[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.4.2005

SEK(2005) 443 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

De åtgärder som vidtagits av Grekland som svar på rådets beslut av den 17 februari 2005 i enlighet med artikel 104.9 i fördraget för att uppnå den minskning av underskottet som ansågs nödvändig i syfte att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

FÖRFARANDE VID ALLTFÖR STORA UNDERSKOTT BETRÄFFANDE GREKLNAD

Efter en rekommendation med detta innehåll från kommissionen fattade rådet den 5 juli 2004 beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland och riktade i enlighet med artikel 104.7 i fördraget rekommendationer till Grekland i syfte att få denna situation att upphöra senast år 2005. Den 18 januari 2005 slog rådet i enlighet med artikel 104.8 fast att Grekland inte hade vidtagit effektiva åtgärder som svar på dessa rekommendationer.

På kommissionens rekommendation beslöt rådet den 17 februari 2005 i enlighet med artikel 104.9 att förelägga Grekland att vidta de underskottsminskande åtgärder som anses nödvändiga i syfte att komma till rätta med situationen. Rådet fastställde en tidsfrist för Grekland fram till den 21 mars 2005 för att vidta effektiva åtgärder för att följa detta beslut. Rådet beslöt närmare bestämt att ” Grekland skall få den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra snarast möjligt och senast 2006 genom: (i) ett strikt genomförande av 2005 års budget såsom den godkändes av det grekiska parlamentet samt (ii) genom att år 2006 genomföra anpassningsåtgärder av permanent karaktär som medför att underskottet korrigeras med minst 0,6 procentenheter av BNP” . Rådet fordrade också att Grekland ytterligare skulle fortsätta ansträngningarna att ”kartlägga och kontrollera andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändringen i skuldnivåerna” och ”att förbättra insamlingen och bearbetningen av offentlig statistik” . Rådet uppmanade Grekland enträget att ” vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att en budgetkonsolidering som syftar till att uppnå en situation på medellång sikt med nära balans eller överskott i de offentliga finanserna upprätthålls genom en minskning av det konjunkturrensade underskottet med minst 0,5 % av BNP per år efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats” . Slutligen begärde rådet av Grekland att ”senast den 21 mars 2005 inkomma med en rapport som beskriver de beslut som fattats för att efterkomma rekommendationerna i detta beslut” .

I föreliggande meddelande bedöms de beslut som fattats av de grekiska myndigheterna som svar på det aktuella rådsbeslutet.

ÅTGÄRDER VIDTAGNA AV GREKLAND SOM SVAR PÅ RÅDETS BESLUT

De grekiska myndigheterna lämnade den 21 mars i år in en reviderad uppdatering av stabilitetsprogrammet för perioden 2004–2007. Målen i programmet tar hänsyn till budgeteffekten av ett skattepaket, som meddelades kommissionen samma dag och som offentliggjordes av regeringen den 29 mars, som skall understödja genomförandet av det reviderade programmet. Paketet innehåller ytterligare åtgärder som skall vidtas år 2005, förutom de som medtogs i 2005 års budget och bekräftar regeringens åtagande att få ned underskott till under 3 % av BNP i 2006 års budgetförslag. Kommissionen betraktar denna reviderade uppdatering av stabilitetsprogrammet tillsammans med det åtagande som offentliggjordes den 29 mars som den rapport som begärdes i artikel 2.1 i rådsbeslutet.

Enligt offentlig statistik som inrapporterats av den grekiska regeringen i mars månads anmälan inom ramen för underskottsförfarandet[1], växte den reala BNP:n med 4,2 % år 2004 och underskottet låg på 6,1 % av BNP[2]. Dessa siffror bekräftar förekomsten av ytterligare skattebortfall och budgetöverskridanden i genomförandet av 2004 års budget utöver de som redan avslöjades i anmälan av september 2004 och på vars grundval underskottet hade beräknats till 5,3 % av BNP.

I den reviderade uppdateringen av stabilitetsprogrammet bedöms budgeteffekten av de genomförda och aviserade åtgärderna[3] inom ramen för tre olika makroekonomiska scenarier. I referensscenariot, som användes för bedömningen av programmet,[4] beräknas den reala BNP-tillväxten uppgå till 2,9 % år 2005 och till 3 % år 2006 och 2007. Underskottet förväntas nå 3,7 % av BNP år 2005 och därefter sjunka till 2,9 % år 2006 och till 2,4 % år 2007. Det konjunkturrensade underskottet beräknas komma att förbättras med 2,5, 0,9 och 0,5 procentenheter av BNP år 2005, 2006 respektive 2007. Den offentliga skulden som andel av BNP skulle nå 109,5 % av BNP år 2005, för att därefter sjunka till knappt 105 % av BNP i slutet av programperioden.

Dessa programberäkningar förutsätter ett fullständigt genomförande av både 2005 års budget och det ytterligare skattepaket som offentliggjordes den 29 mars. Den grekiska regeringen har för 2005 aviserat permanenta åtgärder, bl.a. en höjning av den genomsnittliga mervärdesskattesatsen med 1 procentenhet år 2005, vilket torde ge ytterligare inkomster på 610 miljoner euro, tillsammans med en ökning av punktskatterna på tobak, alkohol och oljeprodukter, vilket skulle ge 280 miljoner euro. I paketet ingår också besparingar gällande resekostnader för offentliga tjänstemän (45 miljoner euro) och en minskning av bidragen till kommunala transportföretag (50 miljoner euro). På det hela taget bör paketet, om det till fullo genomförs, medföra att underskottet minskar med 985 miljoner euro, dvs. 0,5 % av BNP[5]- år 2005. Enligt den grekiska regeringen bör dessa åtgärder utöka inkomsterna med 1 655 miljoner euro år 2006 (omkring 0,9 % av BNP) när de väl kommer att ha varit i kraft under ett helt år. Den 29 mars offentliggjorde regeringen också sitt åtagande att i 2006 års budgetförslag inkludera eventuella åtgärder nödvändiga för att påföljande år få ner underskottet under gränsvärdet på 3 %. Sådana åtgärder kommer att vara beroende av tillväxten och huvudsakligen gälla primära utgifter, särskilt på områdena för militärutgifter, statliga bidrag till socialförsäkringssystemet, lokala förvaltningar och offentliga investeringar.

I fråga om skuldutvecklingen innehåller den reviderade uppdateringen av stabilitetsprogrammet information om slagen av och utvecklingen av stock/flödesjusteringen. Närmare bestämt uppgick stock/flödesjusteringen år 2004 till omkring 2,9 % av BNP. Eftersom detta inkluderar privatiseringsintäkter som utgör 0,5 procentenheter av BNP, står de skuldökande transaktionerna för 3,4 procentenheter av BNP. Denna siffra inbegriper en ökning av inlåning (1,5 procentenheter), periodiseringsdifferenser (1,4 procentenheter) och ökningarna av aktieinnehav samt andra smärre justeringar (0,5 procentenheter). Stock/flödesjusteringarna förväntas sjunka från 1,9 % av BNP år 2005, när privatiseringsintäkterna torde komma att uppgå till 0,6 procentenhet av BNP, till 0,9 % av BNP år 2007, då privatiseringsintäkterna förväntas bli marginella; 0,1 % av BNP.

Utestående frågor finns fortfarande när det gäller insamling och bearbetning av offentlig statistik såsom angavs i Eurostats pressmeddelande från den 18 mars. Eurostat godkände inte underskottssiffrorna i den grekiska anmälan för mars i år inom ramen för underskottsförfarande på grund av den inkonsekventa registreringen av betalningsströmmar mellan Grekland och EU-budgeten. Eurostat konstaterade också att utgifterna för sjukvård – samt för Olympiska spelen – för de senaste åren ännu inte är slutgiltiga. Regeringens underskottssiffror för 2004 och tidigare år kan därför behöva revideras upp.

BEDÖMNING AV FATTADE BESLUT

Bedömningen av huruvida ovanstående åtgärder följer rådets beslut enligt artikel 104.9 görs på basis av kommissionens avdelningars vårprognos 2005 (som offentliggjordes den 4 april) som beaktar mars månads anmälan samt den reviderade uppdateringen av stabilitetsprogram för perioden 2004-2007. Bedömningen bör också beakta budgeteffekten från det ytterligare skattepaket, som kommissionens avdelningar inte kunnat ta med i vårprognosen 2005, eftersom det offentliggjordes efter prognosens brytdatum.

Enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2005 hamnar underskottet på 4,5 % av BNP 2005 och på 4,4 % 2006. Skuldkvoten förväntas nå 110,5 % av BNP år 2005 och 108,9 % av BNP år 2006. Dessa beräkningar bygger på en BNP-tillväxt på 2,9 % år 2005 och antagandet att 2005 års budget till fullo genomförs. År 2006 beräknas tillväxten bli 3,1 %. Underskottssiffran 4,4 % år 2006 bygger på ett scenario med oförändrad politik, där 2005 års underskott hamnar på 4,5 % av BNP och med antagandet att inga diskretionära åtgärder vidtas. Underskottsprognoserna i den reviderade uppdateringen av stabilitetsprogrammet (3,7 % av BNP år 2005 och 2,9 % år 2006) och de i kommissionens avdelningars vårprognos 2005 (4,5 respektive 4,4 %) skiljer sig åt eftersom prognosen, liksom ovan angivits, inte innehåller budgeteffekten från det ytterligare skattepaket. Därtill kommer att vårprognoserna bygger på en försiktigare bedömning av utvecklingen av socialförsäkringsavgifterna och vissa primära utgifter. För dessa skillnader lämnas en redogörelse i tabellen nedan.

Budgetbedömning av aviserade åtgärder

2005 | 2006 |

Underskott ( % av BNP) |

Vårprognosen (1) | 4,5 | 4,4 |

Effekt av ytterligare åtgärder (2)=(2a)+(2b) | 0,5 | 0,9 |

Inkomster (2a) | 0,4 | 0,8 |

Utgifter (2b) | 0,1- | 0,1 |

Skillnader i bedömningen av övriga åtgärder (3)=(3a)+(3b)+(3c)-(3d) Lägre socialförsäkringsavgifter (3a) | 0,3 0,1 | 0,6 0,4 |

Högre löpande primära utgifter | 0,2 | 0,3 |

(huvudsakligen sjukvård och offentliga löner; 3b) |

Lägre mottagna kapitalöverföringar (3c) | - | 0,1 |

Lägre räntebetalningar (3d) | 0,2 |

Mål i programmet (1)-(2)-(3) | 3,7 | 2,9 |

Skuld ( % av BNP) |

Program | 109,5 | 107,2 |

Vårprognosen | 110,5 | 108,9 |

I fråga om 2005 tar 2005 års vårprognos inte hänsyn till de ytterligare åtgärder på inkomstsidan som offentliggjordes efter prognosens brytdatum. Enligt den grekiska regeringen skulle ett fullständigt genomförande av åtgärderna medföra en förbättring av det prognostiserade underskottet med omkring 0,5 procentenheter av BNP år 2005. Enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2005 förefaller man dessutom i den reviderade uppdateringen av stabilitetsprogrammet räkna med en alltför stor ökning i socialförsäkringsavgifter i relation till utbetalade ersättningar till anställda år 2005, vilket inte verkar motiverat vare sig på basis av de åtgärder som omnämns i programmet eller på basis av tidigare trender[6]. Vidare förefaller beräkningarna i programmet av den offentliga konsumtionen, särskilt sjukvård och löner, vara alltför optimistiska[7]. Skillda uppfattningar mellan de grekiska myndigheterna och kommissionens avdelningar angående effekterna av 2005 års budget äventyrar dock inte ett strikt genomförande av de åtgärder som planerades i 2005 års budget och sålunda efterlevnaden av artikel 1 i (i) rådsbeslutet. Därtill kommer att den grekiska regeringen inte bara åtagit sig att strikt genomföra 2005 års budget utan också att genomföra ytterligare åtgärder, som motsvarar en halv procentenhet av BNP år 2005, vilket delvis skulle uppväga basårseffekterna från den ytterligare avvikelse som registrerades år 2004.

Enligt regeringen skulle övervältringseffekterna år 2006 av de ytterligare åtgärder som skall genomföras år 2005 minska underskottet med 0,9 procentenheter av BNP. Häri ingår inte potentiella åtgärder som har samband med regeringens åtagande att få ner underskottet till under 3 % av BNP år 2006, eftersom dessa inte har utformats i detalj och eftersom deras effekt på budgeten avhänger av tillväxtutfallet. Mot bakgrund av kommissionens avdelningars vårprognoser 2005 om ett underskott på 4,4 % av BNP för 2006 och Eurostats anmärkningar i sitt pressmeddelande från den 18 mars, skulle sådana åtgärder kunna bli oundvikliga för att korrigera det alltför stora underskottet år 2006 även med gynnsamma tillväxtscenarier. Enligt det sedvanliga scenariot med oförändrad politik bygger vårprognosen 2005 på kommissionens försiktigare bedömning av utvecklingen för vissa budgetposter, t.ex. sociala avgifter, offentliga löner, och EU-bidrag[8], även om kommissionen anser att räntebetalningarna kan bli något lägre än vad man räknar med i programmet[9]. Totalt sett kan underskottet år 2006 hamna 0,6 procentenheter av BNP högre än vad de grekiska myndigheterna beräknade. Därtill kommer att underskottssiffror för 2004 enligt Eurostats pressmeddelande från den 18 mars kan behöva revideras upp. Eftersom de grekiska myndigheterna inte har planerat några kompenserande åtgärder för 2005 för att uppväga sådana ytterligare avvikelser, skulle potentiella övervältringseffekter av statistiska revideringar ge upphov till ett högre underskott år 2005 och sålunda även år 2006.

På det hela taget anser kommissionen att risker föreligger i form av minskade inkomster, budgetöverskridanden och statistiska revideringar. Och om de skulle slå in ger de upphov till underskottsutfall för 2005 och 2006 som skulle ligga på en högre nivå än vad som beräknades i stabilitetsprogrammet. Sådana avvikelser skulle år 2005 visserligen inte påverka uppfyllandet av rådets föreläggande till Grekland den 17 februari 2005, men kommer de 2006 skulle detta kräva ytterligare åtgärder av det slag som ingår i den grekiska regeringens åtagande. Huruvida det aviserade ytterligare paketet för 2006 är tillräckligt för att se till att underskottet i realiteten minskas till under referensvärdet på 3 % nästa år bör bedömas på basis av 2006 års budgetförslag.

När det gäller skulden förefaller betydande åtgärder ha vidtagits för att fastställa de olika källorna till stock/flödesjusteringarna. Enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2005 antyder den information som lämnats i den reviderade uppdateringen av stabilitetsprogrammet att stock/flödesjusteringarna, även om de fortfarande blir betydande år 2005 och 2006, är på väg att minska jämfört med 2004. Detta förefaller bekräfta de grekiska myndigheternas åtagande att ytterligare fortsätta ansträngningarna med att ringa in och kontrollera transaktioner som ligger utanför de offentliga räkenskaperna.

Jämfört med anmälan i mars 2004 förefaller de ouppklarade frågorna om insamlingen och behandlingen av offentlig statistik, såsom de beskrevs av Eurostat i pressmeddelandet från den 18 mars, vara bättre belagda och är i vissa fall begränsade till engångsproblem, t.ex. redovisningen av utgifterna för Olympiska spelen. Därtill kommer att ett antal statistiska revideringar utförts på initiativ av de grekiska myndigheterna i nära samarbete med Eurostat. Icke desto mindre antyder förekomsten av sådana ouppklarade frågor att ytterligare ansträngningar behövs för att förbättra rutinerna så att offentlig statistik kan inlämnas på ett snabbt och korrekt sätt.

SLUTSATSER

På grundval av nuvarande information kan det konstateras att den grekiska regeringen innan tidsfristen löpte ut den 21 mars 2005 har fattat beslut som är förenliga med rekommendationerna i rådsbeslutet i enlighet med artikel 104.9. Förutom ett strikt genomförande av 2005 års budget har regeringen i all synnerhet även vidtagit fler åtgärder för att ytterligare få ned underskottet, vilket begärdes i beslutet. Vad gäller år 2006 antyder den tillhandahållna informationen att ytterligare åtgärder kan behövas i 2006 års budget för att få ner underskottet under 3 % av BNP. Det åtagande som regeringen offentliggjorde den 29 mars för att se till att det alltför stora överskottet korrigeras senast 2006, om nödvändigt genom att vidta ytterligare åtgärder, ligger dock i linje med rekommendationerna från rådet. I fråga om skuldutvecklingen och den offentliga statistiken förefaller ytterligare ansträngningar behövas för att bättre kartlägga och kontrollera de faktorer förutom nettoupplåning, som bidrar till att förändra skuldnivåerna samt förbättra insamlingen och behandlingen av offentlig statistik.

På grundval av föreliggande bedömning anser kommissionen att några ytterligare åtgärder för närvarande inte är nödvändigt i det förfarande som inletts med anledning Greklands alltför stora underskott. Anmälan i september i år inom förfarandet vid alltför stora underskott, framläggandet av 2006 års budgetförslag samt kommissionens avdelningars prognoser hösten 2005, tillsammans med den rapport som skall läggas fram i oktober av de grekiska myndigheterna, i enlighet med rådets beslut av den 17 februari 2005, kommer att ge ytterligare information som kommer att ligga till grund för en ny bedömning före utgången av innevarande år av hur väl detta beslut har följts.

[1] Den 18.3.2005 förelåg inte några sådana siffror för 2004 som validerats av Eurostat. De bör ses som preliminära och kan revideras uppåt. De bakomliggande frågorna beskrivs nedan i detta avsnitt.

[2] Siffran är 6,0 % av BNP på basis av nationalräkenskaperna (ESA95), dvs. exklusive flöden med anknytning till swappar.

[3] Inklusive de som offentliggjordes den 29 mars.

[4] Se kommissionens rekommendation till yttrande från rådet om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, 2004–2007, antagen av kommissionen den 6.4.2005, SEC(2005) 440.

[5] På basis av den nominella BNP i referensscenariot som användes för att bedöma programmet, enligt prognoserna i kommissionens avdelningars vårprognos 2005, bör den faktiska siffran ligga närmare 0,55 % av BNP.

[6] Programberäkningarna innebär närmare bestämt en ökning av den reella storleken på socialförsäkringsavgifterna (skillnaden mellan socialförsäkringsintäkter och de totala kompensationsutbetalningarna till anställda) på mer än en procentenhet. Programmet förefaller räkna med tidigare års höga ökningar även i framtiden, vilket inte verkar vara motiverat.

[7] Den stora nedgången, i BNP-termer, av den offentliga lönebudgeten och mellanliggande konsumtion som prognostiseras i förslaget till budget skulle stå i skarp kontrast till den senaste periodens utveckling, då dessa poster uppvisat en stark tendens att vara trögrörliga och varit källa till betydande budgetavvikelser.

[8] Vad gäller socialförsäkringsavgifterna och lönerna uppstår skillnaderna mellan den grekiska regeringen och vårprognoserna 2005 på grund av samma faktorer som 2005 (se fotnoterna 4 och 5 ovan), förstärkta i fråga om socialförsäkringsavgifterna genom övervältringseffekter som beror på skillnaden år 2005. I fråga om EU-bidragen motiverar de frågor som tagits upp av Eurostat, tillsammans med den låga absorbtionskapaciteten avd gäller EU-bidrag som tidigare konstaterats, denna mer försiktiga bedömning från kommissionen.

[9] I enlighet med programmet bör räntebetalningarna öka med mer än 9 % i nominella termer år 2006. En sådan ökning förefaller inte styrkas av den beräknade skuld- och ränteutvecklingen. Utfallet i BNP-termer kan därför komma att ligga under den siffra som anges i programmet.