Informations- och kommunikationstekniken som används i domstolarna är avancerad och håller på att vidareutvecklas för att domstolarna ska fungera smidigt trots covid-19-relaterade svårigheter. Estland är ett av de länder som kommit längst när det gäller att använda informations- och kommunikationsteknik (IKT) för att förbättra tillgängligheten till rättssystemet och dess kvalitet i allmänhet. Domstolarna använder fyra IKT-verktyg som underlättar deras arbete: domstolarnas informationssystem, det offentliga e-File, e-File och det nyligen införda systemet med digitala domstolsakter. Domstolarnas informationssystem används av alla domare och all personal vid domstolarna och innehåller alla handlingar som inkommit till domstolen eller som domstolen upprättat. I systemet går det även att upprätta domstolsakter efter anpassningsbara mallar, och det går att göra förfrågningar från andra databaser och skicka rättegångsinformation till andra informationssystem via e-File. Via informationssystemet skickas även ärenden ut automatiskt till domarna. Det offentliga e-File är ett externt informationssystem där parterna och deras ombud kan delta i domstolsförfarandena elektroniskt. Genom det offentliga e-File kan medborgarna inleda tviste- och förvaltningsmål och följa handläggningen av dessa och mål som rör mindre brott, samt skicka in handlingar som ska behandlas. Det bygger på e-File-systemet, som är ett gemensamt informationssystem för polisen, åklagarmyndigheten, domstolarna och andra organ inom rättsskipningen. Det är ett centralt system där alla parter kan utbyta uppgifter och information om ärenden och mål snabbt och papperslöst. Syftet med det offentliga e-File-systemet är ge parter i mål och ärenden tillgång till den information som finns i e-File-systemet via internet. Systemet e-File är ett internt, centralt informationssystem som ger en detaljerad översikt över de olika stadierna i mål och ärenden. Genom det kan alla olika parter i mål och ärenden få tillgång till information samtidigt. Användarna av klientsystemen kan endast se uppgifter som rör deras egen tjänsteutövning. I systemet för digitala domstolsakter kan domare, deras assistenter och parter i mål och ärenden få en bättre och mer funktionell översikt över, och tillgång till, domstolakter. IKT-verktygen ger flera olika möjligheter att bättre organisera och optimera de olika delarna i handläggningen och förfarandena i domstolarna. Under covid-19-pandemin har systemet för digitala domstolsakter utvecklats ytterligare och börjat användas mer, vilket har gjort att domstolarna och åklagarmyndigheten har kunnat upprätthålla sin verksamhet utan större störningar.

Det rättsliga skyddet för journalister är omfattande. Det grundar sig på yttrandefriheten, som uttryckligen är skyddad i den estländska författningen och medietjänstlagen. I den senare finns en bestämmelse om källskydd. Skydd för journalister finns även inskrivet i straffprocessordningen. Dock är fängelsestraff en av de möjliga påföljderna för vissa fall av förtal. Analysen av indikatorn för journalistyrket och normer och skydd för journalister visar på en låg risk i undersökningen med övervakningsverktyget för mediepluralism 2020. På senare tid har det dock uttryckts viss oro över inblandning i undersökande journalisters arbete. Europarådets plattform för att främja skydd för journalistik och journalisters säkerhet kom inte med några larm av betydelse som gällde Estland under 2019 och 2020. Under 2020 har plattformen kommit med ett larm som gäller påstådda avkylande effekter på mediefriheten. Det visade sig dock att detta gällde finansiella sanktioner på EU-nivå, vilket kommissionen bekräftade i sitt yttrande av den 19 juni 2020.

Bestämmelser som reglerar så kallade svängdörrar har införts. Enligt lagen om offentlig förvaltning får tjänstemän som avslutar sin tjänst inte under det år som följer på avslutandet av tjänsten bli närstående person till en privaträttsligt juridisk person som tjänstemannen utövat direkt eller löpande tillsyn över under det senaste året.

Det har förekommit viss debatt om att chefer för statsägda företag bör offentliggöra sina ekonomiska intressen. När det gäller redovisningen av tillgångar har lagen mot korruption från 2013 stärkt den makt som parlamentets särskilda utskott för korruptionsbekämpning har. Bland annat måste fler uppgifter redovisas, och utskottets befogenheter och rättigheter har utökats. Som en följd av den ändrade lagen upprättades 2014 ett elektroniskt register över förklaringar om ekonomiska intressen. Dessa förklaringar är, till skillnad från de ekonomiska intressena inom statsägda företag, redan tillgängliga för allmänheten och kan även öppet granskas av till exempel medier. Genom systemet för redovisning av tillgångar och intressen, som är i drift sedan 2014, kan alla redovisningsskyldiga tjänstemän använda förifyllda formulär och skicka in redovisningarna elektroniskt. De inskickade redovisningarna är tillgängliga för allmänheten i tre år efter att de skickats in.

Estlands plan för utveckling av civilsamhället 2015–2020, https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/elfinder/article_files/estonian_cs_dev_plan_2015-2020_extract.pdf

Estlands regering (2013), strategi mot korruption 2013–2020, https://www.korruptsioon.ee/sites/www.korruptsioon.ee/files/elfinder/dokumendid/korruptsioonivastane_strateegia_2013-2020_1.pdf .

Estlands regering (2020), Genomförandeplan 2017–2020 för strategin mot korruption 2013–2020, https://www.korruptsioon.ee/sites/www.korruptsioon.ee/files/elfinder/dokumendid/lisa_2_rakendusplaan_2018-2020.pdf .

Estlands regering (2020), underlag för 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

Estlands regering, systemet för politisk information, http://eelnoud.valitsus.ee/main#ANx6shIc .

Europeiska kommissionen (2019, 2020), resultattavlan för rättskipningen i EU.

Det europeiska nätverket för nationella institutioner för mänskliga rättigheter ENNHRI (2020), The rule of law in the European Union: Reports from national human rights institutions.

Greco (2013), fjärde utvärderingsomgången – utvärderingsrapport om Estland om att förebygga korruption beträffande parlamentsledamöter, domare och åklagare.

Greco (2015), fjärde utvärderingsomgången – efterlevnadsrapport om Estland om att förebygga korruption beträffande parlamentsledamöter, domare och åklagare.

Greco (2017), fjärde utvärderingsomgången – den andra efterlevnadsrapporten om Estland om att förebygga korruption beträffande parlamentsledamöter, domare och åklagare.

Greco (2018), femte utvärderingsomgången – efterlevnadsrapport om Estland om förebyggande av korruption och främjande av integritet i centralregeringar (höga verkställande funktioner) och brottsbekämpande myndigheter.

Justitieministeriet (2019), kriminalitet i Estland 2019, https://www.kriminaalpoliitika.ee/kuritegevuse-statistika/korruptsioon.html .

Justitieministeriet (2019), registrerade brott 2003–2018: https://www.kriminaalpoliitika.ee/sites/krimipoliitika/files/elfinder/dokumendid/registreeritud_kuriteod_2003-2018.xlsx .

Justitieministeriet (2020), Estlands e-utbildning om korruption och intressekonflikter – webbplatsen YouTube. https://www.youtube.com/playlist?list=PL5JI001vz8bOi09N3PabBK2ogjrf0k03V .

Reportrar utan gränser (2020), Does crisis at leading daily mean end to investigative journalism in Estonia? https://rsf.org/en/news/does-crisis-leading-daily-mean-end-investigative-journalism-estonia .

Regler för god lagstiftningssed och lagberedning, https://www.riigiteataja.ee/en/eli/508012015003/consolide .

Estlands högsta domstol, dom av den 17 mars 2003, 3-1-3-10-02, https://www.riigikohus.ee/en/constitutional-judgment-3-1-3-10-02

Virtuellt besök i Estland i samband med 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.





Bilaga II: Besöket i Estland