RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN om kommittéernas arbete under 2001

1. INLEDANDE KOMMENTARER

Den föregående rapporten lämnades till Europaparlamentet och rådet. Eftersom kommissionen inte har fått några synpunkter på rapportens disposition och innehåll, har den disponerats på ett liknande sätt för 2001.

1.1 Rättslig karaktär och funktion för kommittéerna inom kommittéförfarandet

De kommittéer som verkar inom "kommittéförfarandet" skall biträda kommissionen i utövandet av de genomförandebefogenheter som lagstiftaren - rådet och Europaparlamentet - har tilldelat kommissionen. Till skillnad från andra kommittéer eller expertgrupper karakteriseras dessa kommittéer av följande tre väsentliga aspekter:

För det första har de inrättats av lagstiftaren (rådet och Europaparlamentet) enligt de lagstiftningsförfaranden som gällde vid tidpunkten för antagandet av den grundläggande rättsakt enligt vilken de inrättades, dvs. enligt samarbets- eller samrådsförfarandet och, efter Maastrichtfördraget, enligt medbeslutandeförfarandet. Den rättsliga grunden för kommittéerna inom kommittéförfarandet fastställs sålunda i en sk. grundläggande rättsakt.

För det andra är deras utformning och arbetssätt likartade ur flera aspekter. En företrädare för kommissionen är ordförande för varje kommitté och varje kommitté består av företrädare för medlemsstaterna, som är de enda "ledamöterna" i kommittéerna. Kommittéerna medverkar inom ramen för de förfaranden som föreskrivs i den grundläggande rättsakten, i enlighet med rådets beslut om kommittéförfarandet.

Genom artikel 9 i rådets beslut 1999/468/EG [1] upphävs det gamla beslutet om kommittéförfarandet, beslut 87/373/EEG av den 13 juli 1987 [2]. De förfaranden som fastställdes 1987 gäller dock fortfarande tills de grundläggande rättsakterna ändras i enlighet med det kommittéförfarande som föreskrivs i beslut 1999/468/EG.

[1] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[2] EGT L 197, 18.7.1987, s. 33.

För det tredje yttrar sig kommittéerna om de förslag till genomförandeåtgärder som kommissionen lämnar till dem i enlighet med den grundläggande rättsakten och medverkar för detta ändamål i det rådgivande förfarandet, förvaltningsförfarandet eller det föreskrivande förfarandet.

Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG skall förvaltningsförfarandet tillämpas enbart för sådana förvaltningsåtgärder som gäller tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskepolitiken eller för genomförandet av program med betydande budgetkonsekvenser (artikel 2 a). Det föreskrivande förfarandet skall tillämpas för åtgärder med allmän räckvidd som är avsedda för tillämpningen av bestämmelser som utgör del av de viktigaste grunddragen i grundläggande rättsakter, inbegripet åtgärder som gäller skydd av människors, djurs eller växters hälsa eller säkerhet, samt för uppdatering av tekniska aspekter i grundläggande rättsakter (artikel 2 b). Det rådgivande förfarandet tillämpas i de fall då det anses vara det lämpligaste.

1.2 Genomförandet av beslut 1999/468/EG

I uttalande 2 om genomförandet av rådets beslut 1999/468/EG [3] enades rådet och kommissionen om att så snart som möjligt anpassa bestämmelserna för de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter enligt beslut 87/373/EEG. Detta skulle innebära att de anpassas till bestämmelserna i artiklarna 3-6 i beslut 1999/468/EG i enlighet med de tillämpliga lagstiftningsförfarandena.

[3] EGT C 203, 17.7.1999, s. 1.

Sedan beslut 1999/468/EG trädde i kraft, har kommittéförfarandena för en del grundläggande rättsakter i enskilda fall uppdaterats. För att slutföra uppdateringen lade kommissionen i slutet av 2001 fram ett paket med fyra separata förslag (de sk. förslagen till anpassning) [4] när det gäller över 300 grundläggande rättsakter som föreskriver genomförandeförfaranden. De fyra förslagen till rådets och Europaparlamentets förordningar gäller de olika lagstiftningsförfarandena (samtyckesförfarandet, medbeslutandeförfarandet, samrådsförfarandet med kvalificerad majoritet och samrådsförfarandet med enhällighet). Det bör noteras att förslagen inte påverkar de normativa bestämmelserna i de ändrade rättsakterna. De påverkar inte heller sammansättningen av de kommittéer som föreskrivs i de grundläggande rättsakterna eller ändringar av förfaranden som avser skyddsåtgärder, vilka görs i varje enskilt fall.

[4] KOM(2001) 789 slutlig, 27.12.2001.

Förslagen till anpassning behandlas för närvarande av rådet och Europaparlamentet i ett påskyndat förfarande (en enda behandling). Tanken är att de skall antas senast i slutet av 2002. Eftersom det rör sig om förordningar, kommer de att träda i kraft direkt utan att medlemsstaterna behöver införliva bestämmelserna.

Genom artikel 7 i beslut 1999/468/EG och genom rådets och Europaparlamentets uttalanden om denna bestämmelse (särskilt uttalande 4 och 5) införs som en ny och viktig del bestämmelser för ökad insyn i kommittéernas arbete inom ramen för kommittéförfarandet.

I detta avseende bidrar själva offentliggörandet av denna årliga rapport om kommittéernas arbete enligt artikel 7.4 till att belysa kommissionens arbete när den utövar sina genomförandebefogenheter.

Enligt artikel 7.4 har kommissionen också offentliggjort en förteckning över alla de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter [5]. Förteckningen kommer att uppdateras och offentliggöras på nytt under 2003. En uppdaterad förteckning över de kommittéer som biträder Europeiska kommissionen finns i bilagan till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2002 (2002/50/EG, EKSG, Euratom). [6]

[5] EGT C 225, 8.8.2002, s. 2.

[6] EGT L 29, 31.1.2002, s. 1.

I enlighet med artikel 7.1 antog kommissionen den 31 januari 2001 den standardiserade arbetsordning [7], utifrån vilken de nuvarande eller nyligen inrättade kommittéerna fastställer sin arbetsordning. Kommissionen har för avsikt att anta en uppdaterad version av den standardiserade arbetsordningen senast i slutet av 2002 och anpassa den till de nya bestämmelserna för tillgång till handlingar (se nedan). I slutet av 2001 hade 88 av sammanlagt 247 kommittéer (närmare 40 %) antagit sin arbetsordning utifrån den standardiserade version som gällde. Slutligen, förutom denna årliga rapport om kommittéernas arbete föreskrivs i artikel 7.5 i beslut 1999/468/EG att kommissionen skall offentliggöra ett register med hänvisningar till alla handlingar som sänts till Europaparlamentet. Tanken är att detta register skall fungera senast i början av 2003. Enligt uttalande 5 till rådets beslut 1999/468/EG avser kommissionen, som en ytterligare åtgärd för ökad öppenhet, att utvidga registret genom att lägga till ett arkiv för att göra handlingar som lämnats till Europaparlamentet tillgängliga för allmänheten, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, [8] som trädde i kraft den 3 december 2001. [9] Arkivet med handlingar kommer därefter att göras tillgängligt under 2003.

[7] EGT C 38, 6.2.2001, s. 3. Efter vissa ändringar som skall godkännas av kommissionen och efter en språklig granskning, kommer den standardiserade arbetsordningen att på nytt offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

[8] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

[9] Nästa rapport kommer att inbegripa en konsekvensbedömning av förordning nr 1049/2001, som antogs under 2001.

1.3 Europaparlamentets rätt till insyn

Kommissionen är skyldig att informera Europaparlamentet om kommittéernas arbete och att överlämna alla förslag till genomförandeåtgärder i kraft av en grundläggande rättsakt som antagits enligt artikel 251 i fördraget, så att Europaparlamentet kan utöva sin rätt till insyn enligt artikel 8 i beslut 1999/468/EG.

Europaparlamentet och kommissionen slöt i februari 2002 en överenskommelse om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut 1999/468/EG, som syftar till att konkret reglera förfarandena för genomförandet av de skyldigheter som ålagts kommissionen. [10]

[10] EGT L 256, 10.10.2000, s. 19. Överenskommelsen innebär att vissa tidigare avtal har upphört att gälla: Plumbs och Delors avtal från 1988, Samlands och Williamsons avtal från 1996 samt avtalet om "modus vivendi" från 1994.

I överenskommelsen föreskrivs elektronisk överföring av dokument, vilket successivt började ske under 2001. Dokumenten från kommissionens olika avdelningar överförs först till generalsekretariatet, som utan dröjsmål sänder dem vidare - antingen på elektronisk väg eller genom nätverket CIRCA - till en central avdelning vid Europaparlamentet. Nu skickas praktiskt taget alla dokument på elektronisk väg.

Förutom i brådskande fall, föreskrivs det i överenskommelsen en tidsfrist på en månad från och med mottagandet av ett slutgiltigt förslag till genomförandeåtgärd [11] när det gäller en rättsakt som skall antas enligt medbeslutandeförfarandet, för att Europaparlamentet i förekommande fall skall kunna anta en resolution vid ett plenarsammanträde i enlighet med artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG, om parlamentet anser att förslaget överskrider de genomförandebefogenheter som avses i den grundläggande rättsakten. [12]

[11] Förslagen översänds en första gång innan ett kommittémöte äger rum och sedan en andra gång, efter detta möte, om väsentliga ändringar har gjorts i förslagen.

[12] Den grundläggande rättsakten måste ha antagits genom medbeslutandeförfarandet (artikel 251 i fördraget) mellan rådet och Europaparlamentet.

Den bilaterala överenskommelsen från februari 2000 genomfördes genom ytterligare en administrativ överenskommelse mellan Europaparlamentets och kommissionens respektive generalsekretariat den 14 december 2001. Den administrativa överenskommelsen skall säkerställa ett enhetligt tillvägagångssätt vid kommissionens avdelningar så att kommissionens alla skyldigheter enligt den bilaterala överenskommelsen från februari 2000 fullgörs på ett riktigt sätt. I överenskommelsen föreskrivs särskilt minimikrav i fråga om typ av dokument och deras disposition. Det är värt att notera att det under 2001 inte förekom några fall då Europaparlamentet ansåg att en resolution behövde antas enligt artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG.

1.4 Ärenden som hänskjutits till rådet

Under 2001 hänsköts tio ärenden till rådet. Enligt rådets beslut 1999/468/EG måste förslag till åtgärder hänskjutas till rådet i de fall då kommissionen inte lyckas samla den majoritet som krävs inom ramen för förvaltningsförfarandet eller det föreskrivande förfarandet. Ärenden hänsköts inom olika politikområden. Två ärenden gällde näringslivspolitik (se punkt 1 i bilagan), två avsåg jordbrukspolitik (se punkt 3 i bilagan), ett gällde transportpolitik (se punkt 4 i bilagan) och fem hälsa och konsumentskydd (se punkt 13 i bilagan).

Liksom under 2000 visade den låga andelen av hänskjutna ärenden (mindre än 1 %) i förhållande till samtliga rättsakter, som kommissionen antog inom ramen för förvaltningsförfarandet eller det föreskrivande förfarandet, att kommittéernas arbete leder till bred enighet och att förslagen från kommissionens företrädare oftast godtas av kommittéerna.

1.5 Andra frågor

När det gäller värdepappersmarknaden har EU-institutionerna i princip enats om att tillåta ett ökat utnyttjande av kommittéförfarandet. Denna överenskommelse grundas på rekommendationer i den slutrapport som lämnades i februari 2001 av den expertgrupp som leddes av Alexandre Lamfalussy. Vid toppmötet i Stockholm i mars 2001 godkände Europeiska rådet dessa rekommendationer i sin resolution om en effektivare reglering av värdepappersmarknaden i Europeiska unionen. Även Europaparlamentet godkände rekommendationerna i sin resolution i februari 2002 om genomförande av lagstiftning om finansiella tjänster, efter en högtidlig deklaration som ordförande Romano Prodi gjorde i Europaparlamentet samma dag. Ett ökat utnyttjande av kommittéförfarandena bör kunna underlättas på två sätt. För det första har en europeisk värdepapperskommitté inrättats genom ett kommissionsbeslut i juni 2001. Värdepapperskommittén består av nationella högre tjänstemän, som företräder de behöriga ministerierna och skall i framtiden agera som en s.k. föreskrivande kommitté enligt ordningen för kommittéförfarandet [13]. Under 2001 har den bara verkat i sin rådgivande funktion, eftersom den inte har fått befogenheter inom ramen för kommittéförfarandet [14]. För det andra bör kommissionen få teknisk rådgivning i samband med utarbetandet av förslag till genomförandeåtgärder. För detta ändamål har kommissionen också inrättat en europeisk värdepapperstillsynskommitté [15].

[13] Kommissionens beslut 2001/528/EG av den 6 juni 2001, EGT L, 13.7.2001, s. 45.

[14] Detta kommer dock att bli fallet när den specifika lagstiftningen slutligen antas. Se följande punkt.

[15] Kommissionens beslut 2001/527/EG av den 6 juni 2001, EGT L 191, 13.7.2001, s. 43.

Under 2001 antog kommissionen följande två förslag om finansiella tjänster: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om spridning av prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad (direktivet om prospekt) [16] och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) [17]. I båda förslagen görs hänvisningar till den europeiska värdepapperskommittén och till dess funktion inom ramen för det föreskrivande förfarandet.

[16] KOM(2001) 280 slutlig, 30.5.2001, EGT C 240 E, 28.8.2001, s. 272. Se även det ändrade förslaget, KOM(2002) 460 slutlig, 9.8.2002.

[17] KOM(2001) 281 slutlig, 30.5.2001, EGT C 240 E, 28.8.2001, s. 265. Se även rådets gemensamma ståndpunkt, 19.7.2001, EGT C 228 E, s. 19.

Med sikte på en samordnad strategi för en förenklad lagstiftning övervägde kommissionen i sin delrapport till Europeiska rådets möte i Stockholm [18] möjligheten att i större utsträckning delegera de genomförandebefogenheter som lagstiftaren tilldelat kommissionen inom de befintliga rättsliga ramarna enligt artikel 202 i fördraget.

[18] KOM(2001) 130 slutlig, s. 9.

I vitboken om styrelseformerna i EU [19] föreslog kommissionen en översyn av de villkor under vilka kommissionen antar genomförandeåtgärder och behovet av att bibehålla de befintliga kommittéerna, särskilt förvaltningskommittén och den föreskrivande kommittén [20]. Kommissionen tillkännagav även att man planerar att ta initiativ till att ändra artikel 202 i fördraget för att ställa rådet och Europaparlamentet på jämlik fot "när det gäller att övervaka hur kommissionen utövar sina verkställande befogenheter" [21].

[19] KOM(2001) 428 slutlig.

[20] Se vitboken, s. 36.

[21] Idem.

I ett meddelande som lämnades till Europeiska rådets möte i Laeken [22], vilket hade utarbetats för samråd med Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna, och i den handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning som slutligt antogs i juni 2002 [23], underströk kommissionen behovet av att se över de befintliga kommittéförfarandena och formerna för lagstiftarens prövning av genomförandebestämmelser. Kommissionen kommer att lägga fram konkreta förslag till omorganisation av kommittéförfarandet utan ändring av fördraget före utgången av 2002.

[22] KOM(2001) 726 slutlig, 5.12.2001.

[23] KOM(2002) 278 slutlig, 5.6.2002.

I förberedelserna inför utvidgningen av Europeiska unionen ingår det att företrädare för kandidatländerna i vissa fall skall medverka som observatörer i kommittéerna inom kommittéförfarandet. Denna medverkan organiseras på grundval av kommissionens meddelande till rådet om kandidatländernas deltagande i gemenskapens program, organ och kommittéer [24]. Det övergripande angreppssättet är avsett att skapa enhetliga ramar och förenkla villkoren för kandidatländernas deltagande i gemenskapens verksamhet i syfte att förbereda dem inför medlemskapet. Kandidatländerna förväntas delta enligt särskilda villkor, t.ex. i de kommittéer inom kommittéförfarandet som ansvarar för övervakningen av de EU-program i vilka kandidatländerna redan delvis bidrar samt i kommittéer utanför EU-programmens ramar - utom när dessa kommittéer utövar sin formella funktion att lämna yttranden - i de fall då de berörda kandidatländerna redan fullt ut eller delvis tillämpar gemenskapens regelverk. Kandidatländerna är företrädda i cirka 40 av de sammanlagt 247 kommittéerna.

[24] KOM(1999) 710 slutlig, 20.12.1999.

Genom att bygga vidare på kandidatländernas medverkan i kommittéerna inom kommittéförfarandet som en del av strategin inför anslutningen och med sikte på en ökad och successiv integrering av kandidatländerna i EU-strukturerna, planeras att dessa länder efter det att anslutningsfördraget undertecknas i april 2003 [25], i de fall det är juridiskt möjligt, skall få möjlighet till ytterligare medverkan som observatörer i alla kommittéer som inrättats genom kommittéförfarandena och alla andra kommittéer. För att underlätta finansieringen av kostnaderna för den praktiska medverkan föreslog kommissionen i sitt strategidokument från oktober 2002 att varje kandidatland som så önskar skulle kunna avsätta lämpliga belopp i budgeten för sina nationella program inför anslutningen.

[25] PÅ VÄG MOT EN UTVIDGAD UNION: Strategidokument och rapport från Europeiska kommissionen om de enskilda kandidatländernas framsteg på vägen mot anslutning, 9.10.2002, KOM(2002) 700 slutlig, se punkt 3.3, s. 25.

2. ALLMÄN ÖVERSIKT AV VERKSAMHETEN

2.1 Antal kommittéer och förfaranden

För att utvärdera samtliga kommittéers verksamhet är det lämpligt att först ge en översikt över det antal kommittéer inom kommittéförfarandet som fanns vid en given tidpunkt. Det är här viktigt att skilja mellan kommittéerna inom ramen för kommittéförfarandet och de s.k. rådgivande kommittéer och expertgrupper som kommissionen själv inrättar, eftersom de senare främst arbetar med att utarbeta och genomföra politiken snarare än att genomföra lagstiftningsbesluten. Dessa kommittéer och expertgrupper behandlas inte i denna rapport. Antalet kommittéer inom kommittéförfarandet har beräknats per verksamhetsområde utifrån den förteckning över kommittéer som offentliggjordes under 2000 i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [26] (tabell I). Uppgifterna gäller per den 31 december 2001. Uppgifter för föregående år (31.12.2000) ges som jämförelse.

[26] Se hänvisning i fotnot 5.

TABELL I - Totala antalet kommittéer

>Plats för tabell>

Siffrorna visar inom vilka områden verksamheten har varit som mest intensiv när det gäller kommittéförfarandet. GD Miljö, GD Jordbruk och GD Energi och transport har flest kommittéer (minst 20 vardera). Med 135 av totalt 247 kommittéer står dessa politikområden ensamma för mer än hälften av alla kommittéer. Kommissionens ansträngningar för att begränsa ökningen av antalet kommittéer har dock gett resultat, eftersom det i slutet av 2001 fanns något färre (247) än föregående år (254).

De totala siffrorna kan fördelas på typ av förfarande (rådgivande förfarande, förvaltningsförfarande, föreskrivande förfarande och förfarande i fråga om skyddsåtgärder (se tabell II). De olika varianter som finns enligt 1987 års beslut om kommittéförfarande (II a och II b, III a och III b) klassificeras tillsammans i enlighet med uttalande 2 om genomförande av rådets beslut 1999/468/EG. [27] I de totala siffrorna ingår även samtliga motsvarande funktioner, både enligt 1987 års beslut om kommittéförfarande och enligt det nya beslutet från 1999. Eftersom vissa kommittéer har flera funktioner (dvs. att de arbetar inom ramen för olika förfaranden från det rådgivande förfarandet, det föreskrivandet och förfarandet i fråga om skyddsåtgärder), har dessa skilts från övriga kommittéer för att ge en riktig bild av de tillämpliga förfarandena.

[27] EGT C 203, 17.7.1999, s. 1.

TABELL II - Antalet kommittéer per förfarande (2001)

>Plats för tabell>

* Inklusive förfarandena I, II och III enligt rådets beslut 87/373/EG.

I tabell II visas fördelningen av de olika typerna av förfarande. De totala siffrorna visar att en knapp majoritet av alla kommittéer (106 av 247) utgörs av kommittéer som enbart arbetar inom ramen för det föreskrivande förfarandet. Därefter följer ett något lägre antal kommittéer som enbart verkar inom ramen för förvaltningsförfarandet (76). Den allmänna fördelningen per verksamhetsområde är ganska jämn med några undantag, särskilt GD Miljö och GD Energi och transport (som har många kommittéer som arbetar enligt det föreskrivande förfarandet) och GD Jordbruk (som har många kommittéer som arbetar enligt förvaltningsförfarandet).

2.2 Antal möten och mötesdagar

Antalet kommittéer är inte den enda indikatorn för att bedöma huruvida kommittéförfarandet används i stor utsträckning. Antalet möten som hölls under 2001 visar hur intensivt kommittéernas arbete har varit (tabell III).

TABELL III - Antal möten

>Plats för tabell>

GD Jordbruk ligger i topp med 365 möten, eftersom handläggningen av frågor inom marknaderna för de olika jordbruksprodukterna kräver täta sammanträden. Därefter kommer GD Skatter och tullar med 116 möten, där fokus ligger på tullfrågor som inbegriper tredje land, samt GD Hälsa och konsumentskydd med 122 möten, som bland annat ansvarar för livsmedelssäkerhet.

Ytterligare en indikator, särskilt för fördelningen av budgetanslagen, är antalet dagar som mötena har omfattat (tabell IV). Mötena äger vanligtvis rum under halvdagar, vilket förklarar siffrorna med decimaler.

TABELL IV - Antal dagar

>Plats för tabell>

Uppgifterna i tabell IV motsvarar i stort sett de siffror som anges i föregående tabell: många möten innebär ett stort antal mötesdagar. Detta visar att mötena oftast inte varar längre än en dag eller två halvdagar efter varandra.

2.3 Antal samråd

En viktig indikator för verksamhetens intensitet är antalet samråd som kommissionen för upp på en kommittés dagordning. Det kan röra sig om olika slags frågor, t.ex. formella yttranden, diskussioner inför antagande av ett formellt yttrande eller bara information från ordföranden för en kommitté eller en delegation (tabell V). Det totala antalet samråd under 2001 uppgick till 5 613 jämfört med 4 561 under 2000.

TABELL V - Antal samråd

>Plats för tabell>

Det stora antalet samråd som förs inom vissa politikområden - Jordbruk (1 984), Hälsa och konsumentskydd (1138), Skatter och tullar (562) - avspeglar också här intensiteten i det arbete på dessa områden som har delegerats till kommissionen genom kommittéförfarandet.

3. VERKSAMHETEN PER POLITIKOMRÅDE

En områdesvis överblick över kommittéernas verksamhet bör omfatta uppgifter om de yttranden som lämnats av samtliga kommittéer inom ett område. Yttrandena kan vara av olika slag. De kan gälla förslag till rättsakter (direktiv, förordningar), beslut för att reglera en specifik (enskild) juridisk situation eller för att godkänna ekonomiska projekt inom något av de många EU-programmen. Det kan också röra sig om ståndpunkter (vilket förklarar varför summan av de positiva yttrandena kan vara högre än det antal rättsakter som antagits på ett särskilt område).

Om ett positivt yttrande lämnas, är regeln att kommissionen antar genomförandeåtgärderna (de antagna rättsakterna). Inom ramen för förvaltningsförfarandet kan kommissionen också anta en rättsakt när ett yttrande inte har lämnats. Det är endast vid ett negativt yttrande som beslutet hänskjuts till rådet som "överklagandeinstans", som då har beslutsbefogenhet (ärenden som hänskjuts till rådet). Samråd sker också med rådet inom det föreskrivande förfarandet om inget yttrande lämnas.

En skillnad mellan det totala antalet positiva yttranden som kommittéerna lämnat och antalet rättsakter som kommissionen antagit inom ett visst område kan uppstå när yttrandena lämnades under 2001 men rättsakterna antogs först under följande år.

I bilagan visas de olika resultaten per område (enligt fördelningen i kapitel 2).

BILAGA

I denna bilaga ges en områdesvis översikt över arbetet inom kommittéförfarandet under 2001. Under rubriken "Rättsakter som kommissionen antagit" ingår alla rättsakter som kommissionen antagit, oavsett karaktär.

Det bör också noteras att kommittéerna i vissa fall måste lämna yttranden i ärenden som inte kommer att ligga till grund för ett förslag till rättsakt förrän efter en tid senare (se avsnitt 3 i rapporten). Det kan därför finnas betydande skillnader mellan det totala antalet yttranden som lämnats och det antal rättsakter som kommissionen har antagit.

1. Näringsliv

Över de totalt 172 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de 31 kommittéerna inom GD Näringsliv 345 positiva yttranden inom ramen för de olika förfarandena, varpå kommissionen antog 50 rättsakter. De två negativa yttrandena på detta politikområde lämnades av Ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel (inom ramen för det föreskrivande förfarandet). De gällde två förslag till genomförandeåtgärder (ursprungligen förslag till kommissionens beslut) om ändring av bilagorna I och III till förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung, i fråga om begränsning av användningen av två grupper av hormoner. [28] Rådet avslog ett förslag som lades fram för rådet den 22 januari 2002. Det andra förslaget antogs av rådet som rådets förordning (EG) nr 2584/2001 av den 19 december 2001. [29]

[28] KOM(2001) 627 slutlig. De två grupperna av hormoner är progesteron och norgestomet [se KOM(2001) 627 (01)] och klormadinon, flugestonacetat och altrenogest (se KOM(2001) 627 (02)).

[29] EGT L 345, 29.12.2001, s. 7 (klormadinon, flugestonacetat och altrenogest).

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2. Sysselsättning och socialpolitik

Över de totalt 32 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de sju kommittéerna inom GD Sysselsättning och socialpolitik 25 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet, varpå kommissionen antog 25 rättsakter på detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3 Jordbruk (AGRI)

Över de totalt 1 984 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de 29 kommittéerna inom GD Jordbruk 1 453 positiva yttranden och avstod från att lämna yttrande i 99 fall. Eftersom inget yttrande lämnades i två fall i en föreskrivande kommitté, hänsköts dessa två förslag till rådet. Övriga 1 550 rättsakter antogs av kommissionen.

I två fall hänsköts förslag till rådet inom den föreskrivande kommittén när det gällde skyddad geografisk beteckning och skyddad ursprungsbeteckning för jordbruksprodukter och livsmedel. Kommittén röstade för att inte lämna något yttrande i fråga om registrering av en skyddad ursprungsbeteckning (SUB) för "Salamini italiani alla cacciatora". Eftersom rådet varken antog eller röstade emot kommissionens förslag inom tre månader, antog kommissionen den föreslagna rättsakten (Kommissionens förordning (EG) nr 1778/2001 av den 7 september 2001 [30] om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 om registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92).

[30] EGT L 240, 8.9.2001, s. 6.

Det andra fallet där inget yttrande lämnades gällde registrering av en skyddad geografisk beteckning (SGB) för "Bayerisches Bier". Rådet antog kommissionens förslag (Rådets förordning (EG) nr 1347/2001 av den 28 juni 2001 [31] om komplettering av bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 om registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92).

[31] EGT L 182, 5.7.2001, s. 3.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

4. Transport, Energi och Transeuropeiska nät (TREN)

Över de totalt 111 ärenden som lades fram för samråd om flera förslag till genomförandeåtgärder, lämnade de 39 kommittéerna inom detta politikområde 15 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet, 49 inom ramen för det föreskrivande förfarandet och ett inom ramen för det rådgivande förfarandet. Kommissionen har under året antagit 39 rättsakter på detta område. Det enda fall då ett förslag hänsköts till rådet var kommissionens förordning (EG) nr 1360/2002 av den 13 juni 2002 om anpassning för sjunde gången till den tekniska utvecklingen av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter [32]. Kommissionen antog förordningen efter tre månader när inget yttrande hade lämnats av den kommitté som inrättats genom artikel 18 i förordning (EEG) nr 3821/85 (enligt det föreskrivande förfarandet) och rådet inte hade antagit någon ståndpunkt.

[32] EGT L 207, 5.8.2002, s. 1.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

5. Miljö

Över de totalt 127 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de 36 kommittéerna inom GD Miljö 112 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet och det föreskrivande förfarandet, varpå kommissionen antog 41 rättsakter. Nio negativa yttrande lämnades.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

6. Forskning

Över de totalt 144 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de sex kommittéerna inom GD Forskning 144 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog totalt 144 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

7. INFORMATIONSSAMHÄLLET

Över de totalt 90 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de tio kommittéerna inom GD Informationssamhället sex positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet och 45 inom ramen för det föreskrivande förfarandet. Kommissionen antog totalt 35 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

8. FISKE

Över de totalt 51 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de tre kommittéerna inom GD Fiske 18 positiva yttranden inom ramen för det rådgivande förfarandet och 29 inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog totalt 47 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

9. Inre marknaden

Över de totalt 61 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de tio kommittéerna inom GD Inre marknaden tre positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet, ett inom ramen för det rådgivande förfarandet och ett inom ramen för det föreskrivande förfarandet. Ett yttrande lämnades utan ställningstagande. Sex ärenden blev föremål för rättsakter som kommissionen antog.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

10. Regionalpolitik

Över de totalt 193 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de två kommittéerna inom GD Regionalpolitik 102 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet och 91 inom ramen för det rådgivande förfarandet. Kommissionen antog tre rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

11. Skatter och tullar

Över de totalt 562 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de nio kommittéerna inom GD Skatter och tullar 65 positiva yttranden. Kommissionen antog 57 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

12. Utbildning och kultur

Över de totalt 128 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de sex kommittéerna inom GD Utbildning och kultur 71 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet och 16 inom ramen för det rådgivande förfarandet. Kommissionen antog 16 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

13. Hälsa och konsumentskydd

Över de totalt 973 ärenden som lades fram för samråd, lämnade kommittéerna inom GD Hälsa och konsumentskydd 332 positiva yttranden inom ramen för det föreskrivande förfarandet, två inom ramen för förvaltningsförfarandet och 55 positiva inom ramen för det rådgivande förfarandet. Kommissionen antog 329 rättsakter.

Två ärenden hänsköts till rådet när det gäller Ständiga foderkommittén (inom ramen för det föreskrivande förfarandet). Kommittén röstade för att inte lämna något yttrande i fråga om återkallande av godkännandet av vissa fodertillsatser. Eftersom rådet varken antog eller röstade emot kommissionens förslag till förordning [33] antog kommissionen den föreslagna åtgärden (kommissionens förordning (EG) nr 2205/2001 av den 14 november 2001 om ändring av rådets direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser och om återkallande av godkännandet av vissa tillsatser). [34] Ett annat fall då man röstat om att inte lämna något yttrande gällde främmande ämnen och produkter (högsta tillåtna halter av dioxiner och furaner i flera typer av foderråvaror och foder). Rådet antog kommissionens förslag till direktiv [35] som rådets direktiv 2001/102/EG av den 27 november 2001 om ändring av rådets direktiv 1999/29/EG om främmande ämnen och produkter i djurfoder. [36]

[33] KOM(2001) 450 slutlig.

[34] EGT L 297, 15.11.2001, s. 3.

[35] KOM(2001) 493 slutlig.

[36] EGT L 6, 10.1.2002, s. 45.

Två andra ärenden hänsköts till rådet när det gäller Ständiga veterinärkommittén (inom ramen för det föreskrivande förfarandet). I ett fall lämnade kommittén inget yttrande när det gällde kommissionens förslag till förordning om införande av övergångsbestämmelser för att möjliggöra övergången till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati och om ändring av bilagorna VII och XI i den förordningen. Eftersom rådet varken antog åtgärderna eller motsatte sig förslaget, kunde kommissionen till slut anta åtgärderna som kommissionens förordning (EG) nr 1326/2001 av den 29 juni 2001. [37] Rådet vidtog heller inga åtgärder inom den tidsfrist som krävs när det gäller förslaget till kommissionens beslut om totalbeloppet för det ekonomiska stödet från gemenskapen för att utrota klassisk svinpest i Nederländerna 1998, som hade lagts fram för rådet. Inget positivt yttrande lämnades, eftersom kommittén inte lämnade något yttrande. Kommissionen antog därför beslutet den 17 oktober 2001. [38]

[37] EGT L 177, 30.6.2001, s. 60.

[38] EGT L 277, 20.10.2001, s. 28.

Ett ärende hänsköts till rådet när det gäller Ständiga livsmedelskommittén. Kommittén lämnade inget positivt yttrande om ett förslag till åtgärd från kommissionen om att minska förekomsten av dioxiner och PCB i livsmedel (inom ramen för det föreskrivande förfarandet). Förslaget lämnades därför till rådet, [39] som antog åtgärden som Rådets förordning (EG) nr 2375/2001 av den 29 november 2001 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen i livsmedel. [40]

[39] KOM(2001) 495 slutlig.

[40] EGT L 321, 6.12.2001, s. 1.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

14. Rättsliga och inrikes frågor

Över de totalt 32 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de fem kommittéerna inom GD Rättsliga och inrikes frågor 21 positiva yttranden inom ramen för det rådgivande förfarandet och ett inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog 18 rättsakter.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

15. Yttre förbindelser

Över de totalt fyra ärenden som lades fram för samråd, lämnade de två kommittéerna inom GD Yttre förbindelser två positiva yttranden (ett inom ramen för det rådgivande förfarandet och ett inom ramen för förvaltningsförfarandet). Kommissionen antog 2 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

16. Handel

Över de totalt 122 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de elva kommittéerna inom GD Handel 35 positiva yttranden inom ramen för det föreskrivande förfarandet och fyra inom ramen för förfarandet i fråga om skyddsåtgärder. Kommissionen antog 37 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

17. Utvidgning

Över de totalt 105 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de två kommittéerna inom GD Utvidgning 58 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet och ett inom ramen för förfarandet i fråga om skyddsåtgärder. Kommissionen antog 67 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

18. Byrån för samarbete - EuropeAid (inklusive f.d. GD Bistånd)

Över de totalt 229 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de åtta kommittéerna 142 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog 152 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

19. Humanitärt bistånd (ECHO)

Över de totalt 81 ärenden som lades fram för samråd, lämnade kommittén inom Byrån för humanitärt bistånd 39 positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet. Kommissionen antog 39 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

20. Eurostat

Över de totalt 107 ärenden som lades fram för samråd, lämnade de sex kommittéerna inom GD Eurostat ett positivt yttranden inom ramen för det rådgivande förfarandet, tolv positiva yttranden inom ramen för förvaltningsförfarandet och fem positiva yttranden inom ramen för det föreskrivande förfarandet. Kommissionen antog 17 rättsakter inom detta område.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

21. Budget

GD Budgets enda kommitté - Kommittén för egna medel - rådfrågades i 35 ärenden, men lämnade inte något formellt yttrande.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

22. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (olaf)

Verksamheten i den enda kommittén inom Byrån för bedrägeribekämpning gällde genomförande och samordning av praktisk verksamhet på EU-nivå.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>