EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.07.1995 
KOM(95) 375 slutlig-COD287 
KOMMISSIONENS YTTRANDE 
i enlighet med artikel 189b.2 d i Romfördraget 
om Europaparlamentets ändringar 
av rådets gemensamma ståndpunkt om 
förslaget till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om skyddet för enskilda personer 
med avseende på behandlingen av personuppgifter 
och om det fria flödet av sådana uppgifter 
MED ÄNDRING AV KOMMISSIONENS FÖRSLAG 
i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget 

1. BAKGRUND 
a) Den 27 juli 1990 lade kommissionen fram ett förslag till direktiv (KOM(90) 314 
slutl.-SYN287)1. 
b) Den 24 april 1991 avgav Ekonomiska och sociala kommittén sitt yttrande . 
c) Den 11 mars 1992 avgav Europaparlamentet sitt yttrande vid första läsningen 
och antog en resolution som stödde kommissionens förslag med förbehåll för ett 
stort antal ändringsförslag3. 
d) Den 15 oktober 1992 antog kommissionen i enlighet med artikel 149.3 i 
Romfördraget ett ändrat förslag till direktiv (KOM(92) 422slutl. - SYN 287)4 
e) Den 20 februari 1995 antog rådet en gemensam ståndpunkt5. 
f) Den 24 februari 1995 meddelade kommissionen Europaparlamentet sitt yttrande 
om denna gemensamma ståndpunkt (Gen.Secr.(95) 303 slutl. - COD 287). 
g) Den 15 juni 1995 antog Europaparlamentet efter omröstning vid en andra läsning 
sju ändringsförslag beträffande den gemensamma ståndpunkten. 
2. SYFTET MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG 
Direktivförslaget syftar till att underlätta det fria uppgiftsflödet inom gemenskapen 
med försäkran om en hög skyddsnivå för enskilda personer med avseende på 
behandlingen av personuppgifter. Harmoniseringen av de nationella lagstiftningarna 
på området har visat sig nödvändig med tanke på de stora skillnader som finns mellan 
dem och behovet av utbyte av personuppgifter som upprättandet av den inre 
marknaden ger upphov till. 
Vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" samt Bangeman-gruppens 
rapport "Europa och det globala informationssamhället" underströk att direktivet var 
nödvändigt som regleringsåtgärd inom den klara och stabila rättsliga ram som är 
oumbärlig för att utveckla ett informationssamhälle som kan accepteras av 
medborgarna i Europa. 
Direktivförslaget fastställer gemensamma grundregler för skyddet av enskilda 
personers fri- och rättigheter med avseende på behandlingen av personuppgifter. 
En hög skyddsnivå tillförsäkras genom de förpliktelser som åläggs de ansvariga för 
behandlingen av personuppgifterna (t.ex. offentliga myndigheter, företag och 
föreningar) och genom de rättigheter som ges till fysiska personer vars 
personuppgifter behandlas. 
De skyldigheter som åläggs de registreringsansvariga berör exempelvis uppgifternas 
tillförlitlighet. Behandlingen av dessa måste motsvara noggrannt angivna och lagligt 
grundade ändamål, säkerhetskrav och anmälningsskyldighet till en oberoende 
kontrollmyndighet, som medlemsstaterna för övrigt är skyldiga att upprätta, för 
behandlingen av uppgifterna. 
EGTnrC277, 5.11.1990, s. 3. 
EGTnrC 159, 17.6.1991, s.38. 
EGT nr C 94, 13.4.1992, s. 76 ; EGT-bilaga, debatter i Europaparlamentet, nr 3/416, s.133. 
EGTnrC 311, 27.11.1992, s. 30. 
EGT nr C 93, 13.4.1995, s. 1. 
2 
De mest utmärkande rättigheter för enskilda personer som direktivförslagei 
behandlar är rätten för enskilda personer att under vissa betingelser bli informerade 
om behandling av personuppgifter som berör dem, rätten att ta del av dessa uppgifter, 
rätten att kräva beriktigande av bevisligen felaktiga uppgifter samt till och med att 
motsätta sig behandlingen av dessa uppgifter. 
3. KOMMISSIONENS YTTRANDE OM EUROPAPARLAMENTETS 
ÄNDRINGAR. 
1. Kommissionen kan godta de sju ändringar som röstats fram av 
Europaparlamentet. 
2. Fem av ändringarna som berör ämnesinnehållet tillför texten användbara 
preciseringar. 
Ändringsförslag nr 1 inför i förtioförsta meningen i ingressen, 
beaktandemeningen oräknad en särskild hänvisning till affärshemligheter som 
motiv för att eventuellt begränsa en enskilds persons rätt att fa veta vilka skäl 
som ligger bakom databehandlingen av personliga uppgifter om honom eller 
henne. 
Ändringsförslag nr 3 syftar till att i artikel 2 d täcka in möjligheten att det för en 
behandling av personuppgifter kan finnas flera registreringsansvariga som 
tillsammans fastställer ändamålet med och medlen med vilka behandlingen av 
uppgifterna skall utföras. 
Det säger sig självt att, i detta fall, var och en av de registeransvariga som är 
delansvariga tillsammans med andra, skall betraktas som skyldig att respektera de 
förpliktelser som direktivet fastställer för att skydda de fysiska personer vars 
personuppgifter behandlas. 
Ändringsförslag nr 4 syftar till att i artikel 3.2 tydligt ange att behandling av 
personuppgifter som görs med hänsyn till att skydda "statens ekonomiska 
välstånd" faller utanför direktivets tillämpningsområde när denna verksamhet rör 
frågor om statens säkerhet. 
För att tydliggöra detta får ändringsförslag nr 4 samma ordalydelse som trettonde 
meningen i ingressen, beaktandemeningen oräknad i den gemensamma 
ståndpunkten. 
Ändringsförslag nr 5 inför ett förtydligande till artikel 9 för att understryka att 
medlemsstaterna "enbart" far fastställa de undantag eller inskränkningar som 
visar sig nödvändiga för att förena rätten till privatlivets helgd med reglerna om 
yttrandefrihet. 
Ändringsförslag nr 6 syftar till att förtydliga att överföringen av uppgifter som 
blivit "lagligt tvingande", grundat på viktigt samhällsintresse, inte faller under 
tillämpningen av normalregeln enligt vilken mottagande tredje land, för att 
överföringen skall kunna ske, måste säkerställa en adekvat skyddsnivå 
Även om det inte sägs i texten, är det uppenbart att en sådan överföring inte kan 
bli obligatorisk enligt lag utom genom tillämpning av en rättsakt som antagits av 
en offentlig myndighet, särskilt genom lagstiftning av det nationella parlamentet. 
I motsats härtill skulle inte ett vanligt kontraktsavtal kunna ligga till grund för en 
sådan överföring. 
3. Två av ändringarna berör kommissionens verkställandebehörighet. 
Ändringsförslag nr 2 introducerar en hänvisning till den provisoriska ordning 
(modus vivendi) som den 20 december 1994 överenskommits mellan 
Europaparlamentet, rådet och kommissionen. 
Ändringsförslag nr 7 syftar till att ersätta regleringskommittén enligt Illa med en 
förvaltningskommitté enligt lib. 
En förvaltningskommitté motsvarar på ett bra sätt den typ av befogenheter som 
ges kommittén på grundval av rådets gemensamma ståndpunkt. Dessa 
befogenheter är begränsade till överföring av personuppgifter till tredje land. De 
omfattar att, enligt de kriterier som fastställs i artikel 25.2, bedöma om 
skyddsnivån i ett tredje land är adekvat eller ej (artikel 25.3 och 25.6) och att 
vidta lämpliga åtgärder för att tillåta överföringen av uppgifter till de tredje land 
som inte har en adekvat skyddsnivå (artikel 26.3 och 26.4). 
Det bör dessutom observeras att det vad gäller kommissionens befogenheter inte 
finns någon stor skillnad mellan kommittén enligt Illa och kommittén enligt lib. 
Skillnaden mellan de båda förfarandena är huvudsakligen formell. I det ena fallet 
(Illa) kan rådet bli föranlett att besluta på grundval av ett förslag från 
kommissionen medan rådet i det andra fallet (lib) ändrar ett beslut som redan har 
fattats av kommissionen men vars verkställighet upphävs. I gengäld är 
förfarandet enligt lib snabbare eftersom det gör det möjligt att undvika en ny 
behandling inom kommissionen eftersom kommissionens beslut helt enkelt träder 
i kraft efter det att den tidsfrist som tilldelats rådet löpt ut. 
Det är kommissionens starka önskan att rådet också kan övertygas av 
effektivitetsaspekten i förfarandet som är viktig med hänsyn till de beslut som 
skall fattas. 
Ändrat förslag till 
EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDETS DIREKTIV 
om skyddet för enskilda personer 
med avseende på behandlingen av personuppgifter 
och om det fria flödet av sådana uppgifter 
(framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget) 
Rådets gemensamma ståndpunkt Kommissonens ändrade förslag 
41 :a satsen som inleds med "med beaktande av" 
Alla måste kunna utöva sin rätt att få 
tillgång till uppgifter som rör dem och som 
är föremål för behandling för att i detalj 
kunna försäkra sig om att uppgifterna är 
korrekta och om att behandlingen är 
tillåten. Av samma anledning måste var 
och en ha rätt att få reda på den logik som 
gäller för den automatiska 
databehandlingen av uppgifter som rör 
honom, åtminstone såvitt avser sådana 
automatiska beslut som avses i artikel 
15.1. Denna rättighet får inte kränka 
upphovsrätten, särskilt inte den copyright 
som skyddar programvaran. Detta får 
dock inte resultera att den registrerade 
nekas all information. Alla måste kunna utöva sin rätt att få 
tillgång till uppgifter som rör dem och som 
är föremål för behandling för att i detalj 
kunna försäkra sig om att uppgifterna är 
korrekta och om att behandlingen är 
tillåten. Av samma anledning måste var 
och en ha rätt att få reda på den logik som 
gäller för den automatiska 
databehandlingen av uppgifter som rör 
honom, åtminstone såvitt avser sådana 
automatiska beslut som avses i artikel 
15.1. Denna rättighet får inte kränka 
affärshemligheten eller upphovsrätten, 
särskilt inte den copyright som skyddar 
programvaran. Detta får dock inte 
resultera att den registrerade nekas all 
information. 
Rådets gemensamma ståndpunkt Kommissonens ändrade förslag 
66a i ingressen, beaktandemeningen oräknad (ny) 
En överenskommelse om "modus vivendi" 
mellan Europaparlamentet, rådet och 
kommissionen. angående 
genomförandeåtgärder för förordningar 
som antagits i enlighet med det förfarande 
som föreskrivs i artikel 189b i 
Romfördraget. uppnåddes den 20 
december 1994. 
Rådets gemensamma ståndpunkt Kommissonens ändrade förslag 
Artikel 2d 
d) registeransvarig: den fysiska eller 
juridiska person, den myndighet, den 
institution eller det andra organ som 
bestämmer ändamålen och medlen för 
behandlingen av personuppgifter. När 
ändamålen och sättet för behandlingen 
bestäms av nationella lagar och andra 
författningar eller av 
gemenskapsrätten kan den 
registeransvarige eller de särskilda 
kriterierna för att utse honom anges i 
nationell rätt eller i gemenskapsrätten, d) registeransvarig, den fysiska eller 
juridiska person, den myndighet, den 
institution eller det andra organ som 
ensam eller tillsammans med andra 
bestämmer ändamålen och medlen för 
behandlingen av personuppgifter. När 
ändamålen och sättet för behandlingen 
bestäms av nationella lagar och andra 
författningar eller av 
gemenskapsrätten kan den 
registeransvarige eller de särskilda 
kriterierna för att utse honom anges i 
nationell rätt eller i gemenskapsrätten, 
Rådets gemensamma ståndpunkt Kommissonens ändrade förslag 
Artikel 3.2, första strecksatsen 
som utgör ett led i en verksamhet som 
inte omfattas av gemenskapsrätten, till 
exempel sådana verksamheter som 
avses i avdelningarna V och VÏ i 
Fördraget om Europeiska unionen 
och under inga omständigheter 
behandlingar som rör allmän säkerhet, 
försvar, statens säkerhet, (inbegripet 
statens ekonomiska välstånd) och 
statens verksamhet på straffrättens 
område. som utgör ett led i en verksamhet som 
inte omfattas av gemenskapsrätten, till 
exempel sådana verksamheter som 
avses i avdelningarna V och VI i 
Fördraget om Europeiska unionen 
och under inga omständigheter 
behandlingar som rör allmän säkerhet, 
försvar, statens säkerhet, (inbegripet 
statens ekonomiska välstånd när 
hanteringsoperationen är förbunden 
med frågor som rör statssäkerhet) och 
statens verksamhet på straffrättens 
område. 
Rådets gemensamma ståndpunkt Kommissonens ändrade förslag 
Artikel 9 
Medlemsstaterna skall med avseende på 
behandling av personuppgifter som sker 
uteslutande för journalistiska ändamål eller 
konstnärligt eller litterärt skapande besluta 
om de undantag och avvikelser från 
bestämmelserna i detta kapitel, kapitel IV 
och kapitel VI som visar sig nödvändiga 
för att förena rätten till privatlivet med 
reglerna om yttrandefriheten. Medlemsstaterna skall med avseende på 
behandling av personuppgifter som sker 
uteslutande för journalistiska ändamål eller 
konstnärligt eller litterärt skapande besluta 
om de undantag öch avvikelser från 
bestämmelserna i detta kapitel, kapitel IV 
och kapitel VI endast om de är 
nödvändiga för att förena rätten till 
privatlivet med reglerna om 
yttrandefriheten. 
10 
Rådets gemensamma ståndpunkt Kommissonens ändrade förslag 
Artikel 26.14 
4) överföringen är nödvändig av skäl 4) överföringen är nödvändig eller 
som rör viktiga allmänna intressen obligatorisk enligt lag av skäl som rör 
eller för att fastslå, göra gällande eller viktiga allmänna intressen eller för att 
försvara rättsliga anspråk, eller fastslå, göra gällande eller forsvara 
rättsliga anspråk, eller 
11 
Rådets gemensamma ståndpunkt Kommissonens ändrade förslag 
Artikel 31.2 tredje, fj^rjc|&och femte stycket 
Kommissionen skall anta de föreslagna 
åtgärderna om de är i överensstämmelse 
med kommitténs yttrande. 
Om de föreslagna åtgärderna inte är i 
överensstämmelse med kommitténs 
yttrande eller om inget yttrande avges skall 
kommissionen utan dröjsmål för rådet 
framlägga ett förslag rörande de åtgärder 
som bör vidtas. Rådet skall besluta med 
kvalificerad majoritet. Kommissionen skall anta åtgärder, som 
skall ha omedelbar verkan. Om åtgärderna 
emellertid avviker från kommitténs 
yttrande, skall kommissionen omedelbart 
underställa rådet ärendet. I händelse av 
detta: 
I det senare fallet skall kommissionen 
uppskjuta genomförandet av de beslutade 
åtgärderna under en tidsperiod på tre 
månader från dagen då rådet underrättats. 
Om rådet inte har fattat något beslut inom Rådet kan med kvalificerad majoritet fatta 
tre månader efter det att ärendet hänsköts ett avvikande beslut inom ramen för den 
till det skall kommissionen vidta de tidsfrist som anges i stycket ovan. 
föreslagna åtgärderna. 
12 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 375 slutlig 
DOKUMENT 
SV 08 16 
Katalognummer : CB-C0-95-397-SV-C 
ISBN 92-77-92148-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
/3