[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 18.10.2006

KOM(2006) 604 slutlig

2006/0197 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av Europeiska tekniska institutet

(framlagt av kommissionen) {SEK(2006) 1313}{SEK(2006) 1314}

MOTIVERING

1. BAKGRUND

1.1. Allmän bakgrund

Kopplingarna och synergieffekterna mellan innovation, forskning och utbildning – de viktigaste drivkrafterna för den globala kunskapsekonomin – måste förbättras för att vi skall kunna stärka konkurrenskraften för EU:s näringsliv och skapa nya arbetstillfällen och en hållbar tillväxt i Europeiska unionen.

EU har inte lyckats med att minska ”innovationsklyftan” och utveckla en integrerad kunskapstriangel – utbildning, forskning och innovation. Det råder allmän enighet om att EU:s brister i fråga om innovation hänger samman med dess begränsade kapacitet när det gäller att omvandla kunskap till kommersiella möjligheter. De flesta medlemsstaterna har i varierande grad stött på svårigheter när det gäller att främja en innovations- och entreprenörskultur inom forskning och utbildning, att uppnå en kritisk massa i form av mänskliga, finansiella och fysiska resurser inom kunskap och innovation samt att belöna prestationer och kvalitet på ett sådant sätt att man lockar till sig de bästa universitetslärarna och forskarna. Den globala konkurrensen från traditionella konkurrenter och de framväxande ekonomierna i Asien innebär en stor utmaning för EU:s attraktionskraft som kunskapsområde och utgör ett betydande hinder för vår förmåga att stärka den vetenskapliga och tekniska basen för EU:s näringsliv och att utnyttja dess innovationspotential.

I EU råder bred enighet om att det krävs snabba åtgärder för att skapa förutsättningar för ett bättre utnyttjande av innovations- och kunskapspolitikens kommersiella potential, eftersom detta är nyckeln till ökad och varaktig tillväxt. Innovation, forskning och utbildning – viktiga framgångsfaktorer för konkurrenskraft – står därför högt på dagordningen enligt den reviderade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Inom ramen för den reviderade tillväxt- och sysselsättningsstrategin har viktiga initiativ inletts på såväl nationell som europeisk nivå för att främja innovation och stärka kopplingarna mellan högre utbildning, forskning och näringslivet.

Det finns dock fortfarande en outnyttjad potential. För att minska innovationsklyftan mellan EU och dess främsta konkurrenter måste vi verka för ytterligare integrering av kunskapstriangeln så att de tre sidorna stödjer varandra.

Det är främst medlemsstaterna som ansvarar för att upprätthålla en stark industri- och konkurrensbas i EU samt för att främja innovation och stimulera till större och bättre investeringar i forskning och utbildning. Den utmaning som vi står inför när det gäller innovation är dock av sådan art och omfattning att insatser på EU-nivå sannolikt innebär ytterligare fördelar som kanske inte kan skapas genom åtgärder som vidtas av enskilda medlemsstater. Det finns alltså en europeisk dimension som syftar till att komplettera, underlätta och samordna medlemsstaternas politiska riktlinjer och åtgärder.

Det ligger helt klart ett mervärde i att främja innovation på gemenskapsnivå genom att man på viktiga områden upprättar kvalitetsdrivna strategiska partnerskap på lång sikt mellan alla aktörer på de olika sidorna av kunskapstriangeln. Ett sådant initiativ skulle ge EU:s näringsliv ett nytt förhållande till områdena utbildning och forskning. Det skulle också innebära att man på EU-nivå skapar en innovationsinriktad kritisk massa i världsklass på viktiga områden, med förmågan att bygga upp ett internationellt anseende och dra till sig kompetens.

1.2. Motivering till förslaget

Som en del av halvtidsöversynen av Lissabonstrategin framförde kommissionens ordförande José Manuel Barroso i februari 2005 tanken om att inrätta ett europeiskt tekniskt institut (ETI). Institutet skulle betraktas som ett inslag i en heltäckande strategi för att mobilisera kunskap och innovation som en nyckel till tillväxt och sysselsättning. Det skulle bli ett konkret uttryck för EU:s avsikt att skapa en miljö som stimulerar innovation och hög kvalitet inom unionen.

Kommissionen inledde en reflektionsprocess, och ett första meddelande utarbetat på grundval av ett brett samråd lades fram den 22 februari 2006[1]. Europeiska rådet konstaterade i sina slutsatser från mötet den 23–24 mars 2006 att ett europeiskt tekniskt institut ”kommer att vara en viktig åtgärd för att fylla det nuvarande gapet mellan högre utbildning, forskning och innovation” och uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag med ytterligare åtgärder.

Den 8 juni 2006 lade kommissionen fram ett andra meddelande[2], som i stor utsträckning byggde på resultatet av samrådet och belyste en rad särskilda frågor som rörde institutets struktur och verksamhet.

Vid Europeiska rådets möte den 15–16 juni 2006 bekräftade stats- och regeringscheferna att ett europeiskt tekniskt institut ”som samverkar med befintliga nationella institutioner kommer att vara ett viktigt steg mot att fylla den nuvarande luckan mellan högre utbildning, forskning och innovation, tillsammans med andra åtgärder som förstärker nätverk och synergi mellan forsknings- och innovationsgrupper på hög nivå i Europa”.

Europeiska rådet såg också fram emot ”att under hösten 2006 ta emot kommissionens formella förslag om inrättandet efter samråd med Europeiska forskningsrådet, medlemsstaterna och intressenter”.

På grundval av den analys som gjorts och det omfattande samrådet med forskare och medlemsstaterna har kommissionen dragit slutsatsen att den bästa utgångspunkten för EU är en nätverksstrategi, men att denna bör utvecklas till ett europeiskt tekniskt institut baserat på partnerskap med verklig integration.

1.3. Förslagets syften och huvudsakliga innehåll

ETI kommer att bidra till att stärka medlemsstaternas konkurrensbas genom att partnerorganisationerna deltar i integrerad innovation, forskning och utbildning av högsta internationella standard. Institutet kommer att ingå i en heltäckande EU-strategi som syftar till att stödja kunskap och innovation för att uppnå Lissabonmålen.

ETI kommer att stimulera innovation genom att främja ämnesövergripande och tvärvetenskaplig strategisk forskning och utbildning på områden av särskilt ekonomiskt intresse eller samhällsintresse samt genom att se till att kunskapsresultaten används på ett sätt som gynnar EU. Institutet kommer att skapa en kritisk massa i form av mänskliga och fysiska resurser på kunskapsområdet, dra till sig och behålla inte bara betydande privata investeringar i forskning, utbildning och FoU utan även studerande på magisternivå, doktorander och forskare inom alla stadier av karriären såväl från den vetenskapliga sektorn som från näringslivet.

ETI kommer att bli en symbol för ett integrerat europeiskt område för innovation, forskning och utbildning, som stimulerar innovation på områden av särskilt ekonomiskt intresse eller samhällsintresse. Tanken är att institutet skall fungera som ett föredöme för hantering av innovation genom att främja nya samarbetsformer bland de olika partnerorganisationerna i kunskapstriangeln samt för modernisering av universitet och högskolor och andra forskningsinrättningar i EU. Detta kommer att ske både direkt, genom den verksamhet som institutet bedriver och resultaten av den, och indirekt, genom den styrning som tillhandahålls.

ETI syftar också till att bygga upp ett internationellt anseende och skapa en attraktiv miljö för de bästa förmågorna i världen. Partnerorganisationer, studerande och forskare från länder utanför EU kommer att kunna delta i kunskaps- och innovationsgrupperna. Tanken är också att tredjeländer skall kunna stödja institutets mål. Genom att bli en framträdande aktör på det globala planet kan ETI bli ett flaggskepp för kvalitetsdriven innovation.

ETI kommer att använda en ny, innovativ styrningsmodell med två nivåer som innebär att den självständighet och flexibilitet som ett ”nedifrån-och-upp”-perspektiv ger kombineras med centraliserad strategisk styrning, samordning och främjande av dialog samt spridning av resultat och goda lösningar. ETI kommer att utföra sitt arbete genom kunskaps- och innovationsgrupper. Utgångspunkten är en nätverksstrategi, men tanken är att dessa sedan skall utvecklas till integrerade partnerskap eller samriskföretag (oavsett faktisk associationsform) för den privata sektorn och forskarvärlden, t.ex. spetsforskargrupper från forskargrupper eller universitet och högskolor, så att deras mänskliga, finansiella och fysiska resurser samverkar för att främja produktion, spridning och kommersiellt utnyttjande av nya kunskapsprodukter. För att stärka integrationsverkan skall grupperna använda avancerad intrastruktur för nätverk och hantering av information. En styrelse med framstående medlemmar som har dokumenterad erfarenhet inom näringslivet, forskning och utbildning kommer att ansvara för institutets strategiska beslut, inbegripet fastställande av de strategiska områden där kunskaps- och innovationsgrupper skall utses, urvalet av deltagare samt övergripande samordning och utvärdering av verksamheten. Förbindelserna mellan institutets organ och grupperna kommer att regleras genom avtal som innehåller bestämmelser om gruppernas rättigheter och skyldigheter, säkerställer adekvat samordning och beskriver hur gruppernas verksamhet och resultat skall övervakas och utvärderas.

Lämplig förvaltning och en väl avvägd fördelning av immateriella rättigheter är en annan förutsättning för innovation. Om uppfinningar inte används och förvaltas på ett bra sätt försvinner incitamenten att investera i innovation. ETI kommer att fastställa riktlinjer för förvaltning av immateriella rättigheter, vilket kommer att stärka EU:s innovationsförmåga, göra det möjligt att använda immateriella rättigheter under lämpliga förhållanden för forsknings- och innovationsändamål, skapa goda incitament för ETI och dess partner, inbegripet de individer som deltar, kunskaps- och innovationsgrupperna och partnerorganisationerna samt skapa särskilda incitament för avknoppningsföretag och kommersiellt utnyttjande.

Utbildning är ett viktigt inslag, eftersom det ofta är den sida i kunskapstriangeln som saknas. I en global och öppen kunskapsekonomi kommer ETI att främja utvecklingen av kurser och doktorandprogram där ett entreprenörsperspektiv förts in; detta kommer att vara ett kännemärke för gruppernas utbildningar. För att ETI skall bli en framgång är det viktigt att institutets ”varumärke” syns tydligt i dessa utbildningar. I de flesta fall förväntas det främst vara universitet och högskolor som utfärdar utbildningsbevis, även om vissa medlemsstater kan välja att låta andra partnerorganisationer i en kunskaps- och innovationsgrupp – eller gruppen som helhet – göra detta. Medlemsstaterna kommer att samarbeta i fråga om erkännandet av de utbildningsbevis som ETI utfärdar, och ETI kommer att stödja detta arbete.

1.4. Befintliga initiativ och det föreslagna initiativets europeiska mervärde

Det är främst medlemsstaterna som ansvarar för utarbetandet av politiken när det gäller utbildning, forskning och innovation. Medlemsstaterna har olika strategier för innovation och det finns många positiva initiativ och utvecklingstendenser på nationell nivå som bör främjas och stärkas. Den utmaning som vi står inför när det gäller innovation är dock av sådan art och omfattning att insatser på EU-nivå sannolikt innebär ytterligare fördelar som kanske inte kan skapas genom åtgärder som vidtas av enskilda medlemsstater.

EU har dock stött medlemsstaternas insatser för att förbättra innovation och stärka kunskapstriangeln. Inom ramen för Lissabonstrategin främjar kommissionen politiska utbyten som syftar till att kartlägga bästa praxis och stimulera till bättre beslutsfattande när det gäller att lösa problemet med innovationsklyftan. Flera program som rör kunskapstriangeln ger ekonomiskt stöd för att hjälpa europeiska universitet och högskolor, forskningscentrum, företag och andra aktörer i kunskapstriangeln att bidra till tillväxt- och sysselsättningsstrategin i största möjliga utsträckning. Det finns en rad gemenskapsprogram som direkt eller indirekt stöder olika aspekter av kunskapstriangeln, t.ex. sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, programmet för konkurrenskraft och innovation, det integrerade programmet för livslångt lärande samt strukturfonderna.

Hittills har det dock inte funnits något EU-initiativ som tagit ett helhetsgrepp på kunskapstriangeln, så att de tre sidorna stödjer varandra. Befintliga instrument avser antingen bara en sida av kunskapstriangeln eller högst två, och stöder oftast utvecklingen på nationell nivå. Det har heller aldrig funnits något EU-initiativ som syftat till att skapa en institution i världsklass på EU-nivå som skall utveckla den kvalitet som krävs inom forskning, utbildning och innovation och uppnå en kritisk massa inom ett särskilt område. Denna potential har hittills inte förverkligats.

Sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling är det viktigaste finansieringsinstrumentet för EU:s stöd till forskning och utveckling på alla vetenskapliga områden. Europeiska forskningsrådet är en ny finansieringsmekanism i ramprogrammet som syftar till att höja kvaliteten på EU:s spetsforskning genom att stödja den bästa forskardrivna forskningen. Spetsforskningsnätverken är transnationella projekt som sammanför viktiga aktörer i EU och som syftar till att åstadkomma varaktig integration av forskningskapacitet på särskilda områden. Europeiska teknikplattformar är grupper med olika aktörer, främst företag och forskningscentrum, som tillsammans fastställer en strategisk forskningsagenda på strategiskt viktiga områden av stort samhällsintresse. De föreslagna gemensamma teknikinitiativen kommer att vara särskilda rättsliga strukturer, som används i begränsad utsträckning för att samordna mobilisering av storskaliga offentliga och privata investeringar och betydande forskningsresurser. De två sistnämnda initiativen är dock främst inriktade på att integrera företag och forskningscentrum när det gäller att fastställa och genomföra strategiska forskningsagendor, och de har ingen stark utbildningskomponent.

I programmet för konkurrenskraft och innovation sammanförs främst olika åtgärder som stöder innovation och små och medelstora företag. Det bidrar bl.a. till finansiering av nya företag och stödtjänster för innovation, inbegripet tjänster för transnationell kunskaps- och tekniköverföring, samt en rad innovationsinriktade initiativ som klusternätverk, sektorspecifika offentliga-privata partnerskap och samordning mellan nationella och regionala program. Däremot ingår inte kriterier och verksamhet som rör kvalitetsdriven forskning och utbildning.

Det integrerade programmet för livslångt lärande kommer att behandla viktiga behov som rör modernisering och anpassning av medlemsstaternas utbildningssystem, särskilt med tanke på Lissabonmålen. Programmet kommer också att skapa ett direkt mervärde för de enskilda medborgare som deltar i dess rörlighetsåtgärder och andra samarbetsåtgärder. Programmet behandlar dock bara utbildningssidan i kunskapstriangeln.

Inom den nya generationens program för ekonomisk och social sammanhållning bör betydande medel öronmärkas för investering i de främsta drivkrafterna för tillväxt och sysselsättning. Dessa program är dock inte kvalitetsdrivna, eftersom varje land eller region givetvis utarbetar sina politiska insatser utifrån sina egna strukturella brister och konkurrensfördelar.

För att minska innovationsklyftan mellan EU och dess främsta konkurrenter måste vi stödja kvalitetsdrivna strategiska partnerskap på EU-nivå mellan aktörer på de olika sidorna av kunskapstriangeln på ämnesövergripande och tvärvetenskaplig basis. Europeiska tekniska institutet kommer att sträva efter att bli en aktör i världsklass på sitt område – ett flaggskepp som kan inspirera andra europeiska aktörer och nätverk i kunskapstriangeln att uppnå bättre resultat. Institutet kan på så sätt komplettera befintliga europeiska och nationella initiativ och finansieringsinstrument som syftar till att minska innovationsklyftan mellan EU och dess främsta konkurrenter.

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS

2.1. Samråd med berörda parter

Kommissionen har genomfört ett omfattande samråd med experter, allmänheten, medlemsstaterna och europeiska aktörer som t.ex. Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd. Tre expertmöten hölls sommaren 2005 för att diskutera institutets mål och struktur. Ett offentligt samråd genomfördes mellan den 15 september och den 15 november 2005. Över 740 inlägg gjordes (även i form av ståndpunkter) av både individer och organisationer. Medlemsstaterna och berörda aktörer har också fått tillfälle att yttra sig vid de tre mötesrundor som hölls i april, maj och september 2006. I genomsnitt deltog 40 organisationer på europeisk nivå inom forskning, utbildning och näringslivet.

Samråden skapade samförstånd kring kommissionens bakgrundsanalys och behovet av samlade insatser för att stärka EU:s och medlemsstaternas konkurrenskraft. Samrådet belyste en rad frågor som rör institutets föreslagna struktur, främst när det gäller styrelsens sammansättning och roll, kunskaps- och innovationsgruppernas funktionssätt, ETI-anställningsvillkor, incitament för partnerna att delta i institutets arbete samt frågan om utbildningsbevis. Experterna har redan från början förespråkat ett starkt engagemang från näringslivets sida och i synnerhet en efterfrågestyrd process för att fastställa på vilka områden kunskaps- och innovationsgrupper bör stödjas. De har betonat vikten av styrelsens oberoende och att styrelsens sammansättning måste vara sådan att en lämplig balans skapas mellan forskningsvärlden och näringslivet.

2.2. Insamling och användning av sakkunskap

Man har i omfattande utsträckning använt kommissionens interna analyser i frågor som rör kunskap, innovation och utbildning samt rapporter som utarbetats av oberoende experter, särskilt expertgrupper för forskning, utveckling och innovation, och externa konsulter.

2.3. Konsekvensanalys

Fem olika alternativ granskas noga i konsekvensanalysen för inrättandet av Europeiska tekniska institutet och dess verksamhet. Tre av de fem alternativen innebär att ETI blir en aktör på innovations- och kunskapsområdet med verksamhet inom innovation, forskning och utbildning, men de skiljer sig åt i fråga om centraliseringsgrad och användningen av ett ”nedifrån-och-upp”-perspektiv i organisationsmodellen. Det fjärde alternativet innebär att ETI blir ett tekniskt institut som tillhandahåller finansiering och märkning, medan det femte innebär att ingen åtgärd vidtas.

Det valda alternativet är att inrätta en självständig organisation som sammanför de bästa resurserna på EU-nivå och samordnar dem inom en flexibel ram bestående av ämnesövergripande och tvärvetenskapliga kunskaps- och innovationsgrupper – det s.k. ”integrerade tekniska institutet”. Syftet är att skapa balans mellan en rad motstridiga behov. Det krävs samordning för man skall kunna skapa synergieffekter och en strategisk inriktning, samtidigt som grupperna behöver handlingsfrihet för att kunna anpassa sig och uppnå goda resultat. Institutet måste stå fritt gentemot extern påverkan så att det kan driva sina egna frågor, samtidigt som det måste vara tillräckligt attraktivt för partnerorganisationerna. Nya sätt att integrera forskning, utbildning och innovation måste utforskas, samtidigt som man tar till vara nuvarande bästa praxis.

Som en ny organisation kan ETI också experimentera med nya organisations- och styrningsmodeller som integrerar innovation, utbildning och forskning, och därigenom få företagen att delta fullt ut i strategiska partnerskap. Institutet kan skapa en dynamisk arbetsmiljö som belönar kvalitet och därför lockar till sig de bästa förmågorna i världen. Som en öppen struktur inriktad på individer och arbetslag snarare än hela institutioner, kan institutet också främja kvalitet på alla plan, i alla organisationer och med en europeisk dimension. Ett sådant institut gör det möjligt att upnå en kritisk massa av kvalitetsresurser genom att föra samman de bästa befintliga resurserna och vidta åtgärder för att möta de strategiska långsiktiga utmaningarna på ämnesövergripande och tvärvetenskapliga områden av särskilt ekonomiskt intresse eller samhällsintresse för EU.

Institutets verksamhet får också största möjiga genomslag på EU-nivå, eftersom det är uppbyggt kring partnerorganisationer i kunskaps- och innovationsgrupper. Det innebär inte bara att dessa organisationer får möjlighet att påverka och delta i innovation, forskning och utbildning på högsta nivå med en europeisk dimension, utan även att de individer som deltar tar med sig bästa praxis som utvecklats inom institutet till partnerorganisationerna och påverkar deras agenda.

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER

3.1. Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Förslaget består av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska tekniska institutet.

3.2. Rättslig grund

Artikel 157.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är den rättsliga grunden för denna förordning. Enligt artikel 157.3 får rådet i enlighet med det förfarande som avses i artikel 251 och efter samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén besluta om särskilda stödåtgärder för medlemsstaternas insatser för att främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken för innovation, forskning och teknisk utveckling.

3.3. Subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen

Förslaget kommer i enlighet med den rättsliga grunden att behandla de utmaningar som konstaterats föreligga på ett sätt som står i proportion till målet och överensstämmer med subsidiaritetsprincipen. Det är främst medlemsstaterna som ansvarar för att främja innovation, men förslaget om inrättande av Europeiska tekniska institutet kommer att komplettera medlemsstaternas insatser för att stärka konkurrenskraften genom att a) utveckla en ny styrnings- och samarbetsmodell för innovation, forskning och utbildning med högsta internationella standard och därigenom ta till vara kunskapstriangelns industriella och kommersiella potential, och b) fokusera på områden där de enskilda medlemsstaterna har svårt att tillgodose resursbehoven både kvantitativt och kvalitativt och där den integrerade verksamheten kan dra nytta av ett transnationellt tillvägagångssätt som omfattar alla medlemsstater.

I enlighet med proportionalitetsprincipen går bestämmelserna i denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de fastställda målen. Den administrativa bördan för institutet har också begränsats till vad som är nödvändigt för att kommissionen skall kunna utöva sitt ansvar för genomförandet av gemenskapens budget.

3.4. Val av regleringsform

Förslaget bör utformas som en förordning. Detta val avspeglar det faktum att förordningen föreskriver rättigheter och skyldigheter för ETI och för kunskaps- och innovationsgrupperna, vars partner ännu inte har utsetts.

4. BUDGETKONSEKVENSER

ETI:s och kunskaps- och innovationsgruppernas verksamhet kommer att finansieras med medel från följande källor:

1. Från externa källor, bl.a.

1. medlemsstaterna eller regionala eller lokala myndigheter,

2. privata källor (företag, riskkapital, banker inbegripet EIB),

3. medel från egen verksamhet (t.ex. immateriella rättigheter), och

4. anslag från det kapital som ETI kan bygga upp.

2. Från EU-källor via ETI:s budget eller direkt till kunskaps- och innovationsgrupperna, från tillgängliga marginaler under utgiftstaket för underrubrik 1A samt genom strukturfonderna och deltagande på normala villkor i det sjunde ramprogrammet, programmet för livslångt lärande och programmet för konkurrenskraft och innovation.

Medel som anslås direkt till ETI skulle användas för att i) finansiera kunskaps- och innovationsgrupperna på grundval av ett kvalitetsbaserat urvalsförfarande och de kriterier som fastställs av institutets styrelse, ii) finansiera institutets driftskostnader eller iii) bidra till att bygga upp institutets kapital.

När det gäller medel som anslås direkt till kunskaps- och innovationsgrupperna måste grupperna och/eller deras partnerorganisationer ansöka om detta, inbegripet genom de normala förfaranden som gäller för gemenskapens program och strukturfonderna. Dessa medel kan ingå i gruppernas ansökan i urvalsförfarandet för att få medel från ETI eller kan tillkomma efter det att gruppen har anslagits sådana medel.

Detaljerna för hur ETI och grupperna skall finansieras kommer givetvis att utvecklas med tiden. Kommissionen räknar med att ETI kommer att behöva startfinansiering via gemenskapsbudgeten, men målet är att på medellång sikt säkerställa största möjliga finansiering via externa källor. Man måste också besluta om en lämplig fördelning mellan medel som går direkt till grupperna (inbegripet från gemenskapsprogrammen) och medel som anslås från gemenskapsbudgeten direkt till ETI.

Förslagets omfattning innebär att de totala utgifterna för ETI och grupperna under perioden 2007–2013 kan uppskattas till 2 367,1 miljoner euro. Detta belopp kan hämtas från gemenskapsbudgeten, antingen direkt eller indirekt via gemenskapsprogrammen, eller från externa källor.

Kommissionen har haft regelbundna kontakter med den privata sektorn , och tror att det finns ett uppdämt intresse för ETI som kan utnyttjas, även för tillskott till ETI:s kapital. I praktiken kommer ETI:s och kunskaps- och innovationsgruppernas förmåga att attrahera externt kapital (särskilt från näringslivet) att vara beroende av en rimlig affärsplan. Två faktorer är centrala: i) kunskaps- och innovationsgruppernas förmåga att attrahera de mest avancerade företagen, de bästa högskolorna och de bästa forskningsgrupperna, samt ii) den utsträckning i vilken gemenskapen själv offentligt förklarar sitt förtroende genom att åta sig att tillhandahålla omfattande medel för att snabbstarta processen och visa sig öppen att i ett senare skede överväga andra former av stöd till antingen ETI direkt eller till kunskaps- och innovationsgrupperna. På det här sättet kan man skapa en god cirkel.

När det gäller gemenskapsfinansiering noterar kommissionen att de nya lagförslagen inte innehåller några särskilda bestämmelser om ETI; det gäller även förhandlingarna om det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. Kommissionen föreslår därför att man använder en del av de tillgängliga marginalerna under utgiftstaken för underrubrik 1A för att finansiera ETI direkt till ett belopp av högst 308,7 miljoner euro. Parallellt kommer kommissionen att fortsätta att undersöka möjligheterna att skaffa fram ytterligare kapital, bl.a. genom det interinstitutionella avtalet.

Bidrag till grupperna eller deras partnerorganisationer kan kanaliseras via det sjunde ramprogrammet, programmet för livslångt lärande och programmet för konkurrenskraft och innovation samt från strukturfonderna, och dessa förväntas bli en viktig del av finansieringen. Beroende på vilka erfarenheter som görs inledningsvis i detta avseende och om sådana bidrag anses vara nödvändiga men inte kan säkerställas genom befintliga rättsakter, kan ett förslag med lämpliga ändringar komma att övervägas.

Strukturfonderna kan spela en viktig roll för partnerorganisationerna i de medlemsstater, regioner, städer eller andra parter som kan få stöd från strukturfonderna, eftersom många typer av utgifter och investeringar är bidragsberättigande enligt strukturfondsbestämmelserna och kan öronmärkas enligt Lissabonprioriteringarna.

När det gäller externa medel förväntas de olika partner som ingår i grupperna själva tillhandahålla eller locka till sig samfinansiering. En betydande del av de investeringar som görs för att förbättra gruppernas resurser kan finansieras genom direkta bidrag från medlemsstaterna, regionala eller lokala myndigheter eller via lån, inbegripet från EIB.

5. YTTERLIGARE INFORMATION

5.1. Översynsklausul

I förslaget ingår en översynsklausul enligt vilken kommissionen skall rapportera om genomförandet av förordningen och lägga fram lämpliga ändringsförslag efter fem år och därefter vart fjärde år.

5.2. Flexibilitet

Med tanke på institutets särskilda karaktär och mål krävs stor flexibilitet i fråga om dess utformning och verksamhet. Det är särskilt viktigt att undvika alltför komplicerade förfaranden som kan undergräva institutets potential för innovation och leda till onödig byråkrati när det gäller både organisationen och urvalet och genomförandet av åtgärder.

5.3. Personal

ETI kommer att ha ett ytterst begränsat antal anställda: högst 60 personer när verksamheten kommit igång, jämnt fördelade mellan rådgivande vetenskaplig personal och stödpersonal. Dessa kommer att vara direkt anställda av ETI med tidsbegränsade kontrakt enligt anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskapen. ETI kan också ta emot utsänd personal från medlemsstaterna och den privata sektorn. Styrelsen kommer att anta de bestämmelser som behövs för att utsänd personal skall kunna arbeta vid institutet.

2006/0197 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av Europeiska tekniska institutet

EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157.3,

med beaktande av kommissionens förslag[3],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[4],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[5],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[6], och

av följande skäl:

5. I tillväxt- och sysselsättningsagendan från Lissabon framhålls behovet av att skapa goda förutsättningar för investeringar i kunskap och innovation i EU i syfte att stärka konkurrenskraften och öka tillväxten och sysselsättningen.

6. Det är främst medlemsstaterna som ansvarar för att upprätthålla en stark industri-, konkurrens-, och innovationsbas i EU. Den utmaning som EU står inför när det gäller innovation är dock av sådan art och omfattning att det även krävs insatser på gemenskapsnivå.

7. Gemenskapen bör tillhandahålla stöd för att främja innovation, särskilt genom det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, programmet för konkurrenskraft och innovation, det integrerade programmet för livslångt lärande och strukturfonderna.

8. Det behövs ett nytt initiativ på gemenskapsnivå (nedan kallat ”Europeiska tekniska institutet”, ”ETI” eller ”institutet”) som kompletterar nuvarande politiska riktlinjer och initiativ på europeisk och nationell nivå genom att främja integration av kunskapstriangelns tre sidor – innovation, forskning och utbildning – i hela EU.

9. Vid Europeiska rådets möte i juni 2006 uppmanades kommissionen att utarbeta ett formellt förslag för inrättande av ett europeiskt tekniskt institut, som skulle läggas fram under hösten 2006.

10. ETI bör syfta till att bidra till att utveckla EU:s och medlemsstaternas innovationsförmåga genom ett fullt engagemang från de bästa aktörerna inom utbildning, forskning och innovation.

11. ETI bör genom sin styrelse kartlägga de strategiska långsiktiga utmaningar som EU står inför när det gäller innovation, särskilt på ämnesövergripande och tvärvetenskapliga områden, inbegripet de som redan identifierats på europeisk nivå. ETI bör också införa ett kvalitetsbaserat urvalsförfarande som präglas av insyn när det gäller att utse kunskaps- och innovationsgrupper (nedan även kallade ”grupper”) på dessa områden. Styrelsens sammansättning bör vara sådan att en lämplig balans skapas mellan näringslivet och forskningsvärlden.

12. För att stärka konkurrenskraften och den europeiska ekonomins attraktionskraft bör ETI kunna locka till sig partnerorganisationer, forskare och studerande från hela världen och samarbeta med organisationer i tredjeländer.

13. ETI bör främst verka genom kvalitetsdrivna långsiktiga strategiska partnerskap på ämnesövergripande eller tvärvetenskaplig basis på områden som kan vara av särskilt ekonomiskt intresse eller samhällsintresse för EU. Dessa partnerskap bör väljas ut av ETI:s styrelse och utses till kunskaps- och innovationsgrupper. Förbindelserna mellan institutets organ och grupperna kommer att regleras genom avtal som innehåller bestämmelser om gruppernas rättigheter och skyldigheter, säkerställer adekvat samordning och beskriver hur gruppernas verksamhet och resultat skall övervakas och utvärderas.

14. Det finns ett behov av att stödja utbildning som en integrerad del av en heltäckande innovationstrategi eftersom det ofta är det element som saknas. Avtalet mellan ETI och grupperna bör innehålla en bestämmelse om att de utbildningsbevis som utfärdas av grupperna skall vara ETI-utbildningsbevis. Institutet bör verka för erkännande av ETI-utbildningsbevis i medlemsstaterna. Dessa åtgärder bör vidtas utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer[7].

15. ETI bör utarbeta riktlinjer för förvaltning av immateriella rättigheter, vilket kommer att göra det möjligt att använda immateriella rättigheter under lämpliga förhållanden (inbegripet licensiering), skapa goda incitament för ETI och dess partner, inbegripet de individer som deltar, kunskaps- och innovationsgrupperna och partnerorganisationerna, och skapa särskilda incitament för avknoppningsföretag och kommersiellt utnyttjande. När det gäller insatser som finansieras av gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling tillämpas de regler som gäller för dessa program.

16. Lämpliga bestämmelser bör införas avseende institutets ansvar samt öppenhet och insyn. En lämplig arbetsordning kommer att införas i institutets stadgar.

17. För att garantera institutets självständighet och oberoende bör ETI förvalta sin egen budget, där inkomsterna bör inkludera ett bidrag från gemenskapen och bidrag från medlemsstaterna och privata organisationer, nationella eller internationella organ eller institutioner samt inkomster från institutets egen verksamhet eller kapital. ETI bör sträva efter att anskaffa en ökande andel medel från privata organisationer.

18. Gemenskapens budgetförfarande bör tillämpas i fråga om gemenskapsbidraget och andra bidrag som ges via Europeiska gemenskapens allmänna budget.

19. Genom denna förordning fastställs en finansieringsram för perioden 2008–2013 som skall vara den huvudsakliga referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.

20. ETI är ett organ som inrättas av Europeiska gemenskaperna enligt artikel 185.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[8], och finansiella bestämmelser bör antas i enlighet med detta.

21. Styrelsen bör anta ett rullande treårigt arbetsprogram, som granskas av kommissionen för att fastställa om det överensstämmer med EU:s politiska riktlinjer och åtgärder, och en årlig rapport med fullständig ekonomisk redovisning som överlämnas till kommissionen och förmedlas till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten.

22. Det är lämpligt att Europaparlamentet, rådet och kommissionen får möjlighet att yttra sig om ETI:s arbetsprogram och dess årliga rapport med redovisning.

23. Det är lämpligt att med jämna mellanrum göra en översyn av ETI:s verksamhet.

24. Eftersom målen för åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de av skäl som rör deras omfattning och transnationella karaktär bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder på grundval av subsidiaritetsprincipen, som föreskrivs i artikel 5 i fördraget. Enligt proportionalitetsprincipen, som föreskrivs i samma artikel, går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Innehåll

Härigenom inrättas Europeiska tekniska institutet (nedan kallat ”ETI” eller ”institutet”).

Artikel 2 Definitioner

I denna förordning skall följande definitioner gälla:

1. innovation : den process – och resultaten av denna process – genom vilken nya idéer tillgodoser samhällelig eller ekonomisk efterfrågan och ger upphov till till nya varor, tjänster eller företagsmodeller som framgångsrikt introduceras på en befintlig marknad eller som kan skapa nya marknader.

2. kunskaps- och innovationsgrupp : ett samriskföretag bestående av partnerorganisationer, oavsett faktisk associationsform, som väljs ut och utses av ETI och som har till uppgift att bedriva integrerad innovations-, forsknings- och utbildningsverksamhet på högsta nivå inom ett särskilt område.

3. högskola : en institution för högre utbildning som utfärdar erkända examensbevis för universitetsutbildning eller andra erkända utbildningsbevis för högre utbildning, oavsett deras beteckning på nationell nivå.

4. forskningsorganisation : ett offentligt eller privat organ som har forskning eller teknisk utveckling som ett av sina främsta syften.

5. partnerorganisation : en organisation som ingår i en kunskaps- och innovationsgrupp, särskilt universitet, forskningsorganisationer, offentliga eller privata företag, finansinstitutioner, regionala och lokala myndigheter samt stiftelser.

6. partnerskap : en grupp potentiella partnerorganisationer som gemensamt ansöker om att utses till kunskaps- och innovationsgrupp.

Artikel 3 Syfte

Syftet med ETI är att bidra till att stärka industrins konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och EU:s innovationsförmåga. Institutet skall göra detta genom att bedriva integrerad innovations-, forsknings- och utbildningsverksamhet av högsta standard.

Artikel 4 Uppgifter

1. För att uppnå detta syfte skall ETI utföra följande:

25. Kartlägga strategiska långsiktiga utmaningar på områden av särskilt ekonomiskt intresse och samhällsintresse för EU som sannolikt ger det bästa mervärdet på lång sikt i fråga om innovation.

26. Fastställa sina egna prioriteringar inom ramen för dessa utmaningar och välja ut de prioriteringar som skall bli föremål för institutets initiativ och resursinvesteringar.

27. Skapa ökad medvetenhet bland potentiella partnerorganisationer.

28. Välja ut och utse kunskaps- och innovationsgrupper på de prioriterade områdena och genom avtal fastställa deras rättigheter och skyldigheter, stödja grupperna på lämpligt sätt, införa lämplig kvalitetskontroll, löpande övervaka och regelbundet utvärdera deras verksamhet samt säkerställa lämplig samordning mellan dem.

29. Anskaffa de medel som behövs från offentliga och privata källor och använda sina resurser i enlighet med denna förordning. Institutet skall i synnerhet sträva efter att se till att en ökande andel av budgeten hämtas från privata källor och från egna medel.

30. Verka för erkännande av ETI:s utbildningsbevis i medlemsstaterna.

2. En stiftelse (nedan kallad ”ETI-stiftelsen”) kan inrättas, särskilt på initiativ av ETI, med uppgift att främja och stödja ETI:s verksamhet.

ETI får bidra till en sådan stiftelse med upp till 3 % av sin årliga budget.

Artikel 5 Kunskaps- och innovationsgrupper

1. Kunskaps- och innovationsgrupperna skall ha följande särskilda uppgifter:

31. Innovationsverksamhet och investeringar som helt integrerar forsknings- och utbildningsdimensionen, och samtidigt främja spridning och kommersiellt utnyttjande av resultaten.

32. Spetsforskning på områden som har särskilt ekonomiskt intresse och samhällsintresse för EU och en stark innovationspotential.

33. Utbildning på magisternivå och doktorandnivå, inbegripet att utveckla kvalitet i fråga om innovation och stärka kompetensen i fråga om personalförvaltning och företagsledning.

34. Spridning av bästa praxis, särskilt när det gäller styrning av innovationsinriktade organisationer och utveckling av samarbete eller partnerskap mellan utbildnings-/forskningsvärlden och näringslivet.

2. Ett partnerskap kommer att väljas ut av ETI och utses till kunskaps- och innovationsgrupp genom ett kvalitetsbaserat förfarande som präglas av öppenhet, där bl.a. detaljerade specifikationer och krav offentliggörs.

Vid urvalet av partnerskap skall följande särskilt beaktas:

35. Nuvarande och potentiell innovationsförmåga inom partnerskapet och dess kvalitet i fråga om utbildning och forskning.

36. Förmåga att uppnå de mål som fastställs av ETI.

37. Ekonomiskt bidrag eller bidrag in natura till gruppen.

38. Visad innovationspotential, inbegripet en plan för förvaltning av immateriella rättigheter som är anpassad till den berörda sektorn och som överensstämmer med ETI:s principer och riktlinjer för förvaltning av immateriella rättigheter.

Vid urvalet skall även följande beaktas:

39. En operativ struktur som visar ett starkt engagemang för ETI och dess mål.

40. Förmåga att skapa en dynamisk, flexibel och attraktiv arbetsmiljö som belönar både individer och arbetslag för uppnådda resultat inom innovation, forskning och utbildning.

41. På vilken grundval utbildningsbevis kommer att utfärdas, inbegripet hur gemenskapens politik för ett europeiskt område för högre utbildning beaktas särskilt när det gäller förenlighet, öppenhet och insyn, erkännande samt utbildningens kvalitet.

42. Partnerskapets anpassningsförmåga och möjligheter att beakta förändringar på sitt område eller på innovationsområdet.

3. Kunskaps- och innovationsgruppernas medel skall hämtas från såväl offentliga som privata källor. De kan bl.a. omfatta bidrag som tilldelas av eller kanaliseras genom ETI och bidrag från partnerorganisationerna.

4. I partnerskapen kan ingå partnerorganisationer från tredjeländer som kan bidra på ett positivt sätt till uppnåendet av gruppens mål.

Artikel 6 Utbildningsbevis

1. I avtalet mellan ETI och kunskaps- och innovationsgrupperna skall det föreskrivas att de utbildningsbevis som grupperna utfärdar på de fackområden där utbildning, forskning och innovation bedrivs skall vara ETI-utbildningsbevis.

2. ETI skall uppmuntra partnerorganisationerna att utfärda gemensamma utbildningsbevis, eftersom detta avspeglar kunskaps- och innovationsgruppernas integrerade karaktär. Dessa kan dock även vara utbildningsbevis som utfärdas av en institution eller dubbla eller flerfaldiga utbildningsbevis.

3. Medlemsstaterna skall samarbeta i fråga om erkännande av ETI-utbildningsbevis.

Artikel 7 ETI:s oberoende samt överensstämmelse med gemenskapsåtgärder eller nationella eller mellanstatliga åtgärder

1. ETI skall i sin verksamhet stå fritt gentemot nationella myndigheter och extern påverkan. Institutet skall i sin löpande verksamhet även stå fritt gentemot gemenskapens institutioner. Ledamöterna i ETI:s organ skall vidta de åtgärder som krävs för att undvika intressekonflikter mellan deras arbete för ETI och tidigare eller samtidig verksamhet.

2. ETI:s verksamhet skall vara samstämmig med övriga insatser på gemenskapsnivå, särskilt på områdena innovation, forskning och utbildning.

3. ETI skall också på lämpligt sätt beakta politiska riktlinjer och initiativ på nationell och mellanstatlig nivå.

Artikel 8 ETI:s organ

1. ETI skall ha följande organ:

43. En styrelse bestående av framstående medlemmar med dokumenterad erfarenhet inom näringslivet, forskning och utbildning, som skall ansvara för styrning och utvärdering av institutets och gruppernas verksamhet samt för alla övriga strategiska beslut.

44. Ett verkställande utskott, som skall övervaka ETI:s löpande verksamhet och, när så krävs, fatta beslut mellan styrelsens möten.

45. En direktör, som inför styrelsen skall ansvara för institutets administrativa och ekonomiska förvaltning och vara dess rättsliga företrädare.

46. En revisionskommitté, som skall ge råd till styrelsen och direktören i frågor som rör den ekonomiska och administrativa förvaltningen och kontrollstrukturerna inom ETI, de ekonomiska banden med kunskaps- och innovationsgrupperna eller i andra frågor när styrelsen begär det.

2. Kommissionen kan utnämna observatörer som deltar i de möten som hålls i styrelsen, det verkställande utskottet och revisionskommittén.

Artikel 9 Förvaltning av immateriella rättigheter

1. ETI skall fastställa och offentligöra sina principer och riktlinjer för förvaltningen av immateriella rättigheter. Dessa skall

47. bidra till att stärka EU:s innovationsförmåga,

48. beakta den berörda sektorns särdrag,

49. främja användningen av immateriella rättigheter under lämpliga förhållanden för forsknings- och innovationsändamål, särskilt genom att fastställa hur immateriella rättigheter skall fördelas mellan ETI och dess partner,

50. skapa lämpliga incitament för ETI och dess partner, inbegripet berörda individer, kunskaps- och innovationsgrupper och partnerorganisationer,

51. skapa särskilda incitament för avknoppningsföretag och kommersiellt utnyttjande.

2. Partnerorganisationerna skall i sin ansökan om att utses till kunskaps- och innovationsgrupp visa att de är överens sinsemellan om följande frågor i enlighet med de principer och riktlinjer som avses i punkt 1:

52. Innehav, förvaltning och skydd av forsknings- och utvecklingsresultat och andra resultat.

53. Rätten till tillgång till sådana resultat och befintligt kunnande.

54. Fördelning av kostnader och vinster med beaktande av de bidrag som lämnas av de olika partnerorganisationerna.

55. Särskilda bestämmelser, bonusar eller incitament för att främja utveckling och användning av forsknings- och utvecklingsresultat och andra produkter, inbegripet avknoppningsföretag.

Artikel 10 Rättslig ställning

1. ETI skall vara en juridisk person. Institutet skall i alla medlemsstater ha den mest vittgående rättskapaciteten som de nationella lagstiftningarna medger juridiska personer. Det skall i synnerhet kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom och kunna föra talan inför rätta.

2. ETI skall omfattas av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

Artikel 11 Ansvar

1. ETI skall ensamt ansvara för fullgörandet av sina skyldigheter.

2. ETI:s avtalsrättsliga ansvar skall regleras genom relevanta avtalsbestämmelser och den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga.

Det skall föreskrivas i de avtal som sluts av ETI att de omfattas av Europeiska gemenskapernas domstols behörighet.

3. När det gäller utomobligatoriskt ansvar skall ETI ersätta eventuell skada som institutet eller dess anställda orsakat vid tjänsteutövning, enligt de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

Tvister som rör ersättning för sådan skada skall avgöras av Europeiska gemenskapernas domstol.

4. ETI:s skadeståndsutbetalningar enligt punkterna 2 och 3, och kostnader och utgifter i samband med detta, skall betraktas som utgifter för ETI och skall täckas av ETI:s medel.

Artikel 12 Öppenhet samt tillgång till handlingar

1. ETI skall sträva efter att skapa en hög nivå av öppenhet i verksamheten.

2. ETI skall utan dröjsmål offentliggöra

56. sin arbetsordning, och

57. sitt rullande treåriga arbetsprogram och sin årliga verksamhetsrapport.

3. ETI får inte röja sekretessbelagda uppgifter för tredje part när sekretess begärts och är motiverad, utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 4 och 5.

4. Ledamöterna i ETI:s organ skall omfattas av det krav på sekretess som avses i artikel 287 i fördraget.

Den information som ETI samlar in i enlighet med denna förordning skall omfattas av förordning (EG) nr 45/2001[9].

5. Förordning (EG) nr 1049/2001[10] skall tillämpas på de handlingar som innehas av ETI. Inom sex månader efter det att ETI inrättats skall styrelsen anta de praktiska villkoren för hur den förordningen skall tillämpas.

Artikel 13 Medel

1. ETI skall finansieras särskilt genom

58. bidrag från Europeiska gemenskapernas budget,

59. bidrag från medlemsstaterna eller deras nationella myndigheter,

60. bidrag från företag eller privata organisationer,

61. testamentsgåvor, donationer och bidrag från individer, institutioner, stiftelser och andra nationella organ,

62. inkomster från ETI:s egna verksamhet, produkter eller kapital, även det som förvaltas av ETI-stiftelsen, eller från immateriella rättigheter,

63. bidrag från tredjeländer och internationella organ eller institutioner,

Detta kan inkludera bidrag in natura.

2. ETI kan ansöka om eller kanalisera gemenskapsbidrag särskilt från gemenskapens olika program och fonder. Sådant bidrag skall dock inte tilldelas för verksamhet som redan finansieras via gemenskapens budget.

Artikel 14 Planering och redovisningsskyldighet

1. ETI skall anta följande:

64. Ett rullande treårigt arbetsprogram som innehåller en redogörelse för huvudsakliga prioriteringar och planerade initiativ, inbegripet beräknade finansiella behov och källor. Styrelsen skall överlämna förslaget till arbetsprogram till kommissionen. Kommissionen skall inom tre månader yttra sig om förslagets komplementaritet med gemenskapens politik och instrument. Om kommissionen inte godkänner förslaget, skall styrelsen ompröva arbetsprogrammet och införa lämpliga ändringar innan det antas.

65. En årlig rapport, som skall läggas fram senast den 30 juni varje år. Rapporten skall innehålla en beskrivning av ETI:s verksamhet under det föregående året och en bedömning av resultaten i förhållande till fastställda mål och tidsramar, de risker som är förknippade med verksamheten, resursanvändningen och ETI:s allmänna funktinssätt. Rapporten skall innehålla fullständig reviderad redovisning.

2. Det rullande treåriga arbetsprogrammet och den årliga rapporten skall överlämnas till kommissionen, som skall överlämna dessa dokument till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten.

3. Europaparlamentet, rådet eller kommissionen får avge ett yttrande till ETI:s styrelse om alla ämnen som behandlas i det rullande treåriga arbetsprogrammet. När sådana yttranden lämnas till ETI, skall styrelsen svara inom tre månader och ange vilka eventuella ändringar som gjorts i institutets prioriteringar och planerade verksamhet.

Artikel 15 Utvärdering av ETI

1. ETI skall se till att dess verksamhet, även den som sköts av grupperna, övervakas löpande och utvärderas regelbundet av en oberoende part, för att säkerställa resultat av högsta kvalitet och en så effektiv resursanvändning som möjligt. Resultaten av utvärderingen skall offentliggöras.

2. Kommissionen skall inom fem år efter antagandet av denna förordning och därefter vart fjärde år offentliggöra en utvärdering av ETI. Utvärderingsrapporten skall grunda sig på en oberoende extern utvärdering och skall granska hur ETI fullgör sitt uppdrag. Den skall omfatta all verksamhet inom ETI och grupperna och skall behandla verksamhetens genomslag, hållbarhet, effektivitet och relevans samt dess samband med gemenskapens politik. Dessutom skall utvärderingen de synpunkter som framförts av berörda aktörer på europeisk och nationell nivå.

3. Styrelsen skall se till att resultaten av utvärderingen beaktas i ETI:s program och verksamhet.

Artikel 16 Budgetåtaganden

Det vägledande anslaget för genomförandet av denna förordning under en sexårsperiod från och med den 1 januari 2008 har fastställts till 308,7 miljoner euro. De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten enligt de finansiella ramarna.

Artikel 17 Utarbetande och godkännande av den årliga budgeten

1. ETI:s utgifter skall omfatta utgifter för personal, administration, infrastruktur samt driftsutgifter.

2. Räkenskapsåret skall sammanfalla med kalenderåret.

3. Direktören skall göra en preliminär beräkning av institutets inkomster och utgifter för det kommande räkenskapsåret och överlämna den till styrelsen.

4. Det skall råda balans mellan inkomster och utgifter.

5. Styrelsen skall godkänna den preliminära beräkningen som åtföljs av det preliminära rullande treåriga arbetsprogrammet och överlämna dessa till kommissionen senast den 31 mars.

6. På grundval av denna beräkning skall kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska gemenskapernas allmänna budget ta upp de beräkningar som den anser vara nödvändiga med avseende på de bidrag som belastar den allmänna budgeten.

7. Budgetmyndigheten beslutar om anslag till ETI.

8. Styrelsen antar ETI:s budget, som skall bli slutlig efter det slutliga antagandet av Europeiska gemenskapens allmänna budget. Vid behov skall den justeras i enlighet med den allmänna budgeten.

9. Om omfattande ändringar görs i budgeten skall samma förfarande följas.

Artikel 18 Genomförande och kontroll av budgeten

1. ETI skall anta finansiella bestämmelser i enlighet med artikel 185.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. Behovet av flexibilitet i verksamheten skall beaktas, så att ETI kan uppnå sina mål och dra till sig och behålla partner i den privata sektorn.

2. Direktören skall genomföra ETI:s budget.

3. ETI:s räkenskaper skall konsolideras med kommissionens räkenskaper.

4. Europaparlamentet skall före den 30 april år n+2, på rekommendation av rådet, besluta om ansvarsfrihet för direktören avseende budgetens genomförande år n och för styrelsen med avseende på stiftelsen.

Artikel 19 Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1. I syfte att bekämpa bedrägerier, korruption och andra olagliga handlingar skall förordning (EG) nr 1073/1999[11] till alla delar tillämpas på ETI.

2. ETI skall ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[12]. Styrelsen skall formalisera denna anslutning till avtalet och anta de bestämmelser som behövs för att bistå OLAF i arbetet med interna utredningar.

3. I alla beslut som antas av institutet, och i alla kontrakt och andra avtal som det ingår, skall det uttryckligen föreskrivas att OLAF och revisionsrätten får utföra kontroller på plats av handlingar hos alla entreprenörer och underentreprenörer som har mottagit EU-bidrag; sådana kontroller skall få göras även i lokaler hos slutliga bidragsmottagare.

4. Bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 3 skall gälla i tillämpliga delar för ETI-stiftelsen.

Artikel 20 Översynsklausul

Kommissionen skall inom fem år efter antagandet av denna förordning och därefter vart fjärde år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning och om ETI:s verksamhet och skall lägga fram lämpliga förslag om ändring av denna förordning.

Kommissionen skall vid utarbetandet av dessa rapporter beakta de årliga rapporterna som överlämnats av styrelsen enligt artikel 14 och de externa utvärderingar som föreskrivs i artikel 15.

Artikel 21 Stadgar

ETI:s stadgar, som återges i bilagan, antas härmed.

Artikel 22 Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

Stadgar för Europeiska tekniska institutet

Artikel 1 Styrelsens sammansättning

1. Styrelsen skall bestå av både utnämnda ledamöter, med balans mellan dem som har näringslivserfarenhet och dem som har akademisk erfarenhet eller forskningserfarenhet (nedan kallade ”utnämnda ledamöter”) och ledamöter som väljs av och från innovations-, forsknings-, högskole-, teknik- och administrationspersonal samt studerande och doktorander vid Europeiska tekniska institutet och kunskaps- och innovationsgrupperna (nedan kallade ”representativa ledamöter”).

2. Det skall finnas 15 utnämnda ledamöter. De skall ha en mandatperiod på sex år som inte kan förlängas. De skall utnämnas av kommissionen efter förslag från en valberedning. Denna valberedning skall bestå av fyra oberoende experter på hög nivå som utnämns av kommissionen.

3. Kommissionen skall beakta balansen mellan akademisk erfarenhet och forskningserfarenhet samt näringslivserfarenhet, liksom könsbalansen och en bedömning av innovations-, forsknings och utbildningsmiljöer i hela Europeiska unionen.

4. En tredjedel av de utnämnda ledamöterna skall ersättas vartannat år. De ledamöter vars mandat löper ut efter det andra och det fjärde året efter det att styrelsen för första gången utnämnts skall väljas genom lottdragning.

5. Det skall finnas fyra representativa ledamöter. De skall ha ett mandat på tre år som kan förlängas en gång. Deras mandat skall upphöra om de lämnar Europeiska tekniska institutet eller en kunskaps- och innovationsgrupp. De skall ersättas genom samma förfarande för återstoden av mandatet.

6. Villkoren och formerna för val och ersättning av de representativa ledamöterna skall godkännas av styrelsen på förslag av direktören innan den första kunskaps- och innovationsgruppen inleder sin verksamhet. I förfarandet skall lämplig representation av mångfalden säkerställas, samtidigt som Europeiska tekniska institutets och kunskaps- och innvationsgruppernas utveckling beaktas.

7. Om en ledamot i styrelsen inte kan fullgöra sin mandatperiod skall en ersättare utnämnas eller väljas med samma förfarande som gällde för den förhindrade ledamoten för att fullgöra den aktuella mandatperioden.

Artikel 2 Styrelsens uppgifter

1. Styrelsens ledamöter skall handla i Europeiska tekniska institutets intresse och främja dess mål, uppdrag, identitet och enhetlighet.

2. Styrelsen skall särskilt

66. godkänna Europeiska tekniska institutets strategi sådan denna uttrycks i det treåriga rullande arbetsprogrammet, dess budget, dess årsredovisning och balansräkning samt dess årliga verksamhetsrapport på grundval av ett förslag från direktören,

67. ange inom vilka områden kunskaps- och innovationsgrupperna skall inrättas,

68. anta strikta, öppna och lättanvända förfaranden för val av kunskaps- och innovationsgrupper, och förfarandena skall innehålla bedömningar av externa experter och omfatta förhållandet mellan Europeiska tekniska institutet och kunskaps- och innovationsgrupperna,

69. välja ut och beteckna ett partnerskap som en kunskaps- och innovationsgrupp eller vid behov återkalla beteckningen,

70. se till att kunskaps- och innovationsgruppernas verksamhet löpande utvärderas,

71. anta sin egen arbetsordning och arbetsordningar för det verkställande utskottet och för revisionskommittén,

72. med kommissionens godkännande fastställa lämpliga arvoden för ledamöter i styrelsen, det verkställande utskottet och revisionskommittén, varvid dessa arvoden skall jämföras med liknande arvoden i medlemsstaterna,

73. anta ett förfarande för val av det verkställande utskottet, revisionskommittén och direktören,

74. utnämna direktören, räkenskapsföraren samt ledamöterna i det verkställande utskottet och revisionskommittén,

75. där så är lämpligt inrätta rådgivande grupper, eventuellt med en angiven varaktighet,

76. främja Europeiska tekniska institutet internationellt, för att öka dess attraktionskraft och göra det till en internationell aktör för hög kvalitet inom utbildning, forskning och innovation,

77. anta etiska regler om intressekonflikter,

78. fastställa principer och riktlinjer för förvaltning av immateriella rättigheter.

3. Styrelsen får delegera särskilda uppgifter till det verkställande utskottet.

4. Styrelsen skall välja sin ordförande bland de utnämnda ledamöterna. Ordförandens mandat skall vara tre år och kan förlängas en gång.

Artikel 3 Styrelsens arbetssätt

1. Styrelsen skall fatta beslut med enkel majoritet av samtliga ledamöter.

Dock skall beslut enligt artikel 2.2 a, b, c, d och i samt enligt artikel 2.4 i dessa stadgar kräva en majoritet på två tredjedelar av samtliga ledamöter.

2. Styrelsen skall sammanträda i ordinarie sammanträden minst tre gånger om året och i extraordinära sammanträden om ordföranden kallar till ett sådant sammanträde eller om minst en tredjedel av dess ledamöter begär det.

3. Under en övergångsperiod skall styrelsen bestå enbart av utnämnda ledamöter till dess val av representativa ledamöter kan hållas efter det att den första kunskaps- och innovationsgruppen har bildats.

Artikel 4 Det verkställande utskottet

1. Det verkställande utskottet skall bestå av fem personer, inbegripet styrelsens ordförande som också skall fungera som ordförande i det verkställande utskottet.

De andra fyra ledamöterna skall väljas av styrelsen bland de utnämnda ledamöterna.

2. Det verkställande utskottet skall sammanträda regelbundet på kallelse av dess ordförande eller på begäran av direktören.

3. Det verkställande utskottet skall fatta beslut med enkel majoritet av samtliga ledamöter.

4. Det verkställande utskottet skall

79. förbereda styrelsens sammanträden,

80. övervaka genomförandet av Europeiska tekniska institutets rullande treåriga arbetsprogram,

81. övervaka förfarandet för val av kunskaps- och innovationsgrupper,

82. fatta alla beslut som delegerats till det av styrelsen.

Artikel 5 Direktören

1. Direktören skall vara en person med kunnande och högt anseende på de områden där Europeiska tekniska institutet är verksamt. Han eller hon skall utnämnas av styrelsen för ett förordnande på fyra år. Styrelsen får förlänga förordnandet en gång med fyra år om den anser att Europeiska tekniska institutets intressen tjänas bäst på så sätt.

2. Direktören skall ansvara för den dagliga förvaltningen av Europeiska tekniska institutet och vara dess rättsliga företrädare. Han eller hon skall vara redovisningsskyldig inför styrelsen, till vilken han eller hon löpande skall rapportera om hur Europeiska tekniska institutets verksamhet utvecklas.

3. Direktören skall särskilt

83. stödja styrelsen och det verkställande utskottet i deras verksamhet och tillhandahålla sekretariat för deras sammanträden,

84. förbereda utkast till strategi och budget som skall föreläggas styrelsen genom det verkställande utskottet,

85. förvalta urvalsförfarandet för kunskaps- och innovationsgrupper och se till att de olika etapperna i den processen utförs öppet och objektivt,

86. organisera och leda Europeiska tekniska institutets verksamhet,

87. ansvara för administrativa och ekonomiska frågor, inbegripet genomförandet av Europeiska tekniska institutets budget, där direktören vederbörligen skall beakta revisionskommitténs råd,

88. ansvara för alla personalfrågor,

89. förbereda förslag till det löpande treåriga arbetsprogrammet och den årliga rapporten om Europeiska tekniska institutets verksamhet och lämna den till styrelsen,

90. lämna förslag till årsredovisning och balansräkning till revisionskommittén och därefter till styrelsen genom det verkställande utskottet,

91. se till att Europeiska tekniska institutets åtaganden enligt de avtal och överenskommelser det ingår fullgörs,

92. förse det verkställande utskottet och styrelsen med all information som krävs för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter.

Artikel 6 Revisionskommittén

1. Revisionskommittén skall bestå av fem personer som utnämns på fyra år av styrelsen efter att ha hört kommissionen, bestående av externa rådgivare med lämpliga kunskaper om revision och ekonomistyrning av högskole-, forsknings- och näringslivsorganisationer.

2. Revisionskommittén skall utföra sina uppdrag fullständigt oberoende av Europeiska tekniska institutets övriga organ.

3. Revisionskommittén skall välja sin egen ordförande.

4. Revisionskommittén skall granska den preliminära redovisningen och lämna rekommendationer till styrelsen och direktören.

5. De uppgifter som enligt artikel 185.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 åvilar kommissionens internrevisor skall utföras under revisionskommitténs ansvar, som skall vidta nödvändiga åtgärder.

Artikel 7 Europeiska tekniska institutets personal

1. Europeiska tekniska institutets personal skall bestå av personal som är anställda direkt av Europeiska tekniska institutet på viss tid. Anställningsvillkoren för Europeiska gemenskapernas övriga anställda skall tillämpas på Europeiska tekniska institutets direktör och personal.

2. Medlemsstaterna eller andra arbetsgivare får utsända experter till Europeiska tekniska institutet på begränsad tid.

Styrelsen skall anta bestämmelser som gör det möjligt för utsända experter från medlemsstaterna eller andra arbetsgivare att arbeta vid Europeiska tekniska institutet och där deras rättigheter och skyldigheter anges.

3. Europeiska tekniska institutet skall med avseende på personalen utöva de befogenheter som delegerats till den myndighet som har bemyndigats att ingå anställningsavtal.

4. En medlem av personalen får åläggas att helt eller delvis gottgöra skada som vållats Europeiska tekniska institutet till följd av allvarligt fel i eller i anslutning till tjänsten.

Artikel 8 Principer för organisering och förvaltning av kunskaps- och innovationsgrupperna

1. Styrelsen skall anta riktlinjer på vilka den skall basera villkor och innehåll i avtalen med kunskaps- och innovationsgrupperna och om finansiering, övervakning och utvärdering av deras verksamhet. De skall offentliggöras innan urvalsförfarandet för kunskaps- och innovationsgrupperna inleds.

2. Styrelsen skall särskilt ge vägledning om

93. hur kunskaps- och innovationsgrupperna bör övervakas och utvärderas och hur Europeiska tekniska institutets bör medverka i deras förvaltning,

94. hur företagsdimensionen kan integreras i forskning och utbildning, inbegripet planering och bedrivande av utbildning, forskning och utveckling, hur personalen, studerandena och forskarna kan uppmuntras till rörlighet mellan näringsliv och den akademiska världen, hur läromedel som beaktar näringsliv, företagsledning och innovation kan tillhandahållas, hur resultat och intäkter från partnerverksamhet kan fördelas, samt hur resultat och bra lösningar kan spridas till andra än partnerorganisationerna, inbegripet små och medelstora företag,

95. hur man skall se till att läroplaner och intern praxis främjar ett entreprenörsinriktat och innovativt tänkande.

3. Inom ramen för sina avtal med Europeiska tekniska institutet skall kunskaps- och innovationsgrupperna ha en väsentlig frihet att utforma sin interna organisation, sin agenda och sina arbetsmetoder.

Artikel 9 Principer för utvärdering och övervakning av kunskaps- och innovationsgrupperna

Europeiska tekniska institutet skall anordna kontinuerlig övervakning och återkommande oberoende utvärderingar av varje kunskaps- och innovationsgrupps resultat. Utvärderingarna skall följa god förvaltningssed och vara resultatinriktade, medan onödiga form- och förfarandeaspekter bör undvikas.

Artikel 10 En kunskaps- och innovationsgrupps varaktighet, förlängning och avveckling

1. Med förbehåll för de regelbundna utvärderingarna och särdragen inom enskilda områden skall en kunskaps- och innovationsgrupp normalt ha en varaktighet på 7–15 år.

2. Styrelsen kan i undantagsfall besluta att förlänga en kunskaps- och innovationsgrupps verksamhet utöver den ursprungligen fastlagda tiden, om detta är det lämpligaste sättet att uppnå Europeiska tekniska institutets mål.

3. Om utvärderingar av en kunskaps- och innovationsgrupp visar på otillräckliga resultat skall styrelsen vidta lämpliga åtgärder, inbegripet minskning, ändring eller återkallande av dess ekonomiska stöd eller uppsägning av avtalet.

Artikel 11 Genomförande och kontroll av budgeten

1. Senast den 1 mars efter varje redovisningsår skall Europeiska tekniska institutets räkenskapsförare lämna den preliminära redovisningen tillsammans med en rapport om den budgetära och finansiella förvaltningen till revisionskommittén, kommissionens räkenskapsförare och revisionsrätten.

2. Så snart som direktören har tagit emot revisionskommitténs yttrande och revisionsrättens synpunkter på Europeiska tekniska institutets preliminära redovisning skall han eller hon upprätta Europeiska tekniska institutets slutliga redovisning på sitt eget ansvar och lämna den till styrelsen för yttrande.

3. Styrelsen skall avge ett yttrande om Europeiska tekniska institutets slutliga redovisning.

4. Senast den 1 juli nästföljande år skall direktören översända den slutliga redovisningen tillsammans med styrelsens yttrande till kommissionen, revisionsrätten, Europaparlamentet och rådet.

5. Direktören skall besvara revisionsrättens synpunkter senast den 30 september. Han eller hon skall också skicka detta svar till styrelsen.

Artikel 12 Avveckling av Europeiska tekniska institutet

Vid en eventuell avveckling av Europeiska tekniska institutet skall det likvideras under kommissionens överinseende och i enlighet med tillämplig lagstiftning. I avtalen med kunskaps- och innovationsgrupperna och i rättsakten om inrättande av ETI-stiftelsen skall tillämpliga bestämmelser om en sådan situation anges.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS NAMN:

Europaparlamentets och Rådets förordning om inrättande av Europeiska tekniska institutet

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Berört politikområde och därmed förknippad verksamhet:

Underrubrik 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande tekniska och administrativa stödposter (f.d. B..A-poster)) inbegripet rubriker:

3.2. Åtgärdens och budgetkonsekvensernas löptid:

3.3. Budgettekniska uppgifter:

Budgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Deltagande av EFTA | Deltagande av ansökarländer | Rubrik i budgetplanen |

02021001 02021002 | Icke-oblig. Icke-oblig. | Diff Diff | JA JA | NEJ NEJ | JA JA | Rubrik 1a Rubrik 1a |

4. FÖRTECKNING ÖVER MEDEL

4.1. Finansiella medel

4.1.1. Förteckning över åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

De första raderna i tabellen utgör de bemyndiganden som skall tas från marginalerna under taket för rubrik 1A.

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Totalt antal personal | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

96. 5. BESKRIVNING OCH MÅL

5.1. Behov som skall uppfyllas på kort eller lång sikt

Se konsekvensbedömningen och motiveringen.

5.2. Mervärde som tillförs genom gemenskapens deltagande och förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument samt eventuella synergieffekter

Se konsekvensbedömningen och motiveringen.

5.3. Mål, förväntade resultat och motsvarande indikatorer inom ramen för verksamhetsbaserad förvaltning

Se konsekvensbedömningen och motiveringen.

Under den kommande budgetplanen (2007–2013) är ETI:s operativa mål att inrätta sex kunskaps- och innovationsgrupper (KIG) och en styrstruktur för samordning av systemet i stort. Kunskaps- och innovationsgrupperna kommer att syssla med innovation, forskning och utbildning genom integration av bidrag från de ingående partnerorganisationerna.

Förslaget bygger på uppskattningen att vid normal drift omfattar en kunskaps- och innovationsgrupp en personal på omkring 1000 personer: omkring 100 akademisk personal, 300 forskare och 600 teknik- och stödpersonal. En kunskaps- och innovationsgrupp skulle hysa omkring 600 magisterstuderande och 400 doktorander samtidigt.

Styrstrukturen är tänkt att ha en begränsad storlek och skulle med tiden omfatta en personal på totalt 30 personer i vetenskaplig och ledande ställning samt 30 personer i stödjande verksamhet.

Indikatorer:

Eftersom innovation och forskning behöver en viss tid innan de första resultaten produceras, kommer man under den första tiden av ETI:s uppbyggnad att i stor utsträckning använda indikatorer på inkommande resurser, såsom antalet inrättade kunskaps- och innovationsgrupper jämfört med affärsplanen, genomförande av budgeten i förhållande till målen (andel medel som faktiskt tas i anspråk), andel ekonomiska bidrag som härrör från andra källor än kommissionen, samt antal och ökning av sökande studerande på magister- och doktorandnivå.

På längre sikt bör dessa indikatorer kompletteras med en uppsättning resultatinriktade indikatorer såsom faktiskt antal och tendens för antalet patent som tas ut i EU och intäkter från immateriella rättigheter (andel av ETI:s totala budget), antalet och volymen på avtal med näringslivet, ingångslön för nyutexaminerade (magister- och doktorsexamen) samt nyutexaminerades genomsnittliga tid för att finna det första jobbet (magister- och doktorsexamen).

5.4. Metod för genomförande (preliminär)

( Centraliserad förvaltning

( direkt av kommissionen

( indirekt genom delegering till:

( genomförandeorgan

X organ som inrättats av gemenskaperna enligt artikel 185 i budgetförordningen

( nationella organ inom offentlig sektor eller med uppdrag inom offentlig tjänst

( Delad eller decentraliserad förvaltning

( med medlemsstaterna

( med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Relevanta kommentarer:

ETI kommer att vara ett organ som inrättats av gemenskaperna enligt artikel 185 i budgetförordningen, men den kommer inte att vara ett genomförandeorgan i egentlig bemärkelse. Dess interna regler (om t.ex. ekonomi eller personal) måste återspegla dess mål och behovet av tillräcklig flexibilitet i verksamheten för att det skall vara attraktivt för sina partner i näringslivet och den akademiska världen.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

En omfattande konsekvensanalys, för vilken grunderna lades av externa konsulter sommaren 2006, har genomförts, omfattande kraven för konsekvensanalys och förhandsbedömning. Analysens resultat återfinns i rapporten om konsekvensbedömningen.

ETI:s verksamhet kommer att övervakas kontinuerligt och med jämna mellanrum utvärderas av oberoende aktörer, för att säkerställa resultatens kvalitet och resurseffektiviteten. Styrelsen kommer att ange de närmare formerna för effektiv utvärdering.

Vidare kommer kommissionen att låta utföra en oberoende extern utvärdering av ETI:s verksamhet inom fem år efter det att ETI-förordningen antagits och vart fjärde år därefter, för att granska hur väl ETI utför sitt uppdrag. Utvärderingen kommer att omfatta alla deras av Europeiska tekniska institutets och kunskaps- och innovationsgruppernas verksamhet och särskilt uppmärksamma verksamhetens effektivitet och relevans och dess anknytning till gemenskapens politik.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Enligt rättsakten har kommissionen rätt att se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas. I alla beslut som Europeiska tekniska institutet fattar och alla avtal som det ingår skall det uttryckligen stå att OLAF och revisionsrätten får inspektera handlingar på plats hos alla entreprenörer och underentreprenörer som tagit emot gemenskapsmedel, även hos de slutliga stödmottagarna. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) kommer att ha rätt att göra interna undersökningar av ETI:s organ, och styrelsen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att hjälpa OLAF att utföra de här undersökningarna.

8. UPPGIFTER OM MEDEL

8.1. Förslagets mål i form av finansiella kostnader (antagande om 6 KIG år 2013)

Kostnader | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt |

ETI:s styrstruktur | 2,900 | 5,800 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 43,500 |

Kunskaps- och innovationsgrupper (KIG) | 0,000 | 0,000 | 220,800 | 303,600 | 441,600 | 662,400 | 1 628,400 |

Bidrag till magisterstuderande och doktorander | 0,000 | 0,000 | 5,600 | 20,600 | 45,200 | 73,800 | 145.200 |

Förbättring av innovations-, forsknings- och utbildningskapaciteten | 0,000 | 0,000 | 100,000 | 150,000 | 150,000 | 150,000 | 550,000 |

Totala kostnader | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2 367,100 |

Medel |

Lokala myndigheter, medlemsstater, företag, EIB-lån, riskkapital (direkt till KIG eller ETI beroende på källan) | 0,000 | 0,000 | 47,080 | 113,040 | 133,740 | 233,100 | 526,960 |

Gemenskapens budget (sjunde ramprogrammet, programmet för konkurrenskraft och innovation, programmet för livslångt lärande, strukturfonderna: ERUF och ESF) (direkt till KIG)[14] | 238,020 | 309,860 | 436,760 | 546,800 | 1 531,440 |

Gemenskapens budget (outnyttjade marginaler, underrubrik 1A) (direkt till ETI) | 2,900 | 5,800 | 50,000 | 60,000 | 75,000 | 115,000 | 308,700 |

Totalt, medel | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2 367,100 |

8.2. Administrativa utgifter

8.2.1. Antal och typ av personal

Typ av tjänster | Personal som krävs för att förvalta åtgärden, dvs. befintliga plus ev. ytterligare personalresurser (antal tjänster/heltidsekvivalenter) |

År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[15] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Personal som finansieras[16] genom artikel XX 01 02 |

Övrig personal[17] som finansieras genom artikel XX 01 04/05 |

TOTALT | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

Behov av personal och administrativa resurser skall ingå i det övergripande anslaget som tilldelas ansvarigt generaldirektorat inom ramen för det årliga anslagsförfarandet.

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som skall utföras i samband med åtgärden

8.2.3. Personalresurskällor (som omfattas av tjänsteföreskrifterna)

( De poster som för närvarande anslagits till fördelningen av programmet skall ersättas eller utökas

X Poster som på förhand anslagits inom APS/PDB-förfarandet för år 2007 – 2 poster

X Poster som skall begäras inom APS/PDB-förfarandet för år 2008 – 2 poster

X Poster som skall omfördelas med hjälp av befintliga resurser inom förvaltningsavdelningen (intern omfördelning) 1,5 poster

( Poster som krävs för år n även om de inte förutses i APS/PDB-förfarandet för året i fråga

8.2.4. Finansiella kostnader för personal och därmed sammanhängande kostnader som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 |

Tjänstemän och tillfälligt anställda* (XX 01 01) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda, osv.) (ange budgetrubrik) |

Totala kostnader för personal och därmed sammanhängande kostnader (som EJ ingår i referensbeloppet) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 |

*Referenskostnad: 108 000 euro per år

8.2.5. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | Totalt |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,100 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,350 |

XX 01 02 11 02 – Möten och konferenser | 0,200 | 0,200 |

XX 01 02 11 03 – Kommittéer | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd | 0,500 | 0,500 |

XX 01 02 11 05 – Informationssystem | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2 Övriga förvaltningsutgifter totalt (XX 01 02 11) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 |

3 Övriga administrativa utgifter (specificera genom att ange budgetrubrik) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Totala administrativa utgifter, andra än personalkostnader och därmed sammanhängande kostnader (som EJ ingår i referensbeloppet) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 |

[1] KOM(2006) 77.

[2] KOM(2006) 276.

[3] EUT C , , s. .

[4] EUT C , , s. .

[5] EUT C , , s. .

[6] EGT C 325, 24.12.2002.

[7] Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer, EUT L 255, 30.9.2005.

[8] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[9] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

[10] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

[11] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[12] EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

[13] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[14] Tilldelas i enlighet med respektive programs förfaranden.

[15] Kostnader som INTE täcks av referensbeloppet.

[16] Kostnader som INTE täcks av referensbeloppet.

[17] Kostnader som täcks av referensbeloppet.