9.Rent generellt måste vi ändra det rådande paradigmet med stegvis förändring till en grundläggande omställning. I denna strategi beskrivs därför en färdplan för att få de europeiska transporterna på rätt spår mot en hållbar och smart framtid. För att vår vision ska kunna förverkligas innehåller meddelandet tio flaggskeppsinitiativ med en handlingsplan som kommer att vägleda vårt arbete under de kommande åren. Scenarierna bakom strategin, som även ligger till grund för klimatmålsplanen 2030, visar att med rätt ambitionsnivå kan den kombination av politiska åtgärder som beskrivs i denna strategi leda till att transportsektorns utsläpp minskar med 90 % fram till 2050. Med hänsyn även till den analys som presenteras i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar fastställs bland annat följande milstolpar för att visa det europeiska transportsystemets väg mot våra mål om en hållbar, smart och motståndskraftig mobilitet, för att på så sätt visa vilken ambitionsnivå som krävs för vår framtida politik:

3.Den absolut viktigaste utmaning som transportsektorn står inför är att kraftigt minska sina utsläpp och att bli mer hållbar. Samtidigt innebär denna omställning stora möjligheter till högre livskvalitet och för europeiskt näringsliv inom alla värdekedjor en chans att modernisera sig, skapa arbetstillfällen av hög kvalitet, utveckla nya produkter och tjänster, stärka konkurrenskraften och sträva mot att bli världsledande i takt med att andra marknader snabbt går mot utsläppsfri mobilitet. Med tanke på transportsektorns stora andel av EU:s totala utsläpp av växthusgaser kommer EU:s mål att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030 och att bli klimatneutralt senast 2050 bara att kunna uppnås genom införandet av en mer ambitiös politik för att omedelbart minska transporternas beroende av fossila bränslen, i synergi med nollföroreningsansträngningarna. Hur framgångsrik den europeiska gröna given blir beror på vår förmåga att göra transportsystemet hållbart som helhet.

16.Vår rättsliga ram för trafiksäkerhet bör anpassas för att se till att fordon uppfyller utsläpps- och säkerhetsnormer under hela sin livstid. Ett enda defekt fordon kan ge mer luftföroreningar än flera tusen rena fordon.

15.De partnerskap som planeras för Horisont Europa, t.ex. Batteries, 2Zero och Clean Hydrogen kan bidra till tillgången på innovativ fordonsteknik. Samtidigt behövs en heltäckande politik för att stimulera efterfrågan på utsläppsfria fordon, utan hinder inom vår inre marknad, samtidigt som EU:s internationella skyldigheter ska respekteras fullt ut. Miljönormerna bör åtföljas av åtgärder som ökar efterfrågan på dessa fordon, t.ex. prissättning på koldioxid, beskattning, vägavgifter och översyn av reglerna för vikter och dimensioner för tunga fordon. Kommissionen kommer att föreslå åtgärder för att öka användningen av utsläppsfria fordon i företags fordonsparker och i stadsfordonsparker. Dessutom kommer den nya lagstiftningen om batterier att säkerställa att batterier som släpps ut på EU:s marknad är hållbara och säkra under hela sin livscykel. Hållbarhet och krav i slutet av livscykeln, däribland i fråga om koldioxidavtryck, och etiska och hållbara inköp av råvaror, är avgörande för att minska miljöavtrycket från elektriska fordon.

14.Det har gjorts stora ansträngningar under de senaste fem åren för att minska utsläppen av luftförorenande ämnen från motorfordon. De bilar som säljs i dag släpper ut betydligt mindre föroreningar än de som såldes 2015. Men det finns ändå utrymme för ytterligare insatser: det kommande förslaget om strängare utsläppsnormer för luftföroreningar från fordon med förbränningsmotorer (Euro 7) kommer att säkerställa att endast framtidssäkrade utsläppssnåla fordon släpps ut på marknaden.

10.Enligt den europeiska gröna given ska utsläppen av växthusgaser från transporter minska med 90 % för att EU ska kunna bli en klimatneutral ekonomi fram till 2050, samtidigt som man också ska eftersträva nollförorening. För att uppnå denna systemförändring måste vi 1) göra alla transportslag mer hållbara, 2) göra hållbara alternativ mer tillgängliga i ett multimodalt system och 3) införa rätt incitament för att driva på omställningen. Detta är de tre pelarna för våra framtida åtgärder.

26.De offentliga och privata investeringarna i lokal förnybar energiproduktion, i mer hållbar åtkomst till flera transportslag och i förnyelse av flottor inom luftfart och vattenburna transporter måste öka. Några av dessa investeringar skulle gynnas av att det inrättas relevanta hållbara taxonomikriterier som omfattar de särskilda egenskaperna hos varje transportslag, även under omställningen till utsläppsfria fordon. Den reviderade utlåningspolitik som Europeiska investeringsbanken (EIB) kommer att besluta om kan också förväntas underlätta.

24.Hamnar och flygplatser är avgörande för våra internationella förbindelser, den europeiska ekonomin och för regionerna. I deras omställning till utsläppsfria noder måste de metoder som används av de mest hållbar flygplatserna och hamnarna bli det nya normala och möjliggöra mer hållbara former av konnektivitet. Hamnar och flygplatser bör bli knutpunkter för mobilitet och transporter med flera transportslag och länka samman alla de berörda transportslagen. Detta kommer att förbättra luftkvaliteten lokalt och på så sätt bidra till bättre hälsa hos boende i närheten. Inlands- och havshamnar har stor potential för att bli nya rena energiknutpunkter för integrerade elsystem, vätgas och andra koldioxidsnåla bränslen och fungera som provbäddar för återvinning av avfall och för den cirkulära ekonomin.

23.EU behöver också få ett slut på den ihållande fragmenteringen av och utbredda bristen på driftskompatibla laddnings-/tankningstjänster i hela EU för alla transportslag. Inom ramen för den kommande översynen av direktivet om infrastruktur för alternativa bränslen kommer kommissionen att överväga alternativ för mer bindande mål för utbyggnaden av infrastrukturen och ytterligare åtgärder för att säkerställa fullständig driftskompatibilitet hos infrastruktur och tjänster för användning av infrastruktur för alla fordon som drivs med alternativa bränslen. Ändamålsenlig information till konsumenter för att avhjälpa den nuvarande bristen på insyn i fråga om prissättning och underlätta problemfria gränsöverskridande betalningar hör till de viktigaste frågorna att lösa. Den väntade stora spridningen av batteridrivna elfordon och andra former av e-mobilitet kommer dessutom att kräva en smidig integrering i elnätet. Utbyggnaden av smart laddningsinfrastruktur kommer att bidra till att skapa lagringskapacitet och flexibilitet för elsystemet. Vid sidan av översynen av direktivet om infrastruktur för alternativa bränslen görs en översyn av förordningen om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och andra politiska instrument, exempelvis det omarbetade energidirektivet och dess redovisningsmekanism för el samt direktivet om byggnaders energiprestanda i syfte att höja målen för laddningsställen i våra byggnader. Kommissionen kommer att se till att de överensstämmer med de nödvändiga nätinvesteringarna inom ramen för kommissionsinitiativ som ingår i EU:s strategier för integrering av energisystemet och vätgas.

21.För att förbättra energieffektiviteten och minska utsläppen från luftfartyg och fartyg behöver högt ställda normer främjas för konstruktion och drift. EU måste fortsätta sitt nära samarbete med alla internationella organisationer, som Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), om konkreta åtgärder för att fastställa vetenskapligt baserade globala utsläppsminskningsmål som är förenliga med Parisavtalet. Det krävs också stora ansträngningar för att utveckla disruptiv teknik för att få fram utsläppsfria fartyg och luftfartyg till marknaden. Unionen bör skapa de förutsättningar som möjliggör detta, bland annat genom en lämplig politik för prissättning på koldioxid och forskning och innovation, framför allt genom de partnerskap som kan inrättas inom ramen för Horisont Europa (t.ex. Zero Emission Waterborne Transport, Clean Aviation och Clean Hydrogen). Effektivare trafikledning, t.ex. via det gemensamma europeiska luftrummet, kan ge stora miljövinster. Dessa insatser är viktiga ingredienser i den ”korg av åtgärder” som behövs för att fasa ut beroendet av fossila bränslen inom luftfart och sjöfart, där globala åtgärder fortfarande är avgörande.

20.Luft- och vattenburna transporter står inför större utmaningar när det gäller utfasningen av fossila bränslen under de kommande årtiondena, på grund av att det i dagsläget saknas utsläppsfri teknik som är klar att släppas ut på marknaden, utvecklingstiderna och livscyklerna är långa för luftfartyg och fartyg, det krävs stora investeringar i tankningsutrustning och infrastruktur och på grund av den internationella konkurrensen inom dessa sektorer. EU:s internationella utsläpp från sjöfart och luftfart har ökat med mer än 50 % sedan 1990. Det krävs skyndsamma åtgärder i dessa sektorer, även under deras återhämtning från den nuvarande krisen. Dessa transportslag måste få prioriterad tillgång till ytterligare förnybara och koldioxidsnåla flytande och gasformiga bränslen eftersom det saknas lämpliga alternativa framdrivningssystem på kort sikt. Initiativen ReFuelEU, luftfart och FuelEU, sjöfart kommer att stärka produktionen och spridningen av hållbara luftfarts- och sjöfartsbränslen och tackla denna fråga. Dessutom kommer kommissionen att överväga att inrätta en värdekedjeallians för förnybara och koldioxidsnåla bränslen där offentliga myndigheter, näringsliv och civilsamhälle kan samarbeta för att öka tillgången till och spridningen av de mest lovande bränslena, vilket kommer att komplettera åtgärderna inom ramen för den europeiska alliansen för ren vätgas och bygga vidare på framgångarna med den europeiska batterialliansen.

45.Dessutom har TEN-T-stöd till sjömotorvägar lett till att mer last transporteras mer hållbart genom närsjöfart. Nu måste EU också föregå med gott exempel och göra europeiska havsområden hållbara, smarta och motståndskraftiga.

42. Bristen på omlastningsinfrastruktur och framför allt på multimodala terminaler i inlandet, är uttalad i vissa delar av Europa och bör få högsta prioritet. Länkar som saknas i multimodal infrastruktur bör överbryggas. Dessutom bör transportsystemet fungera effektivare rent generellt med förbättrad omlastningsteknik. EU behöver ett multimodalt uppgiftsutbyte, plus smarta trafikledningssystem inom alla transportslag. I förlängningen måste alla transportslag för gods sammanföras via multimodala terminaler och kommissionen kommer att ta initiativ för att EU:s finansiering och andra politikområden, däribland stöd till forskning och innovation, ska vara mer inriktade på hanteringen av dessa frågor, samtidigt som unionens internationella skyldigheter ska respekteras fullt ut. Översynen av reglerna för statligt stöd till järnvägar, som redan innehåller en flexibel ram för offentlig finansiering av multimodalitet, kommer att bidra ytterligare till det målet.

41.Multimodal logistik måste ingå i denna omställning inom och utanför städer. E-handelns tillväxt har förändrat konsumtionsmönstren kraftigt, men de externa kostnaderna för miljontals leveranser, bl.a. minskningen av tomma och onödiga körningar, måste tas med i beräkningen. Därför bör planeringen av hållbar mobilitet i städer också omfatta fraktdimensionen genom särskilda planer för hållbar logistik i städer. Dessa planer kommer att skynda på införandet av utsläppsfria lösningar som redan finns tillgängliga, däribland lastcyklar, automatiserade leveranser och drönare (obemannade luftfartyg) och bättre användning av inre vattenvägar in till städer.

39.Som tillkännagavs i den europeiska gröna given kommer en betydande del av de 75 % av de inre godstransporter som i dag fraktas på väg att flyttas över till järnväg och inre vattenvägar. Närsjöfart och effektiva utsläppsfria fordon kan också bidra till grönare godstransporter i Europa. Skyndsamma åtgärder krävs därför, med tanke på de begränsade framsteg som hittills gjorts: som exempel hade andelen godstrafik på järnväg minskat till 17,9 % 2018 jämfört med 18,3 % 2011.

36.Sömlös multimodalitet som möjliggörs av digitala lösningar är avgörande i städer och förorter. Ökad press på passagerartransportsystemen har stärkt efterfrågan på nya och innovativa lösningar där olika transporttjänster integreras till en tjänst som är tillgänglig på begäran, enligt konceptet med mobilitet som en tjänst. Samtidigt ser många städer en omställning mot delade och kollaborativa mobilitetstjänster (bil- eller cykeldelning, taxitjänster och andra former av mikromobilitet) som underlättas av framväxten av förmedlingsplattformar, vilket gör det möjligt att minska antalet fordon i daglig trafik.

35.Som anges i klimatmålsplanen för 2030 kommer en ökad andel kollektivtrafik, gång och cykling och även automatiserad, sammanlänkad och multimodal mobilitet att avsevärt minska föroreningarna och överbelastningen av transporter, särskilt i städerna, och förbättra människors hälsa och välbefinnande. Städer ligger och bör därför fortsätta att ligga i framkant i omställningen till större hållbarhet. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta tillsammans med städer och medlemsstater för att se till att alla stora och medelstora städer som är urbana knutpunkter i TEN-T-nätet inrättar egna planer för hållbar mobiliteten i städerna senast 2030. Planerna bör omfatta nya mål, t.ex. om att uppnå nollutsläpp och noll döda i trafikolyckor. Aktiva transportslag, som cykling, har ökat och städer har meddelat att de har uppfört 2 300 km ny cykelinfrastruktur. Detta bör fördubblas under de kommande tio åren, i riktning mot 5 000 km säkra cykelvägar. Kommissionen överväger också att utveckla ett uppdrag inom ramen för klimatneutrala och smarta städer som en strategisk prioritering för gemensamma åtgärder i syfte att fasa ut beroendet av fossila bränslen i ett stort antal europeiska städer fram till 2030.

31.Det behövs kraftfulla åtgärder för att förvandla transportsektorn till ett verkligt multimodalt system med hållbara och smarta mobilitetstjänster. För att uppnå detta bör EU bygga ett transportnät av hög kvalitet med höghastighetsjärnvägstjänster på korta distanser och rena luftfartstjänster som ger bättre täckning på långa sträckor. Kommissionen kommer att arbeta för att skapa förutsättningar för att transportörer senast 2030 ska kunna erbjuda resenärer koldioxidneutrala val för tidtabellsbaserad kollektivtrafik på sträckor som är kortare än 500 km inom EU. Under 2021–2022 kommer kommissionen att arbeta för detta mål i sin översyn av relevant EU-lagstiftning. Förutsatt att det är förenligt med konkurrenslagstiftningen bör flygbolag sälja fler multimodala biljetter. Investeringar bör inriktas på att uppgradera den nödvändiga TEN-T-infrastrukturen för att möjliggöra övergången mot mer hållbara anslutningar. Åtgärder kommer att vidtas för att skapa ett övergripande transportsystem där EU-investeringar, statligt stöd, regler för kapacitetsfördelning och allmän trafikplikt är inriktade på att tillgodose mobilitetsbehov och skapa incitament för olika multimodala alternativ.

Milstolpar för internalisering av externa kostnader för transporter, bl.a. via EU:s utsläppshandelssystem:

49.Subventioner av fossila bränslen bör upphöra. Vid sin översyn av direktivet om energibeskattning kommer kommissionen att sträva efter att anpassa beskattningen av energiprodukter och el till EU:s energi- och klimatpolitik. Som ett led i de pågående konsekvensbedömningarna tittar den noggrant på nuvarande skatteundantag, bland annat för flyg- och fartygsbränslen, och kommer att lägga fram förslag om hur eventuella kryphål ska kunna stängas under 2021. Beskattningen av energiinnehållet i olika bränslen bör vara mer enhetlig och användningen av hållbara transportbränslen borde omfattas av större incitament.

48.Framför allt är EU:s utsläppshandelssystem det viktigaste instrumentet för prissättning av koldioxid för att internalisera kostnaden för koldioxidutsläpp. Kommissionen kommer att föreslå att EU:s utsläppshandelssystem ska utvidgas till sjötransportsektorn. För luftfarten kommer det att läggas fram ett förslag till översyn av direktivet om EU:s utsläppshandelssystem, framför allt för att minska de utsläppsrätter som flygbolag tilldelas kostnadsfritt. Som redan har tillkännagetts i den europeiska gröna given skulle en ytterligare utvidgning av systemet kunna innefatta utsläpp från vägtransporter och arbetet med en konsekvensbedömning pågår. Intäkterna från EU:s utsläppshandelssystem kan investeras i forskning och innovation i EU för att minska utsläppen ytterligare. Kommissionen kommer också att föreslå att Icaos system för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Corsia) genomförs genom en översyn av direktivet om EU:s utsläppshandelssystem under 2021. Inom IMO vill EU driva på för att komma längre i diskussionerna om marknadsbaserade instrument som en åtgärd på medellång sikt för att genomföra strategin för att minska utsläppen av växthusgaser.

70.Den digitala omställningen av transport- och mobilitetssektorn kräver ytterligare ansträngningar i fråga om tillgång till och utbyte av uppgifter. I dag hindras detta ofta av otydliga regleringsvillkor, avsaknad av en EU-marknad för tillhandahållande av uppgifter, avsaknad av en skyldighet att samla in och dela uppgifter, inkompatibla verktyg och system för insamling och delning av uppgifter, olika normer eller farhågor om datasuveränitet. Tillgången till uppgifter och statistik är också oerhört viktig, framför allt realtidsuppgifter, eftersom de skapar förutsättningar för bättre tjänster för invånarna och för insyn i leveranskedjor inom godstransporter.

69.Artificiell intelligens (AI) blir allt viktigare för transportautomatisering inom alla transportslag, med digital teknik och digitala komponenter som den centrala delen. Kommissionen tänker sig ett AI-ekosystem som baseras på både spetskompetens och tillit, som ska utformas genom finansiering av forskning, innovation och spridning via programmen Horisont Europa och ett digitalt Europa. I detta sammanhang kommer kommissionen att stödja provnings- och försöksanläggningar för AI i smart mobilitet inom ramen för programmet för ett digitalt Europa.

65.Kommissionen kommer att driva på forskningen om och spridningen av innovativ och hållbar transportteknik. Investeringar i disruptiva lösningar kommer att bereda väg för viktiga genombrott och miljövinster under de kommande åren och decennierna. EU:s forskningsprogram i dag kommer att bli avgörande för spridningen i morgon, genom instrument som Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Sammanhållningsfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) eller InvestEU.

62.För att järnvägsautomatisering och trafikledning ska förverkligas på gränsöverskridande huvudtågspår kommer kommissionen att föreslå en uppdatering av de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) för att täcka in ny teknik som 5G och satellitdata och skapa en gemensam systemarkitektur som är lätt att uppgradera. Detta behövs för att ERTMS ska kunna utgöra grunden för ett digitalt järnvägssystem.

61.För att skapa ett verkligt smart transportsystem måste man också ta itu med effektiv kapacitetsfördelning och trafikledning för att undvika kapacitetsbrist och minska koldioxidutsläppen. Utbyggnaden av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) och det gemensamma europeiska luftrummet är fortfarande prioriterad för kommissionen och för Europeiska unionens återhämtningsinstrument: investeringar i utbyggnaden av dessa räknas helt och hållet in i de digitala utgiftsmålen och räknas till stor del in i klimatutgiftsmålen. Ytterligare insatser krävs för att utveckla tågautomatiseringen och systemen för flygledningstjänst (ATM), exempelvis genom ”gemensamma företag”. Kommissionen överväger sådana gemensamma företag för Horisont Europa (t.ex. Gemensamma företaget för Shift2Rail och för Sesar) och andra framtida partnerskap inom ramen för det programmet. Fortsatt utveckling av övervaknings- och informationssystem för sjötrafik (VTMIS) kommer att underlätta en säker utbyggnad av automatiserad och autonom sjöfart.

58.Kommissionen kommer att undersöka alternativ för att ytterligare stödja säkra, smarta och hållbara vägtransporter inom ramen för en befintlig byrå eller något annat organ. Detta organ skulle kunna stödja spridning och hantering av intelligenta transportsystem och hållbar, uppkopplad och automatiserad mobilitet i hela EU. Det skulle kunna underlätta utarbetandet av relevanta tekniska föreskrifter, bland annat i fråga om användningen av automatiserade fordon över gränser och om utbyggnad av laddnings- och tankningsinfrastruktur, som föreskrivs i EU-lagstiftning och ska antas av kommissionen. Sådana föreskrifter skulle i sin tur leda till synergier mellan medlemsstaterna. Det skulle t.ex. kunna utarbeta utkast till metoder för trafiksäkerhetskontroller och utföra andra specifika trafiksäkerhetsuppgifter och samla in relevanta uppgifter. Det skulle också kunna utföra särskilda uppgifter inom området för vägtransporter vid stora störningar, som covid-19-pandemin, där det har krävts akuta åtgärder och lösningar som t.ex. gröna körfält.

56.EU behöver fullt ut dra nytta av smarta digitala lösningar och intelligenta transportsystem (ITS). Uppkopplade och automatiserade system har en enorm potential för att förändra hela transportsystemets funktion i grunden och bidra till våra hållbarhets- och säkerhetsmål. Åtgärderna kommer att inriktas på stöd till integreringen av transportslag till ett fungerande multimodalt system.

71.Därför kommer kommissionen att föreslå ytterligare åtgärder för att bygga ett gemensamt europeiskt mobilitetsdataområde. Den kommer att ta hänsyn till den övergripande styrning som fastställs i datastrategin och i datarättsakten samt principen om teknikneutralitet. Syftet är att samla in, koppla upp och göra data tillgängliga för att uppnå EU:s mål, från hållbarhet till multimodalitet. Detta mobilitetsdataområde bör fungera i synergi med andra viktiga system, däribland energi, satellitnavigering och telekommunikation, och samtidigt vara cybersäkert och förenligt med unionens normer för uppgiftsskydd. Samtidigt måste likvärdiga förutsättningar upprätthållas för data i värdekedjan, så att innovation kan blomstra och nya affärsmodeller växa fram. Kommissionen kommer att överväga olika regleringsalternativ för att ge aktörerna ett säkert och tillförlitligt område där de kan dela uppgifter inom och mellan sektorer utan att snedvrida konkurrensen och samtidigt respektera den personliga integriteten och unionens internationella skyldigheter.

72.Eftersom tillgång till fordonsdata kommer att vara avgörande för delning av transportuppgifter och smart mobilitet kommer kommissionen under 2021 att föreslå ett nytt initiativ om åtkomst till bildata. Där kommer den att föreslå ett balanserat regelverk som garanterar rättvis och effektiv åtkomst till fordonsdata för leverantörer av mobilitetstjänster.

Milstolpar på väg mot smart mobilitet: 11)Senast 2030 kommer sömlösa multimodala passagerartransporter att underlättas genom integrerad elektronisk biljettförsäljning och godstransporter kommer att vara papperslösa. 12)Senast 2030 kommer automatiserad mobilitet att användas i stor skala.

Motståndskraftig mobilitet – ett motståndskraftigare gemensamt europeiskt transportområde: för konnektivitet för alla

73.Transportsektorn har varit en av de sektorer som har drabbats hårdast av covid-19-pandemin och har skadats av de enorma negativa efterfrågechockerna till följd av de nödvändiga inneslutningsåtgärderna och riskreduceringsåtgärderna. Detta har gett upphov till störningar i leveranskedjor, kraftigt minskat utrikes- och inrikesresande och medfört kraftigt minskad turism och försämrade kommunikationer i EU som helhet. Det har också lett till enorma operativa och ekonomiska svårigheter för många företag med verksamhet inom transportsektorn, varav många är små och medelstora företag. Denna strategi måste hjälpa sektorn och de berörda ekosystemen, däribland resor och turism, att återhämta sig till något bättre från krisen och bli grönare, smartare och mer motståndskraftig.

Flaggskeppsinitiativ 8 – Stärka den inre marknaden

74.Nu har EU möjlighet att bygga ett mobilitetssystem som är hållbart, smart och motståndskraftigt: ett system för framtidens generationer. Kommissionens tidigare bedömning visade att det behövdes stora och snabba investeringar, däribland betydande offentliga och privata investeringar på nationell nivå: de ytterligare investeringarna för 2021–2030 i fordon (bl.a. rullande materiel, fartyg och luftfartyg) spridning av infrastruktur för förnybara och koldioxidsnåla bränslen beräknas till 130 miljarder euro per år jämfört med förra årtiondet. ”Investeringsgapet för grön och digital omställning” för infrastruktur skulle innebära ytterligare 100 miljarder euro per år. Bara för att fullborda stomnätet och bygga det som ett verkligt multimodalt system behövs det 300 miljarder euro under de kommande tio åren. Dessa investeringar är avgörande för att stärka den inre marknaden.

75.Investeringarna måste samordnas och prioriteras inom ramen för EU:s finansieringsprogram, bl.a. det europeiska återhämtningsinstrumentet (Next Generation EU), enligt följande principer. För det första bör icke-återbetalningspliktigt stöd, framför allt från den nya faciliteten för återhämtning och resiliens, Eruf, Sammanhållningsfonden och Innovationsfonden, prioriteras för de projekt som har högst värde socialt, för miljön, ekonomi och EU-mervärde och som direkt får effekt på jobb, tillväxt och motståndskraft. FSE är huvudinstrumentet för att finansiera infrastrukturutveckling med största möjliga EU-mervärde och samtidigt integrera de gröna och digitala målen. För det andra bör marknadsmisslyckanden och en otillfredsställande investeringsnivå inom politiskt prioriterade områden tacklas genom finansieringsinstrument, framför allt genom politikområdena för hållbar infrastruktur och forskning, innovation och digitalisering inom InvestEU-programmet, vid behov kompletterat med ytterligare användning av blandfinansieringsinstrument. För det tredje bör EIB:s utlåningspolitik för transporter också bidra till strategins mål genom att erbjuda en heltäckande ram som kommer att locka privata investeringar för att förbättra motståndskraften och skynda på spridningen av hållbar och smart teknik inom alla transportslag.

76.Investeringar i transportsektorns återhämtning bör åtföljas av investeringar från företag i mer hållbar och digital mobilitet. De tekniska granskningskriterier som baseras på taxonomiförordningen bör fastställas för alla transportslag, samtidigt som specifika investeringsbehov erkänns. Finansieringen av hållbara transportinvesteringar skulle också kunna bygga på den kommande EU-standarden för gröna obligationer, med förankring i EU-taxonomin. Den kommande översynen av de regler för statligt stöd som är relevanta för transporter måste också användas för att driva på sektorns omställning till hållbarhet och ge alla transportslag ökade möjligheter att konkurrera på lika villkor om en subvention.

77.För att bygga upp en trovärdig reserv av livskraftiga projekt och skynda på investeringarna behövs rådgivningsstöd till offentliga myndigheter och projektansvariga. Detta kan erbjudas genom instrumentet för tekniskt stöd och InvestEU:s rådgivningscentrum och även genom tekniskt stöd som finns tillgängligt via program som finansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken.

78.Små och medelstora företag behöver enklare tillgång till finansiering, framför allt för att förnya fordonsparker och göra andra innovativa och gröna investeringar. Detta kan uppnås genom tydligare kommunikation och vägledning, särskilt administrativt stöd och förenklade ordningar för finansiellt stöd. Stöd för att skapa poolning, fonder och andra förmedlingsmekanismer kommer att säkerställa en kritisk massa för tillgång till finansiering. Medlemsstaterna bör utse en enda kontaktpunkt där företagen kan ansöka om sådant stöd.

79.Investeringar i transportinfrastruktur i hela EU är avgörande för att säkerställa konnektivitet, en hållbart fungerande ekonomi och sammanhållning mellan medlemsstaterna. Därför är det nu nödvändigt att se över EU:s regelverk för ekonomisk styrning: EU måste främja transportinvesteringar som baseras på en EU-infrastrukturtillgångsklass. En sådan klass skulle kunna omfatta infrastrukturprojekt vars genomförande bygger på europeisk strategisk planering, t.ex. TEN-T-projekten. Kommissionen kommer också att se till att de nya TEN-T-riktlinjerna är förenliga med principen orsaka inte betydande skada och med den europeiska gröna given. Infrastrukturen måste också vara anpassad för klimatförändringen och vara motståndskraftig mot katastrofer. Kommissionen kommer att ta upp denna fråga både i översynen av TEN-T och i klimatanpassningsstrategin, däribland genom särskild vägledning om klimatsäkring.

80.Alla nödvändiga åtgärder måste vidtas för att fullborda TEN-T i tid. Kommissionen kommer att föreslå en förstärkning av de europeiska samordnarnas roll för att driva på framstegen med transportkorridorerna över kontinenten, och försöka slutföra dem senast 2030. EU måste prioritera att avskaffa skiljelinjerna mellan öst och väst och nord och syd för modern infrastruktur. Det goda utfallet med Öresundsbron mellan Danmark och Sverige och höghastighetsjärnvägsnätet mellan Paris-London-Bryssel-Amsterdam och Köln visar behovet av att utan dröjsmål slutföra projekt som Rail Baltica, Lyon-Turin, Y-basque, Fehmarn Bält, Brenner, Dresden-Prag, Wien-Bratislava-Budapest, Seine-Scheldt och många fler. Fler gränsöverskridande projekt kommer att behövas för att integrera alla medlemsstater i EU:s framtida järnvägssystem och upprätta sömlösa anslutningar för gränsöverskridande tågresor i Europa. Detta ska uppnås samtidigt som tillgängligheten ska upprätthålls för landsbygdsområden och avlägset belägna områden.

81.Samtidigt behöver investeringarna finansiera moderniseringen av fordonsparker inom alla transportslag. Detta är nödvändigt för att se till att alternativ med utsläppssnål och utsläppsfri teknik sprids, bl.a. genom eftermontering och lämpliga förnyelseplaner inom alla transportslag. Ökad användning av gemensam och gränsöverskridande offentlig upphandling inom EU, baserat på principen om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet kan bidra till att detta genomförs kostnadseffektivt. Stöd till den typen av förnyelse av fordonsparker, som ges i enlighet med EU:s internationella skyldigheter i fråga om subventioner och med EU:s regler för statligt stöd, kommer att bidra till att bevara ett välmående ekosystem för tillverkning inom områden där EU har haft en strategisk teknisk fördel, t.ex. inom luftfartygstillverknings-, tågtillverknings- och varvsindustrin. Detta skulle öka utsikterna för att det byggs upp tillräcklig produktionskapacitet och leveransvärdekedjor inom den europeiska tillverkningsindustrin i linje med den nya industristrategin för EU och för att bevara det tekniska försprånget hos EU:s tillverkningsbas.

82.Med utgångspunkt i framgångarna med den europeiska batterialliansen stöder kommissionen strategiska värdekedjor (däribland för batterier, råvaror, vätgas och förnybara och koldioxidsnåla bränslen) med lagstiftningsinstrument och finansiella instrument. Detta är mycket viktigt för att garantera en säker försörjning av material och teknik som är nödvändiga för hållbar och smart mobilitet och för att komma ifrån EU:s beroende av externa leverantörer i strategiska sektorer, för att uppnå större strategisk autonomi. EU behöver ta vara på sina rymdtillgångar som ger satellittjänster, data och kommunikation för alla transportslag och som är särskilt viktiga för sammankopplad, samverkande och automatiserad rörlighet.

83.Det gemensamma europeiska transportområdet är mer integrerat än någonsin, men är fortfarande långt ifrån fullbordat. Det finns fortfarande kvar hinder för den fria rörligheten för varor och tjänster och även för rättvis konkurrens, samtidigt som relevanta regler inte genomförs eller verkställs korrekt i rätt tid.