[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 21.5.2010

KOM(2010)249 slutlig

2010/0133 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om europeisk statistik över permanenta grödor

MOTIVERING

Bakgrund |

110 | Motiv och syfte Jordbrukssektorns betydelse för Europas ekonomiska, sociala och kulturella utveckling är allmänt vedertagen. Frukt- och vinproduktion är ett centralt område inom jordbruket i Europeiska unionen. Rådets förordning (EEG) nr 357/79 av den 5 februari 1979 om statistiska undersökningar av vinodlingsområden[1] och direktiv 2001/109/EG av den 19 december 2001 om de statistiska undersökningar som medlemsstaterna skall utföra för att bestämma produktionspotentialen för odlingar med vissa slag av fruktträd[2] innehåller bestämmelser om upprättande av ett informationssystem för den viktigaste statistiken över permanenta grödor på europeisk nivå. Dessa rättsakter har bidragit till att skapa nationella system för insamling av uppgifter om produktionspotentialen för dessa grödor ur ett näringslivsperspektiv och i fråga om produktionsenheternas strukturella egenskaper. Utan denna lagstiftning skulle ett system för statistik över permanenta grödor inom Europeiska unionen inte ha varit möjligt. Trots detta har både användarna av uppgifterna och de som arbetar med att framställa dem understrukit behovet av en uppdatering. Sedan den nuvarande lagstiftningen trädde i kraft har ändringar i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och marknadsläget för dessa produkter lett till att det uppstått nya eller förändrade användarbehov i form av andra variabler och fördelningar samt mer aktuella uppgifter. Samtidigt finns det fortfarande utrymme för förbättringar av lagstiftningens jämförbarhet och fullständighet genom en ökad harmonisering av variabler och begrepp och genom att medlemsstaterna får mer frihet att välja vilka metoder och källor de använder, inbegripet administrativa källor, för att samla in de grunduppgifter som krävs för denna statistik. |

120 | Allmän bakgrund Syftet med detta förslag är att uppdatera, förenkla och optimera det befintliga regelverket för europeisk statistik om permanenta grödor genom att de två befintliga rättsakterna ersätts med en enda. Genom åren har medlemsstaterna, intressenter och kommissionen efterlyst ändringar av den rättsliga grunden till statistiken över permanenta grödor. Sedan de befintliga rättsakterna trädde i kraft har både produktionsvillkoren (GJP) och marknadsläget förändrats avsevärt. Mot bakgrund av att officiell statistik ska vara relevant, dvs. att den ska tillgodose behoven hos nuvarande och kommande användare, ändras några variabler, vilket förenklar uppdelningen av produktion och regioner avsevärt, och speglas den senaste tidens ändringar av vinkategorier. När det gäller tillgång behandlas ändrade användarbehov i förslaget, till exempel behov av uppgifter om olivodlingar. Dessutom uppdateras tidsfristerna för översändande av uppgifter. Genom förslaget förenklas också variabler och begrepp, och statistiken över permanenta grödor anpassas i hög grad till faktiska användarbehov genom att den årliga statistiken över odlingsändringar och en mycket detaljerad uppdelning av vinproduktionen slopas. Tillbörlig hänsyn tas också till de nödvändiga kompromisserna i fråga om användarnas behov samt deltagarnas och de nationella statistikbyråernas börda. Nya variabler eller uppdelningar uppvägs genom att några av kraven i den befintliga lagstiftningen avskaffas. Avsikten är att de kompletterande kraven, framför allt när det gäller information från företag, ska medföra att den sammanlagda bördan minskar. När det gäller den information som ska samlas in från deltagarna minskas bördan genom att tröskelvärden införs på gårds- och områdesnivå, vilket förväntas medföra mindre antal stickprov. Om inte den rättsliga ramen uppdateras finns det risk för att den europeiska statistiken över permanenta grödor blir mindre relevant och att det blir svårare att fatta kloka beslut inom relaterade politiska områden. |

130 | Gällande bestämmelser Eftersom detta förslag har utarbetats för att uppdatera de gällande bestämmelserna och anpassa dem till nya behov bör den nuvarande rättsliga grunden – rådets förordning (EEG) 357/79 och direktiv 2001/109/EG – upphävas. |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden De europeiska institutionerna har vid flera tillfällen understrukit den viktiga roll som jordbruket spelar för att garantera livsmedelssäkerhet, producera hälsosam mat och bidra till livskraften på landsbygden i Europeiska unionen. Den växande betydelsen av att äta frukt och den positiva inverkan på folkhälsan, landsbygdsekonomin, sysselsättningen, hållbarheten och konkurrenskraften när det gäller socialpolitik och socialt deltagande (”säker och hälsosam mat för alla”), innebär att statistiksystemet måste anpassas. Betydelsen av permanenta grödor på landsbygden och tillhörande, ansenliga behov av arbetskraft är en huvudfaktor för att förbättra kunskaperna om de strukturella produktionsvillkoren för dessa grödor. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Under perioden 2007–2009 har flera tekniska samråd med personer som arbetar med framställning av uppgifter inom ramen för det europeiska statistiksystemet genomförts i de berörda arbetsgrupperna. Vid flera tillfällen har personer som arbetar med framställning av uppgifter uppmanats att engagera nationella intressenter i diskussionerna. Dessutom har samråd genomförts inom kommissionen (generaldirektoraten ENTR, AGRI, REGIO, SANCO, ENV) och med intressenter från branschen. |

212 | Sammanfattning av svaren samt uppföljning Förslaget är resultatet av ingående förhandlingar mellan alla berörda parter; en avvägning görs mellan prioriteringarna när det gäller de ytterligare användarbehoven och den ytterligare börda i fråga om insamling och sammanställning som de kan innebära. |

Extern experthjälp |

221 | Berörda fackområden/berörd sakkunskap De nationella företrädarna i Eurostats arbetsgrupp för skördestatistik är experter med kunskaper om den befintliga lagstiftningen och de nationella systemen för insamling och sammanställning av statistik över permanenta grödor. På de kommissionsavdelningar som rådfrågades finns experter på jordbruk eller jordbruksrelaterad politisk analys. |

222 | Metoder Mellan 2008 och 2009 diskuterades Eurostats idéer och förslag på arbetsgruppernas möten och i kommittéer med deltagare från de nationella statistikbyråerna eller forskningsavdelningarna på de nationella jordbruksmyndigheterna samt med andra kommissionsavdelningar och externa intressenter. Därefter presenterades de för och diskuterades inom plenararbetsgruppen utifrån skriftliga kommentarer från medlemsstaterna. Eurostat har dessutom genomfört bilaterala samråd med andra kommissionsavdelningar med anknytning till statistik över permanenta grödor. |

223 | De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats Nationella statistikbyråer, nationella jordbruksmyndigheter, kommissionen, intressenter från branschen (till exempel Copa-Cogeca och OIV). |

2249 | Sammanfattning av synpunkter som inkommit och beaktats Några potentiellt allvarliga risker med oåterkalleliga konsekvenser har inte påtalats. Experterna var överens om att den rättsliga grunden för statistik över permanenta grödor behöver uppdateras. |

225 | Tack vare experternas synpunkter vid de många möten och samråd som genomförts har ett väl avvägt förslag kunnat utarbetas. I förslaget tillgodoses användarbehoven när det gäller till exempel den gemensamma jordbrukspolitiken och den sociala dimensionen av jordbruket samtidigt som effektiviteten i uppgiftsinsamlingen beaktas för att minimera bördan för deltagarna. |

226 | Offentliggörande av expertsynpunkter Tillgång till dokumenten och mötesprotokollen från arbetsgruppen fås via Circa. Bilaterala utbyten, främst i skriftlig form. |

230 | Konsekvensanalys Alternativ 1 (status-quo-alternativet, dvs. inget nytt EU-initiativ): Om Europeiska unionen inte vidtar nya åtgärder kommer jämförbarheten och harmoniseringen av statistiken över permanenta grödor i Europa att försvagas, och i ett skede där permanenta grödor dominerar i en stor del av EU kommer möjligheterna att effektivt använda statistik som sammanställts av partnerländer utifrån gemensamma begrepp och rapporteringsformat inte att kunna utnyttjas till fullo. Om statistik över permanenta grödor från officiella källor inte är harmoniserad eller finns tillgänglig, eller endast delvis finns tillgänglig eftersom den tillhandahålls på frivillig basis, måste andra källor användas (intressenter och handelsorganisationer). Kvaliteten på uppgifterna kan då bli lidande och detta kan ge negativa effekter på det politiska beslutsfattandet. Alternativ 2 (EU-initiativ enligt förslag): Genom den föreslagna ramen för europeisk statistik blir uppgifterna mer jämförbara och därmed mer relevanta för användare på såväl EU-nivå som nationell nivå. Dessutom kan en tillämpning av gemensamma begrepp och rapporteringsformat bidra till att effektivisera insamling och användning av statistik över permanenta grödor. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Målet med förordningen är att uppdatera den gemensamma ramen för medlemsstaternas systematiska framställning av statistik över permanenta grödor genom insamling, sammanställning, bearbetning och översändande av harmoniserad europeisk statistik över permanenta grödor. |

310 | Rättslig grund I artikel 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs den rättsliga grunden för europeisk statistik. Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet besluta om åtgärder för att framställa sådan statistik som behövs för unionens verksamhet. Enligt denna artikel ska framställningen av europeisk statistik uppfylla krav om opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter. |

320 | Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i den mån förslaget inte omfattas av Europeiska unionens exklusiva behörighet. |

Av följande skäl kan målen med förslaget inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna: |

321 | Ett centralt problem när det gäller kvaliteten på alla statistiska uppgifter är jämförbarhet. Utan en tydlig EU-ram, dvs. EU-lagstiftning där gemensamma statistiska begrepp, rapporteringsformat och kvalitetskrav fastställs, är det inte möjligt för medlemsstaterna att uppnå jämförbarhet i den utsträckning som krävs. För att komma till rätta med detta infördes europeisk lagstiftning om statistik över permanenta grödor 1977 för fruktodlingar och 1979 för vinodlingar. Användare och producenter har emellertid efterlyst en uppdatering. |

323 | Åtgärder från enbart medlemsstaternas sida skulle påverka medlemsstaternas intressen negativt. Med tanke på att permanenta grödor förutom sin inhemska betydelse även har en viktig internationell dimension i form av export vill medlemsstaternas myndigheter ha internationellt jämförbara statistiska uppgifter till sitt förfogande. Utan sådan statistik, som samlas in och sammanställs med hjälp av en gemensam ram på EU-nivå, skulle relevansen och effektiviteten i (de nationella) systemen för jordbruksstatistik försvagas. Vidare skulle avsaknaden av en gemensam ram med gemensamma begrepp och rapporteringsformat innebära att möjligheten att utbyta statistik skulle äventyras eller helt försvinna. |

Av följande skäl kan målet med förslaget bättre uppnås med hjälp av EU-åtgärder: |

324 | Målen för förslaget kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och kan därför bättre uppnås på EU-nivå genom en EU-rättsakt. Detta beror på att endast kommissionen kan samordna den harmonisering som krävs för statistik på EU-nivå, men däremot är det bara medlemsstaterna som kan organisera insamling av uppgifter och sammanställning av jämförbar statistik över permanenta grödor. Därför kan EU vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. |

325 | När det gäller användningen av kvalitetsindikatorer för att visa att målet bättre kan uppnås av unionen, konstateras att förslaget endast kan genomföras på EU-nivå eftersom målsättningen med förslaget är att framställa harmoniserad europeisk statistik över permanenta grödor. Förslaget kommer att leda till mer jämförbara och därmed mer relevanta uppgifter. |

327 | Syftet med förslaget är att harmonisera begrepp, ämnen som behandlas och de insamlade uppgifternas karaktär, omfattning, kvalitetskriterier, tidsfrister för rapportering och resultat för att få relevant, aktuell, jämförbar och samanvändbar europeisk statistik. Det är emellertid upp till medlemsstaterna att avgöra hur uppgifterna ska samlas in, eftersom de personer som arbetar med sammanställning av uppgifter i de olika länderna är bäst lämpade när det gäller att fastställa lämplig metod och lämpliga uppgiftskällor. På grund av detta kommer EU-initiativet i fråga om metodstandarder att begränsas till utarbetande av en uppsättning rekommenderade riktlinjer, i nära samarbete med medlemsstaterna. |

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | Denna förordning kommer att begränsas till minsta möjliga antal åtgärder för att målet ska uppnås och kommer inte att gå utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål. Den innehåller inga bestämmelser för hur uppgiftsinsamlingen ska gå till i medlemsstaterna, utan här definieras endast de uppgifter som ska samlas in för att garantera en harmoniserad struktur och tidsplan. En annan faktor som bör observeras är att all information som krävs om en vinodling finns i det vinodlingsregister som alla medlemsstater med betydande produktion måste upprätta och uppdatera fram till åtminstone 2015. |

332 | Översändande av uppgifter vid färre tillfällen i vissa fall och möjligheten att i större utsträckning använda andra källor än undersökningar (till exempel administrativa källor eller lämplig teknik för statistiska skattningar) bör minska de nationella, regionala eller lokala myndigheternas samt de ekonomiska aktörernas och medborgarnas ekonomiska och administrativa börda. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: förordning. |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Valet av lämpligt instrument beror på det rättsliga målet. Med tanke på informationsbehoven på EU-nivå har tendensen inom den europeiska statistiken varit att hellre använda förordningar än direktiv som grundläggande rättsakter. En förordning är att föredra eftersom den ger samma lagstiftning i hela EU och medlemsstaterna inte kan välja bort någon del av rättsakten. En förordning är direkt tillämplig, vilket innebär att den inte behöver införlivas i nationell rätt. Direktiv, som syftar till att harmonisera medlemsstaternas olika lagar, är bindande för medlemsstaterna i fråga om de resultat som ska uppnås, men de nationella myndigheterna kan själva bestämma tillvägagångssätt för att uppnå dessa mål. De måste också införlivas i nationell lagstiftning. Att låta rättsakten få formen av en förordning är i överensstämmelse med andra statistiska rättsakter som antagits om vinodlingar sedan 1979. |

BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget påverkar inte Europeiska unionens budget. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

510 | Förenklingar |

511 | I förslaget föreskrivs förenklingar av administrativ praxis för både offentliga myndigheter (på EU-nivå och nationell nivå) och privata aktörer. |

513 | EU:s och de nationella myndigheternas arbete kommer att underlättas genom minskad uppdelning av uppgifterna om tillgång per region, sorter, planteringstäthetsklasser, åldersklasser och borttagning av produktionsklasser, möjlighet att begränsa räckvidden när det gäller storleken på gårdar som odlar permanenta grödor, och genom att årsuppgifter om ändringar av vinodlingsarealen inte längre behöver rapporteras in. |

514 | Möjligheten att begränsa räckvidden när det gäller uppgiftsinsamling om permanenta grödor kommer att minska bördan för deltagarna, särskilt mikroföretagen. Avsikten är att medlemsstaternas möjlighet att framställa nödvändiga siffror genom att använda en kombination av källor (undersökningar, men även administrativa uppgifter eller skattningsförfaranden) ska leda till att deltagarnas – både företagens och hushållens – börda minskar. |

520 | Upphävande av gällande lagstiftning Om förslaget antas kommer befintlig lagstiftning att upphöra att gälla. |

560 | Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) Förslaget gäller en EES-fråga och bör därför omfatta även EES. |

2010/0133 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om europeisk statistik över permanenta grödor

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av förslaget till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

1. Rådets förordning (EEG) nr 357/79 av den 5 februari 1979 om statistiska undersökningar av vinodlingsområden[3] och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/109/EG av den 19 december 2001 om de statistiska undersökningar som medlemsstaterna skall utföra för att bestämma produktionspotentialen för odlingar med vissa slag av fruktträd[4] har ändrats flera gånger. Eftersom det nu krävs ytterligare ändringar och förenklingar bör dessa rättsakter av tydlighetsskäl ersättas med en enda rättsakt, i enlighet med den nya metoden för förenklad och förbättrad EU-lagstiftning.

2. För att kommissionen ska kunna genomföra den arbetsuppgift som ålagts den enligt fördraget och EU:s bestämmelser om den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaden, behöver kommissionen vara väl underrättad om produktionspotentialen för odlingar av vissa slags permanenta grödor inom unionen. För att garantera att den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas på lämpligt sätt, kräver kommissionen att uppgifter om permanenta grödor regelbundet tillhandahålls vart femte år.

3. Strukturstatistik över permanenta grödor måste vara tillgänglig så att produktionspotentialen och marknadsläget kan övervakas. Förutom information som lämnas inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden, krävs det information om den regionala uppdelningen. Det bör därför föreskrivas att medlemsstaterna ska samla in dessa uppgifter och överlämna dem till kommissionen senast vissa bestämda datum.

4. Statistik över permanenta grödor krävs för att styra marknaderna på EU-nivå. Det anses också nödvändigt att strukturstatistik över permanenta grödor omfattas, förutom årsstatistiken över arealer och produktion som nu regleras i annan EU-lagstiftning.

5. För att undvika en onödig börda på jordbruksföretag och myndigheter bör därför vissa tröskelvärden för basenheter upprättas för att utesluta irrelevanta enheter.

6. För att garantera uppgiftsharmonisering måste de viktigaste definitionerna, referensperioderna och de precisionskrav som ska tillämpas vid framtagningen av statistiken fastställas tydligt.

7. För att garantera att statistiken är tillgänglig för användare i tid bör en tidsplan fastställas för översändning av uppgifter till kommissionen.

8. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS)[5] ska all statistik som överförs från medlemsstaterna till kommissionen och som specificeras i territoriella enheter följa Nuts-nomenklaturen. För att jämförbar regional statistik ska kunna utarbetas bör de territoriella enheterna därför definieras i enlighet med Nuts-nomenklaturen. Med tanke på att det behövs en annan territoriell uppdelning för en sund förvaltning av vin- och vinodlingssektorn, kan beslut fattas om andra territoriella enheter för denna.

9. Det krävs metod- och kvalitetsrapporter för bedömning av uppgifternas kvalitet och analys av resultaten och de bör tillhandahållas regelbundet.

10. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik[6] utgör en referensram för den europeiska statistiken över permanenta grödor. Enligt den förordningen är det viktigt att statistiken styrs av principerna om yrkesmässigt oberoende, opartiskhet, objektivitet, tillförlitlighet, insynsskydd för statistiska uppgifter och kostnadseffektivitet.

11. Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skapa en gemensam rättslig ram för systematisk insamling, sammanställning och överföring av europeisk statistik om permanenta grödor i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på EU-nivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

12. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i syfte att ändra bilagorna.

13. Ständiga kommittén för jordbruksstatistik har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1. Genom denna förordning fastställs en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik över permanenta grödor enligt bilaga 1.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

1. permanent gröda: en gröda som inte odlas i växtföljd, med undantag av vall- och ängsmark, som upptar marken under lång tid och ger skördar under flera år,

3. uppodlat skifte: ett jordbruksskifte enligt definitionen i artikel 2.1a i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004[7] uppodlat med någon av de permanenta grödor som anges i bilaga I,

2. planterad areal: den areal av skiftena som är planterad med en homogen odling av den berörda permanenta grödan avrundad till närmaste ar (100 m²),

4. skördeår : det kalenderår under vilket skörden börjar,

5. planteringstäthet: antal plantor per hektar,

6. normal planteringsperiod: den period av året som permanenta grödor normalt planteras, med start i mitten av hösten fram till mitten av våren året därpå,

7. planteringsår: det första året när plantan växer efter den dag den planterats på sin slutliga produktionsplats,

8. ålder: antal år efter planteringsåret som anses vara år 1,

9. dessertäppelträd och dessertpäronträd: äppelträdsodlingar och päronträdsodlingar, med undantag för frukt avsedd för industriell bearbetning,

10. vinstockar för övriga ändamål: all vinodlingsareal som ska ingå i vinodlingsregistret upprättat enligt avdelning I i kommissionens förordning (EG) nr 436/2009[8],

11. druvor med dubbla användningsområden: druvor från ”druvsorter som i medlemsstaternas klassificering i enlighet med artiklarna 120a.2–6 i förordning (EG) nr 1234/2007[9], samtidigt för samma administrativa enhet anges som druvsorter för vinframställning och, i förekommande fall, som bordsdruvor, som druvsorter som är avsedda att torkas eller som sorter avsedda för framställning av sprit genom destillation av vin”[10],

12. kombinationsgrödor: en kombination av grödor som odlas på ett jordbruksskifte samtidigt.

Artikel 3

Omfattning

1. Statistik som ska lämnas för de grödor som avses i punkterna 1–11 i bilaga I ska vara representativ för minst 95 % av den sammanlagda planterade arealen i företag som producerar helt eller främst för marknaden för varje permanent gröda som avses i varje medlemsstat.

Företag kan uteslutas om de är mindre än 0,1 hektar och producerar helt eller främst för marknaden för varje permanent gröda som avses i varje medlemsstat om deras sammanlagda areal utgör mindre än 5 % av den sammanlagda planterade arealen för den enskilda grödan.

2. Arealen för kombinationsgrödor ska fördelas mellan de olika grödorna utifrån den markareal som de upptar.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av någon delegerad akt som antagits i enlighet med artikel 4.4 i denna förordning, ska statistiken över de grödor som avses i punkt 12 i bilaga I tas fram med hjälp av uppgifterna i det vinodlingsregister som upprättats i enlighet med artikel 185a i förordning (EG) nr 1234/2007 för alla företag som ingår i registret enligt artikel 3.1a i kommissionens förordning (EG) nr 436/2009[11].

Artikel 4

Uppgiftsframställning

1. Medlemsstaterna ska under 2012 och därefter vart femte år ta fram de uppgifter som avses i bilaga II om den areal som är planterad med sådana permanenta grödor som avses i punkterna 1–11 i bilaga I.

2. Medlemsstaterna ska under 2015 och därefter vart femte år ta fram de uppgifter som avses i bilaga III om den areal som är planterad med sådana permanenta grödor som avses i punkt 12 i bilaga I.

3. Alla medlemsstater ska ta fram den strukturstatistik som räknas upp i bilagorna II och III över areal planterad med permanenta grödor med minst 500 ha av varje permanent gröda som avses i bilaga I inom den medlemsstatens territorium.

4. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 10 för att ändra förteckningen i bilaga I och statistiken i bilagorna II och III.

Artikel 5

Referensår

1. Det första referensåret ska vara 2012 för de uppgifter som avses i bilaga II för de permanenta grödor som avses i punkterna 1–11F i bilaga I.

2. Det första referensåret ska vara 2015 för de uppgifter som avses i bilaga III för de permanenta grödor som avses i punkt 12 i bilaga I.

3. Den framtagna statistiken ska avse planterad areal efter den normala planteringsperioden.

Artikel 6

Precisionskrav

1. De medlemsstater som genomför urvalsundersökningar för att erhålla denna statistik ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att uppgifterna uppfyller följande precisionskrav: Variationskoefficienten för uppgifterna får inte på nationell nivå överstiga 3 % av den odlade arealen för var och en av de grödor som avses i punkterna 1–11 och 1 % för de grödor som avses i punkt 12 i bilaga I.

2. Medlemsstater som beslutar att använda andra källor för statistisk information än undersökningar ska se till att information från dessa källor har minst lika hög kvalitet som den information som erhålls från statistiska undersökningar.

3. Medlemsstater som beslutar att använda en administrativ källa ska i förväg informera kommissionen och redogöra för den metod som ska användas samt kvaliteten på uppgifterna från denna administrativa källa.

Artikel 7

Regional statistik

1. Vilken regional uppdelning som ska tillämpas anges i bilagorna II och III.

2. De Nuts-nivåer som avses i bilagorna anges i förordning (EG) nr 1059/2003.

Artikel 8

Överföring till kommissionen

1. Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) överföra de uppgifter som anges i bilagorna II och III senast den 31 juli året efter referensperioden.

2. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 10 för att anpassa tabellerna för översändande i bilagorna II och III.

Artikel 9

Metod- och kvalitetsrapport

1. Vid tillämpningen av denna förordning ska de kvalitetskriterier som avses i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 gälla för de uppgifter som överförs[12].

2. Senast den 31 juli 2013, och därefter vart femte år, ska medlemsstaterna avlägga rapport om de inlämnade uppgifternas kvalitet och vilka metoder som använts till kommissionen (Eurostat).

3. I rapporterna ska följande beskrivas utifrån de kvalitetskriterier som avses i punkt 1:

a) Uppläggningen av de undersökningar som omfattas av denna förordning samt de använda metoderna.

b) Uppnådda tillförlitlighetsnivåer och omfattning för de urvalsundersökningar som avses i denna förordning.

c) Kvaliteten på andra använda källor än undersökningar.

4. Medlemsstaterna ska informera kommissionen om ändrade metoder och andra förändringar som kan ha ett större inflytande på statistikens kvalitet, senast tre månader efter att denna förändring har trätt i kraft.

5. Principen att tilläggskostnader och bördor ska förbli rimliga ska beaktas.

Artikel 10

Utövande av delegering

1. Befogenheterna att anta sådana delegerade akter som avses i artiklarna 4.4 och 8.2 ska ges till kommissionen på obestämd tid.

2. När kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

3. Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i artiklarna 11 och 12.

Artikel 11

Återkallande av delegering

1. Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 4.4 och 8.2 kan återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

2. Om en institution inleder ett internt förfarande för att besluta om återkallande av delegering ska den underrätta medlagstiftaren och kommissionen senast en månad innan ett slutligt beslut fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som återkallas och skälen därtill.

3. Beslutet om återkallande innebär att den delegering av befogenheter som anges i beslutet ska upphöra att gälla. Beslutet får verkan omedelbart, eller vid ett senare angivet datum. Det påverkar inte sådana delegerade akter som redan har trätt i kraft. Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 12

Invändning mot delegerade akter

1. Europaparlamentet och rådet kan göra invändningar mot en delegerad akt inom två månader från datumet för underrättelsen. På Europaparlamentets eller rådets initiativ får fristen förlängas med en månad.

2. Om varken Europaparlamentet eller rådet vid fristens utgång har invänt mot den delegerade akten eller om både Europaparlamentet och rådet före den tidpunkten har informerat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra invändningar ska den delegerade akten träda i kraft på utsatt dag.

3. Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt får den inte träda i kraft. Den institution som invänt mot en delegerad akt ska ange skälen för detta.

Artikel 13

Upphävande

Förordning (EEG) nr 357/79 och direktiv 2001/109/EG ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2012.

Hänvisningar till den upphävda förordningen och det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i … den …

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

Bilaga I

Permanenta grödor

14. Dessertäppelträd

15. Äppelträd för industriell bearbetning (frivillig uppgift)

16. Dessertpäronträd

17. Päronträd för industriell bearbetning (frivillig uppgift)

18. Aprikosträd

19. Persikoträd

20. Apelsinträd

21. Småcitrusträd

22. Citronträd

23. Olivträd

24. Vinstockar avsedda för produktion av bordsdruvor

25. Vinstockar för andra ändamål än produktion av bordsdruvor

Bilaga II

Statistiska uppgifter om frukt- och olivodlingar

1. Arter och regional uppdelning

Arter | Regional nivå som ska användas för regionala uppgifter |

Dessertäppelträd | Nuts 1 |

Äppelträd för industriell bearbetning |

Dessertpäronträd |

Päronträd för industriell bearbetning (frivillig uppgift) |

Aprikosträd |

Persikoträd |

Apelsinträd |

Småcitrusträd |

Citronträd |

Olivträd |

Bordsdruvor |

2. Uppdelning av arter efter ”grupp”

Arter | Uppdelning |

Äppelträd | Grupp Boskoop rouge |

Grupp Braeburn |

Grupp Cox Orange |

Grupp Cripps Pink |

Grupp Elstar |

Grupp Fuji |

Grupp Gala |

Grupp Golden delicious |

Grupp Granny smith |

Grupp Idared |

Grupp Jonagold |

Grupp Jonagored |

Grupp Morgenduft |

Grupp Red delicious |

Grupp Reinette Blanche du Canada |

Grupp Shampion |

Grupp Lobo |

Andra |

Päronträd | Grupp Conference |

Grupp William |

Grupp Abate |

Grupp Rocha |

Grupp Coscia-ercolini |

Grupp Guyot |

Grupp Blanquilla |

Grupp Decana |

Grupp Kaiser |

Grupp Doyenné du Comice |

Andra |

Persikoträd | Persikor, andra än nektariner och persikor för bearbetning | Gult fruktkött | Mycket tidiga: skörd före 15 juni |

Tidiga: skörd mellan 16 juni och 15 juli |

Medeltidiga: skörd mellan 16 juli och 15 augusti |

Sena: skörd efter 15 augusti |

Vitt fruktkött | Mycket tidiga: skörd före 15 juni |

Tidiga: skörd mellan 16 juni och 15 juli |

Medeltidiga: skörd mellan 16 juli och 15 augusti |

Sena: skörd efter 15 augusti |

Platta persikor |

Nektariner | Gult fruktkött | Mycket tidiga: skörd före 15 juni |

Tidiga: skörd mellan 16 juni och 15 juli |

Medeltidiga: skörd mellan 16 juli och 15 augusti |

Sena: skörd efter 15 augusti |

Vitt fruktkött | Mycket tidiga: skörd före 15 juni |

Tidiga: skörd mellan 16 juni och 15 juli |

Medeltidiga: skörd mellan 16 juli och 15 augusti |

Sena: skörd efter 15 augusti |

Persikor för bearbetning (inklusive grupp Pavie) |

Aprikosträd | Mycket tidiga: skörd före 31 maj |

Tidiga: skörd mellan 1 och 30 juni |

Medeltidiga: skörd mellan 1 och 31 juli |

Sena: skörd efter 1 augusti |

Apelsinträd | Navelapelsiner | Tidiga: skörd mellan oktober och januari |

Medeltidiga: skörd mellan december och mars |

Sena: skörd mellan januari och maj |

Blonda apelsiner | Tidiga: skörd mellan december och mars |

Sena: skörd mellan mars och maj |

Blodapelsiner |

Andra |

Småcitrusträd | Satsumas | Extratidiga: skörd mellan september och november |

Andra satsumas: skörd mellan oktober och december |

Clementiner | Tidiga: skörd mellan september och december |

Medeltidiga: skörd mellan november och januari |

Sena: skörd mellan januari och mars |

Andra små citrusfrukter inklusive hybrider |

Citronträd | Vintersorter: skörd mellan oktober och april |

Sommarsorter: skörd mellan februari och september |

Olivträd | För bordsoliver |

För oljeoliver |

För oliver med dubbla användningsområden |

Vinstockar för bordsdruvor | Vita | Kärnfria |

Normala |

Röda | Kärnfria |

Normala |

3. Planteringstäthetsklasser

Planteringstäthetsklasser | Äppel- och päronträd | Persiko-, nektarin- och aprikosträd | Apelsinträd, småcitrus- och citronträd | Olivträd | Vinstockar för bordsdruvor |

Planteringstäthet (antal träd/hektar) | 1 | <400 | <600 | <250 | <140 | <1000 |

2 | 400-1599 | 600-1199 | 250-499 | 140-399 | 1000-1499 |

3 | 1600-3199 | ≥1200 | 500-749 | ≥400 | ≥1500 |

Ålder (år från plantering) | 1 | 0-4 | 0-4 | 0-4 | 0-4 | 0-3 |

2 | 5-9 | 5-14 | 5-9 | 5-11 | 3-9 |

3 | 10-14 | 15 år och äldre | 10-14 | 12-49 | 9-19 |

Region: |

Art: |

Grupp: |

Åldersklass 1 | Åldersklass 2 | Åldersklass 3 | Åldersklass 4 | Åldersklass 5 |

röda | vita |

Vinareal, totalt (i/ännu ej i produktion) | Summa |

Vinareal i produktion planterad med | druvsorter | b) | b) |

- varav lämpliga för produktion av viner med SUB | b) | b) |

- varav lämpliga för produktion av viner med SGB | b) | b) |

- varav lämpliga för produktion av viner utan SUB eller SGB | b) | b) |

- varav druvor för dubbla användningsområden | b) | b) |

vindruvor, torkade | b) | b) |

Summa | b) | b) |

a) Berörda medlemsstater: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI och SK.

b) Frivillig uppgift

Tabell 1.2: Vinodlingsföretag efter produktionstyp enligt Nuts 2 (a)

Variabler/karakteristika | Ant. ftg | Ant. skftn | Areal (ha) | Produktion (hl eller 100 kg)3 |

röda | vita |

Vinareal, totalt (i/ännu ej i produktion) | Summa |

Vinareal i produktion planterad med | druvsorter | b) | b) |

- varav lämpliga för produktion av viner med SUB | b) | b) |

- varav lämpliga för produktion av viner med SGB | b) | b) |

- varav lämpliga för produktion av viner utan SUB eller SGB | b) | b) |

- varav druvor för dubbla användningsområden | b) | b) |

vindruvor, torkade | b) | b) |

Summa | b) | b) |

Vinodlingar ännu ej i produktion, planterade med: | druvor för vinproduktion (inkl. druvor för dubbla användningsområden) | - | - |

- varav lämpliga för produktion av viner med SUB | - | - |

- varav lämpliga för produktion av viner med SGB | - | - |

- varav lämpliga för produktion av viner utan SUB eller SGB | - | - |

- varav druvor för dubbla användningsområden | - | - |

vindruvor, torkade | - | - |

Summa | - | - |

Vinodlingar (i/ännu ej i produktion) avsedda för produktion av: | växtförökningsmaterial | - | - |

Övr. vinstockar | - | - |

a) Berörda medlemsstater: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI och SK.

b) Frivillig uppgift

Tabell 1.3: Uppgifter utifrån produktionstyp och produktionsregion: SUB (a), SGB (a), övriga områden (b)

Variabler/karakteristika | Ant. ftg | Ant. skftn | Areal (ha) | Produktion (hl eller 100 kg)3 |

röda | vita |

Vinareal, totalt (i/ännu ej i produktion) | Summa |

Vinareal i produktion planterad med | druvsorter | c) | c) |

- varav lämpliga för produktion av viner med SUB | c) | c) |

- varav lämpliga för produktion av viner med SGB | c) | c) |

- varav lämpliga för produktion av viner utan SUB eller SGB | c) | c) |

- varav druvor för dubbla användningsområden | c) | c) |

vindruvor, torkade | c) | c) |

Summa | c) | c) |

Vinodlingar ännu ej i produktion, planterade med: | druvor för vinproduktion (inkl. druvor för dubbla användningsområden) | - | - |

- varav lämpliga för produktion av viner med SUB | - | - |

- varav lämpliga för produktion av viner med SGB | - | - |

- varav lämpliga för produktion av viner utan SUB eller SGB | - | - |

- varav druvor för dubbla användningsområden | - | - |

vindruvor, torkade | - | - |

Summa | - | - |

Vinodlingar (i/ännu ej i produktion) avsedda för produktion av: | växtförökningsmaterial | - | - |

Övr. vinstockar | - | - |

a) Uppgifterna utifrån produktionsregion ska tas fram för varje ”ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning” enligt del II avdelning II kapitel I avsnitt I a underavsnitt I i förordning (EG) nr 1234/2007.

b) Berörda medlemsstater: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI och SK.

c) Frivillig uppgift

Tabell 2: Vinodlingsföretag efter storleksklass per medlemsstat

Tabell 2.1: Vinodlingsföretag efter storleksklass av den sammanlagda vinodlingsarealen, hela vingården

Storleksklasser i (ha) | Ant. ftg | Ant. skftn | Areal (ha) | Prod. (hl eller 100 kg) |

< 0,10 * |

0,10–< 0,50 |

0,50–< 1 |

1–< 3 |

3 –< 5 |

5 –< 10 |

> 10 |

* Endast för berörda länder.

Tabell 2.2: Vinodlingsföretag efter storleksklass av den sammanlagda vinodlingsarealen, vinstockar för vinproduktion – Summa

Uppgifter med samma uppdelning som för tabell 2.1.

Tabell 2.2.1: Vinodlingsföretag efter storleksklass av den sammanlagda vinodlingsarealen, vinstockar lämpliga för produktion av viner med SUB

Uppgifter med samma uppdelning som för tabell 2.1.

Tabell 2.2.2: Vinodlingsföretag efter storleksklass av den sammanlagda vinodlingsarealen, vinstockar lämpliga för produktion av viner med SGB

Uppgifter med samma uppdelning som för tabell 2.1.

Tabell 2.2.3: Vinodlingsföretag efter storleksklass av den sammanlagda vinodlingsarealen, vinstockar för vinproduktion med dubbla användningsområden

Uppgifter med samma uppdelning som för tabell 2.1.

Tabell 2.2.4: Vinodlingsföretag efter storleksklass av den sammanlagda vinodlingsarealen, vinstockar avsedda för produktion av viner utan SUB och/eller SGB

Uppgifter med samma uppdelning som för tabell 2.1.

Tabell 2.3: Vinodlingsföretag efter storleksklass av den sammanlagda vinodlingsarealen, vinstockar för vindruvor som ska torkas

Uppgifter med samma uppdelning som för tabell 2.1.

Tabell 2.4: Vinodlingsföretag efter storleksklass av den sammanlagda vinodlingsarealen, övriga vinstockar

Uppgifter med samma uppdelning som för tabell 2.1.

Tabell 3: Vinodlingsföretag efter specialiseringsgrad och storleksklass

Storleksklasser (i kolumn): se raderna i tabell 2 (< 0,1 ha/0,10–< 0,50 ha/etc.).

Tabell 3.1: Vinodlingsföretag efter specialiseringsgrad och storleksklass enligt Nuts 1/Nuts 2 (ska fastställas av medlemsstaterna)

Specialiseringsgrad | < 0,10 ha4 | … |

Ant. ftg | Areal (ha) | Prod. (hl eller 100 kg) | Ant. ftg | Areal (ha) | Prod. (hl eller 100 kg) |

Vinodlingsföretag |

Företag med vinareal uteslutande för vinproduktion |

(varav företag som har vinareal uteslutande för produktion av SUB- och/eller SGB-vin |

- varav endast SUB |

- varav endast SGB |

- varav SUB och SGB |

(varav företag som har vinareal uteslutande för produktion av vin utan SUB och/eller SGB |

(varav företag som har vinareal för produktion av flera sorters vin |

Företag med vinareal uteslutande för produktion av torkade vindruvor |

Företag med andra områden med vinstockar |

Företag med vinareal för flera olika slags produktion |

Tabell 3.2: Vinodlingsföretag efter specialiseringsgrad och storleksklass per produktionsregion (SUB och SGB samt andra områden som ska definieras av medlemsstaterna)

Specialiseringsgrad | < 0,10 ha 4 | … |

Ant. ftg | Areal (ha) | Prod. (hl eller 100 kg) | Ant. ftg | Areal (ha) | Prod. (hl eller 100 kg) |

Som för tabell 3.1 |

Tabell 4: Huvudsakliga druvsorter

De sorter som ska föras in i tabellerna är de som finns med i förteckningen över huvudsakliga sorter och över motsvarande arealer i förordning (EG) nr 555/2008[14] (tabell 16 i bilaga XIII).

Åldersklasser som ska användas:

< 3 år

3–9 år

10–29 år

> 30 år

Tabell 4.1: Huvudsakliga druvsorter för vinproduktion efter åldersklass enligt Nuts 2

Tabell 4.1.01: Huvudsakliga druvsorter för vinproduktion efter åldersklass för ”Nuts X*”

Druvsort | < 3 år | … |

Ant. ftg | Areal (ha) | Ant. ftg | Areal (ha) |

Vinodlingsföretag |

1. varav röda sorter, totalt |

1.1. varav sort 1 |

1.2. varav sort 2 |

1.3. varav sort … |

… |

1.N. varav andra röda, blandade sorter |

2. varav vita sorter, totalt |

2.1. varav sort 1 |

2.2. varav sort 2 |

2.3. varav sort … |

… |

2.N. varav andra vita, blandade sorter |

3. varav olika färgsorter, totalt |

3.1. varav sort 1 |

3.2. varav sort 2 |

3.3. varav sort … |

… |

3.N. varav andra blandade sorter av andra blandade färger |

4. varav sorter utan angiven färg |

* X motsvarar något av de befintliga Nuts 2-områdena i landet med vinodlingsareal över tröskelvärdet (tabell 4.1.01, 4.1.02, osv.)

Tabell 4.2: Huvudsakliga druvsorter för vinproduktion efter produktionsregion (SUB)

Tabell 4.2.01: Huvudsakliga druvsorter för vinproduktion för ”SUB X*”

Druvsort | < 3 år | … |

Ant. ftg | Areal (ha) | Ant. ftg | Areal (ha) |

Som för tabell 4.1 |

* X motsvarar någon av de befintliga SUB:arna i landet med vinodlingsareal över tröskelvärdet (tabell 4.2.01, 4.2.02, osv.)

Tabell 4.3: Huvudsakliga druvsorter för vinproduktion efter produktionsregion (SGB)

Tabell 4.3.01: Huvudsakliga druvsorter för vinproduktion för ”SGB X*”

Druvsort | < 3 år | … |

Ant. ftg | Areal (ha) | Ant. ftg | Areal (ha) |

Som för tabell 4.1 |

* X motsvarar någon av de befintliga SGB:arna i landet med vinodlingsareal över tröskelvärdet (tabell 4.3.01, 4.3.02, osv.)

Tabell 4.4: Huvudsakliga druvsorter för vinproduktion efter produktionsregion (andra områden)

Tabell 4.4.01: Huvudsakliga druvsorter för vinproduktion för ”annat område X*”

Druvsort | < 3 år | … |

Ant. ftg | Areal (ha) | Ant. ftg | Areal (ha) |

Som för tabell 4.1 |

* X motsvarar något av de andra befintliga områdena i landet med vinodlingsareal över tröskelvärdet (tabell 4.4.01, 4.4.02, osv.)

Tröskelvärden

Uppdelningen av uppgifter ska endast göras när den sammanlagda arealen i cellen eller motsvarande vinodlingsareal kopplad till uppgifterna i cellen är minst 500 ha.

[1] EGT L 54, 5.3.1979, s. 124.

[2] EGT L 13, 16.1.2002, s. 21.

[3] EGT L 54, 5.3.1979, s. 124.

[4] EGT L 13, 16.1.2002, s. 21.

[5] EUT L 154, 21.6.2003, s. 1.

[6] EUT L 87, 31.3.2009, s. 164.

[7] Kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (EUT L 141, 30.4.2004, s. 18).

[8] EUT L 128, 27.5.2009, s. 15.

[9] Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

[10] Kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 av den 26 maj 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller vinodlingsregistret, de obligatoriska deklarationerna och framtagningen av uppgifter för marknadsuppföljning, följedokumenten vid transport av produkter och de register som ska föras inom vinsektorn (EUT L 128, 27.5.2009, s. 15).

[11] EUT L 128, 27.5.2009, s. 15.

[12] EUT L 87, 31.3.2009, s. 164.

[13] Genomsnitt (tre års produktion av de senaste fem skördeåren, vilket utesluter det högsta och det lägsta värdet).

[14] EUT L 170, 30.6.2008, s. 1.