SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 24.2.2011 
SEK(2011) 223 slutlig 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
  
Följedokument till 
 
Förslag till direktiv om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 
2009/101/EG vad avser sammankoppling av cent rala register, handelsregister och 
företagsregister 
SEK(2011) 222 slutlig 
KOM(2011) 79 slutlig 
 
SV 2   SV 1. INLEDNING  
Den pågående finanskrisen har än  en gång visat hur viktigt det är med insyn i de finansiella 
marknaderna, bl.a. i fråga om företagens styrni ng och affärsverksamheter. I slutsatserna från 
mötet i rådet den 25 maj 2010 bekräftades att en fö rbättrad tillgång till aktuella uppgifter och 
tillförlitlig information om företag skulle kun na skapa större förtroende för marknaden, 
underlätta återhämtningen oc h stärka de europeiska företagens konkurrenskraft.1  
Företagsregister spelar en avgöran de roll i detta avseende. Där re gistreras, granskas och lagras 
företagsinformation, som uppgifter om ett företags  rättsliga form, dess sä te, kapital, juridiska 
företrädare och årsredovisningar, och denna in formation görs tillgänglig för allmänheten.  
Företag bedriver i allt större grad verksamhet utanför de nationella gränserna och utnyttjar de 
möjligheter som den inre marknaden erbjuder . Därför finns det ett växande behov av 
gränsöverskridande samarbete mellan företags register och en växande efterfrågan på 
information om företag i ett gränsöverskr idande sammanhang, antingen för kommersiella 
ändamål eller för att underlä tta rättsliga prövningar.  
Den 5 november 2009 antog Europe iska kommissionen en grönbok2 åtföljd av en 
lägesrapport3 om sammankoppling av företagsregi ster. Grönboken lade grunden till ett 
offentligt samråd där så gott som alla responde nter stödde en förbättrad sammankoppling av 
företagsregister inom EU.4  
Den 25 maj 2010 antog rådet (konkurrenskraft) slutsatser som välkomnade kommissionens 
initiativ för att förbättra sammankopplingen av företagsregister. Även i Europaparlamentets 
betänkande uppmanades kommissi onen och medlemsstaterna att göra framsteg inom detta 
område.5 Slutligen uttrycktes starkt stöd för kommissionens initiativ i yttrandena från 
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén6 och Regionkommittén7. 
Konsekvensbedömningsrapporten granskades  av konsekvensbedömningsnämnden i ett 
skriftligt förfarande. Nämnden utfärdade ett pos itivt yttrande den 15 september 2010. Ett antal 
ändringar gjordes i ra pporten till följd av nämndens yttrande.  
2. BAKGRUND  
Företagsregister finns i varje me dlemsstat, och de är organisera de på nationell,  regional eller 
lokal nivå. År 1968 antogs gemensamma bestämmelser om minimistandarder för 
offentliggörande (registrering och offe ntliggörande) av företagsinformation.8 Sedan 
                                                 
1 9678/10. 
2 KOM(2009) 614 slutlig. 
3 SEK(2009) 1492. 
4 Feedbackdokument: http://ec.europa.eu/internal_market/company/business_registers/index_en.htm . 
5 2010/2055(INI). 
6 INT/517. 
7 CdR 20/2010. 
8 Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG av den 16 september 2009 om samordning av de 
skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 48 andra stycket i fördraget avsedda bolagen 
i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom 
gemenskapen (EUT L 258, 1.10.2009, s. 11). 
SV 3   SV den 1 januari 2007 är medlemsstaterna också skyl diga att föra elektroniska företagsregister9 
och ge tredje part tillgång til l registrens innehåll online. 
Tillförlitlig och aktuell information om företa g är avgörande för konsumenter, befintliga eller 
potentiella affärspartner, offentlig förvaltning och rättsväsende även i ett gränsöverskridande 
sammanhang. Dessutom krävs samarbete mellan fö retagsregister från olika medlemsstater 
uttryckligen i de EU-rättsakter som har antagits under de senast e tio åren för att underlätta 
gränsöverskridande fusioner av aktiebolag10, gränsöverskridande överföring av säte för 
europabolag11 och europeiska kooperativa föreningar12.  
Det har funnits en frivillig samarbetsmekanism för företagsregister i Europa sedan 1992. I dag 
omfattar det s.k. europeiska företagsregistret13 officiella företagsregister från 
19 medlemsstater och sex andra europeiska jurisdiktioner. Mellan  2006 och 2009 deltog 
europeiska företagsregistret i et t forskningsprojekt vid namn Brite14, vars mål var att utveckla 
en teknisk plattform för driftskompatibilitet hos fö retagsregister i hela Europa. Det europeiska 
företagsregistret har dock stora utmaninga r att hantera när det gäller expansionen, 
finansieringen och styrningen, eftersom den nuvarande samarbetsmekanismen inte uppfyller 
de potentiella användarnas krav. 
Ett annat relevant projekt är informationssyst emet för den inre marknaden (IMI), som är ett 
elektroniskt verktyg till stöd för det dagliga administrativa samarbetet mellan offentliga 
förvaltningar inom ramen för tjänstedire ktivet (2006/123/EG) och direktivet om 
yrkeskvalifikationer (2005/36/ EG). IMI-tjänster kan också användas till stöd för 
genomförandet av andra direktiv. 
Slutligen kommer den europeiska  e-juridikportalen att vara den viktigaste ingången till 
juridisk information, juridiska och administrativ a institutioner, register, databaser och andra 
tjänster som syftar till att underl ätta vardagen för invånare, juri diska och andra experter samt 
rättsväsendet.  
3. SUBSIDIARITET  
Nästan tjugo års erfarenhet av det europeiska före tagsregistret visar att självreglering inte är 
tillräckligt för att uppnå målen fö r detta initiativ. Medlemsstaterna  kan inte heller uppnå dessa 
mål, eftersom det behöver inrättas en gemens am uppsättning bestämmelser och villkor för 
gränsöverskridande samarbete mellan registren. Om  dessa bestämmelser skulle fastställas på 
nationell nivå riskerar de att bli oförenliga med varandra och olämpliga för att uppnå de 
fastställda målen. Det är allt så nödvändigt och motiverat att vidta åtgärder på EU-nivå. 
                                                 
9 Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/58/EG av den 15 juli 2003 om ändring av rådets direktiv 
68/151/EEG när det gäller krav på offentlighet i vissa typer av bolag (EUT L 221, 4.9.2003, s. 13). 
10 Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande 
fusioner av bolag med begränsat ansvar (EUT L 310, 25.11.2005, s. 1). 
11 Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (EGT L 294, 
10.11.2001, s. 1). 
12 Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa 
föreningar (SCE-föreningar) (EUT L 207, 18.8.2003, s. 1).  
13 http://www.ebr.org/  
14 http://www.briteproject.eu  
SV 4   SV 4. MÅL 
De övergripande målen för detta initiativ är att stärka förtroendet för den inre 
marknaden och de europeiska företagens konkurrenskraft, men även att förbättra den 
offentliga förvaltningens verksamhet genom att främja samarbete mellan företagsregister i Europa. Bland de specifi ka målen finns bl.a. målet att trygga en 
säkrare företagsmiljö för konsumenter, kred itgivare och andra affärspartner, öka 
rättssäkerheten, minska de administrativ a bördorna för företag och skynda på 
förfaranden. 
Initiativet syftar framför allt till att 
• säkerställa att företagsregistre t hos ett företag lämnar uppdaterad information om företagets 
ställning till de utländska filialregistren i hela Europa, 
• utveckla en ram för samarbetet mellan företa gsregister i gränsöverskridande förfaranden 
för fusioner och omlokalisering av företagssäten, 
• underlätta gränsöverskridande ti llgång till officiell företagsinfo rmation genom att fastställa 
en gemensam minimiuppsättning företagsin formation som ska göras tillgänglig genom 
nätverket till tredje parter i varje medlemsstat. 
5. P
ROBLEMFORMULERING , ALTERNATIV OCH KONSEKVENSER  
Frågorna i samband med samm ankoppling av företagsregister  kan grupperas i tre olika 
avsnitt: brist på uppdaterad företagsinformation i utländska filialregiste r, samarbetssvårigheter 
i gränsöverskridande fusioner och förfaranden fö r överföring av säte, sa mt svårigheter att få 
gränsöverskridande tillgång till företagsinformation.  
Konsekvenserna av de olika policyalternativen  mättes mot följande kriterier: effektivitet, 
konsekvenser för intressenterna (konsumen ter, kreditgivare osv.), minskning av 
administrativa bördor, rättssäkerhet , flexibilitet och kostnader.  
5.1. Kostnadsscenarier 
Kostnaderna för initiativet beror på vilken te knisk lösning som väljs. Valet av IKT-verktyg 
måste göras under genomförandefasen. Initiativ ets IKT-konsekvenser är därför endast 
indirekta. I konsekvensbedömni ngen gjordes en kostnads uppskattning på hög nivå med 
utgångspunkt i olika tekniker. De n grundläggande skillnaden mella n dem är att det europeiska 
företagsregistret tillåter automatiserat dataut byte och kan hantera stora volymer data på 
samma gång. IMI kräver ett manuellt datautbyte  och är lämpligt för små volymer elektronisk 
kommunikation.  
IMI drivs av kommissionen. Kostnaderna för tjä nsterna bärs alltså av kommissionen. En 
utvidgning av det europeiska före tagsregistret/Brite skulle fi nansieras av medlemsstaterna, 
såvida inte EU-medel anslås för ändamålet.  
I scenario 1  undersöktes kostnaderna för att utgå från  det europeiska företagsregistret och 
Brite-projektet och att utöka det nuvarande samarbetet till de återstående åtta 
medlemsstaterna. Den sammanlagda kostnaden  för utvidgningen skulle uppgå till 
164 472 euro. De årliga underhållskost naderna kan uppgå till 495 000 euro. 
SV 5   SV I scenario 2  undersöktes kostnaderna för att utveckla en lösning som bygger på IMI. 
Medlemsstaterna bidrar inte till några kostnad er för underhåll eller vä rdtjänster inom IMI. 
Under 2009 uppgick kommissionens kostnader til l ca 518 000 euro. För att införa ett nytt 
område skulle kommissionen behöva göra viss a utvecklings- och supportinvesteringar. 
I scenario 3  uppskattades kostnaderna fö r att bygga ett nytt nätverk av företagsregister med 
utgångspunkt i kostnaderna för att utveckla IMI oc h det europeiska företagsregistret. Fram till 
2009 uppgick de totala IMI-utvecklingskostnad erna till nästan 2 miljoner euro och 
underhållskostnaderna till nästan 770 000 euro (exklusive kostnaderna för personalresurser). 
Kostnaden för att bygga upp ett nätverk som likna r det europeiska företagsregistret från 
grunden skulle uppgå till 11,06 miljoner euro. De  årliga underhållskostnaderna kan komma att 
uppgå till 405 000 euro. På grund av de höga kostnaderna för detta alternativ och 
medlemsstaternas önskan att bygga vidare på de resu ltat som redan har uppnåtts inom detta 
område (det europeiska företagsregistret,  Brite och IMI) förkas tades detta scenario. 
5.2. Brist på uppdaterad företagsinformatio n i företagsregistret över utländska 
filialer 
Enligt det elfte direktivet om bolagsrätt ska företag offentliggöra vissa uppgifter och 
handlingar när de öppnar en filia l i en annan medlemsstat. Före tag underlåter dock ofta att 
uppdatera denna information. Denna underlåtenhet kan få kritiska följder för skyddet av 
konsumenter och affärspartner, särs kilt när filialregistr et inte informeras om att företaget har 
avvecklats eller gått i konkurs (15 procent av de granskade fa llen). Med hänsyn till det totala 
antalet utländska filialer i Europa (över 112 000) innebär detta att 16 800 registrerade 
utländska filialer skulle kunna befinna sig i denna situation. 
Bristen på uppdaterad information i en utlä ndsk filials företagsre gister innebär att 
företagsmiljön blir mer riskabel för konsumen ter och kreditgivare oc h att rättssäkerheten 
minskar. Bristen på samarbete mellan företags register skapar dessutom administrativa bördor 
för företagen som skulle kunna minskas med 69 miljoner euro.15  
Fyra alternativ undersöktes:  
• Alternativ A1:  Ingen förändrad policy. 
• Alternativ A2: Rekommendera detaljerade regler för företag om metoden för samarbete i 
samband med uppdatering av information om gränsöverskridande filialer. 
• Alternativ A3:  Införa ett rättsligt krav på företa gsregister att de ska samarbeta på 
elektronisk väg i fråga om uppdatering av utländsk a filialregister och fa stställa de tekniska 
detaljerna för samarbetet. 
• Alternativ A4:  Införa ett rättsligt krav på företa gsregister att de ska samarbeta på 
elektronisk väg i fråga om uppdatering av utländsk a filialregister och fa stställa de tekniska 
detaljerna för samarbetet i en delegerad akt/ett förvaltningsavtal. 
                                                 
15 Jfr Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Managemen t: Final Report for Priority Area Annual 
Accounts/Company Law, EU Project on Baseline M easurement and Reduction of  Administrative Costs. 
SV 6   SV Slutsatsen från konsekvensbedömningen är att alternativ A4 är at t föredra. Även om 
alternativen A2–A4 skulle kunna inne bära positiva förändringar i fråga om 
effektivitet, kan alternativ A2 inte garanter a rättssäkerheten och at t reglerna tillämpas 
i samtliga medlemsstater. Alternativen A3 och A4 kan minska den administrativa bördan och skapa rättssäkerhet. Alterna tiv A3 skulle medföra den största 
enhetligheten, men skulle inte medge nå gon flexibilitet. Alte rnativ A4 skulle 
komplettera lagstiftningen med en delegerad akt och på så sätt tillåta de olika registren att ta hänsyn till sina särskilda särdrag. Kostnaderna för alternativen A3 och A4 skulle bli lika stora. 
5.3. Svårigheter för samarbetet mellan företagsregister i gr änsöverskridande 
förfaranden för fusioner och om lokalisering av företagssäten 
Det gränsöverskridande samarbetet mellan före tagsregister i gränsöve rskridande förfaranden 
för fusioner och omlokalisering av  företagssäten föreskrivs uttryckligen i EU-lagstiftningen. 
Lagstiftningen ger dock inte någon vägledning  om vilken metod som ska användas för att 
skicka meddelandet. I praktiken skickas medde landen mellan företagsregister oftast med 
vanlig post, och de är skrivna  på det språk som används av den utfärdande myndigheten. 
Eftersom antalet förfaranden för närvarande  är lågt kan företa gsregistren hantera 
meddelandena manuellt, men registren väntas få svårigheter om antalet ökar i framtiden. 
Svårigheterna för samarbetet mellan företagsre gister i gränsöverskridande förfaranden för 
fusioner och omlokalisering av företagssäten påve rkar rättssäkerheten ne gativt. Om det fanns 
ett krav på samarbete när ett europabolag eller en europeisk kooperativ förening bildas skulle 
den administrativa bördan för dessa företag och föreningar kunna minskas. 
Fyra alternativ undersöktes:  
• Alternativ B1:  Ingen förändrad policy. 
• Alternativ B2:  Rekommendera detaljerade regler för företag om metoden för samarbete i 
samband med gränsöverskridande fusione r och omlokalisering av företagssäten. 
• Alternativ B3:  Fastställa rättsliga krav och ange de  tekniska detaljerna för samarbetet 
mellan företagsregister i gränsöverskridande  förfaranden för fusioner och omlokalisering 
av företagssäten. 
• Alternativ B4:  Fastställa rättsliga krav på samarbet e och ange de tekniska detaljerna för 
samarbetet mellan företagsregister i gräns överskridande förfara nden för fusioner och 
omlokalisering av företagssäten i en delegerad akt/ett förvaltningsavtal. 
Slutsatsen från konsekvensbedömningen är att altern ativ B4 är att föredra. Eftersom det, med 
undantag för bildandet av ett europabolag oc h en europeisk kooperativ förening genom en 
gränsöverskridande fusion, redan finns rättsliga skyldigheter för företags register att samarbeta 
i gränsöverskridande förfaranden krävs det endast  en rättslig bestämmelse om att delegera 
befogenheter till kommissionen. Alternativ B3 verk ar alltför oflexibelt, medan både B2 och 
B4 medger den flexibilitet som medlemsstaterna behöver. Alterna tiv B4 (delegerad akt) är 
dock en lämpligare lösning efte rsom den är obligatorisk för alla medlemsstater, medan 
deltagandet fortfarande är frivilligt i alternativ  B2. Alternativen B3 och B4 kan minska den 
administrativa bördan för företag i samband med bildandet av europabolag och europeiska 
SV 7   SV ekonomiska föreningar genom en gränsöverskrid ande fusion. Kostnaderna kan bli begränsade, 
beroende på valet av IKT-verktyg. 
5.4. Svårt att få gränsöverskridande  tillgång till företagsinformation 
Medan det är lätt att få tillgång till information om företag i registreringslandet, kan tillgången 
till samma information från en annan medlemsstat  försvåras av tekniska eller språkliga hinder. 
Det europeiska företagsregistret täcker inte samtliga 27 medlemsstater, och vilken information som finns tillgänglig via nätverket va rierar från ett land till ett annat. 
Avsaknaden av en unik företagsidentifierin g gör det svårt att identifiera företag i 
gränsöverskridande situationer (t.ex. fusioner eller koncerner) . Frekvensen för uppdatering av 
företagsinformation är för närvarande inte harmoniserad, och det finns ingen information tillgänglig för uppgiftsanvändarna i fråga om  uppgifternas tillförlitlighet i de olika 
medlemsstaterna. 
Den begränsade gränsöverskr idande tillgången till företa gsinformation leder till en 
mer riskabel företagsmiljö för konsumenter och för befintliga och potentiella affärspartner. Problemet leder också till minskad rättssäkerhet.  
Fyra alternativ undersöktes:  
• Alternativ C1:  Ingen förändrad policy. 
• Alternativ C2:  Rekommendera detaljerade regler för fö retagsregister för att bättre kunna 
säkerställa den gränsöverskrida nde tillgången till information. 
• Alternativ C3: Införa ett krav på att medlemsstater ska delta i ett elektroniskt nätverk av 
företagsregister, fastställa en förteckni ng över de uppgifter som ska överföras via 
nätverket, frekvensen för uppdatering av registre rad information samt tekniska detaljer för 
samarbetet. 
• Alternativ C4:  Införa ett krav på att medlemsstater ska delta i ett elektroniskt nätverk av 
företagsregister, fastställa en förteckning öve r de uppgifter som ska överföras via nätverket 
och frekvensen för uppdatering av  registrerad information, samt ange tekniska detaljer för 
samarbetet genom en delegerad akt/ett förvaltningsavtal. 
Slutsatsen från konsekvensbedömningen är att altern ativ C4 är att föredr a. Alternativ C2 har 
potential, medan alternativen C3 och C4 har en viss positiv effekt för intressenterna. Andra 
åtgärder än lagstiftning (alternativ C2) kan inte  garantera rättssäkerhet en i fråga om tillgång 
till information. Alternativen C3 oc h C4 skulle skapa en tydlig rä ttslig ram, men alternativ C3 
skulle kräva ändringar i rättsakter för att göra ändringar av tekniska detaljer. Alternativ C4 
skulle medge den flexibilitet som krävs. Alternativen påverkar inte de administrativa bördorna. Däremot kan kostnaderna bli betydande. 
6. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Kommissionen kommer att följa ge nomförandefasen av bestämmels erna och skapa en ram för 
strukturerade diskussioner me d nationella experter (t.ex. wo rkshopar) om detaljerna i den 
SV 8   SV delegerade akten. Åtgärdernas effe kter bör utvärderas fem år ef ter det att bestämmelserna har 
införlivats.