1.INLEDNING

I denna rapport ges en översikt över framstegen och utvecklingen vad gäller samtliga delar av europeiska migrationsagendan sedan kommissionens senaste rapport i mars 2018. Den innehåller också en genomgång av vilka framsteg som gjorts med kommissionens färdplan som lades fram vid mötet med EU:s ledare i december 2017. Detta visar på arbetets övergripande natur och behovet av att upprätthålla intensiteten i EU:s ansträngningar över hela linjen.

Den kartlägger även de konkreta åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att EU:s insatser förblir effektiva. Detta omfattar även behovet av ytterligare gemensamma finansiella investeringar från medlemsstaterna och EU för att stödja EU:s insatser vad gäller den yttre dimensionen av migration.

Rapporten visar på behovet av fortsatta åtgärder för att hantera migrationens utmaningar, och kartlägger var insatserna idag är otillräckliga och det krävs ytterligare satsningar. Som visats i tidigare rapporter styrker den nuvarande situationen iakttagelsen att drivkrafterna bakom migrationstrycket på Europa är strukturella. Långdragna konflikter, som den i Syrien, kommer med all sannolikhet inte att bli färre. Klimatförändringen leder till nya orsaker som får människor att flytta. Demografin förutsäger en långsiktig utveckling med ökande befolkningar i EU:s grannländer. Allt detta gör det så mycket viktigare att EU skaffar sig de redskap det behöver för att hantera situationen.

2.SITUATIONEN LÄNGS DE HUVUDSAKLIGA MIGRATIONSRUTTERNA

Under de första månaderna 2018 ökade trycket på vissa rutter, och på vissa specifika platser kunde man se plötsliga och ibland kraftiga ökningar. Trycket är fortsatt högt, men i centrala Medelhavet har den nedgång som observerats under 2017 fortsatt under de första tre månaderna 2018. Erfarenheten tyder på att bättre väder under sommaren leder till att sannolikheten för plötsliga toppar ökar, och att det krävs särskild uppmärksamhet på rutter som visat varierande mönster under de senaste åren. Erfarenheten visar också att det förekommer växlingar mellan rutterna och att vaksamhet och samordning behövs över hela fältet.

Irreguljära gränspassager på de viktigaste migrationsrutterna – 2014-2017

Östra Medelhavsrutten

Efter den topp som sågs under sommaren 2017 har antalet anlända via östra Medelhavsrutten åter ökat kraftigt sedan mars 2018 – även om de sammanlagda rörelserna förblev begränsade i jämförelse med perioden innan uttalandet från EU och Turkiet aktiverades i mars 2016. Under de 18 veckorna fram till den 6 maj har 9 349 migranter registrerats som anlända på de grekiska öarna, jämfört med 5 582under samma period 2017. De tre huvudsakliga nationaliteterna är samma som 2017, dvs. hittills under 2018 har andelen syrier varit 41 %, irakier 23 % och afghaner 11 %. För migranter som anländer sjövägen har Lesbos hittills varit en främsta destinationen (58 % av det sammanlagda antalet migranter som anlände sjövägen), följt av Samos. Under 2018 fram till den 6 maj har 19 dödsoffer och personer som försvunnit till havs registrerats i Egeiska havet, en fortsättning av den minskning som iakttogs redan 2017.

Samtidigt som gränspassagerna från Turkiet till Italien, Cypern, Bulgarien och Rumänien på senare tid har varit mycket få, har de irreguljära gränspassagerna från Turkiet till Grekland via landgränsen ökat kraftigt. Ökningen av irreguljärt migrationstryck vid denna gräns iakttogs redan under de sista månaderna 2017, och har fortsatt. Under de första månaderna 2018 ökade de olagliga gränspassagerna till nästan det niodubbla av vad som iakttagits under samma period 2017: Fram till den 6 maj registrerades 6 108 olagliga gränspassager. Ursprungligen bestod ökningen på denna rutt huvudsakligen av turkiska medborgare (närmare 50 %), men sedan mars 2018 har de främsta nationaliteterna varit syrier (48 %), följda av turkar (18 %) och irakier (15 %). Andelen turkar vid denna gräns under 2017 var 39,6 %.

Västra Balkanrutten

De gemensamma insatserna för att hantera den irreguljära transiteringen via den centrala korridoren i västra Balkan har lett till en fokusering på tänkbara alternativa rutter. Ökade rörelser har under första kvartalet 2018 rapporterats genom Albanien, Montenegro samt Bosnien och Hercegovina till kroatiska gränsen och vidare till Slovenien. Dessutom finns det belägg för att migranter i Serbien ansluter sig till denna rutt för att slippa de ökade kontrollerna vid Serbiens gränser med Kroatien, Ungern och Rumänien. Under årets första kvartal rapporterade Bosnien och Hercegovina 533 upptäckta olagliga gränspassager till landet. De vanligaste nationaliteterna var syrier, libyer, pakistanier och afghaner.

Fenomenet med iranier som illegalt försöker ta sig in i EU har fortsatt, men är stabilt. Serbien har rapporterat över 11 305 iranier som rest in i landet sedan visumsbegränsningarna avskaffades i september 2017, och samtidigt registrerades 9 052 utresor, och färre än 30 personer som ansökt om asyl. Det har rapporterats att iranier som försöker ta sig till Central- och Västeuropa via Grekland använder förfalskade handlingar. Införandet av direkta flyg från Teheran till Belgrad i mars 2018 förstärkte behovet av att övervaka dessa utvecklingar.

Centrala Medelhavsrutten

Fram till den 6 maj har man under 2018 registrerat 9 567 anlända migranter, cirka 77 % färre än vad som registrerades under samma period 2017. Men under de senaste veckorna har det också förekommit några kraftiga ökningar, och under de sista båda veckorna i april och den första veckan i maj anlände 2 072 personer. En betydande förändring av var de anlända kommer ifrån kan också iakttas på denna rutt, jämfört med 2017. 2018 kommer de flesta från Tunisien (20 %), Eritrea (19 %) och Nigeria (7 %), medan de största nationalitetsgrupperna 2017 var från Nigeria, Guinea och Elfenbenskusten.

Ett betydande antal båtar avgår från Tunisien till Italien, motsvarande 22 % av avgångarna under 2018 fram till den 26 april (de flesta som kommer över från Tunisien är tunisiska medborgare).

Minskningen av dödsfall bland migranterna på denna rutt har hållit i sig. Fram till den 6 maj i år har 358 dödsfall och personer som försvunnit till havs registrerats i år. EU:s insatser till stöd för den italienska kustbevakningen har lett till att nästan 290 000 migranter har kunnat räddas sedan februari 2016. Tack vare EU:s insatser har även den libyska kustbevakningens förmåga att rädda migranter på libyskt territorialvatten förbättrats, och Internationella organisationen för migration uppskattar att de libyska myndigheterna har räddat 4 964 migranter under de första fyra månaderna 2018. Under första kvartalet 2018 räddade Internationella organisationen för migration (IOM) 2 963 migranter i öknen i Niger.