Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande, på gemenskapens vägnar, av protokollet om skadeståndsansvar och ersättning för skada på gränsöverskridande vatten orsakad av gränsöverskridande effekter av industriolyckor

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Efter cyanidutsläppet i Baia Mare i Rumänien i januari 2000 och de initiativ som Schweiz därefter tog beslutade de verkställande organen för FN/ECE:s båda konventioner om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar respektive om gränsöverskridande effekter av industriolyckor (båda antagna i 1992 i Helsingfors) att inleda mellanstatliga förhandlingar inom ramen för dessa båda konventioner om antagandet av ett rättsligen bindande instrument om skadeståndsansvar för gränsöverskridande skador orsakade av farlig verksamhet.

Förhandlingarna om detta rättsligen bindande instrument - protokollet om skadeståndsansvar och ersättning för skada på gränsöverskridande vatten orsakad av gränsöverskridande effekter av industriolyckor, nedan kallat protokollet - fördes inom ramen för FN/ECE och inleddes 2001 och avslutades i februari 2003. Även anslutnings- och kandidatländer deltog. Protokollet kommer att stå öppet för undertecknande under den femte ministerkonferensen "Miljö för Europa" i Kiev (Ukraina) i maj 2003.

Det är i miljöskyddshänseende mycket viktigt att principen om att miljöförstöring i första hand skall åtgärdas vid källan, principen om förebyggande åtgärder och principen om att förorenaren skall betala tillämpas. Dessa principer betraktas allmänt som grunder i internationella och nationella ansvarsbestämmelser.

Protokollet reglerar skadeståndsansvaret för skador som omfattas av de båda Helsingforskonventionerna. Protokollets mål är att tillhandahålla uttömmande bestämmelser om skadeståndsansvar och om tillräcklig och snabb ersättning för skador på gränsöverskridande vatten orsakade av gränsöverskridande effekter av industriolyckor. Skadeståndsansvaret gäller dock inte skador som uppstår i den part där industriolyckan inträffade.

Protokollet kan läggas till grund för en domstolstalan mot förorenaren och tredje part som vållat skadan. Begreppet skada täcker traditionella skador (personskador och skador på egendom) men även miljöskador (ersättning för kostnader för återställande och bekämpningsåtgärder). Protokollet sätter ekonomiska gränser för verksamhetsutövarens strikta skadeståndsansvar; om verksamhetsutövaren vållat skadan uppsåtligen eller av vårdslöshet finns dock inga gränser för skadeståndsansvaret. Det innehåller även bestämmelser om att viss ekonomisk säkerhet skall ställas för vissa verksamheter.

I syfte att främja uppnåendet av protokollets mål skall parterna sörja för tillgång till information och rätt till överprövning (artikel 8.5). Dessa bestämmelser är helt förenliga med befintlig gemenskapslagstiftning om tillgång till miljöinformation [1].

[1] EGT L 41, 14.2.2003, s. 23. Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG.

I processrättsligt avseende innehåller protokollet bl.a. bestämmelser om behörig domstol (artikel 13), skiljedom (artikel 14), litispendens och mål som har samband med varandra (artikel 15) och ömsesidigt erkännande och verkställighet av domar (artikel 18).

Protokollet innehåller även en artikel som reglerar protokollets ställning i förhållande till befintlig gemenskapslagstiftning som hör under gemenskapens exklusiva behörighet (jurisdiktion, mål som har samband med varandra, ömsesidigt erkännande och verkställighet av domar). Protokollet anger i vilka fall gemenskapslagstiftningen går före protokollet.

Protokollet skall även motverka diskriminering mellan skadelidande i och utanför den part där industriolyckan skedde: skadelidande utanför den part där industriolyckan skedde kan i viss utsträckning välja var saken skall prövas.

Europeiska gemenskapen är fördragsslutande part i båda Helsingforskonventionerna, och är därmed bunden av en bestämmelse som finns i båda konventionerna: "Parterna skall stödja lämpliga internationella ansträngningar i syfte att utarbeta regler, kriterier och förfaranden inom skadeståndsansvarsområdet."

Protokollet kommer sålunda att stärka befintliga åtgärder om säkerhet och förebyggande av skador vållade av industriolyckor och därmed bidra till uppnåendet av gemenskapens miljöpolitiska mål i enlighet med artikel 174 i EG-fördraget.

Med beaktande av ovanstående bör gemenskapen underteckna protokollet om skadeståndsansvar och ersättning för skada på gränsöverskridande vatten orsakad av gränsöverskridande effekter av industriolyckor, med förbehåll för att det ingås. Gemenskapen kommer som part i protokollet att bindas av de bestämmelser i protokollet som berör områden där gemenskapen har behörighet.

Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande, på gemenskapens vägnar, av protokollet om skadeståndsansvar och ersättning för skada på gränsöverskridande vatten orsakad av gränsöverskridande effekter av industriolyckor

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 och artikel 67, jämförda med artikel 300.2 första stycket första meningen i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Europeiska gemenskapen är fördragsslutande part i FN/ECE:s konvention om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar [2] och FN/ECE:s konvention om gränsöverskridande effekter av industriolyckor [3]. Europeiska gemenskapen är bunden av de båda konventionernas gemensamma bestämmelse om att stödja de internationella ansträngningarna i syfte att utarbeta regler på skadeståndsansvarsområdet.

[2] EGT L 186, 5.8.1995, s. 42-58.

[3] EGT L 326, 3.12.1998, s. 1-4.

(2) Efter rådets beslut av den 24 februari 2003 deltog kommissionen, på gemenskapens vägnar och i samråd med medlemsstaternas företrädare, i förhandlingarna i den öppna arbetsgruppen om ett protokoll om skadeståndsansvar och ersättning för skada på gränsöverskridande vatten orsakad av gränsöverskridande effekter av industriolyckor.

(3) Förhandlingarna ledde till att protokollets slutgiltiga text kunde antas den 27 februari 2003; protokollet kommer att stå öppet för undertecknande under den femte ministerkonferensen "Miljö för Europa" i Kiev (Ukraina) den 21-23 maj 2003.

(4) Protokollets bidrag till miljöskyddet är att i praktiken omsätta principen om att miljöförstöring i första hand skall åtgärdas vid källan, principen om förebyggande åtgärder och principen om att förorenaren skall betala. I enlighet med i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta, är Europeiska gemenskapen behörig att ingå internationella överenskommelser och att fullgöra de förpliktelser som följer av dessa överenskommelser för att uppnå de mål som anges i artikel 174.1 i EG-fördraget.

(5) Artiklarna 13, 15 och 18 i protokollet gäller frågor som redan regleras i gemenskapslagstiftningen genom förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område [4]. Enligt protokollet kan dock medlemsstaterna sinsemellan tillämpa befintlig gemenskapslagstiftning.

[4] EGT L 12, 16.1.2001, s. 1-23.

(6) Kommissionen har på gemenskapens vägnar förhandlat om en överenskommelse om skadeståndsansvar för gränsöverskridande skador vållade av farlig verksamhet inom ramen för de båda ovannämnda konventionerna om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar respektive om gränsöverskridande effekter av industriolyckor.

(7) Protokollet om skadeståndsansvar och ersättning för skada på gränsöverskridande vatten orsakad av gränsöverskridande effekter av industriolyckor bör undertecknas på gemenskapens vägnar, med förbehåll för att det ingås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som skall ha rätt att på gemenskapens vägnar underteckna protokollet om skadeståndsansvar och ersättning för skada på gränsöverskridande vatten orsakad av gränsöverskridande effekter av industriolyckor, som åtföljer detta beslut som bilaga A, med förbehåll för att det ingås, och att ge dem de befogenheter som behövs för att utföra denna uppgift.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA A: PROTOKOLL OM SKADESTÅNDSANSVAR OCH ERSÄTTNING FÖR SKADA PÅ GRÄNSÖVERSKRIDANDE VATTEN ORSAKAD AV GRÄNSÖVERSKRIDANDE EFFEKTER AV INDUSTRIOLYCKOR

Parterna i detta protokoll,

som erinrar om tillämpliga bestämmelser i konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar, särskilt artikel 7 i denna, och konventionen om gränsöverskridande effekter av industriolyckor, särskilt artikel 13 i denna,

som har i åtanke de tillämpliga bestämmelserna i principerna 13 och 16 i Riodeklarationen om miljö och utveckling,

som beaktar att principen om att förorenaren skall betala är en generell princip i den internationella miljörätten, även godtagen av parterna i de ovannämnda konventionerna,

som noterar FN/ECE:s uppförandekod angående föroreningar av gränsöverskridande inre vattendrag till följd av olyckshändelser,

som är medvetna om den risk för skada på människors hälsa, egendom och miljön som industriolyckors gränsöverskridande effekter medför,

som är övertygade om att ett skadeståndsansvar och ett miljöansvar behövs för att en tillräcklig och snabb ersättning skall kunna garanteras,

som medger att protokollet bör granskas på ett senare stadium i syfte att på lämpligt sätt utvidga dess tillämpningsområde,

har kommit överens om följande:

Artikel 1

Mål

Protokollets mål är att tillhandahålla uttömmande bestämmelser om skadeståndsansvar och om tillräcklig och snabb ersättning för skada på gränsöverskridande vatten som orsakats av de gränsöverskridande effekterna av industriolyckor.

Artikel 2

Definitioner

1. Om inte annat uttryckligen anges i protokollet skall definitionerna i konventionen även tillämpas beträffande detta protokoll.

2. I detta protokoll används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a) konventionerna: konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar, och konventionen om gränsöverskridande effekter av industriolyckor, båda upprättade i Helsingfors den 17 mars 1992.

b) protokollet: detta protokoll.

c) part: fördragsslutande part i detta protokoll.

d) skada:

i) dödsfall eller personskada;

ii) förlust av eller skada på annan egendom än egendom som innehas av en person som är ansvarig i enlighet med detta protokoll;

iii) en inkomstförlust som är direkt hänförlig till en kränkning av ett rättsligen skyddat intresse i ett nyttjande av ett gränsöverskridande vatten i ekonomiska syften, och som uppstått genom en kränkning av det gränsöverskridande vattnet, med beaktande av besparingar och kostnader;

iv) kostnader för återställande av det skadade vattnet, dock endast kostnader för åtgärder som faktiskt har vidtagits eller kommer att vidtas;

v) kostnader för bekämpningsåtgärder, inbegripet förluster och skador som orsakats av sådana insatser, i den utsträckning skadan orsakats av de gränsöverskridande effekterna av en industriolycka.e) industriolycka: en händelse som uppstår till följd av en okontrollerad utveckling vid bedrivandet av en farlig verksamhet:

(i) i en anläggning, inbegripet gruvdammar, till exempel vid tillverkning, användning, lagring, hantering eller bortskaffande;

ii) under transport på platsen för den farliga verksamheten; eller

iii) under transport via rörledningar utanför platsen.

f) farlig verksamhet: en verksamhet där ett eller flera farliga ämnen förekommer eller kan förekomma i mängder som motsvarar eller överstiger de tröskelmängder som anges i bilaga I och som vid en industriolycka kan ge upphov till gränsöverskridande effekter på gränsöverskridande vatten eller på nyttjandet av sådana vatten.

g) återställandeåtgärder: rimliga åtgärder vidtagna för att återställa skadade eller förstörda beståndsdelar av ett gränsöverskridande vatten till det tillstånd de skulle ha varit i om industriolyckan inte hade inträffat eller, om beståndsdelarna omöjligen kan återställas, för att införa motsvarande beståndsdelar i det gränsöverskridande vattnet. Det kan i inhemsk lagstiftning anges vem som skall ha rätt att vidta sådana åtgärder.

h) bekämpningsåtgärder: rimliga åtgärder som en person, inbegripet offentliga myndigheter, vidtar efter en industriolycka för att förebygga, minimera eller begränsa eventuell förlust eller skada eller för att ordna sanering av miljön. Det kan i inhemsk lagstiftning anges vem som skall ha rätt att vidta sådana åtgärder.

i) beräkningsenhet: en särskild dragningsrätt enligt Internationella valutafondens bestämmelser.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1. Detta protokoll skall tillämpas på skada på gränsöverskridande vatten som orsakats av en industriolyckas gränsöverskridande effekter.

2. Protokollet skall inte tillämpas på skada som uppstår i den part där industriolyckan inträffade.

Artikel 4

Strikt ansvar

1. Verksamhetsutövaren är ansvarig för skada som orsakats av en industriolycka.

2. Verksamhetsutövaren är inte ansvarig i enlighet med denna artikel om denne visar att skadan trots att lämpliga säkerhetsåtgärder hade vidtagits

(a) är resultatet av en väpnad konflikt, fientligheter, inbördeskrig eller uppror,

(b) är resultatet av exceptionella, oundvikliga och oförutsebara naturfenomen som det inte är möjligt att skydda sig mot,

(c) helt är resultatet av iakttagande av en tvingande åtgärd av en offentlig myndighet i den part där industriolyckan inträffade, eller

(d) helt är resultatet av en tredje parts olagliga uppsåtliga handlande.

3. Om den skadelidande personen eller en person för vilken denna enligt inhemsk rätt ansvarar har vållat eller genom vållande har medverkat till skadan kan ersättningen till personen nedsättas eller helt förvägras med beaktande av samtliga omständigheter.

4. Om två eller flera verksamhetsutövare är ansvariga enligt denna artikel skall den skadelidande ha rätt att begära full ersättning för skadan från vilken som helst av dessa eller från samtliga. En verksamhetsutövare som visar att endast en del av skadan har orsakats av en industriolycka är ansvarig endast för den delen.

Artikel 5

Ansvar vid vållande

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 och i enlighet med inhemsk lagstiftning, inbegripet lagstiftning om arbetstagares och uppdragstagare ansvar, är den som genom en olaglig uppsåtlig eller vårdslös handling eller underlåtenhet vållar eller medverkar till en skada ansvarig för skadan.

Artikel 6

Bekämpningsåtgärder

1. När en industriolycka har inträffat skall verksamhetsutövaren vidta alla rimliga bekämpningsåtgärder om inte annat följer av tillämplig inhemsk lagstiftning eller andra tillämpliga bestämmelser i konventionen.

2. Utan hinder av övriga bestämmelser i detta protokoll blir en person som inte är verksamhetsutövare och som agerar uteslutande i syfte att vidta bekämpningsåtgärder inte därigenom ansvarig enligt protokollet, om personen agerar på ett rimligt sätt och i enlighet med tillämplig inhemsk lagstiftning.

Artikel 7

Regressrätt

1. Den som är ansvarig enligt detta protokoll skall i enlighet med den behöriga domstolens eller den enligt artikel 14 inrättade skiljedomstolens processrättsliga regler kunna utöva sin regressrätt mot andra personer som också är ansvariga enligt protokollet.

2. Inga bestämmelser i detta protokoll skall inskränka den ansvariges regressrätt enligt uttryckliga avtalsvillkor eller enligt lagstiftningen i det land där den behöriga domstolen är belägen.

Artikel 8

Tillämpning

1. Parterna skall införa de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att tillämpa bestämmelserna i detta protokoll.

2. För att främja öppenheten skall parterna underrätta det sekretariat som avses i artikel 22 om de lagar och andra författningar som antagits för att tillämpa protokollet.

3. Parterna skall tillämpa protokollet och de lagar och andra författningar som antagits i enlighet med punkt 1 utan diskriminering grundad på nationalitet, hemvist eller bosättningsort.

4. Parterna skall sörja för ett nära samarbete i syfte att främja tillämpningen av protokollet i enlighet med parternas förpliktelser enligt internationell rätt.

5. Utan att det påverkar tillämpningen av befintliga internationella förpliktelser skall parterna i syfte att främja uppnåendet av protokollets mål sörja för tillgång till information och rätt till överprövning, varvid informationsinnehavarens legitima intressen skall beaktas på lämpligt sätt.

Artikel 9

Ekonomisk ansvarsbegränsning

1. Begränsningsbeloppen för ansvaret enligt artikel 4 anges i del 1 i bilaga II. Beloppen inkluderar inte ränta eller kostnader som tilldelas av behörig domstol.

2. Begränsningsbeloppen enligt del 1 i bilaga II skall regelbundet granskas av partsmötet, varvid partsmötet skall beakta riskerna förknippade med den farliga verksamheten samt art, mängd och egenskaper beträffande de farliga ämnen som förekommer eller kan förekomma i verksamheten.

3. Inga begränsningsbelopp skall gälla för ansvaret enligt artikel 5.

Artikel 10

Preskribering av ansvaret

1. Talan om ersättning som grundas på detta protokoll skall väckas senast 15 år efter den industriolycka ersättningsanspråket avser.

2. Talan om ersättning som grundas på detta protokoll skall väckas senast tre år efter det att den skadelidande fick eller borde ha fått vetskap om skadan och om vem som är ansvarig, dock senast inom den tid som anges i punkt 1.

3. Om olyckan utgörs av en serie av händelser med samma ursprung skall de tidsfrister som avses i denna artikel börja löpa när den sista händelsen inträffade. Om en industriolycka utgörs av ett pågående förlopp skall tidsfristerna börja löpa när förloppet upphör.

Artikel 11

Ekonomisk säkerhet

1. Verksamhetsutövaren skall ha en ekonomisk säkerhet i form av försäkring, borgen eller annan ekonomisk garanti, inbegripet en finansiell mekanism som innebär att ersättningen betalas ut även om verksamhetsutövaren är insolvent, för ansvaret enligt artikel 4 till belopp som inte understiger de minimibelopp för den ekonomiska säkerheten som anges i del 2 i bilaga II. När det gäller statsägda verksamhetsutövare kan parterna fullgöra sina skyldigheter enligt denna punkt genom att utfärda en förklaring om självförsäkring.

2. Minimibeloppen för den ekonomiska säkerheten enligt del 2 i bilaga II skall regelbundet granskas av partsmötet, varvid partsmötet skall beakta riskerna förknippade med den farliga verksamheten samt art, mängd och egenskaper beträffande de farliga ämnen som förekommer eller kan förekomma i verksamheten.

3. Anspråk grundade på detta protokoll får göras gällande direkt mot den som tillhandahållit en sådan ekonomisk säkerhet som avses i punkt 1. Försäkringsgivaren eller den som tillhandahållit den ekonomiska säkerheten kan begära att den som enligt artikel 4 är ansvarig föreläggs att inträda i rättegången. Försäkringsgivaren och den som tillhandahållit den ekonomiska säkerheten får göra gällande de invändningar som den som enligt artikel 4 är ansvarig skulle ha haft rätt att göra gällande. Ingenting i denna punkt skall hindra försäkringsgivare och försäkringstagare att tillämpa självrisker eller delbetalningar, men det faktum att försäkringstagaren inte har betalat självrisken eller delbetalningen får inte göras gällande mot den skadelidande.

4. Utan hinder av punkt 3 skall en part som inte tänker tillåta direktkravsrätt i enlighet med den punkten skriftligen underrätta depositarien om detta när parten undertecknar, ratificerar eller godkänner eller ansluter sig till protokollet. Sekretariatet skall upprätta ett register över de parter som lämnat en sådan underrättelse.

Artikel 12

Statsansvar

Detta protokoll påverkar inte parternas rättigheter och skyldigheter enligt allmän internationell rätt om statsansvar.

RÄTTEGÅNGSREGLER

Artikel 13

Behörig domstol

1. Talan om ersättning grundad på detta protokoll får endast väckas vid domstol i den part där

a) skadan uppstod,

b) industriolyckan inträffade, eller

c) svaranden har sin hemvist eller, om svaranden är ett företag eller annan juridisk person eller sammanslutning bestående av fysiska eller juridiska personer, sin huvudsakliga verksamhet, stadgeenliga säte eller huvudkontor.

2. Varje part skall se till att dess domstolar har den kompetens som krävs för att handlägga sådan talan om ersättning.

Artikel 14

Skiljedom

Tvister mellan personer som väckt talan grundad på protokollet och personer som är ansvariga enligt protokollet kan, om de tvistande enas om detta, hänskjutas för slutlig och bindande skiljedom i enlighet med Permanenta skiljedomstolens frivilliga regler om skiljedomsförfarande i tvister om naturresurser eller miljön.

Artikel 15

Litispendens och mål som har samband med varandra

1. Om talan väcks vid domstolar i olika parter rörande samma sak och målen gäller samma parter, skall varje domstol utom den vid vilken talan först väckts självmant låta handläggningen av målet vila till dess att det har fastställts att den domstol vid vilken talan först väckts är behörig.

2. När det har fastställts att den domstol vid vilken talan först väckts är behörig, skall övriga domstolar självmant avvisa talan till förmån för den domstolen.

3. Om mål som har samband med varandra prövas vid domstolar i olika parter, får varje domstol utom den vid vilken talan först väckts låta handläggningen av målet vila.

4. Om dessa mål prövas i första instans får varje domstol, utom den vid vilken talan först väckts, också avvisa talan på begäran av en av parterna, om den domstol vid vilken talan först väckts är behörig att pröva de berörda målen och dess lag tillåter förening av dessa.

5. Vid tillämpningen av denna artikel skall mål anses ha samband med varandra om de är så förenade att en gemensam handläggning och dom är påkallad för att undvika att oförenliga domar meddelas som en följd av att käromålen prövas i olika rättegångar.

Artikel 16

Tillämplig lag

1. Om inte annat följer av punkt 2 skall alla materiella eller processrättsliga frågor som gäller talan vid behörig domstol och som inte särskilt regleras i detta protokoll regleras enligt den domstolens lag, inbegripet kollisionsnormer.

2. Om den skadelidande begär det skall i mål som väckts i behörig domstol materiella frågor regleras av lagen i den part där industriolyckan inträffade, som om skadan uppstått i den parten.

Artikel 17

Protokollets ställning i förhållande till tillämplig inhemsk lagstiftning

Detta protokoll påverkar inte tillämpningen av inhemsk lagstiftning om den skadelidandes rättigheter eller om skydd för eller återställande av miljön.

Artikel 18

Ömsesidigt erkännande och verkställighet av domar och skiljedomar

1. Domar meddelade av en domstol som är behörig enligt artikel 13 och skiljedomar som är verkställbara i den stat där domen meddelades och som vunnit laga kraft skall erkännas av andra parter så snart partens formella krav för detta uppfyllts, utom om

a) domen eller skiljedomen erhållits med svikliga medel,

b) om svaranden inte haft skäligt rådrum och rimlig möjlighet att föra sin talan,

c) om domen eller skiljedomen är oförenlig med en tidigare, i en annan part meddelad, giltig dom eller skiljedom mellan samma parter och rörande samma sak, eller

d) domen eller skiljedomen strider mot grunderna för rättsordningen (ordre public) i den part där erkännandet begärts.

2. Domar och skiljedomar som erkänns i enlighet med punkt 1 skall vara verkställbara i varje part så snart partens formella krav för detta uppfyllts. De formella kraven får inte medge någon omprövning av målet i materiellt hänseende.

3. Punkterna 1 och 2 skall inte tillämpas mellan parter som är parter i ett gällande avtal eller en gällande överenskommelse om ömsesidigt erkännande och verkställighet av domar eller skiljedomar, om avtalet eller överenskommelsen innebär att domen eller skiljedomen skulle kunna erkännas och verkställas.

Artikel 19

Protokollets ställning i förhållande till bilaterala, multilaterala eller regionala överenskommelser om ansvar

När både bestämmelser i protokollet och bestämmelser i en bilateral, multilateral eller regional överenskommelse är tillämpliga på ansvar och ersättning för en skada på ett gränsöverskridande vatten som orsakats av den gränsöverskridande effekten av en industriolycka, skall protokollet inte tillämpas om överenskommelsen är i kraft för de berörda parterna och hade öppnats för undertecknande när protokollet öppnades för undertecknande, även om överenskommelsen senare ändrades.

Artikel 20

Protokollets ställning i förhållande till Europeiska gemenskapens lagstiftning

om jurisdiktion och erkännande och verkställighet av domar

1. Domstolar i parter som är medlemmar i Europeiska gemenskapen skall i stället för artikel 13 i protokollet tillämpa motsvarande bestämmelser i Europeiska gemenskapens lagstiftning när svaranden har sitt hemvist i någon av Europeiska gemenskapens medlemsstater, eller om parterna har avtalat att en domstol i någon av Europeiska gemenskapens medlemsstater skall vara behörig och minst en av parterna har sitt hemvist i någon av Europeiska gemenskapens medlemsstater.

2. I stället för artiklarna 15 och 18 i protokollet skall parter som är medlemmar i Europeiska gemenskapen sinsemellan tillämpa motsvarande bestämmelser i Europeiska gemenskapens lagstiftning.

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

Partsmötet

1. Härmed inrättas ett partsmöte.

2. Partsmötets första sammanträde skall sammankallas senast arton månader efter det att detta protokoll har trätt i kraft och skall, om möjligt, hållas i anslutning till ett möte i någon av konventionernas verkställande organ. Därefter skall partsmötet hålla ordinarie sammanträden vid de tillfällen som partsmötet beslutar, i lämpliga fall i anslutning till ett möte i någon av konventionernas verkställande organ. Partsmötet skall hålla extra sammanträden när partsmötet anser det nödvändigt eller efter skriftlig begäran av en part vars begäran stöds av minst en tredjedel av parterna inom sex månader efter det att sekretariatet har vidarebefordrat begäran till parterna.

3. Vid det första partsmötet skall parterna anta en arbetsordning för sina möten med konsensus och överväga nödvändiga finansiella bestämmelser.

4. Partsmötet skall ha följande uppgifter:

a) Att granska genomförandet och efterlevnaden av protokollet, inbegripet de rättsfall på området som parterna tillhandahåller.

b) Att vid behov pröva och anta förslag till ändring av protokollet eller dess bilagor och förslag till nya bilagor.

c) Att överväga och vidta ytterligare åtgärder som kan krävas för uppnåendet av protokollets syften.

Artikel 22

Sekretariatet

Exekutivsekreteraren i Ekonomiska kommissionen för Europa skall utföra följande sekretariatsuppgifter för detta protokoll:

a) Sammankalla och förbereda parternas möten.

b) Vidarebefordra rapporter och annan information som tas emot i enlighet med bestämmelserna i detta protokoll till parterna.

c) Utföra andra uppgifter som partsmötet kan bestämma med beaktande av tillgängliga resurser.

Artikel 23

Bilagor

Bilagorna till detta protokoll utgör en integrerad del av detta.

Artikel 24

Ändringar i protokollet

1. Varje part får föreslå ändringar i detta protokoll.

2. Ändringsförslagen skall prövas av partsmötet.

3. Ändringsförslag skall lämnas in skriftligen till sekretariatet, som senast sex månader före det sammanträde vid vilket ändringen skall antas skall vidarebefordra förslagen till samtliga parter och till stater och regionala organisationer för ekonomisk integration som har samtyckt till att vara bundna av protokollet men för vilka det ännu inte trätt i kraft, och till signatärerna.

4. Parterna skall göra sitt yttersta för att nå konsensus om varje föreslagen ändring. Om alla ansträngningar att nå konsensus har varit förgäves skall ändringen som en sista utväg antas med tre fjärdedels majoritet av de vid sammanträdet närvarande och röstande parterna.

5. I denna artikel avses med närvarande och röstande parter parter som är närvarande och som avger en ja- eller en nejröst.

6. När en ändring i detta protokoll har antagits i enlighet med punkt 4 skall sekretariatet vidarebefordra ändringen till depositarien, som skall vidarebefordra ändringen till samtliga parter och till stater och regionala organisationer för ekonomisk integration som har samtyckt till att vara bundna av protokollet men för vilka det ännu inte trätt i kraft, och till signatärerna.

7. En ändring som inte är en ändring i bilagorna I eller II skall för parter som har ratificerat, godkänt eller godtagit ändringen träda i kraft 90 dagar efter det att depositarien har tagit emot ratifikations-, godkännande- eller godtagandeinstrumentet från minst tre fjärdedelar av de som var parter vid ändringens antagande. Därefter träder ändringen i kraft för övriga parter 90 dagar efter det att parten har deponerat sitt ratifikations-, godkännande- eller godtagandeinstrument för ändringen.

8. En part som inte godtar en ändring i bilagorna I eller II skall skriftligen meddela depositarien detta inom tolv månader från den dag då depositarien vidarebefordrade ändringen. Depositarien skall utan dröjsmål underrätta samtliga parter om mottagandet av ett sådant meddelande. En part kan när som helst återkalla sitt meddelande om att en ändring i bilagorna I eller II inte godtas, och ändringen träder därmed i kraft för den parten.

9. För de parter som inte har lämnat något meddelande till depositarien i enlighet med punkt 8 träder en ändring i bilagorna I eller II i kraft tolv månader efter det att depositarien vidarebefordrade ändringen enligt punkt 6, under förutsättning att vid den tidpunkten högst en tredjedel av de som var parter när ändringen antogs hade lämnat ett sådant meddelande.

10. Om en ändring i en bilaga är direkt hänförlig till en ändring i protokollet som inte gäller bilagorna I-III skall ändringen i bilagan inte träda i kraft förrän ändringen i protokollet träder i kraft.

Artikel 25

Rösträtt

1. Om inte annat följer av punkt 2 skall varje part ha en röst.

2. Regionala organisationer för ekonomisk integration får i frågor inom sina behörighetsområden utöva sin rösträtt med det antal röster som motsvarar det antal medlemsstater i organisationen som är parter. De får inte utöva sin rösträtt om deras medlemsstater utövar sin, och vice versa.

Artikel 26

Tvistlösning

1. Om tvist uppstår mellan två eller flera parter om tolkningen eller tillämpningen av detta protokoll skall de försöka lösa tvisten genom förhandling eller genom någon annan form av tvistlösning som är godtagbar för parterna i tvisten.

2. När en part undertecknar, ratificerar, godtar, godkänner eller ansluter sig till detta protokoll, eller när som helst därefter, kan den i en skriftlig förklaring till depositarien meddela att den i tvister som inte kunnat lösas i enlighet med punkt 1 godtar att ett av eller båda de följande formerna för tvistlösning skall användas i tvister med parter som har gjort samma åtagande:

a) Hänskjutande av tvisten till Internationella domstolen.

b) Skiljedomsförfarande i enlighet med bilaga III.

3. Om parterna i tvisten har godtagit båda de tvistlösningsformer som anges i punkt 2 får tvisten hänskjutas endast till Internationella domstolen, om inte parterna i tvisten kommer överens om annat.

Artikel 27

Undertecknande

1. Detta protokoll skall vara öppet för undertecknande i Kiev (Ukraina) den 21-23 maj 2003 och därefter i Förenta nationernas högkvarter i New York till 31 december 2003 av stater som är medlemmar i Ekonomiska kommissionen för Europa liksom av stater som har konsultativ status vid Ekonomiska kommissionen för Europa i enlighet med punkt 8 i Ekonomiska och sociala rådets resolution 36 (IV) av den 28 mars 1947, och av regionala organisationer för ekonomisk integration sammansatta av suveräna stater som är medlemmar av Ekonomiska kommissionen för Europa till vilka dess medlemsstater har överlåtit behörighet i frågor som regleras i detta protokoll, inbegripet behörigheten att ingå traktat i dessa frågor.

2. Vid undertecknandet skall regionala organisationer för ekonomisk integration avge en förklaring i vilken anges i vilka av de i protokollet reglerade frågorna som organisationen har övertagit behörigheten från dess medlemsstater, och behörighetens art och omfattning, inbegripet behörigheten att ingå traktater i dessa frågor

Artikel 28

Ratifikation, godtagande, godkännande och anslutning

1. Detta protokoll skall ratificeras, godtas eller godkännas av signatärstater och regionala organisationer för ekonomisk integration som avses i artikel 27, och som är parter i en av eller båda konventionerna.

2. Detta protokoll skall vara öppet för anslutning för de stater och organisationer som avses i artikel 27, och som är parter i en av eller båda konventionerna.

3. Stater som inte avses i punkt 2 men som är medlemmar i Förenta nationerna får ansluta sig till protokollet efter godkännande av partsmötet. Sådana stater skall i sitt anslutningsinstrument avge en förklaring i vilken anges att staten fått sin anslutning till protokollet godkänd av partsmötet och när godkännandet lämnades.

4. Organisationer som avses i artikel 27 som blir parter i detta protokoll utan att någon av dess medlemsstater är part skall vara bundna av alla förpliktelser enligt protokollet. Om en eller flera medlemsstater i en sådan organisation är parter i detta protokoll skall organisationen

och dess medlemsstater besluta om hur ansvaret för fullgörandet av förpliktelserna enligt protokollet skall fördelas dem emellan I sådana fall får organisationen och medlemsstaterna inte utöva rättigheter enligt protokollet samtidigt.

5. Regionala organisationer för ekonomisk integration enligt artikel 27 skall i sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument uppge omfattningen av sin behörighet i de frågor som regleras av protokollet. De skall även underrätta depositarien om varje väsentlig ändring i omfattningen av deras behörighet.

Artikel 29

Ikraftträdande

1. Om inte annat följer av punkt 2 träder detta protokoll i kraft den nittionde dagen efter den dag då det sextonde ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrumentet deponerades.

2. Artikel 2.2 e iii skall träda i kraft när tröskelmängder, ansvarsbegränsning och minimibelopp för den ekonomiska säkerheten beträffande rörledningar har fastställts i bilagorna I och II i enlighet med artikel 24.8 och 24.9.

3. Vid tillämpningen av punkt 1 skall ett instrument som har deponerats av en sådan organisation som avses i artikel 27 inte räknas utöver de instrument som har deponerats av organisationens medlemsstater.

4. För stater och organisationer enligt artikel 27 som ratificerar, godtar, godkänner eller ansluter sig till protokollet efter det att det sextonde ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrumentet deponerats träder protokollet i kraft den nittionde dagen efter den dag då staten eller organisationen deponerade sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument.

Artikel 30

Förbehåll

Inga förbehåll får göras mot detta protokoll.

Artikel 31

Frånträdande

1. En part kan när som helst efter utgången av tre år räknat från den dag då detta protokoll trädde i kraft för partens vidkommande frånträda protokollet genom ett skriftligt meddelande till depositarien.

2. Frånträdet träder i kraft ett år efter det att depositarien mottagit meddelandet, eller vid annan senare tidpunkt som anges i meddelandet.

Artikel 32

Depositarie

Förenta nationernas generalsekreterare skall vara depositarie för detta protokoll.

Artikel 33

Autentiska texter

Originalet till detta protokoll, vars engelska, franska och ryska texter är lika giltiga, skall deponeras hos Förenta nationernas generalsekreterare.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade, undertecknat detta protokoll.

Som skedde i Kiev den 21 maj 2003.

Bilaga I

FARLIGA ÄMNEN OCH TRÖSKELMÄNGDER FÖR fastställande AV FARLIG verksamhet

1. De tröskelmängder som anges nedan gäller för varje farlig verksamhet eller grupp av farliga verksamheter.

2. Om ett ämne eller en beredning som namnges i del II också omfattas av en kategori i del I skall den tröskelmängd som anges i del II användas.

Del 1

KATEGORIER AV ÄMNEN OCH BEREDNINGAR SOM INTE UTTRYCKLIGEN NAMNGES I DEL 2

Kategori

// Tröskelmängd (ton)

I. Mycket giftiga // 20

II. Giftiga .... // 200

III. Farliga för miljön... // 200

Del 2

NAMNGIVNA ÄMNEN

Ämne // Tröskelmängd (ton)

Produkter av olja:

a) Bensin och nafta

b) Fotogen (inbegripet jetbränsle)

c) Dieseloljor (inbegripet dieselbränslen, eldningsoljor och dieselblandningar) // 25 000

Anmärkningar till riktvärdeskriterierna för de kategorierav ämnen och beredningar som anges i del 1

Om lämpliga kriterier (t.ex. Europeiska unionens klassificeringskriterier för ämnen och beredningar) saknas kan parterna använda följande kriterier för klassificering av ämnen och beredningar för tillämpningen av del I:

I. MYCKET GIFTIGA

Ämnen med egenskaper motsvarande dem i tabell 1 eller tabell 2 nedan och som, beroende på sina fysikaliska och kemiska egenskaper, kan ge upphov till industriolyckor.

Tabell 1

LD50(oralt) mg/kg kroppsviktLD50 <= 25 // LD50(dermalt) mg/kg kroppsviktLD50 <= 50

LD50 oralt hos råttor

LD50 dermalt hos råttor eller kaniner

Tabell 2

Diskriminerande dos

mg/kg kroppsvikt < 5

om ämnets akuta orala toxicitet hos djur har bestämts med metoden med fastställd dos

II. GIFTIGA

Ämnen med egenskaper motsvarande dem i tabell 3 eller 4 och med fysikaliska och kemiska egenskaper som kan ge upphov till industriolyckor.

Tabell 3

LD50(oralt) mg/kg kroppsvikt25 < LD50 <= 200 // LD50(dermalt) mg/kg kroppsvikt50 < LD50 <= 400

LD50 oralt hos råttor

LD50 dermalt hos råttor eller kaniner

Tabell 4

Diskriminerande dos

mg/kg kroppsvikt = 5

om ämnets akuta orala toxicitet hos djur har bestämts med metoden med fastställd dos

III. FARLIGA FÖR MILJÖN

Ämnen som har värden för akut toxicitet för den akvatiska miljön motsvarande tabell 5.

Tabell 5

>Plats för tabell>

Förkortningar

Pow - fördelningskoeffient octanol/vatten

BCF - biokoncentrationsfaktor

LD - dödlig dos

LC - dödlig koncentration

EC - effektkoncentration

IC - inhiberande koncentration

Bilaga II

GRÄNSER FÖR SKADESTÅNDSANSVARET OCH

MINIMIBELOPP FÖR DEN EKONOMISKA SÄKERHETEN

Del 1

GRÄNSER FÖR SKADESTÅNDSANSVARET

1. När det gäller den begränsning av ansvaret enligt artikel 4 som avses i artikel 9 delas farliga verksamheter upp i tre olika kategorier på grundval av verksamhetens farlighet.

2. Farlig verksamhet delas in i följande tre kategorier:

Kategori A: Farlig verksamhet i vilken ett eller flera av de farliga ämnen som omfattas av de kategorier som anges i del 1 i bilaga I förekommer eller kan förekomma i mängder som inte överstiger den i bilaga I angivna tröskelmängden multiplicerat med 4.

Kategori B: Farlig verksamhet i vilken ett eller flera av de farliga ämnen som omfattas av de kategorier som anges i del 1 i bilaga I förekommer eller kan förekomma i mängder som överstiger den i bilaga I angivna tröskelmängden multiplicerat med 4.

Kategori C: Farlig verksamhet i vilken ett eller flera av de farliga ämnen som omfattas av de kategorier som anges i del 2 i bilaga I förekommer eller kan förekomma i mängder som motsvarar eller överstiger den i bilaga I angivna tröskelmängden.

3. Följande gränser för ansvaret gäller för respektive kategori av farlig verksamhet:

Farlig verksamhet i kategori A ..............................10 miljoner beräkningsenheter

Farlig verksamhet i kategori B .............................. 40 miljoner beräkningsenheter

Farlig verksamhet i kategori C .............................. 40 miljoner beräkningsenheter

Del 2

MINIMIBELOPP FÖR EKONOMISKA SÄKERHETER

4. När det gäller de minimibelopp för ekonomiska säkerheter som avses i artikel 11 delas farliga verksamheter upp i tre olika kategorier på grundval av verksamhetens farlighet.

5. Farlig verksamhet delas in i följande tre kategorier:

Kategori A: Farlig verksamhet i vilken ett eller flera av de farliga ämnen som omfattas av de kategorier som anges i del 1 i bilaga I förekommer eller kan förekomma i mängder som inte överstiger den i bilaga I angivna tröskelmängden multiplicerat med 4.

Kategori B: Farlig verksamhet i vilken ett eller flera av de farliga ämnen som omfattas av de kategorier som anges i del 1 i bilaga I förekommer eller kan förekomma i mängder som överstiger den i bilaga I angivna tröskelmängden multiplicerat med 4.

Kategori C: Farlig verksamhet i vilken ett eller flera av de farliga ämnen som omfattas av de kategorier som anges i del 2 i bilaga I förekommer eller kan förekomma i mängder som motsvarar eller överstiger den i bilaga I angivna tröskelmängden.

6. Följande minimibelopp gäller för ekonomiska säkerheter för respektive kategori av farlig verksamhet:

Farlig verksamhet i kategori A ..............................2,5 miljoner beräkningsenheter

Farlig verksamhet i kategori B .............................. 10 miljoner beräkningsenheter

Farlig verksamhet i kategori C .............................. 10 miljoner beräkningsenheter

Bilaga III

SKILJEDOMSFÖRFARANDE

1. Om en tvist hänskjuts till skiljedom i enlighet med artikel 26.2 i detta protokoll skall en part eller parterna meddela sekretariatet den fråga och de artiklar i detta protokoll vars tolkning eller tillämpning skiljedomsförfarandet gäller. Sekretariatet skall vidarebefordra den sålunda erhållna informationen till alla parter i detta protokoll.

2. Skiljedomstolen skall bestå av tre skiljemän. Kärandeparten eller kärandeparterna och den andra parten eller parterna i tvisten skall vardera utse en skiljeman, och de två skiljemän som utsetts på detta sätt skall gemensamt utse den tredje skiljemannen, som skall vara ordförande för skiljedomstolen. Den senare får inte vara medborgare i något land som är part i tvisten och inte heller ha fast hemvist inom något av dessa parters områden, vara anställd av någon av dem eller ha befattat sig med målet i någon annan egenskap.

3. Om skiljedomstolens ordförande inte har utsetts inom två månader efter det att den andra skiljemannen har utsetts, skall exekutivsekreteraren i Ekonomiska kommissionen för Europa på begäran av en av parterna i tvisten utse ordföranden inom en tid av ytterligare två månader.

4. Om någon av parterna i tvisten inte utnämner en skiljeman inom två månader efter det att begäran mottagits kan den andra parten underrätta exekutivsekreteraren i Ekonomiska kommissionen för Europa, som skall utse skiljedomstolens ordförande inom en tid av ytterligare två månader. Efter utnämningen skall skiljedomstolens ordförande anmoda den part som inte utsett någon skiljeman att göra detta inom två månader. Om parten inte gör detta inom utsatt tid skall ordföranden underrätta exekutivsekreteraren för Ekonomiska kommissionen för Europa, som skall göra denna utnämning inom en tid av ytterligare två månader.

5. Skiljedomstolen skall meddela sitt beslut i enlighet med internationell rätt och bestämmelserna i detta protokoll.

6. En skiljedomstol tillsatt enligt bestämmelserna i denna bilaga skall själv upprätta sin arbetsordning.

7. Skiljedomstolens beslut, både i processuella och materiella frågor, skall fattas med enkel majoritet vid omröstning bland skiljemännen.

8. Skiljedomstolen får vidta alla lämpliga åtgärder för att fastställa fakta.

9. Parterna i tvisten skall underlätta skiljedomstolens arbete och skall särskilt med alla tillgängliga medel

(a) förse skiljedomstolen med all relevant dokumentation, allt bistånd och alla upplysningar,

(b) göra det möjligt för skiljedomstolen att vid behov inkalla vittnen eller experter och uppta deras vittnesmål.

10. Parterna och skiljemännen skall skydda alla konfidentiella uppgifter som de får i förtroende under förfarandet inför skiljedomstolen.

11. Skiljedomstolen kan, på begäran av någon av parterna, rekommendera tillfälliga skyddsåtgärder.

12. Om någon av parterna i tvisten inte inställer sig inför skiljedomstolen eller underlåter att föra sin talan kan den andra parten begära att skiljedomstolen fortsätter förfarandet och avger sitt slutliga beslut. En parts uteblivande eller underlåtenhet att föra sin talan skall inte utgöra något hinder för förhandlingarna.

13. Skiljedomstolen kan pröva och besluta om genkäromål som direkt härrör från den sak som är föremål för tvisten.

14. Om inte skiljedomstolen beslutar annat på grund av särskilda omständigheter i målet skall skiljedomstolens kostnader, inklusive ersättning till skiljemännen, fördelas lika på parterna i tvisten. Skiljedomstolen skall bokföra alla sina utgifter och tillställa parterna en slutredovisning av dessa.

15. Parter i detta protokoll som har ett rättsligt intresse i tvistens sakfråga och som kan påverkas av ett beslut i målet får med skiljedomstolens samtycke intervenera i förhandlingarna.

16. Skiljedomstolen skall meddela dom inom fem månader från den dag då den upprättas, såvida den inte finner det nödvändigt att utsträcka tidsgränsen med en period som inte bör överstiga fem månader.

17. Skiljedomen skall innehålla domskälen. Det skall vara slutligt och bindande för alla parter i tvisten. Skiljedomstolen skall översända domen till parterna i tvisten och till sekretariatet. Sekretariatet skall vidarebefordra den sålunda erhållna informationen till alla parter i detta protokoll.

18. Tvister mellan parter om tolkningen eller verkställandet av skiljedomen kan av endera parten hänskjutas till den skiljedomstol som avkunnat domen eller, om denna inte kan uppta saken till behandling, till en annan skiljedomstol som tillsätts för ändamålet på samma sätt som den första skiljedomstolen.

BILAGA B: EUROPEISKA GEMENSKAPENS FÖRKLARING I ENLIGHET MED ARTIKEL 27 I PROTOKOLLET OM SKADESTÅNDSANSVAR OCH ERSÄTTNING FÖR SKADA PÅ GRÄNSÖVERSKRIDANDE VATTEN ORSAKAD AV GRÄNSÖVERSKRIDANDE EFFEKTER AV INDUSTRIOLYCKOR

Europeiska gemenskapen förklarar härmed att den i enlighet med EG-fördraget, särskilt artiklarna 175 och 67 i detta, är behörig att ingå internationella överenskommelser som bidrar till uppnåendet av gemenskapens mål på detta område.