Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av växelnav för cyklar med ursprung i Japan

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Den 27 juli 2000 inleddes ett antidumpningsförfarande avseende import till gemenskapen av växelnav för cyklar med ursprung i Japan.

Inga provisoriska antidumpningsåtgärder infördes, eftersom vissa aspekter i samband med undersökningen om skada, orsakssamband och situationen för gemenskapsindustrin måste undersökas ytterligare.

Det bifogade förslaget till en rådsförordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull grundar sig på de slutgiltiga avgörandena beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse.

Den konstaterade dumpningsmarginalen uppgick till 36,6 %.

När det gäller skada och orsakssamband konstaterades att den negativa utvecklingen huvudsakligen ägde rum mellan 1998 och undersökningsperioden (2000), och att situationen för gemenskapsindustrin försämrades när det gäller produktion (-4 %), försäljningsvolym (-13 %), försäljningspriser (-7 %) och marknadsandel (-7 procentenheter). Trots gemenskapsindustrins omstruktureringsförsök försämrades lönsamheten och förblev negativ parallellt med det tryck på försäljningspriserna som gemenskapsindustrin var utsatt för på sin inhemska marknad.

På denna grundval föreslås att en slutgiltig antidumpningstull på 11,3 %, motsvarande skademarginalen, införs på import av växelnav för cyklar med ursprung i Japan.

Rådet föreslås därför anta bifogade förslag till en rådsförordning för offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning senast den 26 oktober 2001.

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av växelnav för cyklar med ursprung i Japan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [1], särskilt artikel 9 i denna,

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2238/2000, EGT L 257, 11.10.2000, s. 2.

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Inledning

(1) Den 27 juli 2000 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat "tillkännagivande om inledande") som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [2] att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av växelnav för cyklar med ursprung i Japan.

[2] EGT C 214, 27.7.2000, s. 4.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits den 6 juli 2000 av SRAM Deutschland GmbH som ombud för en större andel av gemenskapstillverkningen av växelnav för cyklar.

(3) Klagomålet innehöll bevisning för att den nämnda produkten dumpades och väsentlig skada till följd av detta, vilken ansågs tillräcklig för att berättiga att ett antidumpningsförfarande inleddes.

2. Undersökning

(4) Kommissionen meddelade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda, företrädarna för det berörda exportlandet, den klagande och en annan gemenskapstillverkare att förfarandet skulle inledas. Berörda parter gavs tillfälle att ge sig till känna skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

(5) Flera parter lämnade skriftliga synpunkter. Alla parter som begärde att bli hörda inom den angivna tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

(6) Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tillfredsställande svar mottogs från den klagande tillverkaren i gemenskapen, åtta icke-närstående importörer i gemenskapen, 35 användare och den exporterande tillverkaren i Japan.

(7) Närmare upplysningar om produktjämförbarhet mellan olika typer av växelnav för cyklar som säljs på gemenskapsmarknaden begärdes i ett kompletterande frågeformulär som skickades till 58 parter (gemenskapsindustrin, den exporterande tillverkaren, två närstående importörer, nio icke-närstående importörer och 45 användare). 49 tillfredsställande svar mottogs. Reaktioner mottogs också från 137 parter, i huvudsak cykeltillverkare, detaljhandlare, konsumenter och användarsammanslutningar.

(8) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde nödvändiga för fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och utförde även kontrollbesök på platsen hos följande företag:

A. Gemenskapstillverkare

- SRAM Deutschland GmbH, Schweinfurt, Tyskland

B. Exporterande tillverkare i Japan

- Shimano Inc., Sakai, Japan

C. Närstående importörer i gemenskapen

- Shimano Europa GmbH (Dutch Branch), Nunspeet, Nederländerna

- Shimano Benelux B.V., Nunspeet, Nederländerna

D. Icke-närstående importörer i gemenskapen

- Paul Lange & Co, Stuttgart, Tyskland.

(9) Besök på platsen genomfördes också hos följande användare i gemenskapen:

- Batavus B.V., Heerenveen, Nederländerna

- Biria GmbH, Edingen-Neckarhausen, Tyskland

- Epple Zweidrad GmbH, Memmingen, Tyskland

- Helkama, Hanko, Finland

- Koninklijke Gazelle B.V., Dieren, Nederländerna

- Tunturi, Turku, Finland.

(10) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 1999 till och med den 30 juni 2000 (nedan kallad "undersökningsperioden"). När det gäller de tendenser som var av betydelse för skadebedömningen analyserades uppgifter för perioden från och med den 1 januari 1996 till och med den 30 juni 2000 (nedan kallad "skadeundersökningsperioden"), medan undersökningsperioden användes för slutsatserna om prisunderskridande och målprisunderskridande.

3. Provisoriska åtgärder

(11) Eftersom vissa aspekter när det gäller skada, orsakssamband och gemenskapens intresse måste undersökas ytterligare infördes inte några provisoriska antidumpningsåtgärder på växelnav för cyklar med ursprung i Japan.

4. Efterföljande förfarande

(12) I detta skede begärdes ytterligare upplysningar, särskilt från den exporterande tillverkaren, och alla parter underrättades om kommissionens preliminära bedömning av fallet. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla upplysningar som den bedömde nödvändiga för sina slutgiltiga avgöranden. Det genomfördes särskilt ytterligare undersökningar på platsen hos den exporterande tillverkaren i Japan, en icke-närstående importör i gemenskapen samt hos användare i gemenskapen.

(13) Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningstullar. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande om uppgifter.

(14) Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och avgörandena ändrades i enlighet därmed när så var lämpligt.

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(15) Den berörda produkten är ett växelnav som definieras som ett nav till ett cykelhjul med ett inbyggt växelsystem med tre eller flera växlar, oavsett om ett bromssystem är inbyggt i navet eller inte, vilket är fästat vid navet eller monterat på någon annan del av cykeln.

(16) Undersökningen har visat att den berörda produkten uteslutande används som ett växelnav på ett cykelhjul i syfte att manövrera cykeln.

(17) Undersökningen har också visat att växelnav för cyklar kan indelas i tre grundtyper, nämligen "frinav med fotbroms" (där växelsystemet och fotbromssystemet är inbyggda i navet), "trumbromsnav" (där växelsystemet och handbromssystemet är inbyggda i navet) och "frihjulsnav" (där endast växelsystemet är inbyggt i navet); alla har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden.

(18) I detta avseende hävdade den exporterande tillverkaren och några andra berörda parter att de ovannämnda typerna av växelnav för cyklar hade olika fysiska egenskaper. De gjorde särskilt gällande att användarna brukade betrakta frinav med fotbroms (med fotbromssystem), trumbromsnav och frihjulsnav (med handbromssystem) som olika produkter på grund av olikheterna i bromssystemen. De hävdade på denna grundval att undersökningen borde begränsas till att gälla endast frinav med fotbroms.

(19) Undersökningen visade att den viktigaste fysiska och tekniska egenskapen hos ett växelnav för cyklar är själva växelmekanismen som alltid är inbyggd i navet. Ett växelnav för cyklar består, i motsats till ett externt växelsystem, av en uppsättning växlar inbyggda i ett nav. Huruvida en typ av bromssystem därefter byggs in i eller fästs vid navet eller inte, och i så fall vilken typ av system, är visserligen viktigt för beräkningarna och för prisjämförelsen, men har inte någon betydelse för de grundläggande egenskaperna hos ett växelnav för cyklar och är således irrelevant för definitionen av den berörda produkten.

(20) Undersökningen har vidare visat att olika typer av växelnav för cyklar är utbytbara sinsemellan och har samma användnings- och tillämpningsområden.

(21) Mot bakgrund av ovanstående måste kravet att vissa typer av växelnav för cyklar inte skall omfattas av denna undersökning avvisas, och alla växelnav för cyklar med en växelmekanism med tre eller flera växlar anses vara en enda produkt i samband med detta förfarande.

2. Likadan produkt

(22) Undersökningen har visat att de grundläggande fysiska och tekniska egenskaperna hos växelnav för cyklar som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin i gemenskapen och växelnav för cyklar som tillverkas och säljs på den inhemska japanska marknaden, samt växelnav för cyklar som importeras till gemenskapen från Japan är samma produkter. Växelnav för cyklar har dessutom samma slutliga användningsområde.

(23) Mot bakgrund av ovanstående är slutsatsen att alla dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").

C. DUMPNING

1. Normalvärde

(24) För att fastställa normalvärdet undersöktes först huruvida den totala försäljningsvolymen av den berörda produkten på den inhemska marknaden var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. huruvida denna inhemska försäljning utgjorde minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av produkten i fråga. Detta krav konstaterades vara uppfyllt.

(25) Den exporterande tillverkaren hävdade att priserna på några modeller som såldes på den inhemska marknaden och som i hög grad liknar de modeller som exporteras skulle kunna användas för att fastställa normalvärdet, om justering gjordes för olikheter i tillverkningskostnaderna. Kommissionen undersökte graden av likhet mellan de 19 berörda exporterade modellerna och två liknande modeller som såldes på den inhemska marknaden och drog slutsatsen att de var mycket lika och kunde jämföras.

(26) Det undersöktes därefter huruvida den totala inhemska försäljningen av varje modell som exporterades till gemenskapen utgjorde minst 5 % av volymen av exportförsäljningen till gemenskapen av samma modell. Det konstaterades att detta endast var fallet med fyra modeller.

(27) För dessa fyra modeller undersöktes det huruvida tillräcklig försäljning skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen.

(28) När det gäller tre av de fyra modellerna fastställdes det att inhemsk försäljning till ett pris som var högre än kostnaden per enhet utgjorde minst 80 % av försäljningen och att det vägda genomsnittliga priset per enhet i Japan var högre än den vägda genomsnittliga kostnaden per enhet. Normalvärdet för dessa tre modeller fastställdes således på grundval av det vägda genomsnittliga pris som faktiskt betalats för all inhemsk försäljning av dessa modeller.

(29) När det gäller den fjärde modellen utgjorde inhemsk försäljning till ett pris som var högre än kostnaden per enhet mindre än 10 % av försäljningen. När det gäller denna modell och alla övriga modeller som inte såldes i tillräckliga mängder på den japanska marknaden konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3, 2.5 och 2.6 i grundförordningen på grundval av den exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för de exporterade modellerna jämte ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten grundades på den inhemska försäljning av växelnav för cyklar som skett i representativa mängder. Vinstmarginalen grundades på den inhemska försäljning av växelnav för cyklar som skett vid normal handel.

2. Exportpris

(30) Cirka 40 % av exportförsäljningen till gemenskapen gjordes direkt till oberoende kunder och exportpriserna för dessa fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa kunder.

(31) Den övriga försäljningen gjordes till närstående företag i gemenskapen. Exportpriserna för denna försäljning konstruerades därför i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare. För att kunna fastställa ett tillförlitligt exportpris gjordes justeringar för alla omkostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen från dessa importörer samt för vinst. Den vinstmarginal som tillämpades var de icke-närstående importörernas vägda genomsnittliga vinstmarginal.

3. Jämförelse

(32) För att åstadkomma en rättvis jämförelse gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen lämpliga justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes därför beträffande fysiska egenskaper, avdrag, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackning, kreditkostnader, kostnader efter försäljning, provisioner och valutaomräkning.

4. Dumpningsmarginal

(33) I enlighet med artikel 2.10 och 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan de vägda genomsnittliga normalvärdena och de vägda genomsnittliga exportpriserna på nivån fritt fabrik för samma modell och i samma handelsled.

(34) Denna jämförelse visade att det förekom dumpning och att dumpningen motsvarade det belopp med vilket normalvärdet översteg exportpriset. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen är 36,6 %, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, tullen obetald.

(35) Den exporterande tillverkaren står för hela den japanska exporten av växelnav för cyklar till gemenskapen. Den övriga antidumpningsmarginalen fastställdes därför slutgiltigt till samma nivå.

D. GEMENSKAPSINDUSTRIN

1. Definition av gemenskapstillverkningen

(36) Vid tidpunkten för ingivandet av klagomålet och under undersökningsperioden fanns det två tillverkare av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden:

- Den klagande.

- En annan gemenskapstillverkare (nedan kallad "den andra gemenskapstillverkaren") som stod för mindre än 10 % av den sammanlagda beräknade gemenskapstillverkningen av växelnav för cyklar under undersökningsperioden. Den andra gemenskapstillverkaren besvarade inte frågeformuläret och tog inte ställning till klagomålet.

(37) Den exporterande tillverkaren begärde att kommissionen skulle granska den andra gemenskapstillverkarens siffror. I detta avseende bör det noteras att, eftersom den andra gemenskapstillverkaren inte samarbetade, måste bästa tillgängliga uppgifter användas, som i detta fall kom från både den klagande och den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Det konstaterades också att denna aktör gick i konkurs och upphörde med tillverkningen en kort tid efter undersökningsperioden.

(38) Mot bakgrund av ovanstående utgör den klagandes och den andra gemenskapstillverkarens tillverkning gemenskapens sammanlagda tillverkning enligt artikel 4.1 i grundförordningen.

2. Definition av gemenskapsindustrin

(39) Det konstaterades att den klagande samarbetsvilliga gemenskapstillverkaren stod för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten, i detta fall mer än 90 %. Slutsatsen var därför att den klagande gemenskapstillverkaren utgjorde gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna i 5.4 och 4.1 i grundförordningen, nedan kallad "gemenskapsindustrin".

E. SKADA

1. Inledande anmärkning

(40) Eftersom det endast finns en samarbetsvillig exporterande tillverkare och gemenskapsindustrin omfattar endast ett företag, har särskilda uppgifter som rör dessa företag i enlighet med artikel 19 i grundförordningen indexerats för att skydda uppgifternas konfidentiella behandling.

2. Förbrukning i gemenskapen

(41) Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym, en beräkning av den andra gemenskapstillverkarens försäljning och den japanska exporterande tillverkarens import till gemenskapsmarknaden. När det gäller den andra gemenskapstillverkarens försäljning gjordes beräkningen på grundval av de siffror som gemenskapsindustrin och den exporterande tillverkaren lade fram. Det fanns inte någon import med ursprung i andra tredjeländer.

(42) På denna grundval konstaterades det att förbrukningen av växelnav för cyklar minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt som den endast minskade med 4 % från 1996 till 1998, minskade den med ytterligare 8 % mellan 1998 och 1999. Under undersökningsperioden ökade förbrukningen åter så att den nästan uppgick till 1998 års nivå.

3. Den berörda importen

a) Den berörda importens omfattning

(43) Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade importvolymen av den berörda produkten från det berörda landet med hela 23 %. Samtidigt som denna import minskade med 14 % från 1996 till 1998, ökade den med så mycket som 43 % under perioden 1998 till undersökningsperioden. På årsbasis framgick det att trots den minskade förbrukningen 1999 (-8 % jämfört med 1998) ökade den berörda importen 1999 med 17 %, jämfört med 1998. Denna ökning av importvolymen var ännu mera uttalad mellan 1999 och undersökningsperioden (+22 %).

b) Den berörda importens marknadsandel

(44) Under skadeundersökningsperioden ökade den berörda importens marknadsandel med över 30 % på en nedåtgående gemenskapsmarknad. Mellan 1996 och 1998 minskade den exporterande tillverkarens marknadsandel med 10 %, men ökade med 30 % mellan 1998 och 1999 och med ytterligare 11 % mellan 1999 och undersökningsperioden, vilket överensstämmer med utvecklingen av vederbörandes importvolym.

c) Genomsnittliga importpriser

(45) Av de uppgifter som lämnades av den exporterande tillverkaren framgick att priserna på japanska växelnav för cyklar som såldes på gemenskapsmarknaden minskade med 5 % mellan 1996 och 1998. De steg med 15 % 1999 och med ytterligare 2 % under undersökningsperioden. I detta sammanhang bör det noteras att denna tendens när det gäller priserna uteslutande grundar sig på de uppgifter som lämnades av den exporterande tillverkaren, och som inte kunde kontrolleras för hela skadeundersökningsperioden.

d) Prisunderskridande

(46) För att fastställa prisunderskridande jämfördes priserna för växelnav för cyklar som såldes av gemenskapsindustrin med den japanska exporterande tillverkarens priser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Denna jämförelse gjordes för jämförbara typer av växelnav för cyklar och i samma handelsled, dvs. för försäljning till den första oberoende kunden.

i) Jämförbarhet

(47) Enligt vad som anges i skäl 7 begärdes i ett kompletterande frågeformulär närmare upplysningar om produktjämförbarhet mellan olika typer av växelnav för cyklar som säljs på gemenskapsmarknaden. På grundval av dessa svar fastställdes det vilka typer av växelnav för cyklar, tillverkade av den japanska exporterande tillverkaren och sålda på gemenskapsmarknaden, respektive tillverkade och sålda av gemenskapsindustrin på denna marknad, som var direkt jämförbara.

(48) För att åstadkomma en tillfredsställande prisjämförelse gjordes därför en jämförelse av samma typer av växelnav för cyklar med hänsyn tagen särskilt till antalet växlar.

ii) Justeringar

(49) Gemenskapsindustrin hävdade att vissa växelnav för cyklar som såldes av den exporterande tillverkaren på gemenskapsmarknaden var försedda med navhylsor av aluminium, medan jämförbara nav som såldes av dem alltid var försedda med navhylsor av stål. Gemenskapsindustrin hävdade att den exporterande tillverkarens priser därför borde justeras nedåt för att avspegla marknadsvärdet av denna skillnad i material. Den japanska exporterande tillverkaren medgav att en justering var på sin plats, men hävdade med hänvisning till de olika tillverkningskostnaderna att denna borde vara högst 5 %.

(50) I detta avseende framgick det av undersökningen att mer än 55 % av de sjuväxlade frinav med fotbroms och 100 % av de sjuväxlade frinav med fotbroms som under undersökningsperioden såldes av den exporterande tillverkaren på gemenskapsmarknaden var försedda med navhylsor av aluminium, medan de jämförbara växelnav för cyklar som såldes av gemenskapsindustrin uteslutande var försedda med stålhylsor.

(51) På grundval av tillgänglig bevisning, särskilt en prislista från den exporterande tillverkaren, konstaterades att priserna på växelnav för cyklar försedda med navhylsor av aluminium var cirka 22 % högre under undersökningsperioden än samma växelnav för cyklar med hylsor av stål. Enligt den förteckning över transaktioner som den exporterande tillverkaren lämnade för undersökningsperioden var de priser som faktiskt fakturerades för navhylsor av aluminium endast 11 % högre än priserna på motsvarande navhylsor av stål.

(52) På denna grundval ansågs det att det fanns en objektiv skillnad i marknadsvärde mellan ett växelnav för cyklar försett med en aluminiumkapsel och ett växelnav försett med en stålkapsel. Denna skillnad fastställdes till 11 % av priset på en navkapsel av aluminium.

(53) Både gemenskapsindustrin och den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att ytterligare justeringar borde göras på grundval av påstådda olikheter när det gäller produkttyperna i fråga. De underrättades emellertid om att ingen av de påstådda olikheterna hade konstaterats vara objektiva och mätbara när det gäller marknadsvärdet. De båda parternas ytterligare krav måste därför avslås.

iii) Prisunderskridande

(54) På grundval av ovanstående och till följd av de ytterligare undersökningarna ansågs två typer av växelnav för cyklar (frihjulsnav med broms och frihjulsnav), som utgör cirka 78 % av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden och cirka 85 % av den japanska exportörens export, vara jämförbara och ha skett i samma handelsled. Följande typer av växelnav för cyklar som sålts av gemenskapsindustrin och den exporterande tillverkaren på gemenskapsmarknaden jämfördes med varandra:

- Treväxlade frinav med fotbroms.

- Sjuväxlade frinav med fotbroms.

- Treväxlade frihjulsnav.

- Sjuväxlade frihjulsnav.

(55) De försäljningspriser som jämfördes för den berörda exporterande tillverkaren var priserna cif vid gemenskapens gräns, tullen betald. Gemenskapsindustrins försäljningspriser justerades vid behov till nivån fritt fabrik, dvs. utan transportkostnader.

(56) Jämförelsen för varje transaktion på grundval av ett vägt genomsnitt visade att den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen var 6,8 % under undersökningsperioden, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser.

4. Gemenskapsindustrins situation

a) Inledande anmärkning

(57) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen alla ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd på den inhemska marknaden.

b) Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

(58) Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins produktion med 3 %.

(59) Mellan 1998 och 1999 minskade emellertid gemenskapsindustrins produktion avsevärt, nämligen med 19 %, medan förbrukningen i gemenskapen volymmässigt minskade med endast 8 % under samma period. Produktionen återhämtade sig därefter under undersökningsperioden (+18 % jämfört med 1999), men låg under nivån för 1998. Denna ökning av produktionen, som ägde rum trots att gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade på dess inhemska marknad, förklaras av gemenskapsindustrins ökade export till andra tredjeländer under undersökningsperioden.

(60) Med tanke på att produktionskapaciteten inte ändrades under skadeundersökningsperioden var tendensen när det gäller kapacitetsutnyttjandet densamma som tendensen när det gäller produktionen som låg kvar på mellan 50 % och 65 %.

c) Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

(61) Från och med 1996 till och med undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder i gemenskapen volymmässigt med 6 %. Under perioden 1996-1998 lyckades gemenskapsindustrin, parallellt med att den ökade sin produktion, även öka sin försäljning i gemenskapen med 8 %. Därefter följde en minskning av försäljningsvolymen med 17 % mellan 1998 och 1999. Denna minskning var mycket mera uttalad än den minskade förbrukningen i gemenskapen under denna period som begränsades till -8 %. På grund av den obetydliga ökningen av försäljningsvolymen mellan 1999 och undersökningsperioden (+4 %) var det inte möjligt för gemenskapsindustrin att ta igen den tidigare volymmässiga förlusten.

(62) Även om gemenskapsindustrins marknadsandel ökade med 13 % mellan 1996 och 1998, gick den åter ned till 1996 års nivå under perioden 1998 till undersökningsperioden. Detta bör ses mot bakgrund av den minskade förbrukningen. Denna situation sammanföll med att importvolymen av den berörda produkten ökade avsevärt på gemenskapsmarknaden under samma period, nämligen med 43 %.

(63) Det bör noteras att den exporterande tillverkaren hävdade att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden kunde öka sin marknadsandel på bekostnad av den andra gemenskapstillverkaren. Undersökningen har emellertid visat att detta påstående var ogrundat. Ökningen av den japanska exporterande tillverkarens marknadsandel under undersökningsperioden skedde i själva verket på bekostnad av både gemenskapsindustrin och den andra gemenskapstillverkaren, särskilt under perioden 1998 till undersökningsperioden. Aktuella försäljningssiffror visar att den försäljningsvolym som gemenskapsindustrin och den andra gemenskapstillverkaren förlorade under denna period helt övertogs av den japanska exporterande tillverkaren.

d) Priser och faktorer som påverkar priserna

(64) Under skadeundersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris för växelnav för cyklar på gemenskapsmarknaden avsevärt, nämligen med 21 %. Det bör i detta sammanhang noteras att varken prisskillnaderna mellan olika typer av växelnav för cyklar eller gemenskapsindustrins produktutbud på gemenskapsmarknaden ändrades avsevärt under denna period. Det minskade genomsnittspriset beror därför inte på att gemenskapen ändrade sitt produktutbud till billigare typer av växelnav för cyklar.

(65) Samtidigt som det av prislistorna framgår att de japanska priserna synes ha ökat under skadeundersökningsperioden, bör det noteras att de fortfarande underskred gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden med i genomsnitt cirka 7 % under undersökningsperioden. På denna grundval kan det också antas att det faktiskt förelåg en större prisskillnad mellan den japanska exporterande tillverkarens priser och gemenskapsindustrins priser under en betydande del av skadeundersökningsperioden. Detta ledde till att de inhemska priserna under skadeundersökningsperioden pressades ned till en nivå där de inte längre var lönsamma. Detta var särskilt fallet under undersökningsperioden.

e) Lager

(66) Under skadeundersökningsperioden, med undantag av mellan 1997 och 1998, var gemenskapsindustrins lager ganska små. Skälet till det är framför allt att gemenskapsindustrin huvudsakligen producerar för beställningar och inte för lageruppbyggnad. Mot bakgrund av detta var lagerrörelsernas eventuella inverkan på gemenskapsindustrins situation försumbar, om ens förekommande, särskilt under undersökningsperioden. Uppskattningen av lagren förefaller inte vara en viktigt faktor när det gäller att undersöka gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

f) Lönsamhet och likviditetsflöde

(67) När det gäller lönsamheten låg de förluster som gemenskapsindustrin vållades 1996 på mellan 5 % och 10 % av omsättningen. 1997 förbättrades situationen och lönsamheten låg nära breakeven. Mellan 1997 och undersökningsperioden, efter det att SRAM Deutschland GmbH övertagit gemenskapsindustrin (f.d. Mannesmann Sachs), omstrukturerade gemenskapsindustrin sin verksamhet, varvid den minskade sina produktionskostnader med nästan 20 %. Under skadeundersökningsperioden var kostnadsminskningen i själva verket så stor som 26 %. Oaktat detta förblev gemenskapsindustrins lönsamhet negativ under hela skadeundersökningsperioden.

(68) Från och med den situation 1997 då breakeven rådde kunde man rimligtvis ha förväntat sig att gemenskapsindustrins ansträngningar att omstrukturera och minska kostnaderna skulle ha lett till en vinstgivande situation. Det pristryck som gemenskapsindustrin var utsatt för, särskilt 1999 och under undersökningsperioden, underminerade emellertid dessa ansträngningar. Detta tyder på att gemenskapsindustrins förluster skulle ha varit ännu större eller dess tillverkning av växelnav för cyklar ha upphört helt om den inte hade omstrukturerat sin verksamhet. Gemenskapsindustrins förluster under undersökningsperioden var cirka 3 % av omsättningen. Det bör noteras att det i detta resultat inte tas hänsyn till gemenskapsindustrins omstrukturering och ytterligare kostnader under skadeundersökningsperioden.

(69) Den minskade produktionskostnaden och de minskade förlusterna ledde till att gemenskapsindustrin kunde förbättra sin likviditet under skadeundersökningsperioden. Parallellt med gemenskapsindustrins förluster, förvärrades likviditetsläget avsevärt, särskilt mellan 1997 och 1999, men förbättrades något under undersökningsperioden.

g) Investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

(70) Investeringarna under skadeundersökningsperioden var särskilt stora 1999. Detta förklaras av att den nya anläggningen för tillverkning av växelnav för cyklar i Tyskland togs i bruk i början av 1999. Denna investering visar att företaget har för avsikt att förbli aktivt på denna marknad och har en långsiktig strategi för den berörda produkten.

(71) I detta avseende visade undersökningen att gemenskapsindustrins omstrukturering ledde till att avkastningen på investeringarna förbättrades något under undersökningsperioden. Denna förbättring ändrar emellertid inte det faktum att gemenskapsindustrins ekonomiska resultat förblev negativa under hela skadeundersökningsperioden.

(72) Trots sina ekonomiska förluster hade gemenskapsindustrin inte några större svårigheter att anskaffa kapital.

h) Sysselsättning, produktivitet och löner

(73) Sysselsättningen minskade med 17 % från och med 1997 till och med 1998 och förblev stabil fram till undersökningsperioden trots de svårigheter som drabbade gemenskapsindustrin.

(74) Tack vare produktionsnivån och personalminskningen förbättrades produktiviteten under perioden från och med 1997 till och med undersökningsperioden.

(75) Totalt sett ökade lönerna något under skadeundersökningsperioden. Genomsnittslönen per anställd låg kvar på ungefär samma nivå.

i) Dumpningsmarginalens storlek

(76) Effekten på gemenskapsindustrin an den nuvarande dumpningsmarginalens storlek kan inte anses vara obetydlig med tanke på importvolymen och priserna på de berörda importprodukterna. Undersökningen visade i själva verket att de produkter som importerades från Japan i allmänhet såldes till dumpade priser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Trycket på gemenskapspriserna skulle uppenbarligen ha varit lägre eller inte ha förekommit alls utan dumpning.

5. Slutsats om skada

(77) Under skadeundersökningsperioden ökade importen från Japan väsentligt på gemenskapsmarknaden och de viktigaste skadeindikatorerna för gemenskapsindustrin visade en negativ utveckling.

(78) Denna utveckling var särskilt tydlig mellan 1998 och undersökningsperioden då importvolymen för de berörda produkterna ökade med 43 %, medan förbrukningen i gemenskapen minskade med 1 %. Därigenom blev det möjligt för den japanska exporterande tillverkaren att vinna ytterligare en betydande andel av gemenskapsmarknaden (12 procentenheter), huvudsakligen på bekostnad av gemenskapsindustrin. I detta sammanhang bör det noteras att den berörda importen underskred gemenskapsindustrins priser med cirka 7 % under undersökningsperioden, och att gemenskapsindustrins försäljningspriser pressades ned till en nivå där de inte var vinstgivande.

(79) Det konstaterades också att den viktigaste negativa utvecklingen när det gäller gemenskapsindustrins ekonomiska situation ägde rum under samma period, nämligen från och med 1998 till och med undersökningsperioden, då dess försäljningsvolym minskade med 13 % och dess försäljningspriser med 7 %. Produktionen minskade med 4 % och gemenskapsindustrin förlorade 7 procentenheter av sin marknadsandel. Trots omstruktureringar och kostnadsminskningar försämrades lönsamheten och förblev negativ, parallellt med det försäljningspristryck som gemenskapsindustrin var utsatt för på sin inhemska marknad.

(80) Mot bakgrund av ovanstående, särskilt den minskning av försäljningspris, lönsamhet och marknadsandel som drabbade gemenskapsindustrin under perioden från och med 1998 till och med undersökningsperioden, är slutsatsen att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden vållades väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.1 i grundförordningen.

F. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(81) I enlighet med artiklarna 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den dumpade importen av växelnav för cyklar med ursprung i Japan vållade gemenskapsindustrin en skada som var så omfattande att den kunde betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer än den dumpade importen, som samtidigt skulle kunna vålla gemenskapsindustrin skada, undersöktes också för att säkerställa att en eventuell skada vållad av dessa andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2. Effekten av den dumpade importen

(82) Under skadeundersökningsperioden ökade volymen dumpad import till gemenskapen med ursprung i Japan med 23 % och dess marknadsandel ökade med 39 %, en väsentlig ökning på bekostnad av tillverkarna i gemenskapen.

(83) Sambandet mellan den skada som gemenskapsindustrin vållades och den dumpade importen framgår särskilt av den utveckling som observerades från och med 1998 till och med slutet av undersökningsperioden. Under denna period ökade den dumpade importen med ursprung i Japan volymmässigt med 43 % och dess andel av gemenskapsmarknaden ökade med så mycket som 44 %.

(84) Det har konstaterats att gemenskapsindustrin var utsatt för pristryck, vilket bevisas av det prisunderskridande som den japanska exporterande tillverkaren tillämpade och utvecklingen av gemenskapsindustrins priser, som var nedpressade i hög grad. Detta pristryck förvärrades ytterligare av det faktum att marknaden för växelnav för cyklar är en öppen marknad vad priserna beträffar och att det endast förekommer två aktörer på marknaden. Den ovanstående utvecklingen sammanföll med den väsentliga nedåtgående trenden från och med 1998 till och med undersökningsperioden när det gäller de viktigaste ekonomiska indikatorer som rör gemenskapsindustrin: dess försäljningsvolym minskade med 13 %, och betydande marknadsandelar förlorades. Det genomsnittliga försäljningspriset minskade med 7 %. Till följd av detta fortsatte gemenskapsindustrin att lida ekonomiska förluster.

(85) Slutsatsen är därför att den dumpade importen av växelnav för cyklar med ursprung i Japan hade en väsentlig inverkan på den skada som gemenskapsindustrin vållades i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

3. Effekten av andra faktorer

(86) I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersöktes det, huruvida andra faktorer än den dumpade importen med ursprung i Japan kunde ha bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållades, för att säkerställa att skada vållad av dessa andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. I detta sammanhang undersöktes följande faktorer: den japanska exporterande tillverkarens påstådda högre priser, den minskade förbrukningen 1999, vissa cykeltillverkares flyttning av sin tillverkning till länderna i Central- och Östeuropa, gemenskapsindustrins export och den andra gemenskapstillverkarens situation.

a) Den exporterande tillverkarens påstådda högre priser

(87) Flera användare opponerade sig mot resultaten av undersökningen om prisunderskridande och orsakssambandet mellan den dumpade importen med ursprung i Japan och den skada som gemenskapsindustrin vållades. De hävdade att priserna på japanska växelnav för cyklar genomgående var högre än gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden.

(88) Det bör noteras att detta påstående gjordes huvudsakligen av parter som inte köper växelnav för cyklar direkt från den exporterande tillverkaren eller dennes närstående företag på gemenskapsmarknaden. Dessa användare jämförde med andra ord de priser som togs ut direkt av gemenskapsindustrin med de priser som togs ut av ett försäljningsföretag som agerade som mellanhand vid försäljning av japanska växelnav för cyklar. Av denna anledning och tvärtemot vad som anges i skäl (46) är det inte fråga om en jämförelse av priserna på växelnav för cyklar i samma handelsled och resultaten är otillförlitliga.

(89) Kommissionen fastställde prisunderskridandet genom att jämföra den japanska exporterande tillverkarens priser med gemenskapsindustrins priser i samma handelsled. Såsom anges i skäl (56) visade denna jämförelse att det förekom prisunderskridande när det gäller ett stort antal typer av växelnav för cyklar och transaktioner under undersökningsperioden. Det prisunderskridande som konstaterades under undersökningsperioden var i genomsnitt 7 % av gemenskapsindustrins försäljningspriser.

(90) Såsom anges i skälen (64), (65) och (76) konstaterades under undersökningsperioden prisunderskridande från den japanska exporterande tillverkarens sida och pristryck konstaterades också under skadeundersökningsperioden när det gäller gemenskapsindustrins priser.

(91) Argumentet ovan anses följaktligen vara ogrundat och avslås därför.

b) Minskning av förbrukningen 1999 och marknadsutvecklingen

(92) Det undersöktes huruvida den minskade förbrukningen 1999 var en viktig faktor som bidrog till den skada som gemenskapsindustrin vållades. Eftersom det fanns huvudsakligen två huvudaktörer på gemenskapsmarknaden, ansågs det att den eventuella effekten av den minskade förbrukningen och den därav följande marknadsutvecklingen borde undersökas mot bakgrund av båda aktörernas resultat.

(93) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade 1999 med cirka 18 % jämfört med 1998, medan efterfrågan minskade med 8 %, dvs. i mycket mindre utsträckning. Gemenskapsindustrin förlorade också cirka 9 % av sin marknadsandel. Under samma period kunde den exporterande tillverkaren öka sin försäljningsvolym med 17 % och sin marknadsandel med 30 %.

(94) Under undersökningsperioden ökade gemenskapsindustrin sin försäljningsvolym med 4 % jämfört med 1999, men dess marknadsandel minskade med 4 %. Samtidigt kunde den exporterande tillverkaren ytterligare öka sin försäljningsvolym (22 %) och marknadsandel (11 %), dvs. i mycket större utsträckning än marknaden kunde återhämta sig (8 %).

(95) Mot bakgrund av ovanstående fakta är det tydligt att gemenskapsindustrins försämrade ställning 1999 var mera dramatisk än en eventuell minskad förbrukning. När marknaden återhämtade sig under undersökningsperioden låg gemenskapsindustrins resultat också långt under marknadsutvecklingen. Samtidigt förbättrades deras ställning på gemenskapsmarknaden väsentligt genom den dumpade importen. Följaktligen anses det att den minskade förbrukningen till skillnad från den dumpade importen inte spelade någon väsentlig roll för den skada som vållades gemenskapsindustrin.

c) Vissa cykeltillverkares flyttning av sin tillverkning till länder i Central- och Östeuropa och gemenskapsindustrins exportförsäljning

(96) Den japanska exporterande tillverkaren hävdade att gemenskapsindustrins minskade försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden berodde på minskad efterfrågan på gemenskapsmarknaden. Denna minskning berodde på att flera av gemenskapsindustrins kunder 1998 flyttade sin tillverkning från gemenskapen till länder i Central- och Östeuropa. Den exporterande tillverkaren hävdade därför att den eventuella minskning av försäljningsvolym (och ytterligare skadevållande konsekvenser) som drabbade gemenskapsindustrin på dess inhemska marknad uppvägdes av dess exportförsäljning till länderna i Central- och Östeuropa.

(97) I detta avseende har det konstaterats att antalet cykeltillverkare som flyttade sin tillverkning till vissa länder i Central- och Östeuropa under skadeundersökningsperioden sannolikt är ganska få jämfört med förbrukningen i gemenskapen. Det framgick dessutom inte av undersökningen att gemenskapsindustrin ökade sin exportförsäljning 1998 eller ens under 1999 jämfört med tidigare år.

(98) Det finns uppgifter om att även kunder till den japanska exporterande tillverkaren flyttade sin tillverkning. Det har också konstaterats att flera cykeltillverkare fortsatte sin tillverkning i gemenskapen samtidigt som de inrättade produktionsanläggningar i några länder i Central- och Östeuropa under undersökningsperioden. Den eventuella inverkan som en sådan flyttning kan ha haft på gemenskapsindustrins situation under skadeundersökningsperioden kan därför inte anses vara väsentlig.

(99) Gemenskapsindustrins exportförsäljning undersöktes också. Denna undersökning visade att gemenskapsindustrins exportförsäljning till tredjeland under perioden 1996 till 1999 utgjorde cirka 8 % av dess totala försäljning, medan den ökade till 15 % under undersökningsperioden. Om exportförsäljningen inte hade ökat skulle förlusten av stordriftsfördelar och effekten på gemenskapsindustrins tillverkningskostnad per enhet till och med ha varit högre, vilket skulle lett till ännu större ekonomiska förluster.

(100) Argumentet att flyttningen av cykeltillverkningen till länder i Central- och Östeuropa är en förklaring till gemenskapsindustrins minskade försäljningsvolym på dess inhemska marknad avslås därför.

d) Den andra gemenskapstillverkaren

(101) Det undersöktes vidare huruvida den andra gemenskapstillverkaren kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin vållades. Det framgår emellertid av tillgängliga uppgifter att den andra gemenskapstillverkaren förlorade cirka 60 % av sin försäljning och cirka 60 % av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden, så att han hade kvar en marknadsandel av cirka 6 % under undersökningsperioden. Slutsatsen är därför att den andra gemenskapstillverkaren inte bidrog till den skada som vållades gemenskapsindustrin.

4. Slutsats om orsakssamband

(102) Den väsentligt dumpade importen som ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden, och det prisunderskridande och pristryck som konstaterades, hade alla betydande negativa konsekvenser för gemenskapsindustrins ekonomiska situation, särskilt vad gäller försäljningspriser och försäljningsvolym, vilket i sin tur hade inverkan på marknadsandelen och lönsamheten. Effekten av den dumpade importen var så omfattande att den vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada. Mot bakgrund av ovanstående fakta och överväganden är slutsatsen också att andra eventuella faktorer som kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin vållades inte var så omfattande att de bröt orsakssambandet mellan den fastställda skadan och effekten av den dumpade importen.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledande anmärkning

(103) För att kunna fastställa huruvida gemenskapens intresse krävde ett ingripande undersöktes de sannolika effekterna för de berörda ekonomiska aktörerna av om antidumpningsåtgärder infördes eller inte. För detta ändamål begärdes upplysningar från alla berörda parter, inbegripet gemenskapsindustrin, icke-närstående importörer/handlare och användarna av den berörda produkten.

2. Gemenskapsindustrins intresse

(104) Det konstaterades att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden hade gjort betydande ansträngningar att förbättra sin produktivitet i form av ett framgångsrikt försök att sänka sina tillverkningskostnader och öka sin konkurrenskraft i gemenskapen och internationellt. För detta ändamål gjorde gemenskapsindustrin en större investering 1999, då den öppnade en ny produktionsanläggning i syfte att ytterligare förbättra effektiviteten och produktkvaliteten. Denna investering beslutades vid tidpunkten för övertagandet av Mannesmann Sachs 1997, på grundval av en skälig bedömning av marknadsutvecklingen. Under skadeundersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin minska sina kostnader med 26 % och öka sin exportförsäljning. Detta tyder på att gemenskapsindustrin är livskraftig och konkurrenskraftig och att avsikten är att fortsätta tillverkningen av växelnav för cyklar i gemenskapen, såvida den inte drivs bort från marknaden av den dumpade importen. Gemenskapsindustrins stora investering tyder också på att företaget har en långsiktig gemenskapsbaserad strategi för den berörda produkten. Dess framtid beror emellertid i stor utsträckning på om det råder rättvisa konkurrensförhållanden och därmed på att det inte förekommer dumpad och skadevållande import på gemenskapsmarknaden.

(105) Med tanke på arten av den skada som gemenskapsindustrin vållats anses det att om antidumpningsåtgärder inte införs är en ytterligare försämring av gemenskapsindustrins situation oundviklig. Detta kommer med all sannolikhet att leda till ytterligare skada och på medellång sikt till och med till att industrin försvinner. Antagandet av antidumpningsåtgärder skulle därför vara i gemenskapsindustrins intresse.

3. Icke-närstående importörers och handlares intresse

(106) Av de 10 icke-närstående importörer som kontaktades lämnade åtta tillfredsställande svar på frågeformuläret. De står för cirka 21 % av gemenskapsimporten och 8 % av förbrukningen i gemenskapen. Alla var ensamåterförsäljare för den japanska exporterande tillverkaren.

(107) När det gäller dessa åtta samarbetsvilliga importörer stod de som tillverkar växelnav för cyklar för i genomsnitt 2,4 % (mellan 0 % och 8 %) av den totala omsättningen under undersökningsperioden.

(108) Den sannolika genomsnittliga effekten av den föreslagna antidumpningstullen för importörernas övergripande lönsamhet undersöktes. Mot bakgrund av att växelnav för cyklar utgör en liten andel av deras sammanlagda omsättning, blir den största negativa effekten av de föreslagna åtgärderna för de åtta importörerna sannolikt obetydlig.

(109) Eftersom växelnav för cyklar genomsnittligt utgör en liten andel av deras totala verksamhet och med tanke på nivån av de åtgärder som föreslås anses det att importörernas intresse totalt sett inte kommer att påverkas nämnvärt.

4. Användarnas intresse

(110) Användare av den berörda produkten är cykeltillverkare och cykelmontörer samt vissa detaljhandlare i gemenskapen. Av de användare som kontaktades lämnade 35 ett tillfredsställande svar på frågeformuläret. Dessa 35 användare stod för cirka 32 % av den totala förbrukningen av växelnav för cyklar i gemenskapen. Svar mottogs också från användarsammanslutningar i gemenskapen.

(111) Det konstaterades att dessa användare faktiskt har en genomsnittlig vinstmarginal på cirka 3 % av sin samlade verksamhet, och cirka 11 % när det gäller cyklar försedda med växelnav.

(112) Under undersökningsperioden stod försäljningen av cyklar försedda med växelnav (av japanskt ursprung eller av gemenskapsursprung) för cirka 25 % av användarnas totala omsättning.

(113) Eftersom cyklar försedda med växelnav utgör en begränsad andel av den samlade verksamheten, och med tanke på nivån på de åtgärder som föreslås samt de samarbetsvilliga användarnas lönsamhetssituation, är slutsatsen att de föreslagna åtgärdernas eventuella negativa effekter för användarna inte kan anses vara så omfattande att de uppväger de fördelar som gemenskapsindustrin förväntas få.

5. Konkurrens och handelssnedvridande effekter

(114) Det konstaterades att gemenskapsindustrin i stort sett endast tillverkar och säljer den berörda produkten, medan den exporterande tillverkaren har en framträdande funktion när det gäller alla cykelkomponenter, särskilt på gemenskapsmarknaden men även internationellt. Mot bakgrund av det konstaterade prisunderskridandet, det befintliga pristrycket, de ekonomiska förlusterna och förlorade marknadsandelarna är det inte säkert att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att ha en framträdande funktion på marknaden. Den exporterande tillverkarens på det hela taget starka ställning på gemenskapsmarknaden, där han endast är utsatt för konkurrens från företag som tillverkar växelnav för cyklar, och nivån på åtgärderna, gör att det är osannolikt ur ekonomisk synvinkel att importen från denna tillverkare kommer att vara utestängd från gemenskapsmarknaden. Han kommer därför att kunna fortsätta att avsätta sina växelnav för cyklar på gemenskapsmarknaden även om antidumpningsåtgärder införs.

(115) Några parter har vidare gjort gällande att åtgärderna skulle leda till att användarnas och konsumenternas valmöjligheter minskade och att de skulle förhindras dra fördel av de innovationer som utvecklas av den japanska exporterande tillverkaren. Såsom angivits ovan anses det emellertid att växelnav för cyklar med ursprung i Japan kommer att fortsätta att vara tillgängliga på gemenskapsmarknaden i framtiden, vilket beror både på den exporterande tillverkarens starka ställning på gemenskapsmarknaden när det gäller ett stort antal cykeldelar och gemenskapsmarknadens betydelse för den exporterande tillverkaren.

(116) Användare och konsumenter kommer därför även i fortsättningen att kunna välja mellan de konkurrerande produkterna, även om det sker till icke-skadevållande priser. Denna valfrihet skulle däremot försvinna om gemenskapsindustrin tilläts försvinna, vilket inte är uteslutet om det inte införs antidumpningsåtgärder.

(117) Genom införandet av åtgärder förväntas därför rättvisa och effektiva konkurrensförhållanden återupprättas på gemenskapsmarknaden, genom att man helt enkelt kommer till rätta med den snedvridande effekten av den skadevållande dumpning som utövas av den japanska exporterande tillverkaren. Att inte införa åtgärder i det aktuella fallet skulle leda till att snedvridningen av konkurrensen fortsatte och ökade, vilket skulle leda till en ytterligare försämring av gemenskapsindustrins situation. Om gemenskapsindustrin försvann skulle detta leda till minskad konkurrens och färre valmöjligheter för användare och konsumenter på gemenskapsmarknaden.

6. Slutsats om gemenskapens intresse

(118) På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden är slutsatsen att det inte finns några bindande skäl med anledning av gemenskapens intresse till att inte införa antidumpningsåtgärder på import av växelnav för cyklar med ursprung i Japan.

H. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER

1. Nivå för undanröjande av skada

(119) Efter att ha fastställt att den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada och att det inte finns några bindande skäl till att inte införa åtgärder, bör en antidumpningstull införas på en tillräckligt hög nivå för att eliminera den skada som vållas utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids.

(120) Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja effekten av den skadevållande dumpningen ansågs det att de åtgärder som infördes borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och erhålla en skälig vinst före skatt som skulle kunna uppnås vid avsaknad av dumpad import.

(121) På denna grundval konstaterades det att en vinstmarginal på 8 % av den totala omsättningen kunde anses vara ett lämpligt minimum som gemenskapsindustrin rimligen skulle ha kunnat förvänta sig om det inte förekommit skadevållande dumpning, med hänsyn tagen till gemenskapsindustrins framgångsrika och kostnadsbesparande omstruktureringsförsök och dess behov av långsiktiga investeringar. Internationellt sett finns det endast två stora marknader för växelnav för cyklar: gemenskapsmarknaden och den japanska marknaden, där dumpad import saknas. Med tanke på den avsevärt högre vinsten i Japan, anses den ovanstående vinstmarginalen vara mycket försiktig.

(122) Nivån för undanröjande av skada fastställdes därför som skillnaden mellan gemenskapsindustrins tillverkningskostnad plus den ovannämnda vinstmarginalen och det justerade faktiska nettoförsäljningspris för importerade växelnav för cyklar som använts för beräkningen av prisunderskridandet. Denna skillnad uttrycktes därefter i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, tullen obetald. Resultatet av denna beräkning var en skademarginal på 11,3 %.

2. Slutgiltig antidumpningstull

(123) Mot bakgrund av ovanstående, och i enlighet med de bestämmelser om lägre tull som anges i artikel 9.4 i grundförordningen, anses det att en slutgiltig antidumpningstull bör tas ut till nivån för skademarginalen.

(124) Eftersom den enda kända japanska exporterande tillverkaren står för nästan all export till gemenskapen med ursprung i Japan, bör den resterande tullen fastställas till samma nivå.

(125) På grundval av ovanstående är den föreslagna slutgiltiga tullsatsen följande, uttryckt i procent av cif-priset fritt vid gemenskapens gräns, tullen obetald:

>Plats för tabell>

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av växelnav för cyklar med ett inbyggt växlingssystem med tre eller flera växlar, oavsett om ett bromssystem är inbyggt i navet eller inte, som är fästade vid navet eller monterade vid en annan del av cykeln, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 8714 9990, (Taric-nr 8714 99 90 91) med ursprung i Japan.

Tullen skall också tillämpas på frinav med fotbroms och navbromsar som omfattas av KN-nr ex 8714 94 10 samt nav utan frihjul eller broms, andra nav än frinav med fotbroms och navbromsar som omfattas av KN-nr ex 8714 93 10, båda kombinerade med ett inbyggt växlingssystem med tre eller flera växlar (Taric-nr 8714 94 10 10, 8714 93 10 10), med ursprung i samma land.

2. Den slutgiltiga antidumpningstullsats som skall tillämpas på nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, tullen obetald, för produkten med ursprung i Japan skall vara följande:

>Plats för tabell>

3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande