Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens stödåtgärder inom sysselsättningsområdet"

(2001/C 139/09)

Den 3 november 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 31 januari 2001. Föredragande var Gianni Vinay.

Vid sin 379:e plenarsession den 28 februari-1 mars 2001 (sammanträdet den 28 februari 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande enhälligt.

1. Inledning

1.1. Syftet med det förslag till beslut som kommittén uppmanats att yttra sig om är att utarbeta ett arbetsverktyg för att understödja den europeiska sysselsättningsstrategin.

1.2. För att strategin skall kunna utvecklas på ett alltmer effektivt sätt är det nödvändigt att de resultat som uppnås blir allmänt kända och utvärderas och att de metoder som visat sig vara särskilt effektiva får spridning. Detta krav har redan förts fram med eftertryck av rådet i dess förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2001.

1.2.1. De ytterligare åtgärder som det är fråga om kompletterar riktlinjerna, omfattar en femårsperiod och syftar huvudsakligen till att främja samordning av medlemsstaternas politik i enlighet med avdelningen om sysselsättning i fördraget.

1.2.2. I synnerhet vill man öka utbytet av kunskap och samarbetet i fråga om forskning, informationsutbyte och övervakning. Det framhålls därför att de sysselsättningsfrämjande åtgärderna skall inriktas på transnationella insatser med en betydande överföringspotential.

1.3. Förslagets rättsliga grund är artikel 129 i EG-fördraget, vilken ger rådet möjlighet att anta stödåtgärder för att främja samarbete mellan medlemsstaterna på ovannämnda områden. Trots att fördragsartikeln inbegriper pilotprojekt omfattas sådana projekt inte av förslaget, eftersom de redan finansieras genom ESF.

1.4. Kommissionen visar tydligt att syftet med förslaget är en fortsättning på den gemenskapsverksamhet för analys, forskning och samarbete som hittills bedrivits på grundval av beslut 98/171/EG. Detta beslut, som upphörde att gälla den 31 december 2000, grundar sig i sin tur på artikel 235 i EG-fördraget och Europeiska rådet i Essen.

1.4.1. Detta förslag har utformats utifrån ett mer strategiskt angreppssätt, mot bakgrund av att sysselsättningspolitiken fått allt större betydelse sedan den infördes i fördraget i och med Luxemburgprocessen (1997) och i och med att införlivande av sysselsättningsperspektivet definierades och fick en rättslig grundval (artikel 127.2 i EG-fördraget). Framför allt överensstämmer det med de politiska och strategiska riktlinjer som nyligen fastlades av Europeiska rådet i Lissabon.

1.5. De verksamheter som kommer i fråga, och som skall utgå antingen från pelarna eller de enskilda riktlinjerna, skall präglas av "en stark betoning på framtiden".

1.5.1. I verksamheterna ingår stöd till medlemsstaterna i fråga om utvärdering av de nationella planerna, också med tanke på att ett särskilt utvärderingsförfarande skall vara färdigt på femårsdagen av toppmötet i Luxemburg. Dessutom nämns övervakning av den europeiska sysselsättningsstrategin i medlemsstaterna, utveckling av gemensamma indikatorer, framtidsinriktad analys inom viktiga politikområden samt evenemang av internationellt intresse. Forskningsresultaten kommer att få maximal spridning, antingen i tryckt form, genom möten eller genom webbpublicering, seminarier och diskussioner på Internet.

1.6. Verksamheterna skall, förutom för EES-länderna, vara öppna för kandidatländerna i Central- och Östeuropa, samt för Cypern, Malta, Turkiet och Medelhavsländerna, inom ramen för och i former som passar de nuvarande förbindelserna.

1.7. Även om det är kommissionens uppgift att genomföra verksamheterna, föreskriver förslaget att en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna skall biträda kommissionen. Det totala finansieringsbeloppet för den nuvarande femårsperioden är 55 miljoner euro.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Ekonomiska och sociala kommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag. De analyser, den kunskap och de utvärderingar som samarbete mellan medlemsstaterna leder till är oundgängliga för en långsiktig strategi som den vid Europeiska rådet i Lissabon antagna strategin för ekonomi och sysselsättning.

2.2. Något som kommittén ständigt uppmärksammar och har fört fram i ett stort antal yttranden på alla olika områden är hur viktigt det är att utarbeta gemensamma indikatorer som är kvantitativt och kvalitativt enhetliga och jämförbara utvärderingskriterier, förutom att sprida bra metoder. Detta är extra viktigt inom sysselsättningspolitiken, som är avgörande för möjligheten att befästa gemenskapens ekonomi och EU-medborgarnas sociala sammanhållning.

2.3. Det är viktigt att understryka att den betoning på framtiden som skall känneteckna de verksamheter som omfattas av åtgärderna alltid måste överensstämma med de riktlinjer som rådet fastställer år från år.

2.3.1. Också när det gäller de verksamheter som bedrivs med utgångspunkt i de olika pelarna är det lämpligt med en fördelning av forskningen som förstärker denna överensstämmelse. Det är till exempel önskvärt att man under 2001 särskilt uppmärksammar jämställdhetsfrågor, i synnerhet frågorna om löner och olika former av social trygghet, utöver den politik som går ut på att omvandla svartarbete till lagligt arbete och att uppvärdera och reglera de många atypiska arbeten som uppstår i och med de ekonomiska, sysselsättningsrelaterade och sociala förändringar som följer av informationssamhällets tillväxt(1).

2.4. I åtgärderna uppmärksammas den roll arbetsmarknadernas parter har i detta sammanhang (artikel 8). Detta är för övrigt i linje med den ståndpunkt som antogs av Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000, då arbetsmarknadens parter uppmanades att spela en större roll i utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av sysselsättningsriktlinjerna.

2.4.1. I riktlinjerna för 2001(2), i punkterna C och E i bilagan "Övergripande mål - att skapa förutsättningar för full sysselsättning i ett kunskapsbaserat samhälle", uppmanas för övrigt arbetsmarknadens parter att övervaka och att ta fram gemensamma indikatorer och statistiska databaser etc. Även denna verksamhet kan tillföra något till åtgärderna i förslaget, och den bör därför finansieras på olika nivåer.

2.4.2. I artikel 8 i förslaget fastslås att det är nödvändigt att upprätta kontakter och rådgöra med arbetsmarknadens parter, men senare i samma artikel står det att dessa endast på begäran skall informeras om genomförandeåtgärderna. Kommittén anser att informationen bör lämnas spontant och regelbundet.

2.5. I artikel 5 i kommissionsdokumentet framhålls att åtgärderna i förslaget skall vara samstämmiga och komplettera övriga relevanta gemenskapsprogram och gemenskapsinitiativ, t.ex. programmet mot social utslagning och ramprogrammet för forskning. ESK uppskattar detta förtydligande men rekommenderar kommissionen att rent konkret bevaka att det inte uppstår överlappningar och dubbelarbete i den verksamhet som finansieras. Samtidigt vill ESK understryka att de "relevanta" instrumenten och programmen är ganska många och att det vore värdefullt med ett mer exakt metodiskt upplägg än det som återfinns i artikel 7.5, för att garantera att programmet överensstämmer med och framför allt kompletterar alla relevanta pågående åtgärder.

2.6. Kommittén anser dessutom att när en eventuell ömsesidig påverkan mellan de olika programmen antyds i förslaget, borde det framhållas hur viktigt det är att olika indikatorer överensstämmer med varandra. En sådan överensstämmelse är nödvändig både med tanke på införlivandet av sysselsättningsperspektivet och den öppna samordningsmetod som nyligen definierades av Europeiska rådet i Lissabon.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Även i tidigare bestämmelser föreskrevs den rådgivande kommitté som nämns i artikel 7. Dess uppgifter var dock betydligt mer omfattande. Den formulerade de riktlinjer som verksamheten skulle följa, och dess åsikter om kommissionens förslag till åtgärder vägde så tungt att ett negativt yttrande kunde leda till att rådet måste informeras och att genomförandet avbröts.

3.1.1. Såsom tidigare framhållits gjordes denna definition före Luxemburgprocessen och utvecklingen av EU:s sysselsättningspolitik. Den offentliggjordes i EGT den 23 februari 1998, men dessförinnan hade ESK och Regionkommittén avgivit yttranden i frågan den 26 oktober respektive den 8 november 1995(3).

3.1.2. Därför anser inte ESK att det är nödvändigt att fortsätta med en kommitté som numera inte fyller någon funktion. Sysselsättningskommittén, där samtliga medlemsstater redan är representerade, verkar bättre lämpad att också genom en särskild arbetsgrupp utföra de nuvarande uppgifterna och ha tätare och formaliserade kontakter med arbetsmarknadens parter.

3.2. Det är positivt att tredje land har möjlighet att delta i verksamheterna, en möjlighet som tidigare endast var teoretisk. ESK anser dock att i synnerhet de central- och östeuropeiska ländernas deltagande bör kunna finansieras genom gemenskapsbudgetposter som utformats för verksamheter som överensstämmer med de aktuella förbindelserna. De enskilda länderna skall inte behöva stå för finansieringen, eftersom kandidatländernas förberedelser och kunskaper på området inte kommer att sakna inflytande på den europeiska sysselsättningsstrategins framtid. Det är ingen slump att Europeiska rådet i Nice nyligen underströk hur viktigt det är att "underlätta för kandidatländerna att tillägna sig den europeiska strategin för sysselsättning".

3.2.1. När det gäller verksamheten föreslår ESK i synnerhet att man i samarbetet med kandidatländerna i Central- och Östeuropa vid sidan av analyser av sysselsättningsfrågor på alla områden också skall utveckla sektorsrelaterad övervakning vars resultat jämförs, eftersom en sådan verksamhet är särskilt värdefull inför utvidgningen.

3.2.2. För Medelhavsländerna är det å andra sidan framför allt lämpligt att bl.a. bedriva verksamhet som anknyter till fördjupade kunskaper om flyktingströmmar och de därmed sammanhängande sysselsättningsproblemen.

3.3. ESK undrar om de anslag som avsatts för åtgärderna verkligen är tillräckliga i förhållande till de mål man vill uppnå. Med undantag för år 2001 är anslagen identiska med dem som avsattes för de tidigare åtgärderna: 10 miljoner euro om året. Dessa åtgärder godkändes dock med utgångspunkt i Essen och inte i Luxemburgprocessen, vilket redan har påpekats, och därför var uppmärksamheten, prioriteringarna och verksamhetsfältet oundvikligen mindre omfattande än vad som nu är fallet med den europeiska sysselsättningsstrategin.

3.3.1. Om man hade haft tillgång till dokumentation över de verksamheter som bedrivits inom ramen för de pågående åtgärderna, hade denna säkert i hög grad bidragit till en mer tillförlitlig bedömning av om anslagen är lagom stora. Eftersom det inte finns någon verksamhetsrapport kan man varken bedöma resultaten eller om utgifterna räcker till för målsättningarna. Med tanke på den betydelse som åtgärderna i fråga har för EU:s sysselsättningspolitik anser kommittén att anslagen årligen borde bli föremål för en kontroll av parlamentet, på grundval av en objektiv utvärdering av mål och nödvändiga resurser.

3.3.2. Det finns nu ingen möjlighet att beslutet skall hinna träda i kraft till början av 2001. Det är därför extra viktigt att man trots förseningen, och inte bara under det första året utan under hela den tid beslutet gäller, anstränger sig att genom tillräckliga ekonomiska ramar garantera optimal effektivitet.

3.4. I förslaget nämns lokal utveckling endast i förbigående (i motiveringen, punkt 6, femte stycket), trots att det både i riktlinjerna för 2001 och i ett nyligen utarbetat meddelande från kommissionen framhålls hur viktigt det är att ge den europeiska sysselsättningsstrategin en lokal dimension. Kommittén har yttrat sig positivt i dessa frågor och har när det gäller kommissionens meddelande(4) instämt i kravet på att den lokala nivån inbegrips i ett nätverk för information om förfaranden, jämförbara uppgifter och utbyte av bra metoder.

3.4.1. ESK anser att detta slags lokala verksamhet, som helt överensstämmer med avsikterna i förslaget, uttryckligen bör erkännas och räknas in under artikel 129 i EG-fördraget. Den borde därför uppmärksammas mer i de stödåtgärder som fastställts i förslaget.

Bryssel den 28 februari 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Initiativyttrande om "Ny kunskap, nya arbetstillfällen" - EGT C 14, 16.1.2001.

(2) "Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2001" - EGT C 29, 30.1.2001.

(3) Yttrande över "Kommissionens skrivelse och förslag till rådets beslut om kommissionens insatser på sysselsättningsområdet i form av analys, forskning, samarbete och åtgärder" - EGT C 18, 21.1.1996.

(4) Yttrande om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Agera lokalt för sysselsättningen - En lokal dimension i den europeiska sysselsättningsstrategin" - EGT C 14, 16.1.2001.