2009
EXPERTNÄTVERK  OCH INTEGRERADE 
PROJEKT  I GEMENSKAPENS 
FORSKNINGSPOLITIK – UPPNÅDDES MÅLEN?EUROPEISKA 
REVISIONSRÄTTEN
Särskild rapport  nr 8
SV
ISSN 1831-0990

EXPERTNÄTVERK OCH 
INTEGRERADE PROJEKT I GEMENSKAPENS FORSKNINGSPOLITIK – UPPNÅDDES MÅLEN? Särskild rapport  nr 8   2009
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?2
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
Tfn +352 4398-45410
Fax +352 4398-46410
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Särskild rapport  nr 8   2009
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på Internet 
via Europa-servern (http://europa.eu).
Kataloguppgifter finns i slutet av publikationen.Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2009ISBN 978-92-9207-422-7doi:10.2865/68858
© Europeiska gemenskaperna, 2009
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Belgium
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?3
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Punkt
 ORDLISTA
I–V SAMMANFATTNING
1–16  INLEDNING
1–5  MÅL OCH PROBLEM FÖR FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING (FOTU) INOM GEMENSKAPEN
1–3 POLITISKA MÅL
4–5 STRUKTURELLA BRISTER OCH AMBITIONER INOM EUROPEISK FORSKNING
6–16  SJÄTTE RAMPROGRAMMET
9–11 DE NYA INSTRUMENTEN OCH DERAS MÅL
12–16 URVALET OCH FÖRVALTNINGEN AV PROJEKT
17–18  REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD
17 REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING
18 REVISIONSMETOD
19–56  GRANSKNINGSIAKTTAGELSER
19–27  BIDRAG TILL GEMENSKAPENS FOTU-MÅL GENERELLT SETT
22–24 ÄNDAMÅLSENLIGT FORSKNINGSSAMARBETE
25–27 PROJEKTPLANERNA I FLERA FALL BÄTTRE ÄN DE GENOMFÖRDA PROJEKTEN
28–43  HUR DE SPECIFIKA MÅLEN FÖR DE NYA INSTRUMENTEN UPPNÅDDES
29–35 INTEGRATION GENOM EXPERTNÄTVERK BYTTES OFTA UT MOT EN TRADITIONELL FORM AV SAMARBETE36–38 INTEGRERADE PROJEKT: STORA PROJEKT OCH RELATIVT LÅG EKONOMISK MEDVERKAN FRÅN DELTAGARNA
39–43 MÅLET FÖR DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS DELTAGANDE UPPNÅDDES INTE HELT
44–53  KOMMISSIONENS FÖRVALTNING AV DE NYA INSTRUMENTEN
45–46 OSÄKERHET KRING INSTRUMENTENS SPECIFIKA ROLLER
47–49 EN MÅNGFALD LAGBESTÄMMELSER MEN INTE ALLTID TILLRÄCKLIGA RIKTLINJER
50 FÖRHANDLINGSPROCESSEN LÄNGRE OCH OFTA UTAN INSYN51 FÄRRE OCH STÖRRE PROJEKT MEN FORTFARANDE ETT STORT ANTAL DELTAGARE
52–53 BRISTER I PROJEKTÖVERVAKNINGEN
54–56  ATT STIMULERA TILL FOTU-INVESTERINGAR
55–56 MER EU-MEDEL FÖR RELATIVT LÄGRE FOTU-INVESTERINGAR FRÅN DELTAGARNA
57–65  SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER
 KOMMISSIONENS SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?4
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?5
ORDLISTA
Bruttonationalprodukt (BNP) : Det totala marknadsvärdet av alla färdiga varor och tjänster 
som produceras i ett land under ett specifikt år.
Europeiskt område för forskningsverksamhet : En gränsfri zon för forskning där veten-
skapliga resurser bättre kan utnyttjas för att skapa fler arbetstillfällen och förbättra Europas konkurrenskraft.
Expertnätverk : Instrument som syftar till att skapa en reell och varaktig integration av de 
forskningsverksamheter som bedrivs av nätverksparterna och på så sätt direkt motarbeta fragmenteringen av forskningsverksamheten i Europa inom ett givet område.
FoTU-instrument : Olika typer av projekt som definieras av ramprogrammen. Varje instrument 
riktar sig mot specifika mål och har särskilda system för deltagande.
Integrerade projekt : Instrument som är utformade för att uppnå ambitiösa och tydligt 
definierade vetenskapliga och tekniska mål på Europanivå.
Ramprogram för forskning och teknisk utveckling : Fleråriga program som för en given 
period fastställer de vetenskapliga och tekniska verksamheter som ska finansieras av gemenskapen, deras budget och detaljerade bestämmelser för det tekniska och finansiella genomförandet.
Smart-mål : Specifika mål som kan mätas och förverkligas och som är relevanta och daterade, 
enligt definitionen i EU:s budgetförordning.
Små och medelstora företag : Företag som sysselsätter färre än 250 personer och vars årsom-
sättning inte överstiger 50 miljoner euro och/eller vars årliga balansräkning inte överstiger 43 miljoner euro.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?6
SAMMANFATTNING
I.
Det råder en allmän uppfattning om att den 
europeiska forskningen påverkas negativt av 
otillräckliga och spridda investeringar. Som 
en del av EU:s åtgärder för att bemöta detta 
problem infördes genom sjätte ramprogram-
met två nya instrument, expertnätverk och integrerade projekt. Målet var dels att skapa 
en reell och varaktig integration av forsk-
ningsverksamheterna, dels att uppnå ambi-
tiösa och tydligt definierade vetenskapliga och tekniska mål på Europanivå.
II.
Vid granskningen undersöktes i vilken  utsträckning expertnätverken och de inte-grerade projekten hade bidragit till att  uppnå de mål för forskningspolitiken som  
satts upp i enlighet med fördraget, liksom  sina egna specifika mål, i vilken utsträckning 
kommissionen hade förvaltat de nya instru-
menten på ett ändamålsenligt sätt och sjätte 
ramprogrammet hade stimulerat till investe-
ringar i forskning och teknisk utveckling.
III.
Revisionsrätten drog följande slutsatser:
De granskade instrumenten inom sjätte i) 
ramprogrammet lyckades främja forsk-
ningssamarbete och projekt med en  rimlig kvalitetsnivå. Instrumenten har  
dock använts utan någon uttalad inter-
ventionslogik och även utan Smart-mål 
och resultatindikatorer.
De nya instrumentens specifika mål upp- ii) 
nåddes endast delvis. Expertnätverken  främjade en hög grad av forskningssam-
arbete, men lyckades ofta inte uppnå  en progressiv och varaktig integration  av forskningsverksamheter mellan nät-verksparterna. De integrerade projekten främjade forskningssamarbete av hög  kvalitet, men lockade vare sig till sig mer 
resurser från enskilda deltagare eller mer 
resurser från andra finansieringskällor  inom offentlig eller privat sektor.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?7
V.
Revisionsrätten rekommenderar också  
följande:
Kommissionen bör överväga om expert- i) 
nätverken och de samverkansprojekt  
som liknar integrerade projekt har realis-tiska mål och erbjuder väsentliga förde-
lar jämfört med traditionella instrument 
för forskningssamarbete. När det gäller 
expertnätverk som finansieras genom  sjätte ramprogrammet bör kommissio-nen bedöma från fall till fall om redan  
uppnådda resultat, det potentiella EU-mervärdet och möjligheter till varaktig-het berättigar ytterligare finansiering  genom sjunde ramprogrammet.
Kommissionen bör undersöka de olika  ii) 
anledningar som ligger bakom den  
relativt låga nivån på deltagarnas  
FoTU-investeringar i förhållande till de 
uppsatta målen och föreslå särskilda  
åtgärder. Lämpliga uppgifter bör göras 
tillgängliga för att övervaka vilken kata-
lysatoreffekt EU:s finansiering av forsk-ning och teknisk utveckling har. Det bör 
genomföras en omvärdering av hur rea-
listiska de förväntade målen är, särskilt 
när det gäller små och medelstora före-
tag och privat sektor.
För att förbättra projekten, i synner- iii) 
het när det gäller hanterbarhet, korrekt 
genomförande och lämplig utvärdering, 
bör kommissionen se till att det finns  
tydliga riktlinjer i tid, att den tid det  
tar innan kontrakten skrivs under för-kortas och att projektövervakningen  
förbättras.SAMMANFATTNING
Kommissionens förvaltning visade sig  iii) 
ha ett antal brister, särskilt i början av  
sjätte ramprogrammets genomförande, 
som påverkade åtgärdernas ändamåls-
enlighet. Särskilt gäller detta osäkerhe-
ten om de nya instrumentens specifika roll, otillräckliga riktlinjer och brister  
i projektövervakningen.
Jämfört med femte ramprogrammet lyc ka- iv) 
des sjätte ramprogrammet inte generera 
någon väsentlig ökning av deltagarnas FoTU-investeringar. Den privata sektorns deltagande minskade till och med rela-tivt sett. Målet att 15 % av den totala  budgeten för sjätte ramprogrammets  prioriterade tematiska områden skulle  gå till små och medelstora företags del-tagande uppnåddes inte.
IV.
Revisionsrätten påminner om sin tidigare  rekommendation att utgiftsprogram bör  bygga på en uttalad interventionslogik som kopplar instrumenten till realistiska mål.  I detta sammanhang bör möjligheten att  sätta upp ett enda mål för varje instrument 
beaktas, i syfte att garantera att instrumen-
tets specifika roll blir tydlig. Varje program 
bör ha lämpliga resultatindikatorer för över-vakning av förväntad output, förväntat utfall 
och förväntad effekt.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?8
INLEDNING
MÅL OCH PROBLEM FÖR FORSKNING OCH TEKNISK 
UTVECKLING (FOTU) INOM GEMENSKAPEN
POLITISKA MÅL
 1.  Forskning och teknisk utveckling (FoTU) har en avgörande påverkan 
på vetenskapliga och tekniska framsteg och innovationer. Området för forskning är en viktig prioritet för Europeiska unionen och dess 
medlemsstater för att bibehålla och förbättra medborgarnas höga  levnadsstandard.
 2.  De övergripande målen för Europeiska gemenskapernas FoTU-politik1 är 
att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemen-skapsindustrin och att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga. Företag, forskningscentra och universitet upp-muntras att samarbeta med varandra när det gäller högkvalitativ  FoTU-verksamhet för att utnyttja den inre marknadens potential till fullo.1 Artiklarna 163–173, avdelning XVIII 
(Forskning och teknisk utveckling) 
i fördraget om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen. Åtgärderna 
definieras enligt följande:a) Genomförande av program för 
forskning, teknisk utveckling och 
demonstration, varvid samarbete 
med och mellan företag, 
forskningscentra och universitet 
ska gynnas.
b) Främjande av samarbete med 
tredje land och internationella 
organisationer inom området för 
forskning, teknisk utveckling och 
demonstration.
c) Spridning och fullt utnyttjande 
av resultaten av verksamheter 
rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration på 
gemenskapsnivå.
d) Stimulans av utbildning och 
rörlighet för forskare inom 
gemenskapen.
GENOMSNITTLIGA ÅRLIGA FOTU-UTGIFTER FRÅN GEMENSKAPSBUDGETEN  
(FJÄRDE TILL SJUNDE RAMPROGRAMMET)DIAGRAM 1
i miljoner euro per år
Fjärde ramprogrammet – EU 12
(1995–1998)Femte ramprogrammet – EU 15
(1999–2002)Sjätte ramprogrammet – EU 15
(2003–2006)Sjätte ramprogrammet – EU 25
(2004–2006)Sjunde ramprogrammet – EU 27
(2007–2013)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Källa : Lagstiftningsbeslut för fjärde till sjunde ramprogrammet (undantaget Euratom).
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?9
 3.  Europeiska gemenskapernas FoTU-åtgärder genomförs sedan 1984 via 
fleråriga ramprogram som anger de vetenskapliga och tekniska målen 
för en viss period, verksamhetens allmänna inriktning, den totala  budgeten och hur den ska fördelas mellan åtgärderna samt de detal-
jerade bestämmelserna för gemenskapens finansiella deltagande.  
Finansieringen genom successiva EU-ramprogram har ökat över tiden. 
Ramprogrammen är den största enskilda offentliga källan till forsk-
ningsfinansiering i Europeiska unionen, och står sammantaget för  
mellan 4 och 5 % av den totala offentliga FoTU-finansieringen.
STRUKTURELLA BRISTER OCH AMBITIONER 
INOM EUROPEISK FORSKNING
 4.  Det anses allmänt att den europeiska forskningen påverkas negativt av 
strukturella brister. Kommissionen har lyft fram följande brister2:
FoTU-investeringarna är otillräckliga och spridda. a) 
De mänskliga resurser som avsätts till forskningsarbetet är otill- b) 
räckliga.
Kapaciteten för omvandling av vetenskapliga genombrott till inno- c) 
vativa och konkurrenskraftiga produkter och tjänster är begrän-
sad.
Forskningspolitiken i Europa är fragmenterad. d) 
 5.  Kommissionen och Europeiska rådet ansåg att ett avgörande steg för att 
råda bot på dessa strukturella brister3 är att förverkliga ett europe-
iskt område för forskningsverksamhet. Det europeiska området för 
forskningsverksamhet skulle utgöra en inre marknad för forskning  
och teknik, liksom en plattform för bättre samordning av nationell 
och regional forskningsverksamhet och forskningspolitik. Europeiska rådet har satt upp det ambitiösa målet för unionen ”att bli världens 
mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre  arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning”
4. Med 
tanke på detta bör EU:s forskningsanslag ökas så att de senast 2010 
närmar sig 3 % av BNP (år 2000 uppgick de till 1,9 %). Två tredjedelar 
av dessa nyinvesteringar bör komma från den privata sektorn5.2 Se kommissionens förslag 
till rådets beslut om särskilda 
program för genomförande av 
sjätte ramprogrammet, KOM(2002) 43 slutlig av den 30 januari 2002, 
s. 71, avsnitt 5.1 ”Behovet av 
gemenskapsåtgärder”.
3 Europeiska kommissionen 
föreslog i sitt meddelande 
Mot ett europeiskt område för 
forskningsverksamhet i januari 
2000 att ett europeiskt område 
för forskningsverksamhet skulle 
skapas. Målet att skapa ett sådant 
område godkändes av EU kort därefter vid Europeiska rådet 
i Lissabon i mars 2000.
4 Se punkt 5 i ordförandeskapets 
slutsatser: Europeiska rådet 
i Lissabon, mars 2000.
5 Se punkt 47 i ordförandeskapets 
slutsatser: Europeiska rådet 
i Barcelona, mars 2002.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?10
SJÄTTE RAMPROGRAMMET
 6.  Europeiska gemenskapernas sjätte ramprogram6 var ett instrument som 
var avsett som ett hjälpmedel för att uppnå de tidigare nämnda ambi-
tiösa målen. Syftet var att finansiera verksamhet som bidrog både till 
innovation och till förverkligandet av ett europeiskt område för forsk-
ningsverksamhet genom att gynna mer integration och samordning 
i Europas fragmenterade forskningssektor. Sjätte ramprogrammet  
omfattade under perioden 2002–2006 hela spektrat från grundforsk-
ning till tillämpad forskning, utveckling av vetenskaplig och teknisk spetskompetens och samordning av den europeiska forskningen. Pro-
grammet var uppbyggt kring följande tre huvudpunkter:
Att integrera och stärka det europeiska området för forsknings- –
verksamhet.
Att strukturera det europeiska området för forskningsverksam- –
het.
Att stärka basen för det europeiska området för forskningsverk- –
samhet.
SJÄTTE RAMPROGRAMMETS STORA DELAR OCH GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER  DIAGRAM 2
Sjätte ramprogrammets stora delar
Integrera
forskningen i EuropaStrukturera
det europeiska området 
för forskningsverksamhetStärka basen för
det europeiska området 
för forskningsverksamhet
Sjätte ramprogrammets grundläggande principer
Koncentrera 
verksamheten
till utvalda prioriterade 
forskningsområdenStrukturerande eff  ekt
genom starkare band 
mellan nationella, 
regionala och andra 
europeiska initiativSamordna
Förenkla6 Europaparlamentets och 
rådets beslut nr 1513/2002/EG 
av den 27 juni 2002 om sjätte 
ramprogrammet för Europeiska 
gemenskapens verksamhet 
inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration 
med syfte att främja inrättandet 
av det europeiska området för 
forskningsverksamhet samt 
innovation (2002–2006) (EGT L 232, 
29.8.2002, s. 1).
Källa : Kommissionens riktlinjer om att delta i europeisk forskning (Participating in European Research), andra utgåvan, 
februari 2004 (http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?11
 7.  Med en budget på omkring 17 miljarder euro för åren 2002–2006 finan-
sierade sjätte ramprogrammet fram till slutet av år 2008 indirekta  
FoTU-verksamheter till ett värde av 25 miljarder euro i beräknade  investeringar
7. De största utgifterna (omkring 75 %) betalades ut  
under avdelningen Att integrera och stärka det europeiska området 
för forskningsverksamhet och inom sju prioriterade tematiska områ-
den8, det vill säga program för specifika forskningsområden.
 8.  Inom sjätte ramprogrammet lades stor vikt vid små och medelstora före-
tag i syfte att utveckla deras tekniska kapacitet och underlätta deras tillgång till högkvalitativ forskning. Ett belopp på 1,8 miljarder euro öronmärktes för detta ändamål, det vill säga 15 % av den totala bud-geten för de prioriterade tematiska områdena (en tredjedel mer än i det föregående ramprogrammet).
DE NYA INSTRUMENTEN OCH DERAS MÅL
 9.  Förutom de traditionella instrumenten9 infördes två nya instrument med 
sjätte ramprogrammet och dessa instrument syftade särskilt till att inte-
grera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet.
Expertnätverken syftade främst till att skapa en reell och varaktig  –
integration av de forskningsverksamheter som bedrevs av nät-verksdeltagarna och på så sätt direkt motarbeta fragmenteringen 
av den europeiska forskningsverksamheten inom ett givet priori-
terat tematiskt område.
De integrerade projekten var utformade för att generera den kun- –
skap som krävs för att genomföra de prioriterade tematiska områ-
dena genom att uppnå ambitiösa, klart definierade vetenskapliga och tekniska mål på Europanivå.
 10.  Expertnätverk och integrerade projekt kunde genomföras inom alla 
de sju prioriterade tematiska områdena (se fotnot 8). Dessa instru-ment ansågs av lagstiftaren vara de främsta medlen för att skapa  ett mervärde som översteg det som kunde uppnås genom nationella åtgärder (europeiskt mervärde) genom att integrera de europeiska forskningsresurserna. Detta var tänkt att resultera i en kritisk massa i fråga om sakkunskap, verksamheter och resurser (personal, kunskap, kompetenser, finansiella medel, infrastruktur och utrustning). De nya instrumenten förväntades också spela en viktig roll för att uppnå  målet att 15 % av budgeten för de prioriterade tematiska områdena skulle gå till små och medelstora företag (se punkt 8).7 Indirekta FoTU-verksamheter 
är åtgärder som ska genomföras 
av uppdragstagare som får stöd 
till skillnad mot direkta FoTU-verksamheter som genomförs av 
kommissionen via Gemensamma 
forskningscentret.
8 De sju prioriterade tematiska 
områdena är som följer: 
biovetenskap, genomik och 
bioteknik för bättre hälsa; 
informationssamhällets 
teknik; nanoteknik och 
nanovetenskap, kunskapsbaserade 
multifunktionella material, nya produktionsprocesser och 
produktionsanordningar; flyg- och 
rymdteknik; livsmedelskvalitet 
och livsmedelssäkerhet; hållbar 
utveckling, globala förändringar 
och ekosystem samt medborgare 
och styrelseformer i ett kunskapssamhälle.
9 Särskilda riktade projekt, 
samordnade åtgärder, specifika 
stödprojekt, Marie Curie-åtgärder, integrerade infrastrukturinitiativ 
och åtgärder enligt artikel 169.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?12
 11.  I textruta 1 och 2 finns exempel på den typ av verksamhet som genom-
fördes inom expertnätverken och de integrerade projekten.
URVALET OCH FÖRVALTNINGEN AV PROJEKT
 12.  Inom kommissionen delas ansvaret för sjätte ramprogrammet mellan 
flera generaldirektorat10. Liksom under tidigare ramprogram offentlig-
gjorde kommissionen regelbundet ansökningsomgångar där verksam-hetsområdena beskrevs i stora drag. De ansökningar om finansiering som lämnades in av potentiella stödmottagare bedömdes med hjälp 
av oberoende experter (så kallade utvärderare). Förslagen värderades 
utifrån de vetenskapliga och tekniska kriterier som definierats i ansök-
ningsomgångarna, bland annat förvaltningskriterier kopplade till de sökandes potentiella förmåga att genomföra projekten. De projekt 
som ansågs mest förtjänta av EU-stöd valdes ut av kommissionen och 
beviljades stöd.
 13.  Projektens utveckling övervakades och bedömdes regelbundet av kom-
missionen, även i relation till de specifika mål som satts upp för varje 
instrument. Övervakningen utfördes av kommissionen med hjälp av 
oberoende experter (granskare)11.10 Förutom GD Forskning, 
vilket är det generaldirektorat 
som bär huvudansvaret för 
förvaltning och samordning av sjätte ramprogrammets 
verksamheter, förvaltade även 
fyra andra generaldirektorat 
delar av vissa program: 
GD Informationssamhället och medier, GD Energi och 
transport, GD Näringsliv och 
GD Havsfrågor och fiske. 
Dessutom ansvarar Gemensamma 
forskningscentrumet för de 
verksamheter som genomförs 
direkt av kommissionen.
11 Se punkt 25 och fotnot 19.
VILKEN TYP AV VERKSAMHET GENOMFÖRDES INOM EXPERTNÄTVERKEN?
Alla expertnätverk är olika sinsemellan. Till exemplen på särskilda verksamheter som genomfördes hör 
följande:
Integration av verksamheter som genomfördes genom de granskade expertnätverken innebar bland 
annat utbyte av doktorandstudenter och forskningspersonal, anordnande av gemensamma workshoppar, 
skapande av virtuella Internetbaserade arbetsgrupper för forskning, inrättande av virtuella laboratorier 
och institut och organisering av besök för att få tillträde till extern utrustning.
Till de gemensamma forskningsverksamheter som genomfördes genom de granskade expertnätverken 
hörde finansiering av enskilda forskningsprojekt, ofta genom interna ansökningsomgångar som genom-fördes under forskningsledarnas ansvar.
Spridning av expertverksamhet innebar besök på företag, deltagande i internationella konferenser, orga-
nisering av sommarskoleverksamhet och annan utbildningsverksamhet, spridning av projektinformation 
genom en webbplats för detta ändamål, nyhetsbrev, pressmeddelanden och publicering av artiklar.TEXTRUTA 1
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?13
 14.  Nästan 50 % av sjätte ramprogrammets medel gick till projekt som genom-
fördes via expertnätverk och integrerade projekt. Enligt kommissio-
nens uppgifter mottog inom sjunde ramprogrammet (2007–2013)  expertnätverken och de samverkansprojekt som liknar integrerade  
projekt 16 % av de totala medel för sjunde ramprogrammet som till-
delats fram till februari 2009
12.
 15.  Genom sjätte ramprogrammet finansierades 167 projekt som expertnät-
verk med sammanlagt omkring 5 000 deltagare och ett ackumulerat EU-stöd på 1,2 miljarder euro (de stödberättigande investerings-kostnaderna uppgick till 1,9 miljarder euro). Varje expertnätverk  
hade i genomsnitt 30 parter och fick EU-stöd på 7 miljoner euro per 
kontrakt. Nästan 700 projekt finansierades som integrerade projekt. 
Dessa hade omkring 17 000 deltagare och fick ett ackumulerat EU-stöd på 6,5 miljarder euro (de stödberättigande investeringskostna-
derna uppgick till 10,7 miljarder euro). Varje integrerat projekt hade 
i genomsnitt 25 parter och fick ett EU-stöd på 9,5 miljoner euro per 
kontrakt.
 16.  Med de medel som fanns tillgängliga inom sjätte ramprogrammet var 
det totalt sett bara möjligt att finansiera ett av fem mottagna för-
slag. Detta motsvarar andelen för finansieringssystemen inom Förenta 
staternas federala myndighet för främjande av grundforskning och 
utbildning ( US National Science Foundation ) men andelen är mindre än 
för föregående ramprogram (26 %). En större andel förslag till expert-
nätverk finansierades jämfört med förslag till integrerade projekt.12 Europaparlamentets och rådets 
beslut nr 1982/2006/EG av den 
18 december 2006 om Europeiska 
gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området 
forskning, teknisk utveckling 
och demonstration (2007–2013), 
EUT L 412, 30.12.2006, s. 1. Inom 
sjunde ramprogrammet kan benämningen ”projektsamverkan” 
inkludera verksamheter som 
tidigare genomfördes inom 
integrerade projekt.
VILKEN TYP AV VERKSAMHET GENOMFÖRDES INOM DE INTEGRERADE PROJEKTEN?
Verksamheter som företogs inom ramen för integrerade projekt kan delas in i följande två kategorier:
Verksamhet inom forskning och teknisk utveckling som direkt syftar till att vinna ny kunskap, exem-• 
pelvis verksamhet kopplad till innovation och spridning av kunskap och resultat.Demonstrationsverksamhet utformad för att visa på livskraften i ny teknik som kan medföra ekono-
• 
miska fördelar, men inte är kommersiellt användbar direkt (till exempel att testa prototyper).
Utbildningsverksamhet med syfte att bidra till yrkesmässig utveckling för forskare och annan nyckel-• 
personal, forskningsansvariga, företagsledning (särskilt för små och medelstora företag) och poten-
tiella användare av den kunskap som projektet frambringar.TEXTRUTA 2
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?14
REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING
 17.  Revisionens mål var en bedömning av i vilken grad
expertnätverk och integrerade projekt bidrog till att uppnå de   –
forskningspolitiska mål som satts upp i fördraget, liksom sina  
egna specifika mål,
kommissionen på ett ändamålsenligt sätt stödde genomföran- –
det av projekten genom att ge stödmottagarna den ledning de  behövde, förvalta kontrakten och övervaka de framsteg som gjor-des,
sjätte ramprogrammet hade stimulerat till FoTU-investeringar. –
REVISIONSMETOD
 18.  Revisionsbevis inhämtades på följande sätt:
Granskning av dokumentationen i anslutning till sjätte rampro- –
grammet (förberedande dokument, rättslig ram, kommissionens 
riktlinjer och uppgifter om genomförandet).
Besök hos 36 projektsamordnare och deltagare i 14 projekt i 15  –
olika medlemsstater13.
Ett antal rundabordsdiskussioner med 60 forskare från 44 olika   –
organisationer som deltog i sjätte ramprogrammet14.
Enkät där 387 FoTU-organisationer deltog (274 programdeltagare,  –
104 sökande och nio parter som inte deltog i sjätte ramprogram-met).
Analys av utvalda förvaltningsområden som var av central bety- –
delse för instrumentens resultat (bland annat en granskning av 
hur åtta ansökningsomgångar hade genomförts och en analys av slutsatserna från 399 oberoende projektgranskningar som utfördes 
före den 31 december 2007).
Granskning av sekundära bevis för instrumentens ändamålsen- –
lighet.
Beaktande av de åsikter som uttryckts av några organisationer   –
som är aktiva inom gemenskapsforskningen.13 Belgien, Danmark, Estland, 
Finland, Frankrike, Förenade 
kungariket, Italien, Nederländerna, 
Polen, Portugal, Slovakien, 
Spanien, Sverige, Tyskland och 
Österrike.
14 Rundabordsdiskussioner 
anordnades med hjälp av 
samordnarna för nationella 
kontaktpunkter inom sjätte 
ramprogrammet i Finland, 
Frankrike, Förenade kungariket, Polen och Spanien.REVISIONENS INRIKTNING OCH
OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?15
BIDRAG TILL GEMENSKAPENS 
FOTU-MÅL GENERELLT SETT
 19.  Enligt EG-fördraget är det övergripande gemenskapspolitiska målet för 
forskning och teknisk utveckling att stärka den vetenskapliga och  
teknologiska grunden för gemenskapsindustrin och att främja utveck-
lingen av dennas internationella konkurrensförmåga.
 20.  Inom ramen för en tidigare revision på forskningsområdet påpekade 
revisionsrätten att det saknades en uttalad interventionslogik som förklarar hur de olika instrumenten och programmen skulle bidra till uppfyllelsen av gemenskapens FoTU-mål
15. Dessutom definierades  
inga Smart-mål16 eller resultatindikatorer för de enskilda forsknings-
programmen, vilket försvagade grunden för en sund övervakning och utvärdering
17.
 21.  Med bristen på en uttalad interventionslogik18 i åtanke har revisionsrät-
ten granskat de nya instrumentens bidrag till gemenskapspolitiken för forskning och teknisk utveckling i allmänhet när det gäller följan -
de aspekter:
Har det forskningssamarbete som upprättats varit ändamålsen- –
ligt?
Vilken vetenskaplig kvalitet höll de enskilda projekten enligt   –
experternas bedömningar?15 Särskild rapport 9/2007 om 
utvärderingen av EU:s ramprogram 
för forskning, teknisk utveckling 
och demonstration (FoTU) – skulle 
kommissionens tillvägagångssätt kunna förbättras? (se 
punkterna 22–37) (EUT C 26, 
30.1.2008). Interventionslogik 
definieras av kommissionen som 
ett konceptuellt samband mellan 
interventionens input och dess 
output och vidare dess effekter på samhället i form av resultat 
och utfall (sidorna 87 och 106 
i Europeiska kommissionens 
praktiska handledning om hur 
kommissionens avdelningar ska 
utvärdera EU-verksamhet, juli 
2004).
16 Smart innebär specifika mål 
som kan mätas och förverkligas 
och som är relevanta och 
daterade. Att definiera Smart-mål är en allmän princip i EU:s 
budgetförordning för att garantera 
en sund ekonomisk förvaltning (se 
artikel 27.3 i rådets förordning (EG, 
Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 
16.9.2002, s. 1)).GRANSKNINGSIAKTTAGELSER
17 Se punkterna 28 och 30 i särskild rapport 9/2007.
18 Konsekvensen av bristen på en uttalad interventionslogik lyftes till exempel fram redan 2004 av den panel som ansvarade för 
femårsutvärderingen 1999–2003 och som ansåg att paneler av denna typ ombeds fylla en lucka mellan å ena sidan fakta från 
huvudsakligen projektnivå och å andra sidan forskningspolitikens högre socioekonomiska mål. Det var då dock svårt att göra denn a 
koppling till följd av det sätt på vilket ramprogrammet planeras. Det saknades en uttalad logik där de högsta målen kopplades 
samman med de specifika forsknings- och kunskapsmålen. Sidan 19, avsnitt 6 om utvärdering av ramprogrammet, femårsutvärdering 
av Europeiska unionens program för forskning och teknisk utveckling 1993–2003, rapport från den oberoende expertpanelen under 
ledning av Erkki Ormala (av den 15 december 2004).
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?16
GRANSKARNAS BEDÖMNING AV DET FORSKNINGSSAMARBETE SOM ÅSTADKOMS
GRANSKARNAS BEDÖMNING AV SAMARBETETS ÄNDAMÅLSENLIGHET
Har samarbet et mellan deltagarna varit ändamålsenligt?DIAGRAM 3
Källa : Europeiska revisionsrätten – En horisontell analys av projektgranskningsrapporterna per den 31 december 2007.ÄNDAMÅLSENLIGT FORSKNINGSSAMARBETE
 22.  Forskningssamarbetets ändamålsenlighet bedömdes i förhållande till 
vad som åstadkoms i form av faktiska projektresultat, överföringen 
av befintliga och nya vetenskapliga rön liksom användningen av god 
praxis i fråga om hur forskningen bedrivs.
 23.  Revisionsrätten drar slutsatsen att de instrument inom sjätte rampro-
grammet som omfattades av granskningen hade främjat en hög  grad av forskningssamarbete mellan projektdeltagarna. Följande  konstaterades:
Alla projekt som besöktes hade enligt revisionsrätten framgångs- –
rikt bidragit till att främja ett internationellt forskningssamarbete mellan organisationer från olika sektorer och vetenskapsgrenar.
De oberoende experternas bedömning visar att samarbetet mel- –
lan projektdeltagarna i de allra flesta fall var ändamålsenligt (se 
diagram 3 ).
Ja
DelvisNej1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 %Expertnätverk
101 projektIntegrerade projekt
298 projekt
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?17
 24.  Dessutom visar undersökningen bland deltagarna att de överlag var nöjda 
med de två granskade instrumenten (se diagram 4 ). Expertnätverken 
upplevdes som särskilt framgångsrika av offentliga forskningscentrum och universitet, medan parter från den privata sektorn (såsom små 
och medelstora företag) ansåg samarbetet mindre givande. I fråga  
om de integrerade projekten ansågs samarbetet ändamålsenligt av 
parter från både offentlig och privat sektor.
DEL TAGARNAS UPPFATTNING OM PROJEKTETS ÄNDAMÅLSENLIGHETDIAGRAM 4
Hur tillfredsställande anser ni att projektet har varit när det gäller
Expertnätverk Integrerade projekt
Samordnare Tillfredsställande O tillfredsställande Tillfredsställande Ot illfredsställande
främjande av högkvalitativt 
forskningssamarbete mellan projektdeltagarna100 % 0 % 98 % 2 %
deltagarnas nätverkande 100 % 0 % 97 % 3 %
samordning av den strategiska planeringen 
av deltagarnas forskningsaktiviteter86 % 14 % 89 % 11 %
överföringen av kunskap mellan deltagare 100 % 0 % 97 % 3 %
främjande av forskningspersonalens 
mobilitet mellan deltagarna89 % 11 % 80 % 20 %
Deltagare Tillfredsställande O tillfredsställande Tillfredsställande Ot illfredsställande
främjande av högkvalitativt 
forskningssamarbete mellan projektdeltagarna92 % 8 % 92 % 8 %
deltagarnas nätverkande 94 % 6 % 98 % 2 %
samordning av den strategiska planeringen 
av deltagarnas forskningsaktiviteter83 % 17 % 80 % 20 %
överföringen av kunskap mellan deltagare 97 % 3 % 88 % 12 %
främjande av forskningspersonalens 
mobilitet mellan deltagarna89 % 11 % 64 % 36 %
Källa : Undersökning som genomförts av Europeiska revisionsrätten.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?18
PROJEKTPLANERNA I FLERA FALL BÄTTRE 
ÄN DE GENOMFÖRDA PROJEKTEN
 25.  Projektkvalitet är förbundet med begreppet vetenskaplig och teknisk 
spetskompetens och graden av innovation. Det är vanligt att kvali-teten på forskningsprojekt bedöms av andra forskare. När det gäller sjätte ramprogrammet deltog oberoende experter i det första urvalet 
av förslag, liksom i övervakningen och utvärderingen av genomförda 
projekt
19.
 26.  Projektgranskarnas efterhandsbedömning baseras på följande  
parametrar:
De framsteg som gjorts mot att uppnå projektmålen. –
Riktig användning av resurserna. –
I vilken grad forskningssamarbetet har varit ändamålsenligt. –
Om projektets förvaltning har varit sund. –
Hur den kunskap som projektet frambringar använts och spri- –
dits.19 ”Utvärderare” deltar 
i utvärderingsprocessen och 
bedömer fördelarna med varje 
förslag som lämnas in i förhållande 
till de kriterier som kommissionen 
definierat i sin motsvarande ansökningsomgång. På grundval 
av utvärderarens bedömning 
beslutar kommissionen vilka 
förslag som förtjänar att få stöd. 
”Granskarens” arbete börjar 
inte förrän projektet har startat 
och pågått en tid. De bedömer regelbundet de framsteg som 
gjorts inom ett visst projekt under 
en referensperiod på grundval 
av ett bedömningsformulär som 
kommissionen utarbetat. På grundval av denna bedömning 
beslutar kommissionen om 
projektet kan fortsätta eller om det, 
tvärtom, måste avslutas före det 
planerade datumet för slutförande. 
”Utvärderare” och ”granskare” 
väljs ut från samma databas, vilken satts samman av kommissionen vid 
programmets start.
GRANSKARNAS BEDÖMNING AV PROJEKTKVALITETEN
ÖVERGRIPANDE BEDÖMNING AV PROJEKTKVALITETENDIAGRAM 5
Bra till mycket bra projekt
Godtagbart projektOtillfredsställande projektInget svar19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %Expertnätverk
101 projektIntegrerade projekt
298 projekt
Källa : Europeiska revisionsrätten – En horisontell analys av projektgranskningsrapporterna per den 31 december 2007.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?19
 27.  Revisionsrättens analys av experternas granskningsrapporter visar att 
mer än en tredjedel av projekten bedömdes vara bra eller mycket  
bra (se diagram 5 ). Bara sex av de 399 projekt som genomfördes som 
expertnätverk och integrerade projekt ansågs ha varit otillfredsstäl-
lande. Ett stort antal projekt (174 projekt, eller 44 % av alla granskade 
projekt) bedömdes dock som inte mer än godkända. Med tanke på att experterna bedömde att alla projekt var mycket bra när kommissionen valde ut dem tyder granskningsresultaten på att projektkvaliteten  
försämrades under genomförandefasen.
HUR DE SPECIFIKA MÅLEN 
FÖR DE NYA INSTRUMENTEN UPPNÅDDES
 28.  Som tidigare nämnts (se punkterna 9 och 10) syftade expertnätverken 
främst till att skapa en reell och varaktig integration av nätverkspar-
ternas forskningsverksamheter. De integrerade projekten var utfor-
made för att generera den kunskap som behövs för att genomföra de 
prioriterade tematiska områdena genom att uppnå ambitiösa, klart 
definierade vetenskapliga och tekniska mål på Europanivå. För båda instrumenten låg tyngdpunkten på att integrera en kritisk massa av 
sakkunskap, verksamheter och resurser som en förutsättning för en 
långsiktig forskningsverksamhet och långsiktiga partnerskap, lik-
som för att uppnå konkreta resultat i vetenskapligt, industriellt eller 
ekonomiskt hänseende. Det specifika målet för små och medelstora 
företag måste ses i förhållande till den avgörande roll som dessa  
företag har i Europas ekonomi.
INTEGRATION GENOM EXPERTNÄTVERK BYTTES 
OFTA UT MOT EN TRADITIONELL FORM AV SAMARBETE
 29.  För att bedöma i vilken utsträckning expertnätverken hade uppnått sitt 
specifika mål att främja en varaktig integration av nätverksparternas forskningsverksamheter ställde revisionsrätten följande frågor:
Kunde de resurser som tilldelats nätverket anses väsentliga i för- –
hållande till varje deltagares totala budget?
Hade expertnätverken tillräcklig kontroll över hur projektets till- –
gängliga resurser användes?
Hade de forskare på hög nivå som man ursprungligen hade tänkt  –
skulle delta i projektet verkligen gjort det?
Hade expertnätverken tagit några steg mot långsiktiga forsknings- –
aktiviteter och partnerskap som skulle bestå även efter det att  
gemenskapsbidraget slutat betalas ut?
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?20
 30.  Revisionsrätten anser att de granskade expertnätverken, trots att de varit 
framgångsrika i att främja samarbete och projekt av rimlig kvalitet, 
inte har uppnått sitt specifika mål. Det gäller i synnerhet följande:
De flesta deltagarna avsatte en relativt liten del av sin forsknings- a) 
kapacitet till nätverken.
Expertnätverken lyckades inte få kontroll över de tillgängliga  b) 
resurserna eller garantera en tillfredsställande samordning av  
projektverksamheterna. De deltagande organisationerna godtog inte att expertnätverkens styrningsstrukturer skulle bestämma  
hur nätverksresurserna skulle användas.
I de flesta fall inkluderades inte viktiga forskare på hög nivå  c) 
i expertnätverken.
Varaktiga, långsiktiga forskningsverksamheter och partnerskap  d) 
uppnåddes inte av något av de granskade expertnätverken, vil-
ket innebär att ett framtida samarbete är avhängigt av fortsatt  
offentligt stöd.
 31.  Resultaten från de projektgranskningar som utfördes av de oberoende 
experterna visar att en komplett omstrukturering av verksamheter och 
integration mellan parterna skedde inom mindre än två tredjedelar av 
de granskade expertnätverken (59 av 101). Redan 2004 uppmärksam-
mades i en tidigare rapport20 de svårigheter expertnätverken hade  
med att uppnå den varaktiga integration som krävdes. En senare  undersökning som utförts för kommissionens räkning
21 bekräftar att 
bara en minoritet av expertnätverken på ett trovärdigt sätt närmat sig en integration som klarar sig på egen hand och har förutsättningar för att överleva på lång sikt, även efter det att EU–finansieringen har 
upphört.
 32.  Genom expertnätverken upprättades ofta bara traditionella former för 
forskningssamarbete för enskilda åtgärder och inte harmonierande och långsiktiga gemensamma verksamheter och partnerskap.
 33.  Två huvudfaktorer kan förklara de svårigheter som expertnätverken hade 
med att uppnå varaktig integration. För det första kräver målet att 
inrätta en ny sorts inter-europeiskt nätverk genom att integrera insti-tutioner som tidigare konkurrerat med varandra ett nytt förhållnings-
sätt till forskningssamarbete. Flera organisationer var tveksamma till 
att göra långsiktiga åtaganden, vilket gjorde det svårt att nå detta 
mål. De offentliga forskningscentrumen, som var centrala för expert-20 Se utvärderingen av 
ändamålsenligheten hos 
sjätte ramprogrammets nya instrument. Rapport från 
högnivåexpertpanelen under 
ledning av professor R. Marimón, 
21 juni 2004) (http://cordis.europa.
eu/fp6/instruments_review/).
21 Se en expertgrupp om 
expertnätverkens framtid ( Expert 
Group on the future of Networks 
of Excellence ), slutlig rapport, 
september 2008, sidorna 16 
och 47.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?21
nätverkens mål, hade svårt att integrera med varandra på grund av 
sina institutionella strukturer och budgetrestriktioner. För industrin 
var behandlingen av upphovsrätt en särskilt problematisk fråga.
 34.  För det andra finns det områden där en reell integration bara kan åstad-
kommas steg för steg. I praktiken visade sig den maximala löptiden på fem år inte vara realistisk. I flera fall (fem av de åtta besökta  expertnätverken) hade projektens löptid dock förkortats under  förhandlingsstadiet.
 35.  I och med att de flesta expertnätverk som finansierats genom sjätte 
ramprogrammet inte har nått varaktig integration väcks frågan under 
vilka förutsättningar det är berättigat att fortsätta att finansiera dem 
efter att den ursprungliga löptiden gått ut, inom det pågående sjunde 
ramprogrammet.
POSITIVA OCH NEGATIVA ASPEKTER AV EXPERTNÄTVERKENS RESUL TAT
Ett expertnätverk som revisionsrätten granskade gällde ett projekt för teknik i informationssamhället där ett konsortium med ett stort antal både privata (små och medelstora företag och stora industrier) 
och offentliga deltagare (universitet) deltog. Konsortiet hade bildats för att strukturera fragmenterad forskning i Europa på det specifika vetenskapsområdet, minska dubbelarbetet, främja spetskompetens 
och sprida vetenskapligt kunnande.
Revisionsrätten granskade projektets resultat på grundval av projektunderlaget och intervjuer med 
representanter för tre granskade deltagare. Den åsikt som de oberoende experter som utfört projekt-granskningarna uttryckte beaktades. Revisionsrätten drog slutsatsen att projektet bidrog till spridning av ny kunskap och till överföring av befintlig kunskap. Forskningssamarbete främjades och ny kunskap genererades och spreds genom webbplatser, deltagande och organisering av konferenser osv. Denna kunskap innebar möjligheter till kommersiella tillämpningar. Ett ”virtuellt centrum för spetskompe-tens” skapades (en webbportal som inrättades av projektdeltagare och innehöll aktuell information om offentlig och privat forskning på det specifika vetenskapsområdet) Undervisning på det specifika projektområdet har organiserats av flera projektdeltagare.
Vid projektets slut begärde konsortiet ytterligare finansiering för en andra projektfas, vilket beviljades. 
De granskade deltagarna uppgav att deras fortsatta engagemang i de integrerande verksamheter som 
startats berodde på möjligheten att få ytterligare EU-bidrag. När finansieringen upphörde skulle det 
vara omöjligt att fortsätta dessa verksamheter.TEXTRUTA 3
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?22
INTEGRERADE PROJEKT: STORA PROJEKT OCH RELATIVT 
LÅG EKONOMISK MEDVERKAN FRÅN DELTAGARNA
 36.  De integrerade projekten var avsedda att generera den kunskap som 
behövs för att genomföra de prioriterade tematiska områdena genom att uppnå ambitiösa, klart definierade mål på Europanivå.
 37.  Revisionsrätten bedömde ändamålsenligheten hos integrerade projekt 
på basis av ett urval projekt och enligt följande kriterier:
Vertikal integration av hela ”värdekedjan” av intressenter, från   –
dem som arbetar med kunskapsproduktion till dem som arbetar med utveckling och överföring av teknik.
Horisontell integration av en rad sektorsövergripande verksam- –
heter.
Verksamhetsintegration – att integrera olika forskningsaktivite- –
ter, från grundforskning till tillämpad forskning, med andra typer av verksamheter, till exempel för att främja användningen av ny 
teknik, skydd och spridning av kunskap samt utbildning.
Sektorsvis integration av aktörer från forskningsorganisationer   –
inom privat och offentlig sektor och särskilt mellan de akademiska 
och industriella sfärerna, inklusive små och medelstora företag.
Finansiell integration av offentliga och privata medel. –
POSITIVA OCH NEGATIVA ASPEKTER AV DE INTEGRERADE PROJEKTENS RESUL TAT
Ett integrerat projekt skapades för att utveckla en innovativ miljövänlig förpackning baserad på återvin-
ningsmaterial som skulle vara till nytta för både producenter och konsumenter. Genom det integrerade 
projektet samlades de största producenterna av råmaterialet och av den färdiga produkten för att skapa 
synergier. Den uppskattade kostnaden för de verksamheter som skulle genomföras inom projektet 
överskred 25 miljoner euro (56,5 % av beloppet kom från gemenskapen).
Projektet lyckades integrera intressenter från flera affärsområden (vertikal integration), från offentlig 
och privat sektor (sektorsvis integration), från olika ämnesområden (horisontell integration) och från 
både grundforskning och tillämpad forskning (verksamhetsintegration). Projektet lyckades dock inte 
locka till sig några ytterligare finansiärer som kunde bidra till att uppnå projektmålen. Detta innebar att 
man inte uppnådde finansiell integration, något som associeras med detta specifika instrument inom 
sjätte ramprogrammet.TEXTRUTA 4
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?23
 38.  Enligt de uppgifter som finns har de integrerade projekten i allmän-
het uppnått de mål som satts upp inom deras forskningsområde och 
uppbådat en väsentlig mängd resurser (mänskliga, ekonomiska och tekniska). Detta beror särskilt på längre löptider och ökat antal del-
tagare jämfört med tidigare instrument
22. De integrerade projekt som 
granskats har dock inte lyckats dra till sig extra offentlig eller privat finansiering.
MÅLET FÖR DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS 
DELTAGANDE UPPNÅDDES INTE HELT
 39.  Små och medelstora företag spelar en nyckelroll för Europas ekonomi, 
med tanke på deras tyngd inom affärsvärlden och deras betydelse för sysselsättningen. Såsom framgår av punkt 8 lades i sjätte ramprogram-
met särskild tonvikt vid de små och medelstora företagens särskilda 
behov och programmet satte i detta syfte upp målet att minst 15 % 
av den totala budgeten för sjätte ramprogrammets prioriterade tema-
tiska områden skulle komma dem tillgodo, jämfört med 10 % i femte 
ramprogrammet
23.
 40.  Diagram 6  visar att de EG-bidrag som gick till små och medelstora företag 
inom sjätte ramprogrammet har minskat både i relativa och absoluta 
termer, trots att fler små och medelstora företag deltog i FoTU-pro-
jekt i jämförelse med femte ramprogrammet. Kommissionens mest  optimistiska uppskattning visar att inte mer än 10 % av den totala  
budgeten för sjätte ramprogrammets prioriterade tematiska områden, vilket motsvarar omkring 1,2 miljarder euro, tilldelades de små och medelstora företagen. Detta är en lägre andel än den som uppnåddes 
med femte ramprogrammets tematiska program (12 %, motsvarande omkring 1,4 miljarder euro). Sjätte ramprogrammet har inte lyckats 
att väsentligt stimulera de små och medelstora företagens FoTU-
investeringar inom de prioriterade tematiska områdena. När det gäl-
ler sjunde ramprogrammet visar de första resultaten att de små och medelstora företagens deltagande minskar ytterligare
24.
 41.  Det finns konkreta svårigheter när det gäller att öka de små och me delstora 
företagens deltagande. De är mer lokala/regionala till sin karaktär och 
står naturligt nog inför större hinder när det gäller att ansöka om  
medel. Hindren kan utgöras av komplexa ansökningsförfaranden och kostnaden för att lämna in förslag. Samarbete med stora forsknings-
organisationer kan hindras av högre finansiella och tekniska risker. 
Dessutom är små och medelstora företag, liksom privata deltagare 
generellt sett, inte heller alltid beredda att göra långsiktiga kontrakts-
enliga åtaganden av rädsla för att mista flexibiliteten att anpassa sig 
till växlande behov.22 Särskilda riktade projekt.
23 Utöver den planerade 
finansieringen inom de 
prioriterade tematiska områdena 
innehöll sjätte ramprogrammet 
ett särskilt programområde 
för stöd till horisontell 
forskningsverksamhet där små 
och medelstora företag deltar (475 miljoner euro).
24 Sjunde ramprogrammet har 
också ett liknande mål för små 
och medelstora företag (minst 
15 % av de tillgängliga medlen 
inom programmets avdelning om samarbete). Kommissionens 
uppgifter (från oktober 2008) 
visar att de små och medelstora 
företagens deltagande utgör 8,2 % 
av projektdeltagandet och får 8,5 % av de beviljade EG-bidragen.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
femte sjätte femte sjätte femte sjätte femte sjätte
Offentlig sektor Privat sektor (ej små
och medelstora företag)Privat sektor (små och
medelstora företag)OdefinieradUTVECKLINGEN AV DEL TAGANDET I SJÄTTE RAMPROGRAMMET  
(PRIORITERADE TEMATISKA OMRÅDEN)
FÖRDELNING AV DEL TAGARNA I SJÄTTE RAMPROGRAMMET PER PROJEKT
(ANTAL ENSKILDA DEL TAGARE)DIAGRAM 6
FÖRDELNING AV DEL TAGARNA I SJÄTTE RAMPROGRAMMET BASERAT PÅ MOTTAGET EG-BIDRAG
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
femte sjätte femte sjätte femte sjätte femte sjätte
Offentlig sektor Privat sektor (ej små
och medelstora företag)Privat sektor (små och
medelstora företag)Odefinierad
Källa : Europeiska revisionsrätten, på grundval av kommissionens uppgifter.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?25
 42.  Vidare avskräckte några bestämmelser inom sjätte ramprogrammet 
privata företag från att delta. Detta var fallet i fråga om den regel  
som fastställer konsortiernas gemensamma tekniska och ekonomiska ansvar gentemot kommissionen för projektgenomförandet. Bestäm-
melsen tillämpades för privata men inte för offentliga företag, vilket 
i själva verket innebar en ytterligare börda för denna målgrupp. Det gemensamma ekonomiska ansvaret har tagits bort i sjunde rampro-grammet och ersätts av en garantifond som finansieras genom en del 
av de förskott som betalas till programdeltagare.
 43.  Sjätte ramprogrammet innefattade också automatisk tillgång till den 
kunskap som deltagarna redan besatt och som krävdes för genomför-
andet av projektet, om inget annat uttryckligen hade avtalats. Denna bestämmelse inverkade negativt på den privata sektorns deltagande, särskilt för små och medelstora företag som inte kunde konkurrera på samma villkor som större organisationer. I sjunde ramprogrammet 
har konsortierna större frihet att fastställa tillgången till befintlig  
kunskap med tanke på upphovsrätt.
KOMMISSIONENS FÖRVALTNING 
AV DE NYA INSTRUMENTEN
 44.  Kommissionens förvaltning är av avgörande betydelse för att verksam-
heterna inom sjätte ramprogrammet blir framgångsrika. Kommis-sionens roll är särskilt viktig när det gäller att göra dem attraktiva 
för potentiella deltagare och styra projektens utveckling. Att det  finns användbara strukturer, tydliga mål, snabba och okomplicerade förfaranden och en lämplig projektövervakning är avgörande för  
instrumentens ändamålsenlighet. Med utgångspunkt i detta analy-serade revisionsrätten genomförandet av åtta ansökningsomgångar 
och undersökte utvalda förvaltningsrutiner med central betydelse för 
instrumentens resultat (förhandling och projektövervakning). Revi-
sionsrättens granskning påvisade ett antal brister.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?26
OSÄKERHET KRING INSTRUMENTENS SPECIFIKA ROLLER
 45.  Som framgår av diagram 7  förstod inte ett antal aktörer (främst deltagare 
och i mindre utsträckning även projektsamordnare) helt eller delvis 
de specifika mål som instrumenten var tänkta att uppnå eller hur  instrumenten skulle fungera. Särskilt när det gäller expertnätverken visade undersökningsresultaten att dessa huvudsakligen uppfatta-
des som nätverksinstrument, medan deras mål i själva verket var att 
främja varaktig integration bland nätverksparterna. Det rådde viss  förvirring hos de potentiella sökandena vid sjätte ramprogrammets 
start, särskilt kring expertnätverken. Ytterligare problem orsakades 
av inkonsekvent kommunikation från kommissionens avdelningar
25.
 46.  Att förstå politikens mål är avgörande för ändamålsenligheten. Kommis-
sionen måste se till att de olika aktörerna förstår vad målen som de 
ska sträva mot att uppnå innebär. I detta avseende bör samordnarnas 
roll lyftas fram, eftersom de har förstått målen mycket bättre än delta-
garna. Detta tyder på att det finns ett kommunikationsproblem inom 
konsortierna som troligen förvärras av det stora antalet deltagare (se punkt 51).
AKTÖRERNAS FÖRSTÅELSE AV DE GRANSKADE INSTRUMENTENS ROLLDIAGRAM 7
Anser ni er på ett riktigt sätt ha förstått skillnaden mellan de största samarbetsinstrumenten (expertnätverk 
och integrerade projekt) när ni valde vilket som skulle användas för ert förslag?
Expertnätverk Integrerade projekt
Sökande som beviljades stöd Samordnare Deltagare Samordnare Deltagare
Ja, helt och hållet 86 % 53 % 84 % 62 %
Ja, till viss del 11 % 33 % 13 % 25 %Nej, till viss del inte 0 % 8 % 3 % 12 %Nej, inte alls 3 % 6 % 0 % 2 %
Sökande som inte beviljades stöd Samordnare Deltagare Samordnare Deltagare
Ja, helt och hållet 75 % 67 % 60 % 58 %
Ja, till viss del 0 % 33 % 20 % 27 %
Nej, till viss del inte 25 % 0 % 20 % 13 %Nej, inte alls 0 % 0 % 0 % 2 %
Källa : Enkät som gjorts av Europeiska revisionsrätten.25 Se även expertgruppen om 
expertnätverkens framtid ( Expert 
Group on the future of Networks of 
Excellence ) som ovan, avsnitt 3.3 
(s. 18) och bilaga 3 (s. 45).
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?27
EN MÅNGFALD LAGBESTÄMMELSER MEN 
INTE ALLTID TILLRÄCKLIGA RIKTLINJER
 47.  De lagbestämmelser som reglerar instrumenten var spridda över många 
olika lagtexter26. Beslut fattades på olika stadier av rådet och Europa-
parlamentet för att inrätta instrumenten och fastställa deras specifika mål (besluten angav på vilka programområden de kunde tillämpas) eller av kommissionen när det gäller bestämmelserna för instrumen-
tens genomförande (besluten angav i synnerhet de grundläggande mekanismer för gemenskapsbidrag som snävt tillämpades på varje  
instrument) och slutligen för sjätte ramprogrammets standardkon-
trakt (där bestämmelserna för de programdeltagare som genomför 
indirekta FoTU-åtgärder i form av särskilda instrument specifice-
ras). De olika tillämpliga bestämmelserna var inte alltid inbördes  konsekventa.
 48.  Riktlinjerna var inte kompletta när den första förslagsomgången för 
sjätte ramprogrammet inleddes i december 2002. Förseningarna som 
påverkade utarbetandet och offentliggörandet av riktlinjerna berodde ytterst på att standardkontrakten antogs sent.
 49.  Till följd av offentliggörandet av 2004 års utvärdering27 vidtog kommis-
sionen korrigerande åtgärder som skulle göra åtskillnad mellan de 
olika instrumenten. Detta gjorde att förståelsen av instrumentens  särdrag förbättrades, men på vissa områden kvarstod ändå missför-
stånd. Därför tillhandahölls ytterligare riktlinjer för flera aspekter av sjätte ramprogrammets projektförvaltning som inte uppmärksammats i de första riktlinjerna för programmet
28.
FÖRHANDLINGSPROCESSEN LÄNGRE OCH OFTA UTAN INSYN
 50.  Den genomsnittliga tid det tog innan kontrakten kunde undertecknas29 
var omkring 13 månader, jämfört med 9 månader för femte rampro-grammets ansökningsomgångar
30. Som en följd av detta hade kon-
sortierna inget annat val än att starta projekten innan kontraktet  
hade undertecknats. Detta innebar en rättslig och ekonomisk risk för 
stödmottagarna, vilket går stick i stäv med målet att stimulera till  
forskningsverksamhet. Å andra sidan modifierades projektets omfatt-ning (konsortiets sammansättning, löptid och arbetsprogram) i flera 
fall (11 av 14 granskade projekt) på kommissionens initiativ under för-
handlingsprocessen utan uttrycklig hänvisning till programmålen.26 Se till exempel bilaga III i beslut 
nr 1513/2002/EG. Bilaga III 
i rådets beslut 2002/834/EG 
(EGT L 294, 29.10.2002, s. 1). 
Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 2321/2002 (EGT L 355, 30.12.2002, s. 23).
27 Se utvärderingen av 
ändamålsenligheten hos sjätte 
ramprogrammets nya instrument.
28 Till exempel riktlinjerna 
för konkurrensutsatta 
ansökningsomgångar för 
expertnätverk och integrerade 
projekt från november 2004. 
Riktlinjerna för upphovsrätt kom i mars 2004.
29 Den tid det tar innan 
kontrakten kan undertecknas 
definieras som den tid som förflyter mellan slutdatumet 
för en ansökningsomgång och 
undertecknandet av ett kontrakt.
30 Se punkt 60 i särskild rapport 
nr 1/2004 om förvaltningen av 
indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet (EUT C 99, 
23.4.2004).
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?28
FÄRRE OCH STÖRRE PROJEKT MEN FORTFARANDE 
ETT STORT ANTAL DELTAGARE
 51.  Även om det inte finns något optimalt antal deltagare för ett projekt 
står det klart att ju större deltagarantalet är desto svårare är det att 
förvalta projektet (till exempel på grund av organisatoriska begräns-ningar och kostnader). Inom sjätte ramprogrammet undertecknades färre kontrakt jämfört med femte ramprogrammet, men de konsortier som var inblandade var större. I genomsnitt var dock deltagaranta-
let per kontrakt högre inom sjätte ramprogrammet (i expertnätver-
ken deltog i genomsnitt 30 deltagare och i de integrerade projekten 
omkring 25 parter). Deltagarantalet har minskat under sjunde rampro-
grammet (både expertnätverken och de samverkansprojekt som liknar 
integrerade projekt har i genomsnitt något färre än 20 deltagare).
BRISTER I PROJEKTÖVERVAKNINGEN
 52.  Alla indirekta FoTU-åtgärder som genomfördes under sjätte rampro-
grammet undergick regelbunden teknisk övervakning som genom-
fördes av kommissionen. För expertnätverk och integrerade projekt 
bör den tekniska övervakningen understödjas av projektgranskningar 
som utförs av oberoende experter (se fotnot 11). Framför allt fann  
revisionsrätten att två av kommissionens avdelningar inte till fullo hade följt lagbestämmelserna om att årliga projektgranskningar ska genomföras av oberoende experter.
 53.  I de fall där kommissionens avdelningar följde denna bestämmelse var 
harmoniseringen av projektgranskningarna inte tillräcklig för att man skulle kunna använda granskningsresultaten som en resultatindikator 
på ett ändamålsenligt sätt, varken på projekt- eller programnivå.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?29
ATT STIMULERA TILL FOTU-INVESTERINGAR
 54.  Det samlade värdet av FoTU-investeringar som gjordes inom sjätte ram-
programmets prioriterade tematiska områden uppgick till 19 miljar-
der euro. Av dessa investeringar finansierades 63 % med medel från 
EU:s budget. Den privata sektorn (såsom små och medelstora företag) bidrog med upp till 22 %. Resterande 15 % finansierades genom medel från nationell offentlig sektor
31.
MER EU-MEDEL FÖR RELATIVT LÄGRE 
FOTU-INVESTERINGAR FRÅN DELTAGARNA
 55.  En jämförelse mellan sjätte ramprogrammet (prioriterade tematiska 
områden) och dess föregångare (femte ramprogrammets tematiska 
program32) visar ett de totala investeringarna och EU-bidragen har 
ökat i absoluta tal (med 8 % respektive 15 %). Förhållandet mellan 
totala investeringar och EU-bidrag har sjunkit från 1,69 euro (femte 
ramprogrammet) till 1,59 euro (sjätte ramprogrammet). Den största orsaken är att deltagandet från den privata sektorn generellt har  
sjunkit i jämförelse med femte ramprogrammet (se diagram 6 ).
 56.  Revisionsrättens granskning påvisade en risk för att offentliga organ som 
deltar i programmet endast gör mindre åtaganden. Det upptäcktes fall (12 av 14 bedömda projekt) där mängden egna medel var mycket lägre (mellan 30 och 80 % lägre) än de kostnader som faktiskt hade ersatts 
av kommissionen
33. I dessa fall minskar stimulansen till investering, 
vilket kan innebära att EU-medlen helt enkelt ersätter deltagarnas  
egna medel.31 De enda uppgifter som 
finns tillgängliga för analys 
är de avtalade beräknade 
stödberättigande kostnaderna 
och det tillhörande 
gemenskapsbidraget. Bristen på 
mer detaljerade uppgifter, särskilt det totala belopp som faktiskt 
investerats till följd av deltagande 
i programmet, gör en ytterligare 
analys omöjlig.
32 Femte ramprogrammets 
tematiska program är 
föregångarna till sjätte 
ramprogrammets tematiska 
områden. De var fyra stycken: 
Förbättrad livskvalitet och 
förvaltning av levande resurser, Ett användarvänligt 
informationssamhälle, 
Konkurrenskraftig och hållbar 
tillväxt samt Energi, miljö och 
hållbar utveckling.
33 Enligt den modell som 
tillämpades av ett stort antal 
offentliga organ (huvudsakligen 
universitet), bör deltagarna 
anslå en mängd egna medel som 
motsvarar gemenskapens del av finansieringen. På detta sätt skulle 
principen om medfinansiering 
följas. Detta villkor kontrollerades 
dock inte tillräckligt av 
kommissionen.
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?30
 57.  Revisionsrätten påminner om att det saknas en uttalad interventionslogik 
inom sjätte ramprogrammet som förklarar hur de olika instrumenten 
och programmen skulle stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin och främja utvecklingen av dennas 
internationella konkurrensförmåga
34. Avsaknaden av Smart-mål och 
resultatindikatorer begränsar väsentligt bedömningen av hur de spe-
cifika instrumenten och verksamheterna bidrog till FoTU-målen och försvagar på så sätt grunden för en god övervakning och utvärdering (se punkterna 19 och 20).
REKOMMENDATION NR 1
UTARBETA EN UTTALAD INTERVENTIONSLOGIK
Revisionsrätten påminner om sin tidigare rekommendation att  
utgiftsprogram bör bygga på en uttalad interventionslogik som  
kopplar instrumenten till realistiska mål. I detta sammanhang bör 
möjligheten att sätta upp ett enda mål för varje enskilt instrument 
beaktas, i syfte att garantera att instrumentets specifika roll blir 
tydlig. Varje enskilt program bör ha lämpliga resultatindikatorer 
för övervakning av förväntad output, förväntat utfall och förvän-tad effekt.
 58.  Revisionsrätten fann att de granskade instrumenten inom sjätte ram-
programmet hade främjat ett ändamålsenligt samarbete mellan pro-jektdeltagarna. Trots att alla projekt bedömdes vara mycket bra när kommissionen valde ut dem behöll dock inte mer än en tredjedel av 
dem en värdering mellan bra och mycket bra efter genomförandet  
(se punkterna 22–27).
 59.  Bedömningen av de specifika målen för expertnätverken och de inte-
grerade projekten visar på att det finns stora kontraster. Trots att de 
granskade expertnätverken lyckats främja forskningssamarbete och 
projekt av rimlig kvalitet uppnådde inget av dem det specifika målet 
om varaktig integration av nätverksparter, vilket innebär att framtida samarbete är avhängigt av fortsatt offentligt stöd. En av svårigheterna 
var att flera organisationer var tveksamma till att göra långsiktiga  
åtaganden. En annan var det faktum att det fanns en övre gräns på 
fem år för projektens löptid, vilket visade sig vara orealistiskt, särskilt 
på områden där varaktig integration bara kan åstadkommas stegvis. Detta väcker frågan under vilka förutsättningar det är berättigat att 
fortsätta att finansiera dem efter att den ursprungliga löptiden gått ut, 
inom det pågående sjunde ramprogrammet (se punkterna 29–35).34 Se punkterna 22–37 i särskild 
rapport nr 9/2007. SLUTSATSER OCH 
REKOMMENDATIONER
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?31
 60.  De integrerade projekten uppnådde i allmänhet målen inom sina forsk-
ningsområden. Tack vare längre löptider och ett ökat antal deltagare 
kunde de uppbåda en väsentlig mängd resurser. Däremot har de inte-grerade projekten inte lyckats dra till sig extra offentlig eller privat 
finansiering (se punkterna 36–38).
REKOMMENDATION NR 2
BEDÖMA DE NYA INSTRUMENTENS RESUL TAT GENOM  
ATT JÄMFÖRA MED TRADITIONELL T FORSKNINGSSAMARBETE
Kommissionen bör överväga om de mål som satts upp för expertnät-
verken och de samverkansprojekt som liknar integrerade projekt, 
som fortfarande finansieras inom det nuvarande, sjunde, rampro-grammet, är realistiska och ger väsentliga fördelar jämfört med  
traditionella instrument för forskningssamarbete. När det gäller  
expertnätverk som finansierades genom sjätte ramprogrammet  
bör kommissionen bedöma från fall till fall om hittills uppnådda 
resultat, det potentiella EU-mervärdet och eventuella möjligheter 
till varaktighet motiverar till ytterligare finansiering genom sjunde 
ramprogrammet.
 61.  I jämförelse med femte ramprogrammet har EU-finansieringen generellt 
sett ökat med sjätte ramprogrammet, men de investeringar som gjorts är proportionellt sett lägre. Den viktigaste orsaken är att den privata sektorns deltagande överlag har minskat (se punkt 55). Revisionsrät-
tens granskning avslöjade fall där EU-medlen var mycket högre än  
de egna medel som de offentliga organ som deltog i programmet  
hade anslagit, vilket kan innebära att EU-medlen helt enkelt ersätter 
deltagarnas egna medel (se punkt 56).
 62.  I sjätte ramprogrammet betonades särskilt små och medelstora före-
tags särskilda behov och programmet hade därför som mål att minst 
15 % av den totala budgeten för sjätte ramprogrammets prioriterade 
tematiska områden skulle komma dem tillgodo (som i det nuvarande sjunde ramprogrammet). Trots att fler små och medelstora företag 
deltog i FoTU-projekt i jämförelse med femte ramprogrammet var  
gemenskapsbidraget till denna grupp inom de prioriterade tematiska 
områdena begränsat till 10 % (mot 12 % i femte ramprogrammet).  
De första resultaten från sjunde ramprogrammet visar en ytterligare minskning (se punkterna 39–40).
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?32
 63.  Revisionsrätten konstaterar att sjätte ramprogrammet inte har stimulerat 
till en väsentlig ökning av deltagarnas FoTU-investeringar. Detta bör 
ses i relation till att Europeiska rådet har satt upp målet att FoTU-investeringarna i EU ska uppgå till 3 % av bruttonationalprodukten, 
av vilket två tredjedelar ska komma från den privata sektorn.
REKOMMENDATION NR 3
UNDERSÖKA ANLEDNINGARNA TILL DEN LÅGA INVESTERINGSNIVÅN
Kommissionen bör undersöka de olika anledningar (både dem som 
är specifika för ramprogrammet och dem som står att finna utanför 
det) som ligger till grund för den relativt låga nivån på deltagar-
nas FoTU-investeringar jämfört med målet och föreslå särskilda  åtgärder. Lämpliga uppgifter bör göras tillgängliga för att övervaka 
vilken katalysatoreffekt EU:s finansiering av forskning och teknisk 
utveckling har. Det bör genomföras en omvärdering av hur realis-
tiska de förväntade målen är, särskilt för de små och medelstora 
företagen och den privata sektorn.
 64.  Kommissionens förvaltning har en avgörande roll när det gäller att se till 
att detta lyckas och för att göra systemen attraktiva för potentiella 
deltagare. Att det finns användbara strukturer, tydliga mål, snabba och okomplicerade förfaranden samt projektövervakning är avgö-rande för ramprogrammets ändamålsenlighet.
 65.  Genom revisionsrättens granskning lyftes också ett antal frågor fram som 
påverkade ändamålsenligheten hos de åtgärder som finansierades  genom sjätte ramprogrammet. Dessa berör i synnerhet osäkerheten 
kring instrumentens specifika roller, mångfalden av lagbestämmel-
ser med riktlinjer som inte alltid är tillräckliga, förhandlingspro-
cesser som blir allt längre och ofta inte är öppna, ett relativt stort 
antal deltagare och bidrag och brister i projektövervakningen (se  punkterna 44–53).
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?33
REKOMMENDATION NR 4
FÖRBÄTTRA FÖRVAL TNINGSFÖRHÅLLANDENA
För att förbättra projekten, i synnerhet när det gäller hanterbarhet, 
korrekt genomförande och lämplig utvärdering, bör kommissionen 
se till att det finns tydliga riktlinjer tillgängliga i tid, att den tid 
det tar innan kontrakten skrivs under förkortas och att projektö-vervakningen förbättras.
  Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde 
i Luxemburg den 4 juni 2009.
För revisionsrätten
För  revisionsrätte n
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Ordförande
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?34
KOMMISSIONENS SVAR
SAMMANFATTNING
III.
Kommissionen välkomnar revisionsrättens  
slutsatser om de framgångar som har nåtts 
med de granskade instrumenten inom sjätte ramprogrammet för forskning.
i)
Ramprogrammen har alltid byggt på en  sund interventionslogik (i sjunde rampro-
grammet görs detta mer explicit). Det är en 
utmaning att se till att alla mål passar exakt 
till de strikta definitionerna för ”SMART”-
kriterierna, särskilt med tanke på den inne-boende osäkerheten i forskningsresultat.  Trots att detta tillvägagångssätt inte angavs uttryckligen i den budgetförordning som var 
tillämplig vid den tidpunkt då sjätte ram-
programmet för forskning utarbetades och 
antogs inlemmades de centrala inslagen  
i SMART-kriterierna i alla forskningsrelate-rade rättsakter och genomförandedokument, 
vilket framgår av de ”mål” som har fastställts 
inom ramen för de tematiska prioritering-
arna i sjätte ramprogrammet. I sjunde ram-
programmet innehåller alla arbetsprogram 
beskrivningar av förväntade effekter som  
motsvarar målen, den logiska grunden och de verksamheter som anges i de särskilda  
programmen.
ii)
Kommissionen bedömer att en del expertnät-verk har varit mindre framgångsrika än andra, 
men påpekar att ett antal expertnätverk har 
nått varaktig integration. Det är normalt  
att resultaten skiftar med tanke på de olika områden som omfattas, den stora mängden deltagare och projekt samt hur samarbetet i konsortier fungerar i praktiken.
Det kan allmänt konstateras att de integre-
rade projekten för sin del har varit relativt 
framgångsrika, till exempel när det gäl-
ler integrerade projekt för industriledda  
demonstrationer inom energi- och trans-portområdet. Många projekt har lett till  
marknadslansering efter det att kontrakten 
inom sjätte ramprogrammet slutförts.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?35
iii)
Kommissionen anser att dess ledning av  
instrumenten i sjätte ramprogrammet har  
spelat en viktig roll för att säkra de fram-gångar som har nåtts med hjälp av dessa  instrument. Kommissionen har aktivt arbe-
tat för lösa problem som har uppstått inom 
ramen för begränsningarna i den befintliga rättsliga ramen. Förslag till riktlinjer fanns 
tillgängliga till och med före lanseringen av 
sjätte ramprogrammet.
iv)
Sjätte ramprogrammet (med de två nya  instrumenten, de integrerade projekten  
och expertnätverken) är inte ensamt en  
patentlösning för att möta de utmaningar  
som den europeiska forskningen står inför. 
Man ska även betänka att det endast stod  
för 5 procent av de sammanlagda EU-medlen för forskning. Eftersom arbetet fortfarande 
fortsätter med tusentals av de finansierade 
projekten är det dessutom för tidigt att göra 
några definitiva jämförelser med femte ram-
programmet. Kommissionen anser vidare att 
sjätte ramprogrammet avsevärt har bidragit 
till att främja forskningsinsatserna och att  betydande resultat har uppnåtts. Kom-
missionen bekräftar revisionsrättens slut-satser när det gäller den privata sektorns  deltagande, men vill dock tillägga att om  
man räknar med de offentliga och privata  organisationer som bedriver kommersiella  
verksamheter (affärsföretagssektorn) ligger 
deltagandegraden på en liknande nivå som 
för femte forskningsprogrammet.
Kommissionen håller med om att det har fun-
nits svårigheter med de små och medelstora företagens deltagande i sjätte ramprogram-met. Man har arbetat för att lösa dessa pro-blem i sjunde ramprogrammet.IV.
Ramprogrammen har alltid byggt på en sund 
interventionslogik som har möjliggjort effek-
tiv utvärdering och övervakning. I sjunde  ramprogrammet görs detta mer uttryckligt, och man har även tagit fram mål och resul-
tatåtgärder som kommer att bidra till att  
ytterligare stärka utvärderings- och över-vakningssystemet. I sjunde ramprogrammet 
anges forskningsmålen och de forskningspo-
litiska målsättningarna tydligt och uttryckli-
gen i arbetsprogrammen. Vetenskapliga mål, 
verksamhetens omfattning och resultatindi-katorer definieras för varje tema.
V.
i)Kommissionen har utvärderat de integre-
rade projekten och expertnätverken i ett  
antal undersökningar och rapporter. När det gäller fortsatt finansiering av de expertnät-
verk som finansierats genom sjätte rampro-
grammet i det sjunde ramprogrammet har  
kommissionen kommit fram till en liknande 
slutsats som revisionsrätten.
ii)
Kommissionen följer konstant utvecklingen inom forskningsvärlden, övervakar den natio-nella politiken för forskning och utveckling 
(FoU) och arbetar aktivt för att få fram ytter-
ligare forskningsinvesteringar, inte minst  genom den öppna samordningsmetoden.
iii)
Kommissionen instämmer i att det är mycket viktigt för genomförandet av EU:s rampro-gram för forskning att se till att det finns  tydliga riktlinjer tillgängliga i tid, att den  
tid det tar innan kontrakten skrivs under  
förkortas och att projektövervakningen för-
bättras. Kommissionen fullgör sina skyldig-
heter samtidigt som den ständigt måste göra 
avvägningar mellan två mål som är svåra att 
förena, nämligen snabba utbetalningar av  medel och behovet av att garantera korrekt 
fördelning av medlen till parterna, inom den 
rättsliga ramen.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?36
INLEDNING
10.
Syftet med sjätte ramprogrammet var att  
främja små och medelstora företags del-
tagande inom alla områden och i alla  instrument, särskilt inom ramen för de verk-samheter som genomförs i de prioriterade  
tematiska områdena.
16.
Den sämre resultatnivån för förslagen i sjätte 
ramprogrammet jämfört med femte ram-
programmet kan tillskrivas det högre anta-
let deltagare i sjätte ramprogrammet. Den  högre deltagandegraden beror på ett antal 
komplexa faktorer, bland annat hur detalje-
rade ansökningsomgångarna är, tillgängliga 
medel och utvärderingsmetod.
GRANSKNINGSIAKTTAGELSER
20–21.
I sitt svar på en tidigare granskning av revi-
sionsrätten1 hävdade kommissionen att ram-
programmen alltid har baserats på en sund interventionslogik enligt fördragens bestäm-
melser i de olika rättsakterna och genomför-andedokumenten. I sjunde ramprogrammet görs detta mer uttryckligt, vilket ytterligare stärker kommissionens utvärderings- och  övervakningssystem. Det är en utmaning att 
se till att alla mål passar exakt till de strikta definitionerna för SMART-kriterierna, särskilt 
med tanke på den inneboende osäkerheten 
i forskningsresultat. Trots att detta tillvä-
gagångssätt inte angavs uttryckligen i den budgetförordning som var tillämplig vid  den tidpunkt då sjätte ramprogrammet för forskning utarbetades och antogs, togs de centrala aspekterna i SMART-strategin med 
i kommissionens arbetsprogram för sjätte  ramprogrammet. I sjunde ramprogrammet, 
som togs fram på grundval av en detaljerad 
förhandskonsekvensbedömning, innehåller 
alla arbetsprogram beskrivningar av för-väntade effekter som motsvarar målen, den 
logiska grunden och de verksamheter som  
anges i de särskilda programmen.
1 Se kommissionens svar på den särskilda rapporten 
nr 9/2007.24.
Kommissionen anser att det är mycket posi-
tivt att deltagarna enligt revisionsrättens  
granskning överlag var mycket nöjda med  de två instrumenten (expertnätverken och  de integrerade projekten). Med tanke på de 
båda instrumentens olika räckvidd och profil 
är det naturligt att privata partner ansåg att de integrerade projekten motsvarade deras 
behov på ett bättre sätt.
27.
Eftersom förslagen motsvarar ”förvänt-ningar” och projekten motsvarar verklighe-
ten, och eftersom oväntade svårigheter kan 
uppstå i genomförandet av projekten, är det 
inte förvånande att utvärderingen av vissa 
projekt kan vara mindre positiv än utvär-
deringen av de förslag som låg till grund  
för dem.
30.
Kommissionen konstaterar att enligt dia-
gram 5 visade den övergripande bedöm-
ningen av projektkvaliteten att projekten  var ”godtagbara” och ”bra till mycket bra”, 
med en procentandel på över 80 procent, vil-ket tyder på att deltagarna avsatte lämplig forskningskapacitet till nätverket. En av de viktigaste aspekterna i dessa nya instrument, vilket upprepade gånger har lyfts fram i de 
olika riktlinjerna, är den stärkta rollen för  konsortierna (särskilt samordnarnas roll) när 
det gäller den interna styrningen av projek-
ten. Det kan vara för tidigt att dra definitiva 
slutsatser om hur och/eller målet för ”forsk-ningsverksamheter och partnerskap som kla-rar sig på egen hand och har förutsättningar för att överleva på lång sikt” har nåtts.
Kommissionen konstaterar vidare att expert-
nätverkens beteende har varierat i rampro-
grammet. I några tematiska prioriteringar,  
såsom IST och NMP, tenderar expertnätver-
ken att nå en högre grad av varaktig utveck-ling än inom andra områden.
2
2 IST och NMP avser de tematiska prioriteringarna  
”Informationssamhällets teknik” och ”Nanovetenskap, 
nanoteknik, material och ny produktionsteknik” i sjätte 
ramprogrammet.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?37
31.
Kommissionen noterar revisionsrättens eget 
yttrande om att en komplett omstrukture-
ring av verksamheter och integration mellan parterna skedde inom nästan två tredjedelar av de granskade expertnätverken, vilket är 
en avsevärd andel.
33.
Vissa omständigheter kan ha hindrat del-
tagarna att samarbeta mer effektivt. Detta 
är normalt för detta slags nätverk och är  
en ofrånkomlig aspekt i ett samarbete  som omfattar flera olika aktörer med kom-
pletterande, men ändå olika individuella  
forskningsmål.
35.
Möjligheten att fortsätta att finansiera vissa 
lovande expertnätverk i sjunde forsknings-programmet bedöms från fall till fall. I själva 
verket kan varaktigheten för ett expertnät-
verk inom sjätte ramprogrammet förlängas 
till sjunde ramprogrammet för att nå målen, 
men att utan nya medel anslås (sådana fall finns för närvarande).
38.
Det måste göras en åtskillnad mellan den  dimension av finansiell integration som ges i de riktlinjer som utfärdas av kommissionen 
för de integrerade projekten och principen om samfinansiering som styr alla projekt  
inom sjätte ramprogrammet. Det har inte  
funnits något krav på deltagarna i de inte-
grerade projekten att dra till sig andra finan-sieringskällor förutom deras egen andel av samfinansieringen. Kommissionen konsta-terar att aktörerna har agerat på varierande sätt i de olika tematiska områdena i rampro-
grammet när det gäller att dra till sig extra privat och offentlig finansiering.40.
I fråga om sjunde ramprogrammet är det  
fortfarande för tidigt under detta sju år långa 
ramprogram att göra en slutlig bedömning av små och medelstora företags deltagande.
41–43.
Kommissionen håller med om att det har  funnits svårigheter med de små och medel-
stora företagens deltagande i sjätte rampro-
grammet. Man har arbetat för att lösa dessa 
problem i sjunde ramprogrammet. Förutom 
de medel som tilldelas efter förslagsom-gångarna stöds även det gemensamma pro-
grammet Eurostars för små och medelstora 
företag i sjunde ramprogrammet med upp  
till 100 miljoner euro baserat på artikel 169 
i fördraget. Detta program genomförs  
gemensamt av de länder som ingår i samar-
betsnätverket Eureka, och stöder gränsöver-skridande projekt som har startats och leds 
av små och medelstora företag som arbetar 
med forskning och utveckling. Eurostarspro-
grammet förväntas bidra till att bygga upp 
det europeiska området för forskning genom att de deltagande nationella programmen  
integreras i ett gemensamt program på  EU-nivå.
44.
Kommissionen anser att revisionsrättens slut-
sats att de granskade instrumenten i sjätte ramprogrammet har främjat ett ändamåls-
enligt samarbete mellan projektdeltagarna 
(se punkt 58) väl avspeglar kommissionens 
övergripande ledning av dessa instrument. Kommissionen har aktivt arbetat för lösa  problem som har uppstått inom ramen för  begränsningarna i den befintliga rättsliga  ramen, och fortsätter att göra så i sjunde  
ramprogrammet.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?38
45.
Kommissionen försåg de berörda aktörerna 
med vägledningsmaterial för att hjälpa dem att förstå hur de nya instrumenten fung-erar. En mycket hög procentandel av de  
samordnare och deltagare som tillfrågades 
i undersökningen förstod uppenbarligen  inte skillnaden mellan de två instrumenten 
(se diagram 7 i revisionsrättens rapport). Det 
var även förväntat att samordnarna skulle  
ha en bättre förståelse för instrumenten än 
deltagarna. På det hela taget förstod och  använde det europeiska forskningssamfun-
det de nya instrumenten väl, vilket även  
framgår av diagram 7.
46.
En av de viktigaste aspekterna i dessa nya  
instrument, vilket upprepade gånger har lyfts fram i de olika riktlinjerna, är den stärkta rol-
len för konsortierna (särskilt samordnarnas 
roll) när det gäller den interna styrningen  
av projekten.
47.
Kommissionen genomförde ramprogram-met på bästa möjliga sätt för att garantera att det överensstämde med tillämpliga  bestämmelser.
48.
Kommissionen har agerat så snabbt som  
möjligt med tanke på lagstiftarnas sena  
antagande av rättsakterna för sjätte ram-
programmet. Detaljerade broschyrer och  ”genomförandebestämmelser” för alla  instrument fanns tillgängliga redan i novem-ber 2002, långt före det att modellkontrak-ten utarbetades. Ett stort antal riktlinjer  
har tagits fram och publicerats på Internet. Dessutom anordnades särskilda träffar för  
samordnare, som alla projekt bjudits in till, 
där man särskilt tog upp de eventuella frå-
gor som de kunde ha om detaljerade aspek-ter av programmen.49.
Kommissionen gläder sig över att revisions-
rätten uppskattar kommissionens kontinuer-liga insatser för att förbättra förståelsen av de nya instrumenten i sjätte ramprogram-
met, bland annat kommissionens snabba  
svar på externa utvärderingar. På det hela  taget förstod och använde det europeiska  
forskningssamfundet de nya instrumenten  
väl.
50.
Införandet av nya instrument ledde oundvik-
ligen till att de sökande måste sätta sig in  
i de nya begreppen med tanke på kontrakts-
förhandlingarna och de uppgifter som måste 
lämnas in, vilket mycket ofta gjorde det nöd-
vändigt med ytterligare kontakter och utby-
ten mellan deltagarna, något som alltid är  en tidskrävande process. Den skyldighet som 
kommissionen ålagts av lagstiftaren (i detta 
fall rådet) att inhämta ett (positivt) yttrande 
om alla integrerade projekt och expertnät-
verk som skulle finansieras (oavsett beloppet för gemenskapens bidrag) innebar dessutom 
att det tog längre tid tills kontrakten kunde undertecknas. Tiden för kontraktsunder-tecknande är jämförbar med andra stora  finansieringsorgan i världen. När det gäller förhandlingsprocessen gjordes ändringar av 
projektets omfattning alltid enligt den rätts-liga ramen för ramprogrammet.
51.
Kommissionen bekräftar revisionsrättens  kommentarer. Kommissionen vill dock  påminna om att en av de viktigaste aspek-terna i dessa nya instrument, vilket upp-repade gånger har lyfts fram i de olika  
riktlinjerna, är den stärkta rollen för kon-sortierna (särskilt samordnarnas roll) när det 
gäller den interna styrningen av projekten.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?39
52.
Kommissionen instämmer helhjärtat i att  
projektövervakningen är mycket viktig. Den bör genomföras med en rad hjälpmedel och under nära överinseende av projektledarna. 
Kommissionen tillstår emellertid att det har 
förekommit vissa fall där oberoende gransk-ningar inte har genomförts, ofta av enskilda 
och specifika skäl.
53.
En gemensam mall för projektgranskarnas  rapporter utarbetades för alla generaldirek-
torat med ansvar för forskningsrelaterade  
frågor. Grundläggande dokument med rikt-
linjer utarbetades även och lämnades till de 
olika tjänsteavdelningarna för att de skulle 
kunna anpassa dem till sina egna behov.
55.
Kommissionen bekräftar revisionsrättens  
slutsatser, men vill betona att EU-bidraget till 
den privata sektorn i sjätte ramprogrammet 
ökade avsevärt – med över 1 miljard euro – jämfört med femte ramprogrammet. Det  
stämmer även att situationen skiljer sig  mellan sektorerna. Kommissionen anser att sjätte ramprogrammet hade en positiv inver-kan på den industriella konkurrenskraften. Dessutom vill den tillägga att om man räknar 
med de offentliga och privata organisationer som bedriver kommersiella verksamheter  
(affärsföretagssektorn) ligger deltagande-
graden på en liknande nivå som för femte  
forskningsprogrammet.SLUTSATSER 
OCH REKOMMENDATIONER
57.
Kommissionen anser att ramprogrammen all-
tid har baserats på en sund interventionslo-gik. I sjätte ramprogrammet tillhandahölls  genom rättsakterna, kommissionens arbets-
program och kommissionens olika typer av 
informationsmaterial ett konsekvent flöde  av en stor mängd information om interven-
tionslogik, mål, motiveringar av insatser  
och deras mervärde på EU-nivå, planerade  
åtgärder, logiska grunder och operativa till-
lämpningsramar för alla instrument som  skulle användas och annan användbar infor-
mation för sökande och projektdeltagare.  
Det är en utmaning att se till att alla mål  
passar exakt till de strikta definitionerna för 
SMART-kriterierna, särskilt med tanke på den 
inneboende osäkerheten i forskningsresul-
tat. Trots att detta tillvägagångssätt inte  angavs uttryckligen i den budgetförordning 
som var tillämplig vid den tidpunkt då sjätte 
ramprogrammet för forskning utarbetades  
och antogs, inlemmades de centrala aspek-
terna av SMART-strategin i kommissionens arbetsprogram för sjätte ramprogrammet.  
I sjunde ramprogrammet innehåller alla  arbetsprogram beskrivningar av förväntade effekter som motsvarar målen, den logiska grunden och verksamheterna i de särskilda programmen. Kommissionen anser att sjätte 
ramprogrammet övervakades och utvärdera-des på ett lämpligt sätt.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?40
Rekommendation nr 1
Kommissionen anser att ramprogrammen  
alltid har baserats på en sund interven-tionslogik som har möjliggjort ändamåls-
enlig utvärdering och övervakning. I sjunde 
ramprogrammet, som togs fram på grund-val av en detaljerad förhandskonsekvens-bedömning, innehåller alla arbetsprogram  
beskrivningar av förväntade effekter som  
motsvarar målen, den logiska grunden och verksamheterna i de särskilda programmen. 
Detta kommer att bidra till att ytterligare  
stärka utvärderings- och övervaknings-
systemet. I sjunde ramprogrammet anges  
forskningsmålen och de forskningspolitiska målsättningarna tydligt och uttryckligen  
i arbetsprogrammen i stället för att kapslas 
in i instrumenten, vilket även gäller målen 
för att strukturera forskningsinsatserna. För 
varje tema som en förslagsinfordran utfärdas 
för fastställs vetenskapliga mål, verksamhe-
tens omfattning och indikatorer för förvän-tade resultat.
58.
Kommissionen välkomnar revisionsrättens  
slutsats att de granskade instrumenten  inom sjätte ramprogrammet hade främjat  
ett ändamålsenligt samarbete mellan pro-jektdeltagarna. Eftersom förslagen motsva-rar ”förväntningar” och projekten motsvarar verkligheten, och eftersom oväntade svårig-heter kan uppstå i genomförandet av projek-
ten, är det inte förvånande att utvärderingen av vissa projekt kan vara mindre positiv än 
utvärderingen av de förslag som låg till  
grund för dem.59.
Varaktig integration mellan partner uppnåd-
des i ett stort antal av expertnätverken, och den övergripande kvaliteten på projekten  
ansågs vara hög (den övergripande bedöm-
ningen av projektkvaliteten i diagram 5  visade att projekten var ”godtagbara” och  ”bra till mycket bra”, med en procentandel 
på över 80 procent). En komplett omstruk-
turering av verksamheter och integration  mellan parterna skedde inom nästan två  
tredjedelar av expertnätverken. Möjlighe-
ten att fortsätta att finansiera vissa lovande 
expertnätverk i sjunde forskningsprogram-
met bedöms från fall till fall. I själva ver-ket kan varaktigheten för ett expertnätverk 
inom sjätte ramprogrammets förlängas att  
utan nya medel anslås (sådana fall finns för 
närvarande). Dessutom kan nya expertnät-
verk övervägas i vederbörligen motiverade 
fall.
60.
Det måste göras en åtskillnad mellan den  
dimension av finansiell integration som ges 
i de riktlinjer som utfärdas av kommissionen 
för de integrerade projekten och principen om samfinansiering som styr alla projekt  
inom sjätte ramprogrammet. Det har inte  funnits något krav på deltagarna i de inte-grerade projekten att dra till sig andra finan-sieringskällor förutom deras egen andel av samfinansieringen. Kommissionen konsta-
terar att aktörerna har agerat på varierande sätt i de olika tematiska områdena i rampro-
grammet när det gäller att dra till sig extra 
privat och offentlig finansiering.
Rekommendation nr 2
Kommissionen har utvärderat de berörda  instrumenten i sjätte ramprogrammet  
genom olika metoder. När det gäller en  
fortsatt finansiering av expertnätverken  i sjätte ramprogrammet kom kommissionen 
fram till en liknande slutsats som i rappor-
ten från expertgruppen om framtiden för  
expertnätverken.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?41
61.
Kommissionen bekräftar revisionsrättens  
slutsatser, men vill dock påpeka att detta  inte ledde till att ramprogrammens roll  
i främjandet av den industriella konkurrens-
kraften försvagades.
Kommissionen vill emellertid tillägga att om 
man räknar med de offentliga och privata  
organisationer som bedriver kommersiella  verksamheter (affärsföretagssektorn) ligger 
deltagandegraden på en liknande nivå som 
för femte forskningsprogrammet.
62.
I fråga om sjunde ramprogrammet är det  fortfarande för tidigt under detta sju år långa 
ramprogram att göra en slutlig bedömning av 
små och medelstora företags deltagande.
63.
Sjätte ramprogrammet utgör en mycket  liten del (nära 5 procent) av de samman-
lagda medlen som avsätts för forskning i EU, 
och ramprogrammets inflytandesfär på ett  
område där medlemsstaterna har det främsta 
ansvaret är begränsad per definition. Trots 
detta anser kommissionen att sjätte rampro-
grammet avsevärt har bidragit till att främja forskningsinsatserna.
Rekommendation nr 3
Kommissionen följer konstant utvecklingen inom forskningsvärlden, övervakar den natio-nella politiken för forskning och utveckling 
(FoU) och arbetar aktivt för att få fram ytter-
ligare forskningsinvesteringar, inte minst  
genom den öppna samordningsmetoden.65.
Kommissionen har aktivt arbetat för lösa  
problem som har uppstått inom ramen för  begränsningarna i den befintliga rättsliga  
ramen. Kommissionen konstaterar att det  
stora antalet projekt i de nya instrumenten, med tusentals deltagare, samt de generellt sett goda resultat som har registrerats för  
instrumenten, visar att eventuella brister  
inte har påverkat den övergripande använd-ningen av de integrerade projekten och  
expertnätverken i någon högre grad.
Rekommendation nr 4
Kommissionen instämmer i att det är mycket 
viktigt för genomförandet av EU:s rampro-
gram för forskning att se till att det finns  
tydliga riktlinjer tillgängliga i tid, att den  
tid det tar innan kontrakten skrivs under  
förkortas och att projektövervakningen för-
bättras. Kommissionen fullgör sina skyldig-
heter samtidigt som den ständigt måste göra avvägningar mellan två mål som är svåra att 
förena, nämligen snabba utbetalningar av  
medel och behovet att garantera korrekt för-
delning av medlen till parterna, inom den  
rättsliga ramen.

KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?43
Europeiska revisionsrätten
Särskild rappport nr 8/2009
Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen? 
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå2009 – 41 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-422-7doi:10.2865/68858

Var får man tag i EU:s publikationer?
Publikationer för försäljning 
• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).• I bokhandeln. Ange titel, förlag och/eller ISBN-nummer.•  Genom att kontakta ett av våra försäljningsombud. Deras kontaktuppgifter hittar 
du under ”Försäljningsombud” på följande webbadress: http://bookshop.europa.euDu kan också skicka ett fax till följande nummer: +352 2929-42758.
Kostnadsfria publikationer• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).•  Vid Europeiska kommissionens representationskontor och delegationer.
Deras kontaktuppgifter hittar du på följande webbadress: http://ec.europa.euDu kan också skicka ett fax till följande nummer: +352 2929-42758.
SJÄTTE RAMPROGRAMMET INRÄTTADES AV EU FÖR ATT FRÄMJA 
EUROPEISK FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING UNDER PERIODEN 
2002–2006. REVISI ONSRÄTTEN UNDERSÖKTE I VILKEN UTSTRÄCKNING 
DE TVÅ HUVUDINSTRUMENTEN, EXPERTNÄTVERK OCH INTEGRERADE 
PROJEKT, PÅ ETT ÄNDAMÅLSENLIGT SÄTT HADE BIDRAGIT TILL ATT PROGRAMMETS MÅL UPPNÅDDES. REVISIONSRÄTTEN DROG SLUTSATSEN ATT INSTRUMENTEN HADE BIDRAGIT TILL DET ALLMÄNNA MÅLET ATT FRÄMJA ÄNDAMÅLSENLIGT FORSKNINGSSAMARBETE MEN ATT DERAS SPECIFIKA MÅL ENDAST DELVIS HADE UPPNÅTTS.
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTENQJ-AB-09-010-SV-C