MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Meddelande från vice ordförande Olli Rehn i samförstånd med ordföranden /* COM/2013/0927 final */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Meddelande från vice ordförande Olli Rehn i samförstånd med ordföranden Denna rapport har tagits fram med anledning av det nya kravet i Europaparlamentets och rådets beslut 1219/2011/EU av den 16 november 2011 och 602/2012/EU av den 4 juli 2012 som innebär att den styrelseledamot som företräder EU i styrelsen för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) årligen ska rapportera till Europaparlamentet. I dessa beslut anges att styrelseledamoten ska rapportera om ”främjandet av unionens mål, särskilt med avseende på unionens yttre åtgärder enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), Europa 2020- strategin, och den betydande ökningen av överföringarna av teknik för förnybar energi och energisnål teknik, […] om användningen av kapital, om åtgärder för att säkerställa öppenhet i den verksamhet som EBRD bedriver via finansiella mellanhänder, […] om risktagande och effektivitet när det gäller att fungera som hävstång för ytterligare finansiering från den privata sektorn samt om samarbete mellan Europeiska investeringsbanken och EBRD utanför unionen” och att ”också rapportera om EBRD:s verksamhet i södra och östra Medelhavsområdet”. Årsrapport 2012 från den styrelseledamot som företräder EU i EBRD:s styrelse till Europaparlamentet Innehållsförteckning: 1. Inledning. 4 1.1. Bakgrund om EBRD.. 4 1.2. Insyn i verksamheten. 5 2. Resultat 2012. 6 2.1. Finansiellt 6 2.2. Övergångsprocessens fortskridande. 6 2.3. Risktagande. 7 2.4. Geografisk expansion. 7 2.5. Ny ordförande. 8 3. Bidrag till främjandet av EU:s mål (se exempel på projekt i bilaga 2) 9 3.1. EBRD:s strategier och policyer 9 3.2. Landstrategier 10 3.3. Särskilda insatser i Grekland. 10 3.4. Europa 2020. 11 4. Interinstitutionellt samarbete. 12 4.1. Samförståndsavtalet mellan Europeiska kommissionen, EBRD och EIB.. 12 4.2. EU-plattform för kombinerade mekanismer vid externt samarbete. 12 4.3. Partnerskap mellan internationella finansinstitut 12 4.4. Stöd från givare. 13 4.5. EBRD:s operativa samordningskontor i Bryssel 14 5. Bilaga 1 – EBRD:s resultat 15 6. Bilaga 2 – Exempel på projekt 19 7. Bilaga 3 – Länkar till webbplatser. 21 1. Inledning Denna rapport har tagits fram med anledning av det nya kravet i Europaparlamentets och rådets beslut 1219/2011/EU av den 16 november 2011 och 602/2012/EU av den 4 juli 2012 som innebär att den styrelseledamot som företräder EU i styrelsen för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) årligen ska rapportera till Europaparlamentet om följande: ”främjandet av unionens mål, särskilt med avseende på unionens yttre åtgärder enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), Europa 2020- strategin, och den betydande ökningen av överföringarna av teknik för förnybar energi och energisnål teknik, […] om användningen av kapital, om åtgärder för att säkerställa öppenhet i den verksamhet som EBRD bedriver via finansiella mellanhänder, […] om risktagande och effektivitet när det gäller att fungera som hävstång för ytterligare finansiering från den privata sektorn samt om samarbete mellan Europeiska investeringsbanken och EBRD utanför unionen” och att ”också rapportera om EBRD:s verksamhet i södra och östra Medelhavsområdet”. 1.1. Bakgrund om EBRD EBRD inrättades 1990 efter kommunistregimernas fall i Europa och Sovjetunionen. Dess uppdrag är att ”gynna övergången till öppna marknadsorienterade ekonomier, och att främja privata initiativ och företagaranda” i Central- och Östeuropa, Centralasien och, nu senast, i södra och östra Medelhavsområdet. Banken är för närvarande verksam i 34 länder i dessa regioner, och stöder projekt som inte helt kan finansieras av marknaden, huvudsakligen i den privata sektorn. Bankens medlemmar är 64 länder, EU och Europeiska investeringsbanken (EIB). EU och dess medlemsstater står tillsammans för omkring 64 % av bankens aktiekapital. De direktionsmedlemmar som företräder dessa områden sammanträder regelbundet för att samordna sin syn på bankens projekt, politik och strategier. Detta leder dock inte alltid till samsyn eftersom de direktionsmedlemmar som företräder EU:s medlemsstater röstar som oberoende aktieägare och återspeglar sina respektive myndigheters prioriteringar. I slutet av 2012 uppgick EU:s andel av EBRD:s auktoriserade kapital till 3,04 % (900 miljoner euro av ett totalt kapital på 30 miljarder euro), varav drygt 20 % var andelar som inbetalas (188 miljoner euro för EU) och resten var andelar för vilka betalning kan påfordras (712 miljoner euro för EU, vilket utgör en ansvarsförbindelse för EU:s budget). Samtliga 66 andelsägare sitter med i EBRD:s styrelse. EU:s företrädare utses av kommissionen och är för närvarande Olli Rehn, kommissionens vice ordförande med ansvar för ekonomiska och monetära frågor. Kommissionen utser även en suppleant, för närvarande Marco Buti, generaldirektören för GD Ekonomi och finans. Styrelseledamöterna väljer de 23 direktionsmedlemmarna för en mandatperiod på tre år (med möjlighet till omval). 15 av dessa direktionsposter är för EU-medlemsstater, EU och EIB. Varje direktionsmedlem utser en suppleant med befogenhet att företräda honom eller henne vid frånvaro. Den direktionsmedlem som företräder EU är för närvarande Vassili Lelakis (GD Ekonomi och finans) och hans suppleant är Peter Basch (GD Ekonomi och finans). När den direktionsmedlem som företräder EU uttrycker EU:s officiella synpunkter och ståndpunkter beaktar han eller hon synpunkter från alla kommissionens berörda avdelningar, Europeiska utrikestjänsten och andra relevanta EU-organ, samt majoritetsuppfattningen bland de direktionsmedlemmar som företräder EU:s medlemsstater. 1.2. Insyn i verksamheten Banken offentliggör en serie offentliga årsrapporter för att informera intresserade parter om sin verksamhet och om hur den har ökat insynen i sin verksamhet. Det rör sig bland annat om en årsrapport, en årsredovisning, en rapport om övergångsprocessen, en hållbarhetsrapport och en givarrapport (webblänkar finns i bilaga 3). Policyn för offentlig information innehåller uppgifter om vad EBRD behöver göra i fråga om offentliga samråd och redovisning av information. Under 2012 höll banken ett offentligt samråd om nio landstrategier och en sektorsstrategi, offentliggjorde projektsammanfattningar av 158 projekt i den privata sektorn, gjorde miljö- och socialkonsekvensbedömningar av alla projekt i miljökategori A, och anslog erforderlig information om ansvarighet och styrning. Banken besvarade även alla informationsförfrågningar, inklusive ett överklagande av ett avslag. Ett viktigt verktyg i EBRD:s ansvarighetsmekanism är dess mekanism för projektklagomål. I mekanismen granskas klagomål där banken kan ha avvikit från gällande policy vid godkännandet av ett visst projekt. Det drabbade samfundet erbjuds då möjlighet att få stöd från banken i ett problemlösningsinitiativ med projektets sponsor. Under 2012 var över 1 900 organisationer i det civila samhället registrerade hos EBRD och över 400 organisationer deltog i tematiska möten med bankens personal. Programmet för det civila samhället är flaggskeppsevenemanget för bankens förbindelser med det civila samhället och äger rum parallellt med EBRD:s årsmöte och näringslivsforum. Det utgör en plattform på hög nivå för dialogen mellan företrädare för det civila samhället och EBRD:s ordförande, direktion, högsta ledning och bankpersonal. 2. Resultat 2012 2.1. Finansiellt Banken fortsatte att uppvisa sunda finanser under 2012 med en stark kapitalposition (vilket återspeglas av att den tilldelats betyget trippel-A, med stabila utsikter), hög likviditet och fortsatt starkt stöd från sina andelsägare. EBRD hade en årsomsättning på 8,9 miljarder euro genom 393 enskilda projekt och 72 utestående belopp inom programmet för underlättande av handel från 2012. Detta omfattar sex åtaganden om 181 miljoner euro i södra och östra medelhavsregionen. Dessa projekt bidrog till ytterligare finansiering av 17,4 miljarder euro under 2012 (20,8 miljarder euro 2011) där banken direkt mobiliserade 1,2 miljarder euro i syndikerade lån (1,0 miljarder euro 2011). Bankens investeringsportfölj ökade till 37,5 miljarder euro i slutet av 2012 (en ökning med 8 % jämfört med 2011). En nettovinst på 1 miljard euro redovisades 2012 (173 miljoner euro 2011), främst på grund av orealiserade värdeförändringar i verkligt värde för eget kapital som med tanke på volatiliteten på aktiemarknaden sannolikt kommer att variera kraftigt framöver. Detta innebar att EBRD:s reserver ökade från 7,0 miljarder euro 2011 till 7,8 miljarder euro i slutet av 2012. Banken samlade in 6,3 miljarder euro i långsiktig finansiering under 2012 inom ramen för sitt årliga låneprogram, med en genomsnittlig förfallotid på 4,1 år. Obligationerna emitterades i tolv valutor, där US-dollar utgjorde 60 % av den totala emissionen. Rörelseresultat och finansiellt resultat, samt den geografiska fördelningen av bankens åtgärder, återfinns i bilaga 1. 2.2. Övergångsprocessens fortskridande EBRD gör en årlig bedömning av hur övergångsprocessen fortskrider och av återstående utmaningar i 15 sektorer i alla länder där EBRD är verksamt. Vid denna bedömning av luckor i övergångsprocessen undersöker EBRD vilka förändringar som behövs i marknadsstruktur eller marknadsstödjande institutioner för att få dem att nå upp till de flesta utvecklade marknadsekonomiers standard. Under 2012 gjordes stora framsteg i det demokratiska reformarbetet i vissa delar av EBRD-regionen, medan det stagnerade i andra delar. Störst reformer gjordes i länder som precis inlett sin demokratiseringsprocess, t.ex. Egypten och Tunisien. Det förekom dock en del oroligheter och övergångsprocessen kommer sannolikt att vara ojämn för alla länder i södra och östra Medelhavsregionen. Länderna på västra Balkan fortsatte med sina demokratiska reformer som planerat, hjälpta av EU-integrationen och det ökade regionala samarbetet, även om populism och spänningar mellan etniska grupper fortsätter att bromsa demokratiseringsprocessen. Armenien, Georgien och Moldavien förbättrade sina demokratiska meriter genom att hålla fria och rättvisa val och bilda reformvänliga regeringar. Även Kirgizistan och Mongoliet tog ytterligare steg mot demokrati. På andra håll i EBRD-regionen var de demokratiska reformerna mer blandade. I Ryssland åts de framsteg som gjordes i form av vissa demokratiska reformer och öppnare presidentval i mars 2012 delvis upp av andra åtgärder som myndigheterna vidtagit. I Ukraina undergrävdes de betydande framsteg som gjorts under föregående år av den selektiva rättstillämpningen och påtryckningarna på oberoende medier. I övriga OSS-länder gick demokratiseringen i bästa fall långsamt, och farhågor om omfattande korruption, bristande tillämpning av rättsstatsprincipen, samt kränkningar av mänskliga rättigheter noterades. Banken fortsatte att vara allvarligt oroad över bristen på framsteg i det demokratiska reformarbetet i Vitryssland och Turkmenistan och fortsatte att tillämpa en välavvägd strategi på verksamheten, inriktad på projekt inom den privata sektorn och framsteg mot väldefinierade politiska och ekonomiska riktmärken. Arbetet med att införa ekonomisk integration i övergångssystemet inleddes 2012 och 2013 lade banken till ytterligare tre dimensioner – bristande jämställdhet mellan kvinnor och män, skillnader mellan landsbygd och stad samt ungdomsfrågor. 2.3. Risktagande EBRD är utformat för att ta större risker än sina motsvarigheter i den privata sektorn i sitt uppdrag att främja övergången till öppna marknadsorienterade ekonomier. Banken strävar dock efter att göra det på ett måttfullt och öppet sätt. Ledningen informerar och samråder regelbundet med direktionen, främst genom sina kvartalsvisa riskrapporter men även i enskilda fall. EBRD strävar efter att minska riskerna i sin aktieportfölj så mycket som möjligt genom att upprätthålla en hög likviditet och kortfristiga investeringar i de bästa instrumenten. Dessa verksamheter bedrivs genom delegerat ansvar från direktionen med strikta regler som ses över varje år. Portföljen för bankverksamheten å andra sidan är utformad för att ta betydligt större risker genom att göra medelfristiga till långfristiga investeringar som ofta är skräddarsydda eller unika produkter och därför är högst illikvida. EBRD försöker dock att identifiera, mäta och strukturera dessa risker för att minska eller skydda sig mot dem (t.ex. genom utträdesmöjligheter, utbetalningskontroller, klausuler eller borgensmän). Prissättningen av EBRD:s investeringar görs utifrån marknadspris för att återspegla en lämplig avvägning mellan risk och avkastning (samtidigt som det säkerställs att EBRD inte ”tränger undan” den privata sektorn). Vissa fallissemang är att vänta. EBRD försöker dock att minska sådana förluster så mycket som möjligt och gör avsättningar för täckning av dem för att bibehålla en sund kapitalbas. EBRD:s osäkra lån utgjorde en mycket låg andel av skuldtillgångarna på 3,4 % i slutet av 2012 (676 miljoner euro). Andra risker (som alla marknadsaktörer löper) omfattar operativa risker (t.ex. misstag, bedrägeri), anseenderisker kopplade till befintliga och potentiella klienters integritet, samt systemrisker (t.ex. att en viktig västerländsk bank går i konkurs eller att amerikanska Federal Reserve gör en viktig omläggning av politiken). 2.4. Geografisk expansion Under 2011 började EBRD sin infasning i södra och östra Medelhavsregionen genom givarfinansierade samarbetsfonder för utarbetandet av projekt m.m. Under 2012 hade tillräckligt många av EBRD:s andelsägare dock ratificerat ändringar av artikel 18 i avtalet om upprättandet av EBRD för att bevilja Egypten, Jordanien, Marocko och Tunisien status som tänkbara mottagarländer. Detta innebar att banken från och med november kunde börja göra en lång rad investeringar i den nya regionen genom en särskild investeringsfond (se bilaga 2). Dessa länder väntades bli fullfjädrade mottagarländer under 2013–2014. Efter omfattande diskussioner röstade EBRD:s styrelseledamöter i november 2012 för att låta Kosovo bli medlem i EBRD. Landet blev därmed bankens 66:e medlem och 30:e verksamhetsland. I den resolution som godkändes betonades att beslutet inte påverkade hur EBRD:s enskilda medlemmar ser på Kosovos status. 2.5. Ny ordförande Vid årsmötet i London i maj 2012 vann Suma Chakrabarti från Storbritannien det första konkurrensutsatta valet till EBRD:s ordförande och ersatte Thomas Mirow i juli. När den nya ordföranden tillträdde inleddes en process för att modernisera banken. Syftet vara att förändra hur banken fungerar internt och att maximera effektiviteten och se till att användningen av investeringar, politisk dialog, tekniskt samarbete och ledarskap får största möjliga effekt. 3. Bidrag till främjandet av EU:s mål (se exempel på projekt i bilaga 2) Som ett multilateralt internationellt finansinstitut är EBRD ansvarigt inför sina andelsägare både inom och utanför EU och agerar därför i enlighet med sin egen unika styrelseform och sin rättsliga och politiska ram. Generellt sett tillämpar och främjar EBRD dock EU:s standarder och politiska krav. Det gäller inte bara i de EU-länder där banken är verksam utan även i mottagarländer utanför EU, där bankens projekt och politiska dialog syftar till att uppfylla eller närma sig EU:s krav så mycket som möjligt. Det är inte alla EBRD-projekt som lyckas uppfylla EU:s standarder från början, främst på grund av ekonomiska begränsningar och de ofta betydande luckorna i övergångsprocessen. I så fall måste direktionen komma överens om att göra undantag från den aktuella EBRD-policyn. I vilket fall som helst bidrar EBRD till flera av EU:s utrikespolitiska mål som anges i artikel 21 i EU-fördraget. EBRD ger till exempel tekniskt och finansiellt stöd som bidrar till att främja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling, integrera länder i världsekonomin, och främja en multilateral och god global samhällsstyrning. Genom att endast arbeta med länder som åtar sig att följa principerna om flerpartidemokrati, pluralism och marknadsekonomi bidrar banken även till målet om att främja demokrati och rättsstatsprincipen. Inom ramen för sitt uppdrag att främja övergången till marknadsorienterade ekonomier främjar EBRD privata initiativ och företagaranda genom att hjälpa länder att genomföra strukturella och sektorsvisa (ekonomiska, sociala och miljömässiga) reformer i syfte att hjälpa dem att modernisera sig och bli helt integrerade i den globala ekonomin. 3.1. EBRD:s strategier och policyer Under 2012 godkändes en ny policy för gruvverksamheten. I den anges bankens målsättningar och principer för att främja ansvarsfull gruvdrift enligt högsta internationella standarder när det gäller miljö, hälsa, säkerhet och sociala aspekter (användningen av kol och utvinningen av fossila bränslen omfattas av den energistrategi som kommer att diskuteras vid ett samråd under 2013). Policyn var ordentligt förankrad i relevanta EU-direktiv och relaterade miljöstandarder, med många hänvisningar till EU:s normativa och rättsliga standarder på området. Under 2012 kom EBRD överens om det hållbara energiinitiativets tredje fas för 2012–2014 för att fortsätta det framgångsrika arbetet med att främja ekonomisk konkurrenskraft och tillväxt baserat på energieffektivitet och låga koldioxidutsläpp. Omkring 2,3 miljarder euro av årsomsättningen 2012 är direkt kopplade till insatser inom det hållbara energiinitiativet och bidrar till bankens mål om att 20 % av investeringarna ska ha en koppling till hållbar energi. Under det hållbara energiinitiativets tredje fas kommer de verksamheter som är inriktade på att öka energieffektiviteten och begränsa klimatförändringen att utvecklas ytterligare samtidigt som banken ökar sitt fokus på klimatanpassning. Syftet är att finansieringen ska uppgå till 4,5–6,5 miljarder euro med målet att minska koldioxidutsläppen med 26–32 miljoner ton koldioxid. På EU:s begäran kommer man under fas 3 att ytterligare harmonisera och samordna sina klimatplaner med andra internationella finansinstituts planer. Ett viktigt tillväxtområde för banken är finansieringen av förnybar energi. Sedan 2006 har banken gjort 57 investeringar i projekt som rör vindkraft, solkraft, biomassa och vattenkraft och gjort bidrag till fonder för förnybar energi. Sammantaget har banken investerat över 2 miljarder euro i projekt med ett totalt värde på över 5 miljarder euro som i sin tur har gett upphov till över 3 miljarder euro i investeringar från den offentliga och privata sektorn. Under 2012 antogs en ny femårig kommunal och miljövänlig infrastrukturstrategi baserad på EU:s miljöstandarder. Det här är ett område som har stor betydelse för många av EBRD:s fattigaste mottagarländer och ses, på grund av de stora utmaningar som finns i övergångsprocessen, som en viktig del av bankens verksamhet. Finansiering ur EU:s kombinationsinstrument är vanligt på det här området. 3.2. Landstrategier Under 2012 utarbetade EBRD nya treåriga landstrategier för Albanien, Armenien, Estland, Litauen, Rumänien, Ryssland, Slovakien, Tadzjikistan och Turkiet. Med tanke på att Turkiet 2012 står med på arbetsgruppen för finansiella åtgärders lista över länder med brister i sin lagstiftning om penningtvätt/terrorismfinansiering medverkade EU till att se till att banken iakttar extra omsorg i alla projekt som involverar turkiska sponsorer. Landstrategierna för Estland, Litauen och Slovakien präglas av att länderna kommit långt i övergångsprocessen och innehåller tydliga planer för att kunna avföras från bankens stödverksamhet. I Rumäniens strategi betonades EBRD:s roll när det gäller att hjälpa de rumänska myndigheterna att bättre utnyttja EU:s struktur- och sammanhållningsfonder. Den ryska strategin föregicks av omfattande förhandlingar, med tanke på att den utgör mer än en tredjedel av EBRD:s verksamhet. Den styrelseledamot som företräder EU förespråkade en lämplig formulering när det gäller Rysslands behov av att följa internationella handelsregler med tanke på landets medlemskap i WTO. Mot bakgrund av antalet pågående handelstvister mellan EU och Ryssland ansågs det viktigt att skicka en kraftfull signal till både de ryska myndigheterna och till EBRD om att undvika att stödja projekt som strider mot överenskomna handelsregler och om att Ryssland måste göra mer för att integreras i den globala ekonomin och främja marknadsreformer. När det gäller landstrategidokumenten generellt förhandlade EU fram en rad standardförfaranden för hanteringen av undantag från EU:s miljökrav på projektnivå som innebär att det kommer att krävas tydliga motiveringar och konkreta kompletterande åtgärder vid sådana undantag. 3.3. Särskilda insatser i Grekland Efter att det i augusti 2012 kommit en begäran från de grekiska myndigheterna om stöd och samarbete inrättade EBRD en arbetsgrupp för att undersöka hur man skulle kunna främja tillväxten i Grekland och regionen genom gränsöverskridande infrastrukturinvesteringar, handelsintegration och regional näringslivsutveckling som involverar grekiska dotterbolag i hela Sydosteuropa. Efter ett antal förberedande sammanträden på hög nivå med de grekiska myndigheterna, grekiska affärspartner, Europeiska kommissionens relevanta avdelningar och dess arbetsgrupp för Grekland, samt EIB, hjälpte EBRD EIB att inrätta ett program för att underlätta handeln med Grekland. Åtgärder vidtogs för att lansera ett nytt finansieringspaket på 711 miljoner euro till nio grekiska bankers dotterbolag i Bulgarien, Rumänien och Serbien för att minska deras beroende av sina grekiska moderbolag. Banken stödde även ett stort antal projekt med grekiska företag i Sydosteuropa. 3.4. Europa 2020 EBRD:s transaktioner kommer främst att vara inriktade på att främja en systemisk ekonomisk övergång snarare än tillväxt. Eftersom en sådan övergång ofta banar väg för tillväxt, påverkar EBRD:s investeringar ett lands utsikter och bidrar indirekt till att skapa arbetstillfällen och minska fattigdomen. Ett exempel på detta är bankens arbete med att stödja små och medelstora företag genom att tillhandahålla bankkrediter och tekniskt stöd till företagsledningar. Omkring 1 500 projekt för små och medelstora företag genomfördes 2012. I det sammanhanget bidrar EBRD till de centrala målen i Europa 2020-strategin för tillväxt, bland annat till smart tillväxt genom investeringar i ”kunskapsekonomin” och innovation, till hållbar tillväxt genom investeringar i energieffektivitet och projekt med låga koldioxidutsläpp, och till tillväxt för alla som påverkar jämställdheten, skillnaderna mellan stad och landsbygd och ungdomars utanförskap. 4. Interinstitutionellt samarbete Utöver sina investeringar och sitt stöd till ekonomisk diversifiering spelar EBRD en allt viktigare roll när det gäller att främja multilateralt samarbete och god global samhällsstyrning, i enlighet med EU:s bredare utrikespolitiska mål. Banken vill ge sin region en röst i internationella forum och arbetar med regeringar och företagsledare för att främja god företagsstyrning samt politiska och rättsliga reformer. 4.1. Samförståndsavtalet mellan Europeiska kommissionen, EBRD och EIB Mot bakgrund av EIB:s och EBRD:s roll när det gäller att främja europeiska mål och värden i EU och dess grannländer arbetar kommissionen aktivt med att främja samarbete inom ramen för det samförståndsavtal mellan kommissionen, EIB och EBRD som undertecknades i mars 2011 (och omarbetades i november 2012 för att återspegla den södra och östra Medelhavsregionens utvidgning). Genom samförståndsavtalet inrättades en kontaktgrupp som ska främja en kultur av regelbundet utbyte och en gemensam identifiering av möjligheter till samfinansiering baserat på varje partners komparativa fördelar. Ytterligare ett samförståndsavtal mellan kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, EBRD och EIB undertecknades den 13 december 2012. Det omfattar identifieringen av relevanta investeringsprojekt inom ramen för EU:s och Rysslands partnerskap för modernisering. 4.2. EU-plattform för kombinerade mekanismer vid externt samarbete Under 2012 deltog EBRD i en expertgrupp vilket resulterade i att kommissionen inrättade en ny EU-plattform för kombinerade mekanismer vid externt samarbete som lanserades den 14 december. Syftet var att fördjupa EU:s samarbete med en rad finansinstitut och dra nytta av deras omfattande tekniska expertis och komparativa fördelar för att samordna EU:s yttre åtgärder och förbättra åtgärdernas genomslag och effektivitet. Det tekniska arbetet har påbörjats i form av en analys av kombinationsmekanismer, inklusive bästa metoder, förvaltningsstrukturer och metoder för att mäta och övervaka resultat. 4.3. Partnerskap mellan internationella finansinstitut I november 2012 enades EIB, Världsbanksgruppen och EBRD om en andra gemensam handlingsplan för internationella finansinstitut. Handlingsplanen ska främja den ekonomiska återhämtningen och tillväxten i Central- och Sydosteuropa med hjälp av ett finansiellt stödpaket på över 30 miljarder euro (samt politisk rådgivning) för 2013–2014 (som kallas Wien II eftersom det bygger på Wien-initiativets handlingsplan). Åtgärden var en direkt följd av att euroområdets problem fortsätter att påverka Europas nya ekonomier och syftar till att främja tillväxten i regionen genom att stödja privata och offentliga initiativ, bland annat infrastruktur, företagsinvesteringar och den finansiella sektorn. EBRD kommer att rikta sitt stöd till länder på västra och östra Balkan, de baltiska staterna och de centraleuropeiska länderna. Banken räknar med att investera upp till 4 miljarder euro i lån, eget kapital och handelsfinansiering. Det hela kommer att genomsyras av en politisk dialog för att främja ekonomisk omstrukturering, diversifiering och förbättrad företagsstyrning. Deauville-partnerskapet lanserades av G8-länderna under toppmötet i Deauville i maj 2011. Det syftar till att samordna G8-ländernas politiska, finansiella och handelsmässiga åtgärder med anledning av den arabiska våren (däribland mobiliseringen av donationer från internationella finansinstitut och bilaterala givare utanför G8) i syfte att stödja övergången till en hållbar tillväxt för alla. Utökandet av EBRD:s mandat till södra och östra Medelhavsregionen ansågs vara en viktig del av finansieringspelaren. 4.4. Stöd från givare Bidrag från givare är avgörande för att ta itu med de utmaningar som är förenade med övergångsprocessen i EBRD:s verksamhetsländer (se bilaga 2). Under 2012 genomfördes program och initiativ inom nästan alla EBRD:s verksamhetsområden med stöd av bidrag. Dessa uppgick till 177 miljoner euro och kom från över 30 bilaterala givare, fonder med flera givare och multilaterala mekanismer. I genomsnitt finansieras 500 tekniska samarbetsuppdrag och 60 andra verksamheter med bidrag från givare varje år. Dessutom har stödet från givare varit avgörande för att öka bankens inverkan på länder som befinner sig i början av övergångsprocessen och bana väg för framgång i södra och östra Medelhavsregionen. Bidrag per givare (miljoner euro) Givare || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 Bilateral || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3 EU || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2 Multilateral || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5 Annan || 0,4 || 1,6 || - || - || 0,2 Andelsägarnas särskilda fonder || 115,0 || 30,0 || 150,0 || - || - Södra och östra Medelhavsregionen || - || - || - || 20,0 || - Totalt || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2 Kommissionen är bankens i särklass viktigaste givare, både när det gäller tekniskt samarbete och när det gäller andra verksamheter. Kommissionen bidrog till över en tredjedel av donationerna till stöd för EBRD-projekt, med över hälften av alla donationsmedel (92 miljoner euro) under 2012. EU:s bidrag omfattar bankens alla länder och sektorer. På senare år har EU-medlen i allt större utsträckning kanaliserats genom regionala mekanismer som upprättats för att kombinera EU-bidragen med investeringar från europeiska finansinstitut. Till dessa mekanismer hör bland annat investeringsinstrumentet för grannskapspolitiken, investeringsinstrumentet för Centralasien och investeringsramen för västra Balkan. Under 2012 säkrade EBRD 25,7 miljoner euro från investeringsinstrumentet för grannskapspolitiken, 17 miljoner euro från investeringsinstrumentet för Centralasien och 35,2 miljoner euro från investeringsramen för västra Balkan. Dessutom mobiliserade EBRD 21,5 miljoner euro från instrumentet för stöd inför anslutningen för projekt i Albanien och Bosnien och Hercegovina. Bankens projekt i EU-medlemsstaterna erhåller också omfattande finansiering från struktur- och sammanhållningsfonderna. Dessa bidrag varierar från år till år men omkring 3 miljarder euro har tillfallit EBRD-projekt sedan 1992. Banken är också en viktig partner i kärnsäkerhetsfrågor och förvaltar sex kärnsäkerhetsfonder på uppdrag av EU och 29 givarregeringar: kärnsäkerhetskontot, fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn, tre internationella stödfonder för avveckling och kärnsäkerhetsdelen i stödfonden för miljöpartnerskapet för den nordliga dimensionen. Dessutom är kommissionen den främsta medfinansiären av ett antal EBRD-förvaltade förvaltningsfonder med flera givare, t.ex. miljöpartnerskapet för den nordliga dimensionen (84 miljoner euro) och östeuropeiska partnerskapet för energieffektivitet och miljö (E5P) (40 miljoner euro). Dessa syftar till att främja investeringar i energieffektivitet och förbättra miljön och kärnsäkerheten i Ryssland, Vitryssland och Ukraina. Figurerna 1 och 2: Finansiering från EU-givare Mer information finns i bankens årsrapport över donationer, bland annat uppgifter om åtgärder som banken vidtagit efter den strategiska översynen av medfinansieringen av bidrag 2012. Översynen är den första omfattande översynen av bankens system för förvaltningen av bidrag sedan 1995. Den ledde till reformer för att kunna hantera en allt större och komplexare bidragsportfölj. 4.5. EBRD:s operativa samordningskontor i Bryssel EBRD:s ordförande Suma Chakrabarti visade redan tidigt under sin mandatperiod att han ser förbindelserna mellan EU och EBRD som viktiga och strategiska. Under 2012 åtog han sig att undersöka olika sätt att stärka dessa förbindelser, främst genom att låta EBRD öppna ett operativt samordningskontor i Bryssel. Syftet är att främja närmare operativa förbindelser snarare än frågor som rör styrning eller andelsägande. 5. Bilaga 1 – EBRD:s resultat 5.1. Rörelseresultat 2008–2012 || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 || Kumulativt 1991–2012 Antal projekt || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3,644 Årsomsättning (miljoner euro) || 8,920 || 9,051 || 9,009 || 7,861 || 5,087 || 78,916 Extern finansiering (miljoner euro) || 17,372 || 20,802 || 13,174 || 10,353 || 8,372 || 155,644 Totalt projektvärde[1] || 24,871 || 29,479 || 22,039 || 18,087 || 12,889 || 235,387 5.2. Finansiellt resultat 2008–2012 (miljoner euro) || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 Årets realiserade vinst Före nedskrivningar[2] || 1,006 || 866 || 927 || 849 || 849 (Nettoförlust)/nettovinst 2012 Före överföringar av nettoinkomster godkända av styrelseledamöter || 1,020 || 173 || 1,377 || (746) || (602) Överföringar av nettoinkomster Godkända av styrelseledamöterna || (190) || – || (150) || (165) || (115) (Nettoförlust)/nettovinst 2012 Före överföringar av nettoinkomster godkända av styrelseledamöter || 830 || – || 1,227 || (911) || (717) Inbetalt kapital || 6,202 || 6,199 || 6,197 || 5,198 || 5,198 Reserver och outdelad vinst || 7,808 || 6,974 || 6,780 || 6,317 || 6,552 Medlemmarnas eget kapital, totalt || 14,010 || 13,173 || 12,977 || 11,515 || 11,750 5.3. Geografiskt resultat I tabellen nedan anges EBRD:s årsomsättning i miljoner euro per region och per land. 5.3.1. Karta över EBRD:s verksamhetsområden 01 Kroatien 02 Tjeckien 03 Estland 04 Ungern 05 Lettland 06 Litauen 07 Polen 08 Slovakien 09 Slovenien 10 Albanien 11 Bosnien och Hercegovina 12 Bulgarien 13 F.d. jugoslaviska republiken Makedonien 14 Kosovo 15 Montenegro 16 Rumänien 17 Serbien 18 Armenien 19 Azerbajdzjan 20 Vitryssland 21 Georgien 22 Moldavien 23 Ukraina 24 Kazakstan 25 Kirgizistan 26 Mongoliet 27 Tadzjikistan 28 Turkmenistan 29 Uzbekistan 30 Ryssland 31 Turkiet 32 Egypten 33 Jordanien 34 Marocko 5.3.2. Centraleuropa och de baltiska staterna Land || 2012 || 2011 || Kumulativt 1991–2012 Kroatien || 210 || 158 || 2,749 Tjeckien[3] || 0 || 0 || 1,137 Estland || 4 || 20 || 543 Ungern || 75 || 124 || 2,663 Lettland || 4 || 19 || 575 Litauen || 37 || 2 || 640 Polen || 672 || 891 || 6,093 Slovakien || 185 || 68 || 1,787 Slovenien || 28 || 103 || 765 Totalt || 1,215 || 1,385 || 16,952 5.3.3. Sydosteuropa Land || 2012 || 2011 || Kumulativt 1991–2012 Albanien || 69 || 96 || 732 Bosnien och Hercegovina || 125 || 94 || 1,474 Bulgarien || 246 || 92 || 2,661 F.d. jugoslaviska republiken Makedonien || 157 || 220 || 1,085 Kosovo[4] || 5 || Ej tillämpligt || 66 Montenegro || 39 || 43 || 323 Rumänien || 612 || 449 || 6,110 Serbien || 269 || 533 || 3,106 Totalt || 1,522 || 1,527 || 15,557 5.3.4. Östeuropa och Kaukasien Land || 2012 || 2011 || Kumulativt 1991–2012 Armenien || 94 || 93 || 613 Azerbajdzjan || 83 || 289 || 1,554 Vitryssland || 185 || 194 || 1,049 Georgien || 103 || 187 || 1,719 Moldavien || 102 || 69 || 733 Ukraina || 934 || 1,019 || 8,148 Totalt || 1,500 || 1,851 || 13,817 5.3.5. Ryssland Land || 2012 || 2011 || Kumulativt 1991–2012 Ryssland || 2,582 || 2,928 || 22,943 Totalt || 2,582 || 2,928 || 22,943 5.3.6. Centralasien Land || 2012 || 2011 || Kumulativt 1991–2012 Kazakstan || 374 || 289 || 4,588 Kirgizistan || 16 || 66 || 414 Mongoliet || 419 || 62 || 690 Tadzjikistan || 46 || 28 || 285 Turkmenistan || 14 || 23 || 172 Uzbekistan || 2 || 3 || 741 Totalt || 871 || 470 || 6,891 5.3.7. Turkiet Land || 2012 || 2011 || Kumulativt 2009–2012 Turkiet || 1,049 || 890 || 2,576 Totalt || 1,049 || 890 || 2,576 5.3.8. Södra och östra Medelhavsregionen Land || 2012 || 2011 || Kumulativt Egypten || 10 || Ej tillämpligt || 10 Jordanien || 123 || Ej tillämpligt || 123 Marocko || 23 || Ej tillämpligt || 23 Tunisien || 25 || Ej tillämpligt || 25 Totalt || 181 || Ej tillämpligt || 181 6. Bilaga 2 – Exempel på projekt 6.1. Marockos elnätsutbyggnad på landsbygden EBRD påbörjade sina första investeringar i Marocko i september 2012. Sedan dessa har banken finansierat nya projekt till ett värde av ca 180 miljoner euro, inriktade på små och medelstora företag, grundläggande infrastruktur och livsmedelsföretag. EBRD har även gjort förberedelser för en stor investering i Marockos energiinfrastruktur med medel ur kontot med flera givare för södra och östra Medelhavsregionen, till vilka EU har bidragit med 20 miljoner euro. Investeringen är inriktad på avlägsna byar och delar av landsbygdsbefolkningen som tidigare saknat eller inte haft någon tillförlitlig elförsörjning. Office National de l’Electricite et de l’Eau Potable har erbjudits ett nytt lån på 60 miljoner euro som kommer att hjälpa miljontals marockaner att ansluta sig till elnätet och säkerställa lika möjligheter för upp till 40 000 människor över hela landet. Dessa insatser kommer dessutom att hjälpa Marocko att minska sitt beroende av energiimport och bidra till ökad hållbarhet. De kommer samtidigt att bidra till regeringens målsättning att öka den andel av befolkningen som är anslutna till elnätet från 97 % till 100 %. Lånet ska även finansiera ett pilotprogram med smarta mätare som kommer att ha avgörande betydelse för utvecklingen av den decentraliserade elproduktionen från förnybara energikällor, t.ex. genom solcellspaneler på taken. 6.2. Programmet för underlättande av handel EBRD:s långvariga program för underlättande av handel är ett direkt exempel på bankens insatser för att hjälpa länder att öppna upp, handla och integreras i den globala ekonomin. Under 2012 finansierade programmet 1 870 handelstransaktioner med 75 banker i 16 länder till ett värde av 1,1 miljarder euro. Bankens webbaserade utbildningar i handelsfinansiering fortsatte att öka under 2012 och banken har nu utbildat över 500 studenter sedan starten 2010. Utbildningen har bidragit till att ge bankpersonal välbehövliga kunskaper i förvaltningen av olika handelsfinansieringsinstrument till förmån för lokala importörer och exportörer. 6.3. Projektet med guld- och koppargruvan Oyu Tolgoi Efter långa diskussioner under 2012 godkände EBRD:s direktionsmedlemmar ett investeringsstöd på 400 miljoner euro till Rio Tintos exploateringsprojekt på totalt 19,7 miljarder euro i koppar- och guldgruvan Oyu Tolgoi i södra Gobiregionen i Mongoliet. Genom att bevilja lånet säkerställde EU (med stöd från andra direktionsmedlemmar) att EBRD tog (och fortsätter att ta) vederbörlig hänsyn till projektets miljörisker, däribland de som framförts av organisationer i det civila samhället. Detta omfattar regelbunden övervakning och en årlig rapport till styrelseledamöterna om resultaten av miljörevisioner och sociala revisioner. EBRD:s ordförande, Suma Chakrabarti, har personligen stöttat projektet, som är en del av den största direkta utländska investeringen i Mongoliet någonsin och Oyu Tolgoi-gruvan väntas (när den tas i drift) stå för omkring en tredjedel av Mongoliets BNP. 6.4. Energieffektivitet på Balkan Länderna på västra Balkan är 2,5 gång mer energiintensiva än EU-genomsnittet, främst på grund av en fallfärdig infrastruktur och en ineffektiv användning och distribution av energi. En av EBRD:s prioriteringar i regionen är att minska denna skillnad. Genom sitt finansieringsinstrument för hållbar energi på västra Balkan erbjuder banken bankkrediter på totalt 60 miljoner euro till lokala partnerbanker för vidareutlåning till lokala företag. Det tekniska samarbetet när det gäller rådgivning om lämpliga projekt finansieras genom Europas och västra Balkans gemensamma fond med flera givare, parallellt med stimulansbetalningar till låntagande länder från EU:s investeringsram för västra Balkan. Detta stöd har gjort att en plommonsyltsproducent kan använda plommonkärnor för att driva ett nytt biomassabaserat värmesystem i företagets fabrik, tack vare ett lån på 150 000 euro från en av EBRD:s lokala partnerbanker. På så sätt har företaget lyckats kraftigt minska sin energiförbrukning (och även sina energikostnader). 6.5. Modernisering av Chisinaus stadstransporter Trådbussar har varit en central del i Chisinaus kollektivtrafik sedan Sovjettiden men har på grund av sitt dåliga skick blivit allt färre. Under 2012 erbjöd EBRD kommunen ett lån på 5 miljoner euro för att köpa 102 nya, mer energieffektiva fordon tillsammans med underhållsutrustning. De nya fordonen släpper inte ut någon koldioxid och deras användning har redan ökat med 30 %. Investeringen har samfinansierats med ett lån på 5 miljoner euro från EIB och ett bidrag på 3 miljoner euro från EU:s investeringsinstrument för grannskapspolitiken. Den är en del av en omfattande plan för att radikalt öka rörligheten i Moldaviens kapital och samtidigt bidra till en renare miljö och ett effektivare transportsystem. 6.6. Kärnkraft – stöd till Tjernobyl EU är den i särklass största bidragsgivaren till EBRD:s kärnsäkerhetsfonder. Sedan verksamheten inleddes har EU tillhandahållit över 1,8 miljarder euro i stöd för att öka kärnsäkerheten i EBRD-regionen, bland annat stöd till fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn och kärnsäkerhetsdelen i stödfonden för miljöpartnerskapet för den nordliga dimensionen. EU har även hjälpt till att finansiera avvecklingen av kärnkraftsreaktorer i Litauen (Ignalina), Slovakien (Bohunice) och Bulgarien (Kozloduy). Fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn inrättades av G7-länderna 1997 för att göra olycksplatsen till en trygg och säker plats. Hittills har fonden mottagit omkring 900 miljoner euro, varav EU har bidragit med en tredjedel. Medlen, som administreras av EBRD, används för att bygga en över 100 meter hög säker inneslutning som ska täcka resterna av den gamla reaktorbyggnaden och inkapslingen. EU-medel har även tillhandahållits för att skapa ett mellanlager för använt kärnbränsle. 7. Bilaga 3 – Länkar till webbplatser EBRD:s årsrapport: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml EBRD:s årsredovisning: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml EBRD:s rapport om övergångsprocessen: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml EBRD:s policy för offentlig information: http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml Mekanismen för projektklagomål: http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml. Innehåller uppgifter om alla klagomål och tillgängliga rapporter. Det civila samhällets medverkan: www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml [1] Med totalt projektvärde avses det totala finansieringsbeloppet för ett projekt, inklusive både finansiering från EBRD och från andra håll, som redovisas det år då projektet först undertecknas. EBRD:s finansieringsåtaganden kan omfatta mer än ett år. Årsomsättningen återspeglar EBRD:s finansiering det år då åtagandet ingicks. Finansieringsbelopp från andra parter än EBRD redovisas det år då projektet först undertecknas. [2] Realiserad vinst är före justeringar till verkligt värde för orealiserade värdeförändringar på aktieinvesteringar, nedskrivningar och andra orealiserade belopp. [3] EBRD har inte gjort några nya investeringar i Tjeckien sedan 2008. [4] Kosovo blev mottagarland för EBRD-finansiering den 17 december 2012.