SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 16.12.2010 
SEK(2010) 1583 slutlig 
  
 ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
Följedokument till 
 
förslag till 
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING  
 
om antagande av tekniska krav för betalnin gar och autogireringar i euro och om 
ändring av förordning (EG) nr 924/2009 
 
(Text av betydelse för EES) 
SEK(2010) 1584 slutlig 
SEK(2010) 1585 slutlig 
KOM(2010) 775 slutlig 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Inledning ................................................................................................................... ... 3 
2. Problemformulering ..................................................................................................... 3 2.1. Skälen till den långsamma övergången till Sepa.......................................................... 3 2.2. Effekterna av en långsam övergång utan  något slutdatum: ett grundscenario (inga 
åtgärder) ...................................................................................................................... .4  
3. EU:s rätt att vidta åtgärder samt motivering ................................................................ 5 4. Mål ......................................................................................................................... ...... 5 
5. Policyalternativ ............................................................................................................ 6 
6. Konsekvensanalys och jämförelse av alternativ .......................................................... 6 6.1. Inverkan av nya incitament .......................................................................................... 6 6.2. Inverkan av att fastställa ett sl utdatum för övergången till Sepa. ................................ 6 
6.3. Jämförelse mellan ett grundscenario oc h fastställande av ett slutdatum...................... 7 
6.3.1. Jämförelse när det gäller a tt nå de specifika målen...................................................... 7 
6.3.2. Jämförelse av konsekvenser för olika aktörer.............................................................. 8 6.4. Tekniska alternativ för införandet av ett slutdatum för övergången till Sepa.............. 8 
7. Övervakning och utvärdering..................................................................................... 10 
SV 3   SV 1. INLEDNING  
Visionen om ett gemensamt eurobetalningsområde (Sepa) handlar om att skapa en integrerad 
marknad för elektroniska betalningar i euro  där ingen grundläggande skillnad görs mellan 
nationella och gränsöverskridande betalnin gar. Det finns fortfarande en mängd olika 
nationella format, standarder och regler för elek troniska betalningar inom EU. Sepa syftar till 
att ge EU:s konsumenter och företag billiga, a nvändarvänliga och tillförlitliga betaltjänster 
samt till att skapa gynnsamma villkor för ökad konkurrens och utveckling av innovationer på 
betalningsområdet. 
Det är mycket viktigt att Sepa-initiativet genomförs fullt ut mot bakgrund av det rådande 
ekonomiska, monetära och politiska klimatet. De  potentiella direkta oc h indirekta vinsterna 
för hela EU:s ekonomi – vid en omfattande och snabb övergång till Sepas betalningsinstrument – beräkna s uppgå till mer än 300 miljarder  euro under en sexårsperiod. 
Två avgörande milstolpar på vägen mot genomf örandet av Sepa har redan nåtts: lanseringen 
av Sepa-gireringar (SCT) den 28 januari 2008 oc h lanseringen av Sepa-autogireringar (SDD) 
den 2 november 2009. 
Sepa var ursprungligen avsett som ett i huvud sak marknadsdrivet projekt. EU-omfattande 
system utformas och införs av Europeiska beta lningsrådet (EPC), som är ett samordnings- och 
beslutsorgan inrättat av den eur opeiska banksektorn. De olika type rna av aktörer blir dock allt 
mer medvetna om att ett rättsligt bindande sl utdatum kan bli nödvändigt för ett lyckat 
slutförande av projektet. 
I denna konsekvensanalys berörs endast två be talningsinstrument, nämligen betalningar och 
autogireringar i euro.  
2. P
ROBLEMFORMULERING  
En fullständig integration av betalningsma rknaden kommer först att fullbordas när EU-
omfattande betalningsinstrument ersätter de nationella äldre instrume nten. I det aktuella 
skedet har de EU-omfattande be talningsinstrumenten dock inte  på långa vägar ersatt de 
nationella betalningarna. I apr il 2010 var endast 7,5 % av alla betalningar som genomfördes 
via clearing- and avvecklingsmekanismer Sepa-g ireringar (SCT). En extrapolering av dessa 
uppgifter ger en beräknad övergångs tid till Sepa på över 30 år. 
2.1. Skälen till den långsamma övergången till Sepa 
Bakomliggande orsak: ovisshet i fråga om ge nomförandet av Sepa och utfasningen av äldre 
produkter. Avsaknaden av en gemensam tidsfrist gö r att marknadsaktörerna på utbuds- och 
efterfrågesidan skjuter upp antagandet av övergångsåtgärder. Så länge som de befintliga äldre betalningsinstrumenten kan användas komme r betaltjänstanvändarn a att skjuta upp de 
nödvändiga övergångsåtgärderna. Å andra sidan drar sig banker na för att göra de nödvändiga 
investeringarna i infrastruktur och marknadsföring för Sepa till dess att de är säkra på att 
kunderna och deras system är redo för Sepa. Tv eksamhet på utbudssidan förvärras om det 
verkar råda oklarhet om en lämplig långsiktig affärsmodell för SDD som tull fullo överensstämmer med EU:s konkurrensregler. Bå da sidorna på marknaden – utbuds- och 
efterfrågesidan – väntar på a tt den andra ska agera först. 
SV 4   SV Motvillighet mot att investera: na ckdelen med att vara föregångare. För de 
betaltjänstleverantörer som beslutar sig för at t marknadsföra de nya Sepa-instrumenten tidigt 
och aktivt är det en stor nackdel att vara fö regångare. Under övergångsperioden måste dessa 
betaltjänstleverantörer betala dubbla kostnader, dvs. de måste betala för både de befintliga 
betalningssystemen och det nya Sepa-systemet.  
Avsaknad av incitament för att få betaltjänstleverantörerna a tt utveckla Sepa-produkter som 
uppfyller användarnas alla behov. Så länge som det är oklart om Sepa kommer att 
genomföras kan betaltjänstleverantörerna fortsä tta att erbjuda kunderna sina befintliga äldre 
instrument. Betaltjänstanvändarna har inte heller  tillräckliga incitament för att utveckla och 
aktivt marknadsföra Sepa-produkter som uppfyller kundernas alla krav. 
Fragmenterad efterfrågesida och liten kännedom om Sepa. Betaltjänstmarknaden utmärks av 
att efterfrågesidan (betaltjänstanvändarna) är  mycket mer fragmenterad än utbudssidan 
(betaltjänstleverantörerna) och att använda rna inte känner till fördelarna med Sepa.  
2.2. Effekterna av en långsam övergång utan  något slutdatum: ett grundscenario 
(inga åtgärder) 
Outnyttjade stordriftsfördelar på gr und av olika betalningsstandarder och 
betalningsprocesser. Trots att Sepa-gireringar och Sepa-a utogireringar har införts används 
fortfarande de nationella äldre formaten för merparten av de nationella transaktionerna. 2009 
fanns det fortfarande över 20 olika nationella infrastrukturer och syst em för hantering av 
detaljistbetalningar i euro. Systemskillnaderna st ör driftskompatibiliteten hos betaltjänsterna i 
de olika medlemsstaterna och hindrar fö rverkligandet av stordriftsfördelar. 
På efterfrågesidan måste de företag som verkar i en multinationell miljö fortfarande hantera 
sina likvida medel och kassafonder på nationell nivå. De måste upprätthålla förbindelser med 
många betaltjänstleverantörer som erbjuder o lika typer och nivåer av  tjänster och olika 
betalningsformat. 
Begränsad konkurrens på EU:s betalningsmarknad.  Alla betaltjänstleverantörer som för 
närvarande planerar att etablera sig på en u tländsk betaltjänstmarknad måste uppfylla ett antal 
rent nationella tekniska och affärsmässiga kr av. Komplexiteten hos och kostnaden för en 
sådan anpassning utgör ett avsevärt hinder för de aktörer som vill erbjuda sina tjänster utomlands. 
Den gränsöverskridande rörligheten för betaltjä nstanvändare är också en  viktig förutsättning 
för att skapa en effektiv konkurrens på betaln ingsmarknaden. Betaltjäns tleverantörerna nekar 
i dag ofta konsumenter a tt öppna ett betalkonto i en annan medlemsstat, enbart på grund av att 
de inte är bosatta i elle r medborgare i den berörda medlemsstaten. Användarnas 
valmöjligheter begränsas följaktligen ofta till de befintliga leverantörerna på de nationella marknaderna och antingen genomförs inga gräns överskridande betaltjäns ter eller så är de 
betaltjänster som genomförs mer komplicerade än nödvändigt. 
När det gäller autogirering specifikt begr änsas konkurrensen också av att några få 
medlemsstater fortfarande har affärs modeller som grundas på multilaterala 
förmedlingsavgifter mellan betaltjänstleve rantörer i syfte a tt finansiera hela 
autogireringssystemet. Detta förhindrar uppk omsten av en effektiv och konkurrensutsatt 
marknad. 
SV 5   SV Hämmad innovation. En fragmenterad betalningsmarkna d hindrar uppkomsten av effektiva 
EU-omfattande innovationer på betalningsområde t, som exempelvis online-betalningar och 
mobila betalningar eller e-fakt urering. Eftersom innovativa tjäns ter oftast enbart uppstår på 
den nationella nivån finns det en risk för en ökad och bestående marknadsfragmentering.  
Icke-produktiva investeringar och dubbla drift skostnader för de äldre systemen och 
Sepa-systemet.  Många aktörer på EU:s betaln ingsmarknad tvingas betala dubbla 
övergångskostnader för utförandet eller använda ndet av betaltjänster. Den samtidiga driften 
av de nationella äldre betalningsplattformarn a och den nya EU-omfattande Sepa-plattformen 
kräver avsevärda extra resurser och minskar avkastningen på redan gj orda investeringar. 
En fördröjd övergång till Sepa skulle leda till en total förlust på 43 miljarder euro för 
ekonomin bara under en sexårsperiod. De negativa effekterna skulle drabba alla aktörer utom konsumenterna. 
3. EU:
S RÄTT ATT VIDTA ÅTGÄRDER SAMT MOTIVERING  
En integrerad eurobetalningsmarknad kräver ti ll sin natur ett EU-omfattande tillvägagångssätt 
eftersom de bakomliggande standarderna, reglerna och processerna i samtliga medlemsstater måste vara förenliga med varandra. En åtgärd på  EU-nivå stöder syftet i artikel 3 i fördraget 
om Europeiska unionen, där en inre marknad och en ekonomisk och monetär union med euron 
som valuta föreskrivs. Alternativet till en EU-omfattande strategi vore ett system med 
multilaterala eller bilaterala avtal vars komplexitet och kostnader inte skulle vara ekonomiskt försvarbara jämfört med lagstiftning på EU-nivå. Åtgärder på EU-nivå är därför förenliga med 
subsidiaritetsprincipen. 
4. M
ÅL 
Mot bakgrund av de konstaterade problem en har följande policymål fastställts: 
Allmänt: 
– Att öka effektiviteten och konkurrenskrafte n på EU:s betalningsmarknad genom att 
förverkliga stordriftsfördelar och driftssynergier på såväl utbuds- som 
efterfrågesidan. 
– Att skapa öppna och lika konkurrensvillkor på betaltjänstmarknaden inom EU och 
underlätta en fallande priskonvergen s för betaltjänster inom EU. 
– Att inrätta en EU-omfattande plattform för lansering av innovativa betaltjänster och 
betalningsprodukter med mervärde. 
Specifikt: 
– Att genomföra en fullständig operativ inte gration av EU:s be talningsmarknad, för 
betalningar och autogireringar. 
– Att avskaffa onödig komplexitet och dubbl a kostnader på grund av att flera 
betalningsplattformar måste hanter as på utbuds- och efterfrågesidan. 
Operativt: 
SV 6   SV – Att skapa öppenhet och visshet på markna den med avseende på genomförandet av 
Sepa för betalningar och autogireringar sa mt utfasningen av motsvarande äldre, 
nationella betalningsinstrument. 
5. POLICYALTERNATIV  
Tre huvudsakliga scenarion kan urskiljas: 
Inga åtgärder – grundscenario.  Enligt detta scenario skulle övergången till Sepa lämnas till 
marknadskrafterna. 
Att skapa ny drivkraft för övergången till Sepa genom nya incitament. Enligt detta scenario 
skulle övergången till Sepa kunna påskyndas och stärkas genom en rad åtgärder i medlemsstaterna.  
Att fastställa ett slutdatum för övergången till Sepa.  Enligt detta scenario skulle ett slutdatum 
för övergången till Sepa fastställas ge nom en förordning. De nationella äldre 
betalningsinstrumenten skulle behöva fasas ut och ersättas med EU-omfattande instrument. 
6. K
ONSEKVENSANALYS OCH JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIV  
6.1. Inverkan av nya incitament 
Den långsamma övergångsprocessen till Sepa s kulle i princip kunna påskyndas genom en rad 
åtgärder som vidtas av eller inriktas på olik a Sepa-aktörer på natione ll nivå. På utbudssidan 
vore det lämpligt med en heltäck ande kommunikations- och informationskampanj riktad till 
betaltjänstanvändarna. På efterfrågesidan sk ulle dessa åtgärder kunna  kompletteras med ett 
investeringsstöd till företag, i form av exempelvis mindre stränga avskrivningsregler, 
avskrivning av kostnader för pe rsonalutbildning eller till oc h med skattelättnader. Dessutom 
skulle de offentliga myndigheterna kunna spela en föregångsroll i övergångsprocesserna och 
aktivt främja Sepas betalningsin strument. En viss samordning på EU-nivå skulle också kunna 
övervägas. 
En stor fördel med detta tillvägagångssätt är att det inte skulle kräva långdragna 
lagstiftningsförfaranden och förbli tämligen flex ibelt. En grundläggande brist är dock att icke-
bindande åtgärder som endast syft ar till att påskynda övergången ti ll Sepa inte skulle lösa det 
grundläggande problemet, vilket diskuteras i punkt 2.1. Dessuto m skulle åtgärderna vara 
kostsamma med tanke på det rådande ekonomiska  klimatet, och deras mervärde i form av 
ökad välfärd skulle vara svårt att mäta. 
Alternativet med nya incitament förkastas därför.  
6.2. Inverkan av att fastställa ett sl utdatum för övergången till Sepa. 
Capgemini har i en studie uppskattat vinste rna med en snabb övergång från äldre 
betalningsinstrument till Sepa-instrument till 123 miljarder euro under en sexårsperiod. Enligt studien bygger den uppskattade totala vinsten på en ännu högre vinst på efterfrågesidan 
(175 miljarder euro) ställt mot en förlust på utbudssidan (52 miljarder euro). Vinsterna på 
efterfrågesidan beror på  följande två faktorer: 
SV 7   SV – Driftskostnadsbesparingar tack vare optimerade betalningstransaktioner. 
– En positiv effekt tack vare lägre ba nkavgifter på grund av ökad konkurrens. 
I studien räknar man med en tämligen jämn fördel ning av vinsterna på ef terfrågesidan på alla 
aktörer, dvs. konsumenter, företag och offentlig förvaltning. Dessa vinster är bara de direkta 
effekterna av en sna bb övergång till Sepa. 
I mer kvalitativa termer påskyndar ett slutdatu m för Sepa-gireringar och Sepa-autogireringar 
vinsterna för aktörerna på följande områden: 
Ökad standardisering som leder till minsk ad komplexitet och stordriftsfördelar. Med en 
fullständig övergång till Sepa skulle företagen kunna centralisera sin kontanthantering i euro och förenkla/automatisera sina betalningsförfar anden. För konsumenterna, som blir allt mer 
mobila, skulle standardiserad e gränsöverskridande betalni ngar avskaffa behovet av flera 
bankkonton i olika länder.  
Ökad konkurrens på öppna och mer insynsvänliga villkor. För betaltjänstlevera ntörerna skulle 
en integrerad betalningsmarknad minska inträd eshindren för utförande av gränsöverskridande 
tjänster, vilket skulle locka nya marknadsaktörer och öka konkurrensen.  Vidare skulle 
standardiserade betalningsinstrument göra det lättare för konsumenter, företag och offentliga förvaltningar att jämföra betalningsprodukter, v ilket skulle gynna användarna genom en ökad 
konkurrens och bättre priser.  
Möjligheter till EU-omfattande innovationer. Med gemensamma standarder och genom 
skapandet av lika konkurrensvillkor inom EU sku lle en fullständig övergång till Sepa främja 
en modernisering av betalningar och en utveck ling av nya tjänster som exempelvis mobila 
betalningar och online-betalningar el ler e-fakturering inom hela EU.  
6.3. Jämförelse mellan ett grundscenario och fastställande av ett slutdatum 
6.3.1.  Jämförelse när det gäller att nå de specifika målen 
Effekter  
Mål/Alternativ  Integration av den 
europeiska 
betalningsmarknaden 
för betalningar och 
autogireringar  Avskaffande av dubbla 
kostnader och onödig 
komplexitet hos 
betalningssystemen  Effektivitet  
Grundscenariot med 
”inga åtgärder”  0 0 0 
Fastställande av ett 
slutdatum  +++ ++ ++ 
Alternativens bidrag till målen:  
+++ (Stort); ++ (Måttligt); + (Litet) positivt bidrag  
– – – (Stort); – – (Måttligt); – (Lite t) negativt bidrag; 0 inget bidrag  
SV 8   SV 6.3.2.  Jämförelse av konsekvenser för olika aktörer 
Aktör  Vinster  Kostnader  Över-
gripande 
effekt  
Företag  Förbättrad hantering av kontanter/likvida 
medel 
Ökad likviditet 
Lägre bankavgifter och administrativa 
kostnader för interna betalningar 
Helautomatisk hantering 
Utveckling av tjänster med mervärde  Övergångs-
åtgärder – nya 
eller 
uppgraderade 
system och 
processer 
Personal-
utbildning  +++ 
Offentliga 
förvaltningar  Lägre bankavgifter och 
administrationskostnader 
Helautomatisk hantering 
Utveckling av tjänster med mervärde 
Större fördelar med offentliga upphandlingar 
på området för betaltjänster, eftersom 
anbuden blir lättare att jämföra och 
ineffektiviteten på grund av de nationella 
betalningsformaten torde försvinna  Övergångs-
åtgärder – nya 
eller 
uppgraderade 
system och 
processer 
Personal-
utbildning  ++ 
Konsumenter  Lägre bankavgifter/större utbud av tjänster på 
grund av ökad konkurrens 
Mer innovativa, användarvänliga, säkra och 
bekväma betalningsinstrument  Förändrade 
vanor – Iban-
nummer (och 
Bic-kod vid 
behov)  ++ 
Banker/Betal-
tjänstleverantörer  Stordriftsfördelar/Driftskostnadsbesparingar 
Nya affärsmöjligheter på grund av färre 
konkurrenshinder  Investeringar i 
Sepa-
betalnings-
plattformen 
Inverkan på de 
befintliga 
aktörernas 
intäkter på 
grund av ökad 
konkurrens  + 
Övergripande effekt jämfört med grundscenariot 
På grundval av denna jämförelse rekommenderas alternativet med att fastställa ett slutdatum.  
6.4. Tekniska alternativ för införandet av e tt slutdatum för övergången till Sepa 
För att vara effektivt måste ett slutdatum vara tydligt tekniskt definierat. Det finns ett antal 
alternativ kopplade till  fastställandet av ett slutdatu m, som berör sex områden. Dessa 
alternativ har jämförts med kriterier som är direkt hänförliga till policymålen. 
Referensgrund för att införa EU-omfa ttande betalningar och autogireringar.  Det 
rekommenderade alternativet är att fastställa ett slutdatum på grundval av de allmänna 
väsentliga krav som de EU-omfattande betalnin garna och autogireringarna måste uppfylla. De 
väsentliga kraven ska även omfatta de befintliga internationella och generiska standarderna. Ytterligare två alternativ har utvärderats och fö rkastats, i synnerhet tillvägagångssättet med de 
SV 9   SV befintliga system och regler som har utvecklats av Europeiska betalningsrådet och 
tillvägagångssättet med enbart befintliga tekniska standarder. 
Transaktionskedja.  Tillvägagångssättet med väse ntliga krav som omfattar hela 
betalningstransaktionskedj an rekommenderas. Föruts att att integrationen av 
betalningsmarknaden även om fattar annan verksamhet än  bank-till-bank-verksamhet 
uppskattas driftsbesparingarna på efterfrågesidan till uppska ttningsvis 84 miljarder euro. 
Följaktligen har alternativet med att begränsa de väsentliga kraven till bank-till-bank-verksamhet utvärderats och förkastats av ovanstående skäl. 
Gränsöverskridande öppnande av bankkonton.  Det rekommenderas att all diskriminerande 
behandling av icke-bosatta och utländska medbor gare vid öppnande av betalkonton avskaffas. 
Det skulle göra det möjligt att fullt ut utnyttja vinsterna med Sepa till följd av ökad konkurrens (91 miljarder euro). En fortsatt tillämpning av det nuvarande förfarandet har 
utvärderats och förkastats av ovanstående skäl. 
Produktspecifikation.  Det rekommenderas att ett slutdatum tillämpas också för 
nischprodukter, dvs. betalninga r och autogireringar som avser små betalningsvolymer och 
erbjuder specifika funktioner.  För att nödvändiga anpassningar inom ramen för de 
EU-omfattande systemen ska kunna göras kommer dock en övergångsperiod på tre till fem år 
att införas. Ytterligare två alternativ har utvärderats och förkastats, nämligen ett allomfattande tillvägagångssätt som skulle  tillämpas på samma sätt för nischprodukter som för 
standardprodukter, och ett perman ent uteslutande av nischprodukter  från de väsentliga kraven. 
Slutdatumets räckvidd för medlemsstaterna.  Alternativet med ett gemensamt slutdatum för 
euroområdet och ett senare gemensamt slutdatum för länderna utanför euroområdet rekommenderas, eftersom antalet eurobetalningar i länderna utanför euro området endast står 
för ca två procent av alla eur obetalningar. Ytterligare två alternativ har utvärderats och 
förkastats, i synnerhet olika slutdatum för de olika medlemsstaterna och ett enda gemensamt 
slutdatum för medlemsstaterna såvä l inom som utanför euroområdet. 
Tidsfrist.  Alternativet med olika slutdatum reko mmenderas: senast ett år efter denna 
förordnings ikraftträdande för be talningar och två år för autogireringar. Alternativet med ett 
gemensamt slutdatum för betalningar och aut ogireringar har utvärderats och förkastats. 
Klarhet om långsiktiga affärsmodeller för EU-övergripande autogireringar. Ett förbud av en 
allmän tillämpning av multilaterala förmedlings avgifter mellan betaltjänstleverantörer 
rekommenderas (liksom andra åtgärder me d liknande syfte eller effekt), och det 
rekommenderas att endast tillåta sådana avgifter på vissa villkor för autogireringstransaktioner som inte kan geno mföras korrekt eller som återkrävs av en 
betaltjänstleverantör. För att garantera lika villk or för alla bör även bilaterala och unilaterala 
förmedlingsavgifter för sådana transaktioner endast tillåtas om  de är kostnadsbaserade och 
syftar till att konkret lägga kostnaderna på den enhet som har orsakat transaktionen. 
Alternativen att fortsätta som i dag elle r att föreskriva en positiv multilateral 
förmedlingsavgift, eller en sådan avgift me d tak, för varje autogi reringstransaktion har 
analyserats och förkastats, eftersom de inte s kulle lösa problemet med att man i dag upplever 
att det saknas klarhet, vilket  bromsar övergången till Sepa. 
SV 10   SV 7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Det rekommenderas att en utvärder ing görs tre år efter denna fö rordnings ikraftträdande, för 
att bedöma hur effektivt förordningen uppfyller de mål som fastställs i konsekvensanalysen 
och för att besluta om eventuella  nya åtgärder e ller ändringar.