RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN om Europeiska unionens strategi för Donauregionen /* COM/2013/0181 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN om Europeiska unionens strategi för Donauregionen 1. Inledning Donauregionen omfattar 14 länder, varav åtta medlemsstater i EU. Där bor över 100 miljoner människor, en femtedel av EU:s befolkning. Länderna har olika ekonomisk styrka, men regionen är nära sammanbunden och har potential för mer integration och tillväxt. Regionen har omdanats av de två senaste omgångarna av EU:s utvidgning, och Kroatien står i begrepp att ansluta sig. Ytterligare fem länder håller på att utveckla sina politiska, socioekonomiska och sektoriella kopplingar med EU på olika sätt. Regionen är strategiskt belägen och förbinder EU med omvärlden, Svartahavsregionen, södra Kaukasus och Centralasien. Den hyser världens mest internationella flod, som är en viktig transportled, ett vitalt vattenbäcken och ett ekologiskt stråk i världsklass. Möjligheter och utmaningar förenar alltså regionen. Ländernas politiska insatser är beroende av varandra. De kan dock med fördel samarbeta bättre, t.ex. genom att komplettera med transportlänkar som saknas, bekämpa föroreningar och översvämningsrisker, minska beroendet av energileverantörer utanför regionen och bemöta demografiska förändringar och kompetensflykt. Regionens konkurrenskraft kan också gynnas avsevärt genom gemensamma insatser i fråga om små och medelstora företag, arbetsmarknad, utbildning och säkerhet. Den institutionella kapaciteten behöver förstärkas på alla nivåer. Europeiska rådet bad i ordförandeskapets slutsatser den 18 juni 2009 kommissionen att utarbeta en EU-strategi för Donauregionen. Kommissionen följde rådets begäran i ett meddelande av den 8 december 2010. I april 2011 godkände rådet meddelandet och den bifogade handlingsplanen, där konkreta åtgärder och exempel på projekt inom elva prioriterade områden förtecknades. Strategin följer samma upplägg som EU-strategin för Östersjöregionen. Strategin utgör en solid, enhetlig ram inom vilken länder och regioner kan ta itu med frågor som inte framgångsrikt kan angripas isolerat utan kräver gränsöverskridande strategiska upplägg, projekt och nätverk. Den möjliggör bättre samarbete för att öka politikens genomslag, hävstångseffekt och annan verkan på EU-nivå men även nationell och lokal nivå, genom att ta vara på befintliga politiska insatser och program och skapa samverkansfördelar mellan dem. Strategin verkar på ett plan mellan den nationella nivån och EU-nivån inom bl.a. forskning och utveckling, migration och säkerhet. Den stärker ländernas EU-integration och för länderna på Västra Balkanhalvön, Moldavien och de ukrainska regionerna närmare EU. Efter 18 månaders tillämpning är fördelarna uppenbara. Strategin har uppnått följande: – Konkreta gränsöverskridande projekt med inverkan på hela regionen främjas, och nya impulser ges till åtgärder i regionen. – Samordningen mellan de enskilda ländernas och EU:s politik och finansieringsformer stöds, och förberedelser görs för ökad enhetlighet och måluppfyllelse med större genomslag 2014–2020. – En brett upplagd samarbetsplattform har byggts upp för att ta itu med frågor som kräver förenade krafter. Det finns 24 samordnare för prioriterade områden och 14 nationella kontaktpunkter som genomför strategin. – Regionens politiska betydelse framhävs genom strategiskt stöd på ministernivå och konkreta framsteg i genomförandet. I följande kapitel redovisas dessa resultat med konkreta exempel, samtidigt som områden som behöver uppmärksammas mer lyfts fram. I kapitel 5 sammanfattas erfarenheterna, och i kapitel 6 finns några rekommendationer för framtiden. 2. Projekt, politiska insatser och nätverk för Donauregionen Strategin är särskilt inriktad på konkreta, strategiska projekt och initiativ med makroregional inverkan. Strategin och handlingsplanen är indelade i fyra områden för att ta itu med de viktigaste frågorna. Den underlättar nya projekt, ger ny fart på befintliga projekt och stöder nätverk för regionen[1]. 2.1. Knyta samman Donauregionen Nya projekt – I nya forskningsprojekt om nyskapande fartyg, t.ex. projektet News, utvecklas lösningar för att förnya Donauflottan med mer konkurrensduglig och miljövänlig teknik, t.ex. effektivare och renare motorer eller bättre konstruktion av fartygsskrov. Detta bidrar till det övergripande målet att öka hållbar godsfrakt på floden med 20 % från 2010 till 2020. – Fartygsvrak avlägsnas från Donau, Sava och Tisa, vilket förbättrar förutsättningarna för sjöfart och miljö. I projektet ska vrak på totalt omkring 15 000 ton avlägsnas. Projektet ingår i strategin och startade på initiativ av Serbiska handelskammaren, och den privata sektorn medverkar också. – Arbete på gasförbindelsen mellan Bulgarien och Serbien har gått framåt. Ledningen ska knyta samman Östersjöregionen med Adriatiska havet, Egeiska havet och Svarta havet. Gasledningen ska bli 150 km lång. Den bidrar till en diversifierad gasförsörjning, tryggar tillgången på gas och är sista länken i den betydelsefulla regionala gasringen. Ny fart på befintliga projekt – Inriktningen på samarbete har underlättat färdigställandet av Calafat-Vidin-bron mellan Rumänien och Bulgarien. Bron samfinansieras med EU-medel och är bara den andra bron på det 630 km långa avsnittet där Donau utgör gränsen. Den fungerar som en viktig länk i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Nya initiativ inom politisk samordning – På uppmaning av kommissionen antog Donauregionens transportministrar den 7 juni 2012 en förklaring om underhåll av Donau som vattenväg, där de åtog sig att vidta konkreta åtgärder, bl.a. övervaka vattendjupet och märka ut farleder i grunda avsnitt. Detta har sedan lett till ett avtal mellan Rumänien och Bulgarien om samarbete och gemensam utrustning. – En gasmarknadsmodell för Donauregionen har tagits fram för att sätta siffror på hur de planerade gasinfrastrukturprojekten påverkar regionen. Det har lett till att Donauländerna enats om en uppsättning politiska rekommendationer för framtida gasprojekt. 2.2. Skydda miljön i Donauregionen Nya projekt – Kommissionens generaldirektorat för forskning och innovation har utlyst en förslagsomgång för forskningsprojekt som rör miljöforskning och förbättrad spridning av forskningsresultat i regionen. På så sätt har många aktörer och medel från offentliga (nationella medel och EU-medel) och privata källor mobiliserats för effektiv förvaltning av floder, deltan, kuster och hav. – Arbetsgruppen för Donaustören har inrättats för att garantera livsdugliga bestånd av denna karaktärsfisk i floden. Arbetsgruppen underlättar projekt, åtgärder och initiativ för att få tillbaka stören. Arbetsgruppen främjar ett övergripande synsätt där biologisk mångfald knyts till politikområden som vattenkvalitet, habitatpermeabilitet, ekonomisk utveckling, miljöupplysning och brottsförebyggande verksamhet (i fråga om den olagliga kaviarhandeln). Ny fart på befintliga projekt – Inom projektet Danube Floodrisk testas metoder och databaser med vilka länderna kan samarbeta. Totalt medverkar 19 institutioner i åtta Donauländer och arbetet driver på framstegen mot gemensamma databaser och kartläggning av översvämningar. Det europeiska varningssystemet för översvämningar (Efas) kompletterar arbetet på detta område. 2.3. Skapa välstånd i Donauregionen Nya projekt – Kommissionens generaldirektorat för kommunikationsnät, innehåll och teknik har inlett ett nytt e-infrastrukturprojekt inom det sjunde ramprogrammet för att förbättra forskarnas tillgång till avancerade beräkningstjänster. Den nya infrastrukturen ska tjäna som länk till superdatorerna i det europeiska Prace-initiativet för länder i Donauregionen och för vissa av länderna i Kaukasus. Projektet SEERA-EI bygger vidare på detta arbete inom ramen för Donaustrategin. – Danube Region Business Forum, som samordnas av den österrikiska handelskammaren, är en betydelsefull nätverksplattform för över 300 små och medelstora företag. Forumet uppmuntrar möten mellan företag och stödjer kontakter med kunskapsaktörer som forskningsinstitut, universitet och högskolor. – Tekniköverföringscentrer håller på att byggas upp i Donauregionen; fem pilotprojekt pågår vid stora universitet i regionen för att förbättra kontakterna mellan forskning och näringsliv. – I ett annat pilotprojekt håller skolor och studerande i regionen på att gemensamt utveckla nyskapande kurser och kreativa utbildningsprogram för att främja gränsöverskridande kontakter mellan kulturerna, där tonvikten läggs på aktivt medborgarskap och hållbar utveckling. En nyskapande lärarhandledning håller på att tas fram, och den ska kunna användas i hela Donauregionen. Nya initiativ inom politisk samordning – Arbetet har inletts för att inrätta en forsknings- och innovationsfond för Donau, där nationella och regionala medel ska samlas. Fonden bygger på erfarenheterna av programmet Bonus i Östersjöregionen. Donauregionens forskningsministrar undertecknade den 9 juli 2012 i Ulm en gemensam deklaration, vilket bereder vägen för förberedelserna. Generaldirektoratet för forskning och innovation och generaldirektoratet för regional- och stadspolitik stöder arbetet bl.a. genom en avdelning på INCO.net för Donau. 2.4. Stärka Donauregionen Nya projekt – Gemensamma forskningscentrumet har tagit initiativ till vetenskapligt stöd till strategin i samarbete med viktiga vetenskapspartner från regionen. Man har börjat bygga upp en infrastruktur för data och tjänster för hela Donauregionen för gemensamma utmaningar som miljöskydd, farbarhet, bevattning, jordbruksutveckling och energiproduktion. Fyra tematiska forskningskluster har samlats för att främja vetenskapligt samarbete och göra forskningen mer strömlinjeformad. Särskilt uppmärksammas strategier för smart specialisering, vilket hjälper länder och regioner att formulera regionala innovationsstrategier. – För att underlätta tillgången till finansiering i regionen matchar Donaufinansieringsdialogen projektidéer och fonder och samlar projektansvariga, bl.a. små och medelstora företag, och banker, internationella finansieringsorgan och finansieringsprogram. Nya initiativ inom politisk samordning – Vid ett polischefsmöte i januari 2012 togs initiativ till att intensifiera samarbetet mellan Donauregionens polismyndigheter, förbättra åtgärder mot flodrelaterad brottslighet (inklusive organiserad brottslighet) och inrätta en gränsöverskridande polisplattform. Dessutom har Europol inlett ett särskilt projekt för hotbildsanalys i Donauregionen. 3. Ta vara på det som redan finns: anpassning av finansieringskällor och skapande av synergi Arbetet har nått framåt genom att man förbättrat hur resurser och kunnande, som ofta redan finns tillgängliga i regionen, används på ett mer samordnat sätt. På så sätt, är det meningen, ska strategin nå bättre resultat och större genomslag genom anpassning av befintliga fonder och politiska insatser på EU-nivå och nationell och regional nivå. Några exempel: – Infrastrukturprojekt, t.ex. avloppsbehandlingsanläggningen i Budapest, ger bättre vattenkvalitet i hela regionen och finansieras av EU:s struktur- och investeringsfonder. – Gränsöverskridande program, bl.a. Rumänien–Serbien och Ungern–Serbien, anpassas alltmer till strategin genom särskilda ansökningsomgångar eller tilldelning av extra poäng i urvalsförfaranden. Enbart Serbien satte av 19 miljoner euro för projekt inom strategin i föranslutningsinstrumentets del för gränsöverskridande samarbete 2011. – Transnationella samarbetsprogram för bl.a. Sydosteuropa och Centraleuropa har finansierat nya projekt inom Donaustrategin. – Det sjunde ramprogrammet för forskning har genomfört tre ansökningsomgångar särskilt för Donauregionens utmaningar, en om innovativa fartyg, en om miljölösningar och en om samordning av forsknings- och teknikpolitiken. – Projekt som medfinansierats av GD Näringsliv har gett stöd till transnationell hållbar turism i Donauregionen. – Hela Donaus längd ingår nu i utkastet till reviderade riktlinjer för det transeuropeiska transportnätet. – Inom investeringsramen för västra Balkan, som finansieras enligt föranslutningsinstrumentet, prioriteras projekt som överensstämmer med strategin. – Europaparlamentet stöder pilotprojekt och förberedande åtgärder för Donauregionen, förser samordnare av prioriterade områden med tekniskt stöd och uppmuntrar innovativa sätt att genomföra strategin. – Regioner som Baden-Württemberg har själva satt av medel till stöd för strategin, bl.a. för inledningsfasen av projekt med tydlig makroregional inverkan. – Europeiska investeringsbanken har tillsammans med Ungern inrättat Donaukontaktpunkten i Budapest för att underlätta utvecklingen av transnationella investeringsprojekt. – Liknande arbete pågår kring övergripande tekniskt stöd för Donauregionen, för att underlätta förberedelser av projekt. För den viktiga programplaneringsperioden 2014–2020 måste man se till att program och projekt kan tas i anspråk för att genomföra strategin enligt följande: – Makroregionala strategier betonas i den gemensamma strategiska ramen för samordning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Det här ger planeringsprocessen strategisk vägledning och underlättar sektoriella och territoriella kopplingar för medel under delad förvaltning, närmare bestämt Sammanhållningsfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling samt Europeiska havs- och fiskerifonden. – Det makroregionala upplägget ingår i partnerskapsavtalen med de enskilda länderna så att nationella och regionala program och samarbetsprogram utformas i enlighet med det. Det garanterar finansiering av strategin i framtiden genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna och tryggar verksamheten på längre sikt. – Ett omlagt, särskilt transnationellt samarbetsprogram inrättas för Donauregionen för att finansiera nätverksprojekt och ge institutionellt stöd för genomförande och styrning. 4. Samarbetsplattform Tack vare strategin finns det nu för första gången i regionen, efter konflikter och splittring och i och med EU:s utvidgning, en fungerande samarbetsstruktur så att man med förenade krafter kan ta itu med Donauregionens utmaningar. Strategin omfattar inte bara projekt och programplanering utan är också en viktig ny plattform för ett brett spektrum av berörda parter, inbegripet länder i Donau som är involverade politiskt på strateginivå. Utan att nya institutioner inrättas kan plattformen göra det möjligt för aktörer inom nationella och regional förvaltning att föra det dagliga genomförandearbetet framåt: – Strategin är uppdelad i elva prioriterade områden som kombinerar sakkunskap och ansvar: 1) transporter med inre vattenvägar, järnvägar, vägar och flyg, 2) energi, 3) kultur och turism, 4) vattenkvalitet, 5) miljörisker, 6) biologisk mångfald, 7) kunskapssamhälle och informationsteknik, 8) konkurrenskraft och klusterutveckling, 9) investeringar i människor och kompetens, 10) institutionell kapacitet samt 11) säkerhet. – De prioriterade områdena sköts av samordnare, som är tjänstemän på hög nivå vid den nationella och regionala förvaltningen och experter på sina ämnesområden. De får stöd av sina kolleger i Donauregionen och är organiserade i elva styrgrupper, en per prioriterat område. De är i sig viktiga nya samarbetsplattformar. – På nationell och regional nivå sköts genomförandet av nationella kontaktpunkter som förankrar strategin i nationella och regionala sammanhang och får de politiska beslutsfattarna att tänka makroregionalt. Politisk förankring skapas genom möten mellan utrikesministrarna och ministrar på olika områden samt genom städernas och regionernas initiativ. – På EU-nivå stöds genomförandet, samtidigt som strategin förankras i EU-politiken, genom kontakter med berörda parter i Donauländerna och kontakter med EU:s beslutsfattare t.ex. i regelbundna forum för Europaparlamentsledamöter, genom att kommissionens tjänstemän regelbundet deltar i Donauomfattande möten och genom institutionellt stöd från EU:s budget. – EU-programmet Interact ger stöd till kapacitetsuppbyggnad, organisationsstöd samt stöd till kommunikationsverktyg (t.ex. visuell identitet, webbplatser eller nyhetsbrev) som kommunicerar strategins resultat till medier och allmänhet. – Med utgångspunkt i vad som redan gjorts ger strategin även höjd profil och operativt stöd till befintliga institutioner i regionen, t.ex. den internationella kommissionen för skydd av Donau (ICPDR) som sysslar med miljö- och vattenkvalitetsfrågor, och Donaukommissionen som sysslar med farbarhet. Civilsamhällets aktörer deltar i arbetet, bl.a. i särskilda seminarier, styrgrupper och årsforumet, särskilt inom det prioriterade området 10, institutionell kapacitet. 5. Lärdomar Efter inledningsskedet kan följande huvudsakliga lärdomar dras: Genomförande · De nationella kontaktpunkterna, samordnarna för de prioriterade områdena och deras styrgrupper är kärnan för att genomföra strategin. Deras arbete behöver förankras starkare i de politiska och administrativa strukturerna. Deras iögonenfallande, centrala roll förutsätter institutionell stabilitet, politiskt erkännande och tilldelning av tillräckligt med personal. De behöver stöd från ministerienivå för att kunna fullgöra sin roll. · Erfarenheten visar att den nationella samordningen fungerar bättre i de länder som inrättat interministeriella arbetsgrupper för nationell samordning av Donauarbetet, särskilt plattformar på politisk nivå eller på hög tjänstemannanivå med ett tekniskt sekretariat som stöd för arbetet. Detta är god praxis som bör uppmuntras i hela regionen. · EU:s budget kan ge ett visst mått av direkt finansiering till genomförandestrukturerna fram till 2014. Eftersom finansieringen inte är garanterad efter det året behöver andra stödformer lokaliseras, t.ex. nationella medel, det kommande transnationella samarbetsprogrammet för Donau och det kommande programmet Interact. Politiskt stöd · Strategin inleddes med stöd från hög politisk nivå, och det förblir en förutsättning för genomförandet. Möten på ministerienivå (om transporter, forskning, innovation och energi) har avsevärt förbättrat skötseln av Donau, samordningen av den nationella och regionala forsknings- och innovationspolitiken samt stödet till länder utanför EU som genomför det tredje energipaketet inom energigemenskapen. · Vid mötena mellan utrikesministrarna har man betonat det allmänna politiska stödet för strategin. Ungerns aktiva roll under sitt ordförandeskap påskyndade arbetet. Det är särskilt användbart när den politiska nivån påverkar strategins genomförande. Finansiering av konkreta åtgärder · Det är mycket viktigt att på bästa sätt ta vara på befintliga politiska insatser och program, t.ex. de europeiska struktur- och investeringsfonderna, föranslutningsinstrumentet, programmet för transeuropeiska transportnät, ramprogrammet för forskning och utveckling samt privata medel. För 2014–2020 måste strategin inarbetas systematiskt i programmen. Donauländerna, regionerna och Europeiska kommissionen måste samarbeta. · Betydande initiativ har inletts till stöd för projekt i förberedelseskedet och för att förbättra tillgången till finansiering, t.ex. Danube Region Technical Assistance Facility, medel från delstaten Baden-Württemberg, Budapests Donaukontaktpunkt och Donaufinansieringsdialogen. Kopplingarna mellan de här initiativen bör öka. Förstärkning av befintliga initiativ · Synergier med befintliga organ och initiativ, såsom ICPDR, energigemenskapen eller Internationella organisationen för migration har skapats och behöver stärkas. Att involvera befintliga institutioner, organ och nätverk har redan visat sig användbart på andra håll, t.ex. i Östersjöregionen. Detta underlättas av högnivågruppen för vägledning av makroregionala initiativ, som ger råd om verksamheten, stärker tillgänglig sakkunskap, förebygger dubbelarbete och ser till att tillgängliga resurser tas till vara på bästa sätt. Resultatinriktning och mål · Med hjälp av mål, milstolpar och färdplaner kan man prioritera, bidra till att verksamheten genomförs i rätt tid och kommunicera strategins potential. Dessa bör ses över och bevakas löpande. Integration av politiska insatser och fonder · Integrerade strategier har sitt särskilda värde, t.ex. genom att man kombinerar sjöfarts- och miljöhänsyn vid utvecklingen av floden bl.a. på sträckan öster om Wien. Kommissionen underlättar samarbete mellan sektorer inom bl.a. forskning genom Gemensamma forskningscentret, berörda tjänstegrenar och flera olika finansieringskällor. I allmänhet bör man använda EU-ramar mer och därigenom betona att Donauregionen omfattar mycket mer än bara floden. Integration av länder utanför EU · I strategin deltar sex länder utanför EU på jämställd fot, något som underlättar integration och samarbete i regionen. Man behöver hitta och förstärka innovativa lösningar för att underlätta de här ländernas medverkan och för att finansiera projekt. Här ingår redan fullständig medverkan i samordningen av de prioriterade områdena och i styrgruppen, där särskild vikt läggs vid stöd till medverkan. Medel har anslagits från EU:s tilldelning till verksamheten i Donaustrategin av minst ett land utanför EU, och det är förebildligt. Kommunikation · Profilen har höjts och kommunikationen underlättats tack vare en gemensam visuell identitet, den heltäckande webbplatsen för alla prioriterade områden, nyhetsbrevet och marknadsföringsmaterialet med stöd från programmet Interact. Det vore lämpligt att samla informationen om möten och konferenser om Donau för att bättre samordna kommunikationen om dem. · Vid det första årsforumet i Regensburg i november 2012 bekräftades det politiska stödet för strategin, samtidigt som genomförandet av den kunde visas upp och diskuteras. Det ligger ett värde i att hålla sådana forum regelbundet, som det stora evenemanget för strategin, i kombination med ett utrikesministermöte. 6. Rekommendationer EU:s strategi för Donauregionen har visat tydlig potential under sitt första operativa år. Den har framhävt en region med stora möjligheter till utveckling och ytterligare integration, och har samtidigt inriktats på gemensamma utmaningar såsom hållbar resursanvändning och klimatförändringar. För den fortsatta verksamheten kring de frågor som regionen står inför rekommenderar kommissionen på grundval av de erfarenheter som redovisats här och vid det första årsforumet att de medverkande länderna och regionerna gör följande: · Stärka sina interna genomförandestrukturer, ge tillräckliga anslag, tillhandahålla politiskt stöd och öka den institutionella stabiliteten. · Sörja för kontinuitet och lämpliga mandat för företrädare i styrgrupperna, och utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfondernas program 2014–2020 till stöd för genomförandestrukturerna. · Inrätta ett hållbart ledarskap och en långsiktig planering för strategin, med bistånd av Europeiska kommissionen, så att de medverkande länderna och regionerna axlar sitt ansvar. Genomförandet av strategin bör bli mer självständigt, med strukturer som garanterar kontinuiteten även om de involverade personerna byts ut. · Löpande se över genomförandet av alla prioriterade områden, inbegripet åtaganden på den politiska nivån och konkreta milstolpar, för att kraftsamla på särskilda områden och se till att åtgärderna är fokuserade samt för att lägga grunderna för prioritering och en magrare, mer resultatinriktad struktur. · Se till att man sätter större fokus på resultat genom att i högre grad uppmärksamma mål, indikatorer, milstolpar och färdplaner. · Se till att strategin systematiskt inarbetas i EU:s program och de nationella och regionala programmen för åren 2014–2020, särskilt de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Horisont 2020, programmet för konkurrenskraft och små och medelstora företag samt fonden för ett sammankopplat Europa, samtidigt som man utnyttjar Donaunätverkens och de centrala intressenternas sakkunskap vid programplanering och genomförande. · Stärka strategins bidrag till Europa 2020 genom konkreta åtgärder i Donauregionen med anknytning till smart, hållbar tillväxt för alla. · Stärka Donauåtgärdernas samstämmighet med EU-politiken genom att se till att verksamheten inom strategin diskuteras av befintliga institutioner, i berörda rådskonstellationer och vid behov vid särskilda ministermöten. · Öka kommunikationen för att nå en bredare publik. · Etablera årskonferensen som årets höjdpunkt som ger strategisk vägledning, skapar kopplingar och gemensamma förhållningssätt och framhäver gemensamma resultat. · I samarbete med Europeiska kommissionen öka samarbetet och samstämmigheten med befintliga och eventuella framtida EU-initiativ som har liknande omfattning i en makroregion eller ett havsbäcken. [1] Fullständiga rapporter för varje prioriterat område finns på Donaustrategins webbplats (www.danube-region.eu/pages/reports).