INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Europaskolsystemet 2010

1. Inledning 4

2. Situationen i skolorna 5

2.1. Alicante 5

2.2. Bergen 5

2.3. Bryssel 5

2.4. Culham 6

2.5. Frankfurt 6

2.6. Karlsruhe 7

2.7. Luxemburg 7

2.8. Mol 7

2.9. München 7

2.10. Varese 8

3. Budgetrelaterade frågor och utmaningar 8

3.1. Uppgifter om genomförandet av budgeten 2010 8

3.2. Viktigare händelser 8

3.3. Budgetförslag 2011 9

4. Politiska frågor och utmaningar 9

4.1. Reformen 9

4.2. Internrevision 10

4.3. Culham 11

4.4. Överbeläggning och infrastruktur 11

4.5. Rättsfall 12

5. Pedagogiska frågor och utmaningar 12

5.1. Översyn av lönetabellen för utsända lärare/charges de cours 12

5.2. Reformen av den europeiska studentexamen 13

5.3. Åtgärder till förmån för elever med särskilda behov 13

5.4. Antalet elever som tvingas gå om en årskurs 14

5.5. Utformningen av kurserna och undervisningen 14

6. Framtida utmaningar 14

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Europaskolsystemet 2010

INLEDNING

1. Den främsta utmaningen för Europaskolsystemet under de slovenska och slovakiska ordförandeskapen 2010 var att hantera det övergripande ekonomiska läget och dess inverkan på skolornas finanser.

Med anledning av de ökande offentliga bidragen till Europaskolornas budget, som delvis beror på minskade intäkter från kontrakt med externa organisationer och skolavgifter, godkände styrelsen, med bifall från kommissionen, 2011 års budget på villkor att vissa utgifter blir föremål för revision.

För att uppfylla villkoren antogs justeringen av lönetabellen för nyanställda utsända lärare i december 2010 enligt ett förslag från kommissionen. Nästa steg är ett förslag om att på motsvarande sätt anpassa lönerna för lokalanställd personal. Dessa åtgärder var nödvändiga för att tillämpa principerna i reformen av tjänsteföreskrifterna 2004 på Europaskolornas anställningsvillkor. Tydliga kriterier utarbetades för att batter integrera barn med särskilda behov i undervisningen, prioritera pedagogiska behov utifrån tillgängliga resurser och arbeta mer kostnadseffektivt när studierna och kurserna organiseras. I bästa fall kommer dessa åtgärder att vidtas under läsåret 2011/2012. Samtidigt kommer de regler som gäller elever utan egen språksektion att förtydligas för att förhindra att tidigare missuppfattningar upprepas.

Efter utdragna förhandlingar mellan Europaparlamentet och rådet nåddes i december enighet om 2011 års budget för Europeiska unionen, som då för första gången antogs med stöd i Lissabonfördraget. Detta ledde till en ökning av Europaskolornas budget som var mindre än väntat, vilket innebär att åtgärder omedelbart måste vidtas för att genomföra faktiska besparingar.

2. Reformen av Europaskolsystemet som formellt beslutades våren 2009 efter en inledande övergångsfas fortsätter successivt. För att systemet ska kunna styras mer effektivt, genomförs reformer såväl centralt som lokalt, vilket är tänkt att ge de lokala skolorna större självbestämmande inom ramen för gällande regler och ekonomiska bestämmelser.

Flera lokala skolor har ansökt om ackreditering för att fler barn ska få möjlighet att följa Europaskolornas läroplan. Kommissionen tog ett stort steg framåt genom att anta den rättsliga grunden för att bevilja EU-bidrag för barn till EU-personal som går i ackrediterade skolor.

3. Ansträngningarna för att genomföra kostnadsdelning har inte nått de nivåer som krävs. Utöver det ständiga problemet med brist på utsända lärare och ökningen av de ekonomiska bidragen från EU (2,2 miljoner euro 2010) har vissa medlemsstater redan uppgivit att de kommer att få avsevärda svårigheter med att sända ut lärare för att besätta nyligen inrättade tjänster.

4. Skolorna i Bryssel och Luxemburg dras fortfarande med överbeläggning, men byggnationen av de två nya skolor som ska öppna 2012 fortskrider enligt planerna. Då beläggningen vid skolorna i Bryssel fortfarande väntas öka, har Europaskolornas styrelse beslutat att inrätta en femte skola i Bryssel år 2015. Tänkbara lösningar på problemet med överbeläggning vid skolan i Frankfurt undersöks tillsammans med de tyska myndigheterna.

SITUATIONEN I SKOLORNA

Alicante

Beläggningen vid skolan i Alicante ökade något genom ett tillskott av 112 elever och nådde 1040 inskrivna vid fyra språksektioner. Den spanskspråkiga sektionen är den största med 36,5 procent av eleverna.

Bergen

Elevantalet steg med omkring 4 procent, vilket är en ökning från 586 elever läsåret 2009/2010 till 608 läsåret 2010/2011. Föräldrarna till majoriteten av eleverna (över 80 procent) är inte anställda av någon EU-institution eller EU-byrå. Detta innebär att Bergen är en av de skolor som har den lägsta andelen barn till föräldrar som arbetar vid institutionerna. Omfattande renoveringsarbeten i idrottshallen och ventilationssystemet har skjutits upp till sommaren 2011.

Bryssel

Antalet elever vid Europaskolorna i Bryssel växte från 9 547 elever under läsåret 2009/2010 till 9 847 läsåret 2010/2011 (en ökning med 3,1 procent). Med andra ord fortsatte de tre skolorna (Bryssel I, II och III) att vara överbelagda, vilket hade till följd att trycket på de gemensamma faciliteterna såsom lekplatser, idrottshallar och skolbespisningar ökade ytterligare.

Vid skolan i Uccle sjönk emellertid antalet något från 3 112 till 3 074 elever jämfört med fjolåret (-1,2 procent). Under det gångna året var skolan inriktad på förbättrade säkerhetsförfaranden.

Elevantalet vid skolan i Woluwé ökade med 1,9 procent från 3 030 till 3 089 inskrivna, och infrastrukturen utgjorde fortsatt ett problem vid den praktiska utformningen av skolans verksamhet. En positiv händelse är att arbetena med att anlägga en bussparkering utanför skolområdet inleddes hösten 2010, och den väntas kunna tas i bruk när läsåret 2011/2012 börjar. Detta skulle innebära att bussarna (närmare 50 ekipage) inte längre kommer att parkera på skolgården varje dag.

Skolan i Ixelles tog emot ytterligare 91 elever år 2010, varigenom elevantalet uppgick till 2 902 elever (jämfört med 2 811 läsåret 2009/2010). Elevantalet ökade med 3,2 procent i september 2010.

Den kraftigaste ökningen av eleventalet (26,6 procent) skedde vid Bryssel IV, från 594 elever läsåret 2009/2010 till 809 elever läsåret 2010/2011. I september 2010 öppnade de första klasserna i sekundärskolan. De belgiska myndigheterna tillhandahöll extra infrastruktur i form av byggnaden Berkendael 66 genom att den renoverades och inkluderades i den tillfälliga anläggningen Bryssel IV. Kommissionens vice ordförande Maros Šefčovič och utbildningsminister Marie-Dominique Simmonet invigde byggnaden i samband med en officiell ceremoni.

Skolorna i Bryssel tog emot 43,3 procent av det totala antalet elever vid Europaskolorna.

Utifrån prognoserna om ett ökande behov av skolplatser, särskilt för barn till personal som tillkommit efter de senaste EU-utvidgningarna, fastställde Europaskolornas styrelse i ett beslut att en femte skola kommer att behövas år 2015. Kommissionen i sin roll som EU:s företrädare ger projektet sitt helhjärtade stöd. Kommissionen har underrättat budgetmyndigheterna och följt förfarandet i artikel 47 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.

Efter flera års diskussion om en eventuell extern revision för att utvärdera Brysselskolornas kapacitet beslutade de berörda parterna (kommissionens fastighetsförvaltning och generalsekretariatet) att av besparingsskäl inte låta genomföra någon sådan revision, utan enades i stället om att fördela skolarnas kapacitet enligt följande:

Bryssel I (Uccle): 3100Bryssel II (Woluwé): 2850Bryssel III (Ixelles): 2650Bryssel IV (Laeken): 2800

Culham

I enlighet med beslutet i Europaskolornas styrelse 2007 vidtogs åtgärder för att successivt fasa ut Europaskolan i Culham som typ I-skola och ställa om den till academy enligt det brittiska utbildningssystemet med status av ackrediterad typ II-skola. I början av 2011 lyckades emellertid den brittiska initiativtagaren få beslutet upphävt. Till följd av detta kommer det ursprungliga beslut som också fattades av Europaskolornas styrelse 2007 att genomföras, vilket innebär att skolan successivt fasas ut för att slutligen stängas 2017 (se punkt 4.3).

Frankfurt

Elevantalet ökar stadigt till följd av den växande personalstyrkan vid Europeiska centralbanken. Skolan står inför reella överbeläggningsproblem på grund av de tyska myndigheternas underlåtenhet att vidta nödvändiga åtgärder för en förbättrad infrastruktur. Skolan planerar att införa striktare regler för inskrivning.

I december 2010 godkände Europaskolornas styrelse förslaget att successivt minska bidragen från italienska staten och ECB till den italienska sektionen, vilket innebär ytterligare ansträngningar för skolans finanser. Grunden för att inrätta en italiensk sektion 2002 var ett avtal mellan generalsekretariatet, italienska staten och ECB.

Karlsruhe

Elevantalet var oförändrat men andelen elever i kategori 1[1] låg fortfarande under 20 procent: läsåret 2010/11 uppgick elevantalet vid Europaskolan i Karlsruhe till 952 elever och av dessa tillhörde 177 elever kategori 1 (18 procent), 267 elever kategori 2 (28 procent) och 508 elever kategori 3 (54 procent). Av de 177 eleverna i kategori 1 är 68 barn till skolpersonal och endast 109 (11 procent av elevantalet) är barn till personal vid EU-institutionerna. Karlsruhe har det största antalet kontrakt med företag (elever i kategori 2).

Luxemburg

Luxemburg I inhyser för närvarande Luxemburg II:s tillfälliga struktur på sitt område. Överbeläggningen är ett allvarligt problem vid Europaskolorna i Luxemburg och därför tillämpas striktare regler för inskrivning av barn till föräldrar som inte är anställda av EU.

Kommissionen välkomnar den extra infrastruktur (Kirchberg) som de luxemburgska myndigheterna i september 2010 erbjöd vid Luxemburg I för att täcka behoven under en övergångsfas. Denna extra infrastruktur medför emellertid också ett ökat elevantal på området och förvärrar därför överbeläggningen. Luxemburg II:s permanenta struktur ska enligt planerna öppnas 2012 i Bertrange/Mamer. Under tiden är överbeläggningen akut och det är absolut nödvändigt att Luxemburg II öppnas vid utsatt tidpunkt.

De luxemburgska myndigheterna har erbjudit sig att organisera skolskjutsar för elever som går i Luxemburg II, och diskussionerna om de praktiska frågorna fortsatte under året. Eftersom Luxemburg II kommer ligger i Bertrange Mamer är lämpliga transporter av yttersta vikt för både elever och föräldrar. Skolskjutsarna organiseras normalt av föräldraorganisationerna vid Europaskolorna och de luxemburgska myndigheternas villighet att åta sig ansvaret för detta är ett undantag.

Mol

Elevantalet i Mol fortsätter att växa och uppgick till 790 elever i september 2010. Den nya engelskspråkiga sektionen fortsatte att blomstra och är nu den näst största. Den tyska sektionen krymper fortfarande, med 46 elever jämfört med 77 i fjol. Utvecklingen och livskraften inom den tyska sektionen måste ses över av styrelsen, eftersom detta var ett villkor för att öppna en engelsk sektion.

München

Skolan fortsätter att växa snabbt till följd av det ökade antalet anställda vid Europeiska patentbyrån, vilkas barn utgör över tre fjärdedelar av alla elever. Eftersom annexet till nuvarande byggnader som blivit godkänt av de tyska myndigheterna inte är färdigt förrän 2016, kommer restriktiva regler för inskrivning att tillämpas till dess.

Varese

Elevantalet är oförändrat, men den ekonomiska krisen har lett till att skolan har gått miste om många barn till anställda med tjänst hos arbetsgivare som ingått kontrakt med skolan (elever i kategori 2). Därför dras skolan med minskade inkomster.

Efter en påstötning från kommissionen meddelade de italienska myndigheterna att 400 000 euro kommer att investeras i infrastrukturen för att täcka de mest akuta behoven.

BUDGETRELATERADE FRÅGOR OCH UTMANINGAR

Uppgifter om genomförandet av budgeten 2010

Det totala antalet elever ökade med 2 procent mellan 2009 och 2010, från 22 331 till 22 778. Andelen barn till EU-anställda (16 613 elever) var omkring 73 procent av det totala antalet elever, medan andelen barn till föräldrar med tjänst hos arbetsgivare som ingått kontrakt med Europaskolorna sjönk till 5,2 procent (1 184 elever) och barn i familjer som privat valt Europaskolorna sjönk till 21,9 procent (4 981 elever). Vissa mindre skolor har emellertid fortfarande ett mycket begränsat antal elever i kategori 1.

Viktigare händelser

Genom ett beslut i ministerrådet i december 2009 beviljades en löneökning med 1,85 procent för personal vid institutionerna, i stället för de 3,7 procent som föreskrivs enligt den fastställda löneberäkningsmetoden. De europeiska institutionerna inledde en process i EU-domstolen, som fattade ett beslut till deras fördel i december 2010. Lönejusteringen för lärare och utsänd personal inom Europaskolsystemet är avhängig av ovannämnda beslut. Därför kunde Europaskolornas styrelse godkänna den första lönehöjningen i januari 2010, varpå en överföring av 3,1 miljoner euro i form av ett betalningsåtagande gjordes och utbetalningarna skedde under 2010.

I augusti 2010 antog Europaskolornas styrelse en ändringsbudget för att räkna in ovannämnda 3,1 miljoner euro, ett resterande överskott från 2009 på 2,8 miljoner euro och utgiftsbesparingar på 1,5 miljoner euro för att kompensera för ett bortfall av andra inkomster som uppgick till 4,1 miljoner euro.

År 2010 slutade med ett överskott på 1,7 miljoner euro. Bristen på utsänd personal ledde till att EU:s budget belastades med ytterligare 2,2 miljoner euro, jämfört med 2,1 miljoner euro 2009, och därmed stora pedagogiska problem. Lärare som inte sänds ut av medlemsstaterna ska ersättas med lokalanställd personal, vilket är ett arrangemang som till stor del finansieras genom EU-budgeten. Detta fenomen kommer troligen allt oftare att göra sig påmint, eftersom vissa medlemsstater redan har underrättat Europaskolornas styrelse om att de under nuvarande ekonomiska villkor troligen inte kommer att kunna besätta nya tjänster med egna lärare. Detta kommer att leda till ökande strukturella problem.

Efter att vid fem skolor ha uppdagat bristande efterlevnad av de regler som styr vissa modersmålsklasser med avseende på elever som saknar språksektion, kunde kommissionen inte bevilja ansvarsfrihet för 2008 års budget vid mötet i Europaskolornas styrelse i april 2010. Därför uppmanades skolorna att tillhandahålla närmare uppgifter om nyinrättade kurser som hållits utan att följa reglerna från tidigare år, för att kommissionen skulle kunna beräkna de belopp som stod att återvinna. Eftersom skolorna ansträngde sig för att göra tillrättalägganden så långt detta var pedagogiskt möjligt, behövde kommissionen bara rikta ett betalningskrav till Europaskolan i Karlsruhe.

Budgetförslag 2011

Förslaget till budget för 2011 som godkändes av Europaskolornas styrelse i april 2010 innehöll en elvaprocentig ökning av kommissionens bidrag, från 154 miljoner euro till 171 miljoner euro, medan antalet elever under motsvarande period ökade med 3,6 %. Därför antogs budgetförslaget på villkor att strukturåtgärder vidtogs för att minska utgifterna, särskilt genom en översyn av lönetabellen för utsända lärare och utformningen av kurser och undervisning för elever med särskilda behov (för närmare upplysningar, se punkt 5).

Eftersom 85 procent av Europaskolornas budget går till löner, vilkas totala omfattning är avhängig av lönenivåerna och antalet klasser, ger dessa besparingsåtgärder reella ekonomiska resultat.

Europeiska unionens budget 2011 antogs för första gången enligt förfarandena i Lissabonfördraget i december 2010. Den var ett resultat av komplicerade förhandlingar mellan Europaparlamentet och rådet. Anslagen till Europaskolorna fastställdes till 164 miljoner euro. Denna undantagssituation underströk behovet av att genomföra ovanstående åtgärder.

Till följd av detta genomförde Europaskolornas styrelse sin budget 2011 genom tolv delbetalningar, och den ändrade budgeten antogs i april 2011.

POLITISKA FRÅGOR OCH UTMANINGAR

Reformen

Under 2009 beslutade Europaskolornas styrelse att reformera Europaskolorna. Reformen trädde i kraft den 1 september 2009 för organisatoriska frågor och den 1 september 2010 för interna regler om förvaltningsstyrelsen, efter en översyn av gällande regler.

Ett av huvuddragen i reformen är att öppna Europaskolsystemet för nationella skolor. Denna process inleddes genom resolutioner i Europaparlamentet 2002 och 2005, och började med fastställandet av kriterier och godkännande av undervisning enligt Europaskolornas system 2005. Mot bakgrund av de första årens erfarenheter lade generalsekreteraren fram en översyn av situationen som visade att fastän processen haft politiskt stöd från Europaparlamentet och motiverats av faktiska utbildningsbehov (efter utvidgningen har många byråer öppnats i medlemsstaterna), har den hindrats av pedagogiska, organisatoriska och ekonomiska problem, särskilt i samband med den europeiska studentexamen. Generalsekretariatet ombads inkomma med förslag till förbättringar som skulle kunna diskuteras vid mötet i Europaskolornas styrelse i april 2011.

För närvarande bedriver fem typ II-skolor undervisning enligt Europaskolornas kursplan i närheten av europeiska institutioner eller byråer i Italien, Irland, Grekland, Finland och Frankrike. De är mycket olika i fråga av organisation, storlek, antal språksektioner och antalet barn till EU-anställda. Hitintills har endast skolan i Italien anordnat europeisk studentexamen. Den andra skola som anordnar studentexamen (2013) kommer att vara skolan i Finland, vars konformitetsdossier för S6–S7 (andra fasen i ackrediteringsprocessen) godkändes av Europaskolornas styrelse i december.

Ytterligare två skolor i Manosque (Frankrike) och i Haag (Nederländerna) är på väg att ackrediteras som typ II-skolor.

En tysk skola i Bad Vilbel med en ännu inte avslutad konformitetsdossier har godkänts för att planlägga en typ III-skola, vilket inte kräver närhet till någon EU-institution eller EU-byrå.

Ett stort steg framåt togs genom kommissionens beslut att för första gången under skolåret 2009–2010 bevilja ett EU-bidrag för varje barn till EU-personal som går i typ II-skolor. Detta är ett sätt att hjälpa skolorna med att bära de extra kostnader som uppkommer eftersom de följer Europaskolornas kursplan och erbjuder den europeiska studentexamen.

Planerna på att omvandla Europaskolan i Culham till en typ II-skola hävdes av de brittiska myndigheterna (se punk 4.3).

Problemet med det otillräckliga antalet utsända lärare från medlemsstaterna togs upp i reformens s.k. ”kostnadsdelningsavsnitt”. Det beslutades att länderna skulle ges möjlighet att sända ut lärare som inte är infödda talare av ett språk för att minska pressen på de medlemsstater som sänder ut lärare som är infödda talare av något av de tre arbetsspråken. Två år senare kan emellertid endast ett fåtal medlemsstater besätta dessa tjänster.

Vad gäller ledningen på central respektive lokal nivå, fattades beslutet att öka skolornas självständighet och ansvar på lokal nivå. Genomförandet är en successiv process och bästa praxis håller på att utvecklas.

Vid mötet i Europaskolornas styrelse under hösten presenterade skolorna de statistiska uppgifterna för det nya läsåret. Tidigt varje år lägger skolorna, i överensstämmelse med gällande förfaranden, fram sina årliga och fleråriga skolplaner med mål, prioriteringar och budgetförslag. Under våren får generalsekretariatet och Europaskolornas styrelse ett exemplar av skolans årliga verksamhetsplan, som visar om målen uppnåtts och budgetbegränsningarna hållits. Därigenom kan kontroller utföras på central nivå.

Internrevision

Kommissionens tjänst för internrevision fortsätter att ansvara för funktionen för intern revision inom Europaskolsystemet. Funktionen inrättades under den budgetförordning som trädde i kraft 2007.

Resultaten av den revision av förvaltningen av personalresurserna som genomfördes av tjänsten för internrevision lades fram för Europaskolornas styrelse vid dess möte i april 2010, tillsammans med svaren och åtgärdsplanerna från generalsekretariatet och skolorna. Ytterligare framsteg gjordes under året när det gäller att genomföra de rekommendationer som lämnats i revisionen, särskilt i fråga om rekrytering, utvärderingsförfaranden och fortbildningsstrategier. Ytterligare ansträngningar krävs för att nå framsteg i fråga om de övergripande problem som konstaterats av tjänsten för internrevision och som påverkar hela systemet, exempelvis generalsekretariatets övergripande ansvar.

Culham

Flera steg har tagits för att fram till 2017 fortsätta omvandlingen av denna Europaskola av typ I till en ackrediterad skola av typ II inom Europaskolsystemet och en academy inom det brittiska utbildningssystemet, varigenom vägen bereds för att i framtiden erbjuda Europaskolornas kursplan och den europeiska studentexamen.

Konformitetsdossiern, som är det andra steget i ackrediteringsprocessen, antogs av Europaskolornas styrelse i december, dock på villkor att ett rättsligt bindande dokument undertecknades av de berörda parterna för att bestyrka deras ömsesidiga åtaganden ( tillämpningsavtal ) samt att bilaterala avtal undertecknas mellan den utsända personalen och deras academy .

Stor kraft och möda lades ned på omvandlingsarbetet, särskilt från generalsekretariatets och kommissionens sida. Kommissionen utarbetade en ny rättslig grund för detta särskilda fall av ackreditering, eftersom det var första gången som en typ I-skola skulle omvandlas till en typ II-skola. Ingående förhandlingar om budgettekniska och rättsliga frågor hölls mellan de berörda parterna. I början av året drog emellertid den brittiska initiativtagaren tillbaka sitt åtagande om insatser i omvandlingsarbetet, med hänvisning till att man inte kunde underteckna något rättsligt bindande avtal enligt Europeiska kommissionens krav.

Eftersom omvandlingen till en academy misslyckades, kommer det ursprungliga beslut som fattades i Europaskolornas styrelse 2007 om att successivt fasa ut skolan och slutligen stänga den 2017 att genomföras.

Överbeläggning och infrastruktur

I flera skolor har efterfrågan på undervisningsplatser under många år överstigit tillgången. De skolor som främst påverkas av detta är de i Bryssel, Luxemburg, Frankfurt och Varese. Kommissionen har följt utvecklingen på nära håll och kontaktat de nationella myndigheterna för att påminna dem om att fullgöra sina skyldigheter som värdländer för institutionerna och att tillhandahålla adekvata lokaler för Europaskolornas räkning. Trycket på skolorna i Bryssel och Luxemburg förväntas lätta under 2012 då två nya skolor öppnas.

Överbelagda skolor måste tillämpa striktare inskrivningsregler och kan i många fall inte ta emot barn från trakten till föräldrar som inte arbetar för EU-institutionerna. I Bryssel ansvarar en central inskrivningsnämnd för fördelningen av platser till skolorna.

År 2010 drog Europaskolornas styrelse slutsatsen att det år 2015 skulle komma att behövas en femte skola på grund av överbeläggningen. Förhandlingar med den belgiska regeringen om skolans placering och andra enskildheter har ännu inte inletts. Tidigare erfarenheter visar att den årliga kostnaden för en skola med 2 500 elever beräknas till omkring 28 miljoner euro när den nått full kapacitet efter en femårig infasningsperiod.

Rättsfall

Under 2009 väcktes talan vid domstolen i ett antal ärenden. Det rörde sig om ett överträdelseärende mot Belgien om bidrag till lösöre och läromedel vid Europaskolorna enligt värdlandsavtalet (mål C-132/09 Europeiska kommissionen mot konungariket Belgien). Det andra gällde en begäran om preliminärt avgörande som lämnats in av besvärsnämnden, instiftad med stöd i konventionen om Europaskolorna, angående lönejustering för brittiska lärare till följd av valutakursförändringar (mål C-196/09 Miles och andra mot Europaskolorna). Det tredje var en begäran om förhandsavgörande enligt artikel 26 i konventionen om Europaskolorna i en tvist mellan två parter till konventionen avseende tolkningen och tillämpningen av anställningsvillkoren för utsända lärare.

Det är värt att notera att domstolen i de två första målen, C-132/09 och C-196/09, konstaterade att den saknar behörighet både i tvister som gäller överträdelser av värdlandsavtal och som gäller hemställanden om förhandsavgörande som hänskjutits till domstolen av den besvärsnämnd som inrättats genom konventionen om Europaskolorna, eftersom denna inte faller under medlemsstaternas behörighet i den mening som avses i artikel 267 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I mål C-196/09 påpekar domstolen ”att det system med domstolsskydd som föreskrivs i konventionen om Europaskolorna förvisso kan komma att utvecklas på så sätt som beskrivs i föregående punkt. Det ankommer i sådant fall dock på medlemsstaterna att reformera det nu gällande systemet”.

Något avgörande har ännu inte lämnats i mål C-545/09 kommissionen mot Förenade kungariket. Generaladvokat Mengozzi uttalade sig till kommissionens fördel i sitt utlåtande av den 7 juli 2011.

Slutligen har en lokalanställd lärare i Belgien väckt talan vid nationell domstol om semesterersättning före år 2004. Under 2011 väntas ett principbeslut om retroaktivitetens omfattning före 2004. Själva utbetalningen har redan bedömts vara berättigad. Resultatet av beslutet om den retroaktiva effektens omfattning kommer att få stora budgetkonsekvenser, särskilt som ytterligare 26 lokalanställda lärare har rest likadana anspråk. Ärendet är ännu inte avgjort.

PEDAGOGISKA FRÅGOR OCH UTMANINGAR

Översyn av lönetabellen för utsända lärare/ charges de cours

Enligt tjänsteföreskrifterna för utsända lärare ska det föreligga ett mått av överensstämmelse mellan institutionspersonal och utsända lärare inom Europaskolsystemet. När reformerna med avseende på EU-institutionernas personal genomfördes 2004, justerades emellertid inte de utsända lärarnas lönetabell på motsvarande sätt. I december antog Europaskolornas styrelse en översyn av föreskrifterna som ska genomföras med avseende på rekryteringen av nya lärare läsåret 2011/2012. Lärare som redan har anställning kommer inte att påverkas av dessa förändringar. Besparingar skulle ske successivt över de kommande nio åren och ge omkring 3,1 miljoner euro årligen och totalt uppgå till 27 miljoner euro vid övergångsperiodens slut. Samma typ av översyn av lönerna initierades sedan för lokalanställda lärare.

Reformen av den europeiska studentexamen

Som ett led i processen att göra systemet öppnare måste åtgärder vidtas för att skapa ett förenklat sätt att organisera studentexamen på och skära ned på kostnaderna utan att äventyra examens kvalitet. Sedan 2009 har reformen av studentexamen två mål, dels att se över och revidera innehållet och det sätt på vilket den organiseras, så att den uppfyller nuvarande krav från universiteten och andra institutioner för högre utbildning, dels att förenkla processen så att den kan erbjudas på fler ställen.

I december 2010 godkände Europaskolornas styrelse ett antal förslag som gjorts under 2010 och som kommer att införas från och med studentexamen 2012. Examensbevisen kommer att undertecknas av en central myndighet, avgiften för registrering till den europeiska studentexamen kommer att höjas och endast de kandidater som har klarat av 60 procent eller mer kommer att godkännas.

Mandatet för arbetsgruppen med ansvar för den europeiska studentexamen förlängdes med ett år, eftersom flera pedagogiska och organisatoriska frågor fortfarande är föremål för diskussion (exempelvis antalet skriftliga respektive muntliga examinationer och deras utformning, dubbla betyg, elektronisk rättning av de skriftliga studentskrivningarna samt införande av tematiska projekt inom ramen för studentexamen som ett svar på Lissabonstrategin, den obligatoriska skolgången under 180 dagar och harmoniseringen av bedömningsgrunderna för skriftliga och muntliga examinationer). Reformprocessen kommer att vara avslutad till studentexamen 2014.

Åtgärder till förmån för elever med särskilda behov

Antalet elever med särskilda behov har ökat avsevärt under de senaste tre åren. Parallellt med detta har kostnaderna för elever med särskilda behov stigit med 27 procent under samma period. Europaskolornas styrelse diskuterade denna ökning och drog slutsatsen att de stigande kostnaderna för elever med särskilda behov måste begränsas genom att inrätta kriterier för kostnaderna för integreringen av elever i undervisningen och eliminera andra utgifter för terapeutiska insatser som inte ska bestridas av skolorna.

Vissa åtgärder vidtogs 2010. Inspektörerna utarbetade anvisningar för elever med särskilda behov för att harmonisera reglerna om elever med särskilda behov och dela god praxis mellan skolorna. För närvarande låter skolorna elever med särskilda behov av liknande art delta i samma stödundervisning, och i en trepartsöverenskommelse har skolorna, föräldrarna och specialpedagogerna enats om principerna för att organisera terapiverksamhet i skolan som betalas av föräldrarna.

Kommissionen ger dessa åtgärder sitt fulla stöd, då dessa gör att skolorna kan fortsätta sina ansträngningar för att integrera barn med särskilda behov, samtidigt som fokus inriktas på en pedagogik som kan hjälpa dessa barn att göra framsteg och skolorna utnyttjar sina resurser på ett optimalt sätt.

Antalet elever som tvingas gå om en årskurs

En allmän diskussion som gäller frågan om elever som tvingas gå om en årskurs inleddes under 2009 sedan en statistisk analys lagts fram av antalet elever som får gå om en årskurs och deras procentuella andel per år, språksektion och skola. Efter ytterligare undersökningar och en analys genomförd av generalsekretariatet, som visar att den största andelen elever som tvingas gå om en årskurs finns i årskurs fyra och fem i mellanstadiet och att de flesta svårigheterna finns i naturkunskapsämnena, beslutade Europaskolornas styrelse att inrätta en arbetsgrupp med mandat att utarbeta exakta riktlinjer för strukturåtgärder och att garantera genomförandet genom konkreta pedagogiska initiativ.

Arbetsgruppens slutrapport, som lades fram hösten 2010, omfattar nitton åtgärder. Vissa av dem kan vidtas omgående, medan andra kräver fördjupade överväganden och ytterligare andra kan vidtas lokalt.

Utformningen av kurserna och undervisningen

Översynen av reglerna om utformningen av kurserna var en av de huvudpunkter som diskuterades under året. Uppgiften var att samla alla relevanta beslut som tidigare fattats för att förtydliga vissa av dessa beslut och göra utformningen av undervisningen mer rationell, så att användning av tillgängliga budgetmedel på ett realistiskt sätt kan anpassas efter elevernas faktiska behov. Eftersom samtliga berörda parter vet att besparingar krävs, är det nu möjligt att vidta åtgärder som bidrar till besparingar och dessutom omformar och optimerar undervisningsmetoderna.

Många åtgärder diskuterades under 2010, exempelvis färre undervisningstimmar för små grupper eller användningen av ett andraspråk i undervisningen för att kunna inrätta grupper bestående av barn med olika modersmål. Reglerna för elever utan språksektion förtydligades också. Dessa nya, tydligare regler kommer att vara till hjälp för rektorerna när de utformar valmöjligheterna och grupperna för läsåret 2011/2012.

FRAMTIDA UTMANINGAR

En av de främsta utmaningarna inför de kommande åren blir att bibehålla den höga undervisningsstandarden, samtidigt som strukturen i Europaskolsystemet omorganiseras och moderniseras och detta parallellt med att man klarar av budgetnedskärningarna till följd av det svåra ekonomiska läget, som troligen inte kommer förbättras på kort sikt.

Systemets framtid är också beroende av att det blir öppnare, att fler nationella skolor uppmuntras att ansöka om ackreditering och att den europeiska kursplanen får större spridning. Detta kommer att bli ett nytt område för framtida insatser.

Europeiska kommissionen är också oroad för vissa medlemsstaters svårigheter att fullgöra sina skyldigheter, både i fråga om infrastruktur och utsända lärare. Kommissionen eftersträvar avslutningsvis att skapa bästa möjliga villkor för elever inom det givna regelverket och de budgetmedel som tilldelats av budgetmyndigheterna.

[1] Elever i kategori 1 är elever som Europaskolorna är skyldiga att ta emot. Dessa elever är undantagna från skolavgiften.