(...PICT...)

MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Motiv och syfte

Alla förordningar om fiskemöjligheter måste begränsa skörden av fiskbestånden till nivåer som måste vara förenliga med den gemensamma fiskeripolitikens (GFP) allmänna mål. I rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken anges målen för de årliga förslagen till begränsningar av fångster och av fiskeansträngningen för att säkerställa att unionens fiske är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart.

Den viktigaste aspekten av det årliga fastställandet av fiskemöjligheter är den korta giltighetstiden. Skälen till detta är främst historiska och har att göra med hur det i den gemensamma fiskeripolitiken läggs fast hur havsområdet och resurserna där ska delas mellan de nationella flottorna i unionen. Det är viktigt att behålla en årlig process för unionsomfattande samförstånd som en av grundstenarna i den gemensamma fiskeripolitiken.

Detta utesluter dock inte att det också införs mer långsiktiga strategier för förvaltningen. Unionen har gjort stora framsteg på detta område och det finns nu fleråriga planer för förvaltningen av viktiga bestånd av kommersiellt intresse, vilket innebär att årliga totala tillåtna fångstmängder (TAC) och tak för fiskeansträngningen måste fastställas i överensstämmelse med dessa planer.

Tillämpningsområde

Under senare år har EU:s råd årligen fattat beslut om fiskemöjligheterna för fiskbestånden i Atlanten och Nordsjön och för de internationella fisken där unionsfartygen deltar. Detta var den viktigaste förordningen om fiskemöjligheter med hänsyn till antalet reglerade bestånd, vid sidan av andra förordningar om fiskemöjligheter som rör bestånden i Östersjön och Svarta havet samt djuphavsbestånden (den senare fastställdes vartannat år).

De vetenskapliga utlåtanden som unionen grundar sina autonoma beslut på finns med några få undantag tillgängliga redan i juli. Det är därför möjligt att utarbeta ett förslag enbart rörande unionens bestånd som rådet kan nå en politisk överenskommelse om vid sitt novembermöte. För att rationalisera och underlätta besluten om fiskemöjligheter tar kommissionen i sitt meddelande rörande ett samråd om fiskemöjligheter (KOM (2011)298 slutlig) [1] upp sin avsikt att lägga fram två förslag i stället för som tidigare bara ett.

Det här förslaget är det första av det två och täcker bestånden i Atlanten och Nordsjön, eftersom unionen autonomt fattar beslut om vilken utnyttjandenivå som ska gälla för dessa bestånd. Fiskemöjligheter som härrör från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller som godkänns i samråd med Norge eller andra tredjeländer (delade bestånd) behandlas senare under året, när resultaten från relevanta internationella förhandlingar blivit tillgängliga.

En uppdelning av förslaget gör det möjligt att gå över till en enklare och bättre strukturerad strategi där besluten fattas utifrån utlåtanden och så snart som möjligt efter det att utlåtandet finns tillgängligt. Förslaget har utarbetats med förordningen om fiskemöjligheter i Östersjön som förlaga, vilket innebär att antagandeprocessen kommer att blir mer hanterlig och att aktörerna kommer att få besked tidigare så att de kan planera det kommande årets verksamhet.

Situationen för bestånden

Sedan sex år tillbaka offentliggör kommissionen varje år ett meddelande med en genomgång av den aktuella situationen, som förslagen till fiskemöjligheter sedan måste svara mot. I år innehåller kommissionens meddelande Samråd om fiskemöjligheter vissa goda nyheter, eftersom läget för vissa bestånd har förbättrats. För många fiskbestånd rekommenderas det dock fortfarande att fångsterna minskas till noll eller till lägsta möjliga nivå. Många bestånd befinner sig utanför säkra biologiska gränser. Trots de bevarandeåtgärder som införts genom den gemensamma fiskeripolitiken befinner sig alldeles för många bestånd i dessa sårbara kategorier, och de bestånd där man konstaterat förbättringar är alldeles för få. En analys bekräftar att vi behöver förstärka bevarandeåtgärderna för överutnyttjade fiskbestånd.

Rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (Ices) och vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) understryker återigen det oroande läget för många fiskbestånd i unionens vatten. Förbättringar konstateras dock för vissa viktiga bestånd, t.ex. för torsk i Keltiska havet, för kummel och för det sydliga marulkbeståndet. Som svar på kommissionens begäran har Ices gett rekommendationer om en förvaltningsstrategi som ska leda fram till maximalt hållbart uttag 2015. Detta är ett mål som unionen har åtagit sig att uppnå när man gav sitt samtycke till slutsatserna vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 och den därmed sammanhängande genomförandeplanen.

Den föreslagna förordningen om fiskemöjligheter svarar mot de vetenskapliga utlåtanden som kommissionen har fått om beståndens tillstånd och som används som underlag för att fastställa fångstbegränsningar som stämmer överens med de fleråriga förvaltningsplanerna. För bestånd som inte omfattas av sådana planer svarar de föreslagna totala tillåtna fångstmängderna mot de vetenskapliga rekommendationer som återges i meddelandet KOM(2011)298 slutlig.

Vetenskapliga rekommendationer och utlåtanden är i allt väsentligt beroende av data. Det är bara möjligt att göra en uppskattning av bestånden om det finns tillräckliga och tillförlitliga data, så att man kan göra skattningar av beståndens storlek och prognoser om hur de kommer att reagera på de olika scenarierna för utnyttjandet (”tabeller över fiskemöjligheter”). En sådan situation föreligger bara för ett antal reglerade bestånd. För återstoden måste den främsta förvaltningsstrategin fortsätta att baseras på försiktighetsprincipen. En annan förutsättning är att arbeta i bestämd riktning mot att åtgärda databristen när det gäller dessa bestånd. Därför måste de föreslagna åtgärderna vara stränga.

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden

De föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen och reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med unionens politik för hållbar utveckling.

2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYSER

Samråd med berörda parter

(a) Samrådsmetoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil

Kommissionen har rådgjort med intressenter (särskilt genom de regionala rådgivande nämnderna) och medlemsstater om den föreslagna strategin för dess olika förslag om fiskemöjligheter som grundar sig på meddelandet Samråd om fiskemöjligheter (KOM(2011)298 slutlig).

Kommissionen har vidare följt de linjer som anges i meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet med titeln Förbättrade samråd om gemenskapens fiskeriförvaltning (KOM(2006) 246 slutlig), där principerna för den så kallade tidigareläggningsprocessen anges.

Inom ramen för tidigareläggningsprocessen har kommissionen utarbetat två samrådsdokument om särskilda ämnen som är relevanta för detta förslag:

– Uppdelning: Ett icke-officiellt dokument till kommittén för fiske och vattenbruk om att dela upp den grundläggande förordningen om fiskemöjligheter 2012.

– Bilaga IIB: Ett icke-officiellt dokument till kommittén för fiske och vattenbruk om en föreslagen översyn av bilaga IIB om fiskeansträngning inom ramen för återhämtningen av vissa bestånd av sydkummel och havskräfta.

Dessa dokument skickades till medlemsstaterna och till de regionala rådgivande nämnderna för att de skulle kunna ge återkoppling. Kommissionen arrangerade också ett öppet seminarium (med deltagande från medlemsstaterna, Europaparlamentet, fiskeriexperter, berörda parter, pressen och allmänheten) den 8 september 2011, vid vilket resultaten av de vetenskapliga utlåtandena och deras viktigaste konsekvenser lades fram och diskuterades.

(b) Sammanfattning av svaren och hur de beaktades

Medan tidigareläggningsprocessen fokuserar på tekniska aspekter, avspeglar svaren på kommissionens samråd om fiskemöjligheterna medlemsstaternas och de berörda parternas synpunkter på den bedömning som kommissionen gjort av resursernas tillstånd och hur man ska se till att dessa förvaltas på rätt sätt.

Bland medlemsstaterna var det tre som skickade in sitt ställningstagande inom ramen för det öppna samrådet.

Fyra av de regionala rådgivande nämnderna har lämnat sina synpunkter med avseende på samrådsdokumentet. De regionala rådgivande nämndernas svar kan sammanfattas på följande sätt:

Regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten (SWWRAC)

– Regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten stöder antagandet av mer långsiktiga förvaltningsplaner.

– Minskningen på 25 % för bestånd som omfattas av databrist är en alldeles för förenklad strategi och ibland orättvis. Det krävs en strategi som baseras på lösningar från fall till fall.

– Orsakerna till databristen kan vara strukturella, och både kommissionen och medlemsstaterna bör investera mer i vetenskaplig forskning. Kommissionen, i synnerhet, bör utarbeta en metod för att öka samarbetet mellan forskare och yrkesverksamma inom detta område.

Regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten (NWWRAC)

– Regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten frågar hur och när interaktion mellan arter kan införlivas i de överväganden som ligger bakom fastställandet av maximalt hållbart uttag.

– Den rådgivande nämnden bestrider uttalandet att det inte finns några bevis på att det skett en betydande minskning av överkapaciteten, då den för sin del anser att det faktiskt finns bevis på betydande kapacitetsminskningar.

– Den rådgivande nämnden motsätter sig minskningen med 25 procent i databristsituationer, och skulle föredra att kommissionen tog hänsyn till trender i beståndsutvecklingen enligt Ices utlåtanden.

Regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd

– Det nya samrådsdokumentet om fiskemöjligheter är alldeles för förenklat och tillgodoser inte på ett lämpligt sätt behoven vad gäller alla de bestånd som täcks.

– Den regionala rådgivande nämnden är främst oroad av att man valt en standardiserad lösning för alla bestånd där det råder databrist.

Regionala rådgivande nämnden för Nordsjön

– Regionala rådgivande nämnden för Nordsjön ansåg att kommissionens meddelande hade en alltför negativ ton.

– Den rådgivande nämnden varnade om att rådet fördrar en realistisk och gradvis väg till maximalt hållbart uttag framför ett direkt genomförande 2012.

– Regionala långsiktiga förvaltningsplaner är det alternativ som föredras när det gäller de olika fiskena i Nordsjön eftersom de fisken som bedrivs där ofta är blandade.

– Den rådgivande nämnden motsatte sig 25-procentsminskningar för databristbestånd, eftersom minskningarna skulle drabba fiskerinäringen när bedömningsansvaret snarare ligger hos medlemsstaterna. De skulle även leda till ytterligare utkast.

Kommissionen har beaktat alla de bidrag som nämns ovan och har försökt att integrera dem i rådsförordningen om fiskemöjligheter, inom gränsen för vad som är förenligt med tanken bakom en sådan förordning. På grund av de många argumenten för mer enskilt anpassade lösningar när det gäller bestånd där det saknas data har kommissionen inte tillämpat en 25-procentsminskning över hela fältet, utan i stället minskningar på 15 procent respektive 25 procent beroende på en rad faktorer, däribland tillgänglig information om trender i beståndsutvecklingen och överväganden rörande blandade fisken.

Experthjälp

När det gäller den metod som använts har kommissionen framför allt konsulterat två stora organisationer/experter: Ices, ett internationellt oberoende och vetenskapligt organ, och STECF. Rådgivningen från Ices baserar sig på ett rekommendationssystem som tagits fram inom Ices och som används i enlighet med önskemål från organets kunder, däribland kommissionen. STECF utarbetar sina utlåtanden på grundval av kravspecifikationer från kommissionen.

Efter ett formellt antagande från kommissionens sida finns alla STECF:s rapporter tillgängliga på webbplatsen för GD Havsfrågor och fiske. Alla Ices-rapporter finns tillgängliga på Ices webbplats.

(a) Sammanfattning av avgivna och utnyttjade rekommendationer

Unionens yttersta mål är att uppnå fiskeridödlighetsnivåer som gör det möjligt att utnyttja bestånden så att man får ett maximalt hållbart uttag. Beslutet beror på hur man ska kunna garantera att denna fiskeridödlighetsnivå uppnås senast 2015. I många fall innebär detta att man måste minska fiskeridödlighetstalen och därmed att fångsterna måste minskas. Det är dock förvaltarna som måste besluta om hur snabbt och i vilken grad dessa minskningar måste ske. De två grundläggande alternativ som urskiljts i detta sammanhang är a) att så snart som möjligt uppnå fiskeridödlighetsnivåer som är förenliga med maximalt hållbart uttag (dvs. under 2012) eller b) att uppnå dessa nivåer under 2015 (dvs. en gradvis minskning under de kommande fyra åren). Ices benämner dessa två scenarier som ramutlåtanden för maximalt hållbart uttag respektive övergångsutlåtanden för maximalt hållbart uttag. Relevanta fångstmöjligheter tillhandhålls i rekommendationerna för varje scenario, och även för mellanliggande värden. För varje bestånd markerar dock Ices vilket scenario som är att fördra.

Mot bakgrund av detta har man i de fall utlåtanden om maximalt hållbart uttag finns tillgängliga utgått från dessa och föreslagit totala tillåtna fångstmängder (TAC) som motsvarar minskningar av fiskeridödligheten som går halvvägs mot det maximalt hållbara uttag som satts som mål för 2012. I sitt meddelande KOM(2011)298 slutlig ansåg kommissionen att EU måste nå resultat i fråga om sitt åtagande att uppnå maximalt hållbart uttag 2015. För att garantera detta föreslog den en kraftfull strategi som kan få ned fiskeridödlighetssiffrorna till målvärdet redan under 2012. Mot bakgrund av samrådsresultaten föreslår kommissionen TAC som resulterar i en mer gradvis strategi, men är fortfarande fast besluten att uppnå målet. Detta är de motiv som ligger bakom kommissionens beslut att mötas på halva vägen i det föreslag till fiskeridödlighetsminskningar som nu föreligger.

Utlåtanden om maximalt hållbart uttag finns dock endast för en minoritet av bestånden. Det här förslaget reglerar fiskemöjligheter för 83 biologiska bestånd, men omkring hälften av dem har endast kunnat bedömas kvalitativt, vilket innebär att det inte har gjorts någon bedömning av populationsstorleken och därmed har fångstmöjligheterna inte kunnat kvantifieras i förhållande till möjliga fiskeridödlighetsmål. Ices kan i vissa fall ge vissa indikationer om beståndet, dvs. om det är stabilt, ökar eller minskar i storlek, men i många fall finns det inget utlåtande alls eftersom det saknas data. Det är dock värt att notera att det också finns många fall där Ices i år lämnar ett utlåtande för första gången. Detta är goda nyheter och visar att ansträngningar görs för att förbättra de data som ligger till grund för utlåtanden och för att använda de data som faktiskt finns på bästa möjliga sätt. Kvantitativa bedömningar kräver relativt långa dataserier, så de ansträngningar som inletts under det här året måste fortsätta så en robust förvaltningsbas kan byggas upp på medellång sikt.

För 13 bestånd (vitt fördelade; hajar och rockor) avges utlåtandet under hösten och förslaget kommer om nödvändigt att uppdateras vid den tidpunkten. För nio bestånd används utlåtandena i syfte att genomföra tillämpliga förvaltningsplaner eller överenskomna regler för kontroll av uttaget.

När det gäller de aktuella trender som konstaterats i beståndens utveckling kan följande betonas:

· Sydlig marulk (VIIIc): Beståndet är på väg uppåt och det bör vara möjligt att uppnå nivåer som innebär maximalt hållbart uttag redan 2012, även med större fångster än för närvarande.

· Torsk i Keltiska havet: Årsklassen 2009 var mycket god och har drivit upp beståndsstorleken avsevärt.

· Kolja i området väster om Skottland och i Keltiska havet: Bestånden av kolja i västliga vatten drar fördel av den starka årsklassen 2009, efter många år av ofördelaktiga villkor. Utkasten förblir dock ett allvarligt problem för denna art i båda områdena och i Irländska sjön.

· Nordlig och sydlig kummel: Dessa bestånd fortsätter att hålla relativ god status, men utlåtandena varnar fortfarande för oroande höga fiskeridödlighetstal och möjlig felrapportering av fångster.

· Sill i Keltiska havet: Detta är ett annat viktigt bestånd som fortsätter att uppvisa god status, vilket kan innebära ökade fångster 2012.

När det gäller mindre positiva trender betonas följande:

· Tunga i Keltiska havet: Beståndet bedöms för närvarande fiskas vid hållbara nivåer, men dess storlek är mindre än vad man tidigare trott, eftersom forskarna i år har omvärderat sina uppskattningar. Detta innebär att minskningar av TAC krävs för att hålla fisket vid nivåer för maximalt hållbart uttag.

· Vitling (olika bestånd i västliga vatten): Det verkar som om 2009 var ett bra år för vitfisk, vilket också konstaterats i fråga om kolja och torsk i Keltiska havet. Det finns tecken på att detta ovanligt rika år varit fördelaktig även för vitling. Vitling är emellertid den minst värdefulla av de tre vitfiskarterna och drabbas därför hårt av mycket höga utkastnivåer. Landningsdata är därför ingen god grund för bedömningen av hur beståndet mår och forskarna kan inte lämna rättvisande utlåtanden. Om inget görs åt utkastproblemet står det klart att ett strålande tillfälle till återuppbyggnad av dessa bestånd från området väster om Skottland till Keltiska havet kommer att gå om intet.

· Torsk i vattnen väster om Skottland, i Irländska sjön och Kattegatt: Databristsituationen fortsätter att hindra förvaltningen av dessa bestånd och det syns inga tecken på återuppbyggnad trots successiva omfattande TAC-minskningar under de senaste åren (-25 %).

· Tunga i östra Engelska kanalen: Beståndet befinner sig på sin historiskt lägsta nivå.

· Havskräfta: Situationen varierar mellan de olika beståndsenheter (funktionella enheter) som förvaltas inom varje TAC. I område VII, och för Porcupine Bank, noterar Ices indikationer på att de rumsliga och säsongsbetingade åtgärder som tillämpas sedan 2009 kan vara till hjälp för att skydda det utarmade beståndet, men detta innebär att det krävs ytterligare ansträngningar för att reparera den skada som tillfogats under tidigare år. Andra funktionella enheter i området och även i norra delen av vattnen väster om Skottland visar tecken på att trenden blivit positiv, men på det stora hela är databristen alltför hög när det gäller alldeles för många funktionella enheter.

STECF bekräftar, och har i vissa fall byggt vidare på, Ices utlåtanden.

(b) Tillvägagångssätt för att göra expertutlåtandena allmänt tillgängliga

Efter ett formellt antagande från kommissionens sida finns alla STECF:s rapporter tillgängliga på webbplatsen för GD Havsfrågor och fiske. Alla Ices-rapporter finns tillgängliga på Ices webbplats.

Konsekvensanalys

Förordningen om fiskemöjligheter är inte längre ett instrument som ger rådet möjlighet att på egen hand anta komplexa åtgärdspaket, utan rådet måste hålla sig inom det tillämpningsområde som fastställs i artikel 43.3 i fördraget. Den är därför väl avpassad för ett resultatinriktat förvaltningssätt. Om politiken som helhet fungerar bättre kommer de årliga fiskemöjligheterna att kunna öka. Detta gäller i synnerhet förvaltningen av flottan, strukturstöd, kontroll och efterlevnad, marknadsreglering och integrering av förvaltningsverktyg i en samlad havspolitik. Det är dock fortsatt nödvändigt att använda detta instrument för att göra de anpassningar som krävs för att säkra resursbasen för den europeiska fångst- och beredningsindustrin, och förebygga eller motverka den negativa inverkan på havsmiljön som följer av en för hög fiskeridödlighet.

Unionen har antagit ett antal fleråriga förvaltningsplaner för bestånd av central ekonomisk betydelse, däribland kummel, torsk, plattfisk och andra. Sådana planer omfattas av krav på att det görs en konsekvensanalys innan de antas. När planerna har trätt i kraft innehåller de TAC-nivåer som måste fastställas för ett visst år för att de långsiktiga målen ska kunna uppnås. Kommissionen är tvingad att lägga fram förslag till TAC som överensstämmer med dessa planer. Till följd av detta är många avgörande TAC, som ingår i förslaget, resultatet av den särskilda konsekvensanalys som gjordes för den plan som de bygger på.

För återstoden och trots det faktum att de berörda bestånden inte omfattas av fleråriga planer strävar förslaget efter att undvika kortsiktiga lösningar till fördel för mer långsiktiga hållbarhetsinriktade beslut. I många fall innebär detta en mer gradvis minskning av fiskemöjligheterna.

Den politik bakom kommissionens långsiktiga förvaltningsstrategi som ska leda till maximalt hållbart uttag, har genomgått en detaljerad analys och konsekvensbedömning inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken och denna process har lett till att ett förslagspaket kunde läggas fram den 13 juli 2011. Önskvärdheten i att uppnå en beståndsförvaltning som svarar mot det maximalt hållbara uttaget på medellång sikt har varit föremål för särskild analys i detta sammanhang: I konsekvensanalysen (SEC(2011) 891) ses detta mål som ett nödvändigt villkor för att uppnå miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet. På lång sikt är miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet allmänna mål som alla är lika viktiga.

Analysen visar att om målet att uppnå maximalt hållbart uttag ska förverkligas till det satta måldatumet, kommer det att uppstå ekonomiska och sociala kostnader på kort sikt. Dessa kostnader kommer dock utan tvekan att betala sig på längre sikt. Analysen visar emellertid också tydligt på det avgörande och trängande behovet att förbättra kunskapsbasen, om den gemensamma fiskeripolitiken ska bli framgångsrik. Detta behov påverkar både de data som krävs för att utarbeta vetenskapliga utlåtanden om beståndens tillstånd och de data som krävs för att bedöma och påverka de ekonomiska och sociala aspekterna av verksamheten. Mot bakgrund av denna analys är det föreliggande förslaget ett försök att redan nu gå i rätt riktning, med kompletterande och konsekventa strategier. För det första följer förslaget målet att uppnå maximalt hållbart uttag när det finns en vetenskapsbas som möjliggör detta, och utnyttjar sålunda de vetenskapliga utlåtandena på bästa möjliga vis. För det andra används i förslaget en kraftfull strategi baserad på försiktighetsöverväganden så snart det rör sig om bestånd för vilka det saknas data som hindrar genomförandet av förvaltning ur perspektivet maximalt hållbart uttag. Att minska behovet av försiktighetsåtgärder innebär i själva verket att minska osäkerhetsinslaget i de vetenskapliga utlåtandena. Detta kan endast ske om de berörda nationella förvaltningarna och aktörerna samlar in och förser forskarna med nödvändiga data.

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ FÖRSLAGET

(a) Rättslig grund

Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

EU:s skyldigheter att garantera ett hållbart utnyttjande av levande akvatiska resurser härrör från de skyldigheter som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002.

(b) Sammanfattning av förslaget

I förslaget fastställs de fångst- och ansträngningsbegränsningar som måste tillämpas på unionens fiske för att det ska bli möjligt att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål att garantera fiske på nivåer som miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbara.

(c) Tillämpning

De nuvarande bestämmelserna på det område som täcks av förslaget löper ut den 31 december 2012, med undantag av vissa bestämmelser om begränsningar av fiskeansträngningen som gäller till och med den 31 januari 2013.

(d) Subsidiaritetsprincipen

Förslaget omfattas av unionens exklusiva befogenhet i enlighet med artikel 3.1 d i EUF-fördraget. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig.

(e) Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam politik. Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget är det rådet som ska anta åtgärder för att fastställa och fördela fiskemöjligheter.

Genom den föreslagna rådsförordningen fördelas fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna. I enlighet med artikel 20.3 i förordning 2371/2002 står det medlemsstaterna fritt att i sin tur på lämpligt sätt fördela möjligheterna mellan regioner eller operatörer. Medlemsstaterna har därmed stora möjligheter att själva besluta vilken social/ekonomisk modell de vill använda för att utnyttja de tilldelade fiskemöjligheterna.

Förslaget får inga nya ekonomiska följder för medlemsstaterna. Rådet antar denna förordning varje år och de offentliga och privata medel som behövs för att genomföra den finns redan.

(f) Val av regleringsform

Föreslagen regleringsform: Förordning.

4. BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget påverkar inte unionens budget.

5. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

(g) Förenkling

Förslaget innebär en förenkling av de administrativa förfarandena för offentliga myndigheter (unionens eller nationella), särskilt när det gäller kraven på tillämpningen av fiskeansträngningen.

(h) Översyn/ändring/tidsbegränsning

Förslaget avser en ettårig förordning för 2012 och innehåller därför ingen bestämmelse om översyn.

(i) Närmare redogörelse för förslaget

Detta förslag är begränsat till fastställande och fördelning av fiskemöjligheter och villkor som är funktionellt knutna till utnyttjandet av fiskemöjligheterna.

För ett allt större antal bestånd, t.ex. kummel, tunga, rödspätta och havskräfta, har fiskemöjligheterna fastställts på grundval av bestämmelserna i de relevanta fleråriga planerna. För de bestånd för vilka det har lagts fram förslag om nya fleråriga planer (det västliga beståndet av taggmakrill) samt för de bestånd för vilka rådet och kommissionen gjorde klara åtaganden vid rådsmötet i december 2009 (sill i Keltiska sjön och kolja i vattnen väster om Skottland) följer förslaget dessa bestämmelser.

Utlåtandena om torskbestånden i vattnen väster om Skottland, Irländska sjön och Kattegatt visar t.ex. på att dessa bestånd fortfarande inte återhämtar sig. I likhet med förra året föreslår kommissionen en strängare åtgärd än den generella TAC-minskning som gäller enligt torskplanens fångstbestämmelser för databristbestånd. Detta är förenligt med artikel 10.2 i torskplanen [2] som, enligt de utlåtanden som avgetts, är tillämplig i denna situation. Så som aviserades kommissionens förslag för 2011 redan förra året föreslår kommissionen 0 TAC. Detta åtföljs dock av en tillåten procentandel bifångster per fartygsresa på 1,5 %, som ger utrymme för oundvikliga bifångster som annars skulle kastas överbord. Denna procentsats svarar mot den realistiska nivå oundvikliga bifångster som kan förväntas med beaktande av de selektiva redskap för torsk som används inom de flesta fisken. När det gäller förvaltningen av fiskeansträngningen infördes det år 2009 ett system för torskfisket baserat på kilowattdagar, och detta kommer att fortsätta 2012.

När det gäller förvaltningen av fiskeansträngningen för tunga i västra delen av Engelska kanalen och för sydkummel och havskräfta kommer det förvaltningssystem som bygger på dagar till sjöss per typ av fartyg med registrerade tidigare fångster i det berörda fisket att behållas under 2012, men föreliggande förslag till förordning kommer även i fortsättningen att tillåta medlemsstaterna att tillämpa ett system med kilowattdagar för att utnyttja fiskemöjligheterna på ett effektivare sätt och främja bevarandeåtgärder i samförstånd med fiskerinäringen. I synnerhet när det gäller fiskeansträngningsreglerna för sydkummel och havskräfta kommer förslaget att innebära en rationalisering av det system som är tillämpligt i fråga om undantag från utnyttjande av tilldelade dagar till sjöss. För närvarande är fartyg som inte fångar mer än 5 ton kummel eller 2,5 ton havskräfta undantagna från ansträngningsbegränsningen. Fartyg vars kummelfångster ligger under 3 % av deras sammanlagda fångst är också undantagna. Mot bakgrund av tidigareläggningsprocessen, föreslår kommissionen att det senare undantagskriteriet ändras så att det i stället blir ett motiv för att undvika kummel. Enligt förslaget kommer kummelfångsterna per fiskeresa att övervakas, och om fartyget under fiskeresan fångar mindre än 3 % inom ramen för den totala fångsten, kan de berörda medlemsstaten besluta att inte räkna av de dagar till sjöss som utnyttjats för denna resa mot det totala antal dagar till sjöss som fastställs i bilaga IIB i förordningen. Detta system kommer att uppmuntra aktörerna att minska sina kummelbifångster och därmed bidra till att minska fiskeridödligheten inom detta bestånd på väg mot återhämtning.

Slutligen fastställs det i denna förordning (för andra gången sedan fiskemöjligheterna började fastställas årligen) att medlemsstaterna själva antar vissa TAC, om än under förutsättning att detta sker i enlighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken.

2011/0255 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga för unionsfartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter.

(2) Enligt förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken [3] ska det införas bestämmelser för tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

(3) Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheterna för varje fiske eller grupp av fisken, inbegripet, om så är lämpligt, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2371/2002.

(4) När det gäller tillämpningsområdet för den här förordningen tillkännager kommissionen i ett nyligen offentliggjort meddelande om ett samråd om fiskemöjligheter [4] att den årliga förordningen om fiskemöjligheter för 2012 kommer att delas upp i två instrument. Det här dokumentet är den första av de två förordningarna. De totala tillåtna fångstmängder (TAC) som regleras i denna förordning har alla fastställts autonomt av unionen, och de är endast tillgängliga för unionsfartyg.

(5) Om en total tillåten fångstmängd (TAC) för ett visst bestånd tilldelas endast en medlemsstat bör den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 2.1 i fördraget bemyndigas att fastställa nivån på denna TAC. Det bör säkerställas att den berörda medlemsstaten vid fastställandet av denna TAC-nivå handlar helt i överensstämmelse med de principer och regler som ligger till grund för den gemensamma fiskeripolitiken och ser till att det berörda beståndet utnyttjas på nivåer som med största möjliga sannolikhet kommer att ge ett maximal hållbart uttag från och med 2015, bland annat genom att vidta de åtgärder som krävs för att samla in lämpliga data, utvärdera det berörda beståndet och fastställa det maximala hållbara uttaget för det beståndet.

(6) Vissa TAC möjliggör för medlemsstaterna att bevilja ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet inom fullt dokumenterade fisken. Syftet med sådan försöksverksamhet är att testa ett fångstkvotsystem för att undvika att fångst kastas överbord (utkast) och det slöseri med annars användbar fisk som detta medför. Okontrollerade utkast av fisk hotar fiskens långsiktiga hållbarhet som en vara av allmänt intresse och därmed också den gemensamma fiskeripolitikens mål. Fångstkvotsystemen ger i stället yrkesfiskarna ett incitament att optimera fångstselektiviteten inom sin verksamhet. För en rationell förvaltning av utkasten måste varje fiskeinsats till havs täckas av fullt dokumenterat fiske, i stället för att man som i nuläget dokumenterar det som landas i hamn. Villkoren för att medlemsstaterna ska kunna bevilja sådan ytterligare tilldelning måste därför omfatta krav på användning av CCTV-kameror kopplade till sensorer som gör det möjligt att i detalj registrera vilka delar av fångsterna som behålls ombord och vilka delar som kastas överbord. Ett system baserat på observatörer som är verksamma i realtid ombord är mindre effektivt, kostsammare och mindre tillförlitligt. Användningen av CCTV-kameror är därför ett villkor för att system för att minska utkasten såsom fullt dokumenterade fisken ska bli framgångsrika, under förutsättning att kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter [5] iakttas.

(7) TAC bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framfördes under samråden med berörda parter, i synnerhet vid mötena med den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk och de berörda regionala rådgivande nämnderna.

(8) När det gäller bestånd för vilka det upprättats särskilda fleråriga planer bör TAC fastställas i enlighet med bestämmelserna i dessa planer. TAC för bestånd av kummel, havskräfta, tunga i Biscayabukten och västra delen av Engelska kanalen, sill i vattnen väster om Skottland och torsk i Kattegatt, i vattnen väster om Skottland och i Irländska sjön, bör fastställas i enlighet med bestämmelserna i följande förordningar: rådets förordning (EG) nr 811/2004 av den 21 april 2004 om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet [6], rådets förordning (EG) nr 2166/2005 av den 20 december 2005 om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön [7], rådets förordning (EG) nr 388/2006 av den 23 februari 2006 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i Biscayabukten [8], rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen [9], rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet [10], och rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden [11].

(9) De vetenskapliga utlåtandena rörande torsk i vattnen väster om Skottland, Irländska sjön och Kattegatt visar att bestånden fortfarande inte återhämtar sig. En strängare TAC-nivå än den generella TAC-minskning [12] som gäller enligt torskplanens fångstbestämmelser för databristbestånd bör tillämpas, i enlighet med artikel 10.2 i planen.

(10) När det gäller bestånd för vilka det saknas tillräckliga eller tillförlitliga data till grund för storleksuppskattningar bör förvaltningsåtgärderna och TAC-nivåerna fastställas i enlighet med försiktighetsprincipen enligt definitionen i kommissionens meddelande om försiktighetsprincipen [13] och den strategi som anges i kommissionens meddelande rörande ett samråd om fiskemöjligheter, med beaktande av beståndsspecifika faktorer som t.ex. tillgänglig information om utvecklingstrenden för bestånden och överväganden med hänsyn till blandade fisken.

(11) Det bör, i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren [14] bör, anges vilka bestånd som ska omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen.

(12) För vissa arter, t.ex. vissa hajarter, kan även en begränsad fiskeverksamhet innebära en allvarlig risk för deras bevarande. För sådana arter bör fiskemöjligheterna därför begränsas helt genom ett allmänt förbud mot att fiska efter sådana arter.

(13) Havskräfta fångas i blandade demersala fisken tillsammans med olika andra arter. I ett område väster om Irland som går under namnet Porcupine Bank finns det ett akut behov av bevarandeåtgärder för att i största möjliga utsträckning minska fångsterna av havskräfta. Fiskemöjligheterna i detta område bör därför begränsas till enbart fångster av pelagiska arter utan bifångst av havskräfta.

(14) Taken för fiskeansträngningen för 2011 bör fastställas i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2166/2005, artikel 5 i förordning (EG) nr 509/2007, artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 1342/2008 och med beaktande av rådets förordning (EG) nr 754/2009 av den 27 juli 2009 om uteslutning av vissa fartygsgrupper från den fiskeansträngningsordning som fastställs i kapitel III i förordning (EG) nr 1342/2008 [15].

(15) Utnyttjandet av de fiskemöjligheter för unionsfartygen som fastställs i denna förordning omfattas av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs [16], och i synnerhet av artiklarna 33 och 34 i den förordningen om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och meddelande av uppgifter om uttömning av fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att närmare ange de koder som medlemsstaterna ska använda då de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av denna förordning.

(16) För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och garantera utkomstmöjligheter för unionens yrkesfiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2101, med undantag för bestämmelserna om begränsning av fiskeansträngningen som bör tillämpas från och med den 1 februari 2012. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter att den har offentliggjorts.

(17) Fiskemöjligheter bör utnyttjas i full överensstämmelse med gällande unionslagstiftning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

(1) I denna förordning fastställs de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för unionsfartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser

(2) De fiskemöjligheter som avses i punkt 1 omfattar

a) fångstbegränsningar för år 2012 och

b) begränsningar av fiskeansträngningen för perioden 1 februari 2012– 31 januari 2013.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på unionsfartyg.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a) unionsfartyg: ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen.

b) unionens vatten : de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag av vatten som gränsar till de territorier som anges i bilaga II till fördraget.

c) totala tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet ur varje bestånd som får fångas och landas varje år.

d) kvot: en andel av den totala tillåtna fångstmängd som tilldelas unionen eller en medlemsstat.

e) internationella vatten: vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion.

f) maskstorlek: den maskstorlek för nätredskap som fastställts i enlighet med förordning (EG) nr 517/2008.

g) registret över unionens fiskeflotta: det register som kommissionen upprättat i enlighet med artikel 15.3 i förordning (EG) nr 2371/2002.

h) fiskeloggbok: den loggbok som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 4

Fiskezoner

I denna förordning gäller följande områdesavgränsningar:

a) Ices-områden (Ices = Internationella havsforskningsrådet): de områden som definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del.

b) Skagerrak: det område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.

c) Kattegatt: det område som i norr avgränsas av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.

d) VII (Porcupine Bank – Enhet 16): det område som avgränsas av de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

– 53°30'N, 15°00'W,

– 53°30'N, 11°00'W,

– 53°30'N, 11°00'W,

– 51°30'N, 13°00'W,

– 51°00'N, 13°00'W,

– 51°00'N, 15°00'W,

– 53°30'N, 15°00'W

e) Cádizbukten : det område i Ices-sektion IXa som ligger öster om longitud 7° 23′ 48″W

f) Cecaf-områden (Cecaf = Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): områden som definieras i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del.

AVDELNING II

FISKEMÖJLIGHETER

Artikel 5

TAC och fördelning

De totala tillåtna fångstmängderna för unionsfartyg i unionens vatten eller i vissa andra vatten än unionens vatten och fördelningen av dessa TAC mellan medlemsstaterna samt, i förekommande fall, de villkor som är funktionellt knutna till dem anges i bilaga I.

Artikel 6

Särskilda bestämmelser om vissa TAC

1. För vissa fiskbestånd ska TAC fastställas av den berörda medlemsstaten. Dessa bestånd anges i bilaga I.

2. TAC som fastställs av medlemsstaterna ska

(a) vara förenliga med den gemensamma fiskeripolitikens principer och regler, särskilt principen om hållbart utnyttjande av beståndet, och

(b) med största möjliga sannolikhet leda till ett utnyttjande av beståndet som är förenligt med ett maximalt hållbart uttag från och med år 2015.

3. Senast den 28 februari 2012 ska varje berörd medlemsstat lämna följande information till kommissionen:

a) Antagna TAC.

b) D data på vilka TAC grundar sig, som insamlats och bedömts av medlemsstaten.

(c) Upgifter om hur de antagna TAC är förenliga med punkt 2.

Artikel 7

Ytterligare tilldelning för fartyg som deltar

i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken

1. För vissa bestånd kan medlemsstaterna bevilja ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Dessa bestånd anges i bilaga I. Ytterligare tilldelningar får inte överskrida en högsta gräns som fastställs i bilaga I som en procentandel av den kvot som tilldelats den berörda medlemsstaten.

2. Den ytterligare tilldelning som avses i punkt 1 får beviljas endast under förutsättning att

(a) det på fartyget används CCTV-kameror, kopplade till sensorer, som spelar in all fiskeverksamhet och all bearbetning ombord på fartyget,

(b) den ytterligare tilldelning som beviljas ett fartyg inte överstiger 75 % av de utkast som beräknats för den fartygstyp som den tillhör, och under inga omständigheter utgör mer än 30 % av ökningen av fartygets grundtilldelning, och

(c) alla fångster som tas av det fartyget ur det bestånd som omfattas av den ytterligare tilldelningen räknas av mot fartygets totala tilldelning.

Om de inspelningar som erhålls enligt led a omfattar behandling av personuppgifter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter ska direktivet tillämpas på behandling av sådana uppgifter.

3. Om en medlemsstat upptäcker att ett fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken inte uppfyller de villkor som anges i punkt 2 ska den omedelbart dra in den ytterligare tilldelning som fartyget har beviljats och förbjuda fartyget att delta i denna försöksverksamhet under återstoden av 2012.

4. Innan ytterligare tilldelningar beviljas ska varje berörd medlemsstat lämna följande information till kommissionen:

(a) Förteckningen över de fartyg som deltar i försöksverksamhet med fullt dokumenterade fisken

(b) Specifikationerna för den elektroniska fjärrövervakningsutrustning som finns installerad ombord.

(c) Kapacitet, typ och specifikationer avseende de redskap som används av de fartyg som deltar i försöksverksamheten.

(d) Uppskattade utkast för varje fartygstyp som deltar i försöksverksamheten.

(e) Den fångstmängd som under 2011 tagits av de fartyg som deltar i försöken ur det bestånd som de berörda TAC avser.

5. Kommissionen kan begära att bedömningen av de uppskattade utkasten för fartyg som avses i punkt 2 b hänskjuts till ett vetenskapligt rådgivande organ för översyn. Om organets bedömning inte bekräftar de uppskattade utkasten ska den berörda medlemsstaten inte bevilja det berörda fartyget den ytterligare tilldelningen eller dra tillbaka den, om den redan beviljats.

Artikel 8

Villkor för landning av fångster och bifångster

Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om

(a) fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat som har en kvot, och denna kvot inte är uttömd, eller

(b) fångsterna utgör en del av en unionskvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter och denna unionskvot inte är uttömd.

Artikel 9

Begränsning av fiskeansträngningen

Under perioden 1 februari 2012–31 januari 2013 ska de begränsningar av fiskeansträngningen som fastställs i

(a) bilaga IIA tillämpas för förvaltningen av torskbestånd i Kattegatt, Ices-sektionerna VIIa och VIa samt i unionens vatten i Ices-sektion Vb,

(b) bilaga IIB tillämpas på åtgärder för kummel- och havskräftbeståndens återhämtning i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cádizbukten,

(c) bilaga IIC tillämpas på förvaltningen av bestånden av tunga i Ices-sektion VIIe.

Artikel 10

Särskilda bestämmelser om fördelning av fiskemöjligheter

1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar

a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002,

b) omfördelningar som görs enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009 eller enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008,

c) ytterligare landningar tillåtna enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

d) kvantiteter som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

e) avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.

2. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i samma förordning ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytisk TAC.

Artikel 11

Fredningstid

1. Det ska vara förbjudet att fiska eller att ombord behålla någon av följande arter i Porcupine Bank under perioden 1 maj–31 juli 2012: torsk, glasvarar, marulk, kolja, vitling, kummel, havskräfta, rödspätta, sej, rockor, tunga och pigghaj/rödhaj.

2. Vid tillämpning av denna artikel ska Porcupine Bank anses omfatta det område som avgränsas av loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

3. Genom undantag från punkt 1 ska det vara tillåtet att segla genom Porcupine Bank med de arter ombord som avses i den punkten i enlighet med artikel 50.3, 50.4 och 50.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 12

Förbjudna arter

(1) Det ska vara förbjudet för unionsfartyg att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter:

(a) Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i unionens vatten och andra vatten än unionens vatten.

(b) Håbrand (Lamna nasus) i internationella vatten

(c) Havsängel (Squatina squatina) i unionens vatten.

(d) Slätrocka (Dipturus batis) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.

(e) Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i unionens vatten i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X.

(f) Hajrockor (Rhinobatidae) i unionens vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.

(2) Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. De ska släppas omedelbart.

Artikel 13

Dataöverföring

När medlemsstaterna, i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009, sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning.

AVDELNING III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

· BILAGA I: TAC tillämpliga på unionsfartyg i områden där TAC fastställts per art och per område (i ton levande vikt, utom där annat anges).

– Del A: Allmänna bestämmelser

– Del B: Kattegatt, Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV, unionens vatten i Cecaf, Franska Guyanas vatten.

· BILAGA IIA: Fiskeansträngning för fartyg inom ramen för förvaltningen av torskbestånden i Kattegatt, Ices-områden VIIa och VIa, i unionens vatten i Ices-sektion Vb.

· BILAGA IIB: Fiskeansträngning för fartyg i samband med åtgärder för återhämtning av vissa bestånd av sydkummel och havskräfta i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cadízbukten.

· BILAGA IIC: Fiskeansträngning för fartyg inom ramen för förvaltningen av bestånden av tunga i Ices-sektion VIIe i västra delen av Engelska kanalen

BILAGA I

TAC TILLÄMPLIGA PÅ UNIONSFARTYG I OMRÅDEN DÄR TAC FASTSTÄLLTS

PER ART OCH PER OMRÅDE

I TON LEVANDE VIKT, UTOM DÄR ANNAT ANGES

DEL A

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

I tabellerna i denna bilaga del B anges TAC och kvoter (i ton levande vikt, utom där annat anges) för varje bestånd och villkor som är funktionellt knutna till dem, i förekommande fall.

Alla fiskemöjligheter som fastställs i denna bilaga ska omfattas av de regler som fastställs i förordning (EG) nr 1224/2009, särskilt artiklarna 33 och 34.

Hänvisningarna till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges. Inom varje område redovisas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn Nedan följer en tabell över de latinska namn och motsvarande trivialnamn som ska gälla vid tillämpning av denna förordning:

Latinskt namn | Treställig alfabetisk kod | Trivialnamn |

Amblyraja radiata | RJR | Klorocka |

Ammodytes spp. | SAN | Tobiskfiskar |

Argentina silus | ARU | Guldlax |

Beryx spp. | ALF | Beryxar |

Brosme brosme | USK | Lubb |

Caproidae | BOR | Trynfiskar |

Centrophorus squamosus | GUQ | Brun pigghaj |

Centroscymnus coelolepis | CYO | Pailonahaj |

Chaceon maritae | CGE | Djuphavsrödkrabba |

Champsocephalus gunnari | ANI | Gunnars isfisk |

Chionoecetes spp. | PCR | Maskeringskrabbor |

Clupea harengus | HER | Sill |

Coryphaenoides rupestris | RNG | Skoläst |

Dalatias licha | SCK | Chokladhaj |

Deania calcea | DCA | Skednoshaj |

Dipturus batis | RJB | Slätrocka |

Dissostichus eleginoides | TOP | Tandnoting |

Engraulis encrasicolus | ANE | Ansjovis |

Etmopterus princeps | ETR | Brunkäxa |

Etmopterus pusillus | ETP | Etmopterus pusillus |

Euphausia superba | KRI | Antarktisk krill |

Gadus morhua | COD | Torsk |

Galeorhinus galeus | GAG | Gråhaj |

Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Rödtunga |

Hippoglossoides platessoides | PLA | Lerskädda |

Hippoglossus hippoglossus | HAL | Hälleflundra |

Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantisk soldatfisk |

Illex illecebrosus | SQI | Nordlig stjärtfenad bläckfisk |

Lamna nasus | POR | Håbrand |

Lepidonotothen squamifrons | NOS | Grånoting |

Lepidorhombus spp. | LEZ | Glasvarar |

Leucoraja circularis | RJI | Sandrocka |

Leucoraja fullonica | RJF | Näbbrocka |

Leucoraja naevus | RJN | Blomrocka |

Limanda ferruginea | YEL | Gulstjärtsskädda |

Limanda limanda | DAB | Sandskädda |

Lophiidae | ANF | Marulkfiskar |

Macrourus spp. | GRV | Skolästfiskar |

Makaira nigricans | BUM | Blå marlin |

Mallotus villosus | CAP | Lodda |

Martialia hyadesi | SQS | Vanlig bläckfisk |

Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kolja |

Merlangius merlangus | WHG | Vitling |

Merluccius merluccius | HKE | Kummel |

Micromesistius poutassou | WHB | Blåvitling |

Microstomus kitt | LEM | Bergskädda |

Molva dypterygia | BLI | Birkelånga |

Molva molva | LIN | Långa |

Nephrops norvegicus | NEP | Havskräfta |

Pandalus borealis | PRA | Nordhavsräka |

Paralomis spp. | PAI | Krabbor |

Penaeus spp. | PEN | Peneidaräkor |

Platichthys flesus | FLE | Skrubbskädda |

Pleuronectes platessa | PLE | Rödspätta |

Pleuronectiformes | FLX | Plattfisk |

Pollachius pollachius | POL | Bleka |

Pollachius virens | POK | Gråsej |

Psetta maxima | TUR | Piggvar |

Raja brachyura | RJH | Ljusrocka |

Raja clavata | RJC | Knaggrocka |

Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Svartbuksrocka |

Raja microocellata | RJE | Småögd rocka |

Raja montagui | RJM | Fläckrocka |

Raja undulata | RJU | Brokrocka |

Rajiformes | SRX | Rockor |

Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Liten hälleflundra |

Rostroraja alba | RJA | Vitrocka |

Scomber scombrus | MAC | Makrill |

Scophthalmus rhombus | BLL | Slätvar |

Sebastes spp. | RED | Kungsfiskar |

Solea solea | SOL | Tunga |

Solea spp. | SOX | Soleidae |

Sprattus sprattus | SPR | Skarpsill |

Squalus acanthias | DGS | Pigghaj/rödhaj |

Tetrapturus albidus | WHM | Vit marlin |

Thunnus maccoyii | SBF | Sydlig blåfenad tonfisk |

Thunnus obesus | BET | Storögd tonfisk |

Thunnus thynnus | BFT | Blåfenad tonfisk |

Trachurus spp. | JAX | Taggmakrill |

Trisopterus esmarkii | NOP | Vitlinglyra |

Urophycis tenuis | HKW | Vitbrosme |

Xiphias gladius | SWO | Svärdfisk |

Nedan följer en tabell över trivialnamn och motsvarande latinska namn endast i upplysningssyfte:

Beryxar | ALF | Beryx spp. |

Lerskädda | PLA | Hippoglossoides platessoides |

Ansjovis | ANE | Engraulis encrasicolus |

Marulkfiskar | ANF | Lophiidae |

Gunnars isfisk | ANI | Champsocephalus gunnari |

Hälleflundra | HAL | Hippoglossus hippoglossus |

Storögd tonfisk | BET | Thunnus obesus |

Skednoshaj | DCA | Deania calcea |

Ljusrocka | RJH | Raja brachyura |

Birkelånga | BLI | Molva dypterygia |

Blå marlin | BUM | Makaira nigricans |

Blåvitling | WHB | Micromesistius poutassou |

Blåfenad tonfisk | BFT | Thunnus thynnus |

Trynfiskar | BOR | Caproidae |

Slätvar | BLL | Scophthalmus rhombus |

Lodda | CAP | Mallotus villosus |

Torsk | COD | Gadus morhua |

Slätrocka | RJB | Dipturus batis |

Tunga | SOL | Solea solea |

Krabbor | PAI | Paralomis spp. |

Blomrocka | RJN | Leucoraja naevus |

Sandskädda | DAB | Limanda limanda |

Djuphavsrödkrabba | CGE | Chaceon maritae |

Plattfiskar | FLX | Pleuronectiformes |

Skrubbskädda | FLE | Platichthys flesus |

Brunkäxa | ETR | Etmopterus princeps |

Guldlax | ARU | Argentina silus |

Liten hälleflundra | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |

Skolästfiskar | GRV | Macrourus spp. |

Grånoting | NOS | Lepidonotothen squamifrons |

Kolja | HAD | Melanogrammus aeglefinus |

Kummel | HKE | Merluccius merluccius |

Sill | HER | Clupea harengus |

Taggmakrill | JAX | Trachurus spp. |

Chokladhaj | SCK | Dalatias licha |

Antarktisk krill | KRI | Euphausia superba |

Brun pigghaj | GUQ | Centrophorus squamosus |

Bergskädda | LEM | Microstomus kitt |

Långa | LIN | Molva molva |

Makrill | MAC | Scomber scombrus |

Glasvarar | LEZ | Lepidorhombus spp. |

Nordhavsräka | PRA | Pandalus borealis |

Havskräfta | NEP | Nephrops norvegicus |

Vitlinglyra | NOP | Trisopterus esmarkii |

Svartbuksrocka | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |

Atlantisk sodlatfisk | ORY | Hoplostethus atlanticus |

Tandnoting | TOP | Dissostichus eleginoides |

Peneidaräkor | PEN | Penaeus spp. |

Rödspätta | PLE | Pleuronectes platessa |

Bleka | POL | Pollachius pollachius |

Håbrand | POR | Lamna nasus |

Pailonahaj | CYO | Centroscymnus coelolepis |

Kungsfiskar | RED | Sebastes spp. |

Skoläst | RNG | Coryphaenoides rupestris |

Gråsej | POK | Pollachius virens |

Tobisfiskar | SAN | Ammodytes spp. |

Sandrocka | RJI | Leucoraja circularis |

Näbbrocka | RJF | Leucoraja fullonica |

Nordlig stjärtfenad bläckfisk | SQI | Illex illecebrosus |

Rockor | SRX | Rajiformes |

Småögd rocka | RJE | Raja microocellata |

Slätkäxa | ETP | Etmopterus pusillus |

Maskeringskrabbor | PCR | Chionoecetes spp. |

Soleidae | SOX | Solea spp. |

Sydlig blåfenad tonfisk | SBF | Thunnus maccoyii |

Fläckrocka | RJM | Raja montagui |

Skarpsill | SPR | Sprattus sprattus |

Pigghaj/rödhaj | DGS | Squalus acanthias |

Vanlig bläckfisk | SQS | Martialia hyadesi |

Klorocka | RJR | Amblyraja radiata |

Svärdfisk | SWO | Xiphias gladius |

Knaggrocka | RJC | Raja clavata |

Gråhaj | GAG | Galeorhinus galeus |

Piggvar | TUR | Psetta maxima |

Lubb | USK | Brosme brosme |

Brokrocka | RJU | Raja undulata |

Vitbrosme | HKW | Urophycis tenuis |

Vit marlin | WHM | Tetrapturus albidus |

Vitrocka | RJA | Rostroraja alba |

Vitling | WHG | Merlangius merlangus |

Rödtunga | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |

Gulstjärtsskädda | YEL | Limanda ferruginea |

DEL B

KATTEGATT, ICES-DELOMRÅDENA I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII

OCH XIV, UNIONENS VATTEN I CECAF, FRANSKA GUYANAS VATTEN

Art: | GuldlaxArgentina silus | Zon: | Unionens vatten och internationella vatten i I och II(ARU/1/2.) |

Tyskland | 21 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 7 | | |

Nederländerna | 17 | | |

Förenade kungariket | 32 | | |

Unionen | 77 | | |

| | | |

TAC | 77 | | |

.

Art: | GuldlaxArgentina silus | Zon: | Unionens vatten i III och IV(ARU/3/4.) |

Danmark | 781 | | Analytisk TAC. |

Tyskland | 8 | | |

Frankrike | 6 | | |

Irland | 6 | | |

Nederländerna | 37 | | |

Sverige | 30 | | |

Förenade kungariket | 14 | | |

Unionen | 882 | | |

| | | |

TAC | 882 | | |

.

Art: | GuldlaxArgentina silus | Zon: | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII(ARU/567.) |

Tyskland | 268 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 6 | | |

Irland | 248 | | |

Nederländerna | 2 799 | | |

Förenade kungariket | 197 | | |

Unionen | 3 518 | | |

| | | |

TAC | 3 518 | | |

.

Art: | LubbBrosme brosme | Zon: | IIIa; Unionens vatten i delsektionerna 22–32(USK/3A/BCD) |

Danmark | 10 | | Analytisk TAC. |

Sverige | 5 | | |

Tyskland | 5 | | |

Unionen | 20 | | |

| | | |

TAC | 20 | | |

.

Art: | TrynfiskarCaproidae | Zon: | Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII(BOR/678-) |

Danmark | pm | | Försiktighets-TAC |

Irland | pm | | |

Förenade kungariket | pm | | |

Sverige | pm | | |

| | | |

Unionen | pm | | |

| | | |

TAC | pm | | |

.

Art: | SillClupea harengus | Zon: | VIIb, VIIc; VIaS(1)(HER/6AS7BC) |

Irland | 3 048 | | Analytisk TAC. |

Nederländerna | 305 | | |

Unionen | 3 353 | | |

| | | |

TAC | 3 353 | | |

(1) Referensen gäller sillbeståndet i Ices-område VIa, söder om 56° 00'N och väster om 07° 00'W. |

.

Art: | SillClupea harengus | Zon: | VI Clyde(1)(HER/06ACL.) |

Förenade kungariket | Fastställs senare | (2) | Försiktighets-TAC |

Unionen | Fastställs senare | (3) | |

| | | |

TAC | Fastställs senare | (3) | |

(1) Clyde-beståndet: referensen gäller sillbeståndet i havsområdet nordost om en linje dragen mellan Mull of Kintyre och Corsewall Point.(2) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas.(3) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 2. |

.

Art: | SillClupea harengus | Zon: | VIIa(1)(HER/07A/MM) |

Irland | 1 031 | | Analytisk TAC. |

Förenade kungariket | 2 929 | | |

Unionen | 3 960 | | |

| | | |

TAC | 3 960 | | |

(1) Denna zon begränsas av ett område som fogats till VIIg, VIIh, VIIj och VIIk vilket avgränsas av:– latitud 52° 30'N i norr,– latitud 52° 00'N i söder,– Irlands kust i väst,– Förenade kungarikets kust i öster. |

.

Art: | SillClupea harengus | Zon: | VIIe och VIIf(HER/7EF.) |

Frankrike | 416 | | Försiktighets-TAC |

Förenade kungariket | 416 | | |

Unionen | 833 | | |

| | | |

TAC | 833 | | |

.

Art: | SillClupea harengus | Zon: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) and VIIk(1)(HER/7G-K.) |

Tyskland | 234 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 1 302 | | |

Irland | 18 236 | | |

Nederländerna | 1 302 | | |

Förenade kungariket | 26 | | |

Unionen | 21 100 | | |

| | | |

TAC | 21 100 | | |

(1) Området utökas med ett område som avgränsas av– latitud 52° 30'N i norr,– latitud 52° 00'N i söder,– Irlands kust i väst,– Förenade kungarikets kust i öster. |

.

Art: | AnsjovisEngraulis encrasicolus | Zon: | IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1(ANE/9/3411) |

Spanien | 3 090 | | Analytisk TAC. |

Portugal | 3 370 | | |

Unionen | 6 460 | | |

| | | |

TAC | 6 460 | | |

.

Art: | TorskGadus morhua | Zon: | Kattegatt (COD/03AS.) |

Danmark | 0 | | Analytisk TAC. |

Tyskland | 0 | | |

Sverige | 0 | | |

Unionen | 0 | | |

| | | |

TAC | 0 | (1) | |

| | | |

1) Bifångst av torsk i det område som omfattas av denna TAC får landas förutsatt att den inte utgör mer än 1,5 % av den totala fångst uttryckt i levande vikt som behålls ombord per fiskeresa. |

.

Art: | TorskGadus morhua | Zon: | VIb; unionens vatten och internationella vatten i Vb väster om 12° 00'W och i XII och XIV (COD/5W6-14) |

Belgien | 0 | | Försiktighets-TAC |

Tyskland | 2 | | |

Frankrike | 19 | | |

Irland | 7 | | |

Förenade kungariket | 31 | | |

Unionen | 59 | | |

| | | |

TAC | 59 | | |

.

Art: | TorskGadus morhua | Zon: | VIa; Unionens vatten och internationella vatten i Vb öster om 12° 00'W(COD/5BE6A) |

Belgien | 0 | | Analytisk TAC. |

Tyskland | 0 | | |

Frankrike | 0 | | |

Irland | 0 | | |

Förenade kungariket | 0 | | |

Unionen | 0 | | |

| | | |

TAC | 0 | (1) | |

| | | |

1) Bifångst av torsk i det område som omfattas av denna TAC får landas förutsatt att den inte utgör mer än 1,5 % av den totala fångst uttryckt i levande vikt som behålls ombord per fiskeresa. |

Art: | TorskGadus morhua | Zon: | VIIa(COD/07A.) |

Belgien | 0 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 0 | | |

Irland | 0 | | |

Nederländerna | 0 | | |

Förenade kungariket | 0 | | |

Unionen | 0 | | |

| | | |

TAC | 0 | (1) | |

| | | |

1) Bifångst av torsk i det område som omfattas av denna TAC får landas förutsatt att den inte utgör mer än 1,5 % av den totala fångst uttryckt i levande vikt som behålls ombord per fiskeresa. |

.

Art: | TorskGadus morhua | Zon: | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X; Unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (COD/7XAD34) |

Belgien | 432 | | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Frankrike | 7 080 | | |

Irland | 1 403 | | |

Nederländerna | 1 | | |

Förenade kungariket | 763 | | |

Unionen | 9 679 | | |

| | | |

TAC | 9 679 | | |

.

Art: | HåbrandLamna nasus | Zon: | Franska Guyanas vatten, Kattegatt: Unionens vatten i Skagerrak, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV; Unionens vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2(POR/3-1234) |

Danmark | pm | (1) | Analytisk TAC. |

Frankrike | pm | (1) | |

Tyskland | pm | (1) | |

Irland | pm | (1) | |

Spanien | pm | (1) | |

Förenade kungariket | pm | (1) | |

Unionen | pm | (1) | |

| | (1) | |

TAC | pm | (1) | |

|

(1) Vid oavsiktlig fångst får denna art inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart. |

.

Art: | GlasvararLepidorhombus spp. | Zon: | Unionens vatten i IIa och IV(LEZ/2AC4-C) |

Belgien | 5 | | Analytisk TAC. |

Danmark | 4 | | |

Tyskland | 4 | | |

Frankrike | 26 | | |

Nederländerna | 20 | | |

Förenade kungariket | 1 509 | | |

Unionen | 1 568 | | |

| | | |

TAC | 1 568 | | |

.

Art: | GlasvararLepidorhombus spp. | Zon: | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV(LEZ/56-14) |

Spanien | 327 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 1 276 | | |

Irland | 373 | | |

Förenade kungariket | 903 | | |

Unionen | 2 879 | | |

| | | |

TAC | 2 879 | | |

.

Art: | GlasvararLepidorhombus spp. | Zon: | VII(LEZ/07.) |

Belgien | 371 | | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Spanien | 4 118 | | |

Frankrike | 4 996 | | |

Irland | 2 272 | | |

Förenade kungariket | 1 968 | | |

Unionen | 13 725 | | |

| | | |

TAC | 13 725 | | |

.

Art: | GlasvararLepidorhombus spp. | Zon: | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe(LEZ/8ABDE.) |

Spanien | 750 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 605 | | |

Unionen | 1 355 | | |

| | | |

TAC | 1 355 | | |

.

Art: | GlasvararLepidorhombus spp. | Zon: | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1(LEZ/8C3411) |

Spanien | 1 091 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 55 | | |

Portugal | 36 | | |

Unionen | 1 182 | | |

| | | |

TAC | 1 182 | | |

.

Art: | MarulkfiskarLophiidae | Zon: | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV(ANF/56-14) |

Belgien | 147 | | Analytisk TAC. |

Tyskland | 168 | | |

Spanien | 157 | | |

Frankrike | 1 810 | | |

Irland | 409 | | |

Nederländerna | 142 | | |

Förenade kungariket | 1 259 | | |

Unionen | 4 092 | | |

| | | |

TAC | 4 092 | | |

.

Art: | MarulkfiskarLophiidae | Zon: | VII(ANF/07.) |

Belgien | 2 238 | (1) | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Tyskland | 250 | (1) | |

Spanien | 889 | (1) | |

Frankrike | 14 362 | (1) | |

Irland | 1 835 | (1) | |

Nederländerna | 290 | (1) | |

Förenade kungariket | 4 355 | (1) | |

Unionen | 24 219 | (1) | |

| | | |

TAC | 24 219 | (1) | |

(1) Särskilda villkor: Varav upp till 5 % får fiskas i VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (ANF/*8ABDE). |

.

Art: | MarulkfiskarLophiidae | Zon: | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe(ANF/8ABDE.) |

Spanien | 989 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 5 501 | | |

Unionen | 6 490 | | |

| | | |

TAC | 6 490 | | |

.

Art: | MarulkfiskarLophiidae | Zon: | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1(ANF/8C3411) |

Spanien | 2 750 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 3 | | |

Portugal | 547 | | |

Unionen | 3 300 | | |

| | | |

TAC | 3 300 | | |

.

Art: | KoljaMelanogrammus aeglefinus | Zon: | unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa(HAD/5BC6A.) |

Belgien | 6 | | Analytisk TAC. |

Tyskland | 7 | | |

Frankrike | 276 | | |

Irland | 197 | | |

Förenade kungariket | 2 020 | | |

Unionen | 2 506 | | |

| | | |

TAC | 2 506 | | |

.

Art: | KoljaMelanogrammus aeglefinus | Zon: | VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1(HAD/7X7A34) |

Belgien | 111 | | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Frankrike | 6 658 | | |

Irland | 2 219 | | |

Förenade kungariket | 999 | | |

Unionen | 9 987 | | |

| | | |

TAC | 9 987 | | |

.

Art: | KoljaMelanogrammus aeglefinus | Zon: | VIIa(HAD/07A.) |

Belgien | 16 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 71 | | |

Irland | 428 | | |

Förenade kungariket | 473 | | |

Unionen | 988 | | |

| | | |

TAC | 988 | | |

.

Art: | VitlingMerlangius merlangus | Zon: | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV(WHG/56-14) |

Tyskland | 1 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 30 | | |

Irland | 72 | | |

Förenade kungariket | 139 | | |

Unionen | 242 | | |

| | | |

TAC | 242 | | |

.

Art: | VitlingMerlangius merlangus | Zon: | VIIa(WHG/07A.) |

Belgien | 0 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 6 | | |

Irland | 35 | | |

Nederländerna | 0 | | |

Förenade kungariket | 48 | | |

Unionen | 89 | | |

| | | |

TAC | 89 | | |

.

Art: | VitlingMerlangius merlangus | Zon: | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk (WHG/7X7A-C) |

Belgien | 121 | | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Frankrike | 7 455 | | |

Irland | 3 455 | | |

Nederländerna | 61 | | |

Förenade kungariket | 1 334 | | |

Unionen | 12 426 | | |

| | | |

TAC | 12 426 | | |

.

Art: | VitlingMerlangius merlangus | Zon: | VIII(WHG/08.) |

Spanien | 1 080 | | Försiktighets-TAC |

Frankrike | 1 619 | | |

Unionen | 2 699 | | |

| | | |

TAC | 2 699 | | |

.

Art: | VitlingMerlangius merlangus | Zon: | IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1(WHG/9/3411) |

Portugal | Fastställs senare | (1) | Försiktighets-TAC |

Unionen | Fastställs senare | (2) | |

| | | |

TAC | Fastställs senare | (2) | |

(1) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas.(2) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 1. |

.

Art: | KummelMerluccius merluccius | Zon: | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32(HKE/3A/BCD) |

Danmark | 1 366 | | Analytisk TAC. |

Sverige | 116 | | |

Unionen | 1 482 | | |

| | | |

TAC | 1 482 | (1) | |

(1) Inom en sammanlagd TAC på 49 175 ton för det nordliga kummelbeståndet. |

.

Art: | KummelMerluccius merluccius | Zon: | unionens vatten i IIa och IV (HKE/2AC4-C) |

Belgien | 25 | | Analytisk TAC. |

Danmark | 997 | | |

Tyskland | 115 | | |

Frankrike | 221 | | |

Nederländerna | 57 | | |

Förenade kungariket | 311 | | |

Unionen | 1 726 | | |

| | | |

TAC | 1 726 | (1) | |

(1) Inom en sammanlagd TAC på 49 175 ton för det nordliga kummelbeståndet. |

.

Art: | KummelMerluccius merluccius | Zon: | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV(HKE/571214) |

Belgien | 253 | (1) | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Spanien | 8 129 | | |

Frankrike | 12 552 | (1) | |

Irland | 1 521 | | |

Nederländerna | 164 | (1) | |

Förenade kungariket | 4 956 | (1) | |

Unionen | 27 575 | | |

| | | |

TAC | 27 575 | (2) | |

(1) Överföringar av denna kvot få göras till Unionens vatten i IIa och IV. Sådana överföringar måste dock anmälas i förväg till kommissionen.(2) Inom en sammanlagd TAC på 49 175 ton för det nordliga kummelbeståndet. |

Särskilda villkor: |

Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i följande områden: |

| VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe(HKE/*8ABDE) | |

Belgien | 33 | | |

Spanien | 1 311 | | |

Frankrike | 1 311 | | |

Irland | 164 | | |

Nederländerna | 16 | | |

Förenade kungariket | 738 | | |

Unionen | 3573 | | |

.

Art: | KummelMerluccius merluccius | Zon: | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe(HKE/8ABDE.) |

Belgien | 8 | (1) | Analytisk TAC. |

Spanien | 5 659 | | |

Frankrike | 12 708 | | |

Nederländerna | 16 | (1) | |

Unionen | 18 391 | | |

| | | |

TAC | 18 391 | (2) | |

(1) Överföringar från denna kvot får göras till område IV och unionens vatten i IIa. Sådana överföringar måste dock anmälas i förväg till kommissionen. (2) Inom en sammanlagd TAC på 49 175 ton för det nordliga kummelbeståndet. |

Särskilda villkor: |

Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i följande områden: |

| VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV(HKE/*57-14) | |

Belgien | 2 | | |

Spanien | 1 639 | | |

Frankrike | 2 950 | | |

Nederländerna | 5 | | |

Unionen | 4596 | | |

.

Art: | KummelMerluccius merluccius | Zon: | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (HKE/8C3411) |

Spanien | 7 870 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 756 | | |

Portugal | 3 673 | | |

Unionen | 12 299 | | |

| | | |

TAC | 12 299 | | |

.

Art: | BirkelångaMolva dypterygia | Zon: | Internationella vatten i XII (BLI/12INT-)(1) |

Estland | 1 | | Analytisk TAC. |

Spanien | 582 | | |

Frankrike | 14 | | |

Litauen | 5 | | |

Förenade kungariket | 5 | | |

Övriga | 1 | (1) | |

Unionen | 611 | | |

| | | |

TAC | 611 | | |

(1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. |

.

Art: | LångaMolva molva | Zon: | IIIa; unionens vatten i IIIbcd(LIN/3A/BCD) |

Belgien | 6 | (1) | Analytisk TAC. |

Danmark | 43 | | |

Tyskland | 6 | (1) | |

Sverige | 17 | | |

Förenade kungariket | 6 | (1) | |

Unionen | 78 | | |

| | | |

TAC | 78 | | |

(1) Kvoten får enbart fiskas i Unionens vatten i IIIa och unionens vatten i IIIbcd. |

.

Art: | HavskräftaNephrops norvegicus | Zon: | Unionens vatten i IIa och IV (NEP/2AC4-C) |

Belgien | 1 091 | | Analytisk TAC. |

Danmark | 1 091 | | |

Tyskland | 16 | | |

Frankrike | 32 | | |

Nederländerna | 561 | | |

Förenade kungariket | 18 058 | | |

Unionen | 20 849 | | |

| | | |

TAC | 20 849 | | |

.

Art: | HavskräftaNephrops norvegicus | Zon: | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb (NEP/5BC6.) |

Spanien | 28 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 113 | | |

Irland | 189 | | |

Förenade kungariket | 13 620 | | |

Unionen | 13 950 | | |

| | | |

TAC | 13 950 | | |

.

Art: | HavskräftaNephrops norvegicus | Zon: | VII(NEP/07.) |

Spanien | 1 053 | (1) | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Frankrike | 4 268 | (1) | |

Irland | 6 473 | (1) | |

Förenade kungariket | 5 757 | (1) | |

Unionen | 17 551 | (1) | |

| | | |

TAC | 17 551 | (1) | |

(1) Särskilda villkor: Varav högst följande kvoter får tas i område VII (Porcupine Bank – Enhet 16) (NEP/*07U16): |

Spanien | 285 |

Frankrike | 179 |

Irland | 342 |

Förenade kungariket | 139 |

Unionen | 945 |

.

Art: | HavskräftaNephrops norvegicus | Zon: | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe(NEP/8ABDE.) |

Spanien | 199 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 3 115 | | |

Unionen | 3 314 | | |

| | | |

TAC | 3 314 | | |

.

Art: | HavskräftaNephrops norvegicus | Zon: | VIIIc(NEP/08C.) |

Spanien | 79 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 3 | | |

Unionen | 82 | | |

| | | |

TAC | 82 | | |

.

Art: | HavskräftaNephrops norvegicus | Zon: | IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (NEP/9/3411) |

Spanien | 68 | | Analytisk TAC. |

Portugal | 205 | | |

Unionen | 273 | | |

| | | |

TAC | 273 | | |

.

Art: | PeneidaräkorPenaeus spp. | Zon: | Franska Guyanas vatten (PEN/FGU.) |

Frankrike | Fastställs senare | (1) (2) | Försiktighets-TAC |

Unionen | Fastställs senare | (2) (3) | |

| | | |

TAC | Fastställs senare | (2) (3) | |

(1) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas.(2) Det råder förbud mot fiske efter räkor av arterna Penaeus subtilis och Penaeus brasiliensis där vattendjupet är mindre än 30 meter.(3) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 1. |

.

Art: | RödspättaPleuronectes platessa | Zon: | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV(PLE/56-14) |

Frankrike | 16 | | Försiktighets-TAC |

Irland | 215 | | |

Förenade kungariket | 358 | | |

Unionen | 589 | | |

| | | |

TAC | 589 | | |

.

Art: | RödspättaPleuronectes platessa | Zon: | VIIa(PLE/07A.) |

Belgien | 62 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 27 | | |

Irland | 488 | | |

Nederländerna | 19 | | |

Förenade kungariket | 624 | | |

Unionen | 1 220 | | |

| | | |

TAC | 1 220 | | |

.

Art: | RödspättaPleuronectes platessa | Zon: | VIIb och VIIc(PLE/7BC.) |

Frankrike | 13 | | Försiktighets-TACArtikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Irland | 53 | | |

Unionen | 66 | | |

| | | |

TAC | 66 | | |

.

Art: | RödspättaPleuronectes platessa | Zon: | VIId och VIIe(PLE/7DE.) |

Belgien | 684 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 2 279 | | |

Förenade kungariket | 1 216 | | |

Unionen | 4 179 | | |

| | | |

TAC | 4 179 | | |

.

Art: | RödspättaPleuronectes platessa | Zon: | VIIf och VIIg(PLE/7FG.) |

Belgien | 76 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 139 | | |

Irland | 21 | | |

Förenade kungariket | 72 | | |

Unionen | 308 | | |

| | | |

TAC | 308 | | |

.

Art: | RödspättaPleuronectes platessa | Zon: | VIIh, VIIj och VIIk(PLE/7HJK.) |

Belgien | 9 | | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Frankrike | 17 | | |

Irland | 61 | | |

Nederländerna | 35 | | |

Förenade kungariket | 17 | | |

Unionen | 139 | | |

| | | |

TAC | 139 | | |

.

Art: | RödspättaPleuronectes platessa | Zon: | VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1(PLE/8/3411) |

Spanien | 56 | | Försiktighets-TAC |

Frankrike | 224 | | |

Portugal | 56 | | |

Unionen | 336 | | |

| | | |

TAC | 336 | | |

.

Art: | BlekaPollachius pollachius | Zon: | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV(POL/56-14) |

Spanien | 4 | | Försiktighets-TAC |

Frankrike | 143 | | |

Irland | 42 | | |

Förenade kungariket | 109 | | |

Unionen | 298 | | |

| | | |

TAC | 298 | | |

.

Art: | BlekaPollachius pollachius | Zon: | VII(POL/07.) |

Belgien | 315 | | Försiktighets-TACArtikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Spanien | 19 | | |

Frankrike | 7 249 | | |

Irland | 773 | | |

Förenade kungariket | 1 765 | | |

Unionen | 10 121 | | |

| | | |

TAC | 10 121 | | |

.

Art: | BlekaPollachius pollachius | Zon: | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe(POL/8ABDE.) |

Spanien | 214 | | Försiktighets-TAC |

Frankrike | 1 046 | | |

Unionen | 1 260 | | |

| | | |

TAC | 1 260 | | |

.

Art: | BlekaPollachius pollachius | Zon: | VIIIc(POL/08C.) |

Spanien | 176 | | Försiktighets-TAC |

Frankrike | 20 | | |

Unionen | 196 | | |

| | | |

TAC | 196 | | |

.

Art: | BlekaPollachius pollachius | Zon: | IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (POL/9/3411) |

Spanien | 232 | | Försiktighets-TAC |

Portugal | 8 | | |

Unionen | 240 | | |

| | | |

TAC | 240 | | |

.

Art: | GråsejPollachius virens | Zon: | VII, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (POK/7/3411) |

Belgien | 7 | | Försiktighets-TACArtikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Frankrike | 1 599 | | |

Irland | 800 | | |

Förenade kungariket | 436 | | |

Unionen | 2 842 | | |

| | | |

TAC | 2 842 | | |

.

Art: | RockorRajiformes | Zon: | Unionens vatten i IIa och IV(SRX/2AC4-C) |

Belgien | pm | (1) (2)(3) | Analytisk TAC. |

Danmark | pm | (1) (2)(3) | |

Tyskland | pm | (1) (2)(3) | |

Frankrike | pm | (1) (2)(3) | |

Nederländerna | pm | (1) (2)(3) | |

Förenade kungariket | pm | (1) (2)(3) | |

Unionen | pm | (1)(3) | |

| | | |

TAC | pm | (3) | |

(1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) ska rapporteras separat.(2) Bifångstkvot. Denna art får inte utgöra mer än 25 % av den fångst uttryckt i levande vikt som behålls ombord per fiskeresa. Detta villkor gäller endast för fartyg med en största längd på över 15 meter.(3) Gäller inte slätrocka (Dipturus batis). Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna. |

.

Art: | RockorRajiformes | Zon: | Unionens vatten i IIIa(SRX/03-C.) |

Danmark | pm | (1) (2) | Analytisk TAC. |

Sverige | pm | (1) (2) | |

Unionen | pm | (1)(2) | |

| | | |

TAC | pm | (2) | |

(1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/03-C), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/03-C), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/03-C), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/03-C) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/03-C) ska rapporteras separat.(2) Gäller inte slätrocka (Dipturus batis). Vid oavsiktlig fångst får denna art inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna. |

.

Art: | RockorRajiformes | Zon: | Unionens vatten i VIa, VIb, VIIa–c och VIIe–k(SRX/67AKXD) |

Belgien | pm | (1) (2) (3) | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Estland | pm | (1) (2) (3) | |

Frankrike | pm | (1) (2) (3) | |

Tyskland | pm | (1) (2) (3) | |

Irland | pm | (1) (2) (3) | |

Litauen | pm | (1) (2) (3) | |

Nederländerna | pm | (1) (2) (3) | |

Portugal | pm | (1) (2) (3) | |

Spanien | pm | (1) (2) (3) | |

Förenade kungariket | pm | (1) (2) (3) | |

Unionen | pm | (1) (2) (3) | |

| | | |

TAC | pm | (2) | |

(1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) ) (RJN/67AKXD), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/67AKXD), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/ 67AKXD), småögd rocka (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), sandrocka (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) och näbbrocka (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) ska rapporteras separat.(2) Gäller inte brokrocka (Raja undulata), slätrocka (Dipturus batis), svartbuksrocka (Raja (Dipturus) nidarosiensis) och grårocka (Rostroraja alba). Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna.3) Särskilda villkor: Varav upp till 5 % får fiskas i Unionens vatten i VIId (SRX/*07D.). |

.

Art: | RockorRajiformes | Zon: | Unionens vatten i VIId(SRX/07D.) |

Belgien | pm | (1) (2) (3) | Analytisk TAC. |

Frankrike | pm | (1) (2) (3) | |

Nederländerna | pm | (1) (2) (3) | |

Förenade kungariket | pm | (1) (2) (3) | |

Unionen | pm | (1) (2) (3) | |

| | | |

TAC | pm | (2) | |

(1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/07D.), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/07D.), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/07D.) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) ska rapporteras separat.(2) Gäller inte slätrocka (Dipturus batis) och brokrocka (Raja undulate). Vid oavsiktlig fångst får denna art inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna.(3) Särskilda villkor: Varav upp till 5 % får fiskas i Unionens vatten i VIa, VIb, VIIa–c och VIIe–k (SRX/*67AKD). | |

.

Art: | RockorRajiformes | Zon: | Unionens vatten i VIII och IX(SRX/89-C.) |

Belgien | pm | (1) (2) | Analytisk TAC. |

Frankrike | pm | (1) (2) | |

Portugal | pm | (1) (2) | |

Spanien | pm | (1) (2) | |

Förenade kungariket | pm | (1) (2) | |

Unionen | pm | (1) (2) | |

| | | |

TAC | pm | (2) | |

(1) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) och knaggrocka (Raja clavata) (RJC/89-C.) ska rapporteras separat.(2) Gäller inte brokrocka (Raja undulata), slätrocka (Dipturus batis) och grårocka (Rostroraja alba). Vid oavsiktlig fångst får denna art inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart. Fiskare ska uppmuntras att utveckla och använda teknik och utrustning som underlättar snabbt och säkert frisläppande av arterna. |

.

Art: | TungaSolea solea | Zon: | IIIa; Unionens vatten i delsektionerna 22–32 (SOL/3A/BCD) |

Danmark | 437 | | Analytisk TAC. |

Tyskland | 25 | (1) | |

Nederländerna | 42 | (1) | |

Sverige | 16 | | |

Unionen | 520 | | |

| | | |

TAC | 520 | (2) | |

(1) Kvoten får enbart fiskas i unionens vatten i IIIa och delsektionerna 22–32.(2) Särskilda villkor: Varav inte mer än 461 ton får fiskas i IIIa. |

.

Art: | TungaSolea solea | Zon: | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV(SOL/56-14) |

Irland | 41 | | Försiktighets-TAC |

Förenade kungariket | 10 | | |

Unionen | 51 | | |

| | | |

TAC | 51 | | |

.

Art: | TungaSolea solea | Zon: | VIIa(SOL/07A.) |

Belgien | 109 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 1 | | |

Irland | 27 | | |

Nederländerna | 34 | | |

Förenade kungariket | 49 | | |

Unionen | 220 | | |

| | | |

TAC | 220 | | |

.

Art: | TungaSolea solea | Zon: | VIIb och VIIc(SOL/7BC.) |

Frankrike | 6 | | Försiktighets-TACArtikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Irland | 31 | | |

Unionen | 37 | | |

| | | |

TAC | 37 | | |

.

Art: | TungaSolea solea | Zon: | VIId(SOL/07D.) |

Belgien | 1 427 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 2 854 | | |

Förenade kungariket | 1 019 | | |

Unionen | 5 300 | | |

| | | |

TAC | 5 300 | | |

.

Art: | TungaSolea solea | Zon: | VIIe(SOL/07E.) |

Belgien | 27 | (1) | Analytisk TAC. |

Frankrike | 293 | (1) | |

Förenade kungariket | 457 | (1) | |

Unionen | 777 | | |

| | | |

TAC | 777 | | |

(1) Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som deltar i försökverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på ytterligare 5 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med villkoren i artikel 7 i denna förordning. |

.

Art: | TungaSolea solea | Zon: | VIIf och VIIg(SOL/7FG.) |

Belgien | 663 | | Analytisk TAC. |

Frankrike | 66 | | |

Irland | 33 | | |

Förenade kungariket | 298 | | |

Unionen | 1 060 | | |

| | | |

TAC | 1 060 | | |

.

Art: | TungaSolea solea | Zon: | VIIh, VIIj och VIIk(SOL/7HJK.) |

Belgien | 30 | | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Frankrike | 60 | | |

Irland | 162 | | |

Nederländerna | 48 | | |

Förenade kungariket | 60 | | |

Unionen | 360 | | |

| | | |

TAC | 360 | | |

.

Art: | TungaSolea solea | Zon: | VIIIa och VIIIb(SOL/8AB.) |

Belgien | 47 | | Analytisk TAC. |

Spanien | 8 | | |

Frankrike | 3 442 | | |

Nederländerna | 258 | | |

Unionen | 3 755 | | |

| | | |

TAC | 3 755 | | |

.

Art: | TungaSolea spp. | Zon: | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (SOX/8CDE34) |

Spanien | 343 | | Försiktighets-TAC |

Portugal | 568 | | |

Unionen | 911 | | |

| | | |

TAC | 911 | | |

.

Art: | SkarpsillSprattus sprattus | Zon: | VIId och VIIe(SPR/7DE.) |

Belgien | 20 | | Försiktighets-TAC |

Danmark | 1 321 | | |

Tyskland | 20 | | |

Frankrike | 285 | | |

Nederländerna | 285 | | |

Förenade kungariket | 2 135 | | |

Unionen | 4 066 | | |

| | | |

TAC | 4 066 | | |

.

Art: | Pigghaj/rödhajSqualus acanthias | Zon: | Unionens vatten i IIIa(DGS/03A-C.) |

Danmark | pm | | Analytisk TAC. |

Sverige | pm | | |

Unionen | pm | | |

| | | |

TAC | pm | | |

.

Art: | Pigghaj/rödhajSqualus acanthias | Zon: | Unionens vatten i IIa och IV(DGS/2AC4-C) |

Belgien | pm | (1) | Analytisk TAC. |

Danmark | pm | (1) | |

Tyskland | pm | (1) | |

Frankrike | pm | (1) | |

Nederländerna | pm | (1) | |

Sverige | pm | (1) | |

Förenade kungariket | pm | (1) | |

Unionen | | (1) | |

| | | |

TAC | pm | (1) | |

(1) [Fångster med långrev av gråhaj (Galeorhinus galeus), chokladhaj (Dalatias licha), skednoshaj (Deania calcea), brun pigghaj (Centrophorus squamosus), brunkäxa (Etmopterus princeps), slätkäxa (Etmopterus pusillus), pailonahaj (Centroscymnus coelolepis) och pigghaj/rödhaj (Squalus acanthias) ska inkluderas. Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart.] |

.

Art: | Pigghaj/rödhajSqualus acanthias | Zon: | Unionens vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV (DGS/15X14) |

Belgien | pm | (1) | Analytisk TAC.Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas. |

Tyskland | pm | (1) | |

Spanien | pm | (1) | |

Frankrike | pm | (1) | |

Irland | pm | (1) | |

Nederländerna | pm | (1) | |

Portugal | pm | (1) | |

Förenade kungariket | pm | (1) | |

Unionen | pm | (1) | |

| | | |

TAC | pm | (1) | |

(1) [Fångster med långrev av gråhaj (Galeorhinus galeus), chokladhaj (Dalatias licha), skednoshaj (Deania calcea), brun pigghaj (Centrophorus squamosus), brunkäxa (Etmopterus princeps), slätkäxa (Etmopterus pusillus), pailonahaj (Centroscymnus coelolepis) och pigghaj/rödhaj (Squalus acanthias) ska inkluderas. Vid oavsiktlig fångst får dessa arter inte komma till skada. Exemplar ska släppas omedelbart.] |

.

Art: | TaggmakrillTrachurus spp. | Zon: | VIIIc(JAX/08C.) |

Spanien | pm | (1) (2) | Analytisk TAC. |

Frankrike | pm | (1) | |

Portugal | pm | (1) (2) | |

Unionen | pm | | |

| | | |

TAC | pm | | |

(1) Varav högst 5 % får bestå av taggmakrillar mellan 12 och 14 cm, trots artikel 19 i förordning (EG) nr 850/98 [17]. För kontroll av denna kvantitet ska en omräkningsfaktor på 1,20 tillämpas på landningarnas vikt.(2) Särskilda villkor: Upp till 5 % av den här kvoten får fiskas i område IX. Utnyttjande av detta särskilda villkor måste dock anmälas i förväg till kommissionen (JAX/*09.). |

.

Art: | TaggmakrillTrachurus spp. | Zon: | IX(JAX/09.) |

Spanien | pm | (1) (2) | Analytisk TAC. |

Portugal | pm | (1) (2) | |

Unionen | pm | | |

| | | |

TAC | pm | | |

(1) Varav högst 5 % får bestå av taggmakrillar mellan 12 och 14 cm, trots artikel 19 i förordning (EG) nr 850/98. För kontroll av denna kvantitet ska en omräkningsfaktor på 1,20 tillämpas på landningarnas vikt.(2) Särskilda villkor: Upp till 5 % av denna kvot får fiskas i zon VIIIc. Användningen av detta särskilda villkor måste dock anmälas till kommissionen i förväg (JAX/*08C). |

.

Art: | TaggmakrillTrachurus spp. | Zon: | X; Unionens vatten i Cecaf(1) (JAX/X34PRT) |

Portugal | Fastställs senare | (2)(3) | Försiktighets-TAC |

Unionen | Fastställs senare | (4) | |

| | | |

TAC | Fastställs senare | (4) | |

(1) Vatten som gränsar till Azorerna.(2) Varav högst 5 % får bestå av taggmakrillar mellan 12 och 14 cm, trots artikel 19 i förordning (EG) nr 850/98. För kontroll av denna kvantitet ska en omräkningsfaktor på 1,20 tillämpas på landningarnas vikt.(3) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas.(4) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 3. |

.

Art: | TaggmakrillTrachurus spp. | Zon: | Unionens vatten i Cecaf(1)(JAX/341PRT) |

Portugal | Fastställs senare | (2)(3) | Försiktighets-TAC |

Unionen | Fastställs senare | (4) | |

| | | |

TAC | Fastställs senare | (4) | |

(1) Vatten som gränsar till Madeira.(2) Varav högst 5 % får bestå av taggmakrillar mellan 12 och 14 cm, trots artikel 19 i förordning (EG) nr 850/98. För kontroll av denna kvantitet ska en omräkningsfaktor på 1,20 tillämpas på landningarnas vikt.(3) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas.(4) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 3. |

.

Art: | TaggmakrillTrachurus spp. | Zon: | Unionens vatten i Cecaf(1)(JAX/341SPN) |

Spanien | Fastställs senare | (2) | Försiktighets-TAC |

Unionen | Fastställs senare | (3) | |

| | | |

TAC | Fastställs senare | (3) | |

(1) Vatten som gränsar till Kanarieöarna.(2) Artikel 6 i denna förordning ska tillämpas.(3) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 2. |

BILAGA IIA

FISKEANSTRÄNGNING FÖR FARTYG I SAMBAND MED FÖRVALTNINGEN AV TORSKBESTÅND I KATTEGATT, ICES-OMRÅDEN VIIa OCH VIa OCH UNIONENS VATTEN I ICES-OMRÅDE Vb

1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1. Denna bilaga ska tillämpas på unionsfartyg som ombord medför eller använder något av de redskap som anges i punkt 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 1342/2008 och som uppehåller sig i något av de geografiska områden som anges i punkt 2 i denna bilaga.

1.2. Denna bilaga ska inte tillämpas på fartyg med en total längd på mindre än 10 meter. Sådana fartyg behöver inte inneha särskilda fisketillstånd utfärdade i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94. Den berörda medlemsstaten ska bedöma dessa fartygs fiskeansträngning i förhållande till den ansträngningsgrupp de tillhör med hjälp av lämpliga provtagningsmetoder. Under 2012 ska kommissionen inhämta vetenskapliga utlåtanden för att bedöma den ansträngning som använts av dessa fartyg med avseende på ett framtida upptagande av dem i fiskeansträngningsordningen.

2. REGLERADE REDSKAP OCH GEOGRAFISKA OMRÅDEN

För tillämpningen av denna bilaga ska de redskapskgrupper som anges i punkt 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 1342/2008 och de geografiska områden som anges i punkt 2 a, 2 c och 2 d i den bilagan gälla.

3. TILLSTÅND

Om en medlemsstat för att stärka ett hållbart genomförande av denna ansträngningsordning anser att det är lämpligt, kan den för samtliga av dess fartyg som inte tidigare bedrivit sådant fiske införa förbud mot att fiska med ett reglerat redskap i något av de geografiska områden som omfattas av denna bilaga, såvida medlemsstaten inte kan garantera att fiske med motsvarande kapacitet, mätt i kilowatt, förhindras i det området.

4. HÖGSTA TILLÅTNA FISKEANSTRÄNGNING

4.1. Den högsta tillåtna fiskeansträngning som avses i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1342/2008 för förvaltningsperioden 2012, dvs. 1 februari 2012–31 januari 2013, fastställs för varje medlemsstats respektive ansträngningsgrupper i tillägg 1 till denna bilaga.

4.2. De tak för den årliga fiskeansträngningen som fastställs i enlighet med förordning (EG) nr 1954/2003 [18] ska inte påverka den högsta tillåtna fiskeansträngning som fastställs i denna bilaga.

5. FÖRVALTNING

5.1. Medlemsstaterna ska förvalta den högsta tillåtna fiskeansträngningen i enlighet med villkoren i artikel 4 och artiklarna 13–17 i förordning (EG) nr 1342/2008 samt artiklarna 26–35 i förordning (EG) nr 1224/2009.

5.2. En medlemsstat får fastställa förvaltningsperioder för tilldelning av hela den maximalt tillåtna fiskeansträngningen eller delar av denna till enskilda fartyg eller grupper av fartyg. I ett sådant fall ska den berörda medlemsstaten själv fastställa det antal dagar eller timmar under en förvaltningsperiod som ett fartyg får uppehålla sig i området. Under varje förvaltningsperiod får medlemsstaten omfördela ansträngningen mellan enskilda fartyg eller grupper av fartyg.

5.3. Om en medlemsstat fastställer den tid som ett fartyg får uppehålla sig i området i timmar, ska medlemsstaten fortsätta att mäta förbrukningen av dagar i enlighet med villkoren i punkt 5.1. Medlemsstaten ska på kommissionens begäran visa vilka försiktighetsåtgärder den har vidtagit för att undvika en för hög ansträngningsförbrukning inom området, om ett fartyg avslutar sin vistelse i området före utgången av en 24-timmarsperiod.

6. RAPPORT OM FISKEANSTRÄNGNINGEN

Artikel 28 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska tillämpas på fartyg som omfattas av tillämpningsområdet för denna bilaga. Det geografiska område som avses i den artikeln ska i fråga om torskförvaltning tolkas som vart och ett av de geografiska områden som avses i punkt 2 i denna bilaga.

7. RAPPORTERING AV RELEVANTA UPPGIFTER

7.1. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska medlemsstaterna till kommissionen på dess begäran lämna uppgifter om den fiskeansträngning som deras fiskefartyg har använt under föregående månad och månaderna dessförinnan och därvid använda det rapporteringsformat som anges i tillägg 2.

7.2. Uppgifterna ska skickas till den elektroniska postlåda vars adress kommissionen ska meddela medlemsstaterna. När det blir möjligt att överföra uppgifterna till systemet för utbyte av uppgifter om fisket (eller något annat datasystem som kommissionen fattar beslut om i framtiden), ska medlemsstaterna överföra uppgifterna till systemet före den 15:e varje månad och rapportera den ansträngning som har använts till och med utgången av den föregående månaden. Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om det datum från och med vilket systemet ska användas för överföringar minst två månader före den första användningsdagen. Den första fiskeansträngningsdeklaration som skickas till systemet ska innehålla uppgifter om den ansträngning som använts sedan den 1 februari 2012. Medlemsstaterna ska till kommissionen på dess begäran lämna uppgifter om den fiskeansträngning som deras fiskefartyg har använt under januari månad 2012.

Tillägg 1 till bilaga IIA

Högsta tillåtna fiskeansträngning i kilowattdagar

Geografiskt område | Reglerade redskap | DK | DE | SE |

a) Kattegatt | TR1 | 197 929 | 4 212 | 16 610 |

| TR2 | 830 041 | 5 240 | 327 506 |

| TR3 | 441 872 | 0 | 490 |

| BT1 | 0 | 0 | 0 |

| BT2 | 0 | 0 | 0 |

| GN | 115 456 | 26 534 | 13 102 |

| GT | 22 645 | 0 | 22 060 |

| LL | 1 100 | 0 | 25 339 |

Geografiskt område | Reglerade redskap | BE | FR | IE | NL | UK |

Ices-sektion VIIa | TR1 | 0 | 48 193 | 33 539 | 0 | 339 592 |

| TR2 | 10 166 | 744 | 438 035 | 0 | 1 088 238 |

| TR3 | 0 | 0 | 1 422 | 0 | 0 |

| BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

| BT2 | 843 782 | 0 | 514 584 | 200 000 | 111 693 |

| GN | 0 | 471 | 18 255 | 0 | 5 970 |

| GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 158 |

| LL | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 614 |

Geografiskt område | Reglerade redskap | BE | DE | ES | FR | IE | UK |

d) Ices-sektion Via och unionens vatten i Ices-sektion Vb | TR1 | 0 | 6 272 | 0 | 1 485 589 | 473 011 | 1 033 273 |

| TR2 | 0 | 0 | 0 | 34 926 | 14 371 | 2 972 845 |

| TR3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 273 | 16 027 |

| BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 117 544 |

| BT2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 801 | 4 626 |

| GN | 0 | 35 442 | 13 836 | 150 198 | 5 697 | 213 454 |

| GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 953 | 145 |

| LL | 0 | 0 | 1 402 142 | 163 130 | 4 250 | 630 040 |

Tillägg 2 till bilaga IIA

Tabell I |

Rapporteringsformat |

Medlemsstat | Redskap | Område | År | Månad | Sammanlagd deklaration |

(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |

Tabell II |

Dataformat |

Fältets namn | Maximalt antal tecken | Justering [19]V(änster)/H(öger) | Definition och anmärkningar |

1) Medlemsstat | 3 | — | Medlemsstat (treställig alfabetisk ISO-kod) där fartyget är registrerat. |

2) Redskap | 3 | — | En av följande redskapstyper:TR1TR2TR3BT1BT2GNGTLL |

3) Område | 8 | L | Ett av följande områden:03AS07A06A |

4) År | 4 | — | Året för den månad för vilken deklarationen lämnas in. |

5) Månad | 2 | — | Månad för vilken deklarationen av fiskeansträngningen lämnas in (uttryckt i 2 siffror mellan 01 och 12). |

6) Sammanlagd deklaration | 13 | R | Sammanlagd fiskeansträngning uttryckt i kilowattdagar från och med den 1 januari året (4) till och med slutet av månaden (5). |

BILAGA IIB

FISKEANSTRÄNGNING FÖR FARTYG I SAMBAND MED

ÅTERHÄMTNING AV VISSA BESTÅND

SYDKUMMEL OCH HAVSKRÄFTA

I ICES-SEKTIONERNA VIIIc OCH IXa, MED UNDANTAG FÖR CADIZBUKTEN

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna bilaga ska tillämpas på unionsfartyg med en total längd på minst 10 meter som ombord medför eller använder trålar, snurrevadar eller liknande redskap med en maskstorlek på 32 mm eller större och nät med en maskstorlek på 60 mm eller större, eller bottenlångrevar, och som uppehåller sig i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cadizbukten.

2. DEFINITIONER

I denna bilaga gäller följande definitioner:

a) redskapsgrupp: trålar, snurrevadar eller liknande redskap med en maskstorlek på 32 mm eller större och nät med en maskstorlek på 60 mm eller större, och bottenlångrevar.

b) reglerat redskap: någon av de två redskapskategorier som tillhör redskapsgruppen.

c) område: Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cadízbukten.

d) förvaltningsperioden 2012: perioden 1 februari 2012– 31 januari 2013.

e) särskilda villkor: de särskilda villkor som avses i punkt 6.1 .

3. VERKSAMHETSBEGRÄNSNINGAR

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 29 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska varje medlemsstat se till att unionsfartyg som för dess flagg, när de ombord medför ett reglerat redskap, inte uppehåller sig i området längre än det antal dagar som anges i kapitel III i denna bilaga.

KAPITEL II

TILLSTÅND

4. FARTYG MED TILLSTÅND

4.1. En medlemsstat får inte tillåta att dess fartyg fiskar med ett reglerat redskap i området om fartyget inte kan visa att det bedrev sådan fiskeverksamhet under åren 2002–2011 i samma område, med undantag av fiskeverksamhet som registrerats till följd av överföring av dagar mellan fiskefartyg, såvida medlemsstaten inte kan garantera att fiske med motsvarande kapacitet, mätt i kilowatt, förhindras i det området.

4.2. Om en medlemsstat saknar kv