Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för 2014 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön /* COM/2013/0598 final - 2013/0286 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET · Motiv och syfte I enlighet med rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken bör åtgärder vidtas för att säkerställa att levande akvatiska resurser utnyttjas på ett hållbart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Ett viktigt verktyg i detta sammanhang är det årliga fastställandet av fiskemöjligheterna i form av totala tillåtna fångstmängder (nedan kallade TAC), kvoter och begränsningar av fiskeansträngningen. Syftet med detta förslag är att fastställa medlemsstaternas fiskemöjligheter för 2014 beträffande de kommersiellt sett viktigaste fiskbestånden i Östersjön. För att förenkla och förtydliga de årliga besluten om TAC och kvoter fastställs fiskemöjligheterna i Östersjön sedan 2006 genom en särskild förordning. · Allmän bakgrund Bakgrunden till föreliggande förslag ges i kommissionens meddelande om ett samråd om fiskemöjligheter för 2014 (COM(2013) 319 final). Internationella havsforskningsrådet (Ices) och vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (nedan kallad STECF) lämnade i maj respektive juni 2013 vetenskapliga rekommendationer för bestånden i Östersjön för 2014. Förslaget består av två avsnitt som är av betydelse för förvaltningen av fiskemöjligheterna i Östersjön under 2014: ett avsnitt om fastställande av TAC och kvoter och ett annat avsnitt om begränsning av fiskeansträngningen genom fastställande av tak för verksamheten (antal dagar till sjöss). · Gällande bestämmelser Fiskemöjligheterna och deras fördelning mellan medlemsstaterna regleras varje år. Den senaste regleringen gjordes genom rådets förordning (EU) nr 1088/2012 av den 20 november 2012 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön. Rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98 är också av betydelse för förvaltningen av fisket i Östersjön. I rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och upphävande av förordning (EG) nr 779/97 redogörs för huvuddragen i de kontroll- och övervakningsåtgärder som krävs för att återställa torskbestånden i fråga. Där fastställs också bestämmelser för hur TAC ska fastställas för de västra och östra torskbestånden och om begränsningar av fiskeansträngningen i samband därmed. · Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden De föreslagna åtgärderna överensstämmer med målen och bestämmelserna för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med unionens politik för hållbar utveckling. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR · Extern experthjälp De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats De vetenskapliga organisationer som rådfrågats är Internationella havsforskningsrådet (Ices) och vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Unionen ber varje år Ices och STECF att utfärda vetenskapliga rekommendationer om tillståndet för viktiga fiskbestånd. Rekommendationerna omfattar alla bestånd i Östersjön för vilka totala tillåtna fångstmängder föreslås. · Samråd med berörda parter Den regionala rådgivande nämnden för Östersjön (nedan kallad BSRAC) rådfrågades vid ett gemensamt arbetsgruppsmöte om bottenlevande och pelagiska bestånd i juni 2013, vilket utgick från kommissionens meddelande om fiskemöjligheter. Ices och STECF tillhandahöll den vetenskapliga grunden för förslaget. Vid detta möte presenterades bestämmelser om fastställande av TAC och kvoter för 2014 på grundval av meddelandet. Utan att gå emot befintlig politik, eller försämra läget för känsliga resurser, har man i förslaget i möjligaste mån tagit hänsyn till de preliminära åsikter som framfördes avseende samtliga berörda fiskbestånd. BSRAC stöder kommissionens ansträngningar att fastställa TAC som i högre grad tar hänsyn till vetenskapliga rekommendationer, såväl som tillämpningen av den fleråriga planen för torsk vid fastställandet av TAC. BSRAC är däremot emot en minskning av antalet dagar till sjöss inom torskfisket. · Konsekvensbedömning TAC har minskats med 15 % för det västra torskbeståndet och ökats med 7 % för det östra beståndet. Förslaget innebär att tre av sammanlagt fem pelagiska TAC ökas och de återstående två minskas. Generellt sett innebär förslaget en sammanlagd ökning av fiskemöjligheterna på 10 %, dvs. upp till 644 000 ton i fiskemöjligheter för EU-fartyg i Östersjön för alla arter utom lax. För laxbestånden kommer fiskemöjligheterna att minska med cirka 7 % och således ligga på 116 000 individer. På grundval av de genomsnittliga priserna för landad fisk under 2011 i åtta östersjöländer beräknas fiskemöjligheternas värde för 2014 öka med 12 miljoner euro till sammanlagt 412 miljoner euro. Förslaget är inte bara en reaktion på kortsiktiga problem utan ingår också i ett långsiktigare sammanhang för att gradvis minska fiskeuttaget till långsiktigt hållbara nivåer. Förslaget kommer därför på medellång till lång sikt att leda till en stabil fiskeansträngning och ökade kvoter. Förslaget förväntas därför att långsiktigt leda till ett mer hållbart fiske och större landningar. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER · Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Syftet med förslaget är att fastställa begränsningar av fångster och fiskeansträngningar för EU-fisket för att uppnå målet med den gemensamma fiskeripolitiken, dvs. att se till att fisket bedrivs på nivåer som är biologiskt, ekonomiskt och socialt hållbara. · Rättslig grund Artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). · Subsidiaritetsprincipen Förslaget omfattas av unionens exklusiva befogenhet i enlighet med artikel 3.1 d i EUF-fördraget. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. · Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam politik. Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget ska rådet besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter. Medlemsstaterna tilldelas fiskemöjligheter i enlighet med den aktuella rådsförordningen. Med beaktande av artikel 20.3 i förordning (EG) nr 2371/2002 kan medlemsstaterna fritt fördela fiskemöjligheterna mellan regioner och aktörer. Medlemsstaterna har därmed stora möjligheter att själva besluta vilken social/ekonomisk modell de vill använda för att utnyttja de tilldelade fiskemöjligheterna. Förslaget får inga nya ekonomiska följder för medlemsstaterna. Rådet antar denna särskilda förordning varje år och de offentliga och privata medel som behövs för att genomföra den finns redan. · Val av regleringsform Föreslagen regleringsform: Förordning. Det här är ett förslag för förvaltningen av fisket på grundval av artikel 43.3 i EUF-fördraget och i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. 4. BUDGETKONSEKVENSER Förslaget påverkar inte unionens budget. 5. YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR · Förenklingar Förslaget innebär fortsatta förenklingar av administrativa förfaranden för offentliga myndigheter (på EU-nivå och nationellt) eftersom det innehåller liknande bestämmelser som 2013 års förordning om fiskemöjligheterna i Östersjön. · Översyn/ändring/tidsbegränsning Förslaget avser en ettårig förordning för 2014 och innehåller därför ingen bestämmelse om översyn. · Närmare redogörelse I förslaget fastställs medlemsstaternas fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön för 2014. De föreslagna siffrorna grundas på gällande vetenskapliga rekommendationer, samråd med BSRAC och de ramar för fastställande av TAC och kvoter som anges i kommissionens meddelande om samråd om fiskemöjligheter. Vad gäller de bestånd som delas med Ryska federationen har det, i de fall så var lämpligt, gjorts avdrag från EU-kvoterna för respektive kvantitet från de TAC som föreslås av Ices. Mot bakgrund av kommissionens avsikter att säkerställa en hållbar användning av fiskeresurserna i enlighet med unionens politik och internationella åtaganden, samtidigt som man upprätthåller stabila fiskemöjligheter, är de årliga variationerna av TAC i möjligaste mån begränsade, med beaktande av tillståndet för ett visst bestånd. De TAC och kvoter som tilldelas medlemsstaterna anges i bilaga I och begränsningarna av fiskeansträngningarna i bilaga II till förordningen. För torskbestånden överensstämmer föreslagna TAC och begränsningar av fiskeansträngningen med kraven i den fleråriga planen för torskbestånden i Östersjön och de fisken som utnyttjar dessa bestånd. Huvudtanken i planen är att gradvis minska fiskedödligheten till en nivå som är hållbar på lång sikt för att säkerställa att bestånden återhämtar sig och ger hög och stabil avkastning. Efter en genomgång av vilka uppgifter och metoder som används för bedömning av torskbestånden har värdena för faktisk fiskedödlighet och fiskedödligheten vid maximalt hållbart uttag setts över och ändrats. Mot bakgrund av denna nya information bör fiskeansträngningen avseende torskbestånden minskas med 10 % för det västra beståndet och 8,5 % för det östra beståndet. För samtliga pelagiska bestånd i Östersjön, utom det västra sillbeståndet, gäller att fisket under 2014 skulle kunna bedrivas enligt principen om maximalt hållbart uttag, och föreslagna TAC överensstämmer därför med fiskedödligheten vid maximalt hållbart uttag. 2013/0286 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för 2014 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: 1) Enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002[1] ska bestämmelser om tillträde till vatten och resurser och om hållbar fiskeverksamhet fastställas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF), samt mot bakgrund av eventuella utlåtanden från regionala rådgivande nämnder. 2) Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter för varje fiske eller grupp av fisken, inbegripet, i tillämpliga fall, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2371/2002. 3) De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga rekommendationer, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framförts under samråden med berörda parter, i synnerhet vid mötena i de berörda regionala rådgivande nämnderna. 4) När det gäller bestånd för vilka det upprättats särskilda fleråriga planer bör fiskemöjligheterna fastställas i enlighet med bestämmelserna i dessa planer. Följaktligen bör fångstbegränsningar och begränsningar av fiskeansträngningen för torskbestånden i Östersjön fastställas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1098/2007[2] för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden. 5) De vetenskapliga rekommendationerna visar att det är möjligt att göra förvaltningen av fiskeansträngningen inom ramen för torskplanen för Östersjön mer flexibel utan att målen för planen äventyras och utan ökad fiskedödlighet som följd. På så sätt skulle det vara möjligt att förvalta fiskeansträngningen effektivare i fall där kvoterna inte är jämnt fördelade inom en medlemsstats flotta och det skulle vara enklare att snabbt reagera på överföringar av kvoter. En medlemsstat bör därför ges möjlighet att tilldela fartyg som för dess flagg ytterligare dagar ute ur hamn om samma antal dagar ute ur hamn dras från andra fartyg som för medlemsstatens flagg. 6) Utnyttjandet av de fiskemöjligheter som fastställs i denna förordning bör omfattas av rådets förordning (EG) nr 1224/2009[3], särskilt artiklarna 33 och 34, ifråga om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och meddelande av uppgifter om uttömda fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att fastställa de koder för landningar av bestånd inom ramen för denna förordning som medlemsstaterna bör använda när de översänder uppgifter till kommissionen. 7) Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96[4] måste det fastställas vilka bestånd som omfattas av de olika åtgärder som avses i den förordningen. 8) För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare är det viktigt att de fisken som omfattas av denna förordning öppnas den 1 januari 2014. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter att den har offentliggjorts. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Kapitel I Allmänna bestämmelser Artikel 1 Syfte I denna förordning fastställs fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön för 2014. Artikel 2 Tillämpningsområde Denna förordning ska tillämpas på EU-fartyg som är verksamma i Östersjön. Artikel 3 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: a) Ices-områden: de geografiska områden som fastställs i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 2187/2005[5], b) Östersjön: Ices-delområden 22–32, c) EU-fartyg: ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen, d) total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet som får tas ur varje bestånd per år, e) kvot: den andel av TAC som tilldelas unionen, en medlemsstat eller ett tredjeland, f) dag ute ur hamn: varje kontinuerlig 24-timmarsperiod eller del av sådan som fartyget tillbringar ute ur hamn. Kapitel II Fiskemöjligheter Artikel 4 TAC och fördelning TAC, kvoterna och de eventuella villkor som är funktionellt knutna till dessa anges i bilaga I. Artikel 5 Särskilda bestämmelser om fördelningen 1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002, b) omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009, c) ytterligare landningar som tillåts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96, d) kvantiteter som hålls inne enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, e) avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009. 2. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av en försiktighets-TAC och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i samma förordning på bestånd som omfattas av en analytisk TAC. Artikel 6 Villkor för landning av fångster och bifångster Fisk från bestånd för vilka fångstbegränsningar har fastställts får behållas ombord eller landas endast om fångsterna och bifångsterna har tagits av fiskefartyg från en medlemsstat med en kvot som inte har uttömts. Artikel 7 Begränsning av fiskeansträngningen 1. Begränsningarna av fiskeansträngningen fastställs i bilaga II. 2. De begränsningar som avses i punkt 1 ska också tillämpas på Ices-delområden 27 och 28.2, utom om kommissionen har fattat ett beslut i enlighet med artikel 29.2 i förordning (EG) nr 1098/2007 om att undanta dessa delområden från de begränsningar som föreskrivs i artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 och 8.5 samt i artikel 13 i den förordningen. 3. De begränsningar som avses i punkt 1 ska inte tillämpas på Ices-delområde 28.1 utom om kommissionen har fattat ett beslut i enlighet med artikel 29.4 i förordning (EG) nr 1098/2007 om att de begränsningar som föreskrivs i artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 och 8.5 i den förordningen ska tillämpas på detta delområde. Kapitel III Slutbestämmelser Artikel 8 Överföring av uppgifter När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 överför uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats ska de använda beståndskoderna i bilaga I till denna förordning. Artikel 9 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2014. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA I TAC FÖR EU-FARTYG I OMRÅDEN DÄR TAC FASTSTÄLLTS PER ART OCH OMRÅDE I följande tabeller anges TAC och kvoter (i ton levande vikt, om inte något annat anges) för varje bestånd och de villkor som i förekommande fall är funktionellt knutna till dem. Hänvisningar till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges. Fiskbestånden förtecknas i alfabetisk ordning efter de vetenskapliga namnen. För tillämpningen av denna förordning tillhandahålls följande tabell över de vetenskapliga namnen och motsvarande svenska namn: Vetenskapligt namn || Treställig alfabetisk kod || Svenskt namn Clupea harengus || HER || Sill Gadus morhua || COD || Torsk Pleuronectes platessa || PLE || Rödspätta Salmo salar || SAL || Lax Sprattus sprattus || SPR || Skarpsill Art: || Sill || || Område: || Delområdena 30–31 || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Finland || 116 963 || || Sverige || 25 699 || || || || || Unionen || 142 662 || || || || || TAC || 142 662 || || Analytisk TAC Art: || Sill || || Område: || Delområdena 22–24 || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Danmark || 2 769 || || Tyskland || 10 900 || Finland || 1 || || Polen || 2 570 || Sverige || 3 514 || || || || Unionen || 19 754 || || || || TAC || 19 754 || || Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || || || || || Art: || Sill || || Område: || Delområdena 25–27, 28.2, 29 och 32 (unionens vatten) || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Danmark || 3 157 || || Tyskland || 837 || || Estland || 16 122 || || Finland || 31 469 || || Lettland || 3 979 || || Litauen || 4 189 || || Polen || 35 752 || || Sverige || 47 995 || || || || || Unionen || 143 500 || || || || || TAC || Ej tillämpligt || Analytisk TAC Art: || Sill || || Område: || Delområde 28.1 || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Estland || 14 186 || || Lettland || 16 534 || || || || || Unionen || 30 720 || || || || || TAC || 30 720 || || Analytisk TAC || || || Art: || Torsk || Område: || Delområdena 25–32 (unionens vatten) || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Danmark || 15 147 || || Tyskland || 6 025 || || Estland || 1 476 || || Finland || 1 159 || || Lettland || 5 632 || || Litauen || 3 710 || || Polen || 17 440 || || Sverige || 15 345 || || || || || Unionen || 65 934 || || || || || TAC || Ej tillämpligt || Analytisk TAC || || || Art: || Torsk || || Område: || Delområdena 22–24 || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Danmark || 7 436 || || Tyskland || 3 636 || || Estland || 165 || || Finland || 146 || || Lettland || 615 || || Litauen || 399 || || Polen || 1 990 || || Sverige || 2 650 || || || || || Unionen || 17 037 || || || || || TAC || 17 037 || || Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. || || || Art: || Rödspätta || || Område: || Delområdena 22–32 (unionens vatten) || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Danmark || 2 151 || || Tyskland || 239 || || Polen || 450 || || Sverige || 162 || || || || || Unionen || 3 002 || || || || || TAC || 3 002 || || Försiktighets-TAC Art: || Lax || Område: || Delområdena 22-31 (unionens vatten) || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Danmark || 22 467 || 1) || Tyskland || 2 500 || 1) || Estland || 2 283 || 1) || Finland || 28 015 || 1) || Lettland || 14 290 || 1) || Litauen || 1 680 || 1) || Polen || 6 816 || 1) || Sverige || 30 370 || 1) || || || || Unionen || 108 421 || 1) || || || || TAC || Ej tillämpligt || Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. __________ || || || 1) Uttryckt i antal fiskar. Art: || Lax || Område: || Delområde 32 (unionens vatten) || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Estland || 744. || 1) || Finland || 6 512 || 1) || || || || Unionen || 7 256 || 1) || || || || TAC || Ej tillämpligt || Försiktighets-TAC __________ || || || 1) Uttryckt i antal fiskar. Art: || Skarpsill || || Område: || Delområdena 22–32 (unionens vatten) || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Danmark || 21 909 || 1) || Tyskland || 13 880 || 1) || Estland || 25 441 || 1) || Finland || 11 469 || 1) || Lettland || 30 727 || 1) || Litauen || 11 115 || 1) || Polen || 65 207 || 1) || Sverige || 42 354 || 1) || || || || Unionen || 222 102 || || || || || TAC || Ej tillämpligt || || Analytisk TAC __________ 1) Minst 92 % av landningarna avräknade från TAC ska bestå av skarpsill. Bifångster av sill ska räknas av från återstående 8 % av kvoten (HER/*3BCDC). BILAGA II BEGRÄNSNINGAR AV FISKEANSTRÄNGNINGEN 1. Medlemsstaterna ska tilldela fartyg som för deras flagg och som fiskar med trålar, snurrevadar eller liknande redskap med en maskstorlek på 90 mm eller mer, med garn, snärjgarn eller grimgarn med en maskstorlek på 90 mm eller mer och med bottenlinor, långrevar med undantag av drivlinor, handlinor och pilkmaskiner rätten att vara upp till a) 147 dagar ute ur hamn i Ices-delområdena 22–24 utom under perioden 1–30 april då artikel 8.1 a i förordning (EG) nr 1098/2007 ska tillämpas, och b) 146 dagar ute ur hamn i Ices-delområdena 25–28 utom under perioden 1 juli–31 augusti då artikel 8.1 b i förordning (EG) nr 1098/2007 ska tillämpas. 2. Det högsta antalet dagar ute ur hamn som fiskefartyg årligen får tillbringa i de två områden som anges i punkt 1 a och 1 b och fiska med de redskap som anges i punkt 1 får inte överstiga det högsta antalet dagar ute ur hamn som tilldelats för ett av de båda områdena. 3. Genom undantag från punkterna 1 och 2 och om så krävs för en effektiv förvaltning av fiskemöjligheterna, får en medlemsstat tilldela fartyg som för dess flagg ytterligare dagar ute ur hamn, om samma antal dagar ute ur hamn dras från andra fartyg som för dess flagg och som omfattas av begränsningar av fiskeansträngningen i samma område och om kapaciteten, i kW, för varje fartyg som bidrar med dagar motsvarar eller överstiger kapaciteten för fartyget i fråga som erhåller dagar. Antalet fartyg som erhåller dagar får inte överstiga 10 % av den berörda medlemsstatens totala antal fartyg enligt punkt 1. [1] Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, (EGT L 358, 31.12.2002, s. 59). [2] Rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och upphävande av förordning (EG) nr 779/97 (EUT L 248, 22.9.2007, s. 1). [3] Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1). [4] Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3). [5] Rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund (EUT L 349, 31.12.2005, s. 1).