BILAGA 1

UTGÅNGSPUNKT: ALLA ÅTGÄRDER INOM 55 %-PAKETET MINSKAR EU:S EFTERFRÅGAN PÅ GAS MED 116 MILJARDER KUBIKMETER, VILKET MOTSVARAR 30 % REPower-plan Motsvarande gasbesparing EU:s och medlemsstaternas gemensamma REPowerEU-åtgärder Investeringsbehov (euro) BESPARINGAR Medborgare: beteendeförändringar 10 md m³ EU-meddelandet om energibesparing Kampanjen Playing my part - Bostadssektorn: energieffektivitet och värmepumpar 37 md m³ EU-meddelandet om energibesparing Högre energieffektivitetsmål på 13 % genom ändrat energieffektivitetsdirektiv Ekodesign- och energimärkningskrav för solcellsvärmepumpar Potentiella viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse med inriktning på banbrytande teknik och innovation 56 Industri: energieffektivitet och elektrifiering 12 md m³ Högre energieffektivitetsmål på 13 % genom ändrat förslag Högre mål för förnybara energikällor på 45 % genom ändrat förslag Innovationsfonden RRF-kapitel 41 Begränsning EU-samordnad plan för minskad efterfrågan - BRÄNSLEDIVERSIFIERING LNG och gas i rörledning 50 (LNG) + 10 md m³ (rörledning) Diversifieringskrav Gemensamma inköp av gas och vätgas EU:s it-verktyg för aggregering av efterfrågan och insyn i infrastrukturen Samförståndsavtal med partnerländer Antagande av förslaget om lagring RRF-kapitel Biometan 17 md m³ Handlingsplan för biometan RRF-kapitel 37 Förnybar vätgas + 14 miljoner ton (Mt) ytterligare H2/ammoniak varav 8 Mt ersätter naturgas motsvarande = 27 md m³ 10 Mt importeras och ytterligare cirka 4 Mt är inhemsk produktion Delmål för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i linje med högre mål enligt direktivet om förnybar energi Vätgasdalar Regelverk: Delegerade akter om definition och standarder Import: gemensamma inköp av gas och vätgas och internationella vätgaspartnerskap Industrikapacitet: Deklaration om elektrolysanläggningar Innovationsfonden RRF-kapitel 27 miljarder är direktinvesteringar i inhemska elektrolysanläggningar och distribution av vätgas i EU (här ingår inte de investeringar i solenergi och vindkraft som behövs för att producera förnybar vätgas, och inte heller investeringar i importerad vätgas) FÖRNYBAR EL Solenergi och vindkraft 21 md m³ Högre mål för förnybara energikällor på 45 % genom ändrat direktiv om förnybar energi Vägledning för energiköpsavtal Solenergistrategi Initiativ för solcellstak genom ändrat direktiv om förnybar energi RRF-kapitel Solenergiallians Potentiella viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse med inriktning på banbrytande teknik och innovation 86 md euro Tillståndsgivning Lagstiftningsförslag om tillståndsgivning och om ändring av direktivet om förnybar energi Kommissionens rekommendation - SMARTA INVESTERINGAR OCH REFORMER Infrastruktur Integrerad bedömning av luckor i infrastrukturen och behov av gas, el och vätgas i hela EU 29 miljarder (kraftnät) + 10 miljarder (energilagring) + 10 miljarder (gas) olja för försörjningstrygghet 1,5 miljarder [vätgasinfrastruktur, se arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar] Faciliteten för återhämtning och resiliens Reviderat förslag till faciliteten på omkring 300 miljarder euro (225 miljarder i lån + upp till 72 miljarder i bidrag) Vägledning för återhämtnings- och resiliensplanen Innovationsfonden Reviderat förslag från innovationsfonden om införande av differenskontrakt Särskild ansökningsomgång för REPowerEU hösten 2023 Särskilda finansieringsuppdrag för REPowerEU Fonden för ett sammanlänkat Europa Särskilda ansökningsomgångar för REPowerEU med början i maj 2022 Reform Den europeiska planeringsterminen Landsspecifika rekommendationer Tillståndsgivning Vägledning för energiköpsavtal RRF-kapitel





BILAGA 2 – kartor BILAGA 3

Behov av gasinfrastruktur

De transeuropeiska energinätens (TEN-E) bidrag till resilienta europeiska el- och gasnät

I TEN-E-förordningen fastställs en ny strategi för EU-omfattande infrastrukturplanering som bygger på regionalt samarbete med medlemsstaterna och berörda parter för att identifiera projekt av gemensamt intresse som bidrar till utvecklingen av prioriterade korridorer och tematiska områden för energiinfrastruktur. I förordningen anges även att medlemsstaterna ska effektivisera tillståndsförfarandena för projekt av gemensamt intresse. Projekten finansieras genom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE).

Sedan TEN-E-förordningen inrättades 2013 har gasprojekt av gemensamt intresse bidragit till att skapa en mer resilient europeisk gasinfrastruktur som bygger på mer diversifierade försörjningskällor. Gasprojekt av gemensamt intresse har bidragit till att minska flaskhalsarna i den europeiska gasinfrastrukturen och att diversifiera försörjningskällor, leverantörer och tillförselvägar. När de pågående projekten av gemensamt intresse har genomförts kommer alla medlemsstater att ha tillgång till minst tre gaskällor eller till den globala marknaden för flytande naturgas (LNG).

Enbart under 2022 har eller kommer projekt av gemensamt intresse med en sammanlagd ytterligare gasöverföringskapacitet på 20 miljarder kubikmeter per år att tas i drift, t.ex. gassammanlänkningen mellan Polen och Litauen (GIPL), sammanlänkningen mellan Polen och Slovakien, sammanlänkningen mellan Danmark och Polen (Baltic Pipe) och gasledningen mellan Grekland och Bulgarien (IGB). LNG-terminaler i Cypern (2 miljarder kubikmeter per år) och Alexandroupolis i Grekland (5 miljarder kubikmeter per år) ska tas i drift 2023. Dessutom förväntas flera gasprojekt av gemensamt intresse slutföras under de kommande åren, däribland flera lagringsprojekt i sydöstra Europa (Grekland, Rumänien och Bulgarien) samt LNG-terminalen i Gdansk i Polen (minst 6 miljarder kubikmeter per år).

Det är tack vare dessa projekt, varav många har fått ekonomiskt stöd genom Fonden för ett sammanlänkat Europa, som medlemsstaterna kan svara solidariskt på den senaste tidens försörjningsstopp.

Utöver betydande förbättringar av den europeiska gasinfrastrukturen har viktiga elsammanlänkningar inletts även genom FSE-bidrag, t.ex. elsammanlänkningen i Biscayabukten mellan Frankrike och Spanien som ökar sammanlänkningskapaciteten med Iberiska halvön, Celtic Interconnector mellan Frankrike och Irland och EuroAsia Interconnector mellan Grekland och Cypern, som båda kommer att bryta isoleringen från unionens elnät i Irland respektive Cypern, stödja integreringen av förnybara energikällor och öka försörjningstryggheten. Synkroniseringen av elnäten i Baltikum, de sista medlemsstaterna med elsystem som fortfarande är beroende av tredjeländer, är dessutom på god väg att slutföras senast 2025. Stöd inom ramen för TEN-E och ekonomiskt stöd inom ramen för FSE på över 1,2 miljarder euro har varit avgörande för projektets genomförande.

Projekt av gemensamt intresse med fokus på el kommer att behöva påskyndas för ett bättre sammanlänkat system som gör det möjligt att öka andelen förnybara energikällor och minska begränsningarna av förnybar energi betydligt snabbare i linje med REPowerEU-målen.

Entso-G:s bedömning av ytterligare behov av gasinfrastruktur

I REPowerEU-meddelandet tillkännagavs att kommissionen med hög prioritet ska bedöma om åtgärder och investeringar i sammanlänkningar och gasinfrastruktur med beredskap för vätgas krävs för att åtgärda flaskhalsar som hindrar EU från att utnyttja sin LNG-kapacitet till fullo. Kommissionen har uppmanat Entso-G att stödja denna bedömning i syfte att identifiera eventuella återstående luckor i gasinfrastrukturen som måste åtgärdas omedelbart inom ramen för REPowerEU-planen.

I Entso-G:s bedömning analyserades i vilken utsträckning flaskhalsar förekommer i EU:s gasinfrastruktur om ryska gasflöden till Europa avbryts, med hjälp av två olika efterfrågescenarier (nuvarande efterfrågan och efterfrågan 2030 under förutsättning att förslagen i 55 %-paketet genomförs fullt ut med 27 % lägre efterfrågan än i dag, vilket förväntas bli ännu lägre i och med genomförandet av REPowerEU) och med olika utvecklingsnivåer i infrastrukturen.

Bedömningen visar att det kommer att vara möjligt att till fullo kompensera för den ryska gasimporten genom en kombination av minskad efterfrågan i enlighet med kommissionens 55 %-paket, en ökning av den inhemska produktionen av biogas och i synnerhet fossilfri vätgas, och begränsade kompletteringar av gasinfrastruktur utöver det som redan finns med på den femte listan över projekt av gemensamt intresse. Om man mildrar effekten av de få flaskhalsar som återstår blir det europeiska gassystemet också mer resilient och flexibelt.

När det gäller den geografiska fördelningen av behoven står det klart att den största utmaningen skulle vara att tillgodose efterfrågan i Central- och Östeuropa, men även i norra Tyskland, om gasimporten från Ryssland upphör. Bedömningen, som därefter diskuterades med medlemsstaterna i ett regionalt sammanhang, har visat att det finns olika möjliga lösningar för att hantera det ryska importberoendet, främst i geografisk närhet till behoven och där två eller flera medlemsstater behöver samarbeta.