Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Möjligheter och medel för att stärka nätverken för information om och utnyttjande av resultaten från FoTU-programmen i Europa"

(98/C 284/06)

Den 29 januari 1998 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23.3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om "Möjligheter och medel för att stärka nätverken för information om och utnyttjande av resultaten från FoTU-programmen i Europa".

Sektionen för energi, kärnkraft och forskning, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande enhälligt den 17 juni 1998. Föredragande var Henri Malosse.

Vid den 356:e plenarsessionen den 1-2 juli 1998 (sammanträdet den 1 juli) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

I. REKOMMENDATIONER

Ekonomiska och sociala kommittén lägger i detta yttrande på eget initiativ fram nedanstående rekommendationer till rådet, Europaparlamentet och kommissionen,

I.1. det finns ett akut behov av en strategi för strukturell förstärkning av den europeiska industrins konkurrenskraft till förmån för tillväxt och sysselsättning;

I.2. i detta perspektiv har informationsnätverk och kompletterande åtgärder en grundläggande roll för att sätta företagen, och särskilt de små och medelstora företagen, i kontakt med outnyttjad innovationskapacitet ("pionjärerna" i forskningsprogrammen);

I.3. bestämmelser för hur forskningsresultat och nydanande teknik skall tas tillvara har en avgörande roll för att ny användbar teknik skall kunna spridas bland de europeiska företagen;

I.4. för gemenskapens femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling finns det en reell möjlighet att hjälpa till att finna svar på denna utmaning för industrins konkurrenskraft och markera en verklig brytning med tidigare ramprogram, något som Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén har önskat;

I.5. vad gäller nätverken anser kommittén att de nuvarande insatserna, i medlemsstaterna eller i gemenskapen, är för utspridda för att på ett effektivt sätt bidra till en strategi för ett sådant avgörande avsteg.

Rekommendation 1

Kommittén begär att Europeiska kommissionen lägger fram ett meddelande om en övergripande strategi vad gäller nätverk för information, kompletterande åtgärder och utnyttjande av resultaten vad gäller FoTU och innovationer.

Denna strategi skall bestämma hur nuvarande mekanismer skall fungera och integrera olika berörda aspekter av EU-politik: handlingsplan för innovation, Femte ramprogrammet för FoTU, ekonomisk och social sammanhållning, utbildningsprogram, politik för förstärkt konkurrenskraft, utvidgning och externa förbindelser.

Rekommendation 2

Inom ramen för denna övergripande strategi rekommenderar Ekonomiska och sociala kommittén att man använder sig av de medel (5:e ramprogrammet, strukturfonderna, utbildningsprogram, program för de små och medelstora företagen) som redan står till buds för de specialiserade stödnätverk som skall befrämja kontaktprincipen.

Genom dessa nätverk vill man gynna samarbetsstrategier mellan företag, förbindelser företag-forskning-universitet, teknisk, vetenskaplig och ekonomisk informationsspridning samt det förberedande arbetet (juridiskt, ekonomiskt osv.) inför realiseringen av projekt.

Kommittén anser att det tredje övergripande programmet i det kommande femte ramprogrammet ("Förnyelse samt integration av små och medelstora företag") i stor utsträckning skall koncentreras kring att söka uppnå denna målsättning.

Rekommendation 3

Vad gäller gemenskapens nätverk för information och kompletterande åtgärder å ena sidan och utnyttjandet av resultat å andra sidan uppmanar kommittén Europeiska kommissionen att se till att de samordnas bättre samtidigt som man beaktar att de måste komplettera varandra.

Kommissionen bör integrera nätverken i mer omfattande stödåtgärder för kontaktförmedling och inrikta dem på användarnas behov i stället för att använda dem som nätverk för att befrämja sin egen politik.

Rekommendation 4

Kommittén föreslår att en "användargrupp" för gemenskapens nätverk inrättas där användarna företräds: företag, laboratorier, universitet och stödorganisationer. Denna grupp skulle kunna ha en uppföljnings-, utvärderings- och observationsfunktion med anknytning till kommittén.

Rekommendation 5

För att säkerställa en sådan samordning föreslår kommittén att en telekonferens anordnas för gemensamma, nationella och mellanstatliga nätverk (Eureka, OECD, osv.) till vilken innovationsavdelningarna i det femte ramprogrammets specifika program knyts.

Anpassade styrindikatorer för nationella, gemensamma och mellanstatliga åtgärder skulle göra det möjligt att bättre vägleda de berörda myndigheterna i den nödvändiga strävan efter en bättre samordning.

Rekommendation 6

För att försäkra sig om insyn och överskådlighet för de berörda parterna (företag, forskare, universitet, nyföretagare, osv.) föreslår kommittén att Euro-Info-Center anförtros att ansvara för inriktningen för de specialiserade nätverken, inklusive gemenskapens nätverk. Det skulle innebära att man på ett decentraliserat sätt nära verksamheten tillförsäkrar sig om en första orientering mot det bäst tillämpliga nätverket för information, kompletterande åtgärder eller utnyttjande.

Rekommendation 7

Kommittén rekommenderar att den förslagna strategin från och med nu utsträcks till att omfatta alla kandidatländer inom ramen för anslutningsstrategin.

Kommittén betonar också intresset av en strategi för ett förmånligt partnerskap med hjälp av lämpliga instrument med länderna runt Medelhavet, med de övriga europeiska länderna samt med de länder som undertecknat Lomé-konventionen.

Kommittén rekommenderar slutligen att synergier med våra internationella industrialiserade partner kartläggs, till förmån för alla parter.

1. Inledning

1.1. Detta yttrande anknyter till raden av aktuella yttranden från kommittén om forskning, och då särskilt till yttrandet "Mot femte ramprogrammet: De vetenskapliga och tekniska målen" () samt till initiativyttrandet om "Konsekvenser för de små och medelstora företagen av den fortgående och utbredda minskningen av anslagen till forskning och teknisk utveckling i EU (på gemenskaplig och nationell nivå)" ().

1.2. I dessa yttranden konstaterade kommittén att gemenskapens FoTU-åtgärder inte påverkar industrin i tillräckligt hög grad, i synnerhet gäller detta de små och medelstora företagen som utgör 99,8 % av Europas företag. Denna uppfattning delas i stor utsträckning av olika organ och institutioner, till exempel EU:s kommitté för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST) som vid förberedandet av det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling antog en rapport om de små och medelstora företagens deltagande i FoTU-aktiviteter. CREST betonade särskilt frågan om tillgång till information i sina rekommendationer.

1.3. I yttrandet om det femte ramprogrammet framhöll kommittén () möjligheten "att direkt involvera forskare och slutanvändare, särskilt olika typer av små och medelstora företag, från ramprogrammets tillkomst till tillämpningen av forskningsresultaten".

1.4. I yttrandet om de små och medelstora företagen och FoTU () skiljer kommittén särskilt mellan tre typer av små och medelstora företag ("vanliga teknikanvändare", "pionjärer" - dvs. företag med en outnyttjad innovationspotential - och slutligen "småföretag med hög teknisk kompetens") och rekommenderar att gemenskapens åtgärder inriktas på "pionjärerna", eller "technology followers", vars antal uppskattas till mellan en och en och en halv miljon i Europeiska unionen.

1.5. Föreliggande yttrande är ett led i utformningen av gemenskapens femte ramprogram. För konsekvensens skull har emellertid kommittén avsiktligt utvidgat sin analys till EU:s alla andra åtgärder och program som berör olika teoretiska och praktiska aspekter av innovation. Samtidigt tas hänsyn till företagens förmåga att vidareutvecklas, stärka sin konkurrenskraft och skapa sysselsättning. Kommittén avser lägga fram sammanhängande förslag om regionala, nationella och mellanstatliga program som exempelvis Eureka.

2. Initiativyttrandets målsättningar

2.1. Syftet med detta initiativyttrande är först och främst att stimulera utformningen av olika handlingsalternativ och lägga fram konkreta förslag för att vägleda och påverka gemenskapens åtgärder på forskningsområdet. EU förbereder antagandet av ett femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling, som man avser skall markera en klar brytning med tidigare program, i en strävan att genom konceptet nyckelåtgärder verkligen stärka den europeiska industrin och dess konkurrenskraft. Kommitténs yttrande är koncentrerat till två frågor som är förutsättningar för strategins framgång, nämligen följande:

2.1.1. Möjligheten att genom tillgång till information och stöd försäkra sig om en verklig delaktighet i forskningsåtgärder från företagens sida, särskilt de små och medelstora företagen;

2.1.2. Att företagen, som är de potentiella användarna av forskningsresultaten, verkligen kan utnyttja dessa.

2.2. Det är viktigt att uppmärksamma att detta yttrande utgår från att det är nödvändigt att dels tydligt hålla isär de särskilda funktioner som information om och utnyttjande av forskningsresultat har, dels beakta att de måste komplettera och växelverka med varandra. Metoderna för information och utnyttjande av forskningsresultaten följer i själva verket inte en rak linje från forskningslaboratoriet till industriell tillämpning, utan består av flera inslag.

2.2.1. Informationen om FoTU-programmen är samtidigt inriktad på att ta fram möjliga initiativtagare till FoTU-åtgärder och på att upplysa om innovationspotential, tekniköverföring och utnyttjande av forskningsresultat. Den består av en mängd olika men kompletterande inslag som kontroll, utbildning, rådgivning, granskning och analys av behoven, vilka för att vara effektiva måste organiseras i ett ständigt flöde av informationsutbyte.

2.2.2. Insatserna för att utnyttja forskningsresultaten, som innebär att man för in vetenskapliga inslag i system som inte är direkt förberedda för att integrera dem, särskilt när det handlar om små och medelstora företag, bör uppfattas som ett system som förbinder innovations- och överföringsprocessen med en rad andra faktorer som innovationskultur, kartläggning av behov och möjligheter till innovationer, teknikanpassning, överföring av teoretisk och praktisk kunskap, "business-plan" och marknadsundersökning.

2.3. Trots ett antal lovvärda initiativ, som dock verkar vara spridda över ett antal avdelningar inom kommissionen ("kontaktpunkter" i nätverket Craft, centrum för innovationsspridning, nätverket Cordis, Euro-Info-Center, regionala innovationsstrategier samt sammanslutningar mellan universitet och företag), är forskningens och den tekniska utvecklingens effekter på industrin fortfarande sämre än vad man hoppats på. Kommitténs studiegrupp har gjort en granskning av dessa nätverk. Av denna framkom tydligt att vart och ett av dessa nätverk utgick från en särskild och varierande strategi och tematik, som också var motiverad: att öka små och medelstora företags deltagande i EU:s FoTU-program, upprätta ett europeiskt nätverk med strukturer för att utnyttja forskningsresultaten, ge små och medelstora företag allmän information om EU-frågor, stärka de regionala innovationsstrategierna för ekonomisk och sociala sammanhållning i unionen, förbättra förbindelserna mellan forskning och företag genom utbildning osv. Det har också framgått att det inte alltid gjorts klar åtskillnad på information och stöd å ena sidan och utnyttjande av forskningsresultat å andra sidan. Helheten visar problem med enhetlighet, överskådlighet, samordning och effektivitet. Det är för att på ett övergripande sätt svara på konkurrenskraftsproblemen genom ett specifikt och anpassat stöd som kommittén avser att lägga fram förslag som verkligen skulle innebära en brytning mellan 4:e och 5:e ramprogrammet.

2.4. Eftersom gemenskapsforskningen bara representerar 4 % av den totala forskningen inom EU måste yttrandet även beakta i vilken utsträckning de europeiska, nationella och lokala åtgärderna kompletterar varandra eller inte. Kommittén vill här påminna om sina observationer och rekommendationer som presenterades i yttrandet om 5:e ramprogrammet (), särskilt fastställande av anpassade styrmedel som gör det möjligt att jämföra och följa utvecklingen av nationella, europeiska och mellanstatliga program, verksamhetsområde för verksamhetsområde.

3. Att eftersträva samverkan och integration

3.1. Alla analyser måste bygga på föresatsen att bryta uppdelningen av de olika nätverken för innovationsstöd i Europa, oavsett var den förekommer (gemenskaplig, mellanstatlig, nationell, regional eller privat nivå). Strävan efter samordning, både inom femte ramprogrammet och med andra innovationsfrämjande gemenskapsåtgärder eller nationella program, måste framför allt omfatta förslag om instrument och medel.

3.2. Vid sidan om samordning måste förslagen garantera att de olika mål som dessa åtgärder skall uppnå är väl integrerade. Det kan gälla mål som att stärka konkurrenskraften, integration av målen ekonomisk och sociala sammanhållning och sysselsättning, hänsynstagande till små och medelstora företags strategiska roll och deras särskilda behov, systematiskt eftersträva att nätverken och olika typer av företag kompletterar och samverkar med varandra: avknoppning från storföretag, nya relationer mellan storföretag och små och medelstora företag, främjande av "cluster" (företagsgrupperingar). En förutsättning för att denna integrationsstrategi skall lyckas är att man utformar ett ramverk för att intensifiera kontakterna mellan alla berörda parter: industrin, arbetsmarknadsorganisationer, branschråd, universitet, forskningscentra, regioner, utbildningsinrättningar, finansieringföretag med inriktning på innovation osv.

3.3. Efter att ha utvärderat problemet och bedömt situationen på både nationell nivå och på gemenskapsnivå bör således de förslag som framförs bygga på samordning och integration och omfatta vissa prioriteringar:

3.3.1. Man bör utvidga deltagandet i gemenskapens informationsnätverk när det gäller FoTU, och framföra allt rikta sig till de "pionjärer" som har en dåligt definierad och outnyttjad potential för att knyta dem till programmen;

3.3.2. Man bör förändra formerna för hur forskningsresultaten tas tillvara, i synnerhet när det gäller små och medelstora företag, genom att inleda en fortlöpande och komplex process för att överföra teoretisk och praktisk kunskap. Här spelar utbildning och rådgivning en huvudroll;

3.3.3. Man bör föreslå en lämplig ram för att bryta uppdelningen mellan de befintliga nätverken för innovationsstöd för att de skall få en verkligt europeisk dimension;

3.3.4. Man bör ta hänsyn till nyordningarna i det femte ramprogrammet för FoTU:

3.3.4.1. Det femte ramprogrammet är mycket ambitiöst när det gäller det tematiska synsättet. Ramprogrammet kombinerar i själva verket innovativa nyckelåtgärder med klassiska delprogram. Programmet tar dessutom upp många olika tillämpningsförfaranden. Det finns till exempel inte mindre än 11 förslag till strategiska åtgärder i det stycke på 25 rader i förslaget till det femte ramprogrammet för FoTU som handlar om att "uppmuntra de små och medelstora företagens deltagande i det tredje verksamhetsområdet ... [och om] ... förnyelse samt integration av de små och medelstora företagen". Om det inte görs en extra ansträngning inom informationsområdet finns det risk för att de minst förberedda företagen, i synnerhet "pionjärerna" bland småföretagen, drar sig tillbaka eller blir ointresserade.

3.3.4.2. En annan stor nyhet i det femte ramprogrammet för FoTU är enligt kommittén att alla aktörer är skyldiga att upprätta en "teknisk plan för genomförande". Kommittén ser positivt på denna åtgärd om planerna verkligen kan fungera som flexibla uppföljningsmekanismer för att mäta effekterna av arbetet och som stöd för att underlätta företagens villkor när det gäller att utnyttja resultaten och söka finansiella medel för utvecklingsändamål. Mot bakgrund av detta kan nätverken för utnyttjande av forskningsresultat ha en avgörande betydelse när det gäller att komplettera det konkreta genomförandet av dessa planer.

4. Utformningsförslag

4.1. Företagen och i synnerhet "pionjärerna" bland de små och medelstora företagen har följande särskilda behov när det gäller komplettering, tekniskt stöd och specialiserade tjänster:

4.1.1. Information, kompletterande åtgärder och utbildning om både FoTU-programmen och tekniken (produkter och marknader).

4.1.2. Rådgivning om innovationernas tekniska och juridiska och finansiella genomförbarhet inklusive immaterialsrättsliga frågor.

4.1.3. Utveckling av tekniska innovationsprojekt när det gäller lokalisering, teknisk och ekonomisk genomförbarhet, bedömning och certifiering av projekt samt vetenskapligt och tekniskt samarbete.

4.1.4. Förberedelse och studier av europeiska utvecklingsprojekt.

4.1.5. Uppföljning och komplettering av det tekniska genomförandet, det vill säga utbildning, utvärdering, utveckling av prototyper, rådgivning när det gäller utnyttjande i förhållande till tredje part m. m.

4.1.6. Ekonomisk och kommersiell uppföljning och komplettering, det vill säga forskningsstudier, kommersiell lansering, marknadsföring och europeisk utveckling m. m.

4.2. Alla dessa åtgärder; kompletterande, stöd-, rådgivnings- och uppföljningsåtgärder borde få en tydligt proaktiv inriktning för att uppmuntra företagaranda genom att minimera riskerna och maximera chanserna.

5. Förslag till handlingsplan

5.1. För att svara på utmaningarna i det femte ramprogrammet (nyckelåtgärder, planer för teknisk utveckling osv.), garantera att instrumenten är samordnade och att målen och åtgärderna är integrerade måste kommissionen införa en övergripande, sammanhängande och integrerad strategi som säkerställer att informationsåtgärderna, de kompletterande åtgärderna och insatserna för att sprida forskningsresultaten samverkar och kompletterar varandra.

5.2. Kommittén anser att följande åtgärder bör ingå i strategin:

- främja och underlätta tillgången till specialiserade stödtjänster;

- upprätta informationsenheter;

- utforma verktyg på EU-nivå för genomförandet av samordnings- och integrationsstrategin;

- befrämja samordning utanför Europeiska unionen.

6. Främja och underlätta tillgången till specialiserade stödtjänster

6.1. Detta förslag bygger på att man utvecklar kontaktprincipen, det vill säga att man genom offentliga eller privata externa eller interna stödtjänster garanterar forskningsföretag och -organ stöd och råd för överföring av teknik, kontakter mellan företag, avknoppning från storföretag, strategier för företagsallianser och "företagsgrupperingar", relationer mellan företag, universitet och forskningscentra.

Det är alltså lämpligt att avsätta medel för att främja dessa tjänster genom att kombinera regionala/nationella insatser och gemenskapsinsatser, offentliga medel och privat stöd. EU kan lämna ett betydelsefullt bidrag till dessa tjänster, i synnerhet i form av följande åtgärder:

6.1.1. Bedömning av bästa lokala och regionala praxis (i och utanför Europa) och på basis av dessa genomföra pilotåtgärder genom benchmarking.

6.1.2. Möjlighet att välja stödorgan (yrkesorganisationer, handelskamrar, tekniska centra), vid sidan av företagen, när det gäller det femte ramprogrammets indirekta FoTU-åtgärder, och ge dem riktade uppgifter för att fastställa små och medelstora företags och hantverksföretags innovationspotential samt olika kollektiva åtgärdsalternativ: att delta i FoTU-åtgärder, testprojekt för att bedöma överföring och anpassning av teknik i en viss sektor.

6.1.3. Stöd till regionala innovationsstrategier (RIS), som tillförsäkrar att de helt integreras i de nya målsättningarna för femte ramprogrammet och stärker tillämpningen genom strukturfonderna i de minst utvecklade länderna och regionerna liksom i kandidatländerna tack vare de verktyg som partnerskapet för anslutning ger. Dessa regionala innovationsstrategier måste emellertid innefatta inte bara en nationell utan även en gränsöverskridande dimension.

6.1.4. Ökad uppmuntran av strategier för företagsallianser genom att de befintliga programmen (t.ex. BC-Net, Interprise) införlivas i de tematiska nyckelåtgärderna i det femte ramprogrammet och med ett möjligt utnyttjande av det finansiella instrumentet Joint European Ventures för stöd till samriskföretag.

6.1.5. Ett fastare stöd till kontraktsreglerade relationer mellan universitet, forskning, utbildningscentra och företag för att via partnerskap inom kunskapssektorn utveckla en innovationskultur, allianser och överföring av know-how.

6.1.6. Förenkling och förstärkning av bestämmelserna om ny teknik, sektorsavgränsade eller övergripande, som idag är otillräckligt utvecklade och i för hög grad nationella, för att till lägsta kostnad ge de europeiska företagen en enhetlig mekanism för ekonomisk informationsspridning som snabbt kan upptäcka användbar teknik.

6.2. Europeiska unionen bör således integrera sina egna nätverk (innovationsspridningscentra, kontaktpunkter i Craft, osv.) med denna kontaktmekanism. Gemenskapens nätverk måste anslutas till de existerande organ som är kända och erkända av de möjliga användarna. Nätverkens funktion kan bara vara komplementerande, klart målinriktad för att undvika fragmentering och dubbelarbete. Unionen bör icke desto mindre stödja principen om kontaktnätverk och underlätta tillgången till dessa med hjälp av femte ramprogrammets ekonomiska medel, även om de inte bara är knutna till gemenskapsprogrammen.

7. Upprätta informationsenheter

7.1. Vid en första granskning av de aktuella nationella åtgärderna och gemenskapsåtgärderna när det gäller information och utnyttjande av resultat framträder ett stort antal initiativ, nätverk och program med många olika aktörer. Många offentliga organ, föreningar och konsultbolag är inriktade på dessa olika specialiserade tjänster. Alla dessa aktörer är en tillgång som, om åtgärderna vidtas utan samordning, ganska snart kan leda till slöseri och sluta med stor förvirring och ineffektivitet. Hellre än att lägga till nya nätverk som staplas på de befintliga nätverken föreslår kommittén att man skall utnyttja samordningsvinsterna bättre mellan de befintliga nätverken.

7.2. För att främja de specialiserade tjänsterna, som är nödvändiga för företagen, måste man bryta uppdelningen mellan de olika nätverken. Det handlar inte om att skapa nya strukturer som skall ansvara för hela tjänsteregistret, utan om att stödja befintliga lokala organisationer och ge dem i uppgift att samordna nätverken, fastställa och stödja specialiserade tjänster för att fördela resurserna och samordna tjänsteutbudet till företagen. Det skulle alltså röra sig om både "first-stop-shop" och informationsenheter. När det gäller enheternas egenskaper är det viktigt att de är enkla och väl förankrade inom de organisationer som representerar eller erkänns av företagen. Det skulle vara önskvärt att dessa varken är helt beroende av medlemsstaterna eller enbart underordnade kommersiella intressen, utan snarare att de hör samman med privaträttsliga sammanslutningar utan vinstintresse, yrkesorganisationer och handelskamrar för industrin eller hantverkare. För att vara effektiva, kan enheterna, vilka skall vara nära verksamheten, organiseras lokalt eller inom en sektor.

7.3. Däremot är det nödvändigt att dessa enheter uppfyller vissa kriterier, till exempel att de har kapacitet att mobilisera olika lokala krafter, är lyhörda för de olika forskningsaktörerna, känner till de olika offentliga stödprogrammen för forskning och har förbindelser med universitet och privata laboratorier osv.

7.4. Nätverket Euro-Info-Center (EIC) som sedan kort har förstärkts med ansvariga för EIC-nätverk och associerade EIC motsvarar väl detta koncept med informationsenheter för en första orientering. Kommittén rekommenderar att de får denna uppgift.

8. Utforma verktyg på EU-nivå för genomförandet av samordnings- och integrationsstrategin

8.1. Att eftersträva samordning mellan åtgärderna och integration av målen är hörnstenen i dessa förslag. Den nuvarande situationen kan inte anses tillfredsställande i detta avseende. Kommittén vill inte lägga fram förslag som skulle innebära att nya strukturer läggs på de gamla eller att skapa nya nätverk. Kommittén anser att samordning och samverkan måste behandlas på ett politiskt plan:

8.1.1. Kommissionen anmodas därför publicera ett meddelande om nätverken för information om och utnyttjande av forskningsresultaten med en rangordning och beskrivning av deras kompletterande karaktär och hur man skall uppnå denna samordning. Kommissionen måste således ta på sig ansvaret för att skapa en bättre samordning.

8.1.2. Man bör inrätta en "användargrupp" för nätverken bestående av olika användare (företag, forskningscentra, universitet, konsultbolag, yrkesorganisationer, branschråd m. fl.). Gruppen skulle ha till uppgift att kontrollera samordningen och integrationen och verka för att fler får tillträde till olika projekt för information om och utnyttjande av forskningsresultaten. Den skulle kunna organiseras i anslutning till ESK och dess sektion för energi, kärnkraft och forskning inom ramen för dess observations- och utvärderingsroll.

8.2. Men EU:s roll skall också vara att, med hjälp av modern kommunikationsteknik (i form av "virtuella konferenser"), organisera en "ständig nätverkskonferens" som skall främja samarbetet mellan gemenskapens olika kontaktnätverk, de nätverk som stöds av unionen, innovationsavdelningarna i femte ramprogrammets olika tematiska program, verksamhetsenheterna för en första orientering (EIC) och europeiska och nationella mekanismer för information och spridning av resultat, däribland Eureka, OECD-nätverken osv.

9. Befrämja samordning utanför Europeiska unionen

9.1. Som en förberedelse för den kommande utvidgningen måste EU och medlemsstaterna uppmanas att från och med nu utvidga denna övergripande strategi till att omfatta kandidatländerna inom ramen för strategin inför anslutningen. Vad gäller de andra öst- och centraleuropeiska länderna, länderna i före detta Sovjetunionen, tredje land i Medelhavsområdet, skulle partnerskap med företag och centrum för industriellt samarbete kunna främja tekniskt utbyte och befrämja tekniska överenskommelser (licenser, överlåtelse av patent m. m.) mellan företag. Kommittén rekommenderar att man inriktar medlen i Phare, Tacis och Meda på detta.

9.2. Även om kandidatländerna, våra övriga grannländer och området Europa-Medelhavet prioriteras är det önskvärt att EU, enligt ömsesidighetsprincipen och i ömsesidigt intresse, vidtar åtgärder för att bryta den uppdelning av FoTU-nätverken för information, stöd och utnyttjande av resultat som finns mellan de viktigaste industriländerna.

9.3. När det gäller utvecklingsländerna, och då i synnerhet de länder som omfattas av Lomékonventionen, skulle man kunna vidta åtgärder för att under gynnsamma villkor underlätta spridning av teknik som är anpassad efter deras behov, i synnerhet efter de små och medelstora företagens och det lokala hantverkarnas behov. I sitt yttrande om "Grönbok om förbindelserna mellan europeiska unionen och AVS-länderna inför 2000-talet - Utmaningar och valmöjligheter inför ett nytt partnerskap" () föreslog kommittén övergripande instrument för samarbete och spridning av tekniska innovationer inom ramen för den nya Europeiska utvecklingsfonden.

Bryssel den 1 juli 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 355, 21.11.1997, s. 38.

() EGT C 355, 21.11.1997, s. 31.

() EGT C 355, 21.11.1997, s. 38, punkt 1.3.

() EGT C 355, 21.11.1997, s. 31.

() EGT C 355, 21.11.1997, s. 38 und EGT C 73, 9.3.1998, s. 133.

() EGT C 296, 29.9.1997, s. 65.