Kommissionen kompletterar medlemsstaternas kontroller. För att bygga upp sin säkerhet använder sig kommissionen av medlemsstaternas kontroller och kompletterar dem vid behov med egna kontroller. Kommissionens egna kontroller tillämpas i tre skeden: under bedömningen av medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens, under bedömningen av medlemsstaternas betalningsansökningar samt efter utbetalningarna. Utöver att kontrollera uppfyllelsen av delmål och mål kan kommissionen göra riskbaserade kontroller för att verifiera att det inte finns några allvarliga oriktigheter (dvs. bedrägeri, korruption eller intressekonflikter) eller allvarliga åsidosättanden av skyldigheter. Vid behov inkasserar kommissionen proportionerliga belopp, om medlemsstaterna själva inte har lyckats göra det, eller kräver förtida återbetalning av lånen.

Under 2021 kommer kommissionen att göra de första utbetalningarna inom faciliteten för återhämtning och resiliens. Under 2020 vidtog kommissionen exempellösa åtgärder för att upprätta faciliteten på rekordtid. Bland annat inrättades en särskild styrstruktur samt relevanta interna processer och kontrollstrategier, som är anpassade till det faktum att utbetalningarna till medlemsstaterna bygger på att medlemsstaterna uppfyller på förhand uppsatta delmål och mål. Utbetalningarna kommer därför inte att vara föremål för kontroller av vilka kostnader som faktiskt belastat medlemsstaterna. Till skillnad från inom delad förvaltning är medlemsstaterna mottagare av EU-medel, vilka när de väl utbetalats blir fungibla i de nationella budgetarna. Medlemsstaterna ansvarar för att se till att faciliteten genomförs i överensstämmelse med EU-regler och nationella regler samt med principen om sund ekonomisk förvaltning.

Under 2021 kommer nya verktyg för att skydda EU:s ekonomiska medel att införas (se bilaga 2, avsnitt 2.4), såsom följande:

I den nya fleråriga budgetramen för 2021–2027 beaktas de lärdomar som gjorts. De nya programmen kommer att gagnas av flera förenklingsåtgärder som bygger på lärdomar från tidigare program (under perioderna 2014–2020 och 2007–2013).

Kommissionen är fast besluten att fortsätta att förbättra sina förvaltnings- och kontrollsystem. Under 2021 kommer kommissionen att fortsätta att göra insatser för att hantera de brister som leder till reservationer och högre risknivåer, i synnerhet när det gäller sammanhållningsfonderna och forskningsprogrammet för perioden 2014–2020. Eftersom pandemin fortfarande pågår är de relaterade riskerna och de riskreducerande åtgärderna fortfarande under kontinuerlig övervakning, vilket de kommer att vara så länge krisen består.

Kommissionen kartlägger vilka program som har en högre risk och kan därmed inrikta sina insatser på de program där de behövs mest. Tack vare sin djupgående empiriska strategi har kommissionen gedigna belägg för de olika förhållanden som gäller för de förvaltade medlen. Baserat på riskbeloppet vid utbetalning kan kommissionen precist dela upp de årliga utgifterna i lägre risk vid utbetalning (där risken är under 1,9 %), medelhög risk vid utbetalning (mellan 1,9 % och 2,5 %) och högre risk vid utbetalning (över 2,5 %) (se bilaga 2, avsnitt 2.2.3). När det gäller naturresurser och sammanhållning har analysen också gjorts för enskilda utbetalande organ och operativa program i medlemsstaterna. Detta gör det möjligt för kommissionen att inrikta sina insatser på ett lämpligt sätt, ge effektivt stöd och hantera specifika svagheter även inom politikområden som överlag har låg risk, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Riskbeloppet vid avslutande uppskattas till 0,9 % för 2020. Eftersom detta är under tröskeln på 2 % – som också används av revisionsrätten – anser kommissionen att budgeten som helhet skyddas på ett effektivt sätt. Detta bekräftas av internrevisorns yttrande ().

Överlag är risknivån vid utbetalning under väsentlighetströskeln på 2 %. Kommissionen uppskattar att den återstående felnivån efter de förebyggande kontrollerna – dvs. risken vid utbetalning – är 1,9 %, vilket är en nedgång i förhållande till 2019. Eftersom finansieringsprogrammen är fleråriga gör kommissionen stora ansträngningar för att utföra kontroller efter utbetalningarna och för att fortsätta att göra korrigeringar tills programmen avslutas. Dessa ansträngningar återspeglas i den förväntade risken vid programmens slut. Risken vid programmens slut motsvarar riskbeloppet vid utbetalning minus kommissionens prognos för framtida korrigeringar, som för 2020 var 1 % (se bilaga 2, avsnitt 2.2.2).

Förebyggande och korrigerande åtgärder genomförs. Med utgångspunkt i kontrollerna gör kommissionen finansiella korrigeringar och inkasseringar. De kontroller som gjordes före utbetalningarna tillsammans med andra förebyggande åtgärder under 2020 gjorde det möjligt att spara 301 miljoner euro. När det gäller de kontroller som genomfördes efter betalningarna uppgick korrigeringarna och inkasseringarna till 596 miljoner euro och 5,2 miljarder euro sammantaget sedan 2017.

Kommissionen hjälpte stödmottagare och medlemsstater att genomföra budgeten under de svåra förhållandena. Den förlängde tidsfristerna för genomförandet av projekt och inkasseringar och stödde medlemsstaterna genom att ge dem viss flexibilitet i genomförandet av finansiering och kontroll av EU-medel, utan att sänka säkerhetsnivån. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning utgav särskilda riktlinjer till avdelningarna för att hjälpa dem att kartlägga och hantera nya hot från bedragare som missbrukar de möjligheter som covid-19-pandemin ger.

Genom en tidig riskbedömning säkerställdes kontrollen av en ändamålsenlig och effektiv användning av EU:s budget. Före sommaren 2020 analyserade kommissionen de risker som covid-19-pandemin förde med sig och såg till att lämpliga riskreducerande åtgärder vidtogs. Revisioner på plats ersattes exempelvis av skrivbordsgranskningar och revisioner på distans, vilket visade sig vara effektivt. Alla avdelningar övervakade under året riskerna på nära håll och i realtid, med stöd och under tillsyn av kommissionens företagsstyrningsorgan (bilaga 2, avsnitt 2.1.2).

En stark organisation möjliggjorde snabba och effektiva åtgärder – trots omständigheterna under covid-19-pandemin. Tack vare en god krisberedskap förblev kommissionen i full drift, med nästan 30 000 personer som övergick till distansarbete på några få dagar. På detta sätt kunde kommissionen inta en ledande roll i alla delar av krishanteringen, allt ifrån folkhälsan till den ekonomiska återhämtningsplanen.

Även under unika och utmanande omständigheter fungerade den starka kedjan av försäkran och ansvarsskyldighet. Inom det styrningssystem som kommissionen använder delegerar kommissionskollegiet den dagliga operativa förvaltningen till de 51 generaldirektörerna och avdelningscheferna. Detta säkrar en tydlig ansvarsfördelning, väldefinierade förvaltningsansvar och en tillförlitlig rapportering (se närmare uppgifter i bilaga 2, avsnitt 2.1.3).

Kommissionen har antagit ett meddelande om resultatramen för EU:s budget (). I meddelandet beskrivs ramens huvudprinciper, nyss genomförda förbättringar samt planer för hur ramen ska vidareutvecklas under genomförandet av den fleråriga budgetramen 2021–2027 och efter det.

På en mer övergripande nivå har EU åtagit sig att följa FN:s mål för hållbar utveckling. Målen är redan integrerade på bredden och på djupet i EU:s budget. Under 2020 bidrog 46 av EU:s utgiftsprogram, eller 75 % av samtliga, till minst ett av de 17 målen för hållbar utveckling. Dessa 46 program står för 96 % av EU:s sammanlagda budget.

För att investera för framtiden behövs inte bara en grön utan också en digital omställning. Covid‑19-krisen har ytterligare påskyndat digitaliseringen. Investeringar i höghastighetsinternet har varit viktigare än någonsin under nedstängningarna. EU:s budget har bidragit till sådana investeringar genom exempelvis sammanhållningsfonderna och Europeiska fonden för strategiska investeringar, vilka gjort att nästan 25 miljoner hushåll kopplats upp mot internet. Digitaliseringen är också en viktig drivkraft för innovation. För att stärka EU:s industriella bas finansierar EU:s budget centrala projekt, såsom satellitbaserade tjänster (t.ex. Galileos rymdbaserade platstjänst och Copernicus innovativa klimatförändringstjänst) och artificiell intelligens (finansierat av Horisont 2020).

·EU:s budget har bidragit till stora investeringar i energiframställning och energianvändning, vilka båda är nyckelfaktorer för omställningen till en mer hållbar ekonomi. I synnerhet har den genom sammanhållningsfonderna finansierat nya anläggningar för förnybar energi på över 2 000 megawatt och energieffektivitetsåtgärder som lett till 1 200 gigawattimmar sparad energi per år. EU:s budget finansierar också det experimentella fusionsprojektet Iter, som skulle kunna ge tillgång till en potentiellt obegränsad källa till ren energi.

·EU använde 8 % av budgeten för 2014–2020, eller 85 miljarder euro, till initiativ för att främja eller skydda den biologiska mångfalden. Detta ligger gott och väl i linje med EU:s kraftfulla åtagande att stoppa och vända den biologiska mångfalden, som fastställs i den europeiska gröna given. I EU:s strategi för biologisk mångfald () anges omfattningen av de stora investeringar som krävs, av vilka en betydande andel kan finansieras genom EU:s budget.

EU:s mål att bli klimatneutralt senast 2050, som ingår i den europeiska gröna given ( ), är ett utmärkt exempel. För att detta mål ska uppnås måste alla tillgängliga medel utnyttjas, både rättsliga och ekonomiska, inom olika politikområden och program, enligt följande.

Kommissionen ser till att resultat uppnås inom alla program tills de avslutas. Stora program, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Fonden för ett sammanlänkat Europa kommer att vara en finansieringskälla i ytterligare ett antal år. Dessa program utgör tillsammans ungefär 50 % av budgeten. Och trots att hela 2020 års budget användes är nästan 28 % av alla betalningar inom budgetramen 2014–2020 fortfarande utestående. Detta innebär att dessa program kommer att fortsätta att ge resultat under ytterligare några år. Kommissionen kommer att arbeta med alla som deltar i budgetgenomförandet för att se till att dessa program fortsätter att bidra väsentligt till EU:s prioriteringar (mer information hittas i bilaga 2). En fullständig bedömning av programmen för perioden 2014–2020, på grundval av slutliga utvärderingar, är inte möjlig förrän efter denna period.

Samtidigt som EU bekämpade pandemin fortsatte unionen att uppnå resultat med avseende på sina politiska prioriteringar. Under 2020, det sista året inom den fleråriga budgetramen 2014–2020, gjordes stora framsteg mot programmålen för perioden 2014–2020 som helhet. Trots att några program inrättades senare än planerat görs nu allt större framsteg över hela linjen.

Genom sin krishantering förvandlar EU utmaningar till möjligheter. Under 2020 använde EU inte bara sin budget för 2020 effektivt, utan enades också om sin nya långtidsbudget för 2021–2027 som uppgick till 1 074 miljarder euro i 2018 års priser och förstärktes av det tillfälliga återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU med ytterligare 750 miljarder euro i 2018 års priser. Detta stimulanspaket på 1,8 biljoner euro, det största som någonsin finansierats av EU:s budget, har den omfattning och ambitionsnivå som krävs för att bidra till att reparera de ekonomiska och sociala skador som covid-19-pandemin orsakat och lägga grunden till ett grönare, mer digitalt och mer motståndskraftigt EU.

EU:s solidaritet sträcker sig även bortom unionens gränser. Kommissionen stod fast vid sin intention att tillgängliggöra vaccinerna globalt. EU intog en ledande position i de globala insatserna för att finansiera ett fungerande vaccin och göra det tillgängligt världen över när kommissionen arrangerade en global givarkonferens den 4 maj 2020 och samlade in nästan 15,9 miljarder euro till utgången av december 2020, inklusive ett bidrag på 1,4 miljarder euro från EU:s budget som en del av de bredare Team Europe-insatserna (). Med ett bidrag på över 2,2 miljarder euro är Team Europe en av de största bidragsgivarna till Covax, en plattform som leder insatser för att säkra rättvis och jämlik tillgång till covid-19-vaccin i låg- och medelinkomstländer.

Genom proaktiv budgetförvaltning säkerställdes ett snabbt och effektivt genomförande av 2020 års budget. I enlighet med kommissionens förslag antogs nio ändringsbudgetar, ofta på rekordtid. Antalet är högre än alla andra år under perioden 2014–2020. Dessutom gjorde budgetmyndigheten 28 överföringar, och kommissionen gjorde hundratals överföringar på egen hand. Detta ledde till att nästan hela EU-budgeten 2020 användes, både genom åtaganden och betalningar, vilket var det bästa resultatet sedan 2014, som uppnåddes trots de svåra omständigheterna.

För att finansiera dessa åtgärder behövde alla medel mobiliseras och all flexibilitet utnyttjas. Sammanlagt utökades 2020 års budget med 10,2 miljarder euro i utbetalningar. Alla återstående resurser inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 aktiverades och totalt 70 miljarder euro omdirigerades till hanteringen av covid-19-krisen. I synnerhet gjorde investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset det lättare för medlemsstaterna att få tillgång till likviditet och snabbt omdirigera finansiering från de sammanhållningspolitiska fonderna, medan instrumentet för krisstöd gjorde det möjligt för kommissionen att samordna och stödja de upphandlingsinsatser som var nödvändiga för att hantera krisen.

·Ett nytt instrument för ekonomiskt bistånd – det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure) – inrättades med en budget på upp till 100 miljarder euro.

Denna rapport ingår i det bredare integrerade paketet för finansiell rapportering och redovisningsrapportering (3F), vilket även omfattar årsredovisningen (4F), en prognos för kommande in- och utflöden på lång sikt för de närmaste fem åren (5F), rapporten om internrevisioner (6F) och rapporten om uppföljningen av förfarandet för ansvarsfrihet (7F).

EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 8.6.2021 COM(2021) 301 final BILAGA

till RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TTILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN



















































Årlig förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget - Budgetåret 2020



Årlig

förvaltnings-

och resultatrapport

för

EU:s budget Volym II Bilagor Innehåll Annex 1 – Performance and results

1.1. A result-oriented EU budget 1.2. Single market, innovation and digital22 1.3. Cohesion, resilience and values26 1.4. Natural resources and environment33 1.5. Migration and border management38 1.6. Security and defence42 1.7. Neighbourhood and the world44 Annex 2 – Internal control and financial management 51 2.1. Strong tools to manage the EU budget in a complex environment53 2.2. Cost-effective controls protecting the EU budget67 2.3. Management assurance80 2.4. Further developments: outlook for 2021 and beyond85 Key terms 88 1.2. Single market, innovation and digital22 1.3. Cohesion, resilience and values26 1.4. Natural resources and environment33 1.5. Migration and border management38 1.6. Security and defence42 1.7. Neighbourhood and the world44

Annex 2 – Internal control and financial management 51 2.1. Strong tools to manage the EU budget in a complex environment52 2.2. Cost-effective controls protecting the EU budget66 2.3. Management assurance79 2.4. Further developments: outlook for 2021 and beyond84 Key terms 87 Bilaga 1 –

Prestation

och resultat 1.1. En resultatinriktad EU-budget Resultaten av EU:s utgifter fortsätter att vara kommissionens högsta prioritet. Kommissionen är fast besluten att se till att EU:s budget genomförs i enlighet med de högsta standarderna för ekonomisk förvaltning och att dess mål uppnås på ett så effektivt sätt som möjligt. Liksom förra året har kommissionen bifogat en översikt över programmens resultat till den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för att betona denna prioritering. Kommissionen har ytterligare stärkt den systematiska bedömningen av programmens resultat, både i de programförklaringar som åtföljer budgetförslaget och i översikten över programmens resultat. I november 2020 offentliggjorde revisionsrätten en ny rapport om EU-budgetens prestation. Revisionsrätten undersökte kommissionens prestationsrapporter på hög nivå och nio utgiftsprogram i budgeten i detalj. I rapporten drog revisionsrätten slutsatsen att kommissionen hade solida förfaranden för att framställa prestationsrapporter och noterade de många förbättringar som gjorts, samtidigt som den ringade in områden som behövde förbättras. Eftersom EU-programmen är fleråriga kan framstegen på området bara utvärderas genom att man tittar på flera år. Denna rapport bygger på de senaste tillgängliga resultaten. Den information som fanns tillgänglig vid utgången av 2020 och som presenteras i översikten över programmens resultat i bilaga 3 visar att de flesta av programmen framskrider i god takt mot de mål som fastställdes i början av programperioden. Framstegen inom det sammanhållningspolitiska programmet ökar exempelvis i snabb takt, trots eftersläpningarna tidigare under perioden. Om det har funnits särskilda problem i samband med genomförandet av enskilda program innehåller översikten ytterligare förklaringar av hur detta har påverkat resultatet och vilka riskreducerande åtgärder som har vidtagits. Även om övervakningsinformationen ger värdefull kunskap om framsteg kan definitiva slutsatser om programresultaten bara dras på grundval av ingående utvärderingar efter att de berörda programmen avslutats. Effekterna av covid-19-pandemin och de åtgärder som har vidtagits för att omfördela och omprioritera EU-finansiering till krishantering och återhämtning måste beaktas noga i denna bedömning.

1.1.1. EU:s budget för 2020 – en budget i omställning År 2020 var på många sätt ett avgörande år för EU:s budget. Det var von der Leyen-kommissionens första hela år. EU-budgeten 2020 hade en viktig funktion i att stödja von der Leyen-kommissionens ambitiösa övergripande mål. Den bidrog exempelvis till att förbereda för den gröna och digitala omställningen och främja solidaritet och säkerhet, inte bara inom EU, utan också i samarbete med unionens internationella partner. År 2020 var också det år då covid-19-pandemin bröt ut, vilket gjorde att snabba och omfattande ändringar behövde göras för krishantering och återhämtning (se avsnitt 1.1.2 nedan). Slutligen var 2020 det sista året under den fleråriga budgetramen 2014–2020. Den nya och ambitiösa fleråriga budgetramen 2021–2027 och det tillfälliga återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU antogs i december, och gav EU:s budget en central roll i återhämtningen och omställningen till en mer hållbar och digital framtid (se avsnitt 1.3 nedan). I den nya långtidsbudgeten har budgetrubrikernas struktur setts över för att uppnå större insyn och se till att rubrikerna är anpassade till de centrala politiska prioriteringarna. Prestationsanalysen som presenteras i avsnitt 1.2 till 1.7 i denna bilaga är strukturerad i enlighet med de nya budgetrubrikerna för 2021–2027.





























Hållbar tillväxt: naturresurser59 956 euroEkonomisk, social och territoriell sammanhållning58 646 euroKonkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning25 273 euroEuropa som global partner11 350 euroSäkerhet och medborgarskap7 152 euroAdministration6 046 euroTotalt169 659 euroHållbar tillväxt: naturresurser59 956 euroEkonomisk, social och territoriell sammanhållning58 646 euroKonkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning25 273 euroEuropa som global partner11 350 euroSäkerhet och medborgarskap7 152 euroAdministration6 046 euroTotalt169 659 euro Särskilda instrument

1 236 euro EU-budgeten 2020: Åtagandebemyndiganden per budgetrubrik. De administrativa utgifterna gäller bara avsnittet om kommissionen och rör inte andra institutioners administrativa utgifter. Alla belopp i miljoner euro. Källa: Europeiska kommissionen. Främst på grund av covid-19-relaterade åtgärder ändrades den budget som ursprungligen antogs av budgetmyndigheten för 2020 avsevärt. Genom ändringar som antogs av Europaparlamentet och rådet utökades EU:s budget för 2020 med 10,2 miljarder euro () i betalningsbemyndiganden och 5,2 miljarder euro i åtagandebemyndiganden för att hantera covid-19-krisen, i synnerhet för att täcka behovet av ytterligare betalningsbemyndiganden för instrumentet för krisstöd för att finansiera EU:s vaccinstrategi och behovet av ytterligare betalningar för sammanhållningspolitiken till följd av antagandet av investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset. Betydande finansiering har också omprioriterats och omfördelats till covid-19-relaterade ändamål. EU:s administrativa budget, som omfattar både budgetförvaltningen och alla verksamheter inom Europeiska unionens institutioner, utgjorde en liten andel av den totala budgeten för 2020. Tillsammans med de andra institutionerna har kommissionen vidtagit åtgärder för att förbättra effektiviteten inom alla områden och uppnådde betydande besparingar inom budgetramen 2014–2020, bland annat genom att minska personalen med 5 % mellan 2013 och 2017 (). Europeiska revisionsrätten har bekräftat dessa besparingar och konstaterat att de har medfört negativa konsekvenser för personalen (). Besparingarna har gjorts vid en tidpunkt då kommissionen har haft allt högre förväntningar på sig att visa resultat inom områden som den gröna och digitala omställningen, industripolitiken, den ekonomiska och sociala återhämtningen, migrationen, rättsstatsprincipen och försvarssamarbetet. Påfrestningarna har ökat på grund av arbetsbelastningen i samband med de omfattande insatser som EU har utarbetat och infört för att bekämpa covid-19-pandemin och dess efterdyningar. Trots detta har kommissionen omplacerat ett stort antal anställda för att uppnå resultat inom dess flaggskeppsinitiativ och göra snabba insatser i samband med pandemin. Budgetåtstramningarna inom den nya fleråriga budgetramen gör att ännu tydligare prioriteringar och ytterligare effektivisering kommer att krävas för att säkerställa att EU kan fortsätta att uppnå resultat inom sina prioriteringar. 1.1.2. EU:s budget mobiliserades snabbt och flexibelt för att bekämpa covid-19-pandemin Utbrottet av covid-19-pandemin i Europa ledde till mänskliga tragedier, nedstängningar och en ekonomisk nedgång utan motstycke (). EU gjorde beslutsamma insatser för att visa solidaritet i krisen och skyddade liv och försörjningsmöjligheter genom att fokusera på åtgärder som gav omedelbara och effektiva resultat. Under 2020 vidtog kommissionen över 1 350 åtgärder för att begränsa krisen. Den fattade bland annat 598 beslut om statligt stöd för att ge europeiska företag en livlina och därmed bibehålla kontinuiteten i den ekonomiska verksamheten under och efter utbrottet. Vid utgången av 2020 hade omkring 3,1 biljoner euro (), eller över 30 % av EU:s bruttonationalprodukt, mobiliserats av medlemsstaterna för att begränsa effekterna av krisen. Som en del av en samordnad europeisk reaktion på covid-19-pandemin mobiliserades 70 miljarder euro snabbt och flexibelt genom EU:s budget i olika åtgärder. För att möjliggöra detta utökades budgeten för 2020 med 10,2 miljarder euro (). Europaparlamentet, rådet och kommissionen ändrade förordningen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 så snabbt som möjligt för att ge största möjliga flexibilitet för genomförandet av 2020 års budget. Genom instrumentet för krisstöd kunde kommissionen dessutom samordna och stödja de upphandlingar som behövde genomföras för att hantera krisen. Genom proaktiv budgetförvaltning säkerställdes ett snabbt och effektivt genomförande av 2020 års budget. Nio ändringsbudgetar – fler än alla andra år under perioden 2014–2020 – antogs enligt kommissionens förslag, ofta på rekordtid. Dessutom gjorde budgetmyndigheten 28 överföringar, och kommissionen gjorde hundratals överföringar på egen hand. Detta ledde till att nästan hela budgeten 2020 användes, både till åtaganden och betalningar.

I avsnitten nedan sammanfattas de främsta delarna i EU:s insatser mot pandemin och hur EU:s budget har använts. Kommissionen mobiliserar också EU-resurser utanför långtidsbudgeten, till exempel genom Europeiska investeringsbanken och andra instrument. Det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure) inrättades för att hjälpa medlemsstaterna att skydda arbetstillfällen och arbetstagares inkomster under covid-19-pandemin. Genom Sure ges ekonomiskt bistånd i form av lån från EU för att stödja system för korttidsarbete och liknande åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna att skydda anställda och egenföretagare mot risken för arbetslöshet och inkomstförluster. Instrumentet bygger på en stark solidaritet, som uttrycks genom finansiering i form av sociala obligationer. Budgeten är på upp till 100 miljarder euro. Vid utgången av 2020 hade redan stöd på 40 miljarder euro () tilldelats medlemsstaterna. ·I början av 2021 hade mellan 25 och 30 miljoner arbetstagare fått stöd genom Sure-instrumentet. Detta motsvarar en betydande andel av arbetsmarknaden i de deltagande medlemsstaterna, och härigenom sparades uppskattningsvis 5,8 miljarder euro i räntebetalningar. Samordnad europeisk solidaritet och säkerställande av tillgång till vaccin Med en budget på 2,7 miljarder euro återaktiverades instrumentet för krisstöd i april 2020 för att ge behovsbaserat krisstöd som komplement till medlemsstaternas insatser och bidragen från andra EU-instrument i hanteringen av covid-19-pandemin samt för att hjälpa till att rädda liv. Återaktiveringen möjliggjorde en mycket bred användning av instrumentet för nya, snabba upphandlingsmekanismer och genom målinriktade åtgärder som sattes in strategiskt när en omfattande, snabb och gränsöverskridande samordnad EU-insats var den bästa lösningen. Instrumentet för krisstöd förvaltas centralt av kommissionen och genomförs i stor utsträckning genom direkt förvaltning. Instrumentet användes också vid upphandling av hälso-och sjukvårdsmateriel, stöd till vårdpersonal och operativt stöd till mobil kapacitet för medicinska insatser. På detta sätt görs vårdpersonal och vårdteam tillgängliga på de platser i Europa där de behövs mest, och stöd ges till godstransporter. För att fastställa prioriteringar för de åtgärder som skulle finansieras hade kommissionen regelbundna utbyten med medlemsstaterna för att förstå deras behov. Utifrån detta beslutade kommissionen tidigt att instrumentet kunde ge mest mervärde genom att stödja EU:s vaccinstrategi, som alla 27 medlemsstater deltar i. ·Högsta prioritet 2020 var att säkra 2,6 miljarder doser () vaccin mot covid-19, när vaccinerna visat sig vara säkra och effektiva, genom avtal om förhandsbeställningar med vaccinutvecklare. Genom dessa avtal förvärvades inom instrumentet för krisstöd inköpsrättigheter för EU:s medlemsstater till upp till 2,6 miljarder vaccindoser från sex vaccintillverkare (AstraZeneca, BioNTech–Pfizer, CureVac, Johnson & Johnson, Moderna och Sanofi–GlaxoSmithKline), som en del av EU:s vaccinstrategi. Genom en diversifierad portfölj maximerade kommissionen chanserna för att EU:s medborgare skulle få tillgång till ett bra vaccin så tidigt som möjligt och i den omfattning som krävdes. Därmed utvecklades det första vaccinet i EU innan utgången av 2020 ( ). Av den tillgängliga finansieringen från EU:s budget tilldelades 86 % till detta, och vid årets slut ställde också medlemsstater bidrag till förfogande på totalt 750 miljoner euro i externa inkomster avsatta för särskilda ändamål. EU säkerställde med sin samordnade strategi att medlemsstaterna kunde dela på risken i att investera i vad som då var en oprövad vaccinutveckling, och att de hade tillgång till en bred portfölj med potentiell vaccinteknik och vaccinföretagskandidater. ·Finansiering tillhandahölls för utbildning i testning och intensivvård. Dessutom ingicks ett avtal om att köpa desinfektionsrobotar, som doneras till sjukhus. Robotarna använder ultraviolett ljus och desinficerar standardpatientrum på sjukhus på bara 15 minuter, och bidrar på så sätt till att förebygga och minska spridningen av covid-19. Genom instrumentet för krisstöd fördelade kommissionen omkring 200 sådana robotar till sjukhus runt om i EU. ·Mellan april och september 2020 användes instrumentet för krisstöd för att föra in viktig medicinsk utrustning i EU i en tid då tillgången till godstransporter var mycket begränsad. Av de 1 500 godstransporter som arrangerades skedde 1 000 med flyg och 500 med vägtransport, tåg eller båt. Instrumentet användes också till transporter av över 300 vårdanställda och patienter för gränsöverskridande vård, utbildning av 3 500 vårdanställda i testtekniker, 75 mobila testteam, utökad kapacitet på 150 lokala blod- och plasmacentraler samt intensivvårdsutbildning för 15 000 vårdanställda på 750 sjukhus. Instrumentet finansierade också upprättandet av en it-plattform för interoperabilitet mellan nationella kontaktspårningsappar, som 17 nationella appar () nu är anslutna till, samt ett pilotsystem för utbyte av formulär för lokalisering av passagerare. ·Kommissionen har inom instrumentet upphandlat distribution av över 10 miljoner munskydd till vårdpersonal i medlemsstaterna, omkring 200 miljoner snabba antigentester och 34 000 kurer av remdesivir, den enda medicinen för behandling av covid-19 som godkänts av EU. Efterfrågan på remdesivir var stor i alla medlemsstater, men det fanns inga nationella avtal. Eftersom många medlemsstater drabbades av en ny sjukdomsvåg och nya virusvarianter under det första kvartalet 2021 stärktes instrumentet för krisstöd 2021 med ytterligare 232 miljoner euro () i åtagandebemyndiganden. Dessa kommer att bidra till nya insatser, såsom interoperabilitet mellan digitala och gröna intyg, ett EU-system för övervakning av spillvatten, vidareutveckling av plattformen för utbyte av formulär för lokalisering av passagerare och inköp av specialtest för att identifiera virusvarianter, som ska doneras till medlemsstaterna. Budgeten för unionens civilskyddsmekanism utökades med 415 miljoner euro under 2020 och stödde sjukhus runt om i EU, varav många behandlade patienter från andra länder. Mobila sjukvårdsteam sändes ut för att tillgodose de mest akuta behoven. ·Med över 400 flygningar fick 90 000 EU-medborgare som var strandsatta utomlands hjälp att återvända hem. ·Genom rescEU, som medlemsstaterna var värd för, levererades över 3 miljoner personliga skyddsutrustningsartiklar (munskydd, handskar, etc.) till blåljuspersonal, bland annat sjukvårds- och civilskyddspersonal. ·Kommissionen inrättade en samordningsfunktion för medicinsk utrustning ( ), vars huvudfunktion var att ge en överblick över medlemsstaternas grundläggande behov av medicinsk utrustning för att matcha tillgång och efterfrågan på EU-nivå. Kommissionen hjälpte också industrier och intressenter som stötte på tekniska och regelrelaterade problem. Genom civilskyddsmekanismen levererades till exempel respiratorer, skyddskläder och desinfektionsmedel till behövande länder, och akutsjukvårdsteam sändes ut. Nationella akutsjukvårdsteam sändes genom civilskyddsmekanismen ut för att bistå Italien och Litauen under covid-19-krisens första våg. Sjukvårdsteam från EU bistod också partnerländer, såsom Armenien och Azerbajdzjan. Inom instrumentet för krisstöd genomförde kommissionen också ett mobilitetspaket för att hjälpa till att finansiera transporter av patienter, sjukvårdsteam och viktig medicinsk utrustning. Dessutom utökades tillämpningsområdet för EU:s solidaritetsfond från och med den 1 april 2020 så att det även omfattar allvarliga hot mot människors hälsa. Sammanlagt ungefär 530 miljoner euro kommer 2021 att göras tillgängliga för medlemsstater och kandidatländer som påverkas allvarligt av covid-19-krisen för att finansiera stödinsatser för befolkningen (åtgärder för hälso- och sjukvård och civilskydd) och åtgärder för att hindra spridningen av viruset.



Stöd till forskning om vaccin, diagnosmetoder och behandlingar Offentliga och privata investeringar mobiliserades för att utveckla säkra och effektiva vacciner till alla världen över. Sedan januari 2020 har kommissionen mobiliserat över 781 miljoner euro från Horisont 2020 för att utveckla vacciner, nya behandlingar, diagnostiska tester och medicinska system för att förhindra spridningen av covid-19 och rädda liv. Bland annat mobiliserades den särskilda fonden för krisforskning, det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 och 164 miljoner euro genom en inbjudan att lämna förslag inom Europeiska innovationsrådets pilotprojekt. Utvecklingen av ett nytt slags vacciner, mNA-vacciner (), stöds genom flera olika Horisont 2020-bidrag. I European AIDS Vaccine Initiative 2020 använde BioNTech sin mRNA-teknik för att utveckla och tillverka HIV-vaccinkandidater. Ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för strategiska investeringar bidrog till att BioNTech kunde använda denna teknik för att utveckla ett vaccin mot covid-19. Den förhandsbeställning som kommissionen gjorde bidrog ytterligare till tillverkningen av BioNTech–Pfizers vaccin, som var det första som godkändes för försäljning i EU. (Bild: Kommissionens ordförande Ursula von der Leyen (till höger) tillsammans med Özlem Türeci, som var med och utvecklade BioNTech-Pfizers vaccin.

Källa: Europeiska kommissionen.) EU främjar globala insatser

EU har i egenskap av global aktör och genom kollektiva åtgärder inom Team Europe säkrat ekonomiskt stöd till partnerländer och sårbara befolkningar på över 40 miljarder euro (). De främsta bidragen från Team Europe var 7 miljarder euro från Europeiska investeringsbanken, 4 miljarder euro från Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, 15 miljarder euro från EU:s budget och 14 miljarder euro från medlemsstaterna. Insatserna inom Team Europe är inriktade på att hantera den överhängande hälsokrisen och de medföljande humanitära behoven, att stärka partnerländernas hälso- och sjukvårds-, vatten- och sanitetssystem samt deras forsknings- och beredskapskapacitet för att hantera pandemin samt att begränsa de socioekonomiska konsekvenserna. EU främjar dessutom globala åtgärder mot coronaviruset tillsammans med multilaterala partner, på Ursula von der Leyens initiativ. Vid en internationell givarkonferens samlades bidrag på över 15,9 miljarder euro () in för att säkerställa en gemensam utveckling och en global spridning av diagnostik och behandlingar av samt vacciner mot coronaviruset. Covax leder insatserna för att trygga en rättvis och jämlik tillgång till covid-19-vaccin i låg- och medelinkomstländer. Med ett bidrag på över 2,2 miljarder euro är Team Europe en av de främsta bidragsgivarna till Covax. Kommissionen deltar i Covax för jämlik tillgång till överkomliga covid-19-vacciner och bidrar med 1 miljard euro i bidrag och garantier. Begränsning av den sociala och ekonomiska krisen: investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset Covid-19-pandemin var en enorm chock för världens och EU:s ekonomier och fick allvarliga socioekonomiska konsekvenser. Den ledde till att EU:s bruttonationalprodukt minskade med 7,4 procentenheter, med en efterföljande förväntad ökning på 4,1 procentenheter under 2021 (). Genom investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset ( ) anpassades och mobiliserades också de sammanhållningspolitiska programmen för att stödja krishanteringen. Kommissionen fokuserade på att maximera dessa instruments flexibilitet för att möjliggöra en snabb behandling av alla ansökningar genom enklare och snabbare förfaranden. Detta innebar bland annat att den maximala medfinansieringssatsen utökades till 100 %, att överföringar mellan fonder och regioner underlättades och att finansieringsramarna utvidgades genom finansieringsinstrument. Sammantaget har denna flexibilitet gjort att initiativet fram till i dag kunnat mobilisera 23,3 miljarder euro () från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Initiativet bidrog till att tillgodose de mest akuta behoven av medicinsk utrustning och att hantera effekterna av den ekonomiska krisen genom system för korttidsarbete som syftade till att hålla människor kvar i arbete under pandemin, ekonomiskt stöd till små och medelstora företag samt ett omedelbart likviditetstillskott. Kommissionen gav också vägledning till medlemsstaterna i hur de kunde använda Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter under covid-19-krisen för att stödja arbetstagare som förlorat sina arbeten till följd av pandemin. Vid utgången av 2020 hade fyra covid-19-relaterade ansökningar från medlemsstater mottagits. ·Stöd till fiskare och fisk- och skaldjurssektorn. Kommissionen vidtog särskilda åtgärder för att begränsa konsekvenserna av coronaviruset, såsom stöd till fiskare kopplat till tillfälligt inställd fiskeverksamhet, stöd till vattenbrukare kopplat till tillfälliga produktionsavbrott och stöd till producentorganisationer kopplat till lagring av fiskeri- och vattenbruksresurser samt flexibilitet för medlemsstaterna så att de kunde tilldela medel från budgeten med kort varsel. ·Stöd till jordbrukare. Genom finansieringsinstrument inom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling kan finansiering av fristående rörelsekapital på upp till 200 000 euro ges små och medelstora jordbruks- och landsbygdsföretag som påverkats av covid-19. Finansieringen ges med fördelaktiga villkor, bland annat mycket låga räntesatser, färre krav på säkerheter och förmånliga betalningsplaner. 1.1.3. EU:s återhämtningsplan: en uppdaterad flerårig budgetram och NextGenerationEU En moderniserad långtidsbudget för EU, stärkt av NextGenerationEU I maj 2020 lade kommissionen fram omarbetade förslag för EU:s långtidsbudget för 2021–2027 (på 1 074 miljarder euro), som skulle sammankopplas med ett nytt tillfälligt återhämtningsinstrument, NextGenerationEU (till ett värde av 750 miljarder euro). Förslagen antogs formellt av Europaparlamentet och rådet i december 2020. Detta är det största stimulanspaket som någonsin har finansierats med EU:s budget. Totalt ska 1,8 biljoner euro bidra till att återuppbygga Europa efter covid-19. Denna åtgärd utan motstycke kommer att bidra till att reparera de ekonomiska och sociala skador som covid-19-pandemin orsakat och lägga grunden för en modern och mer hållbar framtid för ett grönare, mer digitalt och mer motståndskraftigt Europa. ·EU har satt ett mål om att minst 50 % av det totala beloppet för långtidsbudgeten, inklusive NextGenerationEU, ska användas för att främja moderniseringen av EU genom forskning och innovation, en rättvis klimatomställning och digital omställning, beredskap, återhämtning och resiliens. ·Den största andelen någonsin av långtidsbudgeten, 32 %, ska användas för att snabbare uppnå resultat inom de nya och stärkta prioriteringsområdena. ·EU har satt ett mål om att minst 30 % av långtidsbudgeten och NextGenerationEU ska användas till att bekämpa klimatförändringarna. ·EU kommer att arbeta för målet att använda 10 % av långtidsbudgeten under 2026 och 2027 för att stoppa minskningen av den biologiska mångfalden och vända utvecklingen. ·För att bidra till den digitala omställningen kommer EU att arbeta för att investera 20 % av faciliteten för återhämtning och resiliens inom detta område.

·30 % av medlen från NextGenerationEU ska mobiliseras genom gröna obligationer. NextGenerationEU: 750 miljarder euro till EU:s återhämtning NextGenerationEU är ett tillfälligt återhämtningsinstrument på 750 miljarder euro som består av bidrag utan återbetalningsskyldighet och lån som läggs till EU:s långtidsbudget, inriktat på de viktiga första åren under återhämtningen. Finansiering från NextGenerationEU kommer att investeras i flera program som bidrar till ekonomisk återhämtning. De flesta av medlen från NextGenerationEU (upp till 672,5 miljarder euro) kommer att investeras genom faciliteten för återhämtning och resiliens. Genom faciliteten ska omfattande ekonomiskt stöd tillhandahållas för offentliga investeringar och reformer i nyckelområden, såsom den gröna och digitala omställningen. För att få stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens ska EU:s medlemsstater lämna in planer för återhämtning och resiliens till kommissionen, där de beskriver hur pengarna kommer att användas för att främja återhämtning och bygga upp resiliens. I planerna måste hänsyn tas till de utmaningar som kartlagts i den europeiska planeringsterminen och de som rör den gröna och digitala omställningen. Planerna bedöms av kommissionen, och kommissionens bedömning godkänns sedan av rådet. Finansieringen utbetalas i flera delbetalningar när medlemsstaterna uppnått delmål och mål som de åtagit sig att nå. Återhämtningsstödet för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU) finansieras genom NextGenerationEU och kommer under 2021 och 2022 bidra till att överbrygga klyftan mellan den omedelbara krishanteringen och den mer långsiktiga återhämtningen. Med ytterligare 50,6 miljarder euro till de pågående sammanhållningspolitiska programmen för 2014–2020 ges ett nödvändigt, snabbt ytterligare stöd till medlemsstater och regioner. Genom återhämtningsstödet förlängs krisstödet till hälso- och sjukvårdssektorn, små och medelstora företag och system för korttidsarbete, samtidigt som en möjlighet ges att utöka de digitala och gröna investeringarna som en del av krishanteringen. En stärkt resultatram Övergången till långtidsbudgeten för 2021–2027 kommer också att innebära ytterligare ett stort framsteg för EU-budgetens resultatram. Kommissionen har tagit lärdomarna från perioden 2014–2020 och rekommendationerna från Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten på stort allvar. Genom de nya utgiftsprogrammen inför kommissionen en mer omfattande och enhetlig resultatram för EU:s budget (). Denna kommer att bygga på 1) att prestation integreras i utformningen av politiken genom programutvärderingar, 2) att resultaten för enskilda program och programmens framsteg mot sina mål inom den årliga budgetcykeln övervakas och rapporteras grundligt samt 3) att man säkerställer att EU:s budget bidrar till övergripande horisontella politiska mål såsom klimatet, den digitala miljön och den ekonomiska återhämtningen. En anpassad uppsättning högkvalitativa indikatorer kommer att användas för att övervaka prestationen i alla skeden av programgenomförandet, med en tydlig metod för att beräkna referensvärden och mål. En gedigen övervaknings- och utvärderingsram kommer att utgöra evidensbasen för utformning av framtida ekonomiska program. 1.1.4. EU:s budget är en viktig drivkraft för övergripande politiska prioriteringar Övergripande prioriteringar och politikområden kan integreras i utformningen, utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av program för både inre och yttre åtgärder. Eftersom samma åtgärd kan vara inriktad på olika mål på samma gång främjar integreringen i EU:s budget synergier i användningen av medel för ett begränsat antal övergripande prioriteringar, vilket leder till större konsekvens och kostnadseffektivitet. I detta avsnitt förklaras hur EU:s budget fungerar som drivkraft för övergripande strategier för att bekämpa klimatförändringarna, bevara den biologiska mångfalden, uppnå FN:s mål för hållbar utveckling och främja jämställdhet. Bekämpa klimatförändringarna För att bekämpa klimatförändringarna () och miljöförstöringen och bli världens första klimatneutrala ekonomi senast 2050 måste EU göra ekonomin mer hållbar. Under perioden 2014–2020 integrerade EU 216 miljarder euro till klimatåtgärder inom samtliga program, särskilt inom sammanhållningspolitik, energi, transport, forskning och innovation och den gemensamma jordbrukspolitiken, jämte EU:s utvecklingspolitik, vilket innebär att EU:s budget är en viktig drivkraft för hållbarhet. Under 2021 fortsatte kommissionen att revidera och uppdatera all tillgänglig information, bland annat genom att ytterligare konsolidera befintliga data och när så är möjligt använda en mer detaljerad metod. Sammantaget anslogs 20,1 % av EU:s budget till åtgärder mot klimatförändringarna, vilket uppnådde det politiska målet att ägna 20 % av långtidsbudgeten 2014–2020 till att bekämpa klimatförändringarna. (*) Detta omfattar båda områdena av unionens civilskyddsmekanism. Vänster: Bidrag genom klimatrelaterade utgifter per budgetrubrik 2014–2020 (i miljoner euro).

Höger: Klimatrelevant andel av de viktigaste bidragande programmen 2014–2020. Källa: Europeiska kommissionen. För långtidsbudgeten 2021–2027 har EU ytterligare höjt ambitionerna när det gäller bekämpning av klimatförändringarna. Budgeten ska bidra med minst 30 % av medlen från den fleråriga budgetramen och NextGenerationEU för att uppnå EU:s klimatmål. För att EU:s budget ska kunna uppnå detta mål har flera förbättringar gjorts genom det avtalade paketet och under de politiska förhandlingarna. Detta har ·omvandlat ökningen i det övergripande målet från 20 % till 30 % till konkreta sektorsmål i den tillämpliga lagstiftningen,

·integrerat åtgärder som finansieras av EU-budgeten i den europeiska gröna givens politiska ram, bland annat genom antagandet av strategin för biologisk mångfald och från jord till bord-strategin, ·ökat budgetens klimatinriktning för program som inte direkt rör klimatutmaningen, genom stärkt klimatsäkring och tillämpning av principen om att inte orsaka betydande skada, ·förändrat hur klimatrelevant finansiering identifieras i EU:s budget, från OECD:s avsiktsbaserade klimatmarkörer till EU:s klimatmarkörer, som är mer inriktade på resultat. Stoppa och vända minskningen av den biologiska mångfalden Att stoppa och vända minskningen av den biologiska mångfalden är ett viktigt mål för EU, vilket också föreskrivs i de politiska riktlinjerna () från ordförande von der Leyen och den europeiska gröna given. EU:s strategi för biologisk mångfald ger vägledning om finansiering av biologisk mångfald och mobilisering av intäkter. EU finansierar skyddet av den biologiska mångfalden genom att integrera målen för EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 i de viktigaste finansieringsinstrumenten. Vänster: Bidrag genom utgifter för att stärka den biologiska mångfalden per budgetrubrik 2014–2020 (i miljoner euro). Höger: Andel med relevans för den biologiska mångfalden av de viktigaste bidragande programmen 2014–2020. Källa: Europeiska kommissionen. Under perioden 2014–2020 avsatte EU 85 miljarder euro till kampen mot förlust av biologisk mångfald, eller kumulativt i genomsnitt 8 % av den fleråriga budgetramen. I bilaga 4 ges flera exempel på konkreta åtgärder med finansiering från EU-budgeten som bidrog till skyddet av den biologiska mångfalden. I linje med den europeiska gröna given har Europaparlamentet, rådet och kommissionen enats om () att biologisk mångfald också ska integreras i EU:s budget, med ett årligt mål på 7,5 % för 2024, vilket ser till att bidraget inte faller tillbaka till en lägre nivå, och med ett årligt mål på 10 % för 2026 och 2027. För nästa långtidsbudget kommer detta kumulativt att innebära en högre ambitionsnivå än under föregående period. Detta är i linje med förklaringen i strategin för biologisk mångfald för 2030 att minst 20 miljarder euro per år från ”privat och offentlig finansiering på nationell nivå och EU-nivå” ska gå till åtgärder för biologisk mångfald. För detta är EU:s budget avgörande. Genomförande av Agenda 2030 för hållbar utveckling EU och medlemsstaterna satsar helhjärtat på att gå i bräschen för genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling och en omdanande förändring som inte lämnar någon utanför senast 2030. Agenda 2030 är en gemensam färdplan som antogs under överinseende av Förenta nationerna för att skapa en fredlig och välmående värld, och är av största betydelse för EU:s värden och Europas framtid. EU har åtagit sig att genomföra målen för hållbar utveckling () både i den inre och den yttre politiken. Sedan agendan antogs 2015 har EU gjort betydande framsteg mot att uppnå målen för hållbar utveckling, och unionen fortsätter att öka sina insatser. Covid-19-pandemin har visat att genomförandet av Agenda 2030 till fullo är centralt för att främja återuppbyggnaden efter krisen. Målen för hållbar utveckling utgör den allmänna planen för en hållbar återhämtning. EU har inlett en omställning mot en koldioxidsnål, klimatneutral, resurseffektiv och cirkulär ekonomi som går hand i hand med ökad säkerhet, välfärd, jämlikhet och inkludering. Mot denna bakgrund syftar utformningen och genomförandet av EU:s utgiftsprogram till att uppnå målen för varje politikområde och samtidigt främja hållbarheten genom åtgärderna och interventionerna i de relevanta programmen. Inom ramen för det europeiska samförståndet om utveckling har EU även anpassat sin politik för internationellt samarbete och utveckling till Agenda 2030 genom att sätta Parisavtalet och målen för en hållbar utveckling i centrum för sina yttre åtgärder. Eftersom dessa mål är nära sammanlänkade har de flesta av EU:s budgetprogram utformats för att uppfylla flera av målen för hållbar utveckling. För närvarande bidrar 75 % av EU:s budgetprogram (46 av 61) till dessa mål. Dessa 46 program står för 96 % av EU:s sammanlagda budget. I följande informationsgrafik ges några exempel på hur EU:s program bidrar till målen för hållbar utveckling. EU:s enhetliga strategi ger stöd åt en mängd olika initiativ inom en rad olika politikområden i och utanför EU, i syfte att främja en hållbar utveckling för alla. Exempel på EU-budgetens bidrag till agendan för hållbar utveckling: Asyl-, migrations- och integrationsfonden bidrog 2020 med 7,5 miljoner euro till driften av halvsjälvständiga boendelägenheter för ensamkommande barn över 16 år inom ramen för Greklands nationella program. Den aktuella inbjudan att lämna förslag avser 500 lägenhetsplatser. Under 2020 ökade EU och dess 27 medlemsländer det offentliga utvecklingsbiståndet till partnerländerna avsevärt, närmare bestämt till nästan 67 miljarder euro (). EU och dess medlemsländer befäster därmed sin ställning som världens ledande givare, och har tagit ett stort steg framåt i riktning mot sitt mål för 2030. Under genomförandet av ”Microsoft 2”-beslutet i Finland 2017–2019 genom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter utnyttjades 3,5 miljoner euro i finansiering från fonden för att finansiera åtgärder för 883 uppsagda arbetstagare till stöd för deras rörlighet på arbetsmarknaden och i samarbete med den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet (dvs. utländska platsannonser och erfarenhetsutbyte vid onlinemöten). Ungefär 4,9 miljoner euro investerades mellan 2014 och 2020 som stöd till testning och utrotning av djursjukdomar som brucellos i lokala får-, get- och nötkreatursbestånd samt utbildning av lokala veterinärer genom stödordningen för att stimulera den ekonomiska utvecklingen inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen. Sammanhållningsfonden bidrog med ungefär 39 miljoner euro till Polens största projekt för utbyggnad av smarta nät för eldistribution i sju polska provinser. Projektet ger färre nätfel, ökad försörjningstrygghet och bättre livskvalitet för nästan tre miljoner invånare. Det förväntas minska primärenergiförbrukningen med 1 054 gigajoule per år, vilket leder till besparingar på 98 megawattimmar per år. Life-programmet har bidragit med tio miljoner euro till det polska integrerade projektet Małopolska, som inleddes 2013 och syftar till att minska föroreningarna av fina partiklar (). EU:s interventioner för förbättrad kost och amning, hushållens resiliens, tryggad livsmedelsförsörjning, hälso- och sjukvård och minskning av tillväxthämning nådde nästan 20 miljoner kvinnor, tonårsflickor och barn 2013–2019 inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete. Life-programmets M3P-projekt (Material Match Making Platform) gjorde det möjligt att minska avfallet med ungefär 60 000 ton (10 % minskning inom ramen för projektet) från oktober 2016 till december 2019 genom systematisk tillämpning av ekodesignteknik för att underlätta återvinningen och återanvändningen av delar som tidigare skulle ha blivit avfall. Tack vare stöd på ungefär 3,6 miljoner euro från Europeiska socialfonden har kunskapscentrumet TechnocITé i Belgien sedan 2015 hjälpt mer än 9 000 personer att bygga upp en ny kompetens inom informations- och kommunikationsteknik genom kvalificering och fortbildning i en av de 20 kurser som anordnas på dessa områden. Projektet pågår fram till slutet av 2021. Inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa har ett maximalt bidrag på ungefär 14 miljoner euro tilldelats åtgärden ”AMBRA-Electrify Europe” för att stödja ibruktagandet av 6 458 laddstolpar på 3 169 laddstationer för elfordon vid sex stomnätskorridorer i det transeuropeiska transportnätet i Spanien, Italien och Rumänien mellan 2018 och 2022. Under 2019 finansierades Erasmus Mundus masterprogram i kvinno- och genusvetenskap med en total budget på 4,5 miljoner euro för de kommande fem åren. Uppdraget är att utbilda genusexperter som kan bidra till större jämställdhet mellan kvinnor och män, och konsortiet består av sex universitet i fyra medlemsstater och Förenade kungariket. Hittills har Europeiska havs- och fiskerifonden finansierat nästan 15 000 projekt för att bevara den marina miljön och säkerställa en bättre resurseffektivitet. Under 2020 tillhandahöll Copernicus landmiljöövervakningstjänst systematiskt information i nära realtid om inlandsvattenförekomster och deras säsongsbundna återfyllning, vattennivån i sjöar och floder, temperatur, grumlighet och näringstillstånd, däribland potentiell vattentillgång från snö och is. Under perioden 2014–2020 uppgick den gemensamma jordbrukspolitikens planerade landsbygdsutvecklingsstöd för ekologiskt jordbruk till 11,2 miljarder euro. Den andel av EU:s jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk ökade dessutom från 5,9 % 2012 till 8,5 % 2019, vilket motsvarar en ökning från 9,46 till 13,79 miljoner hektar. Europeiska fonden för strategiska investeringar har tillhandahållit förnybar energi till omkring 14,5 miljoner hushåll och bidragit till att spara 7 150 gigawattimmar per år. I slutet av 2020 pågick åtgärder till ett värde av 501 miljoner euro för att bekämpa terrorism och förhindra och motverka våldsbejakande extremism utanför EU. Detta är en ökning med 8 % jämfört med föregående år. Europeiska regionala utvecklingsfonden bidrog med 1,2 miljoner euro till projektet ”Digitaliseringens hus” i Niederösterreich. Projektet gjorde det möjligt för regionens företag att stärka sina affärsmöjligheter på nätet under covid-19-krisen genom utvecklingen av en mobilapplikation som gör att små företag snabb och lätt kan inleda onlineförsäljning. Under 2014–2020 stödde Kreativa Europa – MEDIA 114 samproduktioner och 83 distributionsavtal mellan EU och partner i utvecklingsländer. Satellitnavigeringssystemet Galileo omfattar en räddningstjänst som gör att den tid det tar att upptäcka signaler från en nödfyr kan minskas till mindre än tio minuter. Från 2020 skickas ett svar till nödfyren inom mindre än 15 minuter. I svaret bekräftas det att begäran har tagits emot och att hjälpen är på väg, vilket är en unik ny funktion som endast erbjuds av Galileo. Främja jämställdhet mellan könen