[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.7.2009

KOM(2009) 361 slutlig

2009/0106 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska gemenskapen och om upphävande av förordning (EG) nr 736/96 {SEK(2009) 971} {SEK(2009) 972}

MOTIVERING

MOTIV OCH SYFTE

Bakgrund och syfte med förslaget

Den nya energipolitiken, som är inriktad på att säkra energiförsörjningen, lindra effekterna av klimatförändringarna och stödja EU:s konkurrenskraft, förutsätter betydande investeringar i energiinfrastrukturen. Privata ekonomiska aktörer har fått en mer framträdande roll i fråga om investeringar i infrastruktur. Nya politiska krav, som mål avseende bränsleblandningen, kommer att påverka medlemsstaternas strategier för ny och moderniserad energiinfrastruktur. Kommissionen måste noga övervaka situationen och försöka förutse potentiella problem, och samtidigt ge marknadsaktörerna tillräcklig insyn. Men för detta behöver kommissionen tillräckliga uppgifter om investeringsprojekten.

De nuvarande rättsliga ramarna om medlemsstaternas anmälningsskyldighet i fråga om energiinfrastruktur är inte enhetliga. Det finns inte tillräckliga relevanta och validerade uppgifter för att man ska kunna övervaka utvecklingen ur ett sektorövergripande perspektiv på EU-nivå. Dessutom efterlevs rådets förordning (EG) nr 736/96 om anmälan till kommissionen av investeringsprojekt av intresse för gemenskapen inom petroleum-, naturgas- och elektricitetssektorerna inte längre enhetligt, och är inte längre anpassad till den senaste utvecklingen inom energisektorn.

Översynen syftar främst till att anpassa och förstärka det system som fastställs i rådets förordning (EG) nr 736/96, samtidigt som man vill lätta den administrativa bördan. Rapporteringsbestämmelserna måste aktualiseras och kompletteras med en regelbunden granskning av situationen, som bör diskuteras med berörda parter och offentliggöras, i syfte att öka insyn och öppenhet.

Allmän bakgrund

Genomförandet av investeringsprojekt präglas av stor osäkerhet, och den pågående kreditåtstramningen och ekonomiska krisen utgör en tung extra belastning på de investeringsprojekt som krävs inom energisektorn.

EU-institutionerna har antagit förbättrade bestämmelser om investering i EU:s energiinfrastruktur, med klara och förutsägbara mål för förnybara energikällor och nya regler för den inre marknaden. De har emellertid också uppmanat till ytterligare insatser. I Europeiska rådets handlingsplan för en energipolitik för Europa 2007–2009 uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att identifiera de investeringar som krävs i fråga om försörjning och behov på gas- och elmarknaderna. Efter den andra strategiska energiöversynen, som kommissionen antog 2008, var både Europeiska unionens råd [1] och Europaparlamentet [2] ense med kommissionen och insisterade på att främja investeringar och öka insynen samtidigt som man intensifierar arbetet med att utarbeta prognoser för en tillräcklig energiförsörjning och energigenerering och planer för nätutveckling.

Befintliga bestämmelser på det område som berörs av förslaget

Det finns redan ett antal bestämmelser som emellertid inte räcker till för att kommissionen ska få samstämmig, framåtblickande information om investeringsprojekt och deras utveckling.

Europaparlamentets och rådets direktiv **** om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG.

Rådets direktiv 2004/67/EG om åtgärder för att säkerställa en tryggad naturgasförsörjning.

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1364/2006/EG om en serie riktlinjer för transeuropeiska energinät.

Europaparlamentets och rådets direktiv **** om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/89/EG om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar.

Rådets förordning (Euratom) nr 2587/1999/EG om vilka investeringsprojekt som ska meddelas kommissionen i enlighet med artikel 41 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG.

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden

Detta förslag är förenligt med unionens målsättningar, bland andra de som rör upprättandet av en inre marknad och en hållbar utveckling av Europa grundad på balanserad ekonomisk tillväxt och prisstabilitet. Det är även förenligt med klimat- och energipolitiken, varav en av pelarna är försörjningstryggheten vad gäller energi.

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS

Samråd med berörda parter

Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil

I februari och mars 2009 genomfördes ett offentligt samråd för att inhämta alla berörda parters ståndpunkter (medlemsstaterna, företrädare för näringslivet inom alla energisektorer, energitillsynsmyndigheter). Det första samrådet byggde på en enkät som skickades till berörda parter för att bland annat få bättre inblick i möjligheterna till övervakning och hur en rapporteringsmekanism bör vara beskaffad i fråga om omfång, metodik och resultat. Ett slutligt samråd genomfördes under en teknisk workshop där detaljerade aspekter diskuterades med de konsulterade parterna (14 maj 2009).

Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats

För de flesta som svarat på enkäten, både bland medlemsstaterna och i näringslivet, var en tillräcklig övervakning av investeringsprojekt avseende enegiinfrastruktur mycket viktig. En sådan övervakning ansågs avgörande för öppenhet, beslutsfattande och stöd till specifika projekt. Ett övervakningsinstrument får emellertid bara stöd om det förblir ett instrument som främjar öppenhet, ger mervärde och inte medför tunga administrativa bördor. Dessa krav har till fullo beaktats i detta förslag.

Extern experthjälp

GD TREN har samrått med företrädare för det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el och gas som ska förbereda den tioårsplan för investering i el- och gasnät som ingår i det tredje paketet för inre marknaden, med dataleverantörer som har utvecklat metoder för att analysera data utgående från simulationer, och med ett kreditvärderingsinstitut för att få uppgifter om kreditvärdigheten hos europeiska allmännyttiga företag som är verksamma inom energisektorn. DG TREN deltog också som observatör i flera möten som organiserats av en medlemsstats myndigheter om preliminära planer för framtida investeringar i el, gas och värme.

Ingen anlitad extern part har deltagit i utarbetandet av konsekvensanalysen och lagstiftningsförslaget.

Konsekvensanalys

Fyra möjligheter togs med i konsekvensanalysen som bifogas detta förslag. Slutsatserna framgår av följande:

Alternativ 0: Nuläget – strategiövervakning utan någon särskild mekanism för rapportering

I detta alternativ är det kommissionen som sköter övervakningen, utgående från olika uppgifter som antingen tillhandahålls av kommersiella dataleverantörer eller som anmäls av medlemsstaterna eller företag inom ramen för EU:s energisektorspecifika lagstiftning. Rådets förordning (EG) nr 736/96 är en annan källa till sådana uppgifter. Med oförändrad strategi kan man inte garantera en effektiv insamling av uppgifter över hela EU eller öppenhet och insyn i samband med insamling och analys av uppgifter. Därför blir övervakningen besvärlig, både till följd av att den sektorsspecifika lagstiftningen är osammanhängande (i fråga om frekvens, uppdatering och konfidentialitet) och av att det kan finnas luckor i uppgifterna från kommersiella dataleverantörer.

Alternativ 1: Upphävande av rådets förordning (EG) nr 736/96

Detta alternativ skulle innebära att rådets förordning (EG) nr 736/96 upphävs på grund av att den genomförts på ett bristfälligt sätt och i allt mindre utsträckning låter sig tillämpas på EU:s nya energisystem. Förutsatt att marknaderna på längre sikt kan balansera tillgång och efterfrågan skulle regelbunden övervakning kunna ersättas med studier som kunde genomföras från fall till fall om särskilda strategiska beslut kräver en analys av energirelaterade investeringsprojekt.

Alternativ 2: Strategiövervakning med kompletterande rapportering

Efter en eventuell anmälan från företagen delger medlemsstaterna information om investeringsprojekt till kommissionen. Anmälningarnas omfång skulle utvidgas och få nya trösklar samt täcka all infrastruktur av intresse för energisäkerheten och övergången till en koldioxidsnål ekonomi. För att undvika upprepningar av anmälningar skulle detta alternativ även beakta befintliga rapporterings- och övervakningsskyldigheter förutsatt att de ger jämförbara uppgifter. Rapporteringen skulle ske vartannat år, vilket skulle lätta den administrativa bördan och anpassa denna rapporteringsskyldighet till andra relevanta rapporteringsbestämmelser. Insamlade uppgifter skulle kunna offentliggöras såvida de inte är kommersiellt känsliga. Utgående från insamlade uppgifter och andra relevanta källor skulle kommissionen regelbundet göra en analys av den framtida utvecklingen av EU:s energisystem i ett sektorövergripande perspektiv, för att på så sätt identifiera eventuella luckor och potentiella problem och ge marknadsaktörerna insyn. Detta alternativ skulle ge ett balanserat och samstämmigt system.

Alternativ 3: Strategiövervakning med fullständig rapportering

Liksom i alternativ 2 skulle alternativ 3 innebära att ett övergripande och samordnat system med rapportering och övervakning inrättades. Alternativ 3 skulle emellertid också innebära upprättandet av ett fullständigt integrerat rapporteringssystem. Medlemsstaterna skulle vara skyldiga att anmäla och validera all begärd information till kommissionen, oberoende av huruvida det finns andra anmälningsmekanismer. Detta alternativ är oförenligt med proportionalitetsprincipen.

RÄTTSLIGA ASPEKTER

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Utgående från alternativ 2, som är den bästa kompromissen, skulle den föreslagna förordningen ge gemensamma ramar för anmälan till kommissionen av uppgifter och information om projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom olje-, gas-, el- och biobränslesektorerna och beträffande koldioxid som produceras i dessa sektorer.

Medlemsstaterna eller de enheter de delegerar denna uppgift till skulle vartannat år behöva samla in och vidarebefordra uppgifter och information om investeringsprojekt som rör produktion, transport och lagring. För att minska den administrativa bördan införs två bestämmelser som ska bidra till flexibilitet och förenkling:

- Om inte medlemsstaterna beslutar något annat är företagen skyldiga att förse dem eller den behöriga enheten med uppgifter om sina investeringsprojekt, inbegripet projekt för avveckling.

- Medlemsstater kan undantas från rapportering om de redan ger jämförbar information till kommissionen inom ramen för energisektorsspecifik EU-lagstiftning. Samma sak gäller om de organ som ansvarar för utvecklingsplaner för gas- och elnäten samlar in de berörda uppgifterna. I så fall ska de delge kommissionen dessa uppgifter, i förekommande fall med medlemsstaternas kommentarer.

De uppgifter och den information som samlats in (investeringstyp, planerad kapacitet och största hinder...) kommer att ge en bild av de viktigaste utvecklingstendenserna i EU:s enegiinfrastruktur. Systemet är avsett att garantera att de uppgifter och den information som delges kommissionen uppfyller allmänt vedertagna standarder. Det ska dessutom garantera att uppgifterna och informationen tas emot, lagras och behandlas med lämpliga IT-hjälpmedel och i överensstämmelse med de rättsliga ramarna för skydd av personuppgifter, och att uppgifter och information offentliggörs utom om de är kommersiellt känsliga.

Utgående från de uppgifter och den information som erhållits kommer kommissionen regelbundet att tillhandahålla en sektorsövergripande analys av den strukturella utvecklingen och framtidsutsikterna för EU:s energisystem och andra specifika analyser som kan komma att behövas. Detta skulle möjliggöra en identifiering av potentiella framtida luckor i försörjning och efterfrågan, och av investeringshinder. Med dessa analyser kommer kommissionen lättare att kunna främja bästa praxis och införa större öppenhet och insyn för marknadsaktörerna. I syfte att utveckla gemensamma synsätt i dessa frågor skulle resultaten av sådana analyser diskuteras med berörda parter och offentliggöras.

RÄTTSLIG GRUND

Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 284 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och artikel 187 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

Subsidiaritetsprincipen

Detta förslagsutkast syftar till att stärka ramarna för insamling av uppgifter och information för kommissionens verksamhet. Bättre data skulle ge kommissionen, och inte minst dess observationsgrupp för energimarknaden, bättre möjligheter att övervaka utvecklingen av EU:s energisystem i ett sektorsövergripande perspektiv och på EU-nivå, och att upptäcka potentiella problem som kan försena eller hindra investeringsprojekt. Med tanke på kopplingarna mellan energimarknadens delsegment (t.ex. el och gas) och i ljuset av den inre marknaden blir den EU-övergripande dimensionen allt mer viktig, vilket motiverar EU-institutionernas, och särskilt kommissionens, roll i sammanhanget.

Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen. Detta förslag går inte utöver vad som är nödvändigt för att förverkliga de uppsatta målsättningarna . Medlemsstaterna kommer även fortsättningsvis att ha betydande spelrum i sitt val av datainsamlingsmetoder.

Val av instrument

Det föreslagna instrumentet är en förordning, eftersom det handlar om en ändring av en befintlig förordning.

BUDGETKONSEKVENSER

Antagande av förslaget får begränsade konsekvenser för gemenskapens budget. Det handlar främst om att täcka utgifter för IT och, om kommissionen så beslutar, utgifter för data, inköp av data och avlöning av experter. Förslaget borde inte medföra någon direkt större konsekvens för medlemsstaternas budget.

YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR

Förenkling

Genom att det beaktar befintliga mekanismer för övervakning och rapportering tillför detta förslag ingen onödig administrativ börda, utan den del av förslaget som avser rapportering är endast tillämplig i de fall där inga jämförbara uppgifter tillhandahålls inom ramen för den sektorsspecifika lagstiftningen.

Översynsklausul

Efter fem år kommer kommissionen att se över den mekanism för rapportering och övervakning som fastställs i den nya förordningen.

2009/0106 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska gemenskapen och om upphävande av förordning (EG) nr 736/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 284,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 187,

med beaktande av kommissionens förslag[3],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[4], och

av följande skäl:

(1) Införandet av en gemensam energipolitik som syftar till att säkra gemenskapens energiförsörjning, möjliggöra en övergång till ett koldioxidsnålt energisystem och garantera konkurrenskraftiga energimarknader är mål som gemenskapen själv har satt upp.

(2) En huvudinslag för en sådan politik är att skapa en övergripande bild av hur investeringarna i gemenskapens energiinfrastruktur utvecklas. Det skulle ge gemenskapen möjlighet att göra nödvändiga jämförelser och bedömningar och att vidta de åtgärder som behövs på grundval av korrekta siffror och analyser, exempelvis avseende den framtida jämvikten mellan tillgång och efterfrågan på energimarknaden.

(3) Under senare år har energilandskapet inom och utanför EU förändrats radikalt, och investeringar i energiinfrastruktur har därmed blivit av stor vikt när det gäller att trygga energiförsörjning inom EU, se till att den inre marknaden fungerar på ett tillfredsställande sätt och genomföra den övergång till ett koldioxidsnålt energisystem som gemenskapen har påbörjat.

(4) Det nya energilandskapet förutsätter stora investeringar i all infrastruktur i alla energisektorer, men också utveckling av nya typer av infrastruktur, och spridning av ny teknik på marknaden. Avregleringen av energisektorn och den fortsatta integreringen av den inre marknaden ger de ekonomiska aktörerna en mer framträdande roll när det gäller investering, samtidigt som nya politiska krav som t.ex. mål för bränsleblandningen kommer att förändra medlemsstaternas politik när det gäller att främja ny och/eller modernare energiinfrastruktur.

(5) Med tanke på de nya politiska målen och marknadens utveckling bör investeringarna i gemenskapens energiinfrastruktur beaktas mer, inte minst om man vill kunna förutse problem, främja bästa praxis och införa större öppenhet och insyn i fråga om den framtida utvecklingen av gemenskapens energisystem.

(6) Därför bör kommissionen, och inte minst dess observationsgrupp för energimarknaden, ha tillgång till korrekta uppgifter och korrekt information om investeringsprojekt, inbegripet projekt för avveckling, för de viktigaste delarna av gemenskapens energisystem.

(7) Uppgifter och information om den förväntade utvecklingen av produktion, transport och lagringskapacitet, och om projekt inom olika energisektorer, är av intresse för gemenskapen. Det bör därför säkerställas att kommissionen får uppgifter om investeringsprojekt för vilka verksamheten redan har inletts eller enligt planerna ska inledas inom fem år och som syftar till att ta infrastruktur ur bruk inom tre år.

(8) I enlighet med artiklarna 41 och 42 i Euratomfördraget är företag skyldiga att anmäla sina investeringsprojekt. Sådan information måste bland annat kompletteras med en regelbunden rapportering om genomförandet av investeringsprojekt, utan att detta påverkar tillämpningen av artiklarna 41 och 42 i Euratomfördraget.

(9) För att ge kommissionen en samstämmig bild av den framtida utvecklingen av gemenskapens energisystem som helhet behövs harmoniserade rapporteringsregler för investeringsprojekt, grundade på aktualiserade kategorier för de officiella uppgifter och den information som medlemsstaterna är skyldiga att tillhandahålla.

(10) I detta syfte bör medlemsstaterna till kommissionen lämna uppgifter och information om investeringsprojekt som rör produktion, lagring och transport av olja, naturgas, el, biobränslen och koldioxid och som planeras eller håller på att genomföras inom deras territorium. De berörda företagen bör vara skyldiga att delge medlemsstaterna dessa uppgifter och denna information.

(11) Med tanke på tidsaspekterna för investeringsprojekt inom energisektorn bör rapportering vartannat år vara tillräcklig.

(12) I syfte att undvika orimliga administrativa bördor och för att minimera kostnaderna för medlemsstaterna och företagen, inte minst de små och medelstora företagen, bör denna förordning ge möjlighet att undanta medlemsstater och företag från rapporteringsskyldigheten om jämförbar information redan delges kommissionen inom ramen för sektorsspecifik EU-lagstiftning som antagits av Europeiska unionens institutioner och som syftar till att uppnå målen att skapa konkurrenskraftiga europeiska energimarknader, att göra EU:s energisystem hållbart och att trygga energiförsörjningen i EU.

(13) Med tanke på databehandlingen samt en enkel och säker inrapportering av uppgifterna bör kommissionen, och inte minst dess observationsgrupp för energimarknaden, ha möjlighet att vidta alla lämpliga åtgärder, bland annat att tillämpa integrerade IT-redskap och IT-förfaranden.

(14) Skyddet av enskilda personer med avseende på medlemsstaternas behandling av personuppgifter regleras av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter[5], och skyddet av enskilda personer med avseende på kommissionens behandling av personuppgifter täcks av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[6]. Denna förordning påverkar inte dessa bestämmelser.

(15) Kommissionen, och i synnerhet dess observationsgrupp för energimarknaden, bör regelbundet tillhandahålla en sektorsövergripande analys av den strukturella utvecklingen av och framtidsutsikterna för gemenskapens energisystem, och i förekommande fall en mer detaljerad analys av vissa aspekter av detta energisystem. En sådan analys bör särskilt möjliggöra identifiering av möjliga luckor i infrastruktur och investeringar, i syfte att på lång sikt uppnå en jämvikt mellan tillgång och efterfrågan på energi.

(16) Kommissionen kan bistås av experter från medlemsstaterna eller andra kvalificerade experter i syfte att utveckla gemensamma synsätt och bidra till öppenhet och insyn i fråga om framtida utvecklingar av särskilt intresse för nya aktörer på marknaden,

(17) Tekniska åtgärder, däribland kompletterande tekniska definitioner, som krävs för genomförandet av denna förordning, bör antas av kommissionen.

(18) Med tanke på de ändringar som krävs för att anpassa förordning (EG) nr 736/96 till dagens energiproblem, och i syfte att förtydliga situationen, bör den förordningen därför upphävas och ersättas med en ny förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Syfte och tillämpningsområde

1. Genom denna förordning inrättas gemensamma ramar för anmälan till kommissionen av uppgifter och information om projekt för investering ar i energiinfrastruktur inom olje-, gas-, el- och biobränslesektorerna och om investeringsprojekt som avser koldioxid som produceras i dessa sektorer.

2. Denna förordning ska vara tillämplig på de typer av investeringsprojekt som förtecknas i bilagan för vilka verksamheten redan har inletts eller enligt planerna ska inledas inom fem år, eller som ska tas ur bruk inom tre år.

Artikel 2 Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

(1) Infrastruktur : alla slag av anläggningar och delanläggningar som används inom produktion, transport och lagring av energi eller koldioxid.

(2) Investeringsprojekt : projekt som syftar till att

a) bygga upp ny infrastruktur,

b) bygga om, modernisera, bygga ut eller minska kapacitet hos befintlig infrastruktur,

c) avveckla befintlig infrastruktur.

(3) Planerade investeringsprojekt : investeringsprojekt innan uppförandet påbörjas och kapitalkostnader uppstått eller innan avvecklingen har verkställts, däribland investeringsprojekt vars huvuddrag (läge, entreprenör, företag, tekniska funktioner osv.) helt eller delvis kan bli föremål för ytterligare översyn eller slutgiltigt tillstånd.

(4) Investeringsprojekt under uppförande : investeringsprojekt vars uppförande har påbörjats och kapitalkostnader uppstått.

(5) Avveckling : det skede då infrastruktur permanent tas ur bruk.

(6) Produktion : elproduktion och bränslebearbetning, däribland biobränslen.

(7) Transport : överföring av energikällor, produkter eller koldioxid, via ett nät, framför allt

a) via rörledningar, andra än tidigare led i rörledningsnätet och andra än den del av rörledningarna som i första hand används för lokal distribution,

b) genom extra hög spänning och sammanlänkade högspänningssystem och andra system än de som i första hand används för lokal distribution.

(8) Lagring : permanent eller tillfällig förvaring av energikällor eller koldioxid i infrastruktur ovan eller under mark eller i geologiska områden.

(9) Företag : fysisk eller juridisk person, privat eller offentlig, som beslutar om eller genomför investeringsprojekt.

(10) Energikällor :

a) Primära energikällor som olja, naturgas eller kol, eller omvandlade energikällor som elektricitet.

b) Förnybara energikällor, däribland vattenkraft, biomassa, vindkraft, solenergi, vågkraft och jordvärme.

c) Energiprodukter som raffinerade petroleumprodukter och biobränslen.

Artikel 3 Rapportering av uppgifter

1. För att insamlingen och rapporteringen av uppgifter ska bli rimlig ska den medlemsstat eller den enhet som uppgiften delegerats till samla in alla uppgifter och all information som specificeras i denna förordning från början av 2010 och därefter vartannat år.

Sammanställda uppgifter och relevant projektinformation ska rapporteras till kommissionen 2010, som är det första rapporteringsåret, och därefter vartannat år.

Medlemsstaterna eller de enheter som uppgiften delegerats till ska rapportera sammanställda uppgifter och relevant projektinformation den 31 juli det aktuella rapporteringsåret.

2. Kommissionen ska undanta medlemsstaterna eller de enheter som uppgiften delegerats till från den skyldighet som avses i punkt 1 om detta är i överensstämmelse med EU:s lagstiftning för energisektorn.

1. Berörda medlemsstater eller de enheter som uppgiften delegerats till har redan lämnat de begärda uppgifterna eller den begärda informationen och angivit rapporteringsdatumet och den särskilda lagstiftning som gäller.

2. Ett särskilt organ har fått i uppgift att utarbeta en flerårig investeringsplan för energiinfrastruktur på gemenskapsnivå och samlar för detta ändamål in motsvarande uppgifter och information. I detta fall ska det särskilda organet rapportera alla relevanta uppgifter och all relevant information till kommissionen inom de tidsgränser som fastställs i punkt 1.

Artikel 4 Uppgiftskällor

1. Berörda företag ska före den 31 maj varje rapporteringsår lämna de uppgifter eller den information som avses i artikel 3 till de medlemsstater, inom vars territorium de avser att verkställa investeringsprojekt, eller till den enhet som uppgiften delegerats till. De uppgifter eller den information som rapporteras ska återspegla läget för investeringsprojekt per den 31 mars det aktuella rapporteringsåret.

Bestämmelserna i första stycket är dock inte tillämpliga på företag i de fall då den berörda medlemsstaten beslutar att tillämpa andra metoder för att tillhandahålla kommissionen uppgifter och information i enlighet med artikel 3.

2. Medlemsstaterna ska undvika dubbelarbete i samband med uppgiftsinsamling och minimera kostnaderna för företagen.

Artikel 5 Rapporteringsinnehåll

1. Med hänvisning till de investeringsprojekt som avses i bilagan, ska den rapportering som avses i artikel 3 i förekommande fall ange följande:

Planerad kapacitet eller kapacitet under uppförande.

3. Läge, namn, typ och väsentliga egenskaper avseende infrastruktur eller kapacitet som befinner sig på planeringsstadiet eller är under uppförande.

4. Sannolikt datum för ibruktagande.

5. Typ av energikälla.

6. Teknik av intresse för försörjningstryggheten, däribland omvänt flöde, bränslebyteskapacitet eller annan relevant utrustning.

7. Utrustning med system för avskiljning av koldioxid och ombyggnadsmekanismer.

2. När det gäller föreslagen avveckling av kapacitet ska den rapportering som föreskrivs i artikel 3 omfatta följande uppgifter:

8. Berörd infrastrukturs egenskaper och kapacitet.

9. Sannolikt avvecklingsdatum.

3. All rapportering i enlighet med artikel 3 ska omfatta uppgift om den installerade kapacitetens volym i början av det aktuella rapporteringsåret.

De medlemsstater, den enhet som uppgiften delegerats till eller de särskilda organ som avses i artikel 3.2 ska komplettera rapporteringen med eventuella kommentarer, däribland kommentarer om förseningar eller hinder som rör genomförandet av investeringsprojekt.

Artikel 6 Uppgifters kvalitet och offentliggörande av uppgifter

1. Medlemsstaterna, den enhet som uppgiften delegerats till eller i förekommande fall de organ som ansvarar för EU:s specifika investeringsplaner för energisektorn ska säkerställa att de uppgifter och den information som lämnas till kommissionen är av hög kvalitet, relevanta, korrekta, klara, aktuella och samstämmiga.

När det gäller organ som har ansvar för energispecifika investeringsplaner ska de uppgifter och den information som lämnas åtföljas av relevanta kommentarer från medlemsstaterna om kvaliteten på de uppgifter och den information som samlats in.

2. Kommissionen får offentliggöra uppgifter och information som lämnats i enlighet med denna förordning, framför allt när det gäller analyser av det slag som avses i artikel 10.3, förutsatt att uppgifterna och informationen offentliggörs i sammanställd form och att inga detaljer om enskilda företag avslöjas.

Medlemsstater eller den enhet som uppgiften delegerats till ska behandla kommersiellt känsliga uppgifter och kommersiellt känslig information på ett konfidentiellt sätt.

Artikel 7 Tillämpningsåtgärder

Kommissionen ska anta de åtgärder som erfordras för att genomföra denna förordning, framför allt när det gäller vilka beräkningsmetoder som ska användas, tekniska definitioner, formen, innehållet och andra detaljer som avser rapporteringen av de uppgifter och den information som avses i artikel 3.

Artikel 8 Uppgiftsbehandling

Kommissionen ska ansvara för utveckling, hantering och underhåll av samt värdskap för de IT-resurser som krävs för att ta emot, lagra och genomföra all behandling av uppgifter och information som lämnas till kommissionen i enlighet med denna förordning.

Artikel 9 Skydd av enskilda personer vid behandling av personuppgifter

Denna förordning påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen, framför allt ändrar den inte medlemsstaternas skyldigheter när det gäller behandlingen av personuppgifter i enlighet med direktiv 95/46/EG eller de skyldigheter som åligger gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen enligt förordning (EG) nr 45/2001 när det gäller deras behandling av personuppgifter i tjänsten.

Artikel 10 Övervakning och rapportering

1. Kommissionen ska på grundval av de uppgifter och den information som lämnats och, i förekommande fall andra datakällor – däribland uppgifter som kommissionen köpt – minst vartannat år tillhandahålla en sektorsövergripande analys av den strukturella utvecklingen och framtidsutsikterna för EU:s energisystem, framför allt med avseende på:

10. Identifiering av potentiella framtida luckor i efterfrågan och tillgången på energi.

11. Identifiering av investeringshinder och främjande av bästa praxis för att ta itu med dem.

12. Ökad insyn för marknadsaktörer.

Kommissionen kan också på grundval av dessa uppgifter och denna information tillhandahålla särskilda analyser som anses vara nödvändiga eller lämpliga.

2. Kommissionen kan vid förberedelse av de analyser som avses under punkt 1 bistås av experter från medlemsstaterna och andra experter med särskild sakkunskap inom det aktuella området.

3. Kommissionen kan diskutera analyserna med berörda parter. Kommissionen ska sända de analyser som genomförts till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt offentliggöra dem.

Artikel 11 Översyn

Kommissionen ska se över genomförandet av denna förordning inom fem år efter ikraftträdandet.

Artikel 12 Upphävande

Förordning (EG) nr 736/96 ska upphöra att gälla.

Artikel 13 Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA INVESTERINGSPROJEKT

1. Olja

1.1. Raffinering

- Destillationsanläggningar med en kapacitet på minst 1 miljon ton per år.

- Utvidgning av destillationskapaciteten till mer än 1 miljon ton per år.

- Omvandlings- och krackningsanläggningar med en lägsta kapacitet på 500 ton per dag.

- Anläggningar för avsvavling av restbränsleolja/gasolja/råmaterial/andra petroleumprodukter.

Kemiska anläggningar som inte producerar bränsleolja och/eller motorbränsle, eller som producerar dem enbart som biprodukt, omfattas inte.

1.2. Transport

- Rörledningar för råolja med en kapacitet på lägst 3 miljoner metriska ton per år, och utvidgning eller förlängning av sådana rörledningar som är minst 30 kilometer långa.

- Rörledningar för petroleumprodukter med en kapacitet på lägst 1,5 miljoner ton per år, och utvidgning eller förlängning av sådana rörledningar som är minst 30 kilometer långa.

- Rörledningar som utgör en väsentlig länk i nationella eller internationella sammanlänkade nät samt rörledningar och projekt av gemensamt intresse som fastställs i de riktlinjer som upprättats i enlighet med artikel 155 i EG-fördraget.

Rörledningar för militärt bruk och sådana rörledningar som försörjer anläggningar som inte faller inom tillämpningsområdet för punkt 1.1 omfattas inte.

1.3. Lagring

- Lagringsanläggningar för råolja och petroleumprodukter (anläggningar med en kapacitet på 150 miljoner m3 eller mer, eller när det gäller tankar, med en kapacitet på minst 100 000 m3).

Tankar för militärt bruk och sådana tankar som försörjer anläggningar som inte faller inom tillämpningsområdet för punkt 1.1 omfattas inte.

2. GAS

2.1. Transport

- Gas, däribland naturgas och biogas, rörledningar för transport.

- Rörledningar och projekt av gemensamt intresse som definieras i de riktlinjer som fastställs enligt artikel 155 i EG-fördraget.

2.2. Terminaler för flytande naturgas (LNG)

- Terminaler för import av flytande naturgas.

2.3. Lagring

- Lagringsanläggningar anslutna till sådana rörledningar för transport som avses i punkt 2.1.

Rörledningar för gas, terminaler och anläggningar för militärt bruk och sådana försörjande kemiska anläggning som inte producerar energiprodukter, eller som producerar dem endast som biprodukt, omfattas inte.

3. ELEKTRICITET

3.1. Produktion

- Värmekraftverk och kärnkraftverk (generatorer med en kapacitet per enhet på 100 MW eller mer).

- Vattenkraftverk (kraftstationer med en kapacitet på 30 MW eller mer).

- Vindkraftparker (med en kapacitet på 20 MW eller mer för offshore vindkraftparker eller med en kapacitet på 10 MW eller mer för landbaserade vindkraftparker).

- Anläggningar för koncentrerad solenergi, jordvärme och solcellsenergi (generatorer med en kapacitet per enhet på 10 MW eller mer).

- Anläggningar för framställning av elkraft ur biomassa eller avfall (generatorer med en kapacitet per enhet på 10 MW eller mer).

- Kraftverk med kraftvärme från elektricitet och nyttiggjord värme (enheter med en el-kapacitet på 10 MW eller mer).

3.2. Transport

- Luftledningar, om de anpassats för ett volttal på 150 kV eller mer.

- Markkablar och sjökablar, om de är avsedda för ett volttal på 100 kV eller mer.

- Projekt av gemensamt intresse som definieras i de riktlinjer som upprättas enligt artikel 155 i EG-fördraget.

4. Biobränsle

4.1. Produktion

- Anläggningar för produktion av biobränsle (raffinaderi med en kapacitet på 50 000 ton/år eller mer.

5. Koldioxid

5.1. Transport

- Rörledningar för koldioxid som är kopplade till sådana produktionsanläggningar som avses i punkterna 1.1 och 3.1.

5.2. Lagring

- Lagringsanläggningar (lagringsplatser eller lagringskomplex med en kapacitet på 100 kt eller mer).

Lagringsanläggningar avsedda för forskning eller teknisk utveckling omfattas inte.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Detta dokument ska åtfölja och komplettera motiveringen. När finansieringsöversikten fylls i bör sådana uppgifter som finns i motiveringen inte upprepas samtidigt som formuleringarna bör vara klara och tydliga. Läs den särskilda vägledning som utarbetats för de olika rubrikerna innan detta formulär fylls i.

1. FÖRSLAGETS BENÄMNING

Europaparlamentets förslag till rådets förordning om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska gemenskapen och om upphävande av förordning (EG) nr 736/96.

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Politikområde(n)/verksamhet(er) som berörs:

06: Energi och transport

06 04: Konventionella och förnybara energikällor

3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster)) – nummer och benämning:

06 01 01: Utgifter för personal i aktiv tjänst inom politikområdet energi och transport

06 01 04 03: Konventionella energikällor – Administrativa utgifter

06 04 03: Försörjningstrygghet för konventionella energikällor

3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgeten:

Start: 2010 Slut: Ej fastställt

3.3. Budgettekniska uppgifter (lägg till rader vid behov):

Budgetrubrik | Typ av utgift | Nya | Bidrag från Eftaländerna | Bidrag från ansökarländerna | Rubrik i budgetramen |

06 01 01 | Icke oblig. | Icke-diff | Nej | Nej | Nej | Nr 5 |

06 01 04 03 | Icke oblig. | Icke-diff | Nej | Nej | Nej | Nr 1a |

06 04 03 | Icke oblig. | Diff | Nej | Nej | Nej | Nr 1a |

4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 och följande budgetår | Totalt |

Driftsutgifter[7] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1 | a | 0.40 | 0.30 | 0.30 | 1.00 |

Betalningsbemyndiganden | b | 0.30 | 0.1 | 0.20 | 0.1 | 0.20 | 0.1 | 1.00 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[8] |

Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4 | c | 0.05 | 0.06 | 0.06 | 0.17 |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 0.45 | 0.36 | 0.36 | 1.17 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 0.35 | 0.1 | 0.26 | 0.1 | 0.26 | 0.1 | 1.17 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[9] |

Personalutgifter och därtill hörande utgifter (icke-differentierade anslag) | 8.2.5 | d | 0.12 | 0.12 | 0.12 | 0.36 |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6 | e |

Totala beräknade utgifter för åtgärden

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 0.57 | 0.48 | 0.48 | 1.53 |

TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 0.47 | 0.01 | 0.38 | 0.01 | 0.38 | 0.1 | 1.53 |

Uppgifter om samfinansiering

Om förslaget innefattar samfinansiering från medlemsstater eller andra parter (ange vilka) ska en beräkning av nivån på samfinansieringen anges i nedanstående tabell (ytterligare rader kan läggas till om det gäller flera parter):

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande part | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 och följande budgetår | Totalt |

…………………… | f |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYN-DIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

x Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[10] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).

4.1.3 Påverkan på inkomsterna

x Förslaget påverkar inte inkomsterna.

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

Obs. Alla detaljer och kommentarer som hänför sig till den metod som används för att beräkna påverkan på inkomsterna ska redovisas i en separat bilaga.

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärden [2009] | Situation efter åtgärden |

Personal totalt (antal) | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

Bakgrunden till förslaget ska lämnas i motiveringen. Detta avsnitt i finansieringsöversikten ska innehålla följande kompletterande uppgifter:

5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

För att efterleva denna förordning krävs utveckling av en ny IT-tillämpning för mottagning, lagring och skydd av uppgifter och information som ska lämnas enligt denna förordning.

Enligt denna förordning kan uppgifter även köpas från kommersiella leverantörer för att utföra de analyser som erfordras för investeringsprojekt som avser infrastruktur inom Europeiska gemenskapen.

Kommissionen kan även anlita extern expertis för att utföra analysen.

5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekter

Denna förordning skapar en ny ram som kombinerar rapportering och övervakning (analys) av investeringsprojekt som avser energiinfrastruktur inom EU. Betydande investeringar i infrastruktur är nödvändiga för att kunna trygga energiförsörjningen inom EU och för att kunna uppnå de mål som uppställts för att lindra effekterna av klimatförändringarna.

EU har ett ansvar för att bidra till att säkra energiförsörjningen och måste se till att beslut fattas om investeringar, enligt de villkor som råder inom en integrerad inre marknad, och att de tillämpas på ett korrekt sätt samt att marknadsaktörerna ges tillräcklig insyn i fråga om utvecklingen av EU:s energisystem.

Gemenskapen är den rätta nivån för att behandla dessa frågor i ett sektorsövergripande perspektiv (olja, gas, elektricitet osv.) och på EU-nivå. För att undvika dubbelarbete när det gäller insamling av uppgifter tas det i förordningen hänsyn till sektorsspecifik lagstiftning som redan föreskriver anmälningsplikt i samband med investeringar som avser EU-infrastruktur.

5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen

Syftet med förslaget är att tillhandahålla kommissionen uppgifter om investeringsprojekt som avser energiinfrastruktur. Dessa uppgifter och denna information är nödvändig för att kommissionen ska kunna fullgöra sina uppgifter när det gäller EU:s energipolitik som framför allt syftar till att säkerställa energiförsörjningen och hållbarheten.

Genom närmare och regelbunden övervakning och analys av investeringar i energiinfrastruktur kommer man att få tillgång till tillförlitlig information för att utarbeta energipolitiken och utvärdera EU:s strategier som totalt ändrat utformningen av energimarknaden och uppställt nya strategiska mål för att lindra effekterna av klimatförändringarna. Man förväntar sig att kommissionen på grundval av denna regelbundna analys kommer att vara bättre rustad för att skapa insyn för de marknadsaktörer som genomför investeringarna när det gäller utvecklingen av EU:s energisystem och att detta även kommer att främja tillämpning av bästa praxis och bidra till att eventuella problem kan föregripas.

5.4. Metod för genomförande (preliminärt)

Ange den eller de förvaltningsformer[12] som valts för åtgärden.

x Centraliserad förvaltning

ٱx Direkt av kommissionen

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Kommissionen kommer att utvärdera efter fem år effekterna av denna förordning.

6.2. Utvärdering

6.2.3. Förhandsutvärdering

Ej tillämpligt

6.2.4. Åtgärder som har vidtagits med anledning av interims- eller efterhandsutvärderingar (lärdomar som dragits av liknande åtgärder)

Ej tillämpligt

6.2.5. Bestämmelser om och tidsintervall för framtida utvärderingar

Ej tillämpligt

7. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Inga särskilda åtgärder är nödvändiga. Den vanliga ramen tillämpas.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVEN

8.1. Kostnader för förslaget fördelade på mål

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[14] (XX 01 01) | A*/AD | 0.5 | 0.5 | 0.5 |

B*, C*/AST | 0.5 | 0.5 | 0.5 |

Personal som finansieras[15] genom art. XX 01 02 |

Övrig personal som finansieras[16] genom artikel XX 01 04/05 |

Totalt | 1 | 1 | 1 |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig.

- Förberedelse, organisering och uppföljning av uppgiftsinsamling, möten med experter, medlemsstaterna och berörda aktörer.

- Inköp av uppgifter för att i analyseringssyfte få tillgång till ytterligare uppgiftskällor.

- IT-utveckling och underhåll för att ta emot, lagra och skydda uppgifter och information som rapporteras till kommissionen.

8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses

(Om fler än en källa anges ska uppgifter lämnas om hur många tjänster som härrör från var och en av källorna.)

x Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas.

( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik 06 01 04 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 och följande | Totalt |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

Internt (experter) | 0.05 | 0.05 | 0.05 | 0.15 |

Externt (IT-underhåll) | 0.01 | 0.01 | 0.02 |

Totalt tekniskt och administrativt stöd | 0.06 | 0.06 | 0.17 |

8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 och följande |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (06 01 01) | 0.12 | 0.12 | 0.12 |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda osv.) (ange budgetrubrik) |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0.12 | 0.12 | 0.12 |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda

I tillämpliga fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1.

År n: 2 tjänstemän (1 FTE) (122 000 euro/tjänsteman/år)

8.2.6 Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 och följande | Totalt |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor |

XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |

XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[18] |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 – Informationssystem |

2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |

3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera och ange budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) |

Behovet av personalresurser och administrativa resurser ska täckas inom ramen för de anslag som i samband med den årliga anslagstilldelningen och med beaktande av budgetförutsättningarna kan beviljas det generaldirektorat som ansvarar för åtgärden.[pic]

[1] Rådets (energi) slutsatser (6692/09) om den andra strategiska energiöversynen.

[2] Europaparlamentets resolution om den andra strategiska energiöversynen, 2/00/2009, (2008/2239(INI)).

[3]

[4]

[5] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

[6] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

[7] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.

[8] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.

[9] Utgifter som omfattas av andra artiklar i kapitel xx 01 än artiklarna xx 01 04 och xx 01 05.

[10] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[11] Ytterligare kolumner kan läggas till vid behov, dvs. om åtgärdens löptid är längre än 6 år.

[12] Om fler än en metod anges ska ytterligare uppgifter lämnas under avsnittet ”Kommentarer” i denna punkt.

[13] Se beskrivning i avsnitt 5.3.

[14] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[15] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[16] Kostnaderna för dessa ingår i referensbeloppet.

[17] Hänvisning ska göras till den särskilda finansieringsöversikten för berört/berörda genomförandeorgan.

[18] Samordningsgrupp och kommitté (inom ramen för kommittéförfarandet) i enlighet med lagförslaget.