Förslag till RÅDETS BESLUT om förebyggande medelfristigt ekonomiskt EU-stöd till Rumänien /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */





MOTIVERING 1. Inledning Efter EU:s och IMF:s gemensamma medelfristiga ekonomiska EU-stödprogram för Rumänien från våren 2009 till våren 2011, under vilket 5 miljarder euro utbetalades från EU och 12,9 miljarder euro från IMF, antog Europeiska unionens råd den 12 maj 2011 ett beslut om en uppföljning av det förebyggande programmet och ställde medelfristigt ekonomiskt EU-stöd med upp till 1,4 miljarder euro till förfogande för Rumänien[1]. I det andra programmet, som också var ett gemensamt program mellan EU och IMF, utbetalades inga medel av EU eller IMF i linje med programmets förebyggande karaktär. Den 4 juli 2013 begärde de rumänska myndigheterna, mot bakgrund av de kvarstående riskerna i samband med landets betalningsbalans, ett tredje medelfristigt ekonomiskt EU-stödprogram. Programmet genomförs genom ett gemensamt stand-by-avtal med IMF. Stödet från EU och IMF väntas behandlas som förebyggande, utan att några faktiska utbetalningar planerats. Den 9 juli hörsammade den ekonomiska och finansiella kommittén denna begäran och gav kommissionen i uppdrag att förhandla fram ett nytt gemensamt förebyggande program mellan EU och IMF. Under perioden 17–31 juli 2013 förde kommissionen tillsammans med IMF förhandlingar i Bukarest. En överenskommelse nåddes på tjänstemannanivå om villkoren för och innehållet i ett nytt program. Ett nytt program skulle fortsätta att ge stöd åt regeringens ekonomiska program som bland annat syftar till att konsolidera makroekonomisk, finanspolitisk och finansiell stabilitet, öka ekonomins motståndskraft och tillväxtpotential, öka den administrativa kapaciteten, reformera skatteförvaltningen och förbättra förvaltningen och kontrollen av de offentliga finanserna. Ett nytt program skulle pågå i 24 månader och bestå av förebyggande EU-stöd med upp till 2 miljarder euro och stöd av IMF med upp till 1,75 miljarder SDR (omkring 2 miljarder euro) enligt ett stand-by-avtal. Dessutom kommer Världsbanken att fortsätta att tillhandahålla tidigare utlovat stöd på 891 miljoner euro, varav 514 miljoner euro som ännu inte har utbetalats. 2. Makroekonomisk utveckling och makroekonomiska utsikter Rumänien har redovisat en positiv ekonomisk tillväxt sedan 2011. Den senaste utvecklingen tyder på att tillväxten under 2013 kommer att ligga på cirka 2 %, vilket är något högre än tillväxtberäkningen på 1,6 % i kommissionens vårprognos. De främsta drivkrafterna för tillväxt är ett gott exportresultat (främst på grund av bilindustrin och tjänster) och en god skörd. Denna positiva utveckling döljer dock en svag inhemsk efterfrågan, utan konsumtionsökning och utan att några investeringsavtal ingicks under det första halvåret 2013. När det gäller den framtida utvecklingen väntas tillväxten gradvis stärkas, eftersom strukturreformerna börjar ge resultat, förmågan att tillgodogöra sig EU-medlen förbättras och exporten fortsätter att vara stark under det att den europeiska ekonomin återhämtar sig. Om man utgår från en genomsnittlig skörd beräknas tillväxten bli något över 2 % år 2014. Den inhemska efterfrågan förväntas bli den viktigaste drivkraften bakom tillväxten, driven av investeringar och privat konsumtion, medan nettoexporten förväntas ge upphov till ett litet negativt bidrag, eftersom importen med stöd av en ökad inhemsk efterfrågan förväntas öka under 2014. Inflationen, mätt enligt det harmoniserade konsumentprisindexet, låg kvar på en hög nivå (ca 6 %) i Rumänien under perioden 2009–2011, men sjönk under 2012 till ett genomsnitt på 3,4 %. Pristrycket ökade igen mot slutet av 2012 och under den första hälften av 2013. Inflationen förväntas minska under det andra halvåret 2013, tack vare en kraftig nedgång i livsmedelspriserna och en trendvändning vad gäller baseffekterna och understiger 3,5 % vid utgången av 2013, vilket ligger inom centralbankens målintervall (2,5 % ± 1 procentenhet). En ytterligare avmattning förväntas under 2014. 3. Offentliga finanser Rumänien har lyckats konsolidera sina offentliga finanser under de senaste åren genom att minska det offentliga underskottet från 9 % av BNP 2009 till strax under 3 % av BNP år 2012. Detta resultat gjorde det möjligt för rådet att den 21 juni 2013 upphäva förfarandet vid alltför stora underskott för Rumänien. Ett nytt program skulle stödja regeringens ytterligare åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna som syftar till att nå Rumäniens mål på medellång sikt om ett strukturellt underskott på 1 % av BNP till 2015. Myndigheterna står fast vid sitt åtagande om det tidigare programmets underskottsmål på 2,4 % enligt nationalräkenskapssystemet (i ENS-termer) för 2013. Under 2014 planeras ytterligare konsolidering i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens krav. På grundval av nuvarande indikationer skulle Rumänien nå ett underskott på 2 % i ENS-termer i linje med landets uppdatering av konvergensprogrammet för 2013. Under de förhandlingar som fördes i Bukarest i juli kom man överens om en korrigering av budgeten efter halva året som möjliggjorde vissa förändringar i inkomster och utgifter, samtidigt som man behöll det övergripande underskottsmålet för 2013 på 2,3 % i likvida medel och 2,4 % i ENS-termer. Den reviderade budgeten leder till lägre inkomster och minskar inhemska kapitalinvesteringar, minskar avsättningar för korrigeringar som avser EU-medel och minskar överföringarna till andra offentliga administrativa enheter. När det gäller 2014 års budget undersöker myndigheterna sätt att öka inkomsterna, huvudsakligen genom att bredda skatteunderlaget. En viktig utmaning på utgiftssidan är det successiva införandet av lagen om enhetliga löner som man enades om under det första programmet. När man uppnått huvuddelen av den finanspolitiska konsolidering som krävs kommer inriktningen för det nya programmet att bli att förbättra den finanspolitiska styrningen. I programmet kommer man att sträva efter att uppgradera det finanspolitiska ramverket för att få det att överensstämma med kraven i det finanspolitiska paketet, tillsammans med ett antal andra förbättringar av innehållet i den finanspolitiska strategin och insynen i budgetprocessen. Det kommer att krävas förbättringar i samband med den årliga investeringsbedömningen och investeringsbedömningen på medellång sikt efter det att kontrollsystemet för åtaganden färdigställts (för att förhindra ny ackumulering av obetalda skulder), samt förbättringar i skatteförvaltningen som syftar till en mer effektiv skatteuppbörd. 4. Utvecklingen på de finansiella marknaderna och inom banksektorn Villkoren på de finansiella marknaderna har förbättrats betydligt sedan sommaren 2012 till följd av en förbättring av stämningsläget på de globala marknaderna och en stabilisering av den inhemska politiska situationen mot årets slut. Den femåriga kreditswappsspreaden för statspapper för Rumänien sjönk från nästan 500 räntepunkter i maj 2012 till under 200 räntepunkter i början av januari 2013, och har rört sig kring något över 200 räntepunkter sedan slutet av juni 2013. Efter betydande förluster i maj 2012 återhämtade sig börsindexet BET fram till slutet av 2012. Det har varit volatilt sedan dess, men ökade cirka 10 % fram till början av september 2013. Trots den uppåtgående utvecklingen vad gäller värdeminskade tillgångar (andelen nödlidande lån uppgick till 20,3 % i juni 2013), låg banksektorns kapitalisering kvar på betryggande nivåer (kapitaltäckningsgraden uppgick till 14,7 % i juni). Risker som sammanhänger med ökningen av nödlidande lån har mildrats genom en försiktig strategi i samband med avsättningar till låneförluster, även om avsättningarna fortsätter att utgöra en belastning för lönsamheten (avkastningen på eget kapital uppgick till 6 % under första halvåret 2013 efter tre år av förluster). Centralbanken fortsätter att noga övervaka banker med en moderbank från perifera länder i euroområdet som har upprätthållit tillräckliga kapitalbuffertar. Effekterna av krisen i Cypern minskades tack vare överenskommelsen om att överföra den lokala insättningsbasen i den rumänska filialen i Bank of Cyprus till Marfin Bank, som är dotterföretag till Laiki Group. Skuldavvecklingen i utländska banker och minskningen av moderbankens finansiering (-14,6 % sedan december 2012) fortsätter att, även om de gjorts enligt den regionala utvecklingen och i stort sett utförts under ordnade former, kräva nära uppmärksamhet av tillsynsmyndigheten. 5. Betalningsbalans och externa finansieringsbehov Rumänien förväntas bibehålla full tillgång till statspappersmarknaderna under den planerade programperioden (24 månader) om ingen ogynnsam extern utveckling inträffar. Kreditswappsspreadarna har nått sin lägsta nivå sedan 2010. Det höga underskottet i bytesbalansen förväntas minska från cirka 4 % av BNP under 2012 till ca 2 % under 2013, främst tack vare en minskning av underskottet i handelsbalansen. Enligt grundscenariot bör inget offentligt eller externt finansieringsunderskott förverkligas under de kommande två åren. Rumänien fortsätter dock att vara sårbart för växelkursvolatilitet och volatila internationella kapitalrörelser. Vid ett ogynnsamt scenario kan finansieringen av bytesbalansen komma att bli svår och tillgången till statspappersmarknaden skulle kunna hindras. I det senare fallet skulle en första försvarslinje vara statskassans kassareserv (cirka sex månaders finansieringsbehov) och i mindre utsträckning den rumänska centralbankens internationella valutareserver. Om Rumänien skulle erfara utdragna och akuta finansieringsproblem skulle det förebyggande programmet kunna aktiveras och de tillgängliga medlen (2 miljarder euro från EU som kan betalas ut i två delbetalningar om 1 miljard euro och upp till 2 miljarder euro från standby-avtalet med IMF) skulle göra det möjligt att täcka finansiella och budgetmässiga åtaganden i samband med statsskulden. Ett nytt program skulle också ge de finansiella marknaderna en försäkran om att Rumänien har förbundit sig att följa ett ambitiöst ekonomiskt reformprogram. 6. EU-stöd inom ramen för betalningsbalansfaciliteten ingår som en del i en internationell insats Mot bakgrund av den alltjämt höga risken för att drabbas av betalningsbalansproblem och som förutsätter ett fast åtagande från de rumänska myndigheterna att genomföra ett finanspolitiskt, finansiellt och strukturellt saneringsprogram, rekommenderade kommissionen, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén den 3 oktober 2013, att rådet ska anta ett beslut om att fortsätta att bevilja ömsesidigt bistånd till Rumänien i enlighet med artikel 143 i fördraget (EUF-fördraget). Den rumänska regeringen ska genomföra sitt ekonomiska program för att ta itu med kvarvarande brister, mildra kvarstående hot mot hållbarheten i dess betalningsbalans och utveckla den kapacitet som krävs för att utforma och genomföra den ekonomiska politiken utan internationellt stöd. Vidare föreslår kommissionen, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, att rådet ska anta ett beslut om förebyggande medelfristigt ekonomiskt EU-stöd med upp till 2 miljarder euro till Rumänien för att stödja hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans. Det förebyggande ekonomiska EU-stödet kan komma att tas i anspråk och framställan om utbetalningar får göras till och med den 30 september 2015. 7. Huvudsakligt innehåll i ett nytt program Det nya förebyggande ekonomiska stödet understödjer regeringens ekonomiska program som bland annat syftar till att konsolidera den makroekonomiska, finanspolitiska och finansiella stabiliteten, öka ekonomins motståndskraft och tillväxtpotential, öka den administrativa kapaciteten, reformera skatteförvaltningen och förbättra förvaltningen och kontrollen av de offentliga finanserna. De särskilda ekonomisk-politiska villkoren kommer att fastställas i ett samförståndsavtal som kommissionen ska ingå med de rumänska myndigheterna. Samförståndsavtalet kommer att garantera resultaten av de tidigare två programmen och överföra de ännu icke uppfyllda villkoren från det andra programmet. A: Finanspolitisk konsolidering Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet förväntas Rumänien minska sitt strukturella budgetsaldo i linje med paktens krav till dess att landet når sitt mål på medellång sikt om ett strukturellt underskott i de offentliga finanserna på 1 % av BNP år 2015, och därefter bibehålla det. I programmet kommer man vidare att fortsätta insatserna för att undvika ackumulering av den offentliga sektorns obetalda förfallna skulder, både på central och lokal myndighetsnivå. Lönekostnaderna i den offentliga sektorn måste hållas kvar på en hållbar nivå, samtidigt som löneökningarna och sysselsättningen begränsas i den offentliga sektorn. B: Finanspolitisk styrning och strukturella finanspolitiska reformer För att fast förankra den finanspolitiska konsolideringen kommer programmet att inbegripa en ytterligare förstärkning av ramen för den finanspolitiska styrningen. Genomförandet av den finanspolitiska pakten är av avgörande betydelse i detta sammanhang, på samma sätt som att förbättringar i den fleråriga budgetplaneringen kommer att säkerställa en mer hållbar finanspolitik. Regeringen kommer att få stöd genom ett omfattande tekniskt bistånd från IMF och Världsbanken på området förvaltning och kontroll av de offentliga finanserna. Genomförandet av ett kontrollsystem för åtaganden, som kommer att genomföras under flera steg, ska bidra till att minska och kontrollera obetalda förfallna skulder. Inom hälso- och sjukvårdssektorn kommer mekanismerna för budgetkontroll att stärkas genom förbättrade ramar för rapportering och övervakning, särskilt när det gäller sjukhus- och läkemedelsutgifter för att undvika att förfallna obetalda skulder ackumuleras på nytt. En skärpning kommer att ske vad gäller prioriteringen av de offentliga investeringarna för att förbättra landets tillväxtpotential. C: Offentlig skuldförvaltning Myndigheterna kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra förvaltningen av den offentliga skulden i syfte att minska finansieringskostnaderna och riskerna och öka den genomsnittliga löptiden för offentliga skulder. D: Reglering och tillsyn av den finansiella sektorn Inom den finansiella sektorn kommer myndigheterna att fortsätta att förbättra EU-ramen för återhämtning och rekonstruktion av banker och lagstiftningen om fonden för insättningsgarantier genom ändring av GO 39/1996 och GEO 99/2006. För att påskynda processen med att ordna upp i balansräkningen har Rumäniens centralbank (NBR) klargjort bestämmelserna för avskrivning av lån med den rumänska bankföreningen och den kommer att utarbeta en fullständig analys av tillgångarnas kvalitet inom banksektorn. I syfte att ytterligare utveckla kapitalmarknaden och diversifiera bankernas finansieringskällor kommer myndigheterna att ändra lagstiftningen för säkerställda obligationer. Att bevara kreditgivningsdisciplinen och undvika moralisk risk bland låntagare bidrar i väsentlig grad till att främja den finansiella stabiliteten. Regeringen kommer därför fortsatt att avhålla sig från att anta lagstiftningsförslag (som exempelvis lagen om personlig konkurs) och uppmuntra bestämmelser i inkassolagstiftningen som skulle kunna undergräva kreditdisciplin. Myndigheterna kommer i stor utsträckning att samråda med alla berörda aktörer, med hänsyn tagen även till den konsekvensbedömning som den rumänska centralbanken färdigställt om de nya bestämmelserna om oskäliga villkor i lagen för tillämpningen av civilprocesslagen, se till att talan som väcks om oskäliga villkor hanteras av en domstol med högre rang eller en unik specialdomstol, samt vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa bestämmelser. För att stärka tillsynen över andra finansiella marknader än bankmarknader och främja konsumentskyddet kommer myndigheterna att säkerställa att lagstiftningen om den integrerade finansiella tillsynsmyndigheten som inte omfattar banker, finansinspektionen, kommer att ändras för att uppfylla internationell bästa praxis. E: Strukturreformer Strukturreformer syftar till att förbättra marknadens funktion, öka dess uthållighet vid externa chocker och stärka Rumäniens långsiktiga tillväxtpotential. De strukturreformer som planeras i detta program är en del av den bredare planering som fastställs i Rumäniens nationella reformprogram och som omfattas av de landsspecifika rekommendationer som riktas till Rumänien inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Omstruktureringen av statsägda företag, inbegripet privatisering, kommer att trappas upp för att minska riskerna för den allmänna statliga budgeten i samband med ackumulerade förfallna skulder och rörelseförluster, samtidigt som man ökar den ekonomiska lönsamheten i de flesta av dessa företags verksamhet. Myndigheterna kommer att vidta åtgärder för att stärka företagsstyrningen i de statsägda bolagen, även inom den finansiella sektorn. Inom energisektorn kommer de utestående åtgärder som man enades om inom ramen för de två tidigare programmen att genomföras, däribland genomförandet av färdplanerna för avregleringen av gas- och elmarknaden. En annan viktig pelare i de strukturreformer som planeras i programmet består i att förbättra företagsklimatet och underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag. Programmet syftar till att minska den administrativa bördan för små och medelstora företag och underlätta deras tillgång till bankkapital och eget kapital, minska den rättsliga osäkerheten genom att förbättra fastighets- och egendomsregister samt stödja små och medelstora företag när de expanderar utomlands. Dessutom kommer programmet att stödja reformen av ramen för immaterialrätt, särskilt i samband med patent, i syfte att dra till sig utländska direktinvesteringar till forsknings- och innovationsverksamhet. När det gäller arbetsmarknaden ska programmet underlätta fullbordandet av 2010 års pensionsreform genom att införa samma pensionsålder för kvinnor och män. Förutom ovan nämnda stora åtgärdsområden för att förbättra den offentliga förvaltningens effektivitet på områden som är centrala för att planera programmets genomförande kommer de rumänska myndigheterna att uppmanas att var sjätte månad lämna en rapport till Ekonomiska och finansiella kommittén (EFC)/Kommittén för ekonomisk politik (EPC) om de framsteg som gjorts på detta område. F: Penningpolitik Penningpolitiken kommer fortsatt att inriktas på prisstabilitet för att hålla inflationen inom den rumänska centralbankens inflationsmålsintervall (2,5 % ± 1 procentenhet). 2013/0338 (NLE) Förslag till RÅDETS BESLUT om förebyggande medelfristigt ekonomiskt EU-stöd till Rumänien EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/2002[2] av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans, särskilt artikel 3.2, med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén, och av följande skäl: (1) Genom beslut 2013/xxx/EU[3] har rådet beslutat att bevilja Rumänien ömsesidigt bistånd. (2) Förebyggande medelfristigt ekonomiskt stöd till Rumänien inom ramen för systemet för stöd till medlemsstaters betalningsbalans är lämpligt i det rådande läget med instabila kapitalflöden som framför allt påverkar tillväxtmarknader, risker i det makroekonomiska scenariot, och kvarstående brister inom banksektorn. Även om Rumänien under rådande marknadsförhållanden inte har för avsikt att begära utbetalning av någon delbetalning, förväntas det förebyggande stödet bidra till att konsolidera makroekonomisk, finanspolitisk och finansiell stabilitet och stärka den rumänska ekonomins motståndskraft och tillväxtpotential i och med att man att fullföljer strukturreformerna. (3) Om ogynnsamma risker förverkligas kommer Rumänien inte fullt ut att kunna täcka sina externa finansieringsbehov med tillgängliga finansiella medel. Dessa risker är bland annat förknippade med en stor utlandsskuld och finanssektorns låneomsättning, en hög negativ nettoställning mot omvärlden, samt spridningseffekter från en ogynnsam utveckling i euroområdet. I ett sådant stresscenario skulle kvarstående finansieringsbehov behöva täckas genom att det förebyggande ekonomiska EU-stödet tas i anspråk. (4) Det är lämpligt att bevilja Rumänien EU-stöd med upp till 2 miljarder euro på förebyggande grund enligt det system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 332/2002. Detta stöd bör ges tillsammans med IMF-stöd genom ett standby-avtal med ett belopp på 1 751,34 miljoner SDR (ungefär 2 miljarder euro, 170 % av Rumäniens IMF-kvot), vilket godkändes den 27 september 2013, vilket myndigheterna också kommer att betrakta som förebyggande. Världsbanken har gjort 1 miljard euro tillgängliga genom ett utvecklingspolitiskt lån med möjlighet till ett uppskjutet kreditutnyttjande (DDO) som gäller fram till slutet av juni 2015. Dessutom kommer Världsbanken att fortsätta att tillhandahålla tidigare utlovat stöd på 891 miljoner euro, varav 514 miljoner euro som ännu inte har utbetalats. (5) Stödet bör förvaltas av kommissionen, som efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén bör komma överens med de rumänska myndigheterna om de särskilda ekonomisk-politiska villkor som ska vara knutna till det förebyggande stödet. Dessa villkor bör fastställas i ett samförståndsavtal. (6) På grund av stödets förebyggande natur kommer Rumänien inte att begära någon utbetalning av delar av lånet från EU, såvida inte Rumänien hamnar i svårigheter beträffande landets betalningsbalans eller kapitalrörelser. I den händelse Rumänien inkommer med en begäran till kommissionen om finansiering kommer kommissionen, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, att besluta om programmet ska tas i anspråk och om belopp och tidsplan för eventuella delutbetalningar. De närmare finansiella villkoren i samband med eventuella utbetalningar kommer att fastställas i ett avtal om förebyggande lånefacilitet (PLFA). (7) Syftet med det förebyggande ekonomiska stödet ska vara att bidra till ett framgångsrikt genomförande av regeringens ekonomisk-politiska program och det ska därigenom stödja hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Europeiska unionen ska bevilja Rumänien ett förebyggande medelfristigt ekonomiskt stöd på högst 2 miljarder euro. Om lånemöjligheten tas i anspråk och utbetalningar görs, ska stödet ges i form av ett lån med en maximal genomsnittlig löptid på åtta år. 2. Det förebyggande ekonomiska EU-stödet kan tas i anspråk och begäran om utbetalningar får göras till och med den 30 september 2015. Artikel 2 1. Stödet ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med Rumäniens åtaganden och rådets rekommendationer, särskilt inom ramen för genomförandet av det nationella reformprogrammet, samt den årliga uppdateringen av Rumäniens konvergensprogram. 2. Kommissionen ska efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén komma överens med de rumänska myndigheterna om de särskilda ekonomisk-politiska villkor som ska knytas till det förebyggande ekonomiska stödet i enlighet med vad som anges i artikel 3.3. Dessa villkor ska fastställas i ett samförståndsavtal som är förenligt med de åtaganden och rekommendationer som avses i punkt 1. Kommissionen ska fastställa de närmare ekonomiska villkoren i ett avtal om förebyggande lånefacilitet. 3. Kommissionen ska regelbundet och i samverkan med Ekonomiska och finansiella kommittén kontrollera att de ekonomisk-politiska villkoren för stödet är uppfyllda. Artikel 3 1. Om det förebyggande ekonomiska EU-stödet tas i anspråk ska kommissionen, efter det att en skriftlig begäran från Rumänien har inkommit till kommissionen, granska begäran. Kommissionen ska, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, besluta om huruvida det är motiverat att ta programmet i anspråk och de påföljande framställningarna om utbetalningar inom ramen för stödet, samt fatta beslut om belopp och tidsplan för sådana utbetalningar. Om det finansiella stödet tas i anspråk får medlen utbetalas i högst två delutbetalningar. En delbetalning kan delas upp på en eller flera trancher. 2. Om stödet tas i anspråk ska kommissionen besluta om utbetalningen av EU-lånet, eller delar av det, efter att ha inhämtat Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande. 3. Alla eventuella utbetalningar ska göras på grundval av att den rumänska regeringen på ett tillfredsställande sätt genomför det ekonomiska program som ska utgöra en del av både konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet; närmare bestämt ska de särskilda ekonomiska villkor som fastställs i samförståndsavtalet bland annat inbegripa följande: (a) Anta budgetar och genomföra en ekonomisk politik i linje med den finanspolitiska konsolideringsplan som härrör från Rumäniens skyldigheter enligt stabilitets- och tillväxtpakten med syfte att nå Rumäniens mål på medelång sikt för de offentliga finanserna senast 2015, och att därefter bibehålla den. (b) Fullständigt upprätthålla de åtgärder som man enats om under de två föregående programmen och genomföra eventuella kvarstående delar av villkor som ännu inte genomförts. (c) Ytterligare förstärka ramen för den finanspolitiska styrningen, bland annat genom att genomföra artikel 3 i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (den finanspolitiska pakten), så att man kan säkerställa att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna är väl förankrade. Ägna särskild uppmärksamhet åt att förstärka den fleråriga budgetplaneringen, genomföra ett effektivt kontrollsystem för åtaganden, samt förbättra skatteuppbörden och investeringsbedömningsprocessen. (d) Genomföra de handlingsplaner som antagits med anledning av resultaten av de funktionella översyner som Världsbanken genomförde under perioden 2010–2011 i god tid och inrätta en central försörjningsenhet för att förbättra regeringens politiska prioriteringar. (e) Betala utestående skulder och förstärka budgetkontrollmekanismer inom hälso- och sjukvårdsektorn genom förbättrad rapportering och övervakning. (f) Genomföra den strategiska handlingsplanen för hälso- och sjukvård, rationalisera sjukhusstrukturer och öka möjligheten till primärvårdsverksamhet, i syfte att förbättra hälsoläget. (g) Förbättra den offentliga skuldförvaltningen i syfte att minska riskerna och för att konsolidera och utvidga avkastningskurvan för statspapper. (h) Ytterligare stärka EU-ramen för återhämtning och rekonstruktion av banker, centralbankens beredskapsplanering och förvaltningen av fonden för insättningsgaranti, samt genomföra åtgärder för att påskynda processen för att reda ut bankernas balansräkningar och bevara kreditgivningsdisciplin inom banksektorn. (i) Anpassa lagstiftningen om finansinspektionen till internationell bästa praxis för att förstärka övervakningen av den finansiella marknad som inte omfattar banker. (j) Omstrukturera statsägda företag, inbegripet försäljning av andelar i deras kapital och stärka företagsstyrningen i statsägda företag. (k) Fortsätta genomförandet av åtgärder för att förbättra företagsklimatet, bland annat genom att minska den administrativa bördan för små och medelstora företag, samt åtgärder för att underlätta tillgång till finansiering för små och medelstora företag. 4. Om så krävs för att finansiera lånet ska en försiktig användning av ränteswappar med motparter med högsta kreditkvalitet medges. Kommissionen ska hålla Ekonomiska och finansiella kommittén underrättad om eventuell refinansiering av upplåningen eller omstrukturering av de finansiella villkoren. Artikel 4 Detta beslut får verkan samma dag som det delges. Artikel 5 Detta beslut riktar sig till Rumänien. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BUDGETKONSEKVENSER (se artikel 16 i arbetsordningen) POLITIKOMRÅDE: AVDELNING 01 – EKONOMI OCH FINANS VERKSAMHET: FINANSIELLA TRANSAKTIONER OCH INSTRUMENT 1. FÖRSLAGETS BETECKNING: BERÖRDA BUDGETRUBRIKER (nummer och beteckning) Förslag till rådets beslut om förebyggande medelfristigt ekonomiskt EU-stöd till Rumänien tillsammans med rekommendation till rådets beslut om ömsesidigt bistånd till Rumänien. 01 04 01 01 Europeiska unionens garanti för EU-lån som har upptagits för att stödja betalningsbalanser. 2. RÄTTSLIG GRUND: Artikel 143 i EUF-fördraget, artikel 352 i EUF-fördraget, rådets förordning nr 332/2002. 3. SAMMANLAGDA BELOPP FÖR BUDGETÅRET (i euro) Genom denna punkt inrättas EU:s garantifacilitet. Den gör det möjligt för kommissionen att verkställa lånebetalningar (amorteringar, ränta och andra avgifter) om gäldenären (Rumänien) skulle inställa betalningarna. Den budgetpost (p.m.) som avser budgetgarantin kommer bara att utnyttjas om anspråk faktiskt görs på garantin. Några sådana anspråk väntas normalt inte förekomma. 3a – Innevarande år Ej tillämpligt || || Åtagandebemyndiganden Inledande anslag för budgetåret (budget) || || Överföringar || || Tilläggsanslag || || Totala anslag || || Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram || || Disponibelt saldo || || Belopp till den föreslagna åtgärden || || 3b – Överföringar Ej tillämpligt || || Åtagandebemyndiganden Överföringar || || Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram || || Disponibelt saldo || || Belopp till den föreslagna åtgärden || || 3c – Nästa budgetår Ej tillämpligt || || Åtagandebemyndiganden Inledande anslag för budgetåret (budget) || || p.m. Överföringar || || Tilläggsanslag || || Totala anslag || || Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram || || Disponibelt saldo || || Belopp till den föreslagna åtgärden || || p.m. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Det föreslagna medelfristiga ekonomiska EU-stödet till Rumänien består, om det tas i anspråk, av ett EU-lån (som ska finansieras genom upplåning av EU på de internationella kapitalmarknaderna) till ett belopp av 2 miljarder euro. Det ska ges inom ramen för ett internationellt finansieringsprogram, där bl.a. ett IMF-lån ingår avseende 1,75 miljarder SDR (cirka 2 miljarder euro) enligt ett stand-by-avtal. Världsbanken gjort 1 miljard euro tillgängligt inom ramen för ett utvecklingspolitiskt lån med möjlighet till ett uppskjutet kreditutnyttjande (DDO). Dessutom kommer Världsbanken att fortsätta att tillhandahålla tidigare utlovat stöd på 891 miljoner euro, varav 514 miljoner euro som ännu inte har utbetalats. Det förebyggande medelfristiga ekonomiska EU-stödet till Rumänien är avsett att åtgärda de kvarstående riskerna kring hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans. Även om det är tydligt att underskottet i bytesbalansen har minskat, innebär volatila kapitalflöden risker för landets finansiering. Det förebyggande biståndet ger också fortsatt stöd åt regeringens ekonomiska program som bland annat syftar till att konsolidera makroekonomisk, finanspolitisk och finansiell stabilitet, öka den administrativa kapaciteten, reformera skatteförvaltningen, förbättra förvaltningen och kontrollen av de offentliga finanserna och öka den rumänska ekonomins motståndskraft och tillväxtpotential. Slutligen är detta stöd, som ska förvaltas av kommissionen, i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, ett sätt att säkerställa att den ekonomiska politiken i Rumänien är förenlig med Rumäniens åtaganden i EU-sammanhang och med rådets rekommendationer, särskilt i samband med genomförandet av det nationella reformprogrammet samt konvergensprogrammet. EU:s upplåning på kapitalmarknaderna eller från finansinstitut för att omsätta lånet till Rumänien täcks, om en begäran inkommer från Rumänien och efter en positiv bedömning från kommissionen efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, av garantin från EU. Lånet tas upp på kapitalmarknaderna eller från finansinstitut. Det lånebelopp som kan beviljas Rumänien skulle komma att uppgå till 2 miljarder euro. Europeiska unionens garantifacilitet kommer att göra det möjligt för kommissionen att sköta lånebetalningarna om Rumänien skulle ställa in betalningarna. För att fullgöra sina förpliktelser får kommissionen provisoriskt utnyttja egna likvida medel för lånebetalningar. I så fall gäller artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapens egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1). 5. BERÄKNINGSMETOD Ej tillämpligt. 6. PLAN ÖVER UTBETALNINGAR (i euro) Ej tillämpligt. Rubrik || Anslag || Betalningar || || || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || Följande budgetår || År n || || || || || || || År n+1 || || || || || || || || || || || || || || År n || || || || || || || År n+1 || || || || || || || || || || || || || || Totalt || || || || || || [1] Det första programmet omfattades av rådets beslut 2009/459/EG och det andra programmet av rådets beslut 2011/288/EU. [2] EGT L 53, 23.2.2002, s. 1. [3] Se sidan XX i detta nummer av Europeiska unionens officiella tidning.