insats 3: Utbyte av information och erfarenheter 
Antalet deltagare i studiebesök inom ramen för åtgärden Arion. 
ft 
- Antal och typer av organ som medverkar i vuxenutbildningsprojekt (fördelat 
per land, typ av utbildningsanstalt, utmärkande drag i deltagande regioner och 
lokalsamhällen osv.). 
- Antalet utbildningsorganisationer som stöds (fördelat per land, 
utbildningssektor osv.). 
Kvalitativa 
Kapitel I - Högre utbildning 
Insats 1: Universitetens europeiska dimension 
- Grad av tillfredsställelse bland studenter, lärare, universitetsrektorer och 
administrativ personal. 
- Grad av faktisk förankring av det europeiska samarbetet i universitetet 
(ledande personers medverkan, ansvarstagande för europeiska frågor inom 
administrationen, övervakning av genomförandet av universitetets uttalade 
policy för europeiskt samarbete, fördelningen av det europeiska samarbetet 
bland universitetets beslutsfattande organ). 
- Fördelning och kvalitet på samhällsekonomiska och kulturella kurser om 
övriga medlemsstater. 
- Fördelning och kvalitet vad gäller undervisningblocken om europeisk 
integration. 
- De komparativa kursernas fördelning och kvalitet i enlighet med de discipliner 
som studeras. 
- Kvalitet och språklig fördelning avseende de integrerade språkkurserna för 
studenter och lärare. 
- Antal, art, kvalitet och effekter när det gäller projekten i de tematiska 
nätverken. 
Insats 2: Rörlighet för studenter 
- Studenternas tillfredsställelse med stipendierna. 
- Tillfredsställelse med användningen av termen "Erasmus-student" bland de 
studenter som deltar i godkända åtgärder för rörlighet utan att ha beviljats 
Erasmus-stipendium. 
Kapitel II - Skolundervisning 
Insats 1 : Partnerskap mellan skolor/europeiska utbildningsprojekt 
- Kvaliteten på den skolverksamhet som är knuten till att föra in en europeiska 
dimension i studierna. 
- Vilka övriga resultat/produkter som härstammar från europeiska 
utbildningsprojekt, samt deras kvalitet. 
- Arten och relevansen när det gäller rörlighetsaspekterna i förhållande till 
samarbetspartnernas mål och behov. 
Insats 2: Interkulturell undervisning 
- Medverkan av organ som arbetar inom berörda interkulturella områden, och 
utformningen av partnerskap mellan skolor, lokalsamhällen och deras organ. 
- Relevansen beträffande de produkter som härrör från de interkulturella 
projekten. 
Insats 3: Fortbildning för yrkesverksamma inom utbildning 
- Tematisk och geografisk relevans och fördelning vad gäller de 
fortbildningskurser som genererats från de gränsöverskridande projekten och 
tillhörande undervisningsmaterial. 
& 
Kapitel III- Övergripande insatser 
Insats 1: Främjande av språkkunskaper 
- Relevans samt fördelning per målspråk och tema när det gäller grundutbildning 
och fortbildning och övriga produkter som de europeiska samarbetsprogrammen 
gett upphov till. 
- Nyskapande effekter tack vare assistenttjänsterna inom Lingua 
- Fördelning och relevans beträffande produkterna för språkinlärning och 
bedömning av språkkunskaper. 
Insats 2: Öppen undervisning och distansundervisning 
- Diversifiering av tillvägagångssätt grundade på den öppna undervisningen och 
distansundervisningen. 
- Utveckling av metoder grundade på den öppna undervisningen och 
distansundervisningen inom övrig verksamhet som stöds inom ramen för 
Sokrates-programmet (Erasmus, Comenius, Lingua, vuxenutbildning osv.). 
Insats 3: Utbyte av information och erfarenheter 
- Kvalitet och relevans avseende den gränsöverskridande verksamhet som stöds i 
insats 3.1 (komparativa analyser, studiebesök, expertutbyten, konferenser, 
seminarier, pilotprojekt). 
- Relevans, omfattning och pålitlighet vad gäller de komparativa uppgifter och 
de analyser som tillhandahålls och utbyts genom nätverket Eurydice. 
- Kvalitet och relevans när det gäller resultaten från vuxenutbildningsprojekten. 
Relevans och omfattning vad gäller de nationella byråernas 
informationsverksamheten. 
- Relevans och kvalitet när det gäller verksamhet som genomförs av 
sammanslutningar med hjälp av stöd från Sokrates-programmet. 
vt 
Indikatorer för samtliga kapitel 
- Hur stor hänsyn som tagits till studenter och lärare med funktionsnedsättning i 
Sokrates-programmets verksamhet. 
- I hur hög grad och på vilket sätt hänsyn tagits till principen om lika 
möjligheter för kvinnor och män när det gäller deltagande i Sokrates-
programmets verksamhet. 
- Tillfredsställelse med administrativa rutiner och system för att genomföra 
insatser på europeisk och nationell nivå, inbegripet samarbetet mellan de 
nationella byråerna. 
- Tillfredsställelse med tilldelade belopp. 
- Hur och i vilken utsträckning programmets olika insatser samspelat. 
- Profilskillnader mellan åtgärder inom Sokrates-programmet och liknande 
åtgärder på nationell nivå (i förekommande fall). 
- Hur effektiva de metoder varit som använts för spridning av resultaten från 
projekten och övrig verksamhet. 
9.3.2.2 Effektindikatorer 
Kapitel I - Högre utbildning 
Insats 1: Universitetens europeiska dimension 
- Effekter som kan förbättra undervisningskvaliteten till följd av avtal mellan 
institutioner eller arbete i tematiska nätverk. 
- Tillgänglighet till de tjänster som erbjuds av högskolorna (studievägledning, 
logi, administrativa tjänster, studenternas språkliga förberedelse i samtliga 
språk, uppföljning och återkomst, förfarande för akademiskt godkännande osv.) 
- Medel som kompletterar gemenskapsstödet. 
Åtgärder som vidtagit för fortsatt verksamhet efter avslutad 
gemenskapsfinansiering. 
Insats 2: Rörlighet för studenter 
Storleken på de belopp som kompletterar gemenskapsstödet, samt från vilka 
finansieringskällor dessa belopp kommer. 
- Omfattningen och arten av inverkan på studenterna ur akademisk synvinkel 
samt med hänsyn till deras inträde på arbetsmarknaden. 
Kapitel II - Skolundervisning 
Insats 1 : Partnerskap mellan skolor/europeiska utbildningsprojekt 
- Omfattningen och arten av de förändringar som skett i skolorna när det gäller 
integrering av en europeisk dimension i kursplanerna, arbetsmetoder, 
förhållandet mellan lärare och elev, undervisningssätt, samarbete mellan ämnen 
osv. 
- Förstärkning av banden mellan skolan och dess närmiljö (andra skolor i 
närheten, företag osv.). 
Insats 2: Interkulturell undervisning 
- Åtgärder som vidtagits för att införa interkulturella inslag i skolornas 
kursplaner samt i grundutbildning och fortbildning för lärare och övrig 
skolpersonal. 
- Lagbestämmelser eller myndighetsbeslut som främjar interkulturell 
undervisning och som antagits i samband med insatsen. 
Insats 3: Fortbildning för yrkesverksamma inom utbildning 
- Arten och omfattningen av den ökade kompetensen för de yrkesverksamma 
inom utbildningen som deltagit i fortbildningskurser. 
- Erkännande av den fortbildning som utarbetats inom ramen för insatsen 
(integrering av kurser i det nationella utbildningsutbudet, yrkesmässigt 
erkännande av de enskilda deltagarnas kvalifikationer osv.). 
î«* 
Kapitel III - Övergripande insatser 
Insats 1: Främjande av språkkunskaper 
- Förändringar vad gäller kursplaner och metoder för att förnya språklärarnas 
kunskaper med anledning av det gränsöverskridande samarbetet. 
- Arten och omfattningen av den förbättrade kunskap de yrkesverksamma inom 
utbildningen fått genom att de deltagit i fortbildningskurser. 
- Omfattningen av de ökade kunskaperna och den ökade motivationen att lära 
sig ett språk som skapats genom de gemensamma utbildningsprojekten. 
- Effekter av insatsen Lingua för nyskapande och diversifiering av 
språkinlärningen, i synnerhet när det gäller de mindre spridda språken. 
Insats 2: Öppen undervisning och distansundervisning 
- Diversifiering när det gäller användandet av metoder baserade på öppen 
undervisning och distansundervisning (typ av utbildningsanstalt, ämnesområden 
och deltagande studenter). 
- Beaktande av pedagogiska behov och användarvänlighet i utformandet av 
programvaror för utbildning som tillverkas i Europa. 
- Insatser som gjorts för erkännande av kvalifikationer som erhållits genom 
öppen undervisning och distansundervisning, på nationell och europeiska nivå. 
- I vilken omfattning och hur intensivt öppen undervisning och 
distansundervisning utnyttjas i Europa. 
Insats 3: Utbyte av information och erfarenheter 
- Förbättring av de medverkande ländernas utbildningssystem, till följd av det 
utbyte av information och erfarenheter som avses i punkterna 1-3 i insats 3. 
- Förbättring av systemen för akademiskt erkännande till följd av det samarbete 
mellan de nationella centrum som avses i punkt 4 i insats 3. 
- Diversifiering av utbildningsutbudet för vuxna till följd av utbytet av 
information och erfarenheter på europeisk nivå. 
- Hur effektiva informationsåtgärderna varit när det gäller antal åtgärder och 
diversifiering av det intresse som utbildningsväsendet visat för europeiskt 
samarbete. 
Te 
9.3.3 Utvärdering 
En första rapport utarbetades i slutet av 1996, i enlighet med ovannämnda gemensamma 
uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Rapporten innehåller en inledande 
analys av programmets två första år. Den är avsedd att bifogas förslaget till ändring av det beslut 
i vilket programmet inrättas. En sammanfattning av resultaten från denna rapport återges i 
följande avsnitt i detta dokument. 
I enlighet med artikel 8 i det beslut där programmet inrättas skall kommissionen dessutom, i 
samarbete med medlemsstaterna, säkerställa en regelbunden uppföljning och utvärdering av 
programmet, i syfte att vid behov anpassa programmet mot bakgrund av behov som kan uppstå 
under programmets genomförande. Kommissionen skall senast den 30 september 1998 lägga 
fram en interimsrapport om programmets etableringsfas, och senast den 30 september 2000 
lämna en slutrapport om genomförandet av programmet. 
I enlighet med artikel 4.3 i beslutet lade kommissionen fram för Sokrates-kommittén vid dess 
möte den 18-19 november 1996 förslag till förfarande vid uppföljningen och utvärderingen. 
Systemet för utvärdering har utretts mer ingående vid kommittén möte den 28-29 januari 1997. 
Bedömning av resultaten 
Av analysen av programmets två första år framgår en omfattande skala av konkreta resultat som 
uppnåtts tack vare stöden. Denna analys är föremålet för kommissionens rapport som åtföljer 
dess förslag till beslut om ändring av beslutet om programmet. Sammanfattningsvis konstateras 
det att programmet redan under den relativt korta tid sedan starten bland annat har lett till en 
ökad rörlighet samt ett europeiskt samarbete som är mer intensivt och av högre kvalitet, särskilt 
inom sådana områden som skolutbildning, vuxenutbildning och öppen undervisning samt 
distansundervisning, vilka inte hade något större tradition av strukturerat gränsöverskridande 
samarbete. Vidare uppmuntrar programmet utbildningsanstalterna till ett mer strategiskt 
tillvägagångssätt för europeiskt samarbete och till att ge det en mycket mer framträdande plats 
än tidigare i sina program för utveckling. I synnerhet har Sokrates 
• avsevärt bidragit till rörligheten för studenter, ungdomar och lärarkår, både vad gäller volym 
och kvalitet av utbytenas organisatoriska ramar, 
• främjat ett omfattande och intensivt samarbete mellan utbildningsanstalter i 
deltagarländerna, 
• tydligt bidragit till stärkningen av den europeiska dimensionen inom olika 
utbildningssektorer, bland annat genom åtgärder inom lärarnas grund- och vidareutbildning, 
«h 
• gett en ny impuls till det akademiska erkännandet av studieperioder samt akademiska meriter 
från utlandet. Inom högskoleutbildningen håller man på att utvidga det framgångsrika 
europeiska systemet för överföring av högskolepoäng till drygt 1 000 högskolor. Programmet 
ger även företrädesvis stöd till projekt som behandlar erkännandet av kvalifikationer inom 
vuxenutbildning och öppen undervisning och distansundervisning, 
• gjort nya framsteg inom främjandet av ut- och inlärning av de av unionens språk som talas 
och lärs ut i minst utsträckning, särskilt inom delprogrammet Lingua, men även inom ramen 
för Erasmus, 
• tillfört en förankring för en större användning av öppen undervisning och 
distansundervisning samt ny teknik i olika sektorer inom utbildning, och verkat för att man 
skall ta större hänsyn till pedagogiska behov vid utarbetande av mjukvara och multimedia för 
undervisning, 
• lett till framställning av en bred och varierad skala av läromedel, kursplaner och andra 
produkter inom utbildning, 
• gett nya möjligheter för att utöka utbytena av kunskap och erfarenhet, vilket på så sätt sprider 
kunnande och främjar nytänkande i deltagarländerna, 
• lett till att alla medlemsstater fått ta del av dessa positiva resultat, inbegripet de länder som 
skulle ha svårt att delta i det europeiska samarbetet på grund av sin geografiska eller 
ekonomiska situation, 
• förberett grunden för att dessa fördelar öppnas för de associerade länderna i Central- och 
Östeuropa och för Cypern. 
Trots investeringarnas ganska blygsamma nivå har katalysatoreffekter bevisats genom den 
kompletterade finansiering som medlemsstaterna, regioner och utbildninganstalter skjutit till, 
tack vare vilket man redan nått en omfattande skara mottagare. 
I kvantitativa termer har gemenskapens bidrag möjliggjort stöd till ett betydande antal insatser, 
bland annat följande: 
Rörlighet och utbyte 
• Stipendier för rörlighet som har möjliggjort för 316 000 högskolestuderande att fullborda en 
integrerad och erkänd studieperiod i en annan medlemsstat. 
• Integrerade undervisningsuppdrag utomlands för ungefär 26 000 lärare. 
• Drygt 80 000 ungdomar som deltar i gemensamma utbildningsprojekt och i utbyte som har 
till syfte att motivera dem till att kommunicera på andra av unionens språk. 
• Drygt 16 000 deltagande i europeiska kurser för fortbildning av lärare i främmande språk. 
Nätverk för samarbete 
• 2 673 program för samarbete mellan högskolor, vilka omfattar drygt / 800 högskolor i hela 
Europeiska gemenskapen. 
• 28 stora tematiska nätverk för att utveckla den europeiska dimensionen inom en bred skala 
ämnen och områden av särskilt intresse inom högskoleutbildning, varvid varje nätverk 
omfattar drygt 70 högskolor samt 85 europeiska sammanslutningar inom det akademiska 
samfundet. 
• Drygt 3 500 gemensamma utbildningsprojekt för att motivera ungdomar att lära sig unionens 
språk. 
1 620 multilaterala partnerskap mellan skolor som omfattar ungefär 5 000 skolor inom hela 
Europeiska gemenskapen. 
Drygt 600 gränsöverskridande projekt som omfattar cirka 2 700 institutioner, och avser att 
förbättra samarbetet inom öppen undervisning och distansundervisning, vuxenutbildning, 
interkulturell utbildning, språkinlärning samt grund- och vidareutbildning för lärare. 
Från analysen av de två första åren har det också framkommit aspekter på resultaten som rör de 
olika åtgärdernas kostnadseffektivitet. Dessa aspekter återfinns under punkt 9.1. ovan. 
Vad gäller det allmänna beviljandet av medel i delprogrammen har det redan under denna första 
tid varit möjligt att följa den princip som fastställs i beslutet, enligt vilkenminst 55%, 10% och 
25% skall beviljas till respektive kapitel I, II och III. Detta visar att de nya områdena för 
finansiering i programmets olika kapitel har fått ett positivt mottagande hos målgrupperna. 
% 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 99 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 15 01 
Katalognummer : CB-CO-97-091-SV-C 
ISBN 92-78-16688-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg