EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 23.9.2020 COM(2020) 618 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN EMPTY Uppdatering om förstärkt övervakning – Grekland, september 2020 {COM(2020) 618 final} - {SWD(2020) 208 final}



BAKGRUND Den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken i Grekland övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken och inom ramen för den förstärkta övervakningen i enlighet med förordning (EU) nr 472/2013(). Den förstärkta övervakningen av Grekland () vittnar om att Grekland måste fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med befintliga eller potentiella källor till ekonomiska och finansiella svårigheter och samtidigt genomföra strukturreformer som underbygger en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. Den förstärkta övervakningen ger en heltäckande ram för övervakning av den ekonomiska utvecklingen och den politik som behövs för att uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning. Den gör det möjligt att regelbundet bedöma den senaste ekonomiska och finansiella utvecklingen i Grekland, övervaka villkoren för statens upplåning och uppdatera skuldhållbarhetsanalysen. Den förstärkta övervakningen utgör även en ram för bedömningen av Greklands allmänna åtagande vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 att fortsätta och slutföra de reformer som antagits inom ramen för ESM-programmet och se till att målen för de viktiga reformer som antagits inom ramen för programmen för ekonomiskt bistånd uppnås. Mot den bakgrunden bevakas inom ramen för den förstärkta övervakningen att de särskilda åtagandena om att slutföra de viktiga strukturreformer som inleddes inom ramen för programmet inom sex nyckelområden fullgörs inom de överenskomna tidsfristerna fram till mitten av 2022, dvs. när det gäller i) offentligfinansiella och finans-/strukturpolitiska åtgärder, ii) social välfärd, iii) finansiell stabilitet, iv) arbets- och produktmarknader, v) Hellenic Corporation of Assets and Participations (HCAP) och privatiseringar, och vi) modernisering av den offentliga förvaltningen (). Detta är en den sjunde rapporten om förstärkt övervakning av Grekland. Rapporten baseras på slutsatserna av det övervakningsuppdrag som genomfördes på distans den 13–14 juli 2020 och den regelbundna dialog som förs med myndigheterna. Övervakningsuppdraget genomfördes av Europeiska kommissionen i samverkan med Europeiska centralbanken (). Internationella valutafonden deltog inom ramen för sin övervakningscykel efter programperiodens slut, medan Europeiska stabilitetsmekanismen deltog inom ramen för sitt system för tidig varning och i linje med samförståndsavtalet av den 27 april 2018 om arbetsförbindelser mellan Europeiska kommissionen och Europeiska stabilitetsmekanismen. Den aktuella rapporten bedömer Greklands åtaganden gentemot Eurogruppen om slutförande av reformer fram tills halvårsskiftet 2020. Rapporten är inte kopplad till tillkännandegivandet av nästa uppsättning politikberoende skuldåtgärder som – enligt det överenskomna tvååriga schemat – kan införas på grundval av den åttonde rapporten. Den åttonde rapporten förväntas bli publicerad i november. SAMLAD BEDÖMNING Den grekiska regeringen har hittills lyckats begränsa spridningen av utbrottet av coronaviruset och mobiliserat ett stort antal åtgärder som begränsar dess socioekonomiska konsekvenser, men ekonomin förväntas ändå drabbas hårt av pandemin. Efter den första vågen av begränsningsåtgärder som varade till och med maj justerade myndigheterna åtgärdernas stränghet i olika sektorer i linje med pandemins utveckling. De har mobiliserat ett stort antal kompletterande åtgärder och reagerat snabbt på den faktiska utvecklingen genom att skala upp eller ändra de befintliga åtgärderna eller införa nya stödmekanismer för specifika sektorer i takt med pandemins utveckling. Grekland har inte desto mindre fortfarande den högsta arbetslösheten i EU, och dess ekonomi drabbas sannolikt hårdare än andra medlemsstater, med tanke på den stora turistsektorn och mer allmänt den stora andelen företag som säljer tjänster samt små och medelstora företag. Trots de svåra omständigheterna som pandemin har orsakat har Grekland gjort betydande framsteg inom ett antal större reformer under de senaste månaderna, i synnerhet genom att slutföra det eftersökta lagförslaget om att fullständigt omarbeta insolvenslagstiftningen. Myndigheterna har dessutom infört ett nytt, mer omfattande program för tidsbegränsad korttidsanställning som ger företag friheten att justera arbetstagarnas arbetstimmar och ersättningen för de timmar då de inte arbetar. På uppdrag av EU kommer kommissionen att tillhandahålla stöd för detta och andra katastrofinsatser under det nya europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure) () som uppgår till totalt 2,7 miljarder euro. Alla dessa steg är lägliga då utbrottet av coronaviruset medför nya utmaningar för såväl den finansiella sektorn som arbetsmarknaden, vilket medför en avgörande roll för effektiva anpassningsmekanismer. Dessutom har goda framsteg även gjorts inom följande: ·Investeringslicensreform, där det ålderdomliga klassificeringssystemet har avskaffats och omklassificering av ekonomisk verksamhet baserat på miljökriterier har harmoniserats med unionslagstiftningen, vilket förväntas minska industrisektorns börda avsevärt. ·Energipolitik, med fortsatta nedstängningar av brunkolseldade anläggningar och framsteg inom målmodellen, även om lanseringsdatumet försenades. ·Offentlig förvaltning, där ett viktigt initiativ för att förstärka kapaciteten hos den oberoende myndigheten med ansvar för att tillsätta offentliga tjänstemän har nått det slutgiltiga genomförandestadiet och den öppna rekryteringsprocessen för chefstjänster inom den offentliga sektorn har förlängts ytterligare. Regeringen har också gjort goda framsteg med andra reformer som inte är direkt relaterade till åtaganden gentemot Eurogruppen men som förväntas ha en betydande effekt på företagsklimatet och investerarnas inställning. Detta omfattar en ambitiös reform av yrkesutbildningar och framsteg inom digitala myndigheter. En ny tillväxtstrategi som bör slutföras inom kort förväntas presentera ett antal ambitiösa åtgärder för att stödja den ekonomiska återhämtningen och en hållbar tillväxt i framtiden. Därutöver har myndigheterna börjat vidta de överenskomna åtgärderna för att påskynda genomförandet av offentliga investeringar, vilket kommer att vara avgörande för att stödja en snabb upptagning av de EU-medel som kommer att bli tillgängliga under nästa fleråriga budgetram och Next Generation EU. I synnerhet de omfattade medlen från faciliteten för återhämtning och motståndskraft som Grekland förväntas motta understryker hur viktigt det är att fortskrida snabbt med viktiga möjliggörande reformer, däribland portalen för strategiska projekt och faciliteten för projektförberedelse, reformen av offentlig upphandling och ytterligare förstärkning av ramen för korruptionsbekämpning. Medan dessa är goda framsteg finns det ett antal politiska områden som har påverkats avsevärt av coronavirusets utbrott, vilket har lagt till ytterligare några fall till föregående förseningar. Pandemin och de relaterade begränsande åtgärderna har orsakat ekonomiska störningar utan historiskt motstycke vilket har föranlett en omedelbar justering av prioriteringarna. Utbrottet av coronaviruset har haft omfattande inverkan på förmågan att genomföra reformer, särskilt inom områden som beror på arbetskraftsintensiva processer, kommittéarbete och lagstiftande eller juridiska processer. Till följd av detta har framstegen inom tidigare inledda reformer tillfälligt avstannat inom ett antal områden, framför allt inom avbetalning av skulder, administration av offentliga intäkter, sjukvård, landregisterprojektet och privatiseringsagendan. I några av dessa fall tillkommer detta utöver tidigare problem med genomförandet. Trots goda framsteg inom ett antal lagstiftningsinitiativ har myndigheterna ännu inte slutfört vissa av reformerna som är relaterade till finanssektorn. Denna rapport drar slutsatsen att Grekland har gjort goda framsteg med genomförandet av sina reformåtaganden, trots de svåra omständigheterna som orsakats av pandemin och som oundvikligen har orsakat förseningar av genomförandet av flera åtgärder. Det är positivt att genomförandet av alla åtaganden har återupptagits, trots att förseningarna på grund av pandemin oundvikligen har gjort det nödvändigt att schemalägga vissa åtaganden till ett senare datum i framtiden. Myndigheterna uppmuntras att fortsätta att mobilisera resurser med avsikten att vidta alla nödvändiga steg för att uppnå sina fastslagna åtaganden före den åttonde rapporten om förstärkt övervakning, som kommer att publiceras i november. I samband med detta förväntas en utbetalning av nästa uppsättning politikberoende skuldåtgärder. Detta kräver ett ständigt deltagande från de grekiska myndigheterna, särskilt inom områden såsom skulder, sjukvård, privatisering och den finansiella sektorn, där fler åtgärder behövs. MAKROEKONOMISK UTVECKLING Coronaviruspandemin och åtgärderna för att bekämpa den förväntas drabba den grekiska ekonomin hård. Nödvändiga stränga åtgärder som infördes från och med den sista veckan i mars tills slutet på maj förväntas ha haft sin största inverkan på den ekonomiska verksamheten under detta års andra kvartal. Sektorer som har drabbats särskilt hårt av pandemin, till exempel turism och transport, står för en betydande del av grekiska exporter och det totala mervärdet. Arbetslösheten ökade till 17 % i maj, en ökning från 15,9 % i februari, vilket avbröt en nedåtgående trend som hade pågått sedan slutet på 2013. Kompletterande åtgärder har bidragit till att begränsa arbetslösheten hittills men det finns tecken på en ”frusen” arbetsmarknad. Lägre disponibel inkomst hos hushållen och företagsvinster tillsammans med ett ändrat konsumentbeteende och en allmän osäkerhet förväntas ha en stor inverkan på inhemsk efterfrågan. Konsumentpriserna förväntas minska under 2020 och öka något under 2021 tillsammans med återhämtningen. Den ekonomiska verksamheten överlag 2020 förväntas förbli väl under 2019 års nivåer och återhämta sig helt 2022 efter en delvis nedgång 2021. Tillväxttakten för BNP förväntas nå - 9 % under 2020 och 6 % under 2021. Kompletterande åtgärder från regeringen har bidragit till att skydda ekonomin mot omfattande konkurser och förlorad sysselsättning. Blandningen av regeringsstöd genom att minska skattetrycket med 3,1 miljarder euro (1,9 % av BNP), skydd av arbeten och inkomster med 4,1 miljarder euro (2,4 % av BNP) och likviditetsbegränsningarna med 5,9 miljarder euro (3,5 % av BNP) är en balanserad strategi och förväntas spela en avgörande roll för att upprätthålla ekonomin och därmed hjälpa ekonomin att återhämta sig. Osäkerheten om pandemins utveckling och därmed dess ekonomiska konsekvenser förblir extremt hög. Osäkerheten gäller inte endast pandemin och dess spridning inom Grekland och globalt utan även framtida åtgärder som kan bli nödvändiga för att begränsa virusets spridning och de långsiktiga ekonomiska konsekvenserna till följd av begränsningar, ändrat konsumentbeteende, eventuella konkurser och svårigheter för nyblivna arbetslösa återvända till arbetsmarknaden. Ett snabbt antagande av EU:s nya stödprogram, framför allt faciliteten för återhämtning och motståndskraft, är avgörande som motvikt mot dessa effekter och för att tillhandahålla ett nödvändigt stöd till reformer, investeringar och tillväxt. Bedömningen sker även mot en bakgrund av betydande geopolitiska spänningar och ökande migrationsströmmar, vilket bidrar till osäkerheten. OFFENTLIGFINANSIELL UTVECKLING OCH FRAMTIDSUTSIKTER

De offentligfinansiella utsikterna för 2020 har försämrats sedan den senaste rapporten. Om man tar hänsyn till kommissionens delårsprognos för sommaren 2020 och de huvudsakliga åtgärderna som vidtagits sedan maj 2020 för att lindra konsekvenserna av pandemin, förväntas det primära underskottet för närvarande vara cirka 5,8 % av BNP under 2020 Dessa prognoser tar ännu inte hänsyn till konsekvenserna av högsta förvaltningsdomstolens pensionsbeslut av den 14 juli och inte heller till det väntande beslutet från revisionsrätten, vars totalkostnad för närvarande uppskattas till 0,8 % av BNP. En fullständig uppdatering av offentligfinansiella prognosen kommer att beredas i samband med bedömningen av utkastet till budgetplanen för 2021. Myndigheterna har förlängt tillämpningen av några av de tidigare åtgärderna för ett antal ytterligare månader och antagit fler tillfälliga åtgärder för att hantera coronaviruskrisen. Med beaktande av att det förväntade taket på 2 miljarder euro för de återbetalningsbara bidragen till företag uppnåddes i juli 2020, beslutade regeringen att utöka åtgärderna och öppna plattformen för en tredje omgång ansökningar, planlagt i september, med ett förväntat tak på 1 miljard euro. Ytterligare en omgång kan ske i slutet på året. Dessutom kan uppskjutna skattebetalningar och avbetalningar återbetalas i upp till 24 avbetalningar från och med januari 2021. Dessutom har myndigheterna antagit en ny uppsättning åtgärder sedan maj 2020, däribland: 1) Rätten att minska förskottsbetalningar av företags- och inkomstskatt i händelse av en viss minskning av omsättning för företag och egenföretagare (den offentligfinansiella effekten förväntas vara 0,9 % av BNP under 2020). 2) Ett program för tidsbegränsat arbete och andra åtgärder i syftet att bibehålla sysselsättningsgraden (den offentligfinansiella kostnaden förväntas vara 0,6 % av BNP under 2020). 3) Åtgärder i syftet att minska konsekvenserna för turistnäringen genom dedikerade sociala program för turistnäringen och en utökad marknadsföringskampanj. 4) En tillfällig sänkning av mervärdesskatt för transport, drycker, turistpaket och biografbiljetter från 24 % till 13 %. samt 5) införandet av ett tillfälligt subventionssystem för avbetalningar av hypotek-, konsument- och företagslån som är säkrade genom en huvudsaklig bostad för gäldenärer med inteckningar på huvudbostäder som har påverkats ekonomiskt av coronaviruspandemin. Sammanlagt förväntas den offentligfinansiella kostnaden för dessa övriga åtgärder uppgå till 1,8 % av BNP under 2020. Ytterligare tidsbegränsade åtgärder i syftet att stödja återhämtningen nästa år offentliggjordes den 12 september och kommer att bedömas i samband med bedömningen av utkastet till budgetplanen för 2021. Myndigheterna har dessutom utökat tidigare åtgärder som tillhandahåller likvida medel till hushåll och företag. Taket för samfinansieringslån till små och medelstora företag från Hellenic Development Bank har ökat med 588 miljoner euro, till sammanlagt 838 miljoner euro. Dessutom har förfallodatumet för betalning av inkomstskatt, företagsskatt och fastighetsskatt framskjutits (dock utan inverkan på de offentligfinansiella intäkternas storlek). Myndigheterna har återupptagit arbetet med att slutföra den nationsomfattande omvärderingen av fastighetsvärden, som utgör grunden för fastighetsskatten (ENFIA). Slutförandet av detta särskilda åtagande med tidsfristen vid halvårsskiftet 2020 har nu schemalagts till halvårsskiftet 2021. Dessa oundvikliga förseningar inträffade tidigare under året till följd av nedstängningar på grund av coronaviruset. Uppgiftsinsamlings- och kvalitetsbedömningsarbetet som ligger till grund för bestämningen av priser för befintliga värdezoner förväntas slutföras i slutet på detta år. Årets skattebedömningar för enkel fastighetsskatt (ENFIA) kommer därmed i huvudsak baseras på föregående fastighetsskattevärden. Utökningen av det befintliga värdezonsystemet över hela landet måste ske under nästa år med en ny tidsfrist vid halvårsskiftet 2021. Osäkerheten omkring den offentligfinansiella prognosen är fortsatt stor. Utvecklingen av pandemin och de relaterade begränsningsåtgärderna medförde en betydande osäkerhet omkring makroekonomiska och därmed offentligfinansiella händelser. Bortsett från coronavirusets framfart sedan mars står Grekland dessutom inför ett förnyat migrationstryck och geopolitiska spänningar, vilket kan föranleda ytterligare finansieringsbehov. De försämrade ekonomiska förutsättningarna skapar ytterligare risker beträffande statsgarantier. Dessutom står de offentliga finanserna även fortsättningsvis inför risker som härrör från den pågående rättsprocessen mot det offentliga fastighetsföretaget, där frågan om giltigheten hos det nyligen uppnådda förlikningsbeslutet ska avgöras av appellationsdomstolen i Aten. Betalningen av offentliga obligationer till den grekiska posten, vilket kan förverkligas inom en kort framtid. Det väntande beslutet från revisionsrätten om retroaktiv kompensation för pensionärer i den offentliga sektorn samt högsta förvaltningsdomstolens beslut om kompletterande pensioner och säsongsbonusar (se nedan). På den positiva sidan förväntas Grekland att gagnas avsevärt av de nya faciliteterna, däribland faciliteten för återhämtning och motståndskraft, vars syften är att stödja investeringar och reformer i EU under den kommande programperioden och förväntas stödja tillväxten och de offentliga finanserna framöver. OFFENTLIG SKATTEFÖRVALTNING Bemanningsnivåerna hos den oberoende myndigheten för offentlig skatteförvaltning fortsatte att öka i en måttlig takt, men förblev markant under målen (särskilt åtagande), medan begränsade framsteg har skett inom de övergripande personalreformerna. Bemanningsnivåerna i slutet på det andra kvartalet var 11 916 jämfört med målet på 12 500 i slutet på 2019. Dessutom har myndigheterna antagit rättsliga förbehåll varmed personal från den oberoende myndigheten har flyttats till andra myndigheter, vilket gör det ännu svårare att uppnå personalmålen. Slutförandet av personalreformen, som förväntas underlätta den oberoende myndighetens förmåga att locka och kvarhålla den kompetenta personal den behöver, beror på antagandet av lagstiftning om löneskalan. De europeiska institutionerna uppmuntrade myndigheterna att anta denna under nästa granskningsperiod. Delvis framgång har skett inom den oberoende myndighetens IT-ramverk och högkvarter och ytterligare viktiga steg förväntas antas under de kommande månaderna. En färdplan för IT-ramverket har utvecklats och lanseringen av plattformen myDATA för elektronisk bokföring och andra webbtjänster som erbjuds av den oberoende myndigheten förväntas slutföras före oktober 2020. Planeringen av att flytta den oberoende myndighetens högkvarter till en enda plats fortskrider. Upphandlingen för uppförandet av en ny byggnad förväntas offentliggöras senast det första kvartalet 2021. Ett utkast till en lag om att förstärka ramverket mot smuggling, däribland åtgärder för att förstärka den operativa samordningscentralens verksamhetskapacitet har tagits fram och förväntas bli antagen senast oktober 2020. Kapaciteten hos den operativa samordningscentralen, som samordnar insatser mot smuggling, kommer att förstärkas genom att införa en ny urvalsprocess för tjänstemän som förlänger utstationeringen upp till sex år, samtidigt som strukturen förblir djupt förankrad inom den oberoende myndigheten. Det kommer att vara viktigt att snabbt anta primär- och sekundärlagstiftningen samt säkerställa att den oberoende myndigheten har tillräckliga medel så att den kan utföra sin roll effektivt. En tillfällig kommitté för att avgöra skatteskuldstvister har instiftats under finansministeriets behörighet. Enligt de antagna villkoren upphör kommitténs mandat i juli 2021. Medan tvistlösningarna förväntas lätta rättsväsendets börda är det viktigt att de nya kommittéernas mandat inte förlängs, då detta kan skapa ett parallellt system jämte direktoratet för tvistlösning, vilket är en del av den oberoende myndigheten. Pandemin har hittills endast påverkat återbetalningen av offentliga skulder i begränsad utsträckning. Angående insamlingen av skatteskulder har resultatet från det andra kvartalet ännu inte publicerats, men enligt de preliminära månadsresultaten för perioden från januari till maj 2020 verkar den övergripande betalningskulturen inte ha påverkats nämnvärt. Till skillnad från tidigare perioder uppnådde det gemensamma centret för indrivning av socialförsäkringsskulder inte sina mål som ställdes före coronaviruspandemin. FÖRVALTNINGEN AV DE OFFENTLIGA FINANSERNA Utbrottet av coronaviruset har påverkat skuldindrivningstakten vilket tillför till de tidigare svårigheterna med genomförandet. Under juni 2020 uppgick de icke betalda förfallna skulderna till 1,5 miljarder euro, det vill säga 667 miljoner euro över målet i indrivningsplanen som antogs oktober 2019. Dessa händelser speglar endast delvis störningarna i arbetskraftsintensiva processer som orsakats av pandemin. Till de huvudsakliga drivkrafterna hör en oväntad ökning av stocken av obehandlade pensionsanspråk, vilket ökar beloppen som ska betalas ut före halvårsskiftet 2021. Myndigheterna åtog sig att uppdatera planen före slutet på oktober 2020 med detaljerad information om regleringen av de tillkommande eftersläpande pensionsanspråken. Vissa strukturella åtgärder, inklusive automatiseringen av behandlingen och tilldelningen av de nya pensionsanspråken samt digitaliseringen av den gemensamma socialförsäkringsfonden (e-Efka), uppges emellertid i stort sett vara i fas. Dessutom anpassar och genomför myndigheterna ett antal korrigeringsåtgärder i flera delsektorer för att minska förseningarna och åter sätta genomförandet av indrivningsplanen på rätt spår. Dessa åtgärder fokuserar framför allt på områdena pension, sjukvård och medel utanför budgeten, samt att förbättra IT-verktygen för tillsyn. Myndigheterna förväntar sig att dessa åtgärders inverkan ska vara synlig i data för augusti, som kommer att bedömas i nästa rapport om förstärkt övervakning. De strukturella reformer som rekommenderats av den grekiska revisionsrätten för att förbättra betalningssystemet pågår – ett särskilt åtagande för halvårsskiftet 2021. Det kvarstår utmaningar angående digitaliseringen av sjukvårdssektorns centrala upphandlingssystem. Myndigheterna slutför en ny lag som omfattar alla relevanta aspekter av intern kontroll över den offentliga sektorn i ett enda lagförslag och som är ett viktigt steg framåt. Dessutom utformar myndigheterna ett nytt IT-ramverk för bokföring i syftet att förbättra betalningsprocessen. Myndigheten har fortsatt att vidta nödvändiga åtgärder för att skapa ett enda konto för statskassan för att förbättra kontantövervakningen samtidigt som framstegen inom kontantprognoser, ett särskilt åtagande för mitten av 2020, har försenats på grund av coronaviruspandemin. Det enda kontot för statskassan används och de enheter som fortfarande står utanför systemet är inte signifikanta sett till den totala likviditeten. Finansministeriet kommer att utföra en bedömning av enheternas efterlevnad av reglerna om likviditetsbuffert före slutet på oktober 2020, vilket i praktiken skulle slutföra denna del av det särskilda åtagandet. Myndigheten uppmuntras att skapa särskilda verktyg för en nära övervakning av de enheter som bedöms ligga i riskzonen. Ersättningen av pappersbeställningar med elektroniska beställningar har fortskridit. Däremot har utvecklingen av det pågående pilotprojektet för likviditetsbudgetering stött på förseningar på grund av coronaviruspandemin och kommer att utvärderas på nytt i nästa rapport. Reformen av kontoplanen, vari åtaganden för mitten av 2021 och mitten av 2022 ingår, fortskrider i stort planenligt, men genomförandet i budgeten för offentliga investeringar är fortfarande en utmaning. Upphandlingen av ett nytt IT-system med stöd för kontoplanreformen pågår och myndigheterna har vidtaget ytterligare steg för att stödja reformen. Arbetet med en funktionell klassificering av kontoplanen pågår i enlighet med ramverket för prestationsbaserad budgetering. Framsteg görs även när det gäller att införa kontoplanens klassificeringar i genomförandet av budgeten för offentliga investeringar, samtidigt som en mindre detaljerad klassificering för närvarande finns kvar för budgetberedningsfasen. Myndigheterna har åtagit sig att utforska eventuella förbättringsstrategier med hjälp av tekniskt stöd från kommissionen. Myndigheterna förbereder en lagändring för att bemöta de mest trängande utmaningarna inom offentlig upphandling och har tagit de första stegen mot att anta en ny strategi för offentlig upphandling för 2021–2025 som skulle bidra till en mer hållbar och effektiv användning av offentliga resurser. Coronaviruset har haft en stor inverkan på den ursprungliga tidslinjen för lagens antagande, vilket planerades för slutet på oktober. Den bemöter ett antal viktiga problem i det rättsliga ramverket för offentlig upphandling. Det är avgörande att den genomförs fullständigt och i rätt tid eftersom den offentliga upphandlingen kommer att vara avgörande hantering av medlen från faciliteten för återhämtning och motståndskraft. I detta syfte uppmuntras myndigheterna att anta en handlingsplan för att genomföra det nya ramverket. En kommitté skapades inom den grekiska enda myndigheten för offentlig upphandling som arbetar på den nya strategin med stöd från generalsekretariatet för samordning. En tidslinje har fastställts för slutförandet av den strategin och handlingsplanen senast februari 2021. Myndigheterna har börjat genomföra de överenskomna åtgärderna för att hantera den upprepade otillräckliga användningen av investeringsbudgeten som har observerats under tidigare år. Egenskaperna hos och rollen för portalen för strategiska projekt samt en tidsplan för dess genomförande fastställdes i juli 2020. Den kommer att instiftas som en oberoende enhet som samordnas av regeringens ordförandeskap och kommer att hantera prioriterade infrastrukturprojekt till ett värde som överstiger 10 miljoner euro. Faciliteten för projektförberedelser kommer att bistå till förberedelsen och genomförandet av dessa projekt. Dess belägenhet och utformning utarbetas för närvarande. Det kommer att vara viktigt att säkerställa att dess belägenhet skyddar etablerade oberoende institutioners rättigheter och kompetenser. Syftet med åtgärderna, däribland stegen för att förbättra tillsynen över och prognosen för budgeten för offentliga investeringar, är att använda de tillgängliga resurserna på bästa möjliga vis och påskynda förvärvet av EU-medel samt är avgörande för att säkerställa en effektiv användning av faciliteten för återhämtning och motståndskraft. Medan genomförandet av dessa endast hjälper på medellång sikt kommer genomförandet av budgeten för offentliga investeringar detta och kommande år även att gagnas av en ökad användning av EU-medel, då den aktuella programperioden når sitt slut och vissa av åtgärderna som vidtagits mot pandemin har finansierats av budgeten för offentliga investeringar. Handlingsplanen för 2019 för att förbättra tillsynen över och prognoserna för budgeten för offentliga investeringar genomförs enligt tidsplanen. Mer frekventa och utökade utbyten av data mellan de ansvariga ministerierna finns redan på plats och andra åtgärder genomförs enligt planen. Trots att coronavirusets utbrott ledde till smärre förseningar planerar myndigheterna att absorbera alla förseningar i den ursprungliga tidslinjen. STATLIG UPPLÅNING

Den grekiska regeringens obligationsavkastningar och avkastningsdifferens minskade nära lågpunkterna efter krisen. Avkastningsdifferensen över den tyska statsobligationen har minskat med cirka 250 baspoäng sedan början på maj 2020 och stabiliserats under 1 procentenhet i augusti för den femåriga fristen. Statsskuldsmyndigheten utfärdade en 10-årig obligation i juni 2020 med stöd från Eurosystemets köp av grekiska statspapper och med hjälp av de gynnsamma finansieringsvillkoren. Obligationsauktionen öppnades på nytt i september 2020. De gynnsamma finansieringsvillkoren och den stora kontaktreserven dämpar finansieringsriskerna, som fortfarande är omfattande. Budgetens finanseringsbehov har ökat markant sedan den senaste rapporten till följd av den försämrade makroekonomiska miljön, åtgärder för att begränsa de ekonomiska konsekvenserna av pandemin samt utbetalningar av pensioner (se nedan). Den offentliga förvaltningens kontantreserv är fortsatt omfattande och uppgick till mer än 31 miljarder euro i slutet på juni. En tillräckligt stor kontantbuffert tillsammans med utvecklingen av en tillväxtstrategi kommer att spela en stor roll för att vinna investerarnas förtroende. SOCIAL TRYGGHET Myndigheternas arbete med att slutföra upprättandet av den gemensamma sociala trygghetsfonden (Efka) går framåt (ett särskilt åtagande med tidsfrist vid halvårsskiftet 2020). Bland annat förväntas den digitala transformationen av fonden till ”e-Efka” genomföras i slutet på 2020. Det första stadiet av att sammanfoga den offentliga sektorn och kompletterande pensionsfunktioner har redan genomförts och den fysiska förflyttningen av arbetarna, som ursprungligen försenades av pandemin, bör slutföras i slutet på året. Därför har åtagandet planerats om till slutet på 2020. Uppföljningsstegen, inklusive öppnandet av vissa regionala kontor, bör ha slutförts senast halvårsskiftet 2021. Den digitala hanteringen av pensionsansökningar befinner sig för tillfället i en pilotfas men myndigheterna är säkra på att målet på 30 % digitalt behandlade pensionsansökningar i slutet på juni 2020 har uppnåtts. Det senaste beslutet från högsta förvaltningsdomstolen berättigar pensionärer som har lämnat in en ansökan till kompensation för 2012 års pensionsnedskärningar för perioden från juni 2015 till maj 2016. Medan det kan ta flera veckor för det fullständiga beslutet att publiceras har det tillkännagivits att kompensationen omfattar en 11-månadersperiod från det att högsta förvaltningsdomstolens föregående beslut publicerades i juni 2015 till och med genomförandet av 2016 års reform i maj 2016. Regeringen har beslutat att förekomma framtida rättsliga överklaganden och kompensera alla pensionärer i den offentliga sektorn för nedskärningar av deras huvudpensioner, oavsett om de ansökte om detta eller inte. Detta kommer att kosta 0,5 % av BNP. Regeringen har också åtagit sig att kompensera pensionärer i den offentliga sektorn när ett parallellt mål som förhandlats i revisionsrätten har avslutats, vilket kommer att höja totalkostnaden för kompensationen till 0,8 % av BNP. Huruvida tidigare nedskärningar av kompletterande pensioner och säsongsbonusar måste täckas kommer att framstå tydligare när domstolens fullständiga domslut har publicerats. Kompensationerna är engångsbetalningar och påverkar inte pensionssystemets nuvarande funktion eller framtida pensionsutgifter. Enligt myndigheterna förväntas konsekvensen av revisionsrättens senaste beslut som ger manliga tjänstemän med små barn rätt till förtidspension vara liten. För att hantera utbrottet av coronaviruset under våren 2020 har myndigheterna förstärkt sjukvården avsevärt, vilket omfattar en större användning av digitala verktyg. Detta omfattar en ökning av tillgängliga intensivvårdsplatser och rekrytering av fem tusen extra vårdpersonal, såväl läkare som sjuksköterskor, samt framsteg inom distansvård. Tack vare att dessa åtgärder vidtogs tidigt har Grekland lyckats begränsa virusets spridning under den första vågen. Grekland driftsatte ett antal digitala verktyg som även kan användas efter pandemins slut. Omarbetningen av primärvården, ett särskilt åtagande för mitten av 2020, kommer att ta längre tid att genomföra, då detta kommer att spegla ändringar av hur vissa huvudelement tillhandahålls och på grund av de oundvikliga förseningarna på grund av strategin mot pandemin, Lagstiftningsändringarna är fortfarande i utkaststadiet men de förväntas antas senast våren 2021. Syftet med reformen, som inleddes 2018, är att skapa ett omfattande primärvårdsystem där hela befolkningen måste registrera sig hos en familjedoktor som blir patientens första vårdkontakt och agera som grindvakt till andra vårdinstanser. Baserat på den tillgängliga informationen planeras en omarbetning av de flesta delarna av reformen och distributionen av systemet har avbrutits tills en ny leveransmodell har definierats. Myndigheterna uppmuntras till att påskynda genomförandet av ett obligatoriskt registrerings- och grindvaktssystem som, enligt överenskommelsen, bör utgöra kärnan för det nya systemet, eftersom de är avgörande för att skapa ett motståndskraftigt och väl fungerande primärvårdssystem. De säkerställer lika tillgång och skyddar befolkningen från tillgångsdriven efterfrågan och dess undvikbara finansiella börda, vilket är en växande källa till oro i det nuvarande systemet. Myndigheterna planerar att återuppta lanseringen av nätverket för primärvård senast våren 2021, med tanke på det kortsiktiga behovet av att fokusera resurser på att öka antalet tillgängliga familjeläkare som är anställda av den offentliga sjukvårdsfonden. Reformen blev desto viktigare i ljuset av coronaviruskrisen, med tanke på primärvårdsenheternas centrala roll, däribland de nya och snabbt driftsatta mobila enheterna (KOMY), i kampen mot pandemin hittills. Centralstyrda upphandlingar (ett särskilt åtagande med tidsfrist vid halvårsskiftet 2020), har redan genomförts delvis, och skapandet av den nationella sjukvårdsmyndigheten för upphandlingar fortskrider, men är ännu inte slutförd på grund av de förseningar som har orsakats av pandemin. Centralstyrda upphandlingar sker främst på regional nivå. Vissa slutförs även på central nivå men det rör sig främst om upphandlingar som påbörjades under det föregående systemet. Ett lagförslag som definierar den nya rättsliga ramen för myndigheten har slutförts och kommer att antas i slutet på året. Myndigheterna delade också en operativ plan för upphandling som ska lanseras 2020. Enligt planen är målet på 40 % centralt upphandlade sjukhusutgifter (ett särskilt åtagande med tidsfrist vid halvårsskiftet 2022) fortfarande genomförbart, och myndigheterna siktar på att nå 30 % senast det första kvartalet 2021. De europeiska institutionerna uppmuntrade myndigheterna att stödja fler reformer genom att återaktivera prisobservatoriet från och med januari 2021, ett övervakningsverktyg vars syfte är att öka transparensen och effektinviten. För tillfället är det fortfarande en utmaning att rekrytera de nödvändiga kompetenserna för myndigheten, men detta kan underlättas av en ny rättslig ram som kommer att antas under de kommande månaderna. Beträffande sjukvårdskostnaderna är de ökande återkraven och försenade indrivningarna orosmoment. Ett förstärkt och konsekvent genomförande av de tidigare vidtagna strukturella åtgärderna skulle bidra till effektiviteten och tillgång till sjukvård av god kvalitet. Detta illustreras av att återkraven under 2019 för läkemedel är 36 % högre än för 2018 och nästan 65 % högre än 2017. Indrivningen av återkrav för privata sjukvårdsleverantörer för 2018 och 2019 förväntas börja i november 2020. De europeiska institutionerna uppmuntrar myndigheterna att anta nödvändig lagstiftning för att slutföra de lagstiftningsförfaranden och administrativa processer som krävs för att påbörja indrivningen senast oktober 2020, och därmed bevara återkravens offentligfinansiella trovärdighet, samt granska den nuvarande definitionen av återkrav i syftet att införa en riskfördelningskomponent och förstärka incitamenten för att undvika att skapa nya återkrav och minska tillgångsdriven efterfrågan. Därmed kan mängden stora utbetalningar undvikas. Utformningen av pelaren om ”återinträde på arbetsmarknaden” i systemet med social solidaritetsinkomst (tredje pelaren) anpassas med hänsyn till coronaviruskrisen, och det nationella genomförandet av den nya ramen, ett särskilt åtagande vars tidsfrist löper ut i slutet på 2019, är schemalagt till hösten 2020, med förbehåll för hälsorelaterade händelser. Under 2019 har ett pilotprojekt i syftet att säkerställa tillgången till socialt stöd och inträde på arbetsmarknaden genomförts i 32 kommuner över hela landet. Resultaten från pilotprojektet har utvärderats med fokus på dess nationella genomförande under 2020. På grund av utbrottet av coronaviruset fanns det ett behov av att anpassa den grekiska arbetsförmedlingens (OAED) affärsprocesser till den nya situationen och därefter anpassa villkoren för det nationella genomförandet av den nya ramen. Genomförandet bör inledas under hösten 2020. Den omarbetade primärlagstiftningen för det nya subventionssystemet för lokal kollektivtrafik antogs i juli 2020 (ett särskilt åtagande med tidsfrist vid halvårsskiftet 2020). Den sekundära lagstiftningen, som ska antas i september 2020, håller på att beredas för tillfället och ska möjliggöra en regelbunden och objektivt grundad återbetalning av subventionerade kollektivtrafikbiljetter till aktörer i Aten och Thessaloniki. Reformen av ramverket för förmåner till personer med funktionsnedsättning fortskrider enligt dess tidigare överenskomna reviderade tidsplan (ett särskilt åtagande med tidsfrist vid halvårsskiftet 2019 och som kommer att ta längre tid att fullborda). Ett gemensamt policydokument förväntas i september 2020 och ett pilotprojekt bör inledas i början på 2021. Det elektroniska systemet för behandling av ansökningar är nu tillgängligt i tre regioner men verksamheten hos kontoren för bedömning av funktionsnedsättningar har påverkats av pandemin. UTVECKLINGEN INOM DEN FINANSIELLA SEKTORN Den finansiella sektorn har utstått de första konsekvenserna av coronaviruspandemin relativt väl med hjälp av myndigheternas och EU:s ansträngningar för att bibehålla de berörda verksamheternas tillgång till finansiering. Likviditeten på finansmarknaderna samt tillförseln av finansiering till ekonomin har bibehållits och bankerna lyckades hålla kostnaderna för finansiering på en hanterbar nivå trots de ökade kostnaderna för långfristig osäkrad finansiering. Detta har underlättats av lättnaden av villkoren för riktade långfristiga refinansieringstransaktioner i Eurosystemet och en tillfällig lättnad av säkerhetskraven för krediter, i synnerhet undantaget om att godkänna grekiska statsskuldsinstrument som säkerhet. Data till och med juli 2020 visar att återhämtningen av bankkrediter till icke-finansiella företag till och med har ökat i takt, medan bankkrediter till små företag utan status som juridisk person också har börjat vända snabbt i en positiv riktning, vilket mildrar effekten av den fortsatta minskningen av bankkrediter till hushåll. Detta speglar såväl företagens ansträngningar för att bygga upp likviditetsbuffrar och början på utbetalningen av akutstödåtgärder. Grekiska företag gagnades av två system som genomfördes av Hellenic Development Bank, det vill säga ett garantisystem och ett räntesubventioneringssystem för nya företagslån. Efterfrågan på dessa system var stor. Dessutom har livskraftiga, framför allt små och medelstora företag gagnats av direkta räntesubventioner på befintliga lån. Dessa system förväntas ge stöd till ökat lånande hos företag under de kommande månaderna. Anståndsåtgärder till lånebetalningar tillsammans med flexibiliteten som utlovats av tillsynsmyndigheten tyder på att pandemins inverkan på bankernas lånebokföring kommer att vara begränsad detta år. Mer än 10 % av bankernas sammanlagda låneportfölj har gagnats av anstånden som gäller till och med den 31 december. De fyra systembankerna har avsevärt ökat nedskrivningarna i deras första kvartalsresultat 2020, men den totala omfattningen av avsättningsbehoven kommer att stå klart först efter att anstånden löper ut, vilket kan medföra nedåtriktade risker för 2021. Ökade avsättningar kan öka påtryckningarna på de grekiska bankernas redan svaga lönsamhetsprognoser. Den låga lönsamheten tillsammans med kostnaden för framtida värdepapperiseringar kan utgöra utmaningar för bankernas kapitalsituation i den närmaste framtiden. Bankernas genomsnittliga kärnprimärkapitalrelation föll från 15,9 % i slutet på 2019 till 14,6 % under det första kvartalet 2020, men förblev i nivå med kapitalkraven. Minskningen berodde i huvudsak på genomförandet av aktsamma övergångsregler som tillämpades på det första kvartalet varje år. I framtiden måste bankernas kapitalsituation hantera ytterligare regleringsändringar och den framtida värdepapperiseringen av nödlidande lån på medellång sikt. Kvaliteten på bankernas kapital är fortsatt låg på grund av den höga mängden uppskjutna skattekrediter medan kopplingen mellan kreditinstitut och deras statsobligationer kan komma att öka under de kommande månaderna. Medan stocken av nödlidande lån har fortsatt att minska under början på 2020 kan coronaviruskrisens potentiella negativa inverkan på tillgångskvaliteten synas först efter att anståndsfristen har löpt ut. Stocken av nödlidande lån hos grekiska banker har fortsatt sin nedåtgående trend under det första kvartalet av 2020. Andelen har sjunkit till 39,6 % under mars 2020 och förväntas sjunka ännu lägre under det andra kvartalet när den positiva inverkan av den första värdepapperiseringen i Hercules-programmet () får formell verkan. Bankernas strategier för att minska andelen nödlidande lån påverkas emellertid av pandemin och bankernas interna kapacitet för att på ett hållbart vis strukturera om lån förblir låg. De åtgärder som beskrivs nedan övervakas och bedöms som en del av ett fortlöpande åtagande på finanspolitikens område: ·Myndigheterna planerar att lämna in ett lagförslag till parlamentet inom kort som kommer att leda till en omfattande omarbetning av insolvensramverket. Den nya insolvenslagen integrerar insolvensförfaranden för företag och privatpersoner och införlivar EU-lagstiftning om ramar för förebyggande omstrukturering. Det övergripande målet är att påskynda skuldavskrivningar, möjliggöra snabbare utbetalningar till borgenärer samt bevara livskraftiga företag med hjälp av ramar för förebyggande omstrukturering. Med inspiration från internationella bästa praxis förväntas effektiviteten hos omstruktureringen förbättras genom att förenkla förfarandekraven och använda en elektronisk plattform. Lagen kommer att träda i kraft den 1 januari 2021. Detta förutsätter att en stor mängd sekundärlagstiftning antas, vilket kommer att avgöra vissa aspekter av reformen, samt att IT-plattformen slutförs. Båda dessa processer pågår. ·Samtidigt tillät myndigheterna att systemet med skydd för huvudsaklig bostad och systemet för utomrättsligt förfarande upphörde, samtidigt som alternativa sociala skyddsförfaranden instiftades för sårbara gäldenärer. Dessa förfaranden upphörde planenligt den 31 juli 2020 respektive den 30 april 2020. Regeringen presenterar dessutom nya socialpolitiska verktyg som skyddar sårbara gäldenärer parallellt med omarbetningen av insolvensramverket. I samband med förfarandet inför konkurser kommer sårbara gäldenärer, som har ett lån kopplat till sin huvudsakliga bostad och har drabbats av ett plötsligt inkomstbortfall, vara berättigade till ett tillfälligt bidrag, vilket ytterligare bör stödja minskningen av nödlidande lån och förhindra att nya ansamlas. För att förebygga moralisk risk kommer subventionen att vara tillgänglig för såväl icke-nödlidande som sårbara nödlidande gäldenärer enligt de villkor som anges i lagtexten, med undantag för sådana nödlidande låntagare vars lån har förfallit för mer än ett år sedan. Dessutom inför lagen ett system med försäljning och återuthyrning där berättigade nödlidande låntagare får stanna i sin huvudsakliga bostad och därefter eventuellt få rätt till hyressubventioner. Detta arrangemang utsträcks utöver den befintliga hyressubventioneringen och kommer att genomföras genom en aktör från den privata sektorn. Aktören från den privata sektorn kan vara berättigad till statliga garantier för att få tillgång till finansiering om detta bedöms vara nödvändigt.

·Myndigheterna kommer även att inom kort föreslå åtgärder till parlamentet i syftet att påskynda hanteringen av eftersläpande ärenden rörande insolventa hushåll, som har blivit mer flertaliga till följd av inställda domstolsförhandlingar på grund av pandemin. I synnerhet är avsikten att införa en automatisk ny schemaläggning av förhandlingar på distans via en elektronisk plattform samt förenklade förfaranden. Dessutom finns en elektronisk plattform för kontroll av berättigande och filtrering av strategiska försumliga parter tillgänglig för institutionella gäldenärer, men dess inverkan på antalet eftersläpande ärenden har hittills varit begränsad. Under tiden har antalet eftersläpande ärenden ökat ytterligare till följd av inställda domstolsförhandlingar på grund av utbrottet av coronaviruset. Medan pandemin har försvårat insamlandet av data om de eftersläpande ärendenas förlopp under det andra kvartalet 2020 kan den nyligen skapade statistiska enheten under justitieministeriet bidra till att sammanställa, bearbeta och på ett enhetligt sätt presentera tillförlitliga data med hjälp av IT-verktyg. ·Myndigheterna avser vidta ett antal åtgärder i syftet att förbättra den elektroniska auktionsplattformens funktion och användarvänlighet och förenkla de tillhörande förfarandena. Dessa åtgärder förväntas bli antagna i oktober 2020 och inkludera en skyldighet för auktionsförrättare att ladda upp en kopia av värderingsrapporten för och fotografier på fastigheter på webbplatsen för elektroniska auktioner. Andra åtgärder kommer att införas som led i omarbetningen av civilprocesslagen (se nedan). Bruket av elektroniska auktioner, som upphörde till följd av stängda domstolar och notarier på grund av coronaviruspandemin, återupptogs den 1 september men avsikten är att ge sårbara låntagare anstånd tills slutet på december 2020, med tanke på att insolvenslagstiftningen och de tillhörande socialpolitiska insolvensåtgärderna träder i kraft i januari 2021. ·Myndigheterna vidtar åtgärder för att kompensera för pandemirelaterade förseningar av hantering av eftersläpande ärenden om statliga garantier och åtar sig att tidigarelägga den övergripande processen och betalningsschemat. Myndigheterna har uppgraderat sina slutförandemål för den andra halvan av 2020, vilket mer än kompenserar för de förseningar som uppstod under årets första hälft, samtidigt som de övergripande målen för 2020 har ökats med 33 %. Myndigheterna fortsätter även som planerat med alla nödvändiga strukturella förbättringar, däribland ett omarbetat beslut på ministernivå om elektronisk fillagring, interoperabilitet med lokala skattekontor och förflyttning av personal. ·Arbetet med att anta de riktade ändringarna av civilprocesslagen pågår. Lagstiftningskommittén förväntas lämna in ett utkast i slutet på januari 2021 och målet är att den omarbetade lagen ska antas i slutet på februari 2021 för att därefter träda i kraft i september 2021. Tilläggen kommer bland annat att hantera frågor som berör prisjusteringsförfrågningar för elektroniska auktioner. ·En riktad ändring av primärlagstiftningen om uppskjutna skattekrediter för att säkerställa den operativa effektiviteten har lämnats in till parlamentet och förväntas bli antagen inom kort. Målet är att skydda den förlustabsorberande kapaciteten hos bankernas kapital under alla omständigheter. Ytterligare tekniska aspekter och procedurrelaterade aspekter som är relaterade till förfarandet för uppskjutna skattekrediter, särskilt i samband med resolution, kommer att förtydligas genom sekundärlagstiftning i förekommande fall. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden utökade sina ansträngningar för att stödja systembankerna att nå sina mål att minska antalet nödlidande lån och öka verksamheten i den rådande, pandemidrabbade miljön. På grundval av fondens förslag ändrade myndigheterna sin tillämpliga lag för att skydda fondens äganderättigheter i fall där systembankernas företagsstruktur ändras () i relation till pågående värdepapperiseringstransaktioner. ARBETSMARKNAD I juni 2020 har myndigheterna dessutom infört ett nytt, mer omfattande program för tidsbegränsad korttidsanställning (Synergasia) som ger företag friheten att justera arbetstagarnas arbetstimmar och ersättningen för de timmar då de inte arbetar. Programmet förväntas spela en viktig roll i att låta arbetsmarknaden anpassa sig till den chock som förorsakats av coronavirusets utbrott. Programmet, vars kostnad väntas uppgå till 440 miljoner euro, är berättigat till finansiering under det nya europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure), vari kommissionen har föreslagit att Grekland ska tilldelas 2,7 miljarder euro i ekonomiskt stöd. Vissa aspekter av den befintliga arbetsrätten omarbetas och moderniseras som led i kodifieringen av arbetsrätten. Däri ingår en ny ram som reglerar nya arbetsformer (såsom plattformsarbete och delningsekonomi) och ändringar som skiljer inspektions- och tvistlösningsfunktionerna i linje med internationella arbetsorganisationens riktlinjer. Arbetsrättslagen förväntas vara inlämnad till parlamentet i oktober 2020 och dess kodifiering förväntas följa i november 2020. Myndigheterna fortsätter att genomföra sina omfattande utbildningspolitiska planer med en reform av det offentliga skolväsendet som antogs i juni 2020 och betydande framsteg inom allmän och yrkesinriktad utbildning. Lagförslaget om att uppgradera offentliga skolor har bland annat som mål att lyfta fram mjuka färdigheter, digital kompetens, språkundervisning och utvärdering av skolenheter. Samtidigt är syftet med reformen av allmän och yrkesinriktad utbildning, som utarbetas för närvarande, att förbättra kvaliteten på den utbildning som erbjuds, öka andelen elever som väljer den här vägen och bättre koppling mellan yrkesinriktad utbildning och livslångt lärande baserat på arbetsmarknadens behov. Reformen, som har förberetts i samråd med sociala partner, ser framför sig nya professionella gymnasier, nya läroplaner och bättre utvärderingar av arbetsmarknaden. En viktig beståndsdel av reformen är också ackreditering och kvalitetskontroll av de institut och tillhandahåller fortbildning. Myndigheterna förbättrar också ramverket för lärlingsroller som del av reformen. PRODUKTMARKNADER OCH KONKURRENSKRAFT Myndigheterna fortsätter att arbeta på omfattande initiativ för att förbättra ramen för de ekonomiska förutsättningarna i syftet att öka konkurrenskraften och lägga en grund för en ekonomisk återhämtning efter coronaviruspandemins utbrott. Som led i detta har de som målsättning att färdigställa den nya tillväxtstrategin inom kort där reformåtgärder inom viktiga politiska områden som främjar produktiviteten i den privata sektorn och bidrar till en hållbar tillväxt. Reformen av investeringslicenser fortskrider väl, trots vissa förseningar. Myndigheterna uppnådde sitt åtagande om att omarbeta/avskaffa olägenhetsklassificeringen i god tid före tidsfristen för det särskilda åtagandet med tidsfrist vid halvårsskiftet 2021. Dessutom gäller följande: ·Genomförandet av ramlagen om inspektioner (ett särskilt åtagande med tidsfrist vid halvårsskiftet 2020) fortlöper i stadig takt i förhållande till de överenskomna prioriteringarna, även om en del arbete fortfarande kvarstår. De europeiska institutionerna uppmuntrade myndigheterna att ta fram en tidslinje för att slutföra detta arbete, inklusive antagandet av all nödvändig stödlagstiftning inför nästa rapport. Myndigheterna åtog sig att utöka ramverket till de fyra återstående domänerna före slutet på 2021. En fullständig driftsättning vore ett omfattande steg eftersom det skulle nödvändiggöra förebyggande kontroller utan att göra avkall på arbetsmiljöstandarder. ·Förenklingen av förfarandet för investeringslicenser (ett särskilt åtagande med tidsfrist vid halvårsskiftet 2020) fortskrider, om än med vissa förseningar. Myndigheterna har antagit primärlagstiftning för att förenkla primärproduktionssektorn och sekundärlagstiftningen förväntas komma snart. Förslag på förenklingar av de flesta av de återstående sektorerna har lämnats in och primärlagstiftning förväntas inom kort. Myndigheterna uppmuntras att före nästa rapport utveckla en tidslinje för antagandet av all nödvändig sekundärlagstiftning i alla sektorer samt för förenkling av fåtalet återstående verksamheter. ·Slutligen är distributionen av IT-systemet som ska stödja ramverket för investeringslicensiering (ett särskilt åtagande med tidsfrist vid årsslutet 2019) försenat på grund av komplikationer i upphandlingsförfarandet. Förutsatt att inga överklaganden inlämnas till domstol förväntas myndigheterna underteckna avtalet inom kort. Genomförandet av viktiga reformer för affärsklimatet som inleddes under programmet för ekonomiskt stöd fortsätter, om än med vissa förseningar inom vissa områden på grund av utbrottet av coronaviruset. Arbetet fortskrider med genomförandet av ramen för certifiering av externa miljöbedömare, vilket har pågått sedan programmet för den europeiska stabilitetsmekanismen, och certifiering av externa inspektörer, även om den nödvändiga sekundärlagstiftningen ännu inte har antagits. Myndigheten granskar även licensvillkor för tematisk turism och mjölkmarknaden, vilket är mycket välkommet. Ökad samordning och tillsyn, utöver åtgärder som främjar ökad synlighet för reformen av investeringslicenser, skulle bidra till det pågående genomförandet. En ny strategi för att lyfta fram Greklands exportpotential och inåtriktad utländsk direktinvestering ska publiceras snart. Målet med strategin är att identifiera nyckelsektorer och exportmarknader och effektivt samordna vidkommande institutioner samt nå ut till berörda intressenter. Ytterligare framsteg beror på antagandet av lagstiftning som klargör utrikesministeriets roll och skapandet av nödvändiga operativa strukturer inom särskilda områden. Lanseringen av en upphandling för en enda kontaktpunkt för importer och exporter har senarelagts till slutet på september på grund av pandemin. Myndigheterna gör gradvisa framsteg med ytterligare åtgärder för att göra det ännu enklare att bedriva affärsverksamhet. Registrering via den elektroniska kontaktpunkten har varit obligatorisk för privata företag medan ramen för att skydda minoritetsinvesterare förstärktes genom ett antal skyddsmekanismer för urval, tillsättning och utvärdering av styrelseledamöter och ökade redovisningskrav. Genomförandet av den nyligen uppdaterade färdplanen mot att slutföra fastighetsregisterprojektet har startat om efter förseningar på grund av utbrottet av coronaviruset. Tillsättning av företagsledningen förväntas slutföras inom kort, förberedelsen av företagsstrategin går framåt och anbudsförfarandet för digitaliseringen av fastighetsregistren förväntas inledas i slutet på året. Insamlingen av markrättigheter har slutförts för 82 % av landet och registerkartläggningen har slutförts för 33 % av rättigheterna, vilket är lägre än det särskilda åtagandet med tidsfrist vid halvårsskiftet 2020 att slutföra 45 % av rättigheterna. Senast oktober 2020 förväntas slutförandet av fastighetsregistret nå 35 %. Myndigheterna förbereder lagstiftning med påföljder mot medborgare som inte deklarerar sina fastigheter inom den föreskrivna tidsramen och tilldelningen av de sista fem avtalen för registerkartläggningen som försenades på grund av rättsliga förfaranden fortskrider. Medan bemanningen på det grekiska fastighetsregistret nu är tillfredsställande kommer mer tid att öppna fastighetsregisterkontor och -filialer efter pandemin. I slutet på oktober 2020 kommer ytterligare sex hypotekkontor att stänga och ett fastighetsregisterkonto (för Thrakien) kommer att öppna.

Den offentliga presentationen av alla kvarstående skogskartor som enligt schemat skulle stå färdig vid halvårsskiftet 2020 har försenats på grund av antagandet av lagstiftning om markanvändningstvister som uppstår till följd av beslut i förvaltningsdomstol. Detta kan försena slutförandet av landregisterprojektet som helhet. Det är schemalagt till maj 2022 men kan försenas med flera månader. De europeiska institutionerna uppmuntrade myndigheterna att fortskrida med uppladdningen och bekräftelsen av de återstående skogskartorna (53 % av landet har redan bestyrkta kartor) och samtidigt hantera problemområden. Myndigheterna bekräftade att de slutförda områdena inte kommer att påverkas av ändringen, det vill säga att bekräftelsen av skogskartorna inte kommer att annulleras. Alla återstående kartor kommer att laddas upp senast december 2020. Den grekiska regeringen har fortsatt att bidra konstruktivt till en uppsättning förslag som åtgärdar anti-trustfallet och uppfyller ett särskilt åtagande med tidsfrist som upphör vid årsskiftet 2020. Förslagen bör efter hand skickas till ett marknadstest av kommissionen, vilket är ett steg mot att genomföra åtgärden och avsluta ärendet. Förbättringar av förslaget att ge det offentliga energiföretagets konkurrenter tillgång till en andel av dess grundförsörjning, inklusive i fråga om att säkerställa en transparent urvalsprocess, tillgång för mindre aktörer till mekanismen och en detaljerad genomförandemekanism. Energitillsynsmyndigheten tillkännagav den 1 november som slutdatum för driftsättningen av målmodellen för elektricitet, ett särskilt åtagande som ska slutföras senast vid halvårsskiftet 2020. Detta är till följd av en utvärdering av testperioden för att testa marknaden som nådde slutsatsen att en smärre framskjutning av det ursprungliga datumet, den 17 september, var nödvändig. De europeiska institutionerna kommer att rapportera om den länge emotsedda driftsättningen av målmodellen i nästa rapport. Driftsättningen av målmodellens tre relaterade marknader (dagen före-, intradag- och balansmarknad) och deras samspel med den nuvarande depositmarknaden är ett enormt framsteg på vägen mot att skapa en modern energimarknad och skapar förutsättningar för att Grekland ska kunna ansluta till närliggande energimarknader inom en snar framtid. Arbetet framskred även inom andra områden av Greklands energipolitik. Framför allt har Grekland antagit en ambitiös lag som främjar elektricitetsrörlighet, vilket kommer att bidra till att uppfylla målen i Greklands nationella energi- och klimatplan. Ett utkast av huvudplanen för att genomföra övergången från brunkolseldad energiförsörjning är redo för offentligt samråd. Underskottet i det särskilda kontot för förnybar energi försämrades till följd av coronavirusets utbrott och är ett orosmoment för framtiden. Arbetet på förbindelseledningen mellan Kreta och Grekland har inletts och kommer att stå för merparten av landets långsiktiga mål om att förbinda öarna till fastlandet. I transportsektorn har myndigheterna förberett ett antal planerade järnvägsprojekt för att åtgärda de förseningar som utstod i samband med genomförandet av det operativa programmet för transport och miljö för 2014–2020. Ansvariga europeiska myndigheter kommer att granska dessa projekt. En modernisering av Greklands offentliga järnvägsbolag kommer att främja ytterligare EU-investeringar i sektorn. Den nationella övergripande transportplanen har slutförts och godkänts av ministeriet för infrastruktur och transport. HELLENIC CORPORATION OF ASSETS AND PARTICIPATIONS (HCAP) OCH PRIVATISERINGAR Pandemin har medfört nya utmaningar för HCAP men dess arbete inom nyckelområden som omfattas av åtagandena gentemot Eurogruppen har fortsatt. Trots de svårigheter som har orsakats av pandemin pågår genomförandet av den strategiska planen (ett fortlöpande åtagande) och ett utkast till en verksamhetsplan för 2020–2022 togs fram i augusti och godkändes av HCAP:s styrelse. De nyckelutförandeindikatorer som övervakar genomförandet av den strategiska planen har nyligen justerats för att ta hänsyn till pandemin samt bestämma värden för 2021 och 2022. En granskning av de statsägda företagens styrelser (ett särskilt åtagande som ska utföras senast halvårsskiftet 2019) pågår och är nära att slutföras. HCAP:s fastighetsportfölj, som innehas av det offentliga fastighetsföretaget, har vuxit gradvis men uppfyller ännu inte förväntningarna. Samtidigt står fastighetsföretaget inför allvarliga rättsliga utmaningar. Överföringen av Olympic Athletic Centre (ett särskilt åtagande som ska utföras senast halvårsskiftet 2018) har visat sig vara komplicerad men fortskrider med en rad administrativa steg och upphandlingssteg. Myndigheternas stöd till HCAP har fortsatt. Detta omfattar stöd för viktiga statsägda företag där de negativa följdverkningarna av pandemin har varit störst (särskilt Athens Urban Transport Organisation och Hellenic Post) samt stöd för Hellenic Posts saneringsplan. Myndigheterna, i samarbete med de europeiska institutionerna, har tagit fram uppdaterade ministerriktlinjer, som nu förväntas under tredje kvartalet 2020, där myndigheterna avser förtydliga sina förväntningar på det ekonomiska resultatet för HCAP:s tillgångsportfölj. Myndigheterna har valt HCAP som hem för en ny 5G-fokuserad riskkapitalfond och har samarbetat intensivt med de europeiska institutionerna i utformningen av dess struktur, vilket säkerställer en fullständigt oberoende ledning som följer HCAP:s ledande principer. Det kommer att vara viktigt att säkerställa att HCAP:s rättigheter och kompetenser skyddas med hänseende till att ställa nya strukturer eller enheter under dess tillsyn. När det gäller samordningsmekanismen har myndigheterna dessutom tillkännagivit en avsikt att fortsätta med förberedelserna för prestationsbaserade avtal vari allmännyttiga skyldigheter ingår för ett begränsat antal statsägda företag. Framstegen med transaktionerna som ingår i avyttringsplanen för Hellenic Republic Asset Development Fund (TAIPED) har påverkats av utbrottet av coronaviruset men de flesta har återupptagits från och med juni. Förseningarna i förhållande till den ursprungliga tidsplanen för de pågående transaktionerna har varit betydande men även begränsade tack vare det faktum att TAIPED fortsatte med slutförandet av transaktionerna under pandemin. En regelbunden uppdatering av avyttrandeplanen godkändes av regeringen den 10 september. Framstegen för de särskilda åtagandena för transaktionerna är följande: ·Hellinikon: Myndigheterna är fortsatt starkt engagerade och har vidtagit nödvändiga åtgärder för att komplettera förhandsvillkoren för det ekonomiska avslutandet av transaktionen och har inlett rivningen av de nuvarande byggnaderna på platsen från och med den 3 juli. Flytten av de offentliga användarna har nästan slutförts med endast ett fåtal kvarvarande arrangemang för användare som förblir på platsen och formaliseringen av delningen av Hellenikon-platsen enligt överenskommelsen i februari 2020 pågår för närvarande. Det ekonomiska avslutandet av transaktionen avvaktar fortfarande utfallet av rättsliga förfaranden mot anbudsförfarandet för casinotillstånd och andra rättsprocesser som rör administrativa åtgärder som ska behandlas i september och oktober 2020. Delar av casinomålet har redan förlikats till statens fördel men ett annat ärende pågår fortfarande. Myndigheterna bedömer att ett slutgiltigt beslut kommer snart. ·Koncessionen Marinan i Alimos: Efter undertecknandet av koncessionsavtalet i maj bör det ekonomiska avslutandet av transaktionen ha skett inom 120 dagar. Den 3 september förlängde TAIPED:s styrelse tidsfristen på 120 dagar med ytterligare 50 dagar (till den 30 oktober 2020) för att tillåta tillräckligt med tid för att slutföra transaktionen. ·Hellenic Petroleum: Efter det misslyckade första anbudsförfarandet vid halvårsskiftet 2019 och med tanke på den avsevärda minskningen av företagets kapitaliseringsvärde bedömde TAIPED att det var lämpligt att skjuta upp transaktionen till ett senare tillfälle. ·Försäljning av 30 % av Atens internationella flygplats: Anbudsförfarandet fortlöpte väl före utbrottet av coronaviruset, då nio berörda parter ansågs kvalificerade att gå vidare till den bindande anbudsfasen. Tidsfristen för att lämna in bindande anbud förlängdes dock till följd av pandemins inverkan på lufttransportsektorn. TAIPED kommer att besluta om nästa steg när situationen förbättras, vilket sannolikt inte kommer att ske före 2021. ·Statliga gasbolaget (DEPA): Upphandlingarna av DEPA Infrastructure och DEPA Commercial, som inleddes i december 2019 respektive januari 2020, lockade ett stort intresse från investerare. I juni 2020 valde TAIPED:s styrelse att fortsätta till den bindande anbudsfasen för båda transaktioner. ·Egnatia: Privatiseringsprocessen fortskred, om än med blandade resultat. Vissa av de öppna problemen har lösts, till exempel osäkerheten om uppförandet av servicestationer och kostnaden för att återställa broar som har klassificerats som osäkra. När det gäller uppförandet av de återstående vägavgiftsstationerna och licensieringsarbetet för de återstående 14 tunnlarna har dock mycket lite skett under de tre senaste månaderna. De europeiska institutionerna uppmanar myndigheten att göra avgörande framsteg inom dessa områden inför nästa rapport. ·Regionala hamnar: Efter en försening till följd av pandemin beslutade TAIPED i juni att fortsätta med anbudsförfarandet för försäljningen av hamnarna i Alexandroupolis och Igoumenitsa och underleverantörsavtal för en flerfunktionsterminal i hamnen i Kavala. OFFENTLIGA FÖRVALTNINGAR OCH DIGITALA MYNDIGHETER Utnämningen av personer i ledande ställning i den offentliga sektorn fortsätter och delegeringen av befogenheter från politisk till icke-politisk nivå tillämpas effektivt. Efter utnämningen av de 13 ständiga sekreterarna förväntas urvalsförfarandet för att tillsätta den sista posten på ministeriet för migration och asyl att slutföras inom kort. Man förväntar sig kunna återuppta urvalsförfarandet för direktörer på ministerierna inom kort och i valberedningarna ingår nu den nyligen tillsatta ständiga sekreteraren. Ett förslag till villkor för att skapa en enhetlig process för utnämningen av personer i ledande ställning på enheter i den offentliga sektorn har tagits fram och förväntas bli antaget i september och träda i kraft i oktober 2020. Ett förtydligande av urvalsförfarandet för personer i ledande ställning som deltar i ledningen av EU:s strukturfonder förväntas, efter en lång försening, före den nya programmeringsperioden för EU-medel (2021-2027). Delegeringen av befogenheter från politisk till icke-politisk nivå, en stor nyhet som ingår i 2019 års lag om den verkställande staten, tillämpas effektivt sedan dess ikraftträdande 2020 och myndigheterna överväger att delegera ytterligare befogenheter. Goda framsteg har skett under den här rapportperioden när det gäller utvecklingen av ledningssystemet för mänskliga resurser, vilket är ett särskilt åtagande med tidsfrist vid årsskiftet 2019 som förväntas vara färdigt vid årsskiftet 2020. Detta inbegriper utvecklingen av digitala organisationsscheman och arbetsbeskrivningar för hela den offentliga förvaltningen. Framstegen har påverkats av begränsningsåtgärderna till följd av pandemin men goda framsteg har likväl skett. Fram till augusti 2020 har mer än 1 500 enheter i den offentliga förvaltningen färdigställt sina digitala organisationsscheman, vilket utgör 80 % av alla enheter och 85 % av all personal, inklusive merparten av de stora enheterna. En majoritet av de återstående enheterna förväntas ha slutfört detta i slutet på oktober 2020. Kopplingen mellan en arbetsbeskrivning och en arbetstagare har etablerats för omkring 75 % av alla tjänster och myndigheterna planerar att etablera den här länken för alla tjänster i den offentliga förvaltningen före årsslutet 2020. En kapacitetsökande reform av högsta rådet för rekrytering av civilanställda kommer att antas i november. Reformen medför ett konsekvent och enhetligt rekryteringsförfarande. Myndigheterna utför dessutom en omfattande utvärdering av rörlighetssystemet. I detta avseende är ett nytt tillägg () som tillåter att upp till 80 offentliga tjänstemän rekryteras utanför rörlighetssystemet oroande eftersom detta riskerar att skapa ett prejudikat för ad hoc-rekryteringsförfaranden.