RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om Bulgariens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen

1. In LEDNING

Syftet med samarbets- och kontrollmekanismen[1], som inrättades vid Bulgariens anslutning till EU, är att hjälpa till att skapa ett opartiskt, oberoende och effektivt rätts- och förvaltningssystem. Att förändra rättsväsendet och rättssystemet för att bättre anpassa dem till övriga medlemsstaters är ett nationellt ansvar. Regeringen måste således arbeta fram och föreslå de centrala rambestämmelserna, parlamentet måste anta de lagförslag som behövs och rättsväsendet behöver sedan anpassa sina förfaranden och sin praxis för att genomföra de nya bestämmelserna. Samarbets- och kontrollmekanismen har allt sedan den infördes 2007 utgjort ett stöd för Bulgariens arbete för att skapa strukturerna för ett moderniserat rättsväsen. Tidvis har några av de aktörer vars stöd behövs för att nå konsensus på nationell nivå haft vissa invändningar mot eller kritiserat mekanismen, men i dag råder det en bred enighet om att den har bidragit till positiva förändringar. Bulgariens regering har visat beslutsamhet och engagemang i arbetet med reformprocessen. I början av femårsperioden låg fokus främst på att förbereda och anta nya bestämmelser, men allteftersom arbetet fortskridit kan man i dag koncentrera sig på genomförandet. Den rättsliga ram som behövs för reformarbetet i är nu i huvudsak på plats, även om vissa element fortfarande saknas. Som framgår av denna rapport bör de följande stegen i processen framför allt handla om rätts- och polisväsendets genomförande av de nya bestämmelserna.

Föreliggande rapport är den femte årsrapporten sedan mekanismen inrättades[2]. Sommaren 2012, fem år efter det att samarbets- och kontrollmekanismen infördes, kommer kommissionen att göra en övergripande utvärdering av Bulgariens framsteg sedan anslutningen inom ramen för mekanismen, samt lägga fram lämpliga förslag på grundval av sina slutsatser. Föreliggande rapport innehåller ett antal specifika rekommendationer för att hjälpa Bulgarien att förbereda sig för den övergripande utvärderingen.

2. LÄGET I REFORMPROCESSEN I BULGARIEN

Framsteg och återstående utmaningar

Sedan kommissionens föregående rapport i juli 2010 har Bulgarien stärkt Högsta rättsrådet väsentligt, och bland annat förbättrat reglerna för utnämningar, fortbildning, bedömning av tjänsteutövning samt befordran av domare. Bulgarien har vidtagit åtgärder för att bättre förebygga intressekonflikter. En reform av systemet för polisutredningar har inletts, och man har också fattat beslut om att inrätta en specialdomstol för organiserad brottslighet. Ett förslag till ny lag om förverkande av tillgångar har lagts fram till parlamentet, men röstades ner den 8 juli. Vidare har man föreslagit en rad ändringar i lagen om offentlig upphandling. De första resultaten av ändringarna i straffprocesslagen blev tillgängliga på våren 2011, och Högsta rättsrådets bevakning av särskilt viktiga processer har haft en påtaglig verkan. Ett antal mål som gäller korruption och organiserad brottslighet har lett till fällande domar, och man har samtidigt kunnat väcka allt fler åtal i ärenden som rör organiserad brottslighet och förskingring av EU-medel.

Kommissionens bedömning visar emellertid också att väsentliga problem återstår. Sedan förra året har ett antal friande domar i mål som gällt bedrägerier, organiserad brottlighet och korruption på hög nivå blottat allvarliga brister i rättstillämpningen. Dessa brister har inte blivit föremål för en tillräckligt noggrann analys eller uppföljning vid ledningen för rättsväsendet, Högsta rättsrådet, riksåklagarämbetet eller ledningen för Högsta kassationsdomstolen. Den revidering av lagen om rättsväsendet som antogs i december innebär visserligen en förstärkt ansvarighet för rättsväsendet, men enligt bedömningen tillämpas den ännu inte så som det var tänkt. Sedan början av innevarande år har tillsättningen av ett antal centrala tjänster inom rättsväsendet ifrågasatts, både med avseende på förfarandenas öppenhet och kvalitet, vilket lett till utomordentligt kraftiga protester från allmänheten och en diskussion om huruvida författningen borde ändras. Anklagelser om korruption inom själva rättsväsendet har heller inte följts upp på det systematiska sätt som kommissionen rekommenderat.

Sammantaget bedömer dock kommissionen att Bulgarien har visat ihållande politisk vilja och engagemang att genomföra sin reformstrategi. Det är viktigt att detta engagemang fortsätter på alla de områden där man gjort framsteg genom att ändra lagar och förnya strukturer. De ansträngningar som gjorts av yrkessammanslutningar för domare och av aktörer inom det civila samhället har också fått stöd genom en allt starkare allmän opinion för kraftfulla och oåterkalleliga reformer. Däremot har de ledande nivåerna inom rättsväsendet ännu inte visat någon verklig vilja till genomgripande reformer, och de långsamma framstegen är inte enbart ett resultat av brister i rättstillämpningen eller i strafflagen.

Reform av rättsväsendet

Genom de ändringar i lagen om rättsväsendet som antogs i december har Bulgarien skapat en rättslig grund för strukturella förbättringar inom rättsväsendet. Till ändringarna hör bättre förfaranden för utnämningar, fortbildning, bedömning av tjänsteutövning samt åtgärder för stärkt integritet. Dessa förbättringar måste ses som viktiga steg på vägen mot två av de centrala långsiktiga målen för de rättsliga reformerna i Bulgarien, nämligen att stärka ansvarigheten och professionalismen inom rättsväsendet. Det kommer nu att krävas betydande ansträngningar för att genomföra de nya bestämmelserna. Det kommer bland annat att krävas mer specialiserad utbildning, med fokus på bland annat den utredningskompetens som krävs för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet på ett verkningsfullt sätt, inte minst när det gäller komplicerade ekonomiska och finansiella utredningar. Högsta rättsrådet kommer generellt sett att behöva visa ett starkt engagemang för reform: de nya bestämmelserna måste omsättas i praktiken, så att förvaltningen av rättsväsendet och dess olika instanser faktiskt stärks, inte minst i fråga om fördelningen av arbetsbördan. Detta behöver också ske i nära samarbete med justitieministeriet, berörda yrkessammanslutningar och det civila samhället.

Utnämningar till tjänster inom rättsväsendet brister fortfarande i fråga om öppenhet, insyn och trovärdighet. Bland annat har tillsättningen av en viktig högre tjänst vid Högsta rättsrådet i november 2010 ifrågasatts, både ifråga om öppenhet och om huruvida det rådde en verklig och rättvis konkurrens. Det faktum att ändringarna i lagen om rättsväsendet trädde i kraft i januari 2011 har tyvärr ännu inte haft någon påtaglig inverkan på utnämningen till höga poster, vilka fortsatt att skötas enligt den gamla ordningen, inklusive dess brister i fråga om kraven på kandidaternas yrkeskvalifikationer, ledaregenskaper och integritet. En annan utnämning som skede nyligen har lett till anklagelser om intressekonflikt och processuella oegentligheter i ett pågående mål som leds av den nytillsatte. I protest mot situationen har två ledamöter i Högsta rättsrådet avgått, och hävdat att utnämningsbesluten var uppgjorda i förväg. Det faktum att såväl yrkessammanslutningar för domare som aktörer inom det civila samhället manar på för en reform av Högsta rättsrådet är givetvis ett viktigt stöd för strävandena att reformera rättsväsendet. Det är positivt att företrädare för det civila samhället har föreslagit att det bör hållas offentliga debatter och att kandidaternas namn bör publiceras på ett tidigare stadium. För att reformen av rättsväsendet ska lyckas krävs det öppna utnämningsförfaranden som leder till att det tillsätts högt kompetenta och motiverade domare med oantastlig integritet, inte minst när det gäller den nya specialdomstolen för organiserad brottslighet.

Det är viktigt att tjänstemän inom rättsväsendet kan ställas till ansvar för sin tjänsteutövning , och det råder fortfarande en betydande oro på denna punkt . Sedan kommissionens föregående årliga bedömning har ytterligare ett antal disciplinärenden inletts, och två domare har blivit uteslutna från tjänstgöring inom rättsväsendet. Samtidigt konstateras det att anklagelser mot domare inte alltid följs upp på systematiskt av den rättsliga inspektionsenheten, och vissa av de påföljder som döms ut förefaller alltför milda. Det är inte heller alltid som åklagarmyndigheten inleder rättsliga utredningar när en domare anklagas för korruption. Högsta rättsrådets beslut i juni att låta en domare som tidigare varit föremål för en disciplinär åtgärd ingå i uttagningskommittén för den nya specialiserade brottmålsdomstolen är också mycket oroande. Det finns generellt sett en brist på konsekvens i disciplinära frågor, och de ovan nämnda problemen har försvagat allmänhetens tilltro till rättsväsendet.

Den viktigaste utmaningen som det bulgariska rättsväsendet står inför i dag är att avhjälpa brister i rättstillämpningen . De ändringar i straffprocesslagen som infördes våren 2010 och det faktum att Högsta rättsrådet har följt vikiga mål extra noggrant har gett positiva resultat i vissa fall. Under den senaste rapporteringsperioden har nio av de fall som kommissionen bevakat lett till avgörande i domstol, inklusive fyra lagakraftvunna domar.

Trots vissa punktinsatser har rättsväsendet dock inte inlett det omfattande arbete som skulle behövas för att följa kommissionens rekommendationer på detta område. Brister i rättstillämpningen har inte systematiskt analyserats och åtgärdats, och man har inte heller inlett några omfattande fortbildnings- eller coachingprogram. Vi är starkt oroade över den allmänt passiva hållningen hos de ledande instanserna inom rättsväsendet, Högsta rättsrådet, riksåklagaren och ordföranden för Högsta kassationsdomstolen när det gäller att gripa sig an de allvarliga brister som återstår. Det finns behov av att förbättra såväl rättstillämpningen som förvaltningen, strukturerna och samarbetet mellan rättsväsendet och andra utredande myndigheter, inklusive polisen. Rättsväsendet och regeringen bör därför i samråd med det civila samhället arbeta för att identifiera och avhjälpa svagheter och flaskhalsar, utan att detta dock får inverka på rättsväsendets oberoende.

Kampen mot organiserad brottslighet

Sedan kommissionen offentliggjorde sin föregående årsrapport har Bulgarien genomfört en reform av polisväsendet . En omorganisation av de behöriga polisdirektoraten har lett till en starkare integration av det operativa och det utredande polisarbetet och en betydande ökning av antalet polisutredare. Bulgarien bör fortsätta sina ansträngningar med polisreformen och göra detta arbete till ett led i en mer generell modernisering av det sätt på vilket förundersökningar bedrivs. Detta kommer bl.a. att kräva ett ändamålsenligt operativt samarbete med åklagare och andra myndigheter, och man bör ha principen att bilda gemensamma team för alla allvarliga brottmål, samt investera i utrustning och specialutbildning.

Trots polisens idoga ansträngningar för att bekämpa den organiserade brottsligheten lämnar resultaten av detta arbete fortfarande en del övrigt att önska. Även om det gemensamma teamet för bekämpning av organiserad brottslighet har drivit ett antal ärenden som lett till åtal och fällande domar mot kriminella grupper, har de åtalade friats i andra uppmärksammade mål som behandlats sedan kommissionens senaste årsrapport. I ett högprofilmål som rör organiserad brottslighet och som tagits upp till ny prövning efter överklagande har långa fängelsedomar dömts ut men ännu inte börjat verkställas. Brister konstateras inom områden som bevisupptagning, vittnesskydd, utredningsstrategier, utredning av ekonomisk brottslighet och säkring av tillgångar. Riksåklagaren bör systematiskt analysera orsakerna till friande domar i viktiga mål och, när brister konstaterats, utfärda rekommendationer om behandlingen av framtida mål samt överklaga friande domar om det förefaller som om domstolen inte i tillräcklig grad tagit hänsyn till den bevisning som lagts fram.

Sedan kommissionens senaste rapport har Bulgarien beslutat att bygga upp särskilda rättsliga strukturer för att behandla mål som gäller organiserad brottslighet. En specialdomstol och specialåklagarmyndighet för ändamålet ska vara på plats senast i januari 2012. Vid planeringen och utformningen av denna specialiserade struktur är det givetvis viktigt att garantera dess ändamålsenlighet och oberoende, och man bör särskilt se till att den nya strukturen inte behöver behandla fler mål än den har personalresurser för, så att den har möjlighet att snabbt och verkningsfullt utreda, väcka åtal och döma i de mål den behandlar. Den nya domstolen måste förfoga över erfaren personal med oantastlig integritet och gedigen professionell bakgrund. Principen om gemensamma team bör också bibehållas på åklagarsidan.

På grundval av kommissionens rekommendationer i den föregående årliga rapporten har de bulgariska myndigheterna också utvecklat planer för att effektivisera rutinerna för att förverka tillgångar . Ett förslag till en ny rättsakt arbetades fram i samarbete med Europarådet, med avvisades av parlamentet. Enligt förslaget ska tillgångar kunna förverkas även om inte föreligger en straffrättslig dom. Det innehåller också bestämmelser att politikers och högre tjänstemäns tillgångar får kontrolleras på inspektionsmyndighetens eget initiativ. Trots motgången i parlamentet bör Bulgarien beslutsamt fortsätta arbetet för att få till stånd en lagstiftning om förverkande av tillgångar i linje med förslaget. Det finns också andra svagheter i de befintliga bestämmelserna om förverkande av tillgångar. Det är viktigt att de berörda tillgångarna kan identifieras och säkras i ett tidigt skede av en utredning, för att förhindra att de flyttas eller göms undan. För detta ändamål behöver det skapas ett effektivt samarbete mellan kommissionen för förverkande av tillgångar, finansinstituten, förvaltningsmyndigheterna och åklagarsidan, inklusive de gemensamma teamen.

Kampen mot korruption

Kampen mot korruption på hög nivå har inte gett övertygande resultat. Det har avkunnats tämligen få slutliga domar som vunnit laga kraft på detta område, och det finns heller inte några tecken på aktiva och riktade insatser mot korruption på hög nivå.

Sedan förra sommaren har det avkunnats två domar med uppskjuten påföljd i mål som gällde bedrägerier och korruption på hög nivå. Två mål som drivits mot före detta ministrar har lett till friande domar. Två andra mål, som gällde en tidigare minister och en hög offentlig tjänsteman, har omgärdats av svårigheter och förseningar i domstolen[3]. Överklaganden i två fall som handlar om penningtvätt och bedrägerier med EU-medel är fortfarande under behandling, och det sker inga påtagliga framsteg. Ett antal andra ärenden som också berör EU-medel har lagts ned av åklagarsidan trots att såväl Olaf som en annan medlemsstats rättliga myndigheter påvisat tecken på bedrägerier. Sedan kommissionens senaste årsrapport har friande domar avkunnats i Bulgarien i ett antal omfattande bedrägeri- och korruptionsmål. En parlamentsledamot har friats från anklagelser om intressekonflikt och en tidigare direktör för ett utbetalande organ för EU-medel har friats för missbruk av tjänsteställning och för att ha ingått ogynnsamma kontrakt i tre skilda fall. Riksåklagaren bör noggrant analysera omständigheterna kring dessa friande domar och vidta korrigerande åtgärder där så krävs. I fall där brister upptäcks bör man utfärda rekommendationer om behandlingen av framtida mål, och friande domar där det förefaller som om domstolen inte i tillräcklig grad tagit hänsyn till bevisningen bör överklagas.

Kommissionens och de oberoende experternas analys visade på allvarliga brister i såväl utredningspraxis som rättstillämpning i några av dessa ärenden. Det handlade framför allt om brister i bevisupptagning, vittnesskydd, avsaknad av utredningsstrategi, brister i omfattande utredningar av ekonomisk brottslighet samt säkring av tillgångar. Samordningen behöver förbättras såväl inom åklagarväsendet som mellan åklagare och polis. Konsekvenserna av dessa brister förvärras också av den föråldrade strafflagen. Praxisen vid domstolarna är ofta överdrivet försiktig och starkt styrd av procedurhänsyn, vilket gör det svårare att skipa rättvisa. Även om arbetet med översyn av strafflagen fortsätter bör man också överväga en del omedelbara korrigerande åtgärder, t.ex. användning av tolkningsavgöranden vid Högsta kassationsdomstolen och vissa enskilda lagändringar, eftersom den nya strafflagen inte kan förväntas träda i kraft förrän i slutet av 2013.

I november 2010 antog Bulgarien skärpta bestämmelser om intressekonflikt . Tyvärr har emellertid förseningar vid utnämningen av medlemmar i den särskilda kommission som inrättas genom den nya lagen samt vid uppbyggnaden av dess administration lett till att man sedan första kvartalet 2011 tvingats avbryta uppföljningen av misstänkta fall av intressekonflikt. Ett viktigt ärende i juni där det riktades anklagelser om intressekonflikt mot en domare i hög position har t.ex. inte kunnat följas upp. Kommissionen för utredning av intressekonflikter inrättades i juni 2011, men det saknas fortfarande personal och lokaler, och man har ännu inte etablerat någon arbetsordning. I detta sammanhang bör man också lyfta fram vissa brister när det gäller politikers, domares och högre offentliga tjänstemäns skyldighet att deklarera sina tillgångar samt kontrollen av dessa uppgifter . För närvarande saknas det effektiva påföljder vid falska deklarationer, och avvikelser kontrolleras inte ordentligt. Mot bakgrund av de ändringar som nyligen infördes i lagen om handelsregistret i syfte att stärka uppgiftsskyddet bör det inrättas nya förfaranden för att bibehålla öppenheten i informationen om företag.

Bulgarien fortsätter att genomföra sin integrerade strategi för att förebygga och bestraffa korruption och organiserad brottslighet, och ett antal åtgärder har vidtagits inom dessa ramar. Däremot har 2010 års plan för att bekämpa organiserad brottslighet inte genomförts fullt ut, och den har heller inte uppdaterats 2011. Detta försvårar såväl genomförandet som samordningen av åtgärderna. Ett genomgripande projekt som inleddes i början av 2010 med syftet att analysera och utforma insatser mot korruption inom alla områden av förvaltningen har ännu inte gett konkreta resultat, och det saknas en tidtabell för genomförandet. Bulgarien bör överväga att sätta en rad konkreta mål för kampen mot korruption och organiserad brottlighet, som bör vara specifika för varje institution som deltar i genomförandet av den integrerade strategin. Man bör också engagera externa experter och företrädare för det civila samhället vid utvärderingen av den integrerade strategin.

Bulgarien har tagit hänsyn till de rekommendationer om öppenhet i finansieringen av politiska partier som utfärdats av Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) genom att integrera 11 av de 16 rekommendationerna i den nya vallag som antogs i januari 2011. Den nya vallagen kommer att sättas på prov i samband med de kommande president- och lokalvalen.

Sedan kommissionens senaste årsrapport har Bulgarien förberett ett antal ändringar i lagen om offentlig upphandling , vilka bland annat syftar till att förenkla och skynda på upphandlingsförfarandena. Bulgarien planerar också att ändra lagen om den statliga finansinspektionen, för att möjliggöra kontroller av offentlig upphandling på eget initiativ samt kontroller baserade på riskbedömning. Dessa lagändringar utgör steg i rätt riktning, men de viktigaste återstående målen på området för offentlig upphandling är fortfarande att kraftigt förbättra den administrativa kapaciteten och kvaliteten på administrationens agerande.

3. SLUTSATSER

Sedan kommissionens föregående bedömning i juli 2010 har Bulgariens regering visat beslutsamhet och engagemang för att driva reformprocessen vidare. Man har fortsatt att reformera rättsväsendet, skärpt lagstiftningen om intressekonflikt och inlett strukturreformer inom polisen och brottmålsdomstolarna. Under den kommande perioden behövs fortsatta ansträngningar för att genomföra dessa reformer och för att få till stånd konkreta förbättringar när det gäller utnämning och bedömning av tjänsteutövning samt generellt ökade yrkeskunskaper hos tjänstemän inom rättsväsendet. Man behöver också skapa effektiva strukturer för behandling av ärenden som gäller organiserad brottslighet. En ny lag om förverkande av tillgångar skulle vara ett viktigt redskap för att skapa bättre skydd mot korruption och organiserad brottslighet.

För att man ska kunna nå mer övertygande resultat i kampen mot korruption och organiserad brottslighet krävs det snabba och betydande förbättringar när det gäller ansvarighet och yrkesmässig praxis inom rättsväsendet och de utredande myndigheterna. Bulgarien bör göra det till en nationell prioritet att skyndsamt och effektivt genomföra sin strategi för rättsliga reformer och fortsätta arbetet för en mer genomgripande reform av rättsväsendet.

4. REKOMMENDATIONER

På grundval av ovanstående bedömning av Bulgariens framsteg sedan juli 2010 uppmanar kommissionen Bulgarien att vidta åtgärder på följande områden. Rekommendationerna bör vara till hjälp för Bulgarien i förberedelserna inför kommissionens övergripande utvärdering av framstegen inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen sedan anslutningen, som planeras ske sommaren 2012.

1. Reform av rättsväsendet

2. Utarbeta förslag till reform av Högsta rättsrådet, åklagarämbetet vid Högsta kassationsdomstolen samt av åklagarväsendet i allmänhet. Reformerna bör omfatta bland annat strukturer, rättsliga befogenheter, sammansättning, regler för utnämningar samt intern organisation.

3. Genomföra dessa förslag med hjälp av ny lagstiftning och administrativa åtgärder.

4. Öppenhet och ansvarighet inom rättsväsendet

5. Visa att utnämningar och bedömningar av enskilda tjänstemäns yrkesutövning inom rättsväsendet, inklusive utnämningar vid Högsta rättsrådet, har skett med full respekt för principerna om öppenhet, oberoende, integritet och yrkesmässiga kvalifikationer.

6. Visa att korruption och försumlighet inom rättsväsendet har lett till disciplinära och straffrättliga åtgärder.

7. Se till att domar och motiveringar finns tillgängliga elektroniskt utan restriktioner. Man bör också strikt tillämpa principen om slumpvis fördelning av mål mellan olika domare.

8. Rättstillämpning i brottmål

9. I samarbete med internationella experter granska organisationsstrukturer och praxis vid utredande myndigheter, åklagarmyndigheter (inklusive de gemensamma teamen) och domstolar, för att se till att utredningar och lagföring av brottmål på hög nivå fungerar mer ändamålsenligt. Man bör också förbättra samarbetet såväl mellan de rättsliga myndigheterna som mellan rättsliga och administrativa myndigheter.

10. I samarbete med internationella experter och företrädare för det civila samhället anta och genomföra en detaljerad handlingsplan för att åtgärda brister i strukturer, förvaltning, personalresurser, fortbildning, samarbete och yrkespraxis, samt skapa en gemensam grupp för uppföljning av handlingsplanens genomförande.

11. Systematiskt uppmana Högsta kassationsdomstolen att komma med tolkningsavgöranden på sådana områden där det rått en inkonsekvent rättspraxis, och generellt försöka förbättra kassationsdomstolens funktion i detta avseende.

12. Kampen mot organiserad brottslighet

13. Avdela tillräckliga anslag och personalresurser för specialåklagarmyndigheten och specialdomstolen för organiserad brottslighet, och tydligt definiera de nya instansernas befogenheter och interna organisation, så att man kan garantera en högkvalitativ rättslig behandling av de viktigaste målen.

14. Fortsätta reformen inom polisväsendet, bl.a. genom att utöka kapacitet och förbättra yrkeskvalifikationer och utrustning för poliser i utredande befattningar, och genom att åtgärda brister i fråga om integritet och oberoende i polisarbetet samt bevisupptagning och vittnesskydd.

15. Förbättra den övergripande samordningen av insatserna mot organiserad brottslighet och korruption genom detaljerade handlingsplaner och uppföljningsmekanismer inom båda de berörda områdena, i samarbete med företrädare för det civila samhället.

16. Förverkande av tillgångar

17. Anta lagstiftning som gör det möjligt att konfiskera tillgångar även före fällande dom samt att på inspektionsmyndighetens eget initiativ kontrollera högre tjänstemäns, domares och politikers tillgångar samt redovisa resultaten på dessa område.

18. Bygga ett effektivt samarbete mellan kommissionen för förverkande av tillgångar, finansinstituten, de administrativa myndigheterna och åklagarväsendet inklusive de gemensamma teamen, samt redovisa resultat när det gäller att säkra tillgångar i samband med att utredningar har inletts.

19. Kamp mot korruption

20. I samarbete med utländska experter bygga nätverk och anordna fortbildning för specialåklagare inom området för ekonomisk och finansiell brottslighet, och involvera dessa nätverk i alla ärenden som gäller ekonomisk och finansiell brottslighet, korruption, bedrägeri och penningtvätt. Man bör också genom gemensamma fortbildningsprogram och seminarier se till att dessa åklagare har samma syn som domarna när det gäller bevisvärdering i denna kategori av mål.

21. Se till att åklagarna använder sig av heltäckande och proaktiva utredningsstrategier, att ärenden som står i samband med varandra sammankopplas och att det används systematiska metoder vid utredning av ekonomiska och finansiella brott.

22. Ändra strafflagen på ett sätt som underlättar uppföljningen av ekonomiska och finansiella brott och missbruk av befogenheter.

23. Uppvisa goda resultat när det gäller påföljder enligt den nya lagen om intressekonflikter.

24. Förebyggande av korruption

25. Redovisa konkreta resultat i fråga om genomförandet av ett övergripande projekt för analys och utformning av åtgärder för bekämpning av korruption (Borkor).

26. Göra systemet för deklaration och kontroll av tillgångar till ett effektivt verktyg för att spåra fall där befattningshavare har berikat sig på olagligt sätt.

27. Genomförande av rekommendationerna från Europarådets Greco-grupp angående öppenhet i finansieringen av politiska partier.

28. Stärka de administrativa resurserna hos de myndigheter som är behöriga inom området för offentlig upphandling, så att de har kapacitet att ge råd till upphandlande myndigheter och utföra kontroller av offentliga upphandlingsförfarande såväl på förhand som i efterhand på grundval av riskbedömningar.

29. Tillämpa likvärdiga regler för intressekonflikt och andra former av oförenlighet, oavsett om det handlar om offentliga tjänstemän med fast anställning eller personer som anställts genom individuella tjänstekontrakt.

[1] Kommissionens beslut 2006/929/EG av den 13 december 2006 om inrättande av en mekanism för samarbete och kontroll av Bulgariens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption och organiserad brottslighet (EUT L 354, 14.12.2006, s. 58).

[2] Rapporten bygger på material som regelbundet mottagits från de bulgariska myndigheterna, bl.a. som svar på ingående frågeformulär från kommissionen. Kommissionen har biträtts i sitt arbete av oberoende experter och har utnyttjat dokumentation och material som kommer från skilda källor. Det åtföljande arbetsdokumentet innehåller kommissionens detaljerade bedömning av framstegen för varje enskilt riktmärke som nämns i beslutet om mekanismen.

[3] Ett mål där det riktats anklagelser mot en tidigare direktör för ett statligt organ sändes tillbaka till åklagaren i juni 2010 och kunde prövas på nytt först efter att det utsetts en ny domare, och i ett mål mot en tidigare minister drogs ett antal vittnesmål tillbaka.