EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 08.12.1998 
KOM(1998)611 slutlig 
Jordbruksläget 
i Europeiska unionen 
Rapport 1997 
Rapporten offentliggörs tillsammans med 
Allmän rapport 
om Europeiska unionens verksamhet — 1997 
(framlagt av kommissionen) 

Inledning 
Denna rapport, som är den 23:e årsrapporten om jordbruksläget, offentliggörs tillsammans med 
1997 års allmänna rapport om Europeiska unionens verksamhet. Den presenteras i enlighet med 
det förfarande som lastställs i deklarationen för fastställande av gemenskapens jordbrukspriser 
vilken ingår i anslutningsakten av den 22 januari 1972. Rapporten var färdig i december 1997. 
I avsnittet benämnt "Nya reformer" (kapitel I, punkterna 3()-59) hänvisas emellertid till de förslag 
som antogs av kommissionen den 18 mars 1998 inom ramen för Agenda 2000, i stället för dem 
som kungjordes i detta sammanhang i juli 1997, och som under tiden har ändrats och därför blivit 
inaktuella. 
Liksom föregående årsrapporter består denna av två delar. Den första delen presenterar 
jordbruksläget och årets resultat. Därefter behandlas den ekonomiska situationen, utvecklingen 
på de viktigaste marknaderna, landsbygdens utveckling, finansiering av den gemensamma 
jordbrukspolitiken samt utrikeshandeln. 
I den andra delen av rapporten presenteras den viktigaste statistiken över jordbruket i Europeiska 
unionen och visas, i ett format som nu har blivit standard, ändringar till tabeller som förekommit 
i tidigare rapporter. 
Statistiken grundar sig huvudsakligen pä uppgifter från Europeiska gemenskapernas statistikkontor 
( Eurostat ). Generaldirektoratct tor jordbruk har reviderat vissa siffror och ibland lämnat uppskattade 
värden, i de fall slutgiltiga uppgifter inte fanns att tillgå på grund av otillräcklig tid före rapportens 
offentliggörande. 
Liksom under föregående år har vissa ämnesområden i rapporten även behandlats i andra dokument 
från kommissionen. Läsare av denna rapport kommer därför att träffa på hänvisningar till olika 
publikationer som kan erhållas från kommissionen. Byrån lör Europeiska gemenskapernas officiella 
publikationer eller från Eurostat. 
5 
Innehållsförteckning 
Sida 
I — Jordbruksàret 7 
Utvärdering av reformprocessen 8 
I ett längre perspektiv 9 
Den gemensamma jordbrukspolitikens mål 11 
Nya reformer 12 
Agromonetära åtgärder 25 
Marknadsföringsåtgärder 26 
Konsumentintressen och produktkvalitet 27 
Hjälp till nödlidande 27 
Harmonisering av lagstiftningen 28 
Statliga stöd 34 
II — Konjunktur och inkomster pä jordbruksområdet 41 
Allmän översikt 41 
Produktionsnivåer och prisutveckling 43 
Utveckling av jordbruksinkomster 48 
III — Jordbruksmarknader 57 
Spannmål 57 
Oljehaltiga grödor 61 
Ärtor, bondbönor, åkerbönor och sötlupiner 63 
Oljelin 63 
Ris 63 
Socker 65 
Olivolja 68 
Torkat foder 70 
Trindsäd (kikärtor, vicker och linser) 71 
Frukt och grönsaker 72 
Vin 81 
Bomull t 84 
Silkesmaskar 85 
Spånadslin och hampa 86 
Tobak 87 
Humle 88 
Utsäde 90 
Levande växter och blomsterprodukter 91 
Djurfoder 92 
Mjölk och mjölkprodukter 96 
Nötkött 101 
Får- och getkött 104 
Griskött 105 
Fjäderfäkött 106 
Ägg 109 
Potatis 110 
Honung 110 
Uttag av jordbruksmark för icke-livsmedelsproduktion 111 
Ordning för produktionen av stärkelse 112 
6 INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
IV — Landsbygdsutveckling 113 
Landsbygdens nya uppgifter 113 
övergripande åtgärder 116 
Regionala åtgärder 128 
Kompletterande åtgärder 148 
Jordbruksforskning 151 
V — Finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken år 1997 155 
EUGFJ:s garantisektion 155 
EUGFJ:s utvecklingssektion 164 
Egna medel från jordbruksområdet 167 
VI — Yttre förbindelser 169 
Förbindelser med Förenta staterna 169 
Förbindelser med Kanada 169 
Förbindelser med Mexiko 170 
Förbindelser med Mercosur och Chile 170 
Förbindelser med Japan och Sydkorea 171 
Förbindelser med Nya Zeeland 171 
Förbindelser med Sydafrika 171 
Förbindelser med länderna i Central- och Östeuropa 172 
Förbindelser med Medelhavsländerna 173 
Förbindelser med Efta-länderna 173 
Multilateralt samarbete och internationella organisationer 174 
Livsmedelsbistånd 177 
VIKTIGA FÖRKORTNINGAR SOM ANVÄNDS 
AVS = Länder i Afrika, Västindien och Stilla havet 
GJP = Den gemensamma jordbrukspolitiken 
EUGFJ = Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 
Efta = Europeiska frihandelssammansslutningen 
EMS = Europeiska monetära systemet 
FADN = Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisning 
GATT = Allmänna tull- och handelsavtalet 
GOM = Den gemensamma organisationen av marknaden 
MCA = Monetärt utjämningsbelopp 
MGQ = Maximal garanterad kvantitet 
NVA = Nettoförädlingsvärde 
UJA = Utnyttjad jordbruksareal 
USDA = Förenta staternas jordbruksdepartement 
WTO = Världshandelsorganisationen 
AAE = Arsarbetsenhet 
^ 
— Jordbruksåret 
/. Kommissionen presenterade i december 1995 sitt dokument om jordbruksstrategi vid Europeiska 
rådets möte i Madrid. I detta dokument betonades mot bakgrund av handelsliberaliseringen och 
den förväntade stegrade efterfrågan på livsmedel i världen vikten av att förbättra konkurrenskraften 
hos det europeiska jordbruket och den jordbruksanknutna livsmedelsindustrin i Europa på den 
inre marknaden såväl som på världsmarknaden. I dokumentet underströks behovet av att utveckla 
den gemensamma jordbrukspolitiken genom att vidareutveckla den taktik som framgångsrikt 
påbörjades genom 1992 års reform. Vidare skisserades behovet av en integrerad landsbygdspolitik 
som skulle åtfölja reformprocessen. Dessutom uppmanade man till en radikal förenkling av 
lagstiftningen på unionsnivå och till en omfattande decentralisering vid genomförandet av politiken. 
2. I november 1996 förordades i den första .sammanhållningsrapporten en rationellare utveckling 
av jordbruksproduktionen genom mer marknadsorienlerade priser och en fortsatt strukturell 
anpassning. Unionen borde göra en parallell insats för att förbättra den ekonomiska potentialen 
och landsbygdens miljövärde och deras roll i arbetet för varaktiga arbeten. 
3. Den 16 juli 1997 lade kommissionen fram sitt meddelande Agenda 2000. Där presenteras. 
i samlad form, kommissionens övergripande idéer om utvecklingen av Europeiska unionen och 
dess politik efter sekelskiftet, effekterna av utvidgningen på unionen som helhet och på den 
ekonomiska ramen efter år 2000. Analysen och de politiska riktlinjerna för jordbrukets del följer 
nedan ('). 
(') Som bakgrundsinformation ull forslagen i Amenda JOiW offentliggjorde Generaldircktoratel för jordbruk 1997 
en serie arbetsdokument under rubriken CAP 2000: 
— Framtiden för spannmål, mjölk och kottprodukter på längre sikt. 
— Nötköttsscktorn - situationen i dag och prognoser inför framtiden. 
— Situation och utsikter inom mjölksektorn 
— Spannmål, oljevaxter och protcingrödoi - situationen i dag och prognoser inför tramtiden. 
— Landsbygdsutveckling 
8 JORDBRUKSÅRET 
Utvärdering av reformprocessen 
Jordbruksmarknadspolitik 
4. Efter 1992 års reform har marknadsbalanserna förbättrats betydligt och de offentliga lagren 
har minskat i de flesta av de reformerade sektorerna. Vad beträffar spannmål har arealuttag hjälpt 
till att hålla produktionen under kontroll, medan den ökade priskonkurrensen har gjort det möjligt 
alt använda betydligt större kvantiteter på den inhemska marknaden, huvudsakligen för djurfoder. 
I nötköttssektorn har marknadssituationen utvecklats positivt och interventionslagrcn minskade 
snabbt tills BSE-krisen var ett faktum i mars 1996. 
5. Den allmänna utvecklingen av jordbruksinkomst per capita har varit positiv sedan reformen 
genomfördes. Den har växt med +4,5 % i årsgenomsnitt mellan 1992 och 1996 med stora 
variationer beroende på medlemsstat och jordbrukstyp. Den förbättrade marknadssituationen, 
jordbrukarnas stora anpassningsförmåga och det agromonetära sambandet har särskilt bidragit 
till detta resultat. När det gäller spannmål har marknadspriserna förbättrats mycket mer än man 
först förväntade sig. Detta har lett till att producenterna har överkompenserats under de senaste 
åren. När det gäller oljeväxter har de observerade marknadspriserna för det mesta också varit 
betydligt högre än referenspriserna, så producenterna har haft behållning av rättigheterna under 
fyra år av fem. 
6. Reformens inverkan på miljön varierar. Några positiva inslag som påvisats är en mer rationell 
användning av gödningsämnen och bekämpningsmedel till följd av de lägre priserna, de eventuella 
miljöfördelarna med arealutlag (om de sköts på rätt sätt), uppmuntran till en förbättring på lång 
sikt av den territoriella fördelningen av boskapsuppfödningen. Men det finns också negativa inslag, 
främst uppmuntran till konstbevattnade grödor genom regionaliseringen av direkta utbetalningar 
lör spannmål, oljeväxter och proteingrcxlor och den relativa fördelen för intensiv boskapsuppfödning 
på grund av lägre priser och subventionerat ensilage. 
7. Sänkningen av prisstödet och införandet av direkta utbetalningar har inneburit fördelar för 
konsumenterna eftersom en del av bördan av jordbruksstödet har flyttats från dem. Budgetutgifterna 
är därför högre inom" de berörda sektorerna. De är också bättre kontrollerade eftersom 
osäkerhetsfaktorer (världspriser, dollarkursen, nivån på interventionslagren) som tidigare starkt 
påverkade deras utveckling nu har blivit mindre avgörande. Samtidigt har övergången till direkta 
utbetalningar gjort att stödet till jordbrukarna blivit lättåskådligare. 
Utvecklingspolitiken för landsbygden 
<S'. I nästan två årtionden har försök gjorts att integrera den strukturella jordbrukspolitiken i ett 
bredare ekonomiskt och socialt landsbygdssammanhang. Erfarenheten visar hur mångfalden på 
JORDBRUKSÅRET 9 
landsbygden kan tillvaratas på ett flexibelt sätt som ett nödvändigt komplement till jordbruket. 
Verksamheter som hittills varit marginella, såsom utveckling och saluförtng av kvalitetsprodukter, 
landsbygdsturism, investeringsprojekt för miljön eller regionens kultur och små och medelstora 
företag, har utvecklats och öppnat nya perspektiv. 
9. I 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken betonades miljöaspekten av att 
jordbruket är den största markanvändaren. Bland kompletteringsåtgärderna i reformen är 
miljöåtgärder inom jordbruket de viktigaste och de har i allmänhet välkomnats av allmänheten 
och mottagits väl av jordbrukarna. Det är dock möjligt att omfattningen av det stöd som fortfarande 
ges genom priser och grödspecifika utbetalningar (exempelvis majs för ensilage och lin) avhåller 
jordbrukarna från att ta sig an mer extensiva metoder eller att avsätta mark för miljöändamål. 
JO. Till följd av dessa olika utvecklingar framstår jordbrukspolitiken i unionen i stort sett 
fortfarande som en sammanslagning av marknadspolitik, strukturpolitik och miljöpolitik med 
ganska komplexa instrument, vilken saknar övergripande sammanhållning. 
I ett längre perspektiv 
//. Enligt de största prognosinstituten runt om i världen är de långsiktiga utsikterna för de 
viktigaste jordbruksmarknaderna gynnsamma för exporterande länder. Utsikterna till ökad 
livsmedelskonsumtion, i synnerhet i utvecklingsländerna, kombinerat med den begränsade 
möjligheten till en motsvarande ökning av den inhemska produktionen förväntas öka världshandeln 
och hålla uppe världspriscrna under nästa årtionde. 
12. Det finns två nyckelfaktorer som påverkar efterfrågan på livsmedel: befolkningstillväxten 
och ökade inkomster. Världens befolkning förväntas öka med mer än 85 miljoner människor per 
år mellan 1995 och 2005. Dessutom kommer den ökade urbaniseringen att påverka 
konsumtionsmönstrel lör livsmedel. Den andra faktorn som höjer efterfrågan på livsmedel är de 
gynnsamma utsikterna för inkomster och ekonomisk tillväxt världen över, i synnerhet i 
utvecklingsländerna. 
13. En ökning av världens jordbruksproduktion förväntas under nästa årtionde, men i en lägre 
takt än tidigare. I synnerhet i många utvecklingsländer kommer ökningen att vara mindre än 
höjningen av efterfrågan. Detta beror främst på den begränsade tillgången till mark till följd av 
urbanisering och naturliga begränsningar men också på en långsammare avkastningsökning. En 
utveckling av gentekniken skulle, om den övervakas väl. kunna öka produktionen men den kan 
också orsaka tvekan bland konsumenterna. 
10 JORDBRUKSÅRET 
14. Nästan alla analytiker förväntar sig allmänt starka priser på jordbruksprodukter fram till 
år 2006 och även senare. Priserna på spannmål, oljeväxter, nötkött, fjäderfäkött, ost, mjölkpulver 
beräknas bli starkare eller förbli starka medan priset på griskött kanske kommer att sjunka. Priserna 
kan dock komma att variera mer i framtiden eftersom världslagren förväntas bli relativt små jämfört 
med förut. 
15. Trots denna gynnsamma världsprognos är utsikterna för jordbruksprodukter inte lika lovande 
på europeisk nivå. Om den nuvarande politiken fortsätts under de närmaste åren kommer skillnaden 
mellan unions- och världspriser att finnas kvar i många sektorer. Till följd av nuvarande åtaganden 
enligt avtalet från Uruguayrundan, i synnerhet beträffande exportsubventioner, kommer överskott 
som inte går att exportera att uppstå efter år 2000 i den nuvarande unionen. Ett strukturellt överskott 
hade redan beräknats för nötkött innan tillståndet förvärrades genom BSE-krisen. Problemen 
kommer möjligtvis att öka beträffande spannmål, socker, vin, olivolja, skummjölkspulver och 
vissa andra mejeriprodukter, och unionen riskerar att förlora en allt större andel på den 
expanderande världsmarknaden. 
16. Nya multilaterala handelsförhandlingar kommer att påbörjas 1999 som en uppföljning till 
Uruguayrundan. Frågan är om Europeiska unionen är kapabel att inleda förhandlingarna på ett 
offensivt sätt och försvara de särskilda egenskaper som gäller för den europeiska modellen med 
ett diversifierat jordbruk som fyller många funktioner och som är integrerat i landskapet. En annan 
fråga som blir allt känsligare är den om behovet av nya miljönormer och sociala normer på 
internationell nivå och att ta hänsyn till konsumenternas önskemål. 
17. Utvidgningen österut kommer att ge mer än 100 miljoner nya konsumenter, som dock har 
en genomsnittlig köpkraft på endast cirka en tredjedel av den som den nuvarande unionens invånare 
har. Jordbruksarealen kommer att öka med 50 % och arbetskraften inom jordbruket kommer att 
fördubblas. Länderna i Öst- och Centraleuropa har ett stort behov av strukturella förbättringar 
inom både jordbruket och övriga relaterade sektorer. En omstrukturering förväntas minska 
efterfrågan på arbetskraft inom jordbruket och medföra ett behov av mångfald i 
landsbygdsekonomin. Om den gemensamma jordbrukspolitikens instrument, främst stödpriser 
och direkta utbetalningar, tillämpades i nuvarande grad av de öst- och centraleuropeiska länderna, 
skulle vissa problem uppstå. Oorganiserade kontantinjektioner genom direkta utbetalningar skulle 
riskera att skapa inkomstklyftor och sociala snedvridningar på landsbygden i dessa länder. Dessutom 
skulle överskotten öka, i synnerhet av socker, mjölk och kött och därmed förstärka de växande 
obalanser på marknaden som förutsägs efter år 2000. 
18. Konsumenternas önskemål vad beträffar jordbruk och livsmedelsindustri utvecklas också. 
Hälsa, i synnerhet med avseende på livsmedelssäkerhet, är den viktigaste frågan. Bekvämlighet 
(fast food, färdigmat och snacks) blir allt viktigare när livsstilen förändras. Men samtidigt ökar 
intresset för typiska, lättidentifierade produkter som har anknytning till specifika områden eller 
kulturella värden (traditionella produktionsmetoder, djurskydd osv.). 
JORDBRUKSÅRET 1 1 
19. Tendensen lör unionens landsbygd är en kraftig nedgång i antalet gårdar och i antalet 
människor som är sysselsatta i jordbruket. Vad beträffar regionala inkomster och sysselsättning 
utgör jordbruket (och skogsbruket) inte längre stommen i ekonomin på landsbygden. Det står 
lör endast 5,5 % av den tota.a sysselsättningen i genomsnitt och endast i mycket få regioner är 
dess andel högre än 20 %. Tendensen på lång sikt är en ytterligare nedgång i antalet jordbrukare 
med 2-3 % per år. 
20. Nya verksamheter och nya inkomstkällor uppstår på, runt omkring och utanför gårdarna. 
Bland dessa kan produktionen av förnyelsebara råvaror som inte är avsedda som livsmedel på 
nischmarknader eller inom energisektorn innebära en ny möjlighet för jordbruket och skogsbruket 
och skapa nya jobb på landsbygden. 
21. Samhället blir allt mer medvetet om naturens betydelse och om hur människan påverkar 
miljön på både gott och ont. Landsbygden har en unik möjlighet att bemöta detta intresse genom 
att bibehålla och skapa möjligheter till boende, arbete och rekreation som är attraktiva i 
miljöhänseende. Idén om offentliga insatser för att skydda naturen och bevara landskapet accepteras 
allt mer och erbjuder jordbruket och skogsbruket, i egenskap av största markanvändare, nya 
utmaningar och möjligheter. 
22. Trots att de successiva reformerna har förbättrat öppenheten och effektiviteten har det uppstått 
motsägelser och överlappningar mellan de olika handlingsprogrammen. Alltför många delprogram 
och åtgärder kan tillämpas samtidigt i ett och samma område under olika handlingsprogram vilket 
påverkar hclhetseffekten. Det finns ett trängande behov av en radikal förenkling av reglerna och 
en större decentralisering när man genomför programmen, med mer utrymme åt medlemsstaterna 
och regionerna. En decentralisering bör dock inte leda till att handlingsprogrammen rationaliseras. 
23. Cirka 0.6 °k av gemenskapens BNP går till den gemensamma jordbrukspolitiken. Med hänsyn 
till både jordbrukets minskade ekonomiska betydelse och de ökade budgetbegränsningar som 
många medlemsstater står inför måste detta stöd vara helt motiverat. Detta betyderatt man måste 
lyfta fram jordbrukets avgörande betydelse för produktionen av högkvalitativa livsmedel, 
bibehållandet av en levande landsbygd, skyddet av de naturliga omgivningarna och bevarandet 
av kulturella värden. Även om generaliseringen av direkta utbetalningar till jordbrukare efter 1992 
års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken gjorde det ekonomiska stödet till jordbruket 
mer lättåskadligt, ökade del också pressen på detta stöd att vara ekonomiskt hållbart och socialt 
acceptabelt. 
Den gemensamma jordbrukspolitikens mål 
24. För att hjälpa unionens jordbruk att tillvarata den förväntade utvecklingen på världsmarknaden 
måste följande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken göra unionens jordbruk mer 
12 JORDBRUKSÂRET 
konkurrenskraftigt både pä den inhemska och den externa marknaden. Lägre garanterade priser 
kommer också konsumenterna till godo och ger utrymme för prisdifferentiering till förmån för 
högkvalitativa specialprodukter. En större marknadsorientering underlättar också den successiva 
integreringen av nya medlemsstater och förbereder unionen för nästa WTO-runda. 
25. Priserna är dock bara en aspekt av konkurrenskraften. Livsmedelssäkerhet och 
livsmedelskvalitet är minst lika viktiga aspekter. Att garantera att livsmedlen är säkra för 
konsumenterna både inom och utanför unionen är en grundläggande skyldighet. Delta måste därför 
ha högsta prioritet i den gemensamma jordbrukspolitiken som, så långt det är möjligt, kommer 
att fortsätta att stödja kvalitetsprodukter, vilka ofta har anknytning till specifika geografiska 
områden eller specifika produktionsmetoder som kan identifieras av konsumenterna. Total 
tillförlitlighet med avseende på livsmedelssäkerhet och fortsatta satsningar på kvalitetsförbättring 
kommer också att vara avgörande för europeiska produkters anseende på den inhemska och 
internationella marknaden. Miljövänliga produktionsmetoder och djurskydd håller också på att 
få större betydelse på detta område. I alla dessa avseenden kan europeiska jordbrukare erbjuda 
kvalitetsprodukler som förtjänar att bli kända över hela världen. 
26. Att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard och att bidra till att gårdarnas 
intäkter är stabila är fortfarande nyckelmål i den gemensamma jordbrukspolitiken. 1 detta 
sammanhang håller frågan om differentiering och omfördelning av inkomststöd till jordbrukare 
på att få större betydelse, inte minst vad beträffar den sociala sammanhållningen. 
27. Integreringen av miljömål i den gemensamma jordbrukspolitiken och utvecklingen av den 
roll som jordbrukarna kan och bör spela i förvaltningen av naturtillgångar och i arbetet för att 
bevara landskapet är andra allt viktigare mål i den gemensamma jordbrukspolitiken. 
28. Skapandet av kompletterande eller alternativa inkomst- och anställningsmöjligheter för 
jordbrukare och deras familjer, både på och utanför gården, kommer även i framtiden att vara 
ett huvudsyfte, eftersom anställningstillfällena inom jordbruket självt minskar. 
29. Sist men inte minst måste jordbruks- och landsbygdspolitiken bidra till ekonomisk 
sammanhållning inom unionen genom att la hänsyn till behovet i alla landsbygdsområden av att 
förbättra jordbrukets konkurrenskraft och öka den ekonomiska mångfalden. 
Nya reformer 
30. Kommissionen bekräftar det politiska val som uttrycks i dokumentet för jordbruksstratcgi 
från december 1995. Den föreslår att man fördjupar och utvidgar 1992 års reform genom en fortsatt 
övergång från prisstöd till direkta utbetalningar, och att man tar fram en sammanhängande 
JORDBRUKSÅRET 13 
landsbygdspolitik som skall åtfölja denna process. Direkta utbetalningar kommer att fastställas 
till en lämplig nivå och överkompensation kommer att undvikas. 
31. Det är viktigt att rätta till vissa felaktiga effekter som skadar bilden av den gemensamma 
jordbrukspolitiken. Därför 
— har det föreslagits att det skall införas ett gradvis sjunkande tak för det totala direktstöd som 
en gård kan få för stödåtgärder med anknytning till organisationerna av marknaden. 
Kommissionen vill därmed undvika att vissa jordbruksföretag beviljas överdrivet stora 
subventioner genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, 
— kommer medlemsstaterna i framtiden att ha juridiska medel för att förbehålla direktstöden 
till dem som kan visa att de faktiskt har bedrivit sådan verksamhet som stöden är avsedda 
för, 
— kommer medlemsstaterna att ha möjlighet att anpassa, dvs. minska, de direkta utbetalningarna 
till gårdarna, på grundval av kriterier, som medlemsstaten fastställer, knutna till den arbetskraft 
som är anställd på gården. Medlemsstaten behåller produkten av denna anpassning som sedan 
används till miljöåtgärder inom jordbruket, 
— bör medlemsstaterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att hantera miljöproblemen i 
samband med jordbruksproduktion. 
Vegetabiliesektorn: Spannmål, oljeväxter och proteingrödor 
32. Under de kommande åren förväntas att den areal som omfattas av arealuttag och dessa grödor 
stabiliseras runt en nivå på 53,3 miljoner hektar. Enligt de nuvarande politiska ramarna, utan en 
lämplig reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, och under förutsättning att uttagsnivån 
återgår till referensnivån 17,5 % blir den areal där man odlar dessa tre grödor också relativt stabil 
på längre sikt. 
33. Vegetabilieavkastningen förväntas behålla sin uppåtgående tendens och produktionen beräknas 
därför öka från 201 miljoner ton 1996 till 214 miljoner ton 2005. Den totala konsumtionen av 
spannmål borde också öka ytterligare, fast i en långsammare takt, som svar på utvecklingen för 
produktionen av vitt kött. Fram till år 2000 kommer läget antagligen att fortsätta att vara 
förhållandevis balanserat, särskilt med avseende på vete. Efter år 2001 kommer de nuvarande 
GATT-åtagandena för subventionerad export att medföra begränsningar för både vete och 
foderspannmål, vilket kommer att leda till en snabb ökning av interventionslagren (som skulle 
kunna uppgå till 58 miljoner ton år 2005). 
34. Avkastningen från oljeväxter förväntas stiga mycket blygsamt och den uppodlade arealen 
är strängt begränsad till resultaten av förhandlingarna inom Uruguayrundan. Produktionen väntas 
14 JORDBRUKSÅRET 
stiga något, från 12,2 miljoner ton 1996 till 12,8 miljoner ton 2005. Importöverskottet för oljeväxter 
och oljeväxtmjöl kommer antagligen att vara mycket stort även i fortsättningen. 
35. I princip skulle det vara möjligt att reagera på de nya spannmålsöverskotten genom att höja 
den obligatoriska arealuttagsnivån, men man riskerar då att denna gradvis ökar till över 20 %. 
Dessutom är det inte säkert att unionen kan dra fördel av den positiva utveckling som förväntas 
på världsmarknaden, eftersom de inre priserna kan antas ligga kvar på en högre nivå än 
världspriserna. Alternativt skulle en offensivare strategi samtidigt undvika rutinanvändningen 
av exportsubventioner, förstärka konkurrenskraften för spannmål på den inre marknaden, övervinna 
restriktionerna för oljeväxter från Uruguayrundan och, sist men inte minst, ge upphov till en rad 
förenklingar. 
36. Kommissionen föreslår därför följande åtgärder: 
— En engångssänkning av interventionspriserna med 20 % från och med regleringsåret 2000/2001. 
— Delvis kompensation för den tjugoprocentiga sänkningen av interventionspriset genom en 
ökning av de direkta utbetalningarna för spannmål (från 54,34 ecu/ton till 66 ecu/ton). 
— En harmonisering av de direkta utbetalningarna för spannmål, oljelin och oljeväxtgrödor (samma 
direkta utbetalningar) och en fortsatt differentiering för proteingrödor. Eftersom utbetalningen 
för oljeväxtgrödor inte är grödspecifik kan alla bestämmelser som särskilt rör oljeväxtgrödor 
avskaffas, även de i samband med Blair House-avtalet. 
— Obligatoriskt arealuttag behålls som instrument för att styra produktionen och fastställs till 
0 % i stället för 17,5%. 
— Frivilligt arealuttag behålls med samma kompensationsnivå som för spannmål, dvs. 66 ecu/ton. 
— Den särskilda ordningen för durumvete behålls (högre särskild utbetalning i områden där 
durum vete traditionellt sett odlas) med de bestämmelser som infördes 1997 (maximal 
garantiareal och utökning av de icke-traditionella områden som kan beviljas nedsatta särskilda 
utbetalningar). 
— När det gäller produkter som berättigar till stöd för jordbruksgrödor bör förteckningen oyer 
grödor behållas i oförändrat skick, inbegripet spannmål för ensilage (i motsats till vad som 
fastställdes i Agenda 2000). 
— Endast konstbevattnade grödor får beaktas vid fastställandet av en särskild avkastning. Särskilt 
stöd för konstbevattnade grödor får endast beviljas för den ursprungliga arealen, dvs. det 
fastställs en konstbevattnad basareal. Ordningen med begränsningar för konstbevattnade arealer 
fyller inte längre någon funktion och bör alltså avskaffas. 
— Det finns inte längre någon mening med att fastställa avkastningar från oljeväxtgrödor eftersom 
stödet för oljeväxtgrödor endast beräknas på grundval av spannmål. 
— Eftersom det obligatoriska arealuttaget har fastställts till noll kan samtliga de bestämmelser 
som infördes genom 1992 års reform i samband med denna förpliktelse upphöra att gälla. 
Detta gäller bestämmelser om överföring och om jordbruksarealer som av miljömässiga skäl 
JORDBRUKSÅRET 15 
tas ur bruk (förordning (EEG) nr 2078/92) eller beskogning (förordning (EEG) nr 2080/92) 
enligt förpliktelsen. 
— Om procentsatsen för obligatoriskt arealuttag ett visst år är högre än noll fortsätter de 
producenter som producerar mindre än 92 ton spannmålsekvivalent att vara undantagna från 
denna förpliktelse (enda bestämmelsen som rör småproducenter). 
37. Praktiska erfarenheter från implementeringen av 1992 års reform har gjort att följande 
kompletterande åtgärder har införts: 
— Tidsfristen för sådd skjuts upp från den 15 maj till den 31 maj. Undantag får dock fortfarande 
göras vid vissa klimatförhållanden. 
— Utbetalningsperioden för hektarstödet skjuts upp från "16 oktober-31 december" till 
"1 januari-31 mars" för att ta hänsyn till de svårigheter som medlemsstaterna har haft med 
kontroller och för att öka rörligheten på marknaden och samtidigt avskräcka producenterna 
från att hålla tillbaka sin produktion. 
— I framtiden är en enda förvaltningskommitté behörig när det gäller alla jordbruksgrödor 
(förvaltningskommittén för spannmål). 
— Betalningar per hektar och nivåerna för arealuttag får ändras i framtiden med hänsyn till 
produktions- och marknadsutvecklingen (i enlighet med den nuvarande lagstiftningen). 
Förenkling av lagstiftningen och förvaltningen 
38. Genom ovannämnda ändringar är det möjligt att förenkla den nuvarande stödordningen för 
producenter av vissa jordbruksgrödor och samtidigt behålla ordningens grundregler, bl.a. basarealer, 
ordningen med regionaliseringsplaner, de historiska avkastningarna och ordningen för arealuttag. 
— Möjligheten att tillämpa en individuell basareal avskaffas (ingen medlemsstat har tillämpat 
den sedan den infördes). 
— Om en basareal överskrids behålls endast den ekonomiska påföljden (extra arealuttag avskaffas). 
— Möjligheten att koncentrera påföljderna för att basarealen har överskridits till de berörda 
delbasarealerna avskaffas eftersom den är alltför komplicerad. 
— Möjligheten att skilja majs från andra jordbruksgrödor genom att fastställa en särskild 
avkastning avskaffas och därmed också fastställandet av en särskild basareal för majs. 
Nötkött 
39. Under de kommande åren kommer nötköttsproduktionen att påverkas dels av de kortvariga 
åtgärder som antogs 1996 (ordningar för bearbetning och tidig slakt av kalvar), dels av 
elimineringen av vuxna djur över 30 månader i Förenade kungariket i näringskedjan för människor 
16 JORDBRUKSÅRET 
och djur. De första åtgärderna kommer att kännas av huvudsakligen under 1998 och 1999, medan 
konsekvenserna från den andra kommer att kännas av fram till 2001. Nötköttskonsumtionen 
förväntas återhämta sig gradvis från chocken 1996 och återgå till sin långvariga (nedåtgående) 
trend. 
40. Dessa faktorer bidrar till en cyklisk nedgång i produktionen fram till år 2000 och bör leda 
till en avsevärd minskning av lagren under de närmaste åren, jämfört med de nivåer som byggts 
upp 1996 och 1997. Efter år 2(X) 1 kommer dock, om marknadspolitiken inte förändras, produktionen 
att återgå till sin fulla potential och konsumtionen att fortsätta sin långvariga nedgång. 
Interventionslagren kommer att tendera till att byggas upp igen (på grund de begränsade 
exporlmöjlighetcrna enligt GATT) och kan nå cirka 1,5 miljoner ton år 2005. 
41. På lång sikt är det inte acceptabelt att lösa problemet med överproduktion i denna sektor 
genom att slakta unga kalvar några dagar efter det att de föds. Inte heller kan problemet med 
överskott lösas effektivt genom ren tillgångsförvaltning (kvoter för antalet djur eller för 
produktionen), eftersom detta skulle leda till stora administrativa problem. 
42. En mer offensiv strategi skulle, å andra sidan, samtidigt kunna minska exportbidragen avsevärt 
för traditionella bestämmelseorter, bidra till att utveckla nya exportmarknader utan subventioner 
och återbalanscra den inre köttkonsumtionen till förmån för nötkött. Dessutom skulle den minska 
strävan efter högre slaklkroppsvikter. 
43. Kommissionen föreslår därför följande: 
•— De institutionella priserna sänks med 30 % i tre årliga etapper (3 x 10 9f från och med den 
1 juli år 2000) med målsättningen alt kunna exportera utan bidrag till de traditionella 
marknaderna eller, när det gäller nötkött, till nya marknader som Sydostasien. Denna 
prissänkning väntas stabilisera konsumtionen pä den inhemska marknaden, vilket gynnar nötkött. 
— Marknaderna återtar sin huvudsakliga roll. dvs. att styra balansen mellan produktion och 
konsumtion. Kommissionen föreslåratt offentlig intervention avskaffas och ersätts med privat 
lagring. Man kan dessutom konsiatera att offentlig intervention har varit för dyr. 
— De direkta stödutbetalningarna till jordbrukare inom nötköttssektorn ökas för att mildra 
effekterna av de prissänkningar som planeras enligt första strecksatsen. 
Det fastställs ett tak för detta direktstöd genom det totala anslag som avsatts för nötkött och 
mjölksektorn för att finansiera stöden för jordbruksgrödor där majs för ensilage även 
fortsättningsvis beviljas stöd. I samband med detta har bidragen för ungtjurar justerats för 
att ta hänsyn till att cirka 35 9c av ensilagemajsen har använts som foder till dem. 
För att få en viss flexibilitet i bidragsordningen föreslår kommissionen att hälften av den 
bidragsökning som föreskrivs i Agenda 2000 avsätts i en reserv som fördelas i form av 
nationella anslag per medlemsstat. Det totala beloppet i reserven fördelas till medlemsstaterna 
i förhållande till deras produktion. Anslaget fördelas på följande sätt: 
JORDBRUKSÅRET 17 
• Ett belopp som motsvarar bidragsbetalningarna enligt 1992 års reform plus hälften av 
bidragsökningen enligt Agenda 2000, och 
• andra hälften av bidragsökningen enligt Agenda 2000 som fördelas i förhållande till varje 
medlemsstats produktion. Dessa betalningar kan göras i form av tilläggsbidrag för vuxna 
nötkreatur (han- och honkön, inbegripet kvigor) eller i form av arealstöd (ängsmark). 
Gemenskapslagstiftningen innehåller begränsningar (i belopp och i antal) för dessa 
tilläggsbetalningar. 
Bearbetningsbidraget avskaffas. 
Förenkling av lagstiftningen och förvaltningen 
44. Den nuvarande ordningen med dubbel intervention (vanlig + skyddsnät) avskaffas. Dessutom 
— förenklas och kodifieras två rådsförordningar genom en gemensam allmän förordning i form 
av en grundförordning. Förordningens nya lydelse är således mycket mer kortfattad och 
övergångsåtgärderna har konsekvent avskaffats, 
— planeras stödpriserna för tre år fram i tiden vilket gör att det årliga fastställandet av priserna 
blir överflödigt, 
— får kommissionen nödvändig behörighet för att införa tullkvoter utanför WTO. 
Flexibilitet och decentralisering 
45. Det har införts andra ändringar i samband med denna reform: 
— Säsongsutjämningsbidraget förbehålls medlemsstater som verkligen behöver det (för att bevara 
en stabil nötkreatursmarknad). Detta utesluter Danmark, Tyskland och Sverige (som alla har 
en relativt liten nötkreatursproduktion) och avgränsar stödet till Irland och Nordirland där 
det traditionella produktionssystemet medför att slakt endast sker på hösten. 
— Extensifieringsbidraget som tidigare beräknades på ett teoretiskt sätt (främst antalet djur för 
vilka det ansöktes om bidrag) reformeras så att det beräknas på den faktiska extensiva 
produktionen. Bidraget bör också ta hänsyn tas till det antal djur som faktiskt finns på gården 
under betesperioden. Bidragsbeloppet höjs till 100 ecu. 
— Am- och dikobidraget utökas, inom de individuella taken, till att även gälla för kvigor (för 
högst 20 % av det totala antalet). Dessutom sänks kvoten för detta bidrag (som hittills inte 
har använts för cirka 10 %) till nivån för utbetalningar för det högsta antalet under 1995 eller 
1996, ökat med 3 % (för att skapa den nationella reserven). Detta motsvarar en sänkning av 
taken för am- och dikor med cirka 10 %. De två åtgärderna (sänkning av taken och 
sammanräkning av upp till 20 % av kvigorna) förväntas tillsammans bromsa, dvs. minska, 
18 JORDBRUKSÅRET 
utvecklingen av produktionspotentialen i EU. Möjligheten att bevilja kompletterande bidrag 
lör am- och dikor, vilket medfinansieras av EUGFJ i mål 1-områden (och i Belgien), har 
avskaffats med hänsyn till den möjlighet som skapats genom medlemsstaternas 
tilläggsbetalningar. 
Del regionala taket för bidraget för nötkreatur av hankön fastställs på nivån enligt beslutet 
från november 1996 med en smärre ändring för Spanien och Portugal i enlighet med förslaget 
i prispaketct för 1998/1999. Detta motsvarar en minskning på cirka 20 9? jämfört medar 1996. 
Mjölkprodukter 
46. Om mjölkkvoterna förblir oförändrade under de kommande åren kommer den totala 
mjölkproduktionen antagligen att sjunka något, från 121,6 miljoner ton år 1996 till 118,1 miljoner 
ton år 2005, beroende på en liten ökning av mjölkens fetthalt och anpassning av produktionen 
till kvotnivån. Den" totala efterfrågan på mjölk (omräknad till mängd oskummad mjölk) beräknas 
sjunka från 112,2 miljoner ton år 1995 till 108,7 miljoner ton år 2005. Detta är nettoresultatet 
av att konsumtionen av vissa mejeriprodukter, särskilt smör, minskar medan efterfrågan ökar på 
andra produkter, exempelvis ost och färskvaror. Även konsumtionen i jordbmkslcdct (foder) lär 
sjunka i takt med att kreatursbeståndet minskar. Troligen kommer nettoöverskottet att variera 
mellan motsvarande 9,0 och 9.5 miljoner lon mjölk under perioden 1996-2005, med en något 
stigande tendens mot slutet av perioden. 
47. Förutsatt att del inte sker några förändringar av politiken gäller följande för de olika 
mjölkprodukterna, som alla omfattas av GATT-överenskommclser: 
— Fortsatt exportlillväxt inom ostsektorn förefaller begränsas genom GATT-rcglernas 
begränsningar för subventionerad export. 
— Interventionslagrcn med skummjölkspulver kommer att öka från 1998 och framåt och uppgå 
till omkring 200 000 ton under första hälften av nästa årtionde, då GATT-överenskommelserna 
blir bindande. 
— Beträffande smör finns det inom GATT:s exportöverenskommelser tillräckligt utrymme för 
subventionerad export, så någon ackumulering av interventionslager behöver inte nödvändigtvis 
förväntas. Det är dock tveksamt om det finns avsättning på världsmarknaden för en så stor 
kvantitet som det förväntade överskottet på omkring 300 000 ton. 
48. Efter en djupgående undersökning av de olika alternativen förkastar kommissionen radikala 
lösningar, som t.ex. kraftiga prissänkningar eller ett snabbt avskaffande av kvotsystemet. Sådana 
genomgripande åtgärder motiveras inte av den utveckling som förväntas pa marknaden. Det finns 
enligt kommissionens mening heller inga starka skäl att minska kvoterna, eftersom balansen på 
marknaden inte förväntas försämras. Slutligen förkastar kommissionen även systemet med dubbla 
JORDBRUKSÅRET 19 
priser och dubbla kvoter, vars förenlighet med WTO:s regler allvarligt skulle kunna ifrågasättas. 
Det systemet skulle dessutom kunna ha en snedvridande effekt beroende på hur det utformas och 
genomförs och bidra till att förvärra de rådande problemen vad gäller övervakning och invecklad 
administration. 
49. Mjölkproducenterna bör emellertid inte ges intrycket att det nuvarande systemet, och den 
inflexibilitet som är inbyggd i det, kan bestå i evighet. I den aktuella debatten om ett längre 
framtidsperspektiv har en del osäkerhetsfaktorer kommit fram. Den främsta rör nästa 
förhandlingsrunda inom WTO, som kan komma att påverka även mjölkproduktsektorn. 
50. Därför föreslår kommissionen att man i nuvarande skede går försiktigt till väga och föreslår 
följande åtgärder: 
— Det nuvarande kvotsystemet förlängs 6 gånger under en tolvmånadersperiod från och med 
den 1 april år 2000 och den garanterade kvantiteten ökas med 2 % (1 % för samtliga 
medlemsstater, med förtur för unga producenter, och 1 % för producenter i bergsområden). 
— Interventionspriserna för smör och skummjölkspulver sänks med 15 % i fyra steg mellan den 
1 juli år 2000 och den 1 juli år 2003 (detta motsvarar en sänkning av orienteringspriset med 
cirka 17 %). Denna ändring stöds jämfört med förslaget i agendan av analyser som visar mycket 
positiva effekter på mjölkmarknaden. Gemenskapens export inom mjölksektorn kommer att 
bli mycket mer konkurrenskraftig, den inhemska konsumtionen kommer att öka och det kommer 
att vara möjligt med en viss flexibilitet för att justera mjölkkvoterna. Dessutom underlättar 
denna ändring finansieringen av de extra kostnaderna för majs för ensilage. 
— En årlig utbetalning på 145 ecu per bidragsenhet införs i fyra etapper med hänsyn till nivån 
på mjölkkvoterna före reformen. I slutfasen kommer detta stöd att bestå av ett fast belopp 
( 100 ecu) och en tilläggsutbetalning som antingen betalas per djur eller för areal (vilket avgörs 
av medlemsstaterna). 
— Köttbidraget för mjölkkor får variera på samma sätt mellan 50 och 70 ecu (genomsnittet i 
gemenskapen). 
Förenkling av lagstiftningen och förvaltningen 
51. Förslaget om en ny allmän övergripande förordning om den gemensamma organisationen 
av marknaden för mjölk och mjölkprodukter sammanför sex rådsförordningar i en enda förordning. 
Förordningens nya lydelse är således mycket mer kortfattad och övergångsåtgärderna har 
konsekvent avskaffats. 
— Priserna planeras för fyra år fram i tiden vilket gör att det årliga fastställandet av priserna 
blir överflödigt. 
— Kommissionen får nödvändig behörighet att införa tullkvoter utanför WTO. 
20 JORDBRUKSÅRET 
Kommissionen lar likaså nödvändig behörighet för att införa straffåtgärder om hormoner 
används (särskilt BST). 
Åtgärder vidtas för att säkerställa att endast smör med ursprung i gemenskapen köps till 
intervention. 
Flexibilitet och decentralisering 
52. Medlemsstaterna får införa tilläggsbetalningar i enlighet med de regler som antagits gemensamt 
(ickc-diskriminering, nationella anslag, absoluta gränser när det gäller ackumulering av bidrag). 
Dessutom fastställs en tilläggsmjölkkvot för unga jordbrukare ( 1 %), för producenter i bergsområden 
och i unionens norra delar (1 % enligt deras produktionsandel). 
Produkter från Medelhavsområdet 
53. Som fortsättning på 1992 års reformprocess presenterade kommissionen i december 1996 
en rapport om tobaksordningen för rådet och parlamentet. I denna rapport avger man ett positivt 
omdöme om 1992 års tobaksreform och föreslår åtgärder för att göra näringen ännu mer 
marknadsorienterad, samtidigt som man tar hänsyn till den viktiga ekonomiska roll reformen spelar 
i vissa landsbygdsområden. I februari 1997 presenterade kommissionen en rapport om ordningen 
lör olivolja. Där föreslås som ett tänkbart alternativ att ytterligare steg las från prisstöd i riktning 
mot direkta utbetalningar och att dessa utbetalningar förenklas avsevärt. Kommissionen föreslår 
nu att produktionsstödet behålls till och med regleringsåret 2000/2001, att lagstiftningen avsevärt 
förenklas, att den maximala garanterade kvantiteten ökas och fördelas mellan medlemsstaterna. 
54. Beträffande frukt och grönsaker antog rådet en betydande reform i juli 1996. Budgetens 
tyngdpunkt flyttades från att hålla priserna på en hög nivå till att stärka producentorganisationerna 
och deras konkurrenskraft, och tonvikten lades på sektorns strukturella anpassning och på 
miljöhänsyn. Kommissionen kommer att noggrant övervaka genomförandet av denna reform. 
55. Vad gäller vin har ett reformförslag varit föremål för förhandlingar i rådet sedan 1994. Mot 
bakgrund av den senaste utvecklingen, och i synnerhet av de nya ramarna för denna sektor enligt 
avtalet från Uruguayrundan, avser kommissionen att omarbeta det reformförslaget och lägga fram 
ett nytt förslag så snart situationen för år 1997 har analyserats färdigt. I det nya förslaget avser 
man att beakta de riktlinjer som utarbetats i strategidokumentet för jordbruket från 1995. 
Landsbygdspolitiken 
56. Under det kommande årtiondet måste jordbruket anpassa sig till ytterligare förändringar 
med avseende på marknadsutveckling, marknadspolitik och handelsregler. Dessa förändringar 
JORDBRUKSÅRET 21 
kommer inte enbart alt påverka jordbruksmarknaderna, utan också den lokala landsbygdsekonomin 
i allmänhet. Många av dem har redan stött på svåra ekonomiska utvecklingsproblem. Dessutom 
spelar landsbygden en allt större roll för miljö och rekreation vilket mycket väl kan komma att 
innebära yt'erligarc anpassningar för jordbruket i egenskap av den största markanvändaren. Å 
andra sidan kommer växande miljö- och rekreationsbehov att innebära nya utvecklingsmöjligheter 
som jordbrukarna och deras familjer kan dra nytta av. ^ 
57. Kommissionen menar att denna utveckling bör uppmuntras och stödjas genom att de befintliga 
instrumenten i landsbygdspolitiken omorganiseras (se även punkterna 483-488). 
Förenkling av lagstiftningen 
58. Genom förslaget till förordning säkerställs omorganisationen av de nu gällande instrumenten 
lör landsbygdspolitiken. 
— Förordningens nya lydelse förnyar pä ett unikt sätt nio råds förordningar', bl.a. åtgärderna i 
den nuvarande tillämpningsförordningen för utvecklingssektionen vid EUGFJ, tre förordningar 
om kompletterande åtgärder i samband med den gemensamma jordbrukspolitiken och olika 
åtgärder inom skogsbruket. Denna omorganisation åtföljs av en drastisk förenkling av villkoren 
lör stödberättigandc. 
— Av tydlighetsskäl bör åtgärderna för producentorganisationer överföras till marknadspolitiken. 
— 1 enlighet med riktlinjerna i agendan har följande administrativa och ekonomiska åtgärder 
vidtagits när det gäller landsbygdsutveckling: 
• Strukturfondernas programplanering i mål 1- och mål 2-områden. 
• Gemenskapsstödet finansieras av utvecklingssektionen eller garantisektioncn vid EUGFJ 
beroende på åtgärder och områden. 
— Skillnad måste göras mellan två typer av åtgärder som gynnar landsbygdens utveckling: 
• 1992 års kompletterande åtgärder (miljöåtgärder inom jordbruket, beskogning och 
förtidspension) och kompensationsersättning i mindre gynnade regioner. 
• Åtgärder för alt modernisera och diversifiera (stöd till investeringar i jordbruksföretag, 
slöd till investeringar i bearbetningsföretag, program för unga jordbrukare osv.). 
Reformen 
59. När det gäller landsbygdsområden i regioner som är berättigade till stöd enligt 
strukturfondernas mal 1 behålls de nuvarande integrerade utvecklingsprogrammen, med undantag 
av ordningen för stöd till mindre gynnade regioner där garantisektionen vid EUGFJ bidrar på 
22 JORDBRUKSÅRET 
samma sätt som till de kompletterande åtgärderna (ordningen med miljöåtgärder inom jordbruket, 
beskogning, förtidspension). I mål 1-områden finansieras åtgärder för landsbygdens utveckling 
av utvecklingssektionen vid EUGFJ. 
60. I de landsbygdsområden som omfattas av det nya mål 2 kommer verksamheten (f.d. mål 
5a och 5b) att finansieras av garantisektionen vid EUGFJ vad beträffar de kompletterande 
åtgärderna. Dessa åtgärder kommer att vidtas, utöver de som finansieras av ERUF och ESF i samma 
program, på regionnivå och för de regioner som omfattas av mål 2. 
61. I alla landsbygdsområden utanför mål 1 och det nya mål 2 kommer åtgärder för 
landsbygdsutveckling i syfte att komplettera marknadspolitiken att delfinansieras av garantisektionen 
vid EUGFJ. De omfattas av samma lagar som de nuvarande kompletterande åtgärderna. Vidare 
kommer de att tillämpas horisontellt och genomföras på ett decentraliserat sätt, på lämplig nivå, 
på medlemsstaternas initiativ. 
62. Miljöaspekterna bör förstärkas i landsbygdsutvecklingspolitiken genom kriterier för 
stödberättigande och klassificering av mindre gynnade regioner. Miljöåtgärderna inom jordbruket 
bör dessutom vara inriktade på att skydda landskapet och naturen. 
63. I förslaget till förordning läggs också större vikt än i Agenda 2000 vid skogsbruksåtgärder, 
detta som en följd av Europaparlamentets begäran om att gynna en europeisk skogsstrategi 
(resolution A4-0414/96 av den 30 januari 1997). 
64. När det gäller storleken på medfinansieringen hänvisas till ramförordningen för 
strukturfonderna. 
65. Med hänsyn till hur viktiga miljöaspekterna är krävs det att medlemsstaterna vidtar de 
miljöåtgärder som de anser vara lämpliga med hänsyn till landets särskilda förhållanden när det 
gäller användning av jordbruksmark och produktion. 
66. Medlemsstaterna bör fastställa lämpliga påföljder som står i proportion till den skada som 
orsakats miljön genom att åtgärderna inte har följts. Påföljderna kan bestå i att tillgången till de 
olika stödordningarna minskar eller vid behov upphör. 
67. För stöd som härrör från stödordningen föreslås det att det fastställs ett tak för varje 
jordbruksföretag på följande sätt: 
— Fullständig utbetalning av de stöd som totalt inte överstiger 100 000 ecu. 
— En minskning med 20 % för stöd mellan 100 000 och 200 000 ecu. 
— En minskning med 25 % för stöd som överstiger 200 000 ecu. 
JORDBRUKSÅRET 23 
68. Medlemsstaterna får fatta beslut om att ändra dessa belopp i förhållande till jordbruksföretagets 
årsarbetsenheter (ÅAE) under kalenderåret. 
Viktigaste institutionella priser och tillämpliga stödbelopp för 
regleringsåren 1996797 och 1997/98 
(ecu/ton) 
1997/98 
Jordbruksgrödor 
— Kompensationsbetalning 
— Spannmål (') 
— Raps-, rybs-, solrosfrön och sojabönor 
(referensbelopp i ecu/ha (2) 
— Ärtor, bönor, åkerbönor och sötlupiner (') 
— Lin annat än spänadslin (') 
— Arealuttag (') 
— Kompletterande kompensationsbetalning för durumvete (ecu/ha) 
— Traditionellt område 
— Icke traditionellt område 
Spannmål 
— Interventionspris 
Ris 
— Interventionspris 
— Kompensationsbetalning 
Potatisstärkelse 
— Minimipris 
— Kompensationsbetalning 
— Bidrag till potatisindustrin 
Socker 
— Baspris för sockerbetor 
— Interventionspris för vitsocker (ecu/q) 
Olivolja 
— Produktionsriktpris 
— Interventionspris (4) 
— Representativt marknadspris 
— Produktionsstöd 
— Konsumtionsstöd 
Torkat foder 
— Fastställt stöd (5) 
Linser, kikärtor, vicker 
— Fastställt stöd (ecu/ha) (6) 
Spänadslin 
— Fastställt stöd (ecu/ha) 
Hampa 
— Fastställt stöd (ecu/ha) 54,34 
119,19 54,34 
433,50 433,50 
78,49 78,49 
105,10 105,10 
68,83 68,83 
358,60 358,60 
138,90 138,90 
119,19 
351,00 333,45 
(3) 
209,78 209,78 
86,94 86,94 
22,25 22,25 
47,67 47,67 
63.19 63,19 
3 837,70 3 837,70 
1 805,80 1 751,60 
2 295,00 2 295,00 
1 422,00 1 422,00 
120,70 120,70 
68,83 68,83 
131,69 146,51 
865,48 815,86 
774,74 716,63 
24 JORDBRUKSÅRET 
1996/97 1997/98 
Silkesmaskar 
— Stod per lada silkesfjarilsagg 133,26 133,26 
Bomull 
— Malpris 1 063,00 1 063,00 
— Minimipris 1 009,90 1 009,90 
Mjolkprodukter 
a) Riktpris for mjolk 309,80 309,80 
b) Interventionspris 
— Smor 3 282,00 3 282,00 
— Skummjblkspulver 2 055,20 2 055,20 
Nbtkiitt 
— Interventionspris for vuxna notkreatur (slaktkroppsvikt - kategori R3) 3 475,00 3 475,00 
Fdrkott v 
— Baspris (slaktvikt) 5 040,70 5 040,70 
Griskiitt 
— Baspris (slaktvikt) 1 509,39 1 509,39 
Bordsvin 
— Orienteringspris typ RI(ecu/%/hI) 3,828 3,828 
RII(ecu/%/hl) 3,828 3,828 
RIII (ecu/hi) 62,15 62,15 
AI(ecu/%/hl) 3,828 3.828 
All (ecu/hi) 82,81 82,81 
AIII (ecu/hi) 94,57 94,57 
Tobak (bidrag) (7) 
— I Flue cured 2 709,65 2 709,65 
— II Light air cured 2 167,48 2 167,48 
— Ill Dark air cured 2 167,48 2 167,48 
— IV Fire cured 2 383,62 2 383,62 
— V Sun cured 2 167,48 2 167,48 
— VI Basmas 3 754,15 3 754,15 
— VII Katerini 3 185,41 3 185,41 
— VIII Kaba koulak 2 276,15 2 276,15 
Frukt och grdnsaker 
— Baspris och uppkopspris (*) (*) 
( ) Sliklcl delas ul pet lon och skall multipliceras med avkastningen trän den berörda produklionsrcgioncn. 
(') Skall regleras i förhållande till den regionala avkastningen for spannmäl/oljcvaxtcr lör att fä fram de regionala rcfercnsbeloppcn. 
(') Beloppet per hektar har fastställts per medlemsstat genom förordning (EG) nr 3072/95 (EGT L 329, 30.12.1995, s. 18). 
(') Efter det att en justering gjorts till följd av att den maximala garantitröskeln överskridits. 
C) För soltorkat foder är slödel fastställt till 38,64 ecu/lon. 
('') Efter det all en nedsättning gjorts till följd av att den maximala garanterade arealen överskridits. 
(') Kompletterande belopp har faslsliillts för vissa sorter, se EGT L 148, 30.6.1995, s. 40. 
(") En prisscric för olika produkter och perioder fastställs varje Sr. 
JORDBRUKSÅRET 25 
Agromonetära åtgärder 
69. 1997 var ett relativt stabilt år för de flesta valutorna. Dollarns återhämtning fortsatte efter 
det kraftiga fallet första halvåret 1995. Mot mitten av 1997 hade dollarn apprecierats med 15 % 
jämfört med nivån i juni 1995. Generellt sett harförstärkningen av dollarn återspeglats i liknande 
tendenser lör pund sterling och irländska pund. Däremot har det stora flertalet s.k. starka valutor 
deprecierats något, ner till en marknadsnivå nära nivån i januari 1993. 
70. Jordbruksomräkningskurserna var oförändrade för franska franc, portugisiska escudos, danska 
kronor och finska mark. Jordbruksomräkningskurserna för pund sterling och irländska pund ökade 
märkbart fyra respektive tre gånger. Efter upprepade sänkningar av jordbruksomräkningskursen 
lör italienska lire beslöt rådet den 1 mars 1997 att det fanns förutsättningar för en märkbar 
uppskrivning på 3,08 %. 
71. Rådet beslöt i detta sammanhang att återigen tillämpa den mekanism som antogs för de 
märkbara uppskrivningarna 1995. Enligt denna förordning (') skall denjordbruksomräkningskurs 
som tillämpas på fasta stödbelopp per hektar eller djur liksom på stöd av struktur- eller 
miljökaraktär frysas till den I januari 1999, som är del planerade datumet för införandet av den 
gemensamma valutan. Vidare beslöt rådet att avvikelsen mellan den frysta 
jordbruksomräkningskursen och denjordbruksomräkningskurs som skulle ha gällt utan frysning 
skall begränsas till 11,5 CA. Som ett resultat av denna bestämmelse fick de frysta 
omräkningskurserna reduceras för svenska kronor (0.1 1 c7c ) och pund sterling (3,61 ck). 
72. Vidare får de-berörda medlemsstaterna bevilja kompensationsstöd för inkomstbortfall på 
grund av institutionella prissänkningar uttryckta i nationell valuta. Stödet är maximerat till en 
gräns som lastställs av rådet och får beviljas under tre år med successivt sjunkande belopp. Stödet 
finansieras av EUGFJ till hälften av den gräns som fastställs av rådet, oavsett om stödet 
kompletteras av nationellt stöd och oavsett storleken på denna komplettering. 
73. Under 1997 har Belgien. Danmark. Tyskland. Luxemburg, Nederländerna och Österrike 
beviljat andra delen av kompensationsstödet för märkbara uppskrivningar i juni och juli 1995. 
Med hänsyn till den monetära utvecklingen under 1997 har medlemsstaterna avskaffat den planerade 
tredje delen av stödet. Sverige har beviljat de första tvä delarna av kompensalionsstödet för märkbar 
uppskrivning den I I januari 1996. Irland har beviljat det av gemenskapen finansierade avsnittet 
av den första delen av kompensationsstödet för de tre märkbara uppskrivningarna. Italien och 
Förenade kungariket har ännu inte fattat något beslut om beviljande av kompensationsstöd. 
('i Förordnim! (EG) nr 724/97 (EGT L 108. 25.4.1W7. v Si 
26 JORDBRUKSÅRET 
Marknadsföringsåtgärder 
74. När det gäller program som direkt förvaltas av kommissionen upphörde den tvååriga 
kampanjen för spånadslin i juli och följdes av ett tillfälligt program på sex månader i avvaktan 
på alt en ny tvåårig kampanj skall sättas igång. För olivolja pågår nu den femte kampanjen som 
upphör i juli 1998. Resultaten av utvärderingen av den första delen av denna kampanj var mycket 
lovande eftersom konsumtionen steg i samtliga medlemsstater. När det gäller program som inte 
direkt förvaltas av kommissionen fortsatte marknadsföringskampanjerna för mjölk och 
mjölkprodukter, kvalitetsnötkött, äpplen, citrusfrukter och druvsaft. Även för dessa produkter 
är resultaten av utvärderingsrapporterna mycket lovande. 
75. De resurser som ställs till förfogande för nötköttsektorn höjdes vilket gjorde det möjligt 
att genomföra ett flertal marknadsföringskampanjer under 1997. Marknadsföringsprogrammen 
utvidgades till kvalitetskalvkött. Kommissionen förelade rådet ett förslag till förordning om 
säljfrämjande åtgärder för nötkött som skall utvidgas till tredje länder och om informationsåtgärder 
rörande det nya märkningssystemet för nötkött. 
76. Inom sektorn för blommor och levande växter har en första serie program för att främja 
dessa produkter lanserats i fjorton medlemsstater. 
77. Vad gäller bordsoliver startades 1997 ett program som presenterats av italienska 
branschorganisationer. 
78. Budgeten har fördelats på följande sätt mellan de olika produkterna: 
Imiljimrr ecu) 
Belopp fastställt 1997 
Olivolja 17,6 
Spånadslin 1.0 
Druvsaft 5.8 
Nötter 0.9 
Äpplen/citruslrukter 7.8 
Bordsoliver 1.0 
Kvaliletsnöiköti 31.3 
Mjölk och mjölkprodukter K.X 
Jordbruksprodukter av hog kvahlel Iran områden i 4.9 
gemenskapens yttersta periferi 
Blommor och levande växter 14.7 
JORDBRUKSÅRET 27 
Konsumentintressen och produktkvalitet 
79. Inom ramen för genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för 
geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (') 
har kommissionen kompletterat förteckningen över registrerade beteckningar som nu uppgår till 
drygl 440. Dessutom ändrades rådets förordning lör all öka flexibiliteten under övergångsperioden 
i samband med att produkter registreras på gemenskapsnivå (:). 
80. Vidare fortsätter informationskampanjen för att informera allmänheten om betydelsen av 
de olika beteckningarna (skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar, 
garanterade traditionella specialiteter) och av symbolen för de nya europeiska systemen. Kampanjen 
riktades först till producenterna, sedan till distributörerna och har nu kommit till 
konsumentupplysningsfasen på temat "Produkter som har en historia". 
81. I frågan om den inriktning som skall ges till kvalitetspolitikens framtida utveckling kan den 
uppsjö av kvalitetsmärken för att framhålla livsmedelsprodukternas särskilda kvaliteter innebära 
en risk för förvirring vad gäller märkets art och verkliga innebörd. Kommissionen låter därför 
genomföra en framtidsorientcrad undersökning for att inventera dessa kvalitctsmärken och har 
därvid två huvudsyften: dels fördjupa kunskapen om de olika system som finns och deras senaste 
utveckling, dels få insikt om de krav som ställs på dessa system av de socioekonomiska aktörerna 
inom livsmedelsbranschen. 
82. Med tanke på målet att säkerställa en hållbar utveckling av jordbruket och jordbrukslandskapet 
(landsbygden) skall undersökningen ta hänsyn både till de viktigaste ekonomiska och sociala 
funktioner som jordbruksföretagen fyller och till målsättningen att underlätta konsumenternas 
val. Särskild uppmärksamhet skall därvid riktas på produktionsmetoderna. 
Hjälp till nödlidande 
83. Europeiska unionen fortsatte sitt livsmedelsprogram till de nödlidande ('). Åtgärden innebär 
att jordbruksprodukter eller bearbetade produkter av jordbruksprodukter delas ut till 
fältorganisationer som arbetar i de olika medlemsstaterna. 
84. Uppdelningen av detta belopp och de mängder som kan hämtas från interventionslager i 
varje medlemsstat visas i följande tabell. 
(') EGT I. 208. 24 7 1992 
C") EGTL 156. 13.6 1997 
(') Rådets tomrdning (EEG) nr 3730/87 av den 10.12 19X7. EGT L 352. 15.12.1987. s. 1 och kommissionens 
beslut 96/687/EG av den 22.1 119%. EGT L 317. 6 12 1996 s 22. 
28 JORDBRUKSÅRET 
Gratis utdelning av jordbruksprodukter (1997) 
McillcmsMat 
Belgien 
Danmark 
Grekland 
Spanten 
Frankrike 
Irland 
llalien 
Luxemburg 
Portugal 
Finland 
Forenade kungariket 
Suinma ( ) Anslag i ecu 
2 986 000 
1 518 000 
15 784 000 
40 394 000 
34 452 000 
2 031 000 
49 646000 
44 000 
15 216 000 
2 039 000 
29 190 000 
193 300 (MM) Miingder uonlt'i 
Spannmål 
3 500 
34 740 
12611 
40 000 
5 200 
10 700 
106 751 Ohvol|a 
5 000 
2 000 
7 (M)0 Skiimmjolks-
pulvcr 
8 131 
13 
2 060 
10 204 SmiH 
300 
6 135 
60 
2 000 
2 971 
II 466 Nolkoti 
420 
420 
1 679 
4 171 
4 275 
500 
9.388 
5 
200 
8 (MM) 
29,058 
(') Hänsyn hur tagils Ull en programanpassning soin gcnomlordes under budgetaret pà grund av otillräckliga lager av olivolta 
[ ) Därtill kommer 19.1.3 miltoner ecu 1er finansiering av transportkostnader mellan medlemsstaterna 
Harmonisering av lagstiftningen 
Veterinär och zooteknisk lagstiftning 
85. Viktiga beslut har i år fattats på del veterinära och zootekniska området. 
86. Rådet har beträffande hälsokontroll frågor i handeln mellan medlemsstaterna med nötkreatur 
och grisar antagit ett direktiv om ändring och uppdatering av direktiv 64/432/EEG ('). 
87. Vad gäller djurens välbefinnande under transport har rådet genom förordning (EG) nr 
1255/97 C) fastställt de gemenskapsnormer som gäller vid hållplatserna i syfte att säkerställa de 
mest gynnsamma transportförhållandena för djuren. 
88. Till slut. för att förbättra förhållandena vad gäller produktion och saluföring av nötkött och 
nötköttprodukter, har rådet antagit förordning (EG) nr 820/97 (') (se punkt 95). 
89. Kommissionen har också inom ramen för sina befogenheter antagit liera tillämpningsdokument 
i sylte all komplettera de åtgärder som planeras för att förverkliga den inre marknaden. 
(') Direktiv 97/12/EG. EGT L 109. 25.4.1997. s. I. 
(:) EGTL 174. 2.7.1997. s. I. 
(') EGTL 117.7.5.1997. s. 1. 
JORDBRUKSÅRET 29 
90. Pä djurhälsoomrädel har skyddsåtgärder antagits för att förhindra att djursjukdomar sprids 
i gemenskapen, särskilt med anledning av epizootin klassisk svinpest som utbrutit i Nederländerna, 
Spanien, Belgien och Italien. 
91. Por alt skydda folkhälsan har kommissionen latlat liera beslut om importförbud mot 
fiskeprodukter från tredje länder som kan innebära allvarliga hälsorisker för konsumenterna. 
92. Vidare har kommissionen antagit <ctt stort antal beslut för att finansiera utrotandet av 
djursjukdomar och förhindra att de sprids inom gemenskapen. 
Bovin spongiform encefalopati 
93. Kampen mot bovin spongiform encefalopati (BSE) och övriga överförbara encefalopatier 
har även under 1997 framkallat intensiv aktivitet inom gemenskapens institutioner. 
Europaparlamentets tillfälliga undersökningskommission för frågan, som tillsattes 1996, lade i 
februari fram en rapport med rekommendationer lör kampen mot BSE. Den 19 februari antog 
parlamentet en resolution på grundval av rapporten, där det bland annat uppmanade kommissionen 
att konkret följa rekommendationerna ('). Den 23 april tillsatte parlamentet därefter en ny tillfällig 
undersökningskommitté med uppgift att kontrollera uppföljningen av dessa rekommendationer (2). 
Kommissionen antog i detta sammanhang den 14 maj en handlingsplan där den med hänsyn lagen 
till utvecklingen när det gäller vetenskapliga data lämnade en rad rekommendationer i fråga om 
hur de möjlig.a riskerna med BSE kan undanröjas i så hög grad som möjligt, och lade därefter 
den 20 oktober fram en konsoliderad version (') av sin slutrapport för den nya undersöknings­
kommittén. I den nya versionen framhöll kommissionen de åtgärder som vidtagits för att utrota 
BSE, skydda folkhälsan och återställa konsumenternas förtroende. På grundval av 
undersökningskommitténs rapport välkomnade Europaparlamentet därefter den 19 november i 
en resolution C4) kommissionens åtgärder. 
94. Inom ramen för sin handlingsplan kompletterade kommissionen de skyddsåtgärder som vidtogs 
1996 dels genom att förbjuda all användning av material som kan medföra risk i fråga om BSE 
(hjärna, ögon, halsmandlar och ryggmärg från nötkreatur, får och getter samt mjälte från får och 
getter) (s), dels genom atl införa stränga regler för transport av animaliskt avfall C). Den 28 juli 
kompletterade kommissionen dessutom förteckningen över beståndsdelar som inte får användas 
('» HGTC 85. 17.3.1997 
('i HGTC 150. 19 5 1997 
l'i KOM(97I 509 
I"1) EGTC 371. 8 12 1997. 
C) Beslut 97/534/EG (EGT L 216. 8.8 1997} Delta forbud trader i kraft den 1 januari 1999. 
(") Beslut 97/734/EG (EGT L 294. 28.10.1997). 
30 JORDBRUKSÅRET 
i sammansatt djurfoder (') och införde särskilda regler för märkning av djurfoder som innehåller 
proteinprodukter framställda av däggdjursvävnad (2). 
95. Bättre konsumentskydd tack vare bättre information om köttprodukters ursprung är målet 
för rådets förordning (EG) nr 820/97, som antogs den 21 april (3). Genom förordningen inrättas 
ett system för identifiering och registrering av nötkreatur som bland annat innebär dels att ett 
pass skall utfärdas för varje djur och att en informationsdatabas skall skapas i varje medlemsstat, 
dels att ett enhetligt och tillförlitligt system införs för märkning av nötkött och nötköttsprodukter. 
Tvärtemot kommissionens förslag valde rådet artikel 43 istället för artikel 100a i EG-fördraget 
som rättslig grund för förordningen. Den 22 juli 1997 lämnade kommissionen in en begäran till 
domstolen om att förordningen skulle upphävas på grund av valet av artikel 43 som rättslig grund 
(ärende C-269/97). Europaparlamentet stödde kommissionen i detta ärende. 
Djurfoder 
96. Inom djurfodersektorn antog kommissionen direktiv 97/6/EG (4) om ändring av rådets direktiv 
70/524/EEG (5) om fodertillsatser för att i förvarande syfte förbjuda all användning av avoparcin 
i avvaktan på resultaten av de pågående undersökningarna om huruvida det finns risk för att 
antibiotika i djurfoder leder till resistens mot antibiotika som används i läkemedel. 
97. Med anledning av de upprepade ändringar som gjorts i bilagorna till rådets direktiv 74/63/EEG 
om främmande ämnen och produkter i foder och med hänsyn till de många förändringar som 
gjorts av den terminologi som används i detta direktiv har kommissionen ansett det lämpligt av 
klarhets- och rationalitetsskäl att sammanföra de olika rättsakterna om ändring av bilagorna till 
det berörda direktivet i direktiv 97/8/EEG (6). 
98. Av praktiska skäl och för den juridiska samstämmighetens skull har kommissionen bedömt 
det nödvändigt, till följd av de veterinära skyddsåtgärderna mot bovin spongiform encefalopati 
och förbudet mot användning i fodret för idisslare av proteinprodukter som härrör från vissa 
däggdjursvävnader, att anta beslut 97/582/EG (7) som en komplettering av beslut 91/516/EEG (8) 
om fastställande av förteckningen över förbjudna ingredienser i foderblandningar. 
(') Beslut 97/582/EG (EGT L 237, 28.8.1997). 
(2) Direktiv 97/47/EG (EGT L 211, 5.8.1997). 
C) EGT L 117, 7.5.1997. 
(4) EGT L 35, 5.2.1997, s. 11. 
(5) EGT L 270, 14.12.1970, s. 1. 
(6)EGTL48, 19.2.1997, s. 22. 
(7) EGT L 237, 28.8.1997, s. 39. 
(8) EGT L 281, 9.10.1991, s. 23. 
JORDBRUKSÀRET 31 
99. För alt förhindra att foder framställt av proteinhaltiga produkter från vissa däggdjursvävnader 
på grund av okunnighet om gällande lagstiftning används för att utfodra idisslare har kommissionen 
dessutom antagit direktiv 97/47/EG (') om införande i rådets.direktiv 77/101/EEG (') och 
79/373/EEG ("') om saluföring av foderblandningar, av lämpliga märkningsbestämmelser för att 
upplysa uppfödarna om gällande användningsförbud. För att uppfödaren skall upplysas om den 
exakta beskaffenheten av beståndsdelarna i foderblandningar har kommissionen beslutat genom 
direktiv 97/47/EG (4) att frånta tillverkare av foderblandningar den möjlighet som gavs i direktiv 
91/357/EEG att använda gruppbeteckningen "produkter av landdjur" för samtliga proteinhaltiga 
produkter av däggdjursvävnader. 
100. Rådet har lör egen del den 25 juni 1997 antagit direktiv 97/40/EG (') om senareläggning 
med I8 månader av det datum (1.1.1996) på vilket kommissionen skall fatta beslut om ansökningar 
grundade på direktiv 93/113/EEG om användning av enzymer, mikroorganismer och preparat 
av dessa i djurfoder. 
101. Kommissionen förelade rådet den 25 respektive 28 juli 1997 två förslag till direktiv ('') 
om ändring dels av rådets direktiv 93/74/EEG om foder för särskilda näringsbehov, dels av rådets 
direktiv 95/69/EG om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa 
anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn och om ändring av direktiven 70/524/EEG, 
74/63/EEG, 79/373/EEG och 82/471/EEG. Syftet med dessa förslag är att reglera produktion, 
omsättning och användning av en ny produktkategori s.k. näringstillskott för djur. 
Växtskydd 
102. Pä området lör växtskydd antogs den 20 januari 1997 rådels direktiv 97/3/EG (7) som syftar 
till att i växtskyddsordningen införa principen om medlemsstatsansvar och ekonomisk solidaritet 
inom gemenskapen. 
103. Inom ramen for arbetsprogrammet ändrade kommissionen gemenskapslagstiftningen för 
att fortsätta att säkerställa att gemenskapens växtproduktion är tillräckligt skyddad mot bakgrund 
av de nyligen identifierade risker som särskilda skadegörare utgör, och införde särskilt nya 
skyddsåtgärder för gemenskapens citruslruktproducerandc områden (*). Genom kommissionens 
(') EGTL 211. 5.8.1997. s. 45. 
(:) EGTL 32. 3.2.1977. s. 1. 
(() EGTL 86.6.4.1979. s. 30 
(4) EGTL 211. 5 8.1997. s 45 
C) EGTL 180. 9.7.1997. s. 21. 
(") KOM(97) 408 och 409 slutl.. 25.7.1997 (inte otientliggiwdai 
C) EGTL 27. 30 1.1997 
(") Direktiv 98/83/EG (EGTL 15. 21.1.1998). 
32 JORDBRUKSÅRET 
direktiv 97/14/EG upphävdes importförbudet för potatis från Algeriet ( ' ) och genom kommissionens 
beslut 97/5/97 (') erkändes Ungern som fritt från bakteriologisk ringröta på potatis och därmed 
i stånd att exportera potatis till EU. Genom kommissionens direktiv 97/46/EG C) om ändring 
av direktiv 95/44/EG C1) fastställdes villkoren lör införande eller förflyttning av potatismaterial 
inom gemenskapen för forsknings- eller lörsöksändamål. 
104. Under året pågick kontinuerlig rapportering och överläggningar om situationen avseende 
ringröta på potatis och de åtgärder som vidtagits i enlighet med gemenskapslagstiftningen (s) för 
att utrota denna sjukdom. 
105. Flera undantag från gemenskapens växtskyddsordning antogs också varigenom möjliggjordes 
införande av vissa växter och växtprodukter av särskilt ursprung, såsom potatis, vinstockar och 
jordgubbsplantor, under stränga fytosanitära tilläggsåtgärder. 
Utsäde och förökningsmaterial 
106. I juli 1997 avgav Europaparlamentet sitt yttrande om förslaget om det så kallade 
utsädespaketet (KOM(93) 598 slutlig). De viktigaste ändringarna hänförde sig till 
miljöriskbedömningen för utsäde av genetiskt modifierade växtsorter samt märkning av 
förpackningar med sådant utsäde. Dessa ändringar kommer att införlivas i kommissionens 
reviderade förslag till rådet. 
107. Som en uppföljning till pilotprojektet SLIM (Simpler Legislation for the Internal Market) 
(förenklad lagstiftning på den inre marknaden) överlämnade kommissionen ett förslag till rådet 
om förenkling av rådets direktiv 91/682/EEG om saluföring av prydnadsväxter och 
lörökningsmaterial av prydnadsväxter (''). 
108. Utöver kommissionens vanliga rutinåtgärder gav den tillstånd att trycka föreskriven 
information med outplånlig text på förpackningar med utsäde av olje- och fiberväxter och utsträckte 
en liknande bestämmelse till att omfatta alla foderväxtarter (7). 
(') EGTL87. 2.4.1997. 
(:) EGTL 2. 4.1.1997. 
(') EGTL 204. 31.7.1997 
(4) EGT L J84. 3.8.1995. 
(') Rådets direktiv 93/85/EEG om kontroll av ringröta pa potatis (EGT L 259. 18 10.1993). 
(") EGTL 376. 31.12.1991. s. 21. 
(7) EGTL. 48. 19.2.1997. s. 35. 
JORDBRUKSÅRET 33 
Växt skyddsmedel 
109. Med hänsyn till omvärderingsprogrammet för en första serie om nittio befintliga verksamma 
ämnen som omfattas av förordning (EEG) nr 3600/92 ( ' ) granskar de rapporterande medlemsstaterna 
lör närvarande den dokumentation som lämnats in. 
/10. Fyrtiotre utvärderingsrapporter har lämnats intill kommissionen för ytterligare granskning 
tillsammans med medlemsstaterna inom ramen för Ständiga kommittén för växtskydd. Trettiofem 
utvärderingsrapporter inklusive fem rapporter om nya verksamma ämnen har granskats internt 
under 1997. Kommissionen antog ett direktiv om införande av ett första verksamt ämne på den 
positiva torteckningen i direktiv 91/414/EEG. 
///. Efter det att domstolen 1996 annulleradc bilaga VI till direktiv 91/414/EEG om enhetliga 
principer lör utvärdering av växtskyddsmedel, antog rådet C') den 25 juni 1997 ett nytt förslag 
från kommissionen som syftar till att i ljuset av domstolens dom återinrätta denna bilaga, som 
är av avgörande betydelse för att gemenskapsordningen skall fungera smidigt. 
Bekämpningsmedelsrester 
112. Den 25 juni antog rådet ett direktiv (rådets direktiv 97/41/EG C)) om ändring av de fyra 
grunddircktiven om bekämpningsmedelsrester i jordbruksprodukter (direktiv 76/895/EEG, 
86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG). Genom denna åtgärd förenklas gemenskapens 
förfaranden lör att fastställa gränsvärden och lösa handelsproblem samtidigt som räckvidden för 
lagstiftningen utsträcks till bearbetade produkter. 
Ekologiskt jordbruk 
113. Under året har kommissionen antagil förordningar för att förbättra och förfina den 
gemenskapsordning som inrättades genom förordning (EEG) nr 2092/91. särskilt genom att se 
över den förteckning över växtskyddsmedel som är tillåtna inom ekologiskt jordbruk för att ta 
hänsyn till den praxis som utvecklas på detta område (kommissionens förordning 97/314/EG (4) 
om import från tredje land. kommissionens förordning 97/345/EG (?) om ändring av artikel 3 
i förordning (EEG) nr 207/93, om tillfälligt godkännande av icke-organiskt producerade ingredienser 
i ekologiska födoämnen upp till högst 5 c/( av de totala jordbruksbeståndsdelarna och 
(') EGT366. 15.12.1992. s. 10. 
(:i EGTL 134. 12.7.1997, s. 33 
(') EGTL 184. 12.7.1997. s. 33. 
C1) EGT L 51. 21.2.1997, s. 34. 
T) EGTL 58. 27.2.1997. s. 38 
34 JORDBRUKSARET 
kommissionens förordning 97/1488/EG ( ' ), med ändring av bilaga II och VI avseende förteckningen 
över växtskyddsmcdel som är tillåtna inom ekologiskt jordbruk). 
Statliga stöd 
114. Kommissionen antog en ny version av gemenskapens riktlinjer för undsättnings- och 
omstruktureringsstöd till jordbruksföretag. De nya reglerna trädde i kraft den 1 januari 1998 för 
nya stöd. 
/15. Denna ändring innebär en viktig förändring av politiken. Kommissionen har hittills betraktat 
undsättnings- och omstruktureringsstöd till jordbruksföretag som förenliga med den inre marknaden 
om de uppfyllt följande kriterier: de finansiella svårigheterna skulle bero på tidigare investeringar, 
svårigheterna skulle ha förorsakats av yttre faktorer och det sammanlagda stödet till investeringen 
skulle hållas inom vissa gränser. Medlemsstaterna hade alternativet att använda gemenskapens 
riktlinjer som gällde för alla sektorer (:). 
116. Särskilda kriterier för jordbrukssektorn har nu ersatts med kriterier av samma art som de 
som används i de riktlinjer som nämns ovan, dvs. en motsvarighet till stödet krävs i 
överskotissektorerna och skall bestå av en irreversibel minskning eller stängning av kapacitet 
(5</r till 16 7,). 
117. I sylte att la hänsyn till tie särskilda förhållanden som rådet inom jordbrukssektorn kan 
kravet pä irreversibel minskning eller stängning av kapacitet när det gäller småjordbruksföretag 
(definierade som aktörer som har högst 10 arbetsenheter per år) anses ha uppnåtts på den relevanta 
marknadsnivån istället för inom del berörda företaget. 
118. Eftersom kommissionen inser de praktiska problem som är förknippade med 
kapacitctsminskning kommer den att avstå från detta krav när stödet endast avser en mindre 
produktionsvolym där den snedvridande effekten på handeln endast kan bli mycket ringa. Detta 
undantag kan tillämpas när den produktion som berörs av stöden under ett visst år inte överskrider 
3 c7( (om åtgärderna är koncentrerade till vissa produkter eller producenter) eller 1.5 % (om 
åtgärderna är allmänna) av det totala årliga värdet av de berörda produkterna i en viss medlemsstat. 
119. Efter offentliggörandet i början av 1996 av ett nytt ramverk för forskning och utveckling 
inom alla sektorer, inklusive jordbruk ('). antog kommissionen en ändring av det dokumentet 
(') EGTL 202. 30.7.1997. s 12 
( ) HGTC 368. 23.12 1994, s 12 
(') i-;cnc 45. 17 2.1996, s. 5 
JORDBRUKSÅRET 35 
som förtydligar och omdelinierar kommissionens politik beträffande detta stöd inom 
jordbrukssektorn. Ändringen gjordes till följd av att ramverket inte innehöll några föreskrifter 
om forskning och utveckling som uppfyller villkoren i artikel 92.1 i fördraget med stöd på mer 
än 75 '/<. Denna begränsning p'\ 75 c/< innebar en mer restriktiv inställning än den som tidigare 
hade tillämpats inom jordbrukssektorn. Efter det att ändringen trätt i kraft den I februari 1998 
kommer ramverket att på fastställda villkor medge stöd på upp till 100% inom jordbrukssektorn. 
Fyra villkor ställs, nämligen att forskningen är av allmänt intresse för den berörda sektorn, att 
del offentliggörs, att resultaten lår användas av berörda parter på ett rättvist sätt och att den 
uppfyller villkoren i bilaga 2 i GATT-avtalet om jordbruk. Fall som inte uppfyller dessa villkor 
skall undersökas i enlighet med de andra reglerna i ramverket. 
120. Kommissionen antog 1995 riktlinjer för statligt stöd i form av kortfristiga lån med lägre 
ränta pä jordbruksområdet ("driftskrediter") ( ' ). Det främsta syftet med dessa riktlinjer är att strama 
åt kommissionens hållning när det gäller dessa typer av driftsstöd. Enligt riktlinjerna erkänner 
kommissionen att särskilda förhållanden inom jordbrukssektorn kan ge nackdelar i form av högre 
räntor för kortfristiga lån än de som erbjuds andra sektorer inom näringslivet. Medlemsstaterna 
tillåts därför kompensera denna skillnad mellan olika sektorer varvid villkoret är att de i förväg 
skall upplysa om den beräkningsmetod de avser tillämpa och visa att ingen överkompensation 
sker. 
121. Under 1997 inlämnade flera medlemsstater (Italien. Portugal, Spanien) förslag till metoder 
for att beräkna denna nackdel. En ingående granskning av medlemsstaternas förslag avslöjade 
att ett flertal praktiska problem uppstått vid tillämpningen av riktlinjerna. För att lösa dessa problem 
skulle del i törsta hand ha krävts att tillämpningen av riktlinjerna upphävdes för att göra det möjligt 
för kommissionen att noggrant undersöka alla konsekvenser av dessa problem men också att ett 
nytt meddelande (") antagils med klargörande av tolkningen av punkt C i riktlinjerna. Kriterierna 
i riktlinjerna (som skall tolkas i enlighet med de principer som bekräftades i det nya meddelandet) 
kommer att träda i kraft den 30 juni 1998. 
122. Under 1997 vidtog kommissionen åtgärder för att säkerställa bättre samordning mellan 
strukturfonderna och konkurrenspolitiken inom jordbruksområdet. När det gäller nästa omgång 
av strukturfonder som inleds efter 1999 förväntas de bestämmelser som hänför sig till 
konkurrensaspekterna i strukturprogrammen vara tydliga och överskådliga både för medlemsstaterna 
och för kommissionen. 
123. Liksom under föregående år erhöll kommissionen ett stort antal anmälningar på 
jordbruksområdet (sammanlagt 266, genomsnitt för de senaste fyra åren 290). Såsom kan förväntas 
av dessa länders storlek och administrativa struktur, kom de flesta anmälningarna från Italien 
(28 CÅ ). Tyskland (20 CÅ ) och Spanien ( 10 CA ). Andelen anmälningar som kommer från de tre nya 
(') EGTC44. 16.2.1996. s. 2. 
(:) Kommissionens beslut. 3.12 1997 
36 JORDBRUKSÅRET 
medlemsstaterna, vilka under tidigare år har bidragit med många anmälningar, sjönk påtagligt 
under 1997, vilket förmodligen beror på att de har nått "marschfart". 
124. Kommissionen fattade ett slutligt negativt beslut i ett portugisiskt fall om ett stöd som 
beviljats till det statligt ägda spannmålshandelsföretaget EPAC (stöd nr C 15/97). Stödet avsåg 
en statlig garanti liksom särskilda finansieringsvillkor inom ramen för ett skuldsaneringslån. De 
stöd som beviljats ansågs inte vara förenliga med reglerna om undsättnings- och 
omstruktureringsstöd för företag i svårigheter. 
125. Eftersom stödet inte hade anmälts i förväg och hade särskilt snedvridande effekt på 
konkurrensen, använde sig kommissionen för första gången inom jordbrukssektorn av de möjligheter 
som domstolens dom i Boussac-målet gav. Detta beslut föregicks i praktiken av ett interimbeslut 
i vilket den portugisiska regeringen anmodades att tillfälligt upphäva stödet tills ett slutligt beslut 
hade fattats. 
126. Eftersom de portugisiska myndigheterna inte upphävde stödet tvingades kommissionen 
alt väcka talan i EG-domstole'n för att hävda gemenskapsrätten. 
127. När det gäller kommissionens politik för stöd till reklam på jordbruksområdet konstaterade 
kommissionen 1996 att de försäkringar som medlemsstaterna ger inte alltid garanterar att 
kommissionens tvingande bestämmelser på detta område följs. I själva verket befanns visst offentligt 
finansierat reklammaterial innehålla brott mot gemenskapsbestämmelscr. och särskilt mot artikel 
30 i fördraget. 
128. Därför fattade kommissionen ett slutligt negativt beslut i fråga om ett franskt statligt stöd 
som syltade till att främja konsumtion av fårkött (stöd nr C 18/95). Reklamlogotypcrna "Lamm 
från Iranska fåraherdar" och "Franskt lamm. slaktarlruns kvalitet" bedömdes oförenliga med artikel 
30 i fördraget. 
/29. I ett besläktat ärende granskade kommissionen etableringsstöd för ett regleringsråd för 
kvalitetsmärket "Rioja calidad" (stöd nr N 541/96). Det statliga stödet gavs inte till en enskild 
kvalitetsmärkning utan till en nationell kvalitetsmärkning. Eftersom denna kvalitetsmärkning inte 
omfattades av förordning (EEG) nr 2081/92 och den i praktiken var förbehållen jordbruksprodukter 
från Riojaregionen ansåg kommissionen att den stred mot gemenskapsbestämmelserna. 
130. Inom ramen för stöd till re k lam åt gärder inledde kommissionen ett förfarande enligt artikel 
93.2 i fördraget beträffande ett italienskt stöd till marknadsföring och reklam för sicilianska 
citrusfrukter (stöd nr C 41/97), som i sin helhet finansierades genom den offentliga budgeten. 
Enligt gemenskapens riktlinjer för dessa stöd ( ' ) gäller som allmän regel att de inte får överstiga 
(') EGT L 302, 12.11.1987. s. 6 
JORDBRUKSÀRET 37 
50 ' î. Aven om dessa riktlinjer ger möjlighet att under särskilda omständigheter höja stödnivån 
har kommissionen aldrig lastställt något tak för den högsta finansieringsgrad som tillåts. Den 
har dock godkänt stöd på upp till 75 % (och undanlagsvis 80%). Kommissionen godkänner inte 
en stödsats på 100 % för dessa åtgärder och upprepa att stödmottagarnas bidrag skall vara 
"betydande". 
131. Efter det att kommissionen i slutet av 1996 hade fattat ett slutligt negativt beslut i fråga 
om det franska fallet rörande biobränsle (stöd nr C 51/94) fattade den 1997 två slutliga negativa 
beslut som hänförde sig till biobränsle, nämligen för Italien (stöd nr C 43/94) och Belgien (stöd 
nr C 5/95). Båda fallen bedömdes oförenliga med bestämmelserna för den gemensamma 
jordbrukspolitiken. I motsats till det franska fallet bedömdes de inte vara oförenliga med artikel 
95 i fördraget. 
132. När det gällde det franska biodiesellallel och trots den strikta politik som kommissionen 
för i fråga om återbetalning av olagligt stöd, insisterade kommissionen inte pä återbetalning 
eftersom brottet mot gemenskapsbestämmelserna inte ledde till en ökning av produktionen och 
eftersom återupprättande av den situation som rådde tidigare skulle ha lett till en avsevärt sämre 
situation för stödmottagarna. Av samma skäl insisterade kommissionen inte på återbetalning av 
del italienska stödet i fråga om biobränsle. Det belgiska stödet betalades aldrig ut. 
133. Både Frankrike och Italien bad om förlängning av den tidsfrist de fått för att genomföra 
de slutliga negativa besluten. Kommissionen har intagit samma negativa hållning till båda 
ansökningarna, med motiveringen att dessa inte stöds av någon objektiv omöjlighet i fråga om 
tillämpning av besluten. 
134. I slutet av 1995 inledde kommissionen ett förfarande enligt artikel 93.2 i fördraget beträffande 
en italiensk lag som tillåter staten att ta över garantier som medlemmar i kooperativ tecknat sig 
för till förmån för jordbrukskooperativ som förklarats konkursmässiga. Kommissionen bedömde 
stödet som ett retroaktivt driftsstöd till kooperativ, utan någon möjlighet till omstrukturering 
eftersom alla de berörda kooperativen redan hade lagt ner eller stod i begrepp att lägga ner 
verksamheten. 
135. Ar 1997 överlämnade Italien en begäran till rådet om godkännande av detta stöd inom ramen 
för fördragets artikel 93.2 tredje stycket, med hänvisning till exceptionella omständigheter. Denna 
begäran godkändes av rådet och stödet bedömdes förenligt med den inre marknaden genom 
undantag från artikel 92 i fördraget. 
136. Förfarandet inför kommissionen, som avbröts på grund av Italiens begäran till rådet, har 
därför blivit ogiltigt. Dessutom har kommissionen avstått frän möjligheten att anmoda domstolen 
att upphäva rådets beslut. 
38 JORDBRUKSÀRET 
137. Kommissionen upprätthöll sin väl etablerade rutin alt motsätta sig driftsstöd i 
jordbrukssektorn och beslöt att inte invända mot tre anmälningar beträffande gemenskapens mest 
avlägsna regioner. För de Iranska utomeuropeiska departementen och Azorerna är stödet ett 
transportstöd för finansiering av en del av transportkostnaderna för lokala produkter. För 
Kanarieöarna gällde anmälningen en särskild ekonomisk skatteordning som också är tillämplig 
pä jordbruk och som innefattar flera typer av driftsstöd. 
138. Kommissionen ansåg att dessa stöd var motiverade som kompensation tor de stora 
ekonomiska nackdelar som avlägset belägna öar har, utan att de påverkar den inre marknaden. 
139. När det gäller stöd med anknytning till sjukdomen BSE, inledde kommissionen ett förfarande 
enligt artikel 93.2 i fördraget beträffande ett italienskt stöd till regionen Friuli Venezia Giulia 
som avsåg kompensation till aktörer inom sektorn för bearbetning och saluföring av 
nötköttsprodukter, för kompensation av inkomstbortfall och minskad slakt mellan 18.3.1996 och 
16.8.1996 (stöd nr C 51/97). 
140. Kommissionens policy var tidigare att endast godkänna kompensation för indirekta effekter 
av BSF-krisen i Förenade kungariket eftersom ett totalt förbud mot export endast hade införts 
lör den medlemsstaten. För andra medlemsstater godkändes endast direkt kompensation. I detta 
fall inleddes förfaranden eftersom det inte fanns tillräckliga bevis för att överkompensation inte 
förekommer. Inledandet av förfarandet omfattar inte det faktum att stödet nu kompenserar indirekta 
effekter i en annan medlemsstat än Förenade kungariket. 
141. Kommissionen inledde 1995 ett förfarande enligt artikel 93.2 i fördraget mot ett 
omstruktureringsstöd som givits av den regionala myndigheten i Navarra till företaget "Carnicas 
del S ad ar" (stöd nr C 33/95) och efter att ha erhållit ytterligare uppgifter från de spanska 
myndigheterna har kommissionen beslutat avsluta förfarandet. 
142. Företaget "Carnicas del Sadar" bildades av personer som tidigare arbetat i ett konkursmässigt 
företag ("Pamplonica. S.A."). Efter att det senare företaget gått i konkurs erhöll "Carnicas del 
Sadar" av konkursdomaren företagets anläggningar, utrustning och varumärkesnamn för att fortsätta 
samma verksamhet. Det kapital som krävdes för att återuppta produktionen erhölls genom de 
anställdas arbetslöshetsersättning, samt genom statligt regionalstöd. Eftersom mottagaren av stödet 
formellt sett är ett nytt Töretag. ansåg kommissionen att det förblev samma företag och under 
denna förutsättning kunde gemenskapens riktlinjer lör undsättning och omstrukturering av företag 
i svårigheter tillämpas. 
143. På området för agromoneiärt stod. anmäldes 4 fall under 1997. Tre av dessa fall rörde Irland 
och baserades på rådets förordning (EG) nr 724/97 som ger möjlighet att bevilja kompensation 
lör inkomstbortfall orsakade av sänkningar av den omräkningskurs som tillämpas på 
JORDBRUKSÅRET 39 
jordbruksområdet lor vissa valutor. Det andra fallet avsåg Sverige och baserades på förordning 
(EG) nr 2990/95 i vilken samma möjlighet ges for Finland och Sverige. 
144. Det första irländska fallet (stöd nr N 256/97) avsåg den uppskrivning av det irländska pundet 
som genomfördes i november 1996 och i januari 1997 medan del svenska fallet rörde 
uppskrivningen av den svenska kronan i juli 1996. Det andra irländska stödet (stöd nr N 408/97) 
hänförde sig till den därpå följande uppskrivningen av det irländska pundet som inträffade i mars 
1997. Båda medlemsstaterna avsåg att bevilja del enligt förordningarna högsta möjliga stödet. 
Alla planerna omfattade likaledes enbart ekonomiskt stöd från gemenskapen. Därför begränsades 
de summor som betalades ut enligt dessa planer till hälften av de totala summor som vore möjliga 
enligt förordningarna. 
145. Det tredje irländska fallet (stöd nr N 397/97) gällde utnyttjande av nationella medel som 
inte använts inom ramen för stöd nr N 256/97 för genomförande av ett nytt agromonelärt program. 
Trots att detta nya program skiljer sig väsentligt från de program som tidigare godkänts 
(koncentrerat stöd till nötköttssektorn för en begränsad grupp djur) ansåg kommissionen att stödet 
inte snedvred konkurrensen eftersom stödnivån inte kompenserade dessa producenters 
inkomstbortfall. 
146. I ett nederländskt fall beträffande reklamstöd till prydnadsväxter (stöd nr C 34/97) där 
förfarandet enligt artikel 93.2 inleddes för den del av stödet som finansierades genom en 
skatteliknande avgift på import från andra medlemsstater ansåg kommissionen att denna avgift 
skiljer sig från de skatteliknande avgifter som normalt tillämpas. Beskattning av import skulle 
endast vara möjlig om ombudet för partnerorganisationen i den berörda medlemsstaten samtycker. 
Dessutom betalas inkomsterna på den skatt som tas ut på importen tillbaka till partncrorganisationen 
i den berörda medlemsstaten. Dessa medel måste användas för allmänt främjande av prydnadsväxter 
som beslutas i samråd mellan den nederländska produktstyrclsen for prydnadsväxter och 
partncrorganisationen. men måste alltid godkännas av partncrorganisationen. Detta återförande 
av skatteinkomsterna till företrädande organisationer skulle enligt kommissionens åsikt säkerställa 
att produkter från de berörda medlemsstaterna skulle få jämförbar nytta av reklamstöd till 
nederländska produkter som beskattas i Nederländerna. 
147. Kommissionen inledde emellertid förfarandet i detta fall eftersom den inte hade tillräcklig 
information för att bedöma om de partnerorganisationer med vilka kontrakten sluts företräder 
alla producenter och handlare i den berörda medlemsstaten (eller åtminstone den övervägande 
majoriteten av dem) eller om de återförda medlen i samtliga fall verkligen används på ett sådant 
sätt att producenter och handlare i den andra medlemsstaten skulle få jämförbar nytta av 
rcklamstödet. 
148. Dessutom bedömde kommissionen att samråd med andra medlemsstater och tredje parter 
krävdes inom ramen for detta förfarande eftersom beskattning och återförande av medel direkt 
40 JORDBRUKSÅRET 
berör alla andra medlemsstaters intressen liksom organisationers och företags inom 
prydnadsväxtscktorn intressen i dessa medlemsstater och att det därför är ncklvändigt att kontrollera 
all de samtycker till ell sådant system. 
149. När det gäller de särskilda bestämmelser som enligt anslutningsakten gäller för de nya 
medlemsstaterna (Österrike, Sverige, Finland) var kommissionen tvungen att fastställa vad de 
avtalsslutandc parterna avsåg med ordet "flexibilitet" som används i förklaring 31.1 denna 
bestämmelse lovar man alt kommissionen skall vara flexibel beträffande sådana tillfälliga nationella 
stödprogram som avser att underlätta omstrukturering i tillverkningsindustrin i Österrike och 
Finland. Kommissionen har redan i fallen 445/B/95 och 14/96 beslutat att detta kan innebära 
åsidosättande av de normala bestämmelserna för stöd (så kallade urvalskriterier enligt beslut 
94/173/EG). I slutet av 1996 samtyckte dessutom kommissionen med anledning av fall 517/B/96 
till ett förslag till stöd där urvalskriterierna hade åsidosatts och utan att man ens kräver att den 
stödmottagande skulle bidra genom nedläggning av en del av produktionskapaciteten. 
150. Kommissionen inledde ett förfarande enligt artikel 93.2 beträffande ett förslag som avsåg 
stöd till en ökning av produktionskapaciteten i en utesluten sektor (stärkelse). Kommissionen 
angav i sitt beslut att termen flexibilitet som den används i förklaring 31, i gemenskapens allmänna 
intresse bara kan sträcka sig så långt, och alt höjd produktionskapacitet tycks ligga utanför detta 
intresse. 
151. En andra aspekt av de övergångsbestämmelser som gäller för de nya medlemsstaterna är 
det gradvis minskande produktstödet som under en övergångsperiod gäller för nästan alla 
jordbruksprodukter enligt artiklarna 138 och 140 i anslutningsakten. Även om denna typ av stöd 
redan 1997 nådde den fas där betydande minskning sker, utgjorde ändringen av det relevanta 
kommissionsbeslutct för att ta hänsyn till återkommande översyner av stödnivån före och efter 
anslutningen en ständig uppgift för de behöriga avdelningarna under det gångna året. 
44 
Il — Konjunktur och inkomster på 
jordbruksområdet 
Allmän översikt 
152. Medan år 1996 präglades av helt enastående ekonomiska resultat inom vissa 
produktionssektorer, och framfor allt för åkcrgrödor. samtidigt som resultaten inom andra sektorer 
såsom nötkreatursuppfödning var rent katastrofala, innebar 1997 en återgång till större jämvikt 
mellan de olika produktionssektorerna. Dels rådde mer normala förhållanden på 
spannmålsmarknaden under 1997 än under 1996. då denna sektor gynnades av särskilt fördelaktiga 
samverkande interna och internationella faktorer. Dels hämtade sig marknaden för nötkött, som 
under våren 1996 kollapsade till följd av BSE-krisen (galna ko-sjukan), gradvis från och med 
hösten 1996 tack vare de stödåtgärder som beslutats på gemenskapsnivå och konsumenternas 
återvunna förtroende, även om det fortfarande var blygsamt. Och trots störningar på 
griskötismarknadcn under våren 1997. orsakade av ett utbrott i Nederländerna av en av de 
allvarligaste epidemierna av svinpest som någonsin har förekommit i gemenskapens historia, var 
situationen i allmänhet ganska gynnsam för flertalet producenter i resten av unionen. Jordbruksårets 
resultat för oljeväxter, sockerbetor och fjäderfä var också totalt sett ganska positiva. 
153. Klimatmässigt var år 1997 förvisso mindre spektakulärt än 1996. ett år som man kan beteckna 
som exceptionellt när det gäller skördarna och samtidigt en mindre besvikelse än man hade kunnat 
frukta under vissa nyckclmoment under odlingssäsongen. Den första delen av hösten var i allmänhet 
gynnsam för förberedelse av åkrar och för sådd. med undantag emellertid av södra och centrala 
delarna av Europa där rikliga regn försenade sådden. Den senare delen av hösten var ovanligt 
fuktig och kall i större delen av unionen och på vissa håll hade man också problem med 
vattendränkta jordar vilket försvårade eller till och med förhindrade sådd av vissa vintcrgrödor. 
Perioden januari-mars karakteriserades av totalt sett mindre regnmängdcr än normalt på hela den 
europeiska kontinenten, med undantag av Skottland och en del av södra Spanien. Under januari 
var nederbörden emellertid rikligare än normalt på hela den iberiska halvön, i sydöstra Frankrike. 
flera områden i norra och södra Italien liksom i Grekland. 
42 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 
154. Februari månad var särskilt regnig i norra Europa medan regnmängderna under mars månad 
var otillräckliga i hela Europa med undantag av vissa områden i södra Tyskland, samtidigt som 
temperaturerna låg över genomsnittet, vilket påskyndade vintergrödornas utveckling och ökade 
vattenbristen. 
155. Situationen förbättrades något efter de regn som föll över hela kontinenten från slutet av 
april, med undantag dock för södra Europa, där regnen kom för sent för att vintergrödorna skulle 
kunna dra nytta av dem. Sommaren 1997 karakteriserades också av större regnmängder än normalt, 
vilket fick negativa konsekvenser inte bara för avkastningen utan också för kvaliteten när det 
gällde skörden av vinterspannmål. Sommarspannmålen och särskilt majsen gynnades däremot 
av generellt sett fördelaktigare förhållanden inte bara jämfört med övrig spannmål utan i vissa 
fall också jämfört med förra året. De agrometeorologiska förhållanden som påverkade skörden 
1997 yttrade sig totalt sett i avkastningar som, förutom när det gäller sommargrödorna, i allmänhet 
var lägre än förra årets ovanligt höga avkastning, men som dock ligger i linje med den långsiktiga 
utvecklingen. 
156. På det makrockonomiska planet präglades år 1997 av en något mer markerad ekonomisk 
tillväxt än förra årets och av en situation på arbetsmarknaden som fortfarande var mycket 
otillfredsställande, trots en svag ökning av skapandet av nya arbetstillfällen och en avmattning, 
till och med minskning, av arbetslösheten på gemenskapsnivå. Liksom under 1996 berodde den 
ekonomiska tillväxten huvudsakligen på investeringar och framför allt på export, medan den 
inhemska konsumtionen ökat mindre än BNP. Inflationstakten fortsatte alt minska och nådde 
2,1 % 1997 vilket är den lägsta siffra som noterats sedan början av sextiotalet. Dessutom fortsatte 
de offentliga underskotten att minska och genomsnittet för hela unionen var 2,7 % under 1997 
jämfört med 6,4% 1993. 
157. Sammantaget utmynnade år 1997 i resultat som, även om de i vissa avseenden fortfarande 
är otillfredsställande, ändå visar tecken på en återhämtning som bör förstärkas allt mer under 1998 
och 1999, såvida inte en mycket påtaglig försämring sker internationellt sett. 
158. De förändringar som under året genomfördes av jordbruksomräkningskurserna hade totalt 
sell mycket liten effekt på jordbruksinkomsterna utom i Förenade kungariket. Dels var de flesta 
valutor relativt stabila under år 1997. förutom det brittiska och det irländska pundet. Dels, och 
trots att de "gröna omräkningskurserna" skrevs upp med 14 % för det brittiska pundet respektive 
över 6 % för det irländska pundet under de tio första månaderna av året. neutraliserades delvis 
den negativa effekt på inkomstutvccklingen som denna uppskrivning skulle ha kunnat få genom 
rådets beslut att fram till den I januari 1999 "frysa" de jordbruksomräkningskurser som tillämpas 
lör hektarstöd eller stöd per djurenhet, i enlighet med de bestämmelser som infördes efter de 
känsliga uppskrivningarna av vissa vaJutor 1995. 
KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 43 
159. Denna bestämmelse har också gjort det möjligt lönandra medlemsstater (och särskilt för 
Sverige) att skydda sig mot negativa effekter på jordbruksinkomsterna förorsakade av 
revalveringarna 1996. När det gäller Italien bör man minnas att fastän de omräkningskurser som 
gäller för stöden hade frusits i mars 1997, minskades stödnivån för regleringsåret 1996/97 med 
omkring 12 % jämfört med föregående regleringsår till följd av uppskrivningen av den italienska 
liran från april 1995 till juli 1996, vilken följde efter en tidigare nedskrivning på omkring 20 %... 
160. Revalveringen av det brittiska pundet, det irländska pundet och den italienska liran medförde 
en sänkning av de institutionella priserna i nationell valuta och därmed på marknadspriserna i 
de berörda medlemsstaterna. Dessa har dock fått möjlighet att bevilja ett kompensationsstöd för 
de inkomstbortfall som dessa sänkningar medför, varav EUGFJ står för halva beloppet. Irland 
beviljade sådana kompensationsstöd, medan detta i början av november ännu inte var fallet i 
Förenade kungariket eller i Italien. Dessutom bör påpekas att de gröna kurserna under de tio första 
månaderna 1997 hade ökat något i vissa medlemsstater. Den prishöjning i nationell valuta som 
detta ledde till var 2,2 % för Belgien och Luxemburg, 0,7 % för Danmark, 2 % för Tyskland och 
Österrike, 1,1 % för Spanien, Portugal och Frankrike och 2,3 % för Nederländerna. 
Produktionsnivåer och prisutveckling 
161. Spannmålsproduktionen för 1997 uppskattas till ungefär 202 miljoner ton, dvs. något lägre 
än det föregående årets, när produktionsnivån var den högsta som EU någonsin uppnått. I detta 
sammanhang bör erinras om att 1996 års rekordnivå uppnåddes med ett arealuttag på 10%-, medan 
skörden 1997 erhölls på en större yta än 1996 till följd av att andelen arealuttag minskats till 5 % 
för skörden i fråga. Denna ökning av arealen neutraliserades dock av lägre avkastning jämfört 
med de exceptionellt höga nivåer som erhölls 1996. 
162. Totalt sett ökade spannmålsarealen med 1.1 miljoner hektar jämfört med förra året. dvs. 
med omkring 2 %. Denna ökning är mindre än den sammanlagda areal som frigjorts genom att 
det obligatoriska arealuttaget sänkts från 10% till 5 % som är i storleksordningen 1,9 miljoner 
hektar. Parallellt med ökningen av spannmålsarealer noterades nämligen en ökning av arealerna 
för odling av oljeväxter (+0.5 miljoner hektar) och proteingrödor (+0,2 miljoner hektar) liksom 
en mindre ökning av det frivilliga arcaluttaget (+0.1 miljoner hektar). De utökade arealer som 
besåddes med spannmål rörde främst korn. vete. majs och rågvetc. 
163. Avkastningen låg i genomsnitt 3 till 4 % under torra årets rekordnivåer. Som redan har 
påpekats följer de dock totalt sett den tendens till ökning som konstaterats på lång sikt. I detta 
sammanhang bör betonas att avkastningen för majs när det gäller skörden 1997 till och med 
överträffade förra odlingssäsongens resultat, vilket berodde på att de agrometeorologiska 
förhållandena var särskilt gynnsamma för denna gröda under sommaren. 
44 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 
164. Enligt de första beräkningarna som ännu är provisoriska tycks veteproduktionen ligga ungefär 
3 % lägre än förra året, medan durumvetet förefaller att ha fallit med 12 %- på grund av en påtagligt 
försämrad avkastning som beror på den vattenbrist som de producerande regionerna drabbades 
av under årets första månader. Produktionen av majs uppskattas under 1997 ha uppgått till nära 
37 miljoner ton, vilket är den högsta siffran som någonsin noterats, och skulle innebära en ökning 
med nästan 7 % jämfört med förra året. Produktionen av råg och rågvete ökade också kraftigt 
(5 % respektive 15 % ). Däremot tycks produktionen av korn vara ganska stabil och den lägre 
avkastningen ha kompenserats av ökningen av besådd areal. 
165. När det gäller marknadspriserna låg dessa i allmänhet lägre än under det föregående året 
och närmare interventionspriserna, medan man under regleringsåret 1995/96 kunde förmärka en 
avsevärd försvagning av sambandet mellan marknadspriset och interventionspriset för de flesta 
spannmålssorter. Denna återgång till mindre ansträngda marknadsförhållanden inleddes faktiskt 
redan i juli 1996 så snart som 1996 års skörd hade börjat bli känd och saluföras. Denna situation 
höll i sig under största delen av regleringsåret 1996/97 dock med undantag av perioden mars-april 
1997 när osäkerheten om den amerikanska veteskörden efter frost i vissa produktionsområden 
medförde en kraftig uppgång av världsmarknadspriserna för vete och därmed ledde till en ökning 
av priserna på spannmål på gemenskapsmarknaden. 
166. Efter den topp som noterades under april föll priserna på den inre marknaden snabbt till 
nivån för interventionspriset, med undantag dock för priset på durumvetc som inte har upphört 
att stiga sedan oktober 1996 vilket beror på mindre tillgång på världsmarknaden samt att 
gemenskapsskörden förutspåddes bli mindre än förra årets. I början av november 1997 översteg 
sålunda marknadspriserna interventionspriserna med 10 till 30 % för vete, med 60 till 80 % för 
durumvetc och med 5 till 20 % för korn och, maj s (dock med marknadspriser som var lägre än 
interventionspriserna för vissa marknader i Tyskland och Italien, för korn respektive för majs). 
167. Produktionen av oljeväxter (raps, solros och soja) uppnådde 1997 en rekordhög nivå på 
14.7 miljoner lon varav 13.5 miljoner ton avsedda som livsmedel och 1.2 miljoner ton ej avsedda 
som livsmedel, dvs. odlade på arealer som lagts i träda. Detta utgör en ökning med 21 % jämfört 
med föregående rcgleringsår för den toiala produktionen och med 26 % om man endast betraktar 
oljeväxter avsedda som livsmedel. Efter några års stagnation, ja till och med minskning, har 
produktionen av proteingrödor (ärtor och åkerbönor) också skjutit i höjden med nära 20 %. som 
samlad effekt av ökade arealer och ökad avkastning. 
168. Sockerproduktionen uppnådde under 1997 ett nytt rekord och uppgick till över 17 miljoner 
lon. vilket utgör en ökning med 3.4 % jämfört med föregående år. Detta resultat erhölls genom 
en kombination av flera faktorer, såsom en mindre ökning av arealerna, en tydlig ökning av 
avkastningen i fråga om sockerbetor och högre sockerhalt. Den förbättrade avkastningen beror 
på goda klimatförhållanden, särskilt i hörjan och slutet av odlingssäsongen. 
KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 45 
169. pjiligt de uppskattningar som förelåg i mitten av november, kommer vinproduktionen att 
vara 5.5 % lägre än föregående år. men kommer fortfarande att hålla sig ungefär på genomsnittet 
av de tre senaste reglcringsåren. Produktionen har minskat framför allt i Frankrike och i Italien, 
medan den har stagnerat i Spanien. Produktionskvalifnen 1997 torde bli ovanligt god i flera 
producentmedlcmsstater på grund av de förmånliga klimatförutsättningarna under hösten. Denna 
faktor spelade en avgörande roll i den snabba återhämtning av marknadspriserna för rödvin som 
noterats från och med slutet av september. Priserna på vitt vin låg däremot mycket lågt under 
hela året. och särskilt i Spanien och i Italien. 
/ 70. De för årstiden onormala frostperioder som inträffade i södra Europa (och särskilt i Frankrike 
och i Italien) och i de sydliga delarna av Tyskland i början och i slutet av våren hade en i många 
fall drastisk inverkan på produktionen av flera sorters frukt i Europeiska unionen. Detta var särskilt 
fallet för persikor och nektarincr, för vilka produktionen föll med 60 till 70 % i Frankrike och 
i Italien och äpplen för vilka gemenskapsproduktionen sjönk med 15 till 20%. Produktionen av 
citruslrukter däremot visar tendenser att bli mycket riklig för att inte säga exceptionell med en 
produktionsökning på omkring 15 %. När det gäller priserna var dessa i allmänhet ganska goda 
inte bara för de frukter där skörden påtagligt minskat såsom äpplen, persikor och nektariner utan 
också för vissa grönsaker såsom tomater och blomkål. 
171. Mjölkproduktionen under 1997 beräknas bli något mindre än förra året (dvs omkring 
121 miljoner ton) vilket beror på en minskning av kreatursbeståndet som delvis kompenserats 
av ökad avkastning. Leveranserna till mejerierna torde förbli mer eller mindre stabila. 
Smörproduktionen förväntas minska (- 1,5 %) samtidigt som konsumtionen förväntas ligga på 
samma nivå som förra året. För första gången på flera år har den totala produktionen av ost legat 
kvar på samma nivå, eller gått tillbaka något på grund av den tydliga produktionsminskningen 
av ostar av andra typer av mjölk, liksom stagnationen for ostar tillverkade av komjölk. Detta 
bekräftar de tecken på avmattning av uppgången som observerades redan 1996 när ökningen var 
begränsad till 1.6 % jämfört med ett genomsnitt på över 2 % under tidigare år. Dessutom har 
oslkonsumlionen, som ökade med 3,9 % 1995 och med 0,9 % 1996. inte ökat mer än 0,3 % under 
1997. och uppvisar alltså en utveckling som är ganska lik produktionens. 
172. Efter att ha fallit med omkring 10 % under år 1996 steg marknadspriserna på smör sakta 
men säkert under 1997 och hämtade under de tio första månaderna av året in hela förra årets 
nedgång. I mitten av november 1997 befann sig priserna på en nivå som i genomsnitt låg drygt 
8 % högre än interventionspriset. Detta beror på en minskning av interventionslagren, minskad 
produktion med en förhållandevis stabil inhemsk konsumtion och en återhämtning av exporten, 
bland annat till Ryssland. Också priserna för andra mjölkprodukter låg ganska fast under 1997. 
Härvid bör dock erinras om att den större stabilitet i fråga om marknaden för mjölkprodukter 
som vi här ser. inte avspeglas i producentpriserna. 
173. För det andra året i rad. förblev nötköttsproduktionen förhållandevis stabil under 1997 
(omkring 7,950 miljoner ton) och produktionen uppnådde höjdpunkten i cykeln under regleringsåret 
46 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 
1996/97. Denna cykliska topp ligger emellertid omkring 300 000 ton lägre än den som man hade 
kunnat förvänta sig om inte kalvar och framför allt nötkreatur äldre än 30 månader hade slaktats 
i Förenade kungariket till följd av BSE-kriscn (bovin spongiform encefalopati). Efter den minskning 
av konsumtionen som noterades under 1996 (-7,4 %), började konsumtionen av nötkött att 
återhämta sig under 1997 och ökade med omkring 3 %. 
174. Dessutom har exporten av nötkött till tredje land fortsatt att vara relativt hög trots de 
svårigheter som uppstått till följd av BSE-krisen. Dessa faktorer bidrog till att priserna på nötkött 
gradvis återhämtade sig under år 1997, efter det att de fallit med omkring 15 % mellan april och 
september 1996. När det gäller priserna på levande djur var dessa från och med maj månad betydligt 
högre än under förra året vid samma tid och nådde till och med mitten av augusti upp till de 
prisnivåer som rådde före BSE-krisen. 
175. Trots denna utveckling låg marknadspriserna för referenskvaliteten, framför allt under det 
första halvåret, kvar under 80 % av interventionspriset som är tröskelvärdet för åtgärder för 
marknadsstöd. I slutet av september 1997 hade uppköpen på marknaden nått upp till 220 000 
ton sedan årets början, som skall läggas till 430 000 ton i interventionsköp i slutet av år 1996. 
Sedan augusti månad har takten för interventionsköp gradvis minskat på grund av en tydlig 
förbättring av marknadssituationen. 
176. Produktionen av griskött påverkades under 1997 kraftigt av den omfattande grisslakl som 
blev nödvändig i Nederländerna lör att hejda den svinpestepidemi som utbröt i denna medlemsstat 
under våren 1997. Totalt sett har produktionen minskat något jämfört med den rekordhöga nivån 
förra året, när konsumtionen av nötkött till följd av BSE-krisen sjönk vilket medförde att 
konsumtionen av vitt kött i gemenskapen ökade. Även om produktionen av griskött steg i flera 
medlemsstater minskade produktionen i Nederländerna så mycket att nettoresultatet sammanlagt 
lör EU:s 15 medlemsstater blev en minskning med omkring 0,7 % jämfört med förra året. 
Konsumtionen torde också ha minskat något till följd av den stora prisuppgången och det faktum 
att konsumenterna gradvis åter börjar konsumera nötkött. Som redan har påpekats har priserna 
på griskött varit ganska höga sedan i april 1996 och nådde rent exceptionella nivåer i mitten av-
maj 1997 som en följd av bristen på griskött i Nederländerna och i mindre utsträckning också 
i Tyskland. Därefter har dock priserna på griskött sjunkit avsevärt även om de under den större 
delen av året har legat kvar på de mycket stabila nivåer som rådde förra året. 
177. Produktionen av Ijäderfäkött fortsatte att öka i en mycket stabil takt under 1997 (+3,1 %). 
som en följd av en mycket starkt ökad inhemsk konsumtion och en ännu mer markant ökning 
av exporten till tredje land. Tack vare denna dynamik överträffar sedan 1996 såväl den inhemska 
produktionen som konsumtionen av Ijäderfäkött produktions- och konsumtionsnivåerna för nötkött, 
medan exportvolymcn for fjäderfä kraftigt har närmat sig volymen för nötkött. Efter den ökning 
som konstaterades efter BSE-krisen stabiliserades priserna på kyckling under 1997 på nivåer som 
i allmänhet ligger under förra årets, men som dock är högre än de priser som rådde före krisen. 
KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 47 
178. Produktionen av får- och getkött har sjunkit något jämfört med förra årets priser (-2,4 % ) 
vilket huvudsakligen beror på den kännbara minskningen i Förenade kungariket och i Irland/Efter 
de ovanligt höga priserna under 1996 låg marknadspriserna fast under 1997 och överträffade till 
och med priserna under 1996 förutom under våren. 
Producentpriser 
179. Pä grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga den 20 november 1997, uppskattas att 
index lör nominella producentpriser för samtliga jordbruksprodukter sjönk med 2,4 %> i genomsnitt 
lör de femton medlemsstaterna under 1997. Jämfört med 1996 sjönk index för producentpriser 
lör vegetabilieproduktcr med i genomsnitt 4,6 % i nominella termer. Priserna på spannmål sjönk 
under året i genomsnitt med 9 %\ potatis sjönk med 6,7 %, vin 5,2 %\ grönsaker nära 3 %• och 
olivolja över 23 %. Däremot torde priserna på sockerbetor i genomsnitt ha ökat med 1,3 % och 
frukt med 1,4 %. 
180. Utvecklingen av producentpriserna torde generellt sett ha varit mer gynnsamma för 
animaliska produkter. Index för producentpriserna för animaliska produkter var förhållandevis 
stabilt (- 0,3 % ) i medeltal i nominella termer. Detta är resultatet av en prisökning för svin (+3.5 % ) 
samt för får och lamm (+ 1,3 %), en mycket liten återhämtning för nötkreatur (+0,5 % efter ett 
fall på omkring 13 % 1996) liksom en nedgång tor fjäderfä (-2,2 %), för mjölk (-2,3 %) och 
ägg (-4.0%). 
181. Filter det alt hänsyn tagits till inflalionscffckterna, har index för producentpriserna sjunkit 
med i genomsnitt 4,8 % i reella termer för hela Europeiska unionen. Sänkningar som är större 
än genomsnittet noterades i Spanien (- 7,6 % ). i Irland (-8,8 % ). i Italien (-5,8 % ), Portugal 
(-8.1 %) liksom i Förenade kungariket (- 15.9 % ). Mer blygsamma sänkningar förutspås för 
Belgien (- 1.7 % ), Danmark (- 1.5 %). Grekland (- 1,5 % ), Frankrike (-1,8 % ). Finland (- 2,5 % ) 
och Sverige (- 4,0 %•). Däremot har index för faktiska priser legat tämligen stabilt, eller ökat 
något, i de övriga medlemsstaterna. 
Priserna på produktionsmedel 
182. Under 1997 kommer index lör uppköpspris lör varor och tjänster lör löpande konsumtion 
i jordbruket i genomsnitt att ha stigit med 0.9 % i nominella termer. Med undantag för utsäde 
och gödningsmedel för vilka varor de nominella priserna sjönk med ungefär 3 %. har priserna 
i nominella termer stigit på alla övriga varor och tjänster för löpande konsumtion i jordbruket. 
Höjningar över genomsnittet har noterats lör djur till avel ( + 4.5 % ). energi (+3.3 % ). underhåll 
och reparation av materiel (+ 3.3 % ) liksom för veterinärtjänster. 
48 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 
183. Index lör faktiska priser pä varor och tjänster lör löpande konsumtion har i genomsnitt 
sjunkit med 1,3 % i Europeiska unionen, 1.6 % i Danmark. 2,6 % i Grekland och Nederländerna, 
2.9 % i Irland, 3,6 % i Italien, samt med 5,9 % i Portugal och 4,6 % i Förenade kungariket. 
Utveckling av jordbruksinkomster 
184. Några definitiva siffror för utvecklingen av jordbruksinkomsterna kommer inte att finnas 
tillgängliga förrän under 1998 ('). Den enda faktor som visar utvecklingen av jordbruksinkomsterna 
och lör vilken man redan har preliminära uppskattningar för 1997 är förhållandet mellan index 
för producentpriset och prisindex för insatsvaror. Detta senaste försämrades i nästan alla 
medlemsstater, särskilt i Förenade kungariket, Irland, Sverige, Finland, Frankrike, Portugal och 
i Italien. Däremot förbättrades det i Nederländerna och Grekland, samt i något mindre utsträckning 
också i Tyskland och Danmark. 
185. Man skall komma ihåg att denna indikator delvis har förlorat sin ekonomiska betydelse 
sedan reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken trädde i kraft, på grund av införandet 
av kompensationsstöd som ersättning för de sänkningar av de institutionella priserna som beslutats 
inom ramen lör reformen. Stöden återfinns under budgetposten subventioner i jordbruksbokföringen 
och utgör en väsentlig del av jordbruksinkomsterna, åtminstone vad gäller spannmål och nötkött. 
De loretagssKkl som gick till jordbruksdelen i sin helhet uppgick till nästan 30% av bruttomervärdet 
i de 15 medlemsstaterna, men denna procentandel är förmodligen mycket högre inom 
spannmålssektorn och nötköllsscktorn. 
186. När det gäller utvecklingen av jordbruksinkomsterna under 1997 bör det understrykas att 
dessa inte bara beror pä utvecklingen av producentpriserna och uppköpspriserna för varor och 
tjänster för konsumtion i jordbruket, som har sammanfattats ovan. utan också av andra viktiga 
inslag såsom bland annat utvecklingen av produktionsvolymen, den ökande roll som de direkta 
stöden spelar för inkomsten liksom utvecklingen när det gäller arbetskraften inom jordbruket för 
inkomstindikatorerna per arbetsenhet. Om man lar hänsyn till alla dessa faktorer och baserar sig 
på de faktorer som fanns tillgängliga när detta kapitel i rapporten utarbetades, kan man förvänta 
sig ekonomiska resultat som totalt sett ser mindre positiva ut än de tre senaste regleringsåren där 
man fick ordentliga ökningar av inkomsterna, men som i sin helhet blir mycket mer balanserade 
än förra årets. Även om man tor vissa produktionssektorer såsom spannmål måste konstatera att 
en relativ minskning av inkomsterna skett under 1997 på grund av att producentpriserna, enligt 
de första beräkningarna, sjunkit med i genomsnitt 9 % jämfört med förra året, måste man hålla 
i minnet att dessa sektorer under de två senaste åren noterade mycket goda ekonomiska resultat. 
Däremot är det troligt att uppfödning av nötkreatur lör köttproduktion har återhämtat sig något 
1997 jämfört med den katastrofala situation som har rått inom denna sektor efter BSE-krisen. 
Som redan har påpekats var konjunkturen under 1997 också ganska gynnsam för uppfödning 
av svin och fjäderfä liksom för odling av sockerbetor. 
(') Eurostat har dock i sin sene StatiMik i korthet publicerat beräkningar som läsaren kan använda. 
KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 49 
Nominella produktionsprisförändringar for jordbruksprodukter 1996 och 1997 
Dcflalcradc produktionspriser inom jordbruket 
EU-I5 
Helgique/Belgie 
Dutunark 
Dcutschland 
Ekk&ba (Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembotirir 
Nederland 
Osierreich 
Portugal 
Suoim/Fmlaiul 
Svenge 
L'niied Kingdom I'cxi 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 l'i'M 
97.3 
W.I 
%.: 
95.2 
101.4 
94.8 
97.8 
93.4 
102.8 
89.6 
100.8 
97.1 
86.5 
•»2.(i 
41.5 
9V7 i'w: 
89.5 
92.4 
42.8 
91.3 
93.3 
83.4 
89.6 
91.9 
89.8 
82.3 
92.1 
92.4 
73.2 
84.7 
86.4 
41.4 I <w < 
84.4 
83.8 
80.0 
80.6 
85.2 
84.1 
83.5 
46.6 
87.4 
78.0 
83.4 
87.3 
70.6 
87.7 
74.3 
44.5 IW-4 
85,1 
84.8 
79.5 
79.5 
87.3 
88.8 
82.6 
95.8 
87.5 
76.0 
84.2 
85.5 
72.7 
86.5 
81.6 
93.1 I'W 
85.6 
74,9 
77.5 
78.7 
87.7 
94.1 
81.9 
95.5 
90.9 
73.6 
84.9 
63.2 
72.6 
63.9 
79.8 
98.7 I'Wd 
82.8 
78.8 
77,5 
76.5 
86.5 
90.3 
78.3 
89.3 
89.2 
69.9 
84.8 
62.7 
71.2 
54.4 
76.1 
44.9 (!<>')( 
IW 
78.9 
77.5 
76.3 
76.6 
85.2 
83.5 
77.0 
81.4 
84.0 
68.9 
84.8 
62.3 
65.5 
53.0 
73.1 
79.9 = HHHti •/,) 
IW7/Wi 
-4.8 
- 1.7 
- 1.5 
0.3 
- 1.5 
-7.6 
- 1.8 
-8.8 
-5.8 
- 1.4 
0.0 
-0.5 
- 8.1 
- 2.5 
- 4.0 
- 15.9 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 49 
Nominella produktionsprisförändringar för jordbruksprodukter 1996 och 1997 
Dcflalcradc produktionspriser inom jordbruket 
EU-I5 
Helgique/Belgie 
Danmark 
Dcutschland 
Ekk&ba (Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxombotirir 
Nederland 
Osierreich 
Portugal 
Suoim/Fmlaiul 
Svcnjie 
L'niied Kingdom I'cxi 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 l'i'M 
97.3 
48.1 
96.2 
95.2 
101.9 
94.8 
97.8 
93.4 
102.8 
89.6 
100.8 
97.1 
86.5 
42.6 
41.5 
4V7 i'«: 
84.5 
42.4 
42.8 
41.3 
93.3 
83.4 
89.6 
91.9 
89.8 
82.3 
92.1 
92.4 
73.2 
84.7 
86.4 
41.4 I <w < 
84.4 
83.8 
80.0 
80.6 
85.2 
84.1 
83.5 
46.6 
87.4 
78.0 
83.4 
87.3 
70.6 
87.7 
74.3 
44.5 IW4 
85,1 
84.8 
79,5 
79.5 
87.3 
88.8 
82.6 
95.8 
87.5 
76.0 
84.2 
85.5 
72.7 
86.5 
81.6 
93.1 I'W 
85.6 
79,9 
77.5 
78.7 
87.7 
94.1 
81.9 
95.5 
90.9 
73.6 
84.9 
63.2 
72.6 
63.9 
79.8 
98.7 I'I'Ki 
82.8 
78.8 
77,5 
76.5 
86.5 
90.3 
78.3 
89.3 
89.2 
69.9 
84.8 
62.7 
71.2 
54.4 
76.1 
44.9 (!<>')( 
IW 
78.9 
77.5 
76.3 
76.6 
85.2 
83.5 
77.0 
81.4 
84.0 
68.9 
84.8 
62.3 
65.5 
53.0 
73.1 
79.9 = HHHti •/,) 
IW7/Wi 
-4.8 
- 1.7 
- 1.5 
0.3 
- 1.5 
-7.6 
- 1.8 
-8.8 
-5.8 
- 1.4 
0.0 
-0.5 
- 8.1 
- 2.5 
- 4.0 
- 15.9 El 1-15 
Beluique/Bclgic 
Daiimaik 
Dcutschland 
E/J.a&a (Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osierreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Svenge 
I 'ruled Kingdom Vcj-clahiliska 
iniKluklir 
4.6 
2.4 
- 1.5 
1.4 
4.4 
- 10.1 
- 3,6 
- 1 1.6 
-4,1 
0,8 
1.3 
-0.3 
-8.9 
-0,4 
-7.4 
- 17.4 IW7/"W> 
Anim.ilisk.i 
priKlukici 
0.3 
1.8 
1.9 
2,5 
4.3 
2.7 
3,4 
-6,4 
- 2.1 
0.1 
3.4 
2.1 
-2.1 
- 2 2 
- 0.6 
- 11.9 lol.lll 
2.4 
0.2 
0.7 
2 i 
4.4 
- 5.4 
- 0.3 
- 7.0 
- 3,3 
0.2 
2.4 
1.6 
- 5.8 
- 1,6 
- 2.5 
- 13,9 Vcpcluhiliska 
pimluklct 
0.5 
1.7 
- 1.4 
- 5.5 
6,8 
-3.1 
0.4 
- 11.9 
2.5 
3.4 
0.4 
2.1 
-0.2 
-9,2 
-7.8 
-7.4 I'Wi/'JS 
Animaliska 
piiHluklci 
1.0 
2.0 
4.3 
1.3 
0.2 
4.6 
-0.9 
-4.0 
1.2 
-5,1 
3,2 
0.5 
3.0 
- 16.1 
-2.6 
2.3 Total! 
0.2 
0.6 
1 1 
- I.I 
5.0 
-0.4 
-0.3 
- 5.0 
2,0 
-3.7 
1.9 
0,9 
1.2 
- 14.3 
-4.1 
- 1.5 
50 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 
Nominella prisändringar för produktionsmedel inom jordbruket 1995, 1996 och 1997 
EU-I5 
Belgique/Belgie 
Danmark 
Dcutschland 
RAArioa (Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg: 
Nederland 
Osierreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Svenge 
1 'oiled Kingdom Varor och tiansicr som 
lorhrukas i ptoduklioncn 
IW7/% 
0,4 
2.0 
0.7 
2.0 
3.3 
2.3 
2.0 
- 0.4 
1.0 
1.3 
0.3 
3.7 
- 3.5 
2.4 
2.1 
2.4 I9WI5 
4.1 
4.2 
3.3 
2.4 
8.7 
4,0 
4.1 
3.8 
3.0 
3.7 
4.7 
5,0 
0.3 
2.3 
6,4 
6.1 I9W 44 
2.7 
0.0 
0.4 
0.2 
5.6 
3.3 
1.7 
1.6 
10.6 
1.3 
3.3 
2.1 
3.5 
- 21.4 
5.7 
3.1 lnvcMcrni(!svanii o>.h 
t|.IDMCI 
IW7/'K> 
2,5 
0.5 
1.0 
0,8 
3.1 
4.6 
1.4 
1.6 
3.4 
- 1.1 
2.4 
0.9 
4.2 
1,3 
1.0 
2.7 IWivWS 
3.1 
0.2 
2 2 
1.1 
6.4 
5.2 
2.4 
0.0 
4.3 
0,9 
2.6 
2.1 
4.1 
1.7 
1.2 
2.3 IWVM 
3.4 
3.6 
2.8 
1.2 
11.3 
5,9 
2.0 
4.6 
4.7 
1.5 
1.1 
2.0 
7.3 
- 14.4 
6.0 
3.6 IW7/W> 
1.3 
1.7 
0.8 
1.7 
3.2 
2.7 
1.9 
- 0.3 
1.2 
0.2 
0.4 
2.5 
- 2.0 
2.4 
1.8 
1.7 I'WiWS 
3.9 
3.7 
3,1 
2.5 
8.2 
4.2 
3,8 
2.8 
3.6 
2.4 
4.1 
3.7 
1.0 
2.1 
5.4 
5.5 IW5/V4 
2.9 
0.5 
0,9 
0.5 
6.8 
3.7 
1.7 
2.3 
7.6 
1.4 
3.3 
- 0,3 
4.2 
- 19.5 
5,8 
3.3 
Dcflaterade genomsnittspriser för produktionsmedel inom jordbruket 
(insatsvaror och -tjänster inom jordbruket) 
Staio mcnioto 
EU-15 
Belgique/Belgie 
Danmark 
Dcutschland 
EAArioa (Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osierreich 
Portugal 
Suomi/F-'mland 
Svenge 
United Kingdom IWO 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 1W1 
97,5 
97.0 
96.7 
98.3 
104.7 
46,0 
47,4 
47.3 
46.0 
48.7 
46.8 
48. K 
94.5 
102.8 
45.1 
47.4 I'W? 
45.2 
44.5 
44.1 
46.0 
103.5 
42.0 
46.2 
44.3 
42.8 
96.0 
45.2 
46.2 
84.1 
102.4 
42.4 
47.2 IW 
43.5 
40.9 
92.7 
91.4 
101.5 
41.0 
44.2 
42.4 
45.7 
41.4 
403) 
43.7 
T-)}) 
102.0 
88.3 
100.1 l'M4 
41.3 
88.6 
84.1 
40.0 
48,4 
84.5 
42.6 
41.7 
43.1 
84.5 
87.5 
88.4 
76.2 
46.6 
88.1 
48.0 IW5 
40.9 
87.2 
87.6 
88.5 
95.1 
88.3 
42.6 
40.8 
47.4 
84.0 
88.7 
85.2 
87.7 
74.7 
40.8 
47.4 IW(. 
42.3 
84.1 
88.6 
84.8 
45.3 
88.7 
44.4 
92.7 
97.1 
91.1 
40.9 
X7.7 
71.4 
75.4 
46.6 
101.3 l«W7 
41.1 
89.2 
87.0 
91.1 
91.8 
88.7 
94.4 
90.1 
93.5 
90.7 
88.6 
88.4 
64.1 
77.4 
47.2 
46.8 IVW/S 
- 1.3 
0.1 
- 1.6 
0.1 
-2.6 
- 0.1 
0.4 
- 2.4 
- 3.6 
-0.4 
2.6 
1.6 
- 5.4 
2.0 
0.5 
- 4.6 50 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 
Nominella prisändringar för produktionsmedel inom jordbruket 1995, 1996 och 1997 
EU-I5 
Belgique/Belgie 
Danmark 
Dcutschland 
RAArioa (Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osierreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Svenge 
1 'tilled Kingdom Varor och tiansicr som 
lorhrukas i pioduklioncn 
IW7/% 
0,4 
2.0 
0.7 
2.0 
3.3 
2.3 
2.0 
- 0.4 
1.0 
1.3 
0.3 
3.7 
- 3.5 
2.4 
2.1 
2.4 I9WI5 
4.1 
4.2 
3.3 
2.4 
8.7 
4,0 
4.1 
1.8 
3.0 
3.7 
4.7 
5,0 
0.3 
2.3 
6,4 
6.1 I9W 44 
2.7 
0.0 
0.4 
0.2 
5.6 
3.3 
1.7 
1.6 
10.6 
1.3 
3.3 
2.1 
3.5 
- 21.4 
5.7 
1.1 lnvcMcriii(.'svaroi och 
t|.IDMCI 
IW7/'X> 
2,5 
0.5 
1.0 
0,8 
3.1 
4.6 
1.4 
1.6 
3.4 
- 1.1 
2.4 
0.4 
4.2 
1,3 
1,0 
2.7 IWtf 
3.1 
0.2 
2 2 
1.1 
6.4 
5.2 
2.4 
0.0 
4.3 
0,9 
2.6 
2.1 
4.1 
1.7 
1.2 
2.3 IWVM 
3.4 
3.6 
2.8 
1.2 
11.3 
5,9 
2.0 
4.6 
4.7 
1.5 
1.1 
2.0 
7.3 
- 14.4 
6.0 
3.6 IW7/W> 
1.3 
1.7 
0.8 
1.7 
3.2 
2.7 
1.9 
- 0.3 
1.2 
0.2 
0.4 
2.5 
- 2.0 
2.4 
1.8 
1.7 l'WfiWS 
3.9 
3.7 
3,1 
2.5 
8.2 
4.2 
3,8 
2.8 
3.6 
2.4 
4.1 
3.7 
1.0 
2.1 
5.4 
5.5 IW5/V4 
2.9 
0.5 
0,9 
0.5 
6.8 
3.7 
1.7 
2.3 
7.6 
1.4 
3.3 
- 0,3 
4.2 
- 19.5 
5,8 
3.3 
Dcflaterade genomsnittspriser för produktionsmedel inom jordbruket 
(insatsvaror och -tjänster inom jordbruket) 
Staio mcnioto 
EU-15 
Belgique/Belgie 
Danmark 
Dcutschland 
EAArioa (Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osierreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Svenge 
United Kingdom IWO 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 
100.0 1W1 
97,5 
97,0 
96.7 
98.3 
104.7 
46,0 
47,4 
47.3 
46.0 
48.7 
46.8 
48.8 
94.5 
102.8 
45.1 
47.4 I'W? 
45.2 
44.5 
44.1 
46.0 
103.5 
42.0 
46.2 
44.3 
42.8 
46.0 
45.2 
46.2 
84.1 
102.4 
42.4 
47.2 IW 
43.5 
40.9 
92.7 
91.4 
101.5 
41.0 
44.2 
42.4 
45.7 
41.4 
403) 
4.1.7 
T-)}) 
102.0 
88.3 
100.1 l'W4 
41.3 
88.6 
84.1 
40.0 
48,4 
84.5 
42.6 
41.7 
43.1 
84.5 
87.5 
88.4 
76.2 
46.6 
88.1 
48.0 IW5 
40.9 
87.2 
87.6 
88.5 
95.1 
88.3 
42.6 
40.8 
47.4 
84.0 
88.7 
85.2 
87.7 
74.7 
40.8 
47.4 IW(. 
42.3 
84.1 
88.6 
84.8 
45.3 
88.7 
44.4 
42.7 
47.1 
91.1 
40.9 
87.7 
71.4 
75.4 
46.6 
101.3 l«W7 
41.1 
89.2 
87.0 
91.1 
91.8 
88.7 
94.4 
90.1 
93.5 
90.7 
88.6 
88.4 
64.1 
77.4 
47.2 
46.8 IVW/S 
- 1.3 
0.1 
- 1.6 
0.1 
-2.6 
- 0.1 
0.4 
- 2.4 
- 3.6 
-0.4 
2.6 
1.6 
- 5.4 
2.0 
0.5 
- 4.6 (l'il 
awn s uxn 
KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÀ JORDBRUKSOMRÅDET 5 1 
Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) 
Jordbruksinkomster 
187. Bruttoproduktion, kostnader och intäkter lör affärsdrivande jordbruksföretag (') inom 
Europeiska unionen (:) beräknas utifrån de data som registrerats och insamlats genom en 
undersökning av harmoniserade redovisningsuppgifter lör jordbruksföretag (') (se kapitel VII. 
tabell 3.2.1 ). Detta ger värdefull information om hur jordbruksföretagens intäkter varierar, vilket 
inte framgår av genomsnittliga rcsultatvärden för jordbrukssektorn i sin helhet. I detta avsnitt 
visas hur inkomsterna varierar beroende pä produktionstyp (i tabell 3.2.2 i kapitel VII ges en 
beskrivning av de olika inriktningarna ur teknisk-ekonomisk synvinkel. 
188. De resultat som visas här är grundade pä faktiska observationer och variationerna är 
beräknade i reala termer (efter avdrag för inflation). Då detta skrivs finns vissa resultat ännu inte 
tillgängliga (4). I tabellerna 3.2.3 och 3.2.4 i kapitel VII visas resultaten i detalj (i löpande ecu) 
lör de olika driftsinriktningarna och för olika vcrksamhetsnivåer eller företagsstorlekar. 
Intäkter per typ av jordbruk 
189. De stora skillnader som finns i fråga om genomsnittliga intäkter för de olika medlemsstaterna 
i Europeiska unionen (se diagram I ) beror på jordbruksstrukturen i dessa länder. De medlemsstater 
som har de högsta genomsnittliga intäkterna har i regel också ett stort antal storskaliga 
jordbruksföretag som är starkt specialiserade påjordbruksgrödor eller pade mest konkurrenskraftiga 
produktionssektorerna (grisar och/eller fjäderfä, trädgårdsodling och mjölkproduktion). 
Medlemsstaterna i Sydeuropa som har ett stort antal bruksenheter med blandad verksamhet 
(jordbruksgrödor och animalicproduktion) eller med verksamhet med andra fleråriga grödor 
(blandning av olika grödor) visar lägre genomsnittliga intäkter än genomsnittet i Europeiska 
unionen. 
190. För räkenskapsåret 1995/1996 (det tredje året för genomförandet av 1992 års reform av 
den gemensamma jordbrukspolitiken) ökade de genomsnittliga intäkterna för jordbruksföretag 
( ' i Jordbruksföretag som salutor huvuddelen av sin produktion och som ligger (iver en viss lägsta nivå av ekonomisk 
verksamhet 
(i Resultaten avser unionens 15 medlemsstater. 
i) Kant som Informationssystemet for jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR). Omkring 58 000 
jordbruksföretag undersöks i EL1-15 och de omfattar El'-produklion pa mer iin 90 c/< av det totala mervärdet 
som skapas genom prrmär jordbruksproduktion. 
i''i I resultaten for 1995/1996 ingår inte Tyskland och en del av Förenade kungariket (Skottland) da fullständiga 
uppgifter för dessa två medlemsstater ännu inte ar tillgängliga Därför visas inga genomsnitt tor 1995/1996 
varken for unionen med tolv eller med femton medlemsstater. 
52 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÂ JORDBRUKSOMRÅDET 
i flera medlemsstater i reala termer jämfört med 1994/1995. Intäktsökningen gäller Danmark, 
Frankrike, Irland, Italien, Luxemburg, Portugal och Förenade kungariket. I andra medlemsstater 
däremot sjönk de genomsnittliga intäkterna jämfört med 1994/1995. 
Verklig inkomst per jordbruksenhet 
Inkomst för familjejordbruk (FFI) 
Belgique/Belgie 
Danmark 
Deutschland 
EAAciöa (Ellâda) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Oslerreich 
Portugal 
Suomi/Fmland 
Sverige 
United Kingdom CT 1994/1995 
WEE 1995/1996 
100 200 300 
Index (genomsnitt alla jordbruk, EU-12 1994/1995 =100) 400 
Källa: EU-FADN, GD VI/A3. 
Diagram 1 
191. Diagram 2 visar de stora skillnader i inkomstutveckling för varje driftsinriktning som Finns 
mellan medlemsstaterna. Diagrammet visar också att inkomsterna för de produktionstyper som 
påverkats mest av 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken haft stor betydelse 
för den medelinkomstutveckling för samtliga bruksenheter som konstaterats i vissa medlemsstater. 
Medelinkomsten för jordbruksföretag med jordbruksgrödor har ökat i Danmark, Frankrike, Italien, 
Portugal och Förenade kungariket, medan tendensen var den motsatta för samma typ av företag 
i Belgien, Grekland, Spanien och Nederländerna. I Italien, Portugal och Förenade kungariket har 
medelinkomsten för jordbruk med inriktning pä nötkreatur också ökat, medan den minskat i Belgien 
KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 53 
Inkomst för familjejordbruk 
per typ av jordbruk KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 53 
Inkomst för familjejordbruk 
per typ av jordbruk 
54 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÄ JORDBRUKSOMRÅDET 
och Spanien. 1 Frankrike har minskningen av medelinkomsten för jordbruk med inriktning på 
nötkreatur bidragit till att begränsa ökningen av genomsnittsinkomsten från jordbruk. I 
Nederländerna däremot har den negativa utvecklingen av genomsnittsinkomsten frän jordbruk 
dämpats av ökningen av medelinkomsten för jordbruk med inriktning på nötkreatur. 
192. I Irland har medelinkomsten lör jordbruk med jordbruksgrödor sjunkit något, medan 
medelinkomsten lör jordbruk med inriktning på nötkreatur förblivit stabil. I Irland liksom i 
Luxemburg beror ökningen av genomsnittsinkomsten pa nationell nivå framför allt på ökningen 
av genomsnittsinkomsten för jordbruksföretag med inriktning på mjölk och med blandad produktion. 
193. 1 vissa medlemsstater förklaras medelinkomstutvecklingen för samtliga bruksenheter också 
av inkomstutvecklingen för andra typer av jordbruksföretag än de som mest påverkats av 1992 
äts reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den minskning av genomsnittsinkomsten 
som noterades i Nederländerna t.cx. beror inte enbart på en minskad genomsnittsinkomst i 
jordbruksföretag med åkermark, utan även i jordbruksföretag med trädgårdsodling och 
mejeriproduktion. Likaså förklaras den positiva utvecklingen av genomsnittsinkomsten från jordbruk 
i Italien av ökade genomsnittsinkomster i jordbruksföretag med vinodling, blandad verksamhet 
eller mejeriproduktion. 
Det tredje året med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 
194. Av diagram 3 kan utläsas att produktionsvärdet (före bidrag och efter justering för inflation) 
för medelstora förelag ökade i samtliga medlemsstater i KU-12 förutom Belgien, Grekland och 
Spanien, där produktionsvärdet har sjunkit, och Irland och Portugal där det i stort sett är oförändrat 
jämfört med föregående år. 
195. Diagram 4 visar att under det tredje året för tillämpningen av reformen har intäkter från 
direkta betalningar fortsatt alt öka. Nettointäkten per jordbruksföretag från offentliga medel 
(samtliga bidrag och subventioner som betalas direkt till jordbruksföretaget, inbegripet statligt 
stod och kompensationsbetalningar, dock efter avdrag lör produktionsskatter) ökade i samtliga 
medlemsstater i EU-12. förutom i Grekland och Spanien (uppgifterna för dessa två länder är dock 
fortfarande preliminära). 
196. Enligt siffrorna för 1995/1996 fortsätter andelen offentliga intäkter av den totala 
jordbruksomsättningen (inklusive subventioner) och i jordbruksinkomsterna att öka i samtliga 
medlemsstater förutom Grekland. Värdet för 1995/1996 i procent av den totala 
jordbruksproduktionen varierar Iran 2.4 c/< lör Nederländerna till 16 c/< för Irland (1994/1995 
uppgick procentsatserna tor dessa två länder till 2.3 CA respektive 14.4 CA). I procent av 
jordbruksinkomstcn varierar värdet av de offentliga bidragen lör 1995/1996 från 14,6 CA i 
KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÂ JORDBRUKSOMRÅDET 55 
Nederländerna till 85,3 % i Danmark (1994/1995 uppgick procentsatserna för dessa två länder 
till 12,7 % respektive 79 %). Dessa procentsatser är beräknade på genomsnittet för samtliga företag 
och omfattar således även de produktionstyper som inte direkt berörs av 1992 års reform. 
197. Enligt siffrorna för 1995/1996 tycks andelen offentliga intäkter både av den totala 
jordbruksomsättningen (inklusive subventioner) och i jordbruksinkomsterna vara ännu högre i 
Österrike, Finland och Sverige. 
Belgique/Belgié 
Danmark Produktion (värde) per jordbruksenhet, 
före bidrag 
Deutschland 
EAAaöa (Ellâda) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Sverige 
United Kingdom 1994/1995 
1995/1996 
100 200 300 400 
Index (genomsnitt alla jordbruk, EU-12 1994/1995 = 100) 500 
Källa: EU-FADN, GD VI/A3. 
Diagram 3 
5(> KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 
Nettointäkt per jordbruksenhet 5(> KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 
Nettointäkt per jordbruksenhet 
5^ 
— Jordbruksmarknader 
198. I delta kapitel granskas världsmarknaderna och gemenskapens marknader för de viktigaste 
jordbruksprodukterna och prisutvecklingen samt de viktigaste marknadsåtgärder som föreslagits 
eller beslutats på gemenskapsnivå. 
Spannmål 
Världsmarknaden 
199. Världsproduktionen av spannmål under regleringsåret 1996/1997 har ökat betydligt jämfört 
med föregående år. Detta fenomen beror till stor del på lodcrsäden. Majsproduktionen i Förenta 
staterna uppgick till 236 miljoner ton mot 209 miljoner ton under föregående regleringsår. 
Världsproduktionen av vete ökade från 540 miljoner ton 1995/1996 till 581 miljoner ton 1996/1997 
på grund av ökad produktion i de flesta större produccntländcrna. I Australien ökade skörden 
med en tredjedel frän 17 miljoner ton 1995/1996 till 23.5 miljoner ton. Veteskörden lör samtliga 
stater i OSS var något större än under föregående regleringsär. Kina, Kanada och Förenta staterna 
har också lått en större skörd, medan produktionen i Argentina nästan fördubblades under 
1995/1996 (från 9,5 miljoner ton till 16 miljoner ton). 
200. På grund av mycket höga spannmålspriser under regleringsåret 1995/1996 ökade 
spannmålsarealen under 1996 i alla större producentländer och världsskörden av spannmål 
1996/1997 uppgick till 1 482 miljoner lon mot I 335 miljoner ton under föregående regleringsår. 
Produktionen av foderspannmål ökade från 799 miljoner ton 1995/1996 till 901 miljoner ton 
1996/1997 (dvs. en ökning med 12.9 (A ). 
201. Världskonsumtionen av vete för regleringsåret 1996/1997 uppskattas till 578 miljoner ton. 
dvs 3 miljoner ton lägre än årets skörd, men högre jämfört med föregående år (554 miljoner ton). 
Vad gäller foderspannmål beräknas konsumtionen till 871 miljoner lon vilket visserligen är en 
kraftig ökning jämfört med föregående år (828 miljoner ton) men fortfarande är betydligt mindre 
än produktionen. Sammantaget har världslagret av spannmål återuppbyggts något jämfört med 
58 JORDBRUKSMARKNADER 
den laga nivå som nåddes i slutet av reglcringsåret 1995/1996 (184 miljoner lon) och ökat till 
218 miljoner ton, dvs. något under nivån lör reglcringsåret 1994/1995 (229 miljoner ton), varav 
99 miljoner ton vete och 119 miljoner lon loderspannmål. 
202. Världshandeln med spannmål uppgick till totalt 183 miljoner ton, varav 92 miljoner ton 
vete mot 182 miljoner ton (varav 90 miljoner ton vete) under föregående regleringsår. I regel 
har merparten av importländerna köpt samma kvantiteter som under föregående rcgleringsår, bortsett 
från Iran där importen ökat kraftigt och Kina där importen minskat betydligt. 
203. För reglcringsåret 1997/1998 pekar prognoserna på en minskning av världsproduktionen 
(I 461 miljoner ton mot 1 482 miljoner ton för föregående regleringsår, särskilt till följd av en 
kraftig minskning av den kinesiska skörden av foderspannmål, framför allt majs (en minskning 
med 23 miljoner ton), medan produktionen förblir mer eller mindre konstant i merparten av de 
övriga producentländerna. På grund av den ökade konsumtionen, som beräknas överträffa 
produktionen (1 474 miljoner ton mot 1 449 miljoner ton 1996/1997), finns det risk för att 
världslagren sjunker med ungefär 10 miljoner ton till 205 miljoner ton. Världshandelsvolymen 
förväntas stiga något (till 186 miljoner ton, varav 94 miljoner ton vete). 
Den gemensamma marknaden 
204. Gemenskapsproduktionen 1996/1997 är beräknad till 206 miljoner ton för de femton 
medlemsstaterna, dvs. 29 miljoner ton mer jämfört med regleringsåret 1995/1996 som påverkades 
av torka i de södra delarna av gemenskapen. 
205. Produktionsökningen beror på en ökning av den besådda spannmålsarealen (36.9 miljoner 
hektar odlad mark mot 35.6 miljoner hektar under 1995/1996, (dvs. + 3.7 7r )och på en rekordstor 
avkastning om 5,58 ton/ha mot 4,99 lon/ha. 
206. Samtliga spannmålssorter bidrog till denna ökning. På grund av den rekordhöga avkastningen 
steg veteproduktionen till 91,3 miljoner ton (+ 10,7 miljoner lon), kornproduktionen till 
52.5 miljoner ton (+9,0 miljoner ton) och majsproduktionen till 35.3 miljoner ton (+5,5 miljoner 
ton). 
207. På iberiska halvön återgick produktionen till det normala efter fyra år av torka. I 
gemenskapens nordliga regioner har väderleksförhållandena varit särskilt gynnsamma. 
208. Som en följd av att skyldigheten till arealuttag begränsats till en enhetlig sats på \Q CA 
minskade markuttaget inom ramen för ordningen lör stöd till jordbruksgrödor från 6.4 miljoner 
JORDBRUKSMARKNADER 59 
hektar till 5,6 miljoner hektar. Därtill kommer ungefär 400 000 hektar som förblev uttagna på 
grund av det femåriga åkeruttaget. Tack vare ett frivilligt arealuttag på omkring 2 miljoner hektar 
uppgick det verkliga uttaget till 14,4 %. Däri deltog framför allt producenter från Spanien, Tyskland, 
Sverige och Finland. 
209. Den prissänkning på spannmål som föreskrevs genom reformen och särskilt höga priser 
pä olje- och proteinhaltiga grödor uppmuntrade användningen av spannmål för utfodring av djur. 
Den använda volymen nådde 106 miljoner ton för de femton medlemsstaterna i gemenskapen 
för regleringsåret 1996/1997, dvs. drygt 18 miljoner mer än under perioden före reformen. 
210. Samtidigt har spannmålshandeln mellan medlemsstaterna fortsatt att utvecklas. 
211. Gemenskapens export under regleringsåret 1996/1997 (inklusive förädlade produkter och 
livsmedelsbistånd) uppskattas till 29 miljoner ton mot 19,5 miljoner ton under föregående år. 
Den kommersiella exporten fördelade sig på 16,1 miljoner ton vete (inklusive vetemjöl), 
8,9 miljoner ton korn (inklusive malt) och 0,8 miljoner ton råg och rågmjöl. Exporten av durumvete 
har legat kvar på en låg nivå jämfört med tidigare är. Exporten av förädlade produkter har lyckats 
återta marknadsandelar. 
212. En fortsatt betydande exportvolym under regleringsåret 1996/1997 och en kraftig ökning 
av förbrukningen på den inre marknaden ledde till att interventionslagren minskade ytterligare, 
trots rekordskörden, från 2,7 miljoner ton i början av regleringsåret till endast 2,3 miljoner ton 
i slutet av regleringsåret, fördelade på 0,5 miljoner lon vete, 0,8 miljoner ton korn och 1,0 miljoner 
ton råg. 
213. Denna situation har föranlett rådet att fastställa den obligatoriska arealuttagssatsen till 5 °Ic 
för 1997 års skörd i stället för 17,5 CA. 
214. För rcgleringsåret 1997/1998 har radet beslutat att i linje med minskningen av 
lagringskostnaderna minska den månatliga uppräkningen av interventionspriset från 1.1 ecu per 
ton och månad till 1,0 ecu per ton och månad: 
215. Gemenskapsskörden för rcgleringsåret 1997/1998 uppskattas till cirka 200 miljoner ton 
lör gemenskapens femton medlemsstater. Den produktionsökning som sänkningen av 
arealuttagssatsen medförde dämpades av en minskad spannmålsproduktion på iberiska halvön 
på grund av lägre avkastning jämfört med toppnoteringen under föregående regleringsår. 
216. För 1998 ars skörd har rådet beslutat att hålla fast vid den sänkta obligatoriska 
arealuttagssatsen pä 5 CA och att under ytterligare ett reglcringsår ge anstånd med skyldigheten 
att göra ett icke ersättningsberättigat extraordinärt arealuttag vid överskridande av referensarcalcn. 
60 JORDBRUKSMARKNADER 
Spannmål (1) 
(miljoner ton) 
EU-12 + F.d. DDR 
(') Ris inte inräknat. 
40i 
30 
20 
10h EU-15 
(miljoner ton) 
Interventionslager 
vid slutet av regleringsåret i EU 
SSS88Ï 
i 
rasas fessa fesses 
1989/1990 1990/1991 1991/1992 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 
Ka//a; Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 5 
JORDBRUKSMARKNADER 61 
Oljehaltiga grödor 
217. Oljehaltiga grödor används för att producera olja och oljekakor avsedda som djurfoder. 
Detta innebär att den ekonomiska situationen för sektorn för oljehaltiga grödor är beroende av 
prisutvecklingen för grödor, olja och oljekakor. Vegetabiliska oljor kan konsumeras oberedda 
eller i form av beredda oljor eller fetter som t.cx. margarin. 
218. Europeiska unionen är en nettoimportör av oljehaltiga grödor, vegetabiliska oljor och 
oljekakor. Storleken pä den årliga importen av dessa produkter beror i stor utsträckning på 
prisförhållandena mellan oljehaltiga grödor, vegetabiliska oljor oljekakor och konkurrerande oljor 
och produkter (spannmål, foder baserat på majsgluten, osv.) avsedda som djurfoder och på de 
avsättningsmöjligheter som finns för Europeiska unionens oljor och oljekakor pä exportmarknaden. 
Den totala importen av oljehaltiga grödor uppgick till 18,5 miljoner ton 1995/1996 och 16miljoner 
ton 1996/1997. Huvuddelen beslår av sojafrö (80 %). 
219. Den samlade mängden krossade oljehaltiga grödor i Europeiska unionen med femton 
medlemsstater uppgick till 28,4 miljoner ton 1996/1997 mot 30 miljoner ton 1995/1996. 
Huvuddelen består av sojafrö (± 50 %), följt av rapsfrö (± 25 %) och solrosfrö (± 22 %). 
220. Sedan regleringsåret 1993/1994 är stödsystemet för producenter av oljehaltiga grödor (raps, 
solrosfrö och soja) en del av stödsystemet för producenter av vissa jordbruksgrödor (spannmål, 
oljeväxtfrö, proteingrödor och oljelin) och där ett fast arealuttag ingår för sådana producenter 
som omfattas av det generella systemet. Det belopp som beviljas inom ramen för detta stödsystem 
är på 433.50 ecu/hektar. De belopp som utbetalas till producenterna är regionanpassade enligt 
relerensavkastningar av spannmål eller oljehaltiga grödor och justeras om marknadspriset förändras 
med mer än ett visst tröskelvärde. 
221. Under regleringsåret 1996/1997 utbetalades särskilt kompensationsstöd för oljehaltiga grödor 
lör 4 691 803 hektar. Denna areal är betydligt mindre än den högsta garanterade arealen på 
4 933 800 hektar. Kompensationsstödet har därför inte anpassats på grund av överskridande av 
den högsta garanterade arealen. Däremot fastställdes det konstaterade referenspriset för 
regleringsåret 1996/1997 till 223.551 ecu/ton. dvs. 13,593 lA över det preliminära referenspriset 
(196,8 ecu/ton). Med hänsyn till alt tröskelvärdet är 8 CA medförde det konstaterade priset en 
sänkning med 5 procent av kompensationsstödet. 
222. Den tolala oljeväxtproduktionen 1996/1997 uppgick till nästan 15 miljoner ton (därav 
1.2 miljoner ton annat än foder) mot 12 miljoner ton 1995/1996 (därav 2.1 miljoner ton annat 
än foder). 
62 JORDBRUKSMARKNADER 
Oljehaltiga grödor 
(miljoner ton) 
13 
12 
11 
10 Produktion av frön av 
solros, raps och soja 
1988 1990 1992 1994 1996 
EU-12 + F.d. DDR 
(miljoner ton) (miljoner ton) 
Solros 
Produktion EU-15 
i i i_ 
1988 1990 1992 1994 1996 1988 1990 1992 1994 1996 
Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 6 
JORDBRUKSMARKNADER 63 
Ärtor, bondbönor åkerbönor och gullupiner 
223. Dessa produkter som huvudsakligen odlas som djurfoder konkurrerar med ett stort antal 
andra råvaror. 
224. Från och med regleringsåret 1993/1994 ersattes systemet för stöd till bearbetningsindustrin 
och minimiprissystemet med systemet lör stöd till vissa jordbruksgrödor (spannmål, oljeväxtfrö, 
proteingrödor och oljelin) i vilket ett fast arealuttag ingår för sådana producenter som omfattas 
av det generella systemet. Regionstödet beräknas på grundval av 78,49 ecu multiplicerat med 
spannmålens referensavkastning. 
225. Arealer av storleksordningen 1,086 miljoner hektar har under 1996/1997 berättigat 
producenterna till kompensationsstöd. Den totala produktionen uppgick till 4,4 miljoner ton. 
Oljelin 
226. Linodlingen i Europeiska unionen innefattar dels spånadslin, som framför allt odlas för 
fibrernas skull, men som också ger god avkastning som frö, dels oljelin, som uteslutande odlas 
lör fröets skull. Fröna används som de är eller krossas för utvinning av olja (för industriellt bruk) 
och oljekraftfoder till djur. 
227. Europeiska unionen importerar betydande kvantiteter linfrö (cirka 500 000 ton per år) framför 
allt från Kanada. 
22<S'. I syfte att kontrollera produktionen har en bättre jämvikt eftersträvats mellan det stöd som 
beviljas linfrö och det som beviljas andra aktuella grödor. Från och med regleringsåret 1993/1994 
har följaktligen icke-textil linodling sammanslagits med jordbruksgrödor som åtnjuter det hektarstöd 
som omfattas av 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett kompensationsstöd 
beviljas på 105,1 ecu per ton multiplicerat med spannmålsavkastningen. 
229. Växelbruket av oljelin uppgick 1996 till 171 000 hektar och uppskattas till 200 000 hektar 
för 1997. Uppgången beror huvudsakligen på arealökningen i Tyskland (+14 000 ha) och i Förenade 
kungariket (78 000 hektar 1997 mot 48 000 hektar 1996). 
Ris 
230. Världsskörden 1996 var betydligt större än den för 1995 (563,2 miljoner ton mot 550 miljoner 
ton paddyris) till följd av utmärkta skördar i Asien (Kina. Indonesien. Bangladesh) och Afrika. 
64 JORDBRUKSMARKNADER 
231. Under 1996 minskade den internationella handeln med cirka 2,1 miljoner ton jämfört med 
1995 (från 21 till 18,9 miljoner ton), huvudsakligen på grund av goda skördar i de flesta länder 
som är nettoimportörer av ris. 
232. Världsmarknadspriset på ris sjönk under 1996 på grund av en minskad efterfrågan på 
världsmarknaden jämfört med föregående år. 
233. Den gemenskapsproduktion som såldes på marknaden 1996 uppgick till 2,5 miljoner paddyris 
mot 2,1 miljoner ton 1995 tack vare slutet på torkan i Spanien och den ökade produktionen av 
indicaris som gick upp från 438 000 ton paddyris 1995 till 632 000 ton 1996. Produktionen av 
japonicaris ökade också med 15 % jämfört med 1,65 miljoner ton paddyris året innan. 
234. Under hela regleringsårct 1996/1997 har priset på samtliga rissorter från gemenskapen legat 
under interventionspriset. Priserna var särskilt låga i Spanien och Grekland där produktionen av 
indicaris utsattes för konkurrens med importerat ris från tredje land. 
235. För första gången på många år har under regleringsåret 1996/1997 mer än 162 000 ton 
paddyris tillåtits till intervention, varav 130 000 ton indicaris. Situationen beror på den goda skörden 
och den stora risimporten. 
236. För regleringsåret 1996/1997 har importvolymen (framför allt av indicaris) varit oförändrad 
jämfört med föregående rcgleringsår, dvs. cirka 522 000 ton ris motsvarande helt slipat ris, medan 
exporten under 1996/1997 ökat med cirka 86 % (från 146 000 ton 1995/1996 till 261 000 ton, 
inklusive livsmedelsbistånd. 
237. Importen med nolltullsats av delvis slipat ris från utomeuropeiska länder och territorier 
uppgick till 160 000 ton under 1996/1997 mot 212 000 ton ris motsvarande helt slipat ris 
1995/1996. Nedgången beror på de två skyddsåtgärder som tillämpades av kommissionen och 
rådet i januari och maj 1997 till följd av de störningar som denna import förorsakade på den 
gemensamma marknaden för ris. 
238. Importen av ris från AVS-staterna ökade betydligt, från 7 000 till 27 000 ton ris motsvarande 
råris, som en följd av skyddsåtgärderna mot import av ris från utomeuropeiska länder och territorier 
och mot bakgrund av den förväntade ändringen av importordningen för ris med ursprung i AVS-
staterna. 
239. För att tillämpa en överenskommelse genom skriftväxling som träffades med Förenta staterna 
mom ramen lör artikel XXIV.6 i GATT antog kommissionen förordning (EG) nr 703/97 om ett 
system för kumulativ återbetalning för råris som skall tillämpas på prov under ett år från och 
med den I juli 1997 för att korrigera lör lågt eller för högt inbetalda tullbclopp. 
JORDBRUKSMARKNADER 65 
240. Reformen av den gemensamma marknaden lör ris tillämpades för första gången under 
rcgleringsårct 1996/1997, bl.a. vad gäller förkortningen av interventionsperioden till fyra månader 
(april-juli), fastställandet av basarealer och de nya kvalitetsbestämmelserna som gäller vid 
intervention. Interventionsprissänkningen och systemet med kompensationsstöd kommer att 
tillämpas från och med regleringsåret 1997/1998. 
241. För regleringsåret 1997/1998 förutses en besådd areal om cirka 417 000 hektar varav 95 000 
hektar indicaris. Skörden förväntas vara av god kvalitet. På grund av de exportbegränsningar som 
föreskrivs i den överenskommelse som träffats i Uruguayrundan (151 200 ton ris motsvarande 
helt slipat ris) förväntas interventionskvantiteterna vara omfattande. 
Socker 
Världsmarknaden 
242. Under regleringsåret 1996/1997 överträffade produktionen för tredje året i rad 
världskonsumtionen. Produktionsöverskottet uppskattas för närvarande till 2,7 miljoner ton trots 
en betydande konsumtionsökning (+ 3,2 miljoner ton) under samma period. Detta innebär att 
lagcrnivån vid slutet av detta regleringsår beräknas hamna på 48,4 miljoner ton eller 40,2 % av 
årsförbrukningen och långt över det läge som gällde i slutet av 80-talet (30 %). 
Världsmarknadsutvcckling 
Imilfimer tim råswkrr) 
Rejilciinj-siir 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 
1995/96 
Prognos 1996/97 IVoUuktmn 
(II 
104.7 
104,6 
109.1 
115.7 
116.9 
112.7 
111.4 
116.1 
125.9 
123.2 KoiiMiimion 
Oi 
107.2 
107.0 
109.6 
110.4 
Ull 
111.9 
112.2 
114.0 
117.3 
120.5 Over- cllcr undmkoii 
(3) = (l>-(2> 
- 2.5 
-2.4 
-0.5 
+ 5.8 
+ 5.9 
+ 0.8 
- 1,2 
+ 2.1 
+ 8.6 
+ 2.7 LayeriV av 
knnsumuoncn 
(4) 
31.2 
29.0 
27.9 
31.7 
36.0 
35.6 
33,6 
34.1 
39.8 
40.2 
Kalla 1 O Lichi. 
243. Trots att världens lager vid utgången av regleringsärct hade ökat med 1,7 miljoner ton 
återspeglades det förväntade pristrycket inte fullt ut i utvecklingen av världsmarknadspriserna. 
Under tidigare år brukade förhållandet mellan lager och konsumtion liknande det som gällde 
66 JORDBRUKSMARKNADER 
1996/1997 leda till att priset på vitsocker föll under 20 ecu/ql och priset på råsocker under 
12 ecu/ql. I själva verket har priset på råsockcr varit praktiskt taget oförändrat (10 - 12 cts/lb) 
under hela reglcringsåret och endast priset på vitsocker har visat nedåtgående tendenser, även 
om dessa har varit svaga jämfört med prognosen i början av regleringsåret. 
(it'iitimsnitthf'ti avixtaprisvr 
Parisborsen Ui/AwJU'r) = 30.69 ecu/KM) kg 1995/96 
26,99 ecu/100 kg 1996/97 (-12.1 9,) 
- New York-borsen (niwckn) = 21.58 ecu/1 (K) kg 1995/96 
21.18 ecu/100 kg 1996/97 (- 1.9 %') 
244. Världsmarknadsprisernas minskade känslighet beror i första hand på de strukturella 
förändringar som under senare år inträffat inom sockersektorn världen över som t.ex. 
självförsörjningstendenser i utvecklingsländerna, ersättning av socker med andra sötningsmedel 
i i-länderna, Sovjetunionens sönderfall och i andra hand på den lagerpolitik som förs i vissa länder. 
Under föregående regleringsår var det Indien som lagrade en stor del av överskotten och i slutet 
av detta år var det i-ländcrna som ökade sina lager (± 3,0 miljoner ton) vilket fick en hämmande 
effekt på prisutvecklingen under hela reglcringsåret. 
245. Efterfrågan på importerat socker uppskattas för närvarande till 36,0 miljoner ton, vilket 
är en minskning med 1.8 miljoner ton jämfört med föregående regleringsår. Utvecklingen beror 
framför allt på den utförsäljning av lager som noteras i importländerna (± 2,4 miljoner ton) trots 
att världskonsumtioncn har ökat under samma period. Importen av råsocker (± 19,0 miljoner ton) 
stannade dock i stort sett på samma nivå som föregående regleringsår. Det är importen av vitsockcr 
som minskat. De sockcrraffinadcricr som installerats i Mellersta Östern utnyttjar ännu inte sin 
kapacitet fullt ut vilket är förklaringen till varför vissa importländer minskat sin import och tar 
till sina lager. 
246. De allra första skördeprognoserna lor 1997/1998 visar att världskonsumtionen kommer 
att överstiga produktionen lör första gängen på tre år. Vid oförändrad produktionstakt skulle 
konsumtionsökningen enligt nuvarande prognoser leda till ett produktionsunderskott på cirka 
2.0 miljoner ton. De lagcrökningar som uppstått under de senaste tre åren är tillräckligt stora för 
att täcka det beräknade produktionsunderskottet och därför förväntas sockerpriserna vara stabila 
under hela regleringsårct, dock med en viss fasthet i början på 1998 på grund av tillfälliga 
spänningar mellan utbud och efterfrågan. På gemenskapsnivå (EU-15) minskade odlingsarealen 
för sockerbetor (2 020 (XX) ha) något under 1996 jämfört med föregående regleringsår. 
Medelavkastningen av socker uppgick till 8.2 ton per hektar vilket är en ökning med 9,3 9c jämfört 
med 1995 på grund av förbättrade odlingsförhållanden. På grund av den höga avkastningen uppgick 
produktionen, omräknad till vitsockcrvärdc. till 16 837 miljoner ton varav 16 515 miljoner ton 
frän sockerbetor, 0.275 från sockerrör och 0.047 från melass. 
JORDBRUKSMARKNADER 67 
Socker 
Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 7 JORDBRUKSMARKNADER 67 
Socker 
Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 7 
68 JORDBRUKSMARKNADER 
247. Av denna produktion exporterades ca 2,75 miljoner ton obearbetat gemenskapssocker med 
exportbidrag, ungefär lika mycket som föregående regleringsår, varav ungefär 1,6 miljoner ton 
motsvarar förmånsimport. Med hänsyn till att produktionen totalt sett har ökat steg exporten av 
C-socker med ca 0,8 miljoner ton till omkring 2,4 miljoner ton. Även överföringen av C-socker 
ökade och uppgick till 0,917 miljoner ton. På grund av dessa faktorer ökade gemenskapens slutlager 
med ca 250 000 ton, vilket hade en stabiliserande effekt på världsmarknadspriserna. 
248. Trots utvecklingen av produktionen av inulinsirap tycks gemenskapens sammanlagda 
sockerkonsumtion ha stabiliserats omkring 12 600 000 ton vilket ändå lyder på att tendensen är 
svagt uppåtgående. Att produktionen av inulinsirap är på väg uppåt bekräftades under 1996/1997 
med 0,177 miljoner ton (mot 0,128 miljoner ton 1995/1996). Produktionen av isoglukos däremot 
ligger kvar på cirka 0,302 miljoner ton vilket motsvarar de kvoter som fastställts för denna produkt. 
249. Vidare har rådet beslutat att frysa de institutionella priserna under hela regleringsårct 
1996/1997 och att minska återbetalningen av lagringskostnaderna med 6,7 % med hänsyn till 
ränteutvecklingen. 
250. Kommissionen å sin sida minskade lageravgiften, som därmed sjunkit från 3,62 ecu/ql till 
2,0 ecu/ql under perioden 1995/1996-1997/1998, vilket förutsatte en minskning med 2,4 % av 
de faktiskt garanterade priserna till konsumenternas fördel. 
251. När det gäller produktionsavgifter för samma regleringsår fastställde kommissionen B-
avgiftsbcloppct till 36,5 % av interventionspriset. 
Olivolja 
252. Världsproduktionen uppgår i genomsnitt till ungefär 2 000 000 ton varav 78 9c inom 
Europeiska unionen (ungefär 1 550 000 ton ). Övriga huvudsakliga producenter är Tunisien ( 155 000 
ton). Turkiet (90 000 ton). Syrien (75 000 ton) och Marocko (45 000 ton). Produktionen varierar 
kraftigt från år till år. men världsmarknaden fluktuerar direkt i förhållande till 
gemenskapsmarknaden. 
253. Gemenskapens stödberättigade produktion för 1996/1997 uppskattas till cirka 1 859 400 
ton mot 1 481 000 ton för 1995/1996. Enligt de uppgifter som medlemsstaterna inrapporterat 
för att fastställa avkastningen av olja och oliver för regleringsåret 1996/1997 uppgår hela 
olivträdsbeståndet till ungefär 500 miljoner träd. Olivodling berör cirka 2 miljoner jordbruksföretag. 
254. Gemenskapens konsumtion var under 1995/1996 ungefär 1 390 000 ton (75 9c av 
världskonsumtionen). Enligt de senaste prognoserna kommer konsumtionen under 1996/1997 
JORDBRUKSMARKNADER 69 
att befinna sig på en högre nivå, bl.a. på grund av kraftiga prissänkningar. Konsumtionen av olivolja 
i torpackningar under 5 kg utgör, med över 90%, huvuddelen av den totala konsumtionen, speciellt 
på grund av det stödsystem för konsumtion som infördes. 1979. Vid början av regleringsåret 
1996/1997 uppgick intcrventionslagren till 12 000 ton mot ungefär 8 000 ton vid slutet av året. 
Olivolja 
2,0 
1.5 
1,0 
0,5 \ 
^ \ M 
-" X ""* """ ^* •»»# ^v Produktion 
' Konsumtion 
Produktion — 
i_ I (miljoner ton) 
- Konsumtion 
i 
riP C» ^ 
& & ^ 
Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 8 <? <f 
•<f ^ 
255. Grekland och Spanien är i regel de största leverantörerna och Italien, fastän producent och 
exportör, den största köparen. Importen under regleringsåret 1996/1997 uppgick till 46 000 ton. 
Exporten under samma regleringsår uppgick till cirka 140 000 ton, vilket är mer än de 135 000 
ton som uppnåddes under 1995/1996 och nära den övre gräns som åläggs i GATT-avtalen. 
256. Gemenskapens stödsystem innehåller sedan reglcringsårel 1987/1988 en budgetstabilisator 
som utgörs av en högsta garanterad kvantitet (MGQ) på 1,35 miljoner ton. När produktionen 
överstiger den högsta garanterade kvantiteten, eventuellt ökad med föregående års saldo, reduceras 
produktionsstödet (som utbetalas till olivodlarna) proportionellt. Den högsta garanterade kvantiteten 
70 JORDBRUKSMARKNADER 
passerades under 1995/1996 och följdes av en minskning av stödet. Prognoserna för 1996/1997 
tyder på att den högsta garanterade kvantiteten även kommer att överskridas detta regleringsår. 
257. Olika förslag till reform av stödsystemet lör olivodling håller på att undersökas sedan en 
tid inom kommissionen. 
Stödhcrättigad produktion av olivolja inom Europeiska unionen 
l.aml 
Cirekhuul 
Spamen 
l-'rankrike 
Ilalien 
Portugal 
Summa I9XX/K9 
319.2 
408.0 
1.2 
390.0 
24,6 
1 143.0 19X9/90 
316.4 
573.0 
2.8 
585.0 
35.1 
1 512.3 1990/91 
170.9 
700.0 
2.3 
148.0 
20,0 
1 041.2 i«wi/y: 
430.1 
610.0 
3.4 
650.0 
35.0 
1 728.5 1992/93 
314,4 
636.0 
1.8 
410.0 
17.1 
1 379.3 199 3/94 
323.2 
588.0 
2.4 
550.0 
27.5 
1 491.1 1994/95 
389,9 
583.0 
2.4 
458.7 
29.2 
1 463.2 !99V9ft 
445.0 
375.0 
2.5 
625.0 
34,0 
1 481,5 1996/97 
(prognos) 
409.0 
964.0 
2,4 
445.0 
39.0 
1 859.4 
Torkat foder 
25<S'. Torkat foder omfattar produkter som är rika på protein (minimum 15 9c), och som erhålls 
genom artificiell (dehydratiscring) eller naturell (soltorkning) torkning av lusern, andra baljväxtcr 
och vissa grässlag. 
259. I tabellen nedan sammanfattas produktionsutvecklingen baserad på bidragsansökningar: 
Produktion av torrfoder, EU-15 (') 
l-«idci 
Dehydraliserat foder 
Soltorkat loder 
Summa IW;/IW 
4 236 
446 
4 682 199.1/1994 
4 576 
420 
4 996 1994/1995 
4 468 
455 
4 923 1995/1996 
4 070 
402 
4 473 1996/1997 
3 818 
253 
4 071 
'•'t-:i'-i: lr;im till 1994/1995 
260. I början av 90-talet åtföljdes den ökade produktionen av torkat foder av en ökning av den 
budgeterade kostnaden, vilket föranlett kommissionen att föreslå rådet en reform av sektorn från 
och med rederinusåret 1995/1996. 
JORDBRUKSMARKNADER 71 
267. Den av rådet antagna reformen (förordning (EG) nr 603/95 av den 2 februari 1995) utmärks 
av följande: , 
1. Det rörliga bidrag som har utbetalats hittills ersätts med ett fast bidrag per ton om 68,83 ecu 
tor dehydratiserat foder och 38,64 ecu för soltorkat foder. 
2. Högsta garanterade kvantiteter (MGQ) införs om 
a) 4,349 miljoner ton för dehydratiserat foder (4,412 miljoner ton efter anslutningen av 
Österrike, Finland och Sverige), 
b) 443 500 ton för soltorkat foder. 
Dessa högsta garanterade kvantiteter är uppdelade på nationella garanterade kvantiteter (NGQ), 
som beviljas medlemsstaterna på grundval av deras genomsnittliga subventionerade produktion 
under referensåren 1992/1993 och 1993/1994. Vid överträdelse av den högsta garanterade 
kvantiteten minskas bidragsbeloppet för att undvika att de fastställda budgetramarna överskrids. 
När ett överskridande bedöms ha inträffat fördelas de första fem procenten på samtliga 
medlemsstater utan åtskillnad, därutöver blir ansvaret nationellt. 
3. Förbättrad kontroll genom det integrerade kontrollsystem som tillämpas på jordbruksgrödor 
och vid uppfödning, i syfte att underlätta identifiering av alla brukningsenheter där torkat foder 
odlas och därmed bekämpa dubblering av bidrag. 
262. Under 1996/1997 som var andra regleringsåret för den nya organisationen av marknaden 
beviljades stöd för 3 817 894 ton dehydratiserat foder (87 % av den högsta garanterade kvantiteten) 
och 252 823 ton soltorkat foder (57 % av den högsta garanterade kvantiteten). 
Trindsäd (kikärtor, vicker och linser) 
263. En särskild åtgärd för trindsäd infördes 1989 genom förordning (EEG) nr 762/89. Åtgärden 
omfattar hektarstöd för en största garanterad areal. Åtgärden har förlängts vid upprepade tillfällen, 
senast 1996, och omfattas numera av förordning (EG) nr 1577/96. 
264. Hektarstödet har fastställts till 181 ecu och den största garanterade arealen är på 400 000 
hektar. Vid överskridande av den största garanterade arealen minskas hektarstödet proportionellt 
under det aktuella regleringsåret. 
265. År 1996/1997 uppgick trindsädarealen till 550 000 hektar. Överskridande av den största 
garanterade arealen ledde till en reducering av stödet som fastställdes till 131,69 ecu per hektar. 
För regleringsåret 1997/1998 uppskattas arealen till 500 000 hektar. 
72 JORDBRUKSMARKNADER 
Frukt och grönsaker 
Färska grönsaker och färsk frukt «. 
Situationen på världsmarknaden 
266. Världspnxluktionen av färska grönsaker och färsk frukt ökar i jämn takt. År 1995 uppgick 
den till nära 890 miljoner ton, vilket är en ökning med 1,0 % jämfört med 1994 och med 8,9 % 
jämfört med medclproduktionen för perioden 1989-1991 ('). Andelen grönsaker (inklusive meloner) 
uppgår till cirka 55 % av denna volym. Med en produktion på cirka 102 miljoner ton intar 
gemenskapen 1995 tredje platsen i världen efter Kina ( 169 miljoner ton) och Indien ( 104 miljoner 
ton) och före Förenta staterna (64 miljoner ton), Brasilien (39 miljoner ton) och Turkiet (32 miljoner 
ton). Bland de produkter som produceras mest på världsnivå finns tomater (78 miljoner ton för 
1995), apelsiner (58 miljoner lon), äpplen (50 miljoner ton) och lök (32 miljoner ton). 
267. Vad gäller citrusfruktcr tyder de första prognoserna för regleringsårct 1996/1997 (2) på 
en världsproduktion om cirka 85 miljoner ton, vilket är en ökning med 1,3 % jämfört med 
1995/1996, 10 % jämfört med 1993/1994 och 87 % jämfört med genomsnittet för regleringsåren 
1971 /72 till 1975/76. Med en produktion som uppskattas till cirka 8 miljoner ton för regleringsåret 
1996/1997 intar gemenskapen tillsammans med Kina (7,9 miljoner ton) tredje platsen i världen, 
efter Brasilien (17,7 miljoner ton) och Förenta staterna (17,5 miljoner ton) och före Mexiko 
(4 miljoner ton) och Egypten (2,5 miljoner ton). Uttryckt i procent av världsproduktionen och 
i jämförelse med genomsnittet för reglcringsårcn 1971/72 till 1975/76 kan en stark uppgång 
konstateras lör Kina (från 1,6 % till 9,3 %) och Brasilien (från 13 9c till 21 9<) och en nedgång 
tor gemenskapen (från 14 % till 9,4 9t ), Förenta staterna (från 27 9< till 21 9< ) och Japan (från 
8,5 </r till 1.9%). 
Internationell handel 
268. Storleken på den internationella handeln med färska grönsaker och färsk frukt varierar från 
en produkt till en annan. För perioden 1993-1995 och utgående från importsiffrorna är storleken 
på världshandeln i förhållande till världsproduktionen 13 9c för citroner, 11 % för apelsiner och 
små citrusfrukter, 11 9c för päron. 9.6 9c för lök, 9,4 9c för äpplen. 8,3 9c för persikor och 3,8 9c 
för tomater. För 1995 är gemenskapens exportandel i den internationella handeln 15 9c för citroner, 
11 9c för apelsiner och små citrusfrukter. 8,8 9< för äpplen. 7.8 9c för tomater och 6,3 9c för päron. 
(') Källa. FAO Production Yearbook Vol. 49 - 1995 
(:) Källa: FAO Färska och bearbetade citrusfrukter — årliga statistikuppgifter — 1997 
JORDBRUKSMARKNADER 73 
269. Gemenskapen är nettoimportör av färska grönsaker och färsk frukt. År 1996 uppgick exporten 
i procent av importen till 86 % för grönsaker, 53 % för citrusfrukter och 44 % för övriga frukter. 
Underskottet förvärrades mellan 1995 (- 2,5 miljoner ton) och 1996 (- 2,6 miljoner ton) eftersom 
exportförändringarna (+9,1 % för grönsaker, - 2,9 % för citrusfrukter och + 21 % för övriga 
frukter) inte uppvägde importökningen (+ 1,3 % för grönsaker, + 11 % för citrusfrukter och + 7,0 % 
för övriga frukter). 
Gemenskapsmarknaden 
270. Under regleringsåret 1996/1997 ökade gemenskapens produktion av äpplen till ungefär 
9 miljoner ton, vilket är en ökning med 6,2% jämfört med regleringsåret 1995/1996. Utvecklingen 
varierar dock starkt från en medlemsstat till en annan. Kraftiga ökningar noteras i Tyskland 
(+ 45 %) och Luxemburg (+ 33 %), kraftiga minskningar i Belgien (- 42 %) och Nederländerna 
(- 22 %) medan situationen varierar mellan - 11 % till + 14 % i de övriga medlemsstaterna. 
Produktionsutvecklingen återspeglas åtminstone till en del i utvecklingen av produktionspriset 
för de s.k. pilotprodukterna, dvs. produkter vilkas bas- och uppköpspriser fastställs av rådet. För 
regleringsåret 1996/1997 jämfört med 1995/1996 noteras prishöjningar i Frankrike (+ 16 % efter 
ett dåligt regleringsår 1995/1996), Belgien (+ 3,7 %) och Nederländerna och kraftiga prissänkningar 
i Grekland (- 22 %) och Tyskland (-16 96). Sett över hela gemenskapen har priserna i genomsnitt 
sjunkit med 12 %. Produktions- och prisutvecklingen medför att den återtagna mängden ökar 
i förhållande till gemenskapens produktion från 2,4 % för 1995/1996 till 3,9 %. 
277. Gemenskapens produktion av päron uppgick under regleringsåret 1996/1997 till drygt 
2,9 miljoner ton, vilket är en ökning med 6,6 % jämfört med 1995/1996 och med 6,8 % jämfört 
med genomsnittet för regleringsåren 1991/1992 till 1995/1996. Ökningen beror framför allt på 
Spanien (+ 26 % jämfört med regleringsåret 1995/1996), Frankrike (+10 %) och Italien (+ 9,4 %). 
Under regleringsåret 1996/1997 har produktionspriserna i gemenskapen i genomsnitt sjunkit med 
3,5 % jämfört med 1995/1996, med starka variationer mellan medlemsstaterna (från +26 % i 
Danmark till - 34 % i Spanien). De mängder som återtagits från marknaden uppgick till 6,1 % 
av produktionen mot 1,8 % för 1995/1996. 
272. Vad gäller persikor ökar produktionen under regleringsåret 1996 i genomsnitt med 19 % 
jämfört med 1995, dock endast med 1,8% jämfört med genomsnittet för regleringsåren 1991-1995. 
Det genomsnittliga produktionspriset i gemenskapen förblir oförändrat (-0,2 % jämfört med 1995, 
men - 26 % i Italien och + 29 % i Portugal) och de återtagna mängderna ligger kvar på en hög 
nivå (16 % av produktionen). 
273. När det gäller produktion av bordsdruvor pekar uppgifterna för regleringsåret 1996 på en 
ökning med ungefär 14 % jämfört med 1995. Ökningen beror huvudsakligen på Italien som ensamt 
svarar för 64 % av gemenskapens produktion. Produktionspriserna fortsätter att stiga för sjätte 
74 JORDBRUKSMARKNADER 
regleringsåret i rad (+5,7 % för hela gemenskapen jämfört med 1995, dock -14 % i Italien). Den 
återtagna mängden är mycket blygsam (0,5 % av produktionen). 
274. Under regleringsåret 1996 ökar produktionen av aprikoser med 36 % i jämförelse med 
den svaga produktionen 1995. Produktionsökningen åtföljs av en sänkning med 17 % av 
gemenskapens genomsnittliga produktionspris dock varierande från - 35 % i Frankrike till +116 % 
i Portugal. De återtagna mängderna ökar, men överstiger inte 3,6 % av produktionen. 
275. Vad gäller sektorn för citrusfrukter finns ännu inga samlade uppgifter varken för 
regleringsåret 1995/1996 eller 1996/1997. Man kan dock konstatera att gemenskapens produktion 
av apelsiner har stabiliserats på 5,3 miljoner ton mot 5,6 miljoner ton för regleringsåret 1994/1995. 
Produktionen av citroner ökade till 1,3 miljoner ton under 1996/1997, en ökning efter två svaga 
regieringsår men fortfarande lägre än genomsnittsnivån för regleringsåren 1991/1992 till 1995/1996 
( 1,4 miljoner ton). Däremot minskade produktionen av mandariner och klementiner med 6,1 % 
respektive 12 % jämfört med 1995/1996. Från 1995/1996 till 1996/1997 har gemenskapens 
genomsnittliga produktionspris gått ner för apelsiner (-13%) och mandariner (- 6,6 %), varit 
stabilt för klementiner (+0,7 %) och gått upp för citroner (+3,1 %). Återtagen har minskat under 
regleringsåret 1996/1997 jämfört med regleringsåret 1995/1996. Mängden återtagna apelsiner 
motsvarar 2,0 % av gemenskapens produktion, mandariner 0,9 %, klementiner 0,6 % och citroner 
0,3 %. 
276. Sedan ett antal regleringsår saknas generella uppgifter om produktionen av blomkål. Jämfört 
med 1995/1996 är produktionen under regleringsåret 1996/1997 stabil i Italien (-1,0 %) medan 
den har sjunkit markant i Frankrike (-12 %). Produktionspriserna har under samma regleringsår 
sjunkit märkbart i samtliga medlemsstater (från -14 % i Spanien till -34 % i Portugal), förutom 
Danmark (+ 1,4 %), medan återtagen ökat kraftigt jämfört med 1995/1996 (+47 %). 
277. De ofullständiga uppgifterna för tomater som finns för regleringsåret 1996/1997 jämfört 
med 1995/1996 tyder på en ökad produktion i Grekland (+ 11 %), Spanien (+34 %) och Italien 
(+ 26 %), en minskad produktion i Belgien (- 17 %), en ökning med 17 % av gemenskapens 
genomsnittliga produktionspris och en kraftigt ökning av de återtagna mängderna (+ 83 %) som 
dock fortfarande är mycket marginella jämfört med produktionen (mindre än 1 %). 
Viktiga förändringar på det politiska området och i lagstiftningen 
278. Regleringsåret 1997/1998 är första året för genomförandet av den reform av den 
gemensamma marknaden som antagits av rådet 1996. Den nya organisationen har trätt i kraft 
den 1 januari 1997 och tillämpningsbestämmelserna har genomförts successivt under 1997, 
JORDBRUKSMARKNADER 75 
(miljoner ton) Frukt 
Produktion skördad av 
(miljoner ton) 
1988 1990 1992 1994 1996 1988 1990 1992 1994 1996 
(miljoner ton) (miljoner ton) 
Druvor 
1988 1990 1992 1994 1996 1988 1990 1992 1994 1996 
Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 9 
76 JORDBRUKSMARKNADER 
279. Först och främst antog kommissionen bestämmelser om godkännande och 
förhandsgodkännande av producentsammanslutningar samt om beviljande av startstöd till dessa 
sammanslutningar. Sedan antog kommissionen tillämpningsföreskrifter dels för de operativa 
programmen och de operativa fonderna, dels för interventionssystemet. Slutligen antogs 
tillämpningsföreskrifter för systemet med stöd för bearbetning av citrusfrukter. 
280. Vidare antog kommissionen, i enlighet med reformen, tillämpningsföreskrifter för de särskilda 
åtgärder som föreskrivs inom sektorn för bearbetad sparris och dem som gäller ett fast stöd till 
nötter som skördas under regleringsåren 1997/1998, 1998/1999 och 1999/2000. 
281. I enlighet med den överenskommelse som träffades 1996 vid antagandet av reformen av 
den gemensamma organisationen av marknaden antog rådet ett program om röjning av päronträd, 
äppleträd, persikoträd och nektarinträd. Programmet omfattar en areal om högst 20 000 hektar 
som skall uppdelas lika dels mellan päron- och äppleträd, dels mellan persiko- och nektarinträd. 
Det är tänkt att den ursprungliga fördelningen av dessa arealer mellan medlemsstaterna senare 
skall ändras med hänsyn till faktiska behov. 
282. För att undvika budgetsvårigheter på grund av för stora återtåg fastställde kommissionen 
interventionströsklar för regleringsåret 1997/1998 för tomater (360 000 ton), blomkål (111 300 
ton), äpplen (387 300 ton), persikor (272 400 ton), nektariner (89 800 ton), meloner (176 600 
ton), vattenmeloner (197 400 ton), bordsdruvor (162 200 ton), citroner (93 500 ton), apelsiner 
(408 500 ton), satsumas (23 300 ton), mandariner (36 000 ton) och klementiner (133 400 ton). 
283. Kommissionen fastställde de interventionsvolymer som skall gälla under regleringsåret 
1997/1998 för tomater, körsbär, gurka, apelsiner, mandariner, citroner och bordsdruvor, i enlighet 
med den särskilda skyddsklausul för volym som föreskrivs i de avtal som träffades under 
Uruguayrundans multilaterala handelsförhandlingar (GATT-avtalen). 
284. På begäran av de portugisiska myndigheterna förlängde rådet till den 30 september 1999 
åtgärdsprogrammet för förbättring av tillämpningen av gemenskapskriterierna för frukt och 
grönsaker och förstärkning av kontrollen av efterlevnaden av dessa kriterier i Portugal. 
285. Kommissionen har förlängt begränsningsmekanismen för import av vitlök från Kina med 
ett år. 
286. Gemenskapens tullkvot för nötter med ursprung i Turkiet ökades ensidigt för 1997 från 
25 000 till 34 060 ton, framför allt för att ta hänsyn till de bytessystem för denna produkt som 
fanns mellan de nya medlemsstaterna och Turkiet. 
287. Ett särskilt importpris fastställdes inom kvotgränserna för apelsiner som importeras från 
Cypern. 
JORDBRUKSMARKNADER 77 
288. Systemet med exportbidrag ändrades för att bättre anpassa bidragsnivån till marknadens 
faktiska behov. 
Bearbetad frukt och bearbetade grönsaker 
Världsmarknaden och gemenskapsmarknaden 
289. De uppgifter som finns om marknaden för bearbetade frukter och grönsaker är fortfarande 
mycket ofullständiga. När det gäller gemenskapen finns nästan enbart uppgifter om produkter 
som berättigar till stöd för bearbetning. 
290. Världsproduktioncn av tomater för bearbetning uppgick till cirka 25,8 miljoner ton för 
reglcringsåret 1996/1997, dvs. 1,0 miljon ton mer än 1995/1996. Jämfört med detta regleringsår 
har utvecklingen varit olika för världens största tre producenter: stabilitet i Förenta staterna 
(.10.3 miljoner ton 1996/1997 mot 10,2 ton 1995/1996), en ökning i gemenskapen (7,9 miljoner 
ton mot 6,8 miljoner ton) och en minskning med ungefär 8 % i Turkiet (1,7 miljoner ton). 
291. Gemenskapens produktionsökning beror på en ökad produktion av tomatpuré (+0,7 miljoner 
ton. dvs. + 16,5 9c) och av gruppen "övriga produkter" (+0,3 miljoner ton eller +37 9c). Av de 
7.9 miljoner ton tomater som bearbetats i gemenskapen till produkter som kan få stöd för 
bearbetning har endast 6,3 miljoner ton, dvs. 80 9c, verkligen fått gemenskapsstöd (mot 6,2 miljoner 
ton 1995/1996). Ungefär två tredjedelar av denna kvantitet används för framställning av tomatpuré. 
Vad gäller de övriga produkter som erhåller stöd kan noteras att andelen skalade tomater fortsätter 
att sjunka. 
292. För regleringsåret 1996/1997 bör noteras att världsmarknadspriset för tomatpuré och tor 
skalade tomater har sjunkit med cirka 25 9<. att Turkiet har sålt sina lager. bl.a. till Ryssland, 
och att det finns stora lager av tomatpuré i Förenta staterna och av skalade tomater i Italien. 
293. För reglcringsåret 1997/1998 torväntas produktionen minska, såväl i gemenskapen som 
i (ivriga världen. 
294. Under reglcringsåret 1996/1997 bearbetades i gemenskapen cirka 494 000 ton persikor 
till konsener i sockerlag eller i naturlig fruktsaft mot cirka 470 000 ton under föregående 
regleringsår. Grekland förblir den största producenten i gemenskapen (60 9c av den sammanlagda 
produktionen), följt av Spanien (26 9< ) och Italien (II 9c). Gemenskapen är fortfarande 
nettoexportör av denna produkt (omkring 150 000 ton). 
295. Gemenskapens produktion av Williams- och Rochapäron som bearbetats till konsener i 
sockerlag eller i naturlig fruktsaft uppgick till drygt 126 000 ton för regleringsåret 1996/1997 
78 JORDBRUKSMARKNADER 
mot knappt 125 000 lon för föregående rcgleringsår. Italien förblir den största producenten i 
gemenskapen (47 % av den sammanlagda produktionen) framför Spanien (30 %) och Frankrike 
( 17 9c). Gemenskapen är nettoimportör av denna produkt: 1996 uppgick exporten av slutprodukten 
till 9 300 ton och importen till 33 000 lon. 
Viktigare händelser inom lagstiftning och politik 
296. Den gemensamma organisationen av marknaden som reglerar denna sektor omfattar i princip 
alla bearbetade produkter av frukt och grönsaker. Gemenskapsstödet är emellertid koncentrerat 
till vissa produkter: persikor, päron, tomater, sviskon, torkade fikon och ananas (stöd för 
bearbetning under förutsättning att ett fastställt lägsta producentpris betalas), russin och torkade 
fikon (stöd och lagringsbidrag vid slutet av regleringsårct samt arealbidrag för russin) och svamp 
(tullfria kvoter). Vidare gäller ett minimipris för import av russin och vissa bearbetade produkter 
framställda av körsbär samt för import av röda bär från vissa länder i Central- och Östeuropa, 
inklusive Baltikum). Slutligen är hallon för bearbetning och russin berättigade till särskilda 
stödåtgärder lör att förbättra produktkvaliteten och främja saluföringen. 
297. Reformen av den gemensamma organisation av marknaden för denna sektor antogs 1996 
och trädde i kraft den 1 januari 1997. Den nödvändiggjorde en omarbetning av 
tillämpningsföreskrifterna för stödsystemet för bearbetning och kvotsystemet för bearbetade 
produkter av tomater. 
298. I enlighet med avtalet inom ramen för prispaketet ändrade rådet fördelningen av de 
produktkvoter som beviljats Frankrike enligt stödsystemet för bearbetning av produkter som 
framställs av tomater. 
299. För regleringsårct 1997/1998 och jämfört med föregående regleringsår bibehölls de lägsta 
producentpriserna förutom lör tomater (- 2.0 9c) och persikor (- 2,0 9c). Bearbetningsstödet 
minskade med 9.6 9c för tomater, 6,2 % lör persikor i sockcrlag eller i naturlig fruktsaft, 14 % 
för Williams- och Rochapäron i sockerlag eller i naturlig fruktsaft, 7.8 % för ananaskonserver 
och 2,7 9t lör sviskon. Denna utveckling beror på utvecklingen av råvarupriserna i tredje land 
uttryckta i ecu. För päron minskades stödet ytterligare på grund av att interventionströskeln 
(iverskreds. 
300. När det gäller russin bibehölls beloppet för hektarstöd på 2 785 ecu. Stödet utbetalas enbart 
lör specialiserade arealer som uppfyller bestämda avkastningskritcrier. 
301. Gemenskapen och Turkiet har kommit överens om att ändra ordningen för import till 
gemenskapen av tomatpurc med ursprung i Turkiet. Den nya ordningen trädde i kraft den 
JORDBRUKSMARKNADER 79 
1 september 1997. Den tillåter årligen två tullfria importkvoter på 15 000 ton per halvår. För 
perioden 1 september till 31 december 1997 finns särskilda bestämmelser. 
302. Gemenskapen började redan i förtid (den 1 juli 1997) tillämpa den nya ordning för lägsta 
importpriser på vissa röda bär från Bulgarien. Ungern, Polen, Rumänien, Slovakien och Tjeckien 
som avtalats vid förhandlingarna om slutande av tilläggsprotokoll till Europaavtalen. Enligt den 
nya ordningen skall de lägsta importpriserna gälla kontinuerligt och inte längre grundas på 
tidsbegränsade beslut av kommissionen. Den gamla ordningen behölls däremot för import från 
de baltiska staterna. 
303. Storleken på exportbidraget har anpassats med hänsyn till utvecklingen av kursen på dollarn. 
Den gemensamma organisationen av marknaden för bananer 
304. Efter de fyra första åren med den gemensamma organisationen av marknaden för bananer ( ' ) 
kan huvudsakligen två effekter urskiljas som förklaras av att handelshindrcn håller på att tas bort: 
— Priserna närmar sig varandra. 
— Ursprungen blandas mera. 
305. Tre grupper av leverantörer står för huvuddelen av banantillförseln (se tabell sidan 80): 
— De bananproducerande EU-regioncrna (marknadsandel: 17 9c). 
— AVS-ländcr, dvs. länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (20 9c ). 
— Länderna i Syd- och Centralamerika (63 9c ). 
306. Inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden tillämpas olika bestämmelser 
för dessa tre grupper av leverantörer sä att Europeiska unionen kan fullgöra sina internationella 
förpliktelser (se tabell sidan 80): 
— För EU-produktionen: kompensationsstöd för högst 854 000 ton och stöd från strukturfonderna. 
— För AVS-bananer: tullfri import av högst 857 700 ton. fördelade mellan de AVS-länder som 
traditionellt levererar bananer. 
— För bananer frän icke-medlcmsländer som inte tillhör kategorin traditionella AVS-bananer: 
tullkvot pä 2 553 000 ton (avser EU-15) med en tullsats på 75 ecu per lon. Av kvoten är 
90 000 ton reserverade för tullfri import av icke traditionella AVS-bananer. 
(') Förordning (EEG) nr 404/43 av den 13 februari IW3 (EGT L47. 25.2.IW. s 1 ). 
80 JORDBRUKSMARKNADER 
307. De konvergerande priserna pä den inre marknaden medför att priset på EU-bananer sjunkit. 
För att kompensera producentgrupperingarna för denna negativa effekt av den gemensamma 
organisationen av marknaden utbetalas ett stöd motsvarande skillnaden mellan 
schablonrelerensinkomsten (medelvärdet år 1991 för de fyra produklions/oncrna) och 
medelinkomsten under det aktuella året. l'or de bananer som salufördes 1996 (totalt 684 605 ton) 
uppgick kompensationsstödel ( ') till 29 ecu per I (K) kg plus ett stödtillägg pä 3,8 ecu/100 kg och 
5,9 ecu/100 kg för bananer från Portugal respektive Guadeloupe. 
Gemensamma organisationen av marknaden för bananer: 
huvudsakliga administrativa bestämmelser for försörjningen av marknaden 
Ursprung 
1. 
2_ 
S. 
4. EU 
Kanarieöarna 
Guadeloupe 
Martinique 
Madeira och andra 
Kreta. Lakonia 
Traditionella AVS 
Alla ursprung utom 1 och 2, 
varav: 
a) Ickc-traditionclla AVS 
h) Ramavtal 
Colombia 
Costa Rica 
Venezuela 
Nicaragua 
c) Andra 
Alla ursprung vid högre 
kvantitet än tullkvoten 
a) AVS högre än 2 och 3a 
b) Andra Instrument 
Kompensationsstöd 
Kvantitet per land 
Tullkvot 
Kvot uppdelad på olika 
länder 
Kvot uppdelad i '/i 
21 
23.40 
3 
t 
Utanför kvot TulKlor 3<>ch 4) 
Fritt 
75 ecu/lon 
Fritt 
75 ecu/ton 
75 ecu/ton 
850 ecu/ton - 20 c7c 
på 6 år 
100 ecu/ton från full 
avgift 
Fram till juli 1997: 
793 ecu/ton Storsia kvantilct 
(ncllolon) 
854 000 
420 000 
150 000 
219 000 
50 000 
15 000 
857 700 
2200 000(') 
90 000 
Ingen grans 
Tullkvoten utökad till 2 553 (XX) ton l'»5. 19% och l<»7 till följd av utvidgningen 
308. Till följd dels av de relativt låga priserna under 1996 och dels av ökningen av den saluförda 
volymen (+4 9<- från 1995 till 1996). har utgifterna för kompensationsstödet för 1996 ökat till 
nästan 203 miljoner ecu jämfört med 180 miljoner ecu 1995. 
(') Förordning (F.G) nr K9K/</7 av den 20 ma| IWdiGTL 128. 21.5 IW.s. 12). 
JORDBRUKSMARKNADER 81 
309. Prognosen för gemenskapens produktion pekar uppåt för 1997. Enligt de första beräkningarna 
kommer försäljningen av gemenskapens bananer att uppgå till närmare 790 000 ton jämfört med 
685 000 ton 1996. 
310. Importen av traditionella AVS-bananer uppgick under 1996 till 733 000 ton, hänsyn tagen 
till den exceptionella ökning av tullkvoten som föranletts av 1995 års orkaner. Importen för 1997 
beräknas uppgå till storleksordningen 700 000 ton. 
311. För 1997 fastställdes tullkvoten för import av bananer från tredje land och från AVS-länder 
som inte är traditionella bananleverantörer till 2 553 000 ton, en ökning med 353 000 ton som 
beror på Österrikes, Sveriges och Finlands anslutning till EU. Det bör noteras att kommissionen 
- liksom 1996 - tvingades att anta ökningen av tullkvoten på egen hand, eftersom rådet inte hade 
fattat något beslut om det förslag (') som det fick sig förelagt i april 1995. Det är nämligen så 
att medlemsstaterna fortfarande är oeniga om vilka ändringar som bör göras till följd av 
utvidgningen av EU och rådet har därför inte fattat något beslut om de olika förslagen till ändring 
av den gemensamma organisationen av marknaden (2). 
312. Den gemensamma organisationen av marknaden för bananer ligger för övrigt till grund 
för ett klagomål hos Världshandelsorganisationen (WTO). Bakom klagomålet, som framfördes 
i slutet av 1995, står en grupp på fyra länder - Förenta staterna, Guatemala, Honduras och Mexiko. 
Efter sin anslutning till WTO under 1996 har även ecuador ställt sig bakom klagomålet. I 
skiljenämndens beslut ogillas ett antal bestämmelser i den gemensamma organisationen av 
marknaden. Skiljenämndens beslut bekräftades i september 1997 av besvärsinstansen. 
Vin 
313. Gemenskapens vinodlingsareal har under perioden 1993/1994 till 1995/1996 gradvis minskats 
från 3,4 miljoner hektar regleringsåret 1993/1994 till 3,3 miljoner hektar regleringsåret 1995/1996, 
ett bortfall av ursprungsareal med uppskattningsvis 4 %. De tydligaste förändringarna har noterats 
i Grekland (- 18 %), Spanien (-6 %) och Italien (-4 %). Minskningen beror till största delen 
på den politik för arealnedläggning som sedan 1988 förts av kommissionen. Uppskattningsvis 
uppgår den totala nedlagda arealen under perioden 1988 till 1996 till cirka 490 000 ha (preliminära 
uppgifter). Denna ordning har förlängts till regleringsåret 1997/1998. 
314. Under motsvarande period har avkastningen varierat från land till land, men totalt sett minskat 
från 46,3 hl/ha regleringsåret 1993/1994 till 45,7 hl/ha regleringsåret 1994/1995. Även om exakta 
(') KOM(95) 115 (EGTC 136, 3.6.1995). 
(2) KOM(95) 114, ändrat genom KOM(96) 37 (EGT C 92, 23.3.96) och kompletterat genom KOM(96) 82 (EGT 
C 121,25.4.1996). 
82 JORDBRUKSMARKNADER 
uppgifter ännu inte är tillgängliga kan konstateras att minskningen fortsätter under regleringsåret 
1995/1996. Medan arealen minskar i måttlig omfattning håller produktionen däremot på att minska 
kraftigt. 
315. Europeiska unionen är världsledande inom vinsektorn och står i medeltal för 60 % av 
världsproduktionen och 55 % av världskonsumtionen. År 1995 låg dessa procenttal på 62 % 
respektive 60 %. Övriga stora producenter är, i ordning efter minskande betydelse, Argentina, 
Förenta staterna, Östeuropas länder (Bulgarien, Ungern, Rumänien, före detta Jugoslavien, Tjeckien 
och Slovakien), före detta Sovjetunionen (11 stater med vinodling) och Sydafrika. 
316. Världsproduktionen uppgår till ca 250 miljoner hektoliter (i medeltal för 1993-1995), och 
världskonsumtionen till ca 217 miljoner hektoliter (i medeltal för 1993-1995). Världens 
vinöverskott beräknas till cirka 30 miljoner hektoliter och används i första hand för framställning 
av alkohol för konsumtion. Frånsett den interna gemenskapshandeln, som uppgår till ca 30 miljoner 
hektoliter (12 % av världsproduktionen), omfattar den internationella vinhandeln ungefär 
24 miljoner hektoliter eller ca 10 % av världsproduktionen. 
317. Under 1996 konstaterades en svag ökning av unionens handel med icke-medlemsstater: 
exporten uppgick till 10 418 754 hektoliter mot 9 793 000 hektoliter 1995. Frankrike (3 409 942 
hektoliter), Italien (3 022 968 hektoliter) och Spanien (2 358 864 hektoliter) är de största 
exportländerna. De viktigaste handelspartnerna är Förenta staterna (25 %), Kanada (8 %) och 
Japan (7 %). Den tidigare förhållandevis stora exporten till Ryssland har numera blivit marginell 
(3 %). 
318. Importen av vin till unionen ökade under 1996 markant (+ 57 % jämfört med 1995) på 
grund av otillräcklig tillgång inom gemenskapen och uppgick till 748 812 hektoliter. De främsta 
importörerna är Förenade kungariket (36 %), Tyskland (21 %) och Spanien (16 %). Ungefär 45 % 
av Förenade kungarikets import (917 374 000 hl) kommer från Australien och Sydafrika. De främsta 
leverantörerna till unionen är länderna i Östeuropa (32 %), Argentina (18 %), Australien (14 %), 
medan 10 % av importen kommer från Sydafrika och 9 % från Förenta staterna. Den höga exporten 
från Argentina till Spanien (0,938 miljoner hl) är exceptionell och beror på den otillräckliga tillgång 
som blev följden av torkan i vissa delar av Spanien. 
319. Unionens produktion under vinregleringsåret 1996/1997 uppskattas till 165 miljoner hektoliter 
(preliminära siffror) för alla typer av vin (bordsviner, kvalitetsviner fso och övriga viner), vilket 
är en markant ökning jämfört med skördeåret 1995/1996, som var det lägsta under de senaste 
årtiondena (151 miljoner hektoliter). Orienteringspriserna för bordsvin av typerna AI, RI och RII 
har varit oförändrade jämfört med 1995-1996 och har fastställts till 3,828 ecu per volymprocent 
och hektoliter. Prisnoteringarna på bordsviner har varierat mellan 56 och 127 % av orienteringspriset 
beroende på produktionsområde. 
JORDBRUKSMARKNADER 83 
Vin 
(miljoner hl) 
1988/1989 1989/1990 1990/1991 1991/1992 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 
(') Obligatorisk och valfri destination, med undantag av Portugal mellan 1979 och 1991. 
Siffrorna för 1992 omfattar Portugal. 
Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 10 
84 JORDBRUKSMARKNADER 
320. Den direkta vinkonsumtioncn väntas trots en nedåtgående tendens som pågått under en 
längre tid ligga kvar på en relativt stabil nivå jämfört med tidigare rcgleringsår (128 miljoner 
hektoliter), liksom den industriella användningen för framställning av vermut och vinäger 
(3,8 miljoner hektoliter). 
321. Lagren i producent- och handelsledet uppgick i början av regleringsåret till 114 miljoner 
hektoliter. Mot slutet av rcgleringsåret förväntas de närma sig 119 miljoner hektoliter. 
322. Trots produktionsuppgången (till 165 miljoner hektoliter) och trots att lagren i början av 
rcgleringsåret uppgick till 114 miljoner hektoliter har obligatorisk destination kunnat undvikas 
under 1996/1997. För att bemöta situationen har destination i förebyggande syfte och stödåtgärder 
beslutats och den volym som härvidlag har destillerats har legat runt ca 11 miljoner hektoliter 
(varav 10,7 miljoner hl i förebyggande syfte och 0,3 miljoner hl med hjälp av stödåtgärder). 
323. Mellan den 16 december 1996 och den 15 februari 1997 har de långfristiga lagringskontrakten 
(nio månader) omfattat 10 320 000 hektoliter (6 832 000 hektoliter bordsvin, 2 837 000 hektoliter 
druvmust, 651 000 hektoliter druvsaftskoncentrat och omdcstillerat koncentrat) jämfört med 
6 500 000 hektoliter föregående regleringsår. 
324. Vinproduktionen för rcgleringsåret (1997-1998) uppskattades i början av regleringsåret 
till 161 miljoner hektoliter (mot 165 miljoner föregående regleringsår) vilket är något mer än 
genomsnittet för de tre senaste regleringsåren. Det bör dock understrykas att dessa tre regleringsår 
innefattar ett av de sämsta skördeåren ( 1995/1996) under de senaste årtiondena. 
Bomull 
325. Enligt beräkningar som gjorts vid Förenta staternas jordbruksministerium skulle världsarealen 
för bomullsodling under 1997/1998 uppgå till ungefär 33.8 miljoner hektar för en uppskattad 
produktion av ca 19 miljoner ton (87,3 miljoner balar) ('), mot 33.7 miljoner hektar respektive 
19,3 miljoner ton 1996/1997. 
326. Orensad bomull är inte föremal lör internationell handel, men Europeiska unionen, som 
har en spinncrikapacitct som vida överstiger dess produktion av fibrer, importerar stora mängder, 
mer än I miljon lon 1986-1990 och 895 000 ton 1995. 
(') 1 bal = cirka 217.7 kg. 
JORDBRUKSMARKNADER 85 
327. Förenta staterna, före detta Sovjetunionen, Syrien, Argentina och, under vissa perioder 
Australien, är huvudleverantörer. Däremot är handeln inom gemenskapen fortfarande begränsad, 
fast på uppgång. 
328. Inom Europeiska unionen är bomull av begränsad betydelse både när det gäller odlingsarealen 
och antal producenter. Den odling som finns är koncentrerad till vissa regioner i Grekland och 
Spanien där den spelaren viktig samhällsekonomisk roll. Gemenskapens odlingsarealer för bomull 
ökade från 501 000 hektar 1996 till 510 000 hektar 1997 (423 000 hektar i Grekland och 113 500 
hektar i Spanien) med en beräknad produktion inom gemenskapen av 1 475 000 ton orensad bomull 
( I 100 000 ton i Grekland och 375 000 ton i Spanien) att jämföra med 1 500 000 ton 1996. Det 
bör noteras att vissa vintcrgrödor har blivit allvarligt skadade i Andalusien (särskilt spannmål, 
sockerbetor och potatis) på grund av dåliga klimatförhållanden mot slutet av 1996. För att begränsa 
inkomstbortfallet på grund av dessa skördeförluster har de spanska producenterna sått bomull 
på en relativt stor del av de åkrar som blivit lediga för andra ekonomiska ändamål. Därigenom 
ökade den totala odlingsarealen till 113 500 ha, vilket är en kraftig ökning jämfört med föregående 
rcgleringsår (79 000 ha). Europeiska unionen har én självförsörjningsgrad när det gäller 
bomullsfibrer i storleksordningen 25-30%. Den egna konsumtionen uppgår till ungefär 1 250000 
ton. 
329. I gemenskapens stödprogram fastställs dels ett målpris (106,30 ecu/100 kg från och med 
produktionsåret 1995/1996), dels ett stöd motsvarande skillnaden mellan målpriset och 
världsmarknadspriset som ges till rensningsföretag som betalar ett fastställt lägsta pris till 
producenterna. Om produktionen av orensad bomull överstiger den fastställda maximala garanterade 
kvantiteten (MGQ) sker motsvarande minskning av målpriset och stödbeloppet. 
330. Rådet har, mot bakgrund av de svårigheter som uppstod under det första tillämpningsåret 
efter reformen av stödsystemet, beslutat att överge metoden med fasta belopp och att ändra systemet 
med förskott. 
331. Nedskärningen av stödel i varje medlemsstat står i proportion till hur mycket den överskridit 
den maximala garanterade kvantiteten, som var 782 000 ton för Grekland och 249 000 ton för 
Spanien. Denna nedsättning (avdrag) är obegränsad, men kommer att minskas om prisnivån på 
världsmarknaden medger en begränsning av utgifterna för stödsystemet. Det tillfälliga avdraget 
lör 1997/1998 beräknas till 31 % av målpriset för Grekland och 37 9c för Spanien. 
Silkesmaskar 
332. Odling av silkesmaskar, som förekommer i Grekland, i Italien och (i mindre omfattning) 
i Frankrike, utgör en ytterst liten del av gemenskapens jordbruksverksamhet och av silkesodlingen 
86 JORDBRUKSMARKNADER 
i världen. Icke desto mindre är den betydelsefull i vissa regioner, framför allt Trakien, Venetien 
och Marche, där den utgör en värdefull kunskap. 
333. Världsproduktionen av råsilke har ökat påtagligt under senare år. Enligt FAO ökade den 
1994 till 114 000 ton (68 000 ton i genomsnitt från 1979 till 1981). Denna verksamhet sker nästan 
uteslutande i Asien (112 000 ton). Kina (84 000 ton), Indien (17 000 ton), Syskorea (5 000 ton) 
och Japan (4 000 ton) står tillsammans för mer än 90 % av världsproduktionen. 
334. Odlingen inom gemenskapen har svårt att överleva. Kostnadsökningarna för odlingen 
kompenseras inte alltid av ett högre marknadspris. Produktionen minskar, särskilt i Grekland. 
335. Under 1996 fick man skörd från 1 943 lådor, att jämföra med 1 736 lådor 1995. Produktionen 
uppgick till 41 831 kg kokonger. Stödbeloppet för 1997/1998 har fastställts till 133,26 ecu per 
låda. 
Spånadslin och hampa 
Spånadslin 
336. Odlingsarealen i världen för spånadslin är ungefär 750 000 hektar för en fiberproduktion 
i storleksordningen 600 000 ton. I detta sammanhang bör det emellertid påpekas att den politiska 
utvecklingen i Östeuropa allvarligt skadat linproduktionen där, dels att exakta uppgifter saknas 
om produktionen i Kina, som också är en betydande producent av spånadslin. Linsfibrer är inte 
föremål för någon betydande handel mellan unionen och tredje land. Importen av fibrer är däremot 
ibland så stor att den kan skapa oro på gemenskapens marknad. Unionen har brist på fibrer av 
medelgod och låg kvalitet, vilka importeras från Östeuropa, Egypten och Kina. Däremot förser 
unionen hela världen med fibrer av god och mycket god kvalitet, eftersom sådana inte produceras 
någon annanstans. År 1995 exporterade unionen 69 500 ton varav 43 500 ton utgjordes av långa 
fibrer och 26 000 ton av korta fibrer. 
337. Odlingsarealerna för spånadslin har ökat kraftigt mellan 1992 (44 000 ha) och 1996 
( 132 000 ha). Ökningen var så stor att unionens kapacitet att bearbeta linstrå inte räckte till. Rådet 
införde därför en förpliktelse för producenten och det godkända första bearbetningsföretaget att 
sluta leveransavtal från och med regleringsåret 1997/1998. Denna åtgärd hade till effekt att 
stabilisera arealstorleken (1997 uppgick den besådda arealen till 133 000 ha) och medförde en 
utveckling av sektorn för första bearbetning, framför allt i Spanien och i mindre omfattning i 
Förenade kungariket. Frankrike, Belgien och Nederländerna är av tradition de främsta producenterna 
bland medlemsstaterna, men för några år sedan började man åter odla spånadslin i Tyskland och 
särskilt i Förenade kungariket och Spanien. År 1993 stod de två sistnämnda länderna för 4 % 
respektive 0,4 % av gemenskapens odlingsareal, men 1997 uppgår deras andel till 14 % respektive 
JORDBRUKSMARKNADER 87 
37 %. Linstrå bearbetas till fibrer vid ett 150-tal fabriker för rötning och skäktning i nordvästra 
Frankrike (30), Belgien (100), Nederländerna, Tyskland och Danmark. Det finns också 
avsättningsmöjligheter på ett antal områden utanför textilsektorn (främst papperstillverkning). 
338. Situationen på marknaden för linfibrer, som under några år varit föga gynnsam, återhämtade 
sig mot slutet av produktionsåret 1992/1993, dels tack vare en ökning av skördarna inom 
gemenskapen, vilka hade minskat under de tre föregående produktionsåren, och dels på grund 
av en ökad konsumtion av lin. Jämvikten på marknaden har bestått under produktionsåren 
1994/1995 och 1995/1996. Under de följande produktionsåren har avsättningen för skäktat lin 
emellertid visat en tendens att bli sämre. Trots ansträngningarna för att finna nya 
användningsområden är denna marknad fortfarande mycket beroende av klädmodet. 
339. Stödet till spånadslin för 1997/1999 har fastställts till 815,86 ecu per hektar. Det är 
differentierat beroende på odlingszon och typ av skörd i förhållande till den historiska avkastningen 
per hektar. 
Hampa 
340. Odlingsarealen i världen för hampa har kraftigt minskat under de senaste åren. Mellan 
100 000 och 150 000 ha har besatts mot i genomsnitt 480 000 hektar under 1979-1981. Kina, 
Nordkorea, Indien och Ryssland är de största producenterna. Inom unionen är denna odling mycket 
begränsad. Av tradition är den koncentrerad till Frankrike och i mindre omfattning till Spanien, 
men sedan några år försöker en del andra medlemsländer (Förenade kungariket, Nederländerna, 
Österrike) att återuppta odling av hampa. Detsamma gäller Tyskland sedan 1996. Skörden inom 
Europeiska unionen omfattade 1997 cirka 22 000 hektar. Handeln med tredje land är mycket 
begränsad. Stödet till odling av hampa har fastställts till 716,63 ecu per hektar. 
Tobak 
341. Under 1996 steg världsproduktionen av tobak till 7,2 miljoner ton, vilket är en betydlig 
ökning jämfört med skördeåret 1995 (+10,2 96). Med sin andel på 41,7 % av världsproduktionen 
(med en ökning av 17 % jämfört med landets skörd 1995), är Kina fortfarande den avgjort största 
producenten i världen, följd av Förenta staterna, Indien och Brasilien. Europeiska unionen, med 
5,1 % av världsproduktionen, ligger kvar på femte plats. Unionens produktion under 1996 uppgick 
till 337 000 ton bladtobak, vilket innebär en liten ökning jämfört med 1995 (+1,2 %), och unionen 
behåller sin andel i procent av världsproduktionen. 
88 JORDBRUKSMARKNADER 
342. Priserna stiger på marknaden i Malawi och Zimbabwe. Dessa priser anses vara vägledande 
för utvecklingen av världsmarknadspriserna (särskilt när det gäller sorterna "flue cured" och "light 
air cured"). Priserna stiger också på den europeiska marknaden, särskilt förde orientaliska sorterna. 
343. Ökningen av världskonsumtioncn av bladtobak har inte varit så betydande (+1,5 9c ) mellan 
1995 och 1996. 
344. År 1996 uppgick Europeiska unionens export av tobak till resten av världen till 219 300 ton 
(283 900 ton år 1995) och den omfattade huvudsakligen de orientaliska sorterna som är uppskattade 
på grund av sina aromatiska egenskaper. Man kan konstatera att gemenskapens export har minskat 
betydligt, vilket beror på en kraftig nedgång av exporten av tobakssorterna "flue cured" under 
1996. Den europeiska industrin använder ca 707 000 ton förpackad tobak, varav 543 000 ton 
(76,8 %) utgörs av importerad tobak. 
345. Gemenskapens produktion har stabiliserats. Detta är ett resultat av att reformen av den 
gemensamma organisationen av marknaden för råtobak har genomförts. Genom reformen har 
en ordning med kvotfördelning per medlemsstat och sortgrupp inrättats (det finns nu åtta 
sortgrupper i stället för trettiofyra inom den gamla gemensamma organisationens ram), och 
interventioner och exportbidrag har avskaffats. 
346. Den totala kvoten var 350 323 ton för skörden 1996 och gemenskapens produktion 
understiger den kvoten med 3,8 9c 
347. Kommissionen har förelagt rådet och Europaparlamentet en rapport om den gemensamma 
organisationen av marknaden lör tobak ( KOM(96) 554 slutlig, 18.12.1996). Kommissionen planerar 
en grundlig reform av nuvarande ordning som innebär att bidragsbeloppet från och med skördeåret 
1999 kommer alt varierai förhållande till inköpspriset, vilket förväntas bidra till att öka kvaliteten 
på gemenskapens produktion. 
348. Vidare har rcformplanerna till sylte att se till alt större hänsyn tas till folkhälso- och 
miljöskyddskrav och att förbättra kontrollen och förvaltningen av ordningen med producentkvoter. 
Humle 
Världsmarknaden 
349. Den totala humleodlingsarealen i världen uppgår till ungefär 82 408 hektar, varav nära 
69 000 hektar finns i de länder som är medlemmar i IHGC (International Hop Growers Convention. 
Internationella kommittén för humleodling) och i de humleproducerande EU-länderna. Det finns 
JORDBRUKSMARKNADER 89 
dessutom en betydande produktion i Kina, vars omfattning man måste uppskatta eftersom det 
saknas exakta uppgifter. 
350. När det gäller IHGC och Europeiska unionen har humlcodlingsarealerna minskat med 3,41 % 
under 1996, varvid de kraftigaste minskningarna har noterats i Ukraina (- 28 9c ), Bulgarien (-19%) 
och Ryssland (- 13 %). Bland de fåtal länder där odlingsarealen ökar finns främst Polen (4 %) 
och Förenta staterna (2 %). 
351. 1996 års skörd på 2 549 306 centner når nästan upp till 1995 års skörd (-0,16 %). 
Kvalitctsmässigt är produktionen bättre, med en alfasyrahall på 7,37 % och en alfasyraproduktion 
på 9 395 ton (att jämföra med 8 584 ton 1995). 
352. 1996 ärs skörd når inte upp till 1993 års rekordnivå, men ligger likväl i fråga om avkastning 
8 9c över genomsnittet för den senaste tjugoårspcrioden. 
353. Världsproduktionen av öl förväntas bli 1 250 miljoner hektoliter 1997. En humlegiva på 
5,8 gram allasyra per hektoliter öl motsvarar cirka 6,4 gram på bryggeriet. Skillnaden beror på 
förluster som uppstår vid lagring och beredning av humle. För världens ölproduktion behövs 
följaktligen 8 000 ton allasyra, vilket innebär att den mängd alfasyra som producerats under 
skördeåret 1996 överstiger behovet med 1 395 ton. 
354. Dessutom förefaller bryggerierna ännu förfoga över lager som täcker behovet för flera 
månaders produktion. I övrigt bör det noteras att behovet av alfasyra har minskat, dels till följd 
av alt man i allt större utsträckning brygger (il med mindre beska, dels till följd av ständigt nya 
tekniska framsteg. 
Gemenskapsmarknaden 
355. Humle odlas i åtta av EU:s medlemsstater, nämligen Belgien. Tyskland. Spanien. Frankrike. 
Irland, Österrike. Portugal och Förenade kungariket. Av den totala humleodlingsarealcn på 
27 325 hektar finns 80 % i Tyskland. Jämfört med skörden 1995 har arealen minskat med 
173 hektar, dvs. 0,63%. 
356. 1996 års skörd uppgick till 946 060 centner, dvs. avsevärt mer än föregående års ( 12,61 % ). 
Den genomsnittliga avkastningen per hektar var 1.48 ton (34.62 centner). 
357. Produktionen var av god kvalitet och allasyrahaltcn för de tre sortkategoricrna var 7,68 % 
i genomsnitt för hela EU, dvs. motsvarande 3 631 ton alfasyra ( 113 kg per hektar) för 1997 års 
ölproduktion. 
90 JORDBRUKSMARKNADER 
358. Totalt sett var genomsnittspriset på del humle som säljs enligt kontrakt 194 ecu per centner, 
dvs. 3 ecu lägre per centner än för 1995 års skörd. 
359. Genomsnittspriset på den humle som säljs på den öppna marknaden har fallit kraftigt (från 
140 ecu per centner 1995 till 98 ecu per centner 1996). 
360. Inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för humle har unionen 
två typer av ekonomiska åtaganden. För det första beviljas humleproducenter stöd så att de kan 
uppnå en rimlig inkomstnivå. För skörden 1996 har rådet fastställt detta stöd till 480 ecu per hektar 
för samtliga sorter. För det andra beviljas särskilt stöd till projekt inom ramen för ett program 
som syftar till att uppmuntra producenterna att byta ut en del av sina bittra sorter mot andra sorter 
som bättre svarar mot efterfrågan. Kommissionen hade godkänt sådana projekt till en omfattning 
av 3 241 hektar per den 31 december 1996 då programmet upphör. 
361. Prognoserna for 1997 tyder på att gemenskapsskörden kommer att bli mindre god än 
föregående år. 
362. En reform av den gemensamma organisationen av marknaden för humle antogs av rådet 
-den 22 juli 1997 (förordning (EG) nr 1554/97, EGTL 208, 2.8.1997. s. 1 ). De främsta ändringarna 
är följande: 
— Varje år beviljas ett fast arealbidrag som är grundat på ett historiskt genomsnitt och som är 
detsamma för de olika sortgrupperna. Bidraget betalas ungefär samtidigt med skörden. 
— Stödet för att byta ut sorterna blir permanent, dvs. utan tids- eller arealbegränsning. Stödet 
betalas ut samtidigt med det nyssnämnda fasta arealbidraget. 
Utsäde 
363. Inom ramen lör den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde kan bidrag beviljas 
för produktion av grundläggande utsäde och av certifierai utsäde av ett fyrtiotal arter av 
jordbruksväxter, inbegripet olika arter av foderväxter, ris och lin. 
364. Under 1996 uppgick den areal som används för produktion av sådant utsäde som berättigar 
till EU-bidrag till 324 925 hektar. Om man ser till alla medlemsstaterna innebär detta en minskning 
med 8 % av den totala arealen jämfört med föregående år. 
365. Arealen för produktion av utsäde av fodergräs och ärtväxter uppgick till 153 453 hektar 
respektive 114 900 hektar. För de "gamla" medlemsstaterna motsvarar detta jämfört med 1995 
JORDBRUKSMARKNADER 91 
en ökning med ungefär 6,8 % lör fodergräs och ungefär 7,4 9c för ärtväxter avsedda för 
foderändamål. 
366. Den totala arealen för utsäde av ris var 18 594 hektar, ungefär 1,6 % mer än 1995. Den 
totala arealen minskade nacot för varianten indica (3 134 hektar, dvs. - 9,7 9c), medan den ökade 
för varianten japonica (15 460 hektar, dvs. +23,2 %) jämfört med 1995. 
367. Arealen för produktion av utsäde av spånadslin och oljelin var 22 521 hektar respektive 
13 672 hektar. Detta betyder att den sammanlagda arealen för spånadslin har ökat med ca 0,2 % 
jämfört med 1995, medan arealen för oljelin har ökat med 22,4 %. 
368. Den areal som besatts med utsäde av hybridmajs mäter 55 192 hektar. För samtliga 
medlemsstater motsvarar detta en ökning med 0,8 % jämfört med 1995. 
369. EU:s totala import under 1995/1996 av sådana utsäden som berättigar till EU-bidrag 
(35 523 ton) fortsatte att vara större än exporten till icke-medlemsstater (13 496 ton), liksom var 
fallet under den senaste tioårsperioden. Importen av utsäde av hybridmajs uppgick till 35 565 ton, 
varav 28 006 ton (ungefär 78,7 %>) var enkelt hybridutsädc. 
Levande växter och blomsterprodukter 
370. Sektorn karakteriseras av den mångfald produkter som omfattas av den gemensamma 
organisationen av marknaden: lökar av olika slag. levande växter (både prydnadsväxter och 
plantskoleprodukter), snittblommor och snittgrönt. Den gemensamma organisationen av marknaden 
omfattar kvalitetsnormer och tullar, men inga andra speciella skyddsåtgärder för import, med 
undanlag tor eventuella säkerhetsåtgärder. 
371. Under loppet av de senaste åren har produktion och handel ökat både inom Europeiska 
unionen och i tredje land. 
372. Den totala arealen för odling av prydnadsväxter uppgår till nästan 115 000 hektar, av vilka 
cirka 22 (XX) hektar upptas av produktion av blomsterlökar, där Nederländerna är den främste 
producenten. 
373. Den totala importen till gemenskapen från tredje land uppgick 1996 till 286 000 ton (till 
ett värde av 875 miljoner ecu), vilket innebären ökning i förhållande till 1988 med ungefär 113%. 
Ungefär hälften av denna import utgjordes av färska snittblommor, för vilka unionen är den 
viktigaste marknaden i världen. Det bör noteras alt största delen av dessa blommor (cirka 80 % ) 
tack vare olika avtal som slutits med tredje land kan importeras tullfritt, t.ex. från Colombia och 
92 JORDBRUKSMARKNADER 
andra länder i Central- och Sydamerika, inom ramen för systemet med allmänna förmånstullar 
eller från AVS-länder inom ramen för Lomékonventionen. 
374. För fem Medelhavsländer och -territorier (Israel, Marocko, Jordanien, Cypern, Västbanken 
med Gaza) har tullbcfriclse medgivits inom ramen för kvoterna och, när det gäller viss... 
snittblommor (rosor och nejlikor), pä villkor att den bestämmelse respekteras som säger att 
importpriset inte lar understiga priset pä dessa produkter inom gemenskapen med mer än en viss 
procent. 
375. Israel är fortfarande den främste leverantören av snittblommor till unionen (37 000 ton), 
följt av Kenya (29 (XX) ton) och Colombia (20 000 ton). 
376. Den totala exporten från gemenskapen till tredje land uppgick 1996 till ungefär 263 000 ton 
till ett värde av 868 miljoner ecu. Den bestod i huvudsak av följande produkter, vilka anges i 
ordning efter betydelse: levande växter och plantskoleväxter, blomsterlökar, snittblommor och 
snittgrönt. 
377. Utrikeshandelsnettot för sektorn i dess helhet är negativt (6 miljoner ecu) för 1996, medan 
det ännu var positivt 1995 (107 miljoner ecu). Detta beror på att två undersektorer, färska 
snittblommor och snittgrönt, visar ett importöverskott på 204 miljoner ecu respektive 
184 miljoner ecu. 
Djurfoder 
378. Betydande kvantiteter jordbruksprodukter användstill djurfodcr. Detta är en mycket viktig 
avsättning för EU:s produkiion av spannmål och oljeväxter, och praktiskt taget det enda 
användningsområdet för vad som produceras på permanent ängsmark och för foderodlingar på 
jordbruksmark. Sammanlagt utnyttjas tre fjärdedelar av EU:s totala utnyttjade jordbruksareal för 
produktion av djurfodcr. Vidare bör noteras att foderkostnaden motsvarar upp emot 70 % av 
totalkostnaden för produktion av svin- och fjäderfäkötl. 
379. Den totala efterfrågan ( ' ) har stigit något sedan 1993, framför allt på grund av den ökande 
efterfrågan inom gris- och fjädcrfäscktorn. Ungefär hälften (200 miljoner ton foderenheter) av 
det totala utbudet (:) består av foder som normalt inte saluförs (gräs. hö. ensilage) och utnyttjas 
i huvudsak av idisslande djur. Den andra hälften, som kan utnyttjas av samtliga djur, består av 
foder som går att saluföra (spannmål, ersättningsprodukter, oljekakor m.m.). Konkurrensen i fråga 
(') Inbegripet samtliga typer av djurtoder. saluförda eller ej. Uppskattning lör EU-15. 
(:) Uppskattning pä grundval av en bedömning av läget för foder, uttryckt i foderenheter (motsvarande det 
genomsnittliga energiinnehållet i 1 kg korn). Källa: Eurostat 
JORDBRUKSMARKNADER 93 
om pris och näringsvärde på denna marknad är ytterst hård. Sedan reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken genomfördes 1993 har trenden i fråga om användning av spannmål som djurfoder 
vänt: man använder allt större mängder spannmål i stället för olika ersättningsprodukter som oftast 
importeras. 
380. För EU totalt beräknar man att uppemot 194 miljoner ton av de viktigaste saluförbara 
produkterna (') kommer att användas som djurfoder under 1996/97, vilket är en ökning med 
2 miljoner ton jämfört med 1995/96. Fodret består å ena sidan av EU-produkter, uppskattningsvis 
144 miljoner ton (6 miljoner ton mer än under föregående regleringsår, framför allt på grund av 
att användningen av inhemsk spannmål har ökat), och å andra sidan av produkter som importeras 
från icke-medlemsstater, uppskattningsvis nästan 52 miljoner ton, (4 miljoner ton mindre än året 
före, i huvudsak beroende på den minskade importen av oljekakor). Exporten har varierat föga 
och uppskattas till omkring 2 miljoner ton. 
381. När det gäller de ersättningsprodukter som omfattas av en ordning med importkvoter bör 
det noteras att utnyttjandegraden för importkvoterna avseende kassava under 1996 har legat kvar 
på cirka 56 % för kassava med ursprung i Thailand, medan den ökade från 14 % 1995 till cirka 
40 % 1996 för kassava med ursprung i Indonesien. Utnyttjandegraden med avseende på kassava 
med ursprung i övriga GATT-länder sjönk till 23 %, medan den för de länder som inte är 
medlemmar i GATT, däribland Kina, fortfarande var 0 %. Utnyttjandegraden för importkvoten 
med avseende på batater med ursprung i Kina sjönk från 6 % 1995 till 0 % 1996. 
Industriproduktion inom EU av sammansatt foder uppdelad enligt efterfrågan från olika djurbestånd 
(miljoner ton) 
Sammansatt foder Kir: 
— Grisar 
— Fjaderfa 
— Ovriga 
— Notkreatur (mjolk och kott) 
Summa sammansatt foder 1996 
41.5 
34,0 
8,2 
36,5 
120,1 Slcillnad mot 199S 
1.2 
0,6 
0 
• 1.0 
0.8 Slcillnad i % 
3,1 
1,9 
— 
-2,8 
0,7 
382. Den totala industriproduktionen av sammansatt djurfoder (2) inom EU uppskattas till 
120,1 miljoner ton, en ökning med 0,8 miljoner ton jämfört med 1995. Den främsta anledningen 
(') Inbegripet de flesta av de saluförbara fodertyper som inom EU används av tillverkare av sammansatt foder 
samt ute på bondgårdarna (konsumtion av egen skörd och inköp av råvaror). Jämför den detaljerade tabellen med 
rubriken "Sammanfattning av de viktigaste saluförbara produkternas användning som djurfoder, uppskattning för EU-
15" och figuren nedan. Källa: Generaldirektorat VI. 
(2) Preliminära uppgifter för EU-15 utom Grekland och Luxemburg, tabell 4.13.7.3, del 2. Källa: Europeiska 
sammanslutningen för tillverkare av sammansatt foder (FEFAC). 
94 JORDBRUKSMARKNADER 
till denna ökning är att loderproduktionen lör grisar har ökat med 1,2 miljoner ton och för fjäderfä 
med 0,6 miljoner ton. För nötkreatur har dock loderproduktionen under samma period minskat 
med cirka I miljon lon. framför allt på grund av krisen i sektorn för nötkreatur. 
383. När det gäller fördelningen per medlemsstat av den totala produktionen av sammansatt 
foder under 1996 är ökningen störst i Frankrike, Tyskland, Förenade kungariket och Österrike, 
medan de största minskningarna har skett i Italien, Nederländerna och Irland. 
384. När det gäller de råvaror som ingick i de foderprodukter som producerades inom EU under 
1996 ökade andelen spannmål (') ännu en gång från 40,9 miljoner ton 1995 till 43,3 miljoner 
ton 1996. Ökningen beror dels på en gynnsam prisutveckling för spannmål, samtidigt som priserna 
för proteinprodukter och sojakakor höll på att stiga, dels på den minskade tillgången på vissa 
ersättningsprodukter för spannmål och dels på en ökad efterfrågan inom svin- och fjäderfäsektorn. 
Användningen av spannmål har under denna period ökat i samtliga medlemsstater förutom i 
Nederländerna där den är oförändrad. 
385. De faktorer som spelar störst roll för foderprodukternas sammansättning är fortfarande 
råvarupriserna och det inbördes förhållandet mellan priserna på olika råvaror, liksom utvecklingen 
av efterfrågan lör de olika djurbestånden. 
386. Det vägda genomsnittspriset inom EU lör de viktigaste .saluförbara produkterna har under 
1996/97 legal på samma nivå som under 1995/96, men med stora variationer mellan de olika 
produktgrupperna. Genomsnittspriset för proteinproduktcr ökade kraftigt med 26 9c, medan 
genomsnittspriset för spannmål och ersättningsprodukter minskade med 9 % respektive 5 %. 
Utvecklingen av det vägda genomsnittspriset på de viktigaste saluförbara produkterna t1) 
Genomsnitt för EU (uppskattning) 
(ecu/lon) 
l>roduki 
1 Spannmal 
II Ersattningsprodukter 
111 Proteinprodukter 
IV Totalt IWW 
182.4 
124.6 
154.0 
163.3 IW.VH 
157.6 
120.4 
171.9 
153.6 1994/95 
149.3 
115.9 
136.6 
140.2 1995/96 
151.7 
121.4 
169.0 
150.6 1996/97 
138.7 
115.3 
213.0 
150.7 Skillnad t 'X 
mellan 95/96 
och 96/97 
-9 
- 5 
26 
0 
i' i Indikator pa utvecklingen av genomsnittspriset inom Hl pa de viktigaste salulorbara produkterna och deras viktigaste beståndsdelar, varvid varje 
produkts eller beståndsdels relativa betydelse i förhållande ull den totala förbrukningen vägs in Ett genomsnittligt EL-pns fitr varje spannmalsslag 
las (ram genom alt det ai itmeiiska inedclt ardel av priset i vane medlemsstat vägs samman med varje spannmål sslags andel av diurfodcrkonsumiioncn 
l-or ersättningsprodukter och oliekakor. som till största delen importeras, används genomsnittspriset CIF Rotterdam. Kulla Gcncraldtrcktorat VI. 
( ' ) Se tabell 4.13.7.5. del 2 Källa: Europeiska sammanslutningen lor tillverkare av sammansatt foder (FEFAC). 
Sammanfattning av de.viktigaste salufiirhara produkternas användning som djurfodcr, EU 
(mil)iincr i,ml 
Anmärkningar ml = upp<>kattnint!. T = avyilt. lin m 1/7/1995. C = kiinMi|idVrin(!. 11 = lulllritt. '% = lullsals from. 1/7/1995. Sammanfattning av de.viktigaste salufiirhara produkternas användning som djurfodcr, EU 
(mil)inu-r i,ml 
Anmärkningar ml = upp<>kattnint!. T = avyilt. Irn m 1/7/1995. C = kiinMi|idVrin(!. II = lulllritt. *» = lullsals from. 1/7/1995. Sjuinnmi'i! 
Vote 
K.irn . 
Maiv 
Ovnpu 
Suninu \pannmai 
FniiltnininiHiiiiidH-i Inlull ur hilugii l> 
Kassata 
Hji.ii.ii 
Mai^-lut-nl.Hloi (Coin (iluion l-'ciilt 
Kit 
K.ikm ,o III.I|\I;I>HIII.II 
Cilnisprllclv 
Toikail rx-lni.iwa 
t >la\ W h >li .ink 
IWiv HiiklaUall 
(fyiigii tin 11:1ft, >,ltiki,i tuliili uirnv 
Mi-lass 
Anmi.illisk.i nth wj.vi.thiliyka letter (lilK.itlai 
Totall onoi(!iiika IntkvpiiHluklci 
Ollik.ikm ,„h miII\tunmill inhili, iurm 
Rap-
SollONOI 
(Hi ipa 
>irif;,i /iifi, ini'inJiiUi i loliili. vurm 
I'lolcmvaUei 
Turku lodt'i oih likvauliju pnxliiklri 
1 ivk .«.h kolllll|ol 
Skumni|i>lk^|)ul\n 
lotalt piolcmnka lixJcipttxtiikk-i 
Total! lor ill- vikti^ii.MO prniluktcrna 
mli\ fiir ,lr \ikiigu\lt tirniliiktrrnu KHI = /WJ/V5 
Irulct lot li>ihruknin)!en av lixlei 
Imlo* lor i'lii-ilrii(!an pa iljuiloilcr Imrxniull 
T 
T 
T 
T 
6 -t C/T 
0(7T 
ne 
T 
nr 
OC 
IIC 
IIC 
oc 
l 
J 17'! C 
OC 
IIC 
IIC 
IIC 
: ssr 
II 9 'f c 
II 2'J C 
T AnvaiHlnmg M>ntil|ur1><ilef 
,o 
32.0 
29.4 
22.5 
10.1 
94.11 
/V.7 
1.4 
It» 
0.2 
5.0 
1.9 
0.4 
liv 
o.3 
n.6 
20.6 
rf. 5 
0.7 
3.5 
2.3 
1.10 
4.7 
4.9 
2.X 
0.6 
1<*1 
134.1 Imp ] 
1.6 
(1.7 
2.3 
H..1 
3.7 
(1.5 
5.V 
D.l 
O.X 
2.0 
0.7 
O.X 
O.X 
4 1 
3.7 
0.4 
19.5 
.1.1.0 
24.9 
1.4 
2.3 
4.5 
2.4 
1.3 
0.2 
1.0 
35.5 
57.2 FAP 
-
-
ii. 1 
0.1 
0.1 
1.2 
0.9 
0.2 
0.0 
0.1 
1.1 
0.1 
0.2 
0.X 
.2.3 
2.4 
1X9.0 
189.11 T.Hall 
96.3 
32.0 
29,4 
24.0 
10.9 
96.3 
MM 
3.7 
(1.5 
7.3 
10.9 
1.0 
2.0 
5.7 
2.7 
1.2 
4<i 
3.9 
1.0 
39.9 
.1X4 
24.7 
4.7 
4.5 
4.4 
14.4 
5.9 
4.9 
3.0 
0.6 
52.7 
189.0 
1X9.0 
100,(1 
11X1,0 1995/96 
Anvandning sum djurtmlrr 
. 
34,5 
31.0 
21.3 
11.7 
9X.5 
2(U 
1.5 
Kl.X 
0.2 
5.3 
1.9 
0.4 
/..< 0.7 
0.6 
21.3 
5.K 
(1.7 
3.9 
1.2 
ll.fi 
3.X 
4.5 
2.7 
0.6 
17.4 
137.2 Imp 
1.7 
1.2 
2.9 
14.0 
2.9 
0.0 
5.9 
0.1 
0.7 
2.(1 
O.X 
O.X 
0.9 
4 1 
3.7 
0.4 
IX.2 
.12.H 
23.X 
1.2 
3.2 
4.6 
2.4 
1.3 
0.3 
O.X 
35.2 
56.3 Bf 
-
-
-
0.7 
0.1 
0.0 
0.1 
1.0 
0.0 
0.1 
O.X 
t.X 
I.K 
191.7 
0.0 
191.7 T.tall 
101,4 
34,5 
31,0 
23.0 
12.9 
101.4 
.U.I 
2.9 
0.0 
7.4 
10.9 
0.9 
2.0 
6.1 
2.7 
1.3 
5* 
4.4 
1.0 
39.5 
.17.* 
23.X 
5.0 
4.4 
4.6 
M.I) 
5.1 
4.6 
2.7 
0.6 
50.7 
191.7 
191.7 
101.4 
101.4 AnvlnUnitig sum diurtodcr 
. 
36.6 
32.0 
23.6 
12.5 
104.7 
2"2 
1.5 
10.X 
0.2 
M 
1.9 
0.4 
/ * 0.7 
l».6 
21.5 
f>4 
O.X 
V5 
2.1 
II .1 
3.9 
4.1 
2.7 
0.6 
17.7 
143.9 Imp 
0.9 
0.6 
1.5 
1.1.4 
2.9 
f'.s 
0.0 
0.7 
2.0 
O.X 
0.6 
0.9 
4 1 
3.7 
0.4 
17.5 
.1(14 
22.1 
1.3 
2.5 
4.5 
2.3 
1.2 
0.3 
O.X 
32.7 
51.7 | Exp 
_ 
-
-" 
(IV 
0.7 
O.I 
0.1 
fi.9 
0.1 
O.X 
l.K 
I.X 
I93.X 
0.0 
I93ji Toiall 
106.2 
36.6 
32.0 
24.5 
13.1 
106.2 
.1.1.fi 
2.9 
7.0 
I0.X 
0.9 
2.0 
6.2 
2.5 
M 
\V 
4.4 
III 
39.0 
.•5.9 
4.7 
4.6 
4.4 
/2.7 
5.1 
4.3 
2.7 
0.6 
4X.6 
I93.X 
I93.X 
102.6 
102,6 
96 JORDBRUKSMARKNADER 
Viktat genomsnittspris och konsumtion 
av de viktigaste avsättningsbara 
djurfoderprodukterrta 
(miljoner ton) 
,«t EU-12 EU-12 + F.d.DDR ÈUMS 
Totalt 
Konsumtion 
Spannmål 
Proteiner ^ 
Foderersättning 
1987/1988 1968/1990 1991/1992 1993/1994 199S/1996 1997/1998 
Anm: 1996/1997 = skattning. 
Kalla: GD VI, prognos för viktiga produkter. 1987/198» 1989/1990 1991/1992 1993/1994 1998/1996 1997719M 
Diagram 11 
387, Användningen av spannmål som djurfoder 1997-1998 kommer att bero på utvecklingen 
av efterfrågen i djurbestånden, priset på importerade produkter och växelkurser. 
Mjölk och mjölkprodukter 
Världsmarknaden 
388. Enligt bedömningar som gjorts av FAO skulle världsproduktionen av mjölk (inbegripet 
mjölk av ko, buffel, får och get) under 1997 öka med knappt 0,4 % till 539 miljoner ton, dvs. 
2 miljoner ton mer än 1996. Ökningen torde inträffa i Indien där produktionen av buffelmjölk 
går upp, eftersom produktionen av komjölk lär minska liksom under 1996. Denna minskning 
beror på lägre produktion i Östeuropa och i de länder som tillhörde f.d. Sovjetunionen, eftersom 
mjölkproduktionen i resten av världen håller på att öka. 
JORDBRUKSMARKNADER 97 
389. I Asien hade ökningen av mjölkproduktionen i Indien (den största producenten bland 
utvecklingsländerna och den tredje producenten i världen efter Europeiska unionen och Förenta 
staterna) bromsats upp under 1995 på grund av bristen på foder i vissa områden. Under 1996 
ökade mjölkproduktionen igen med 4 % till 67 miljoner ton. Under 1997 förväntas den nå 
70 miljoner ton. I Pakistan kommer produktionsvolymen alt överstiga 20 miljoner ton vilket betyder 
att landet intar femte platsen i världen. 
390. 1 Latinamerika meddelar de flesta länderna all produktionen har ökat under 1996 och all 
ökningen förväntas fortsätta under 1997. Brasilien, som är den största producenten i detta område, 
kommer att redovisa en avsevärd ökning till följd av att mjölkproduktionen utanför de traditionella 
områdena har ökat i omfattning, tack vare att mjölkproducenternas inkomster har blivit större. 
Produktionsvolymen kommer att överstiga 20 miljoner ton 1997.1 Argentina, Chile och Uruguay 
lär produktionen också öka. I Mexiko har staten avstått från rätten att fastställa priserna, vilket 
har medfört en produktionsökning under 1996, liksom skedde i motsvarande fall i andra länder 
i området under 1980-talet. 
391. I de flesta länderna i Östeuropa fortsatte produktionsminskningen ännu ett år på grund av 
minskningen av antalet djur och det varma och torra vädret. Tillgången på foder för boskapen 
är fortfarande begränsad och följaktligen fortsätter djurbeståndet att minska. Trots att produktionen 
har minskat har prisökningarna gjort att konsumtionen i vissa länder har minskat så mycket att 
tillgången har överstigit efterfrågan. Till detta kommer tendensen att konsumenterna i allt större 
utsträckning väljer alternativa produkter, t.ex. vegetabilisk olja. Följaktligen minskar konsumtionen 
av traditionella mjölkprodukter, samtidigt som mjölk med lång hållbarhctstid, mjukost, glass och 
andra efterrätter skördar stora framgångar. 
392. I Förenta staterna har produktionen minskal något under 1996, trots alla tidigare prognoser 
som förutspådde produktionsökningar tack vare BST-programmet. 1 Kanada har kvoterna för mjölk 
avsedd för förädling behållits, vilket gör att produktionen förblivit oförändrad. 
393. I Océanien har de utmärkta väderförhållanden som medförde en ökning av mjölkproduktionen 
1996. nu ersatts av torka som drabbar stora delar av Australien. Följaktligen har utfodringen blivit 
dyrare på grund av foderbrist och högre priser på spannmål, vilket innebär att mjölkproduktionen 
inte kommer att uppnå 1996 års nivå (9 miljoner ton). I Nya Zeeland ökade mjölkproduktionen 
kraftigt (drygt 9 9c) under 1996 på grund av goda väderförhållanden. För 1997 förväntar man 
att ökningen stannar på 1 9c till följd av mindre goda väderförhållanden och på grund av fallande 
producentpriser under årets lopp. 
Gemenskapens marknad 
394. Antalet mjölkkor kommer i slutet av 1997 äter att fortsätta den vikande trend (-2.3 9c) 
som hade dämpats 1996 i samband med krisen med bovin spongiform cnccfalopati. Enligt 
98 JORDBRUKSMARKNADER 
prognosen kommer det att finnas totalt 21,6 miljoner djur i slutet av 1997, vilket är 500 000 färre 
än tolv månader tidigare. 
395. Det minskade antalet kor kompenseras av att den årliga mjölkavkastningen per ko har stigit 
från 5 435 kg 1996 till 5 534 kg 1997, dvs. en ökning med 1,8 9c. vilket dock är något mindre 
än den genomsnittliga årliga ökningen på 2 %. 
396. Sedan 1992 har mjölkproduktionen stadigt legat på ungefär 120 miljoner ton. Även 
mejerilevcranserna är stabila och ligger för tredje året i rad på ungefär 113 miljoner ton. Under 
1995 ökade både produktionen och leveranserna med en miljon ton, men sedan dess har 
produktionen varit oförändrad. Utvecklingen av mjölkens fetthalt fortsätter emellertid, vilket 
föranleder allt mera omfattande korrigeringar enligt bestämmelserna om mjölkkvoterna. 
397. Smörproduktionen, som under ett antal år har minskal med i genomsnitt 2,9%, uppgick 
1995 och 1996 till 1,87 miljoner ton, vilket var en ökning jämfört med 1994 och därmed ett 
trendbrott. För 1997 väntas ökningen dock avmattas och stanna på 3,1 %. 
398. Ostproduktionen ökade med 1,6 9c 1996 och hamnade på 6,48 miljoner ton. Under 1997 
förväntas produktionen vara stabil och ligga på 6,46 miljoner ton, dvs. en minskning med - 0,4 %. 
Denna minskning förklaras av att produktionen av ost framställd av komjölk är oförändrad medan 
produktionen av ost gjord av andra sorters mjölk minskar. Detta bekräftar att den uppåtgående 
trenden håller på att mattas av, vilket redan observerades 1996 då ökningen redan var lägre än 
den genomsnittliga årliga ökning på 2,4 9< som noterats sedan ordningen med kvoterna inrättades. 
399. Produktionen av mjölkpulver (alla sorter sammantagna) fortsatte sin något vikande trend 
under både 1995 och 1996 ner till 2.24 respektive 2,15 miljoner ton. Produktionen 1997 är på 
2.16 miljoner ton och därmed praktiskt taget stabil. Utvecklingen för de olika sorterna skiljer 
sig emellertid åt: produktionen av pulver av skummad mjölk är tydligt på väg nedåt (-3.5 9c 1997), 
medan produktionen av övriga sorter minskade 1996 men ökade 1997. 
400. Produktionen av kondenserad och indunstad mjölk har under längre tid minskat (- 1,7 9c) 
med undantag för 1995 då den ökade med 4,4 9c. Under 1996 minskade produktionen med 0,7 9c, 
men under 1997 lär den öka med \.99c till 1.37 miljoner ton. Produktionen av kasein var 133 000 
ton 1996, dvs. en minskning med 6 9c jämfört med 1995. Prognosen för 1997 pekar på oförändrad 
produktion. 
401. Den totala konsumtionen av mjölkprodukter i EU gick upp med 3 9e 1994. ner med 2 9c 
1995 och ökade igen något under 1996. Även under 1997 förväntas den stiga något till drygt 
105 miljoner ton. 
JORDBRUKSMARKNADER 99 
120 
100 
80 
1988 1990 
EU-12 Mjölk 
Leveranser 
Inhemsk användning (miljoner ton) 
Ej subventionerad konsumtion 
1992 1994 1996 
+ F.d. DDR EU-15 
Anm: Konsumtionen är beräknad på grundval av en total mjölkproduktbalans i 
motsvarande mjölktermer (avseende fettinnehåll). 
Konsumtionen 1988, inbegripet 3,245 miljoner ton till djurfoder. 
0,50 (miljoner ton) 
0,25 
0,00 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
(1)Lager enligt artikel 6 i förordning (EEG) nr 804/68 (smör: offentliga och privata lager 
den 31 december). 
Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 12 
100 JORDBRUKSMARKNADER 
402. Den totala förbrukningen av konsumtionsmjölk var praktiskt taget oförändrad mellan 1995 
och 1997, men lär öka med 0.8 % under 1997 till knappt 29 miljoner ton. Oskummad mjölk svarar 
numera bara för 47 7/ av konsumtionen, medan den 1986 fortfarande stod för två tredjedelar eller 
dubbelt så mycket som alla övriga mjölksorter med reducerad fctthalt sammantagna. Det är endast 
i fråga om konsumtion av delvis skummad mjölk som man kan notera en tydlig ökning. 
Konsumtionen av oskummad mjölk ligger på en stabil nivå, medan konsumtionen av skummad 
mjölk har minskat med 1 % om året sedan 1992. 
403. Ostkonsumtionen 1996 motsvarade 93 % av produktionen och uppgick till 5,98 miljoner 
ton, dvs. en ökning med 1 %. En ytterligare ökning med 0,3 % väntas ske under 1997. 
404. Efterfrågan på smör har stadigt minskat sedan 1998, med undantag av 1994, då den steg 
med 2,9 %, beroende på att interventionspriset för smör sänktes med 2 % 1993 och med 3 % 1994. 
Sedan 1995 ligger efterfrågan på smör kvar på omkring 1,75 miljoner ton. 
405. EU-lagren har varit rekordsmå 1996. I mars 1996 fanns det nästan inget kvar vare sig av 
smör eller av pulver av skummad mjölk i de offentliga lagren. Det var endast länderna i Océanien 
som förfogade över tillräckliga mängder, medan den bristande tillgången i Förenta staterna gjorde 
att priserna på smör där nästan tredubblades. Tillgången på smör var inte bättre under 1997. 
406. Priserna på mjölkprodukter började stiga inom unionen i början av 1997 och översteg 
interventionspriserna med klar marginal i början av sommaren. Prishöjningen förorsakas av att 
produktionen av interventionsprodukter har stabiliserats eller t.o.m. minskat (pulver av skummad 
mjölk t.ex.). samtidigt som det finns en stor efterfrågan på smörexport till Ryssland. 
407. Exportstödet har ändrats ett flertal gånger med hänsyn till de gränser som följer av olika 
åtaganden inom Uruguayrundan i GATT. Sedan den I januari 1997 har exportstödet sänkts med 
5 9c för smör. smörolja. pulver av skummad mjölk, helmjölkspulver och kondenserad mjölk, med 
53 9c för konsumtionsmjölk, med 9 9c för smältost och med mellan 5 9c och 24 9c för andra typer 
av ost. 
408. Som förväntat har EU:s export av mjölkprodukter under 1996 minskat med 2.2 miljoner 
ton mjölkekvivalcntcr. 1995 års resultat var nämligen exceptionellt bra. det bästa sedan 1989, 
och kommer knappast att upprepas under de närmaste åren. Under 1996 stod EU för 41 9c av 
världshandeln, som uppgick till 29,5 miljoner ton. dvs. nästan 2 miljoner ton mindre än 1995. 
Importen uppgick till 1.3 miljoner ton. Världshandelsvolymen utvecklar sig i takt med ökningen 
eller minskningen av EU:s export beroende på att denna utgör en så stor andel av den totala 
handelsvolymen: tabellen i bilagan visar att Nya Zeeland, som är den näst största producenten 
i världen, endast står för 21 9c av det totala handelsutbytet. 
JORDBRUKSMARKNADER 101 
Nötkött 
409. Världsproduktionen av nötkött, som uppskattas till 56,5 miljoner ton 1996, ökade liksom 
under 1995 med mer än 1 % under 1996. Nötkött svarar för mer än en fjärdedel av den totala 
köttproduktionen. 
410. Gemenskapens produktion av nötkött uppgår till ungefär 7,95 miljoner ton, vilket endast 
är ca 14 % av världsproduktionen. 
411. Utbudet av nötkött har ökat i Nordamerika och i de producentländer i Latinamerika som 
förklarats fria från mul- och klövsjuka. 
412. I Australien har torkan medfört en produktionsminskning. På grund av marknadsvillkoren 
har exporten från de två länderna i Océanien till deras traditionella nordamerikanska marknad 
varit lägre än deras andel av tullkvoten. 
413. I Östeuropa och framför allt i Ryssland har produktionen fortsatt att minska liksom storleken 
på nötkreatursbeståndet och avkastningen per djur. 
414. Trots den kraftiga ekonomiska tillväxten på världsmarknaden och utvecklingsländernas 
allt större benägenhet att konsumera nötkött har den totala konsumtionen av nötkött bromsats 
upp av konsumenternas oro i samband med bovin spongiform encefalopati (BSE). 
415. Världshandeln med nötkött uppgick 1996 till ungefär 4,86 miljoner ton, dvs. 8,6 % av 
produktionen, vilket är en ökning med 2 % jämfört med 1995. 
416. Återhämtningen av världshandeln stimuleras av den ökade efterfrågan på importerat nötkött 
i Sydostasien, som för närvarande svarar för ungefär en fjärdedel av världshandeln, och kommer 
att fortsätta under 1997 bl.a. till följd av exportförbudet mot griskött från Taiwan på grund av 
mul- och klövsjuka. 
417. Dessutom kommer de två exportländerna i Latinamerika, dvs. Argentina och Uruguay, 
som förklarats fria från mul- och klövsjuka, att öka sin export av färskt och kylt nötkött till den 
mer lönsamma nordamerikanska marknaden. 
418. Man kan därför förvänta sig att den ökade tillgången på vissa importmarknader under 1997 
kommer att leda till ett trendbrott på den internationella marknaden och således till en viss 
stabilisering av världsmarknadspriserna på nötkött. 
419. Sedan början av 1997 är nötkreatursbeståndet på väg neråt i många länder, däribland i Förenta 
staterna, där minskningen uppskattas till 2 %. 
102 JORDBRUKSMARKNADER 
420. Därför kommer världsproduktionen att stagnera under 1997, medan trenden på medellång 
sikt pekar på en årlig ökning i storleksordningen + 0,7 %. 
Produktion av nötkött 
(I OOO-tal ton slaktkroppsvikt) 
Forenta staterna 
Japan 
Argentina 
Brasilien 
Austraiien 
Indien 
Kina 
Ryssland 
Ukraina 
EU 
Varlden 1994 
11 194 
602 
2 486 
4 639 
1 825 
2 496 
2 455 
3 240 
1427 
7 831 
55 300 1995 
11 585 
601 
2 466 
4 783 
1 803 
2 550 
3 010 
2 733 
1 158 
7 964 
55 900 1996 
11 749 
555 
2 485 
4 691 
1 702 
2 600 
3 220 
2 543 
1037 
7 950 
56 500 1997 
11 617 
550 
2 500 
4 715 
1 700 
2 650 
3 350 
2 400 
960 
7 900 
56 450 Fiirindring i % 
1996795 
+ 1,4 
-7,7 
+ 0,8 
- 1,9 
-0,6 
+ 2,0 
+ 7,0 
-7,0 
-10,4 
-0,2 
+ 1.1 1997/96 
+ 1,1 
-0.9 
-0,6 
+ 0,5 
-0,1 
+ 1,9 
+ 4,0 
-5,6 
-7,4 
-0,6 
-0,1 
421. Under regleringsåret 1996/97 har gemenskapens marknad av nötkött legat på en cyklisk 
produktionstopp, som dock har kapats på grund av BSE-krisen genom sanitetsslakt av kalvar och 
framför allt vuxna nötkreatur, särskilt i Förenade kungariket. 
422. I flera medlemsstater och särskilt i Förenade kungariket har program inletts för att utrota 
BSE. Dessa program föreskriver, förutom veterinär- och hygienkontroller av identifierade 
besättningar och av djurfoder, att kött från djur som kan ha drabbats av BSE skall elimineras 
från livsmedelskedjan. Fram till början av september 1997 har drygt 1 730000 nötkreatur slaktats, 
däribland kor som omfattas av reformen av sektorn för mjölk. 
423. För att förstärka marknaden för kalvkött, som försvagats av BSE-krisen, har bidrag beviljats 
både för förtidsförsäljning och för bearbetning av kalvar. Fram till början av september 1997 
hade dessa två former av bidrag beviljats för 1 020 000 respektive 1 130 000 djur. 
424. I juni 1997 konstaterades att nötkreatursbeståndet hade minskat, vilket är ett första tecken 
på den cykliska produktionsminskning som kommer att pågå under de närmaste åren, särskilt 
vad gäller handjur av nötkreatur. 
425. Marknadspriserna för referenskvaliteten (vuxna handjur av nötkreatur klass R 3) ligger 
fortfarande under 80 % av interventionspriset, som är tröskeln för utlösande av stödåtgärder: 
— De direkta interventionsköpen på marknaden uppgick vid utgången av september 1997 till 
225 miljoner ton. 
— Kompensation för inkomstbortfall har utbetalats i form av höjda bidrag. 
JORDBRUKSMARKNADER 103 
Kött JORDBRUKSMARKNADER 103 
Kött 
Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 13 
104 JORDBRIIKSMARKNADI-R 
426. Konsumtionen av nötkött återhämtar sig märkbart men endast delvis efter 1996 års nedgång 
och ligger fortfarande under den normala nivån. 
427. Den blygsamma nivån på importen av nötkött, dvs. 395 miljoner ton 1996 mot 422 miljoner 
ton 1995, förklaras av att konsumenterna ställer nya krav i fråga om köttets ursprung. 
428. Exporten av nötkött till icke-medlemsstater uppgick till 1,1 miljoner ton 1996, en nivå som 
fortfarande är förhållandevis hög trots de svårigheter som orsakats av BSE-krisen. 
429. På grund av att kravet på vaccination mot mul- och klövsjuka har uppgivits lär EU:s export 
på de nya lönsamma marknaderna kunna öka i framtiden, vilket skulle kompensera den 
programenliga minskningen av bidragsberättigad export. 
430. Efter det kraftiga prisfall som inträffade under 1996, särskilt för kokött (ungefär 15 % på 
ett år), kan sedan några månader en viss prisuppgång noteras för nötkött, framför allt för 
referenskvaliteter som ligger nära 80% av interventionspriset. 
431. Under senare år har marknadspriserna sjunkit med ca 15 % i genomsnitt till följd av BSE-
krisen och på grund av att interventionspriset har sänkts med 15 % i tre etapper, medan priset 
på djurfodcr endast sjunkit med 10 9c. 
Får- och getkött 
432. Världsproduktionen av får- och getkött uppskattas för närvarande till cirka 10 miljoner 
ton per år, men har en tendens att sjunka av olika anledningar, som t.ex. prisnedgången på ull, 
minskningen av djurbeståndet och sektorns försämrade lönsamhet i förhållande till andra sektorer. 
Det finns 1 700 miljoner får och getter i världen, varav drygt 60 9c i Asien och Afrika. 
433. Världshandeln domineras av Nya Zeeland som exporterar uppemot 400 000 ton per år och 
Australien, som årligen exporterar mer än 300 000 ton, ofta i form av levande djur. Europeiska 
unionen är världens tredje största producent efter Kina och f.d. Sovjetunionen och den största 
importören och konsumenten. Exporten från unionen är fortfarande försumbar. 
434. På gemenskapsmarknaden förväntas produktionen enligt prognoserna för 1997 minska med 
2.4 9c till 1 145 000 ton. vilket framför allt beror på en betydande minskning av produktionen 
inom Förenade kungariket och Irland. Trots att konsumtionen minskar kraftigt i Förenade kungariket 
är konsumtionen inom EU stabil 1997 på grund av konsumenternas positiva inställning till fårkött. 
435. Handeln inom gemenskapen fortsätter att öka och uppgick 1996 till drygt 286 000 ton. 
Frankrike är främsta mottagare och Förenade kungariket största exportör. 
JORDBRUKSMARKNADER 105 
436. Under de första tre månaderna av 1997 var marknadspriserna, som redan legat på en mycket 
stadig nivå under hela 1996, fortfarande mycket höga fram till början av våren. Från och med 
juni var priset åter högre än under 1996 på grund av att pund sterling uppvärderades gentemot 
gröna ecun. Som ett resultat av detta har det genomsnittliga marknadspriset på lamm i gemenskapen 
under 1997 nått 376 ecu per 100 kg, vilket är en ökning på nära 4 9c jämfört med 1996. 
437. Importen till gemenskapen sker främst inom ramen för tullfria kvoter inom GATT, som 
medger en import på sammanlagt 317 000 ton 1997, dvs. en lätt "ökning jämfört med 1996. 
Ökningen beror på associeringsavtalen med central- och östeuropeiska länder. " 
438. Importen till unionen förväntas uppgå till 265 000 ton under 1997, dvs. en lätt minskning 
jämfört med 1996 framför allt beroende på att leveranserna från de central- och östeuropeiska 
länderna minskar sedan fårbesättningarna där ständigt gått ner i storlek under de senaste åren. 
439. Nivån på gemenskapens tackbidrag låg 1996 på 16,869 ecu per tacka och landsbygdsbidraget 
på 6,641 ecu per tacka. Under 1996 utnyttjades privat lagring endast i Finland (85 ton). 
440. Under 1997 har två förskott för tackbidrag fastställts, vilka sammanlagt uppgick till 
9.196 ecu. Under 1997 utnyttjades privatlagring endast i Finland (300 ton). 
441. Prognosen för 1998 talar för att gemenskapens produktion och konsumtion kommer att 
vara stabila. De minskningar som förväntas i Förenade kungariket kommer att uppvägas av svaga 
ökningar i de övriga medlemsstaterna. Eftersom importörerna kan tänkas dra fördel av de göda 
marknadsvillkoren, kan priserna förväntas gå ner från 1997 års mycket höga nivåer. Handeln inom 
gemenskapen kommer troligen att fortsätta att utveckla sig under 1998. En liknande utveckling 
kan förutsägas på medellång sikt. 
Griskött 
442. Världsproduktionen av griskött fortsatte att öka under 1996. Totalt 86 miljoner ton 
producerades, vilket innebär en ökning med cirka 2 miljoner jämfört med föregående år. Kina 
är fortfarande den största producenten i världen med en beräknad årsproduktion på över 40 miljoner 
ton, följt av Europeiska unionen som 1996 producerade 16,3 miljoner ton, dvs. 2.3 9c mer än 
under 1995. I Förenta staterna, världens tredje största producent, har produktionen minskat till 
7,8 miljoner ton 1996. 
443. 1996 och 1997 har till största delen varit mycket gynnsamma för det stora flertalet av 
unionens grisproducenter. Under större delen av denna period har priserna legat på en förhållandevis 
hög nivå, vilket borgat för en god lönsamhet, trots relativt höga priser på foder. Det bör 
understrykas att effekterna av bovin spongiform encefalopäti har bidragit till att hålla priserna 
106 JORDBRUK.SMARKNADER 
på griskött uppe, tack vare att konsumtionen har gått upp från och med andra kvartalet 1996. 
När dessa effekter började avta våren 1997 inträffade nya dramatiska händelser som hade en ganska 
stor positiv inverkan på prisnivån för griskött i Europeiska unionen. 
444. Nederländerna drabbades av de mest allvarliga utbrotten av klassisk svinpest någonsin i 
Europeiska unionen. Sommaren 1997 hade hälften av det nederländska grisbeståndet avlivats 
genom åtgärder för att bekämpa sjukdomen. 
445. Från och med våren 1997 har konkurrensen på den japanska marknaden minskat betydligt 
sedan all import av griskött från Taiwan där förbjudits på grund av många fall av mul- och 
klövsjuka. Förbudet mot export av griskött från Taiwan förväntas fortsätta att gälla under relativt 
lång tid framöver. 
446. Under 1996 har exporten legat på en relativt hög nivå, trots GATT-avtalet som införde 
begränsningar i exportsubventionerna. Unionen exporterade 820 000 ton, varav 60 % utan 
exportbidrag. Totalt sett ökade exporten med 5 9c jämfört med 1995. När det gäller importen införs 
den största delen av grisproduktcrna till unionen inom ramen för olika associeringsavtal eller 
GATT-avtal till nedsatt tull. Den främste leverantören till unionen är fortfarande Ungern, med 
36 (XX) ton av en total import under 1996 på 42 000 ton. 
447. Även om produktionen av griskött är på väg upp i ett antal medlemsstater under 1997, 
kommer produktionsfallet i Nederländerna att vara så stort att nettoresultatet blir en minskning 
av den totala EU-produktioncn, fastän av ännu okänd omfattning. 
Fjäderfäkött 
448. Sedan 1991 har världsproduktionen av fjäderfäkött regelbundet ökat med i genomsnitt drygt 
6 9c per år. Bland de viktigaste produktionsområdena är ökningen större än genomsnittet i Kina 
(24 9c per år mellan 1991 och 1995). medan produktionen minskar i Ryssland och Japan. I 
Östeuropa har produktionen åter börjat stiga sedan 1994/95. 
449. Världsmarknaden har fortsatt att växa något under 1996, bl.a. på grund av ökande behov 
i Ryssland. Kina och Japan. Importen till Saudiarabien har slutat öka och lär minska under 1996 
och 1997 på grund av utvecklingen av den inhemska produktionen. Förenta staterna har under 
1996 förstärkt sin position som största exportland med en ökning på 18 9c och kommer förmodligen 
även att göra så 1997. framför allt tack vare exporten av partier med lågt värde och olika program 
lör främjande av exporten. Gemenskapens export ökade med mindre än I 9c under 1996. Den 
stigande dollarkursen har främjat exporten från unionen under de första månaderna 1997. 
450. Under 1997 lär den totala produktionen av fjäderfäkött på gemenskapens marknad öka 
med ytterligare 3,1 9c (EU-15). Den ekonomiska situationen för producenterna har fortsatt att 
vara cod under de första åtta månaderna 1997. 
JORDBRUKSMARKNADER 107 
Kött 
(miljoner ton) 
1988 1990 1992 1994 1996 
EU-12 + F.d. DDR EU-15 
15 
13 (miljoner ton) 
• 
< Produktion 
Kons 
Gris /Z--
jmtion 
skött 
11 
1988 1990 1992 1994 1996 
EU-12 + F.d. DDR EU-15 
Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. 
Diagram 14 
108 JORDBRUKSMARKNADER 
451. Fjäderfäkött omfattas inte av något stöd på den inre marknaden. De bestämmelser som 
reglerar handeln med tredje land har anpassats för att WTO:s regler skall kunna följas. Detta gäller 
i synnerhet export som berättigar till exportbidrag vilken begränsats till cirka 30 000 ton per år 
(mot 375 000 ton 1997/98). Begränsningen har medfört en starkare styrning av exportbidragen, 
både mot vissa mottagarländer och mot vissa produkter. 
452. Importkvoter med sänkt tull tillämpas fortfarande inom ramen för associeringsavtalen med 
Polen, Ungern, Tjeckiska republiken, Slovakien, Rumänien, Bulgarien och de baltiska staterna. 
Utöver dessa kvoter får 15 500 ton benfritt kött och 2 500 ton kalkonkött importeras tullfritt varje 
år. Dessutom får ytterligare 4 800 ton fjäderfäkött importeras med sänkt tull under 1997/98 (från 
juli till juni) inom ramen för kvoterna för minimitillträde. 
Produktion av fjäderfäkött 
(miljoner ton) 
1986 
Marknadsandel 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
%a.f. 
1995/1991 
1995 
1996 
Marknadsandel 
1996 
1997 
% a.f. 
1997/1995 USA 
8 262 
28,2 
9 105 
9 272 
9 931 
10 645 
11 204 
11 885 
12 396 
13 206 
13 786 
5,3 
13 786 
14 516 
29,1 
15 285 
5,3 Brasilien 
1 680 
5,7 
1 865 
1 997 
2 139 
2 416 
2 691 
2 932 
3211 
3 491 
4 140 
11.4 
4 140 
4 160 
8,3 
4 330 
2,3 Kina 
1 879 
6,4 
2 040 
2 744 
2 820 
3 229 
3 950 
4 540 
5 736 
7 550 
9 347 
24,0 
9 347 
11000 
22,0 
12 500 
15,6 Japan 
1 421 
4,9 
1465 
1 471 
1 423 
1 391 
1 357 
1 367 
1 368 
1 258 
1 282 
-1,4 
1 282 
1 241 
2,5 
1 240 
- 1,7 Sovjct-
unioncn/ 
Ryssland 
2 998 
10.2 
3 126 
3 107 
3 233 
3 169 
1 751 
1 428 
1 277 
1 142 
893 
-15,5 
859 
765 
1,5 
719 
-8,5 Ungcrn 
445 
1.5 
470 
465 
420 
426 
320 
320 
307 
320 
368 
3,6 
368 
365 
0,7 
370 
0,3 EU-12 
5 443 
18,6 
5 784 
5 997 
6108 
6 336 
6 766 
6 933 
6 915 
7 259 
7 555 
2,8 
EU-15 
7 781 
8128 
163 
8 354 
3,6 Ovriga 
7 165 
24,5 
7 416 
7 640 
6 279 
6 182 
7 661 
8 168 
8 413 
8 803 
9 471 
5,4 
9 471 
9 730 
19,5 
10 088 
3,2 VSrlds-
produktion 
29 283 
100,0 
31 271 
32 693 
32 353 
33 794 
35 700 
37 573 
39 623 
43 029 
46 532 
6,8 
47 034 
49 905 
100,0 
52 886 
6,0 
Anm: 1996: uppskattningar. 1997: prognos. Uppgifterna for gemenskapen inbegriper fr.o.m. 1991 produktionen i före detta Östtyskland. T.o.m. 1990: 
Sovjetunionen, fr.o.m. 1991: Ryssland. 
Källor: Europeiska gemenskapen (augusti 1997) och Förenta staternas jordbruksdepartement (mars 1998). 
JORDBRUKSMARKNADER 109 
Ägg 
453. Världsproduktionen har ökat med i genomsnitt 4,4 % per år mellan 1991 och 1995 och 
förväntas fortsätta i denna takt från 1995 till 1997. Ökningen har varit marginell i Förenta staterna 
och Europeiska unionen, men avsevärd i Kina: en ökning med 12 % mellan 1991 och 1995 och 
därefter med 7 % av en produktion som är fyra gånger så stor som unionens. 
Aggproduktion 
(tusental ton) 
1987 
Marknadsandel 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
% if. 
1995/1991 
1995 
1996 
Marknadsandel 
1996 
1997 
%a.f. 
1997/1995 Kina 
118 
23,0 
139 
141 
159 
184 
204 
236 
260 
290 
12,0 
335 
360 
51,3 
385 
7,1 USA 
70 
13,7 
69 
67 
68 
70 
71 
72 
74 
75 
2,0 
75 
76 
10,9 
79 
3,0 Östeuropa 
34 
6,6 
34 
20 
15 
13 
12 
11 
11 
11 
-3,9 
10 
11 
1,6 
12 
8,3 Japan 
37 
7,2 
40 
40 
40 
42 
43 
43 
43 
42 
0,5 
42 
43 
6,1 
43 
1,2 Mcxiko 
18 
18 
20 
20 
20 
22 
22 
2,3 
26 
26 
3,7 
27 
1,4 Sovjcl-
unionen 
82 
16,0 
85 
85 
82 
47 
43 
40 
39 
38 
-5,2 
34 
32 
4,6 
32 
-3,3 EU-12 
81 
15,9 
82 
79 
79 
83 
82 
80 
82 
83 
0,0 
EU-15 
88 
87 
12,4 
88 
0,3 Ovriga 
90 
17,5 
89 
47 
38 
69 
67 
' 65 
64 
66 
- 1,1 
65 
66 
9,5 
69 
2,9 VSrids-
pnxluktion 
512 
100,0 
538 
496 
500 
528 
541 
568 
595 
628 
4,4 
674 
702 
100,0 
734 
4,3 
Anm: 1996: uppskattningar. 1997: prognos. Uppgifterna tôt gemenskapen inbegriper fr.o.m. 1991 produktionen i före detta Östtyskland. T.o.m. 1990: 
Sovjetunionen, fr.o.m. 1991: Ryssland. 
Källor: Europeiska gemenskapen (augusti 1997) och Förenta staternas jordbruksdepartement (mars 1998). 
454. Världshandeln har varit ganska stabil sedan 1992. De viktigaste importländerna är fortfarande 
Japan (äggprodukter) och Hongkong (färska ägg). Gemenskapens exportvolym minskade med 
17 % under 1996. Enligt de första prognoserna är situationen oförändrad under 1997. 
K) JORDBRUKSMARKNADER 
455. Antalet värphönor på gemenskapens marknad kommer troligen att öka med 3,6 % under 
1997. Producenternas ekonomiska situation under de sex första månaderna 1997 har varit avsevärt 
fördelaktigare än under motsvarande period 1996. 
456. Den gemensamma organisationen av marknaden påminner om den för fjäderfäkött. 
457. Vad beträffar handeln har den övre gränsen för den volym som omfattas av exportbidrag 
satts till 115 200 ton (färskäggek vi valent under 1997/1998). Sedan sommaren 1996 har 
exportvolymcn legat under denna gräns. 
458. Associeringsavtalen med Polen, Ungern, Tjeckiska republiken, Slovakien och Bulgarien 
innebär en sänkning med 80% av tullarna på vissa äggprodukter. Inom ramen för ordningen med 
minimitillträde har kvoter med sänkt tull gjorts tillgängliga för en årlig volym av 113 479 ton 
under 1997/1998 fördelade på tre produktgrupper, varav endast äggprodukter har utnyttjats till 
100%. 
Potatis 
459. Den ökning av odlingsarealen som noterades 1995 fortgick under 1996. Utvecklingen pågår 
parallellt med en ökad avkastning och produktion. 
460. Potatisen är en av de jordbruksprodukter för vilken det inte finns någon gemensam 
organisation av marknaden. Med sikte på att förverkliga den inre marknaden lade kommissionen 
lör fyra år sedan fram ett förslag om en gemensam organisation av marknaden för potatis. Rådet 
har ännu inte fattat något beslut i frågan. 
461. Med en total odlingsareal på närmare I 500 000 hektar utgör potatisen en viktig sektor 
av grönsaksproduktionen inom Europeiska unionen. Potatis odlas i samtliga medlemsstater, även 
om odlingen av skäl som hänger samman med klimat och markförhållanden är mer utbredd i de 
nordliga regionerna. 
462. Unionen är självförsörjande med potatis, utom i fråga om de tidiga sorterna. Dessa importeras 
från Medelhavsländerna på vintern och i början av våren, när produktionen inom gemenskapen 
är begränsad eller obefintlig. De viktigaste leverantörerna är Cypern, Egypten och Marocko. Under 
de senaste åren har i genomsnitt ungefär 400 000 ton tidig potatis importerats från tredje land 
varje år. 
Honung 
463. Världsproduktionen av honung under 1996 uppgick till 1.1 miljoner ton. vilket är en 
minskning med 8 9c jämfört med föregående år. Minskningen innebär slutet på en stabil situation 
JORDBRUKSMARKNADER 1 11 
med en världsproduktion som under den senaste femårsperioden stadigt legat på en nivå kring 
1,2 miljoner ton. 
464. Europeiska unionens självförsörjningsgrad i fråga om honung var 50,4 % under regleringsåret 
1995/96, vilket innebär att man efter minskningen under rcgleringsåret före detta kommit tillbaka 
till 1993/94 års nivå. Skälet till förbättringen är att produktionen inom unionen har ökat i 
förhållande till importen. 
465. Konsumtionen har följaktligen också stigit, till 0,8 kg per person och år, vilket är en ökning 
med 200 gram jämfört med föregående reglcringsår. 
466. Rådet har antagit förordning (EG) nr 1221/97 om allmänna bestämmelser för åtgärder avsedda 
att förbättra villkoren lör produktion och saluföring av honung ('). Kommissionen är i färd med 
att förbereda antagandet under fjärde kvartalet av tillämpningsföreskrifterna för denna förordning. 
Medlemsstaterna måste därför överlämna de nationella program som föreskrivs i rådets förordning 
före den 15 december 1997. 
Uttag av jordbruksmark för icke-livsmedelsproduktion 
467. Kommissionens förordning om närmare genomförandebestämmelser för uttag av 
jordbruksmark för icke-livsmedelsproduktion har ändrats och kodifierats genom kommissionens 
förordning (EG) nr 1586/97. Kommissionens förordning (EEG) nr 334/93 har följaktligen upphävts, 
men kommer att fortsätta att tillämpas på avtal om icke-livsmedelsproduktion som slutits innan 
förordning (EG) nr 1586/97 trädde i kraft. De ändringar som gjordes syftar till att förenkla 
förvaltningen av ordningen samt att harmonisera och förtydliga bestämmelserna om leverans av 
råmaterial och om tillämpning av garantisystemet. 
468. Enligt de senaste prognoserna uppgick den totala arealen uttagen jordbruksmark för icke­
livsmedelsproduktion i de femton medlemsstaterna under 1996/97 till 725 000 hektar, vilket skall 
jämföras med 1 050 000 hektar 1995/96. Den totala arealen uttagen jordbruksmark för icke­
livsmedelsproduktion för 1997/98 uppskattas till 440 000 hektar. Minskningen jämfört med 1995/96 
beror på en lägre obligatorisk uttagssats. 
469. De 725 000 hektar som tagits ut under 1996/97 omfattar cirka 660 000 hektar oljeväxtfrö, 
varav 60 % används för att producera biobränsle. De övriga 40 9< används för framställning av 
teknisk olja och för den kemiska industrin. Andra industriella grödor som odlas på uttagen 
jordbruksmark är spannmål, medicinalväxter, fiberväxter och råmaterial för direkt förbränning. 
(') EGTL 173. 1.7.1997. s. 1. 
12 JORDBRUKSMARKNADER 
470. I artikel 7 i avtalsmemorandumet om vissa oljefrösorter mellan EU och USA inom ramen 
för GATT föreskrivs att sådana biprodukter som uppstår vid odling av raps, rybs, solros och soja 
på uttagen jordbruksmark inte får överstiga 1 miljon ton per år uttryckt i sojamjölekvivalenter. 
Under regleringsåret 1996/97 odlades ungefär 600 000 ton biprodukter uttryckt i 
sojamjölekvivalenter på de 660 000 hektar som omfattar oljeväxtfrö. 
Ordning för produktionen av stärkelse 
471. EU-produktionen av stärkelse år 1996 var ungefär 7,1 miljoner ton, varav majsstärkelse 
stod för 49 % (3 500 (XX) ton), vetestärkelse för 25 %> ( I 770 000 ton) och potatisstärkelse 26 % 
(1 900 000 miljoner ton). 
472. De använda råvarumängdcrna uppgick till ungefär 18,6 miljoner ton, varav 51 % 
fabrikspotatis avsedd för stärkelseframställning, 30 % majs och 19 % vete. 
473. Utmärkande för 1996, och särskilt för första halvåret, var att priserna för majs och vete 
har varit stabila på gemenskapsmarknaden och legat nära världsmarknadspriserna. 
Potatisstärkelseindustrin för sin del har gynnats av en mycket god skörd såväl kvantitativt 
(avkastningen per hektar) som kvalitativt (stärkelsehalten), tack vare goda klimatförhållanden 
som gjorde att produktionen blev något större än kvoten (överskridanden har noterats i Danmark, 
Tyskland, Finland och Nederländerna). 
474. Den ökade tillgången på spannmåls- och potatisstärkelse har lett till att priserna sjunkit 
och exporten stigit. 
475. Utgifterna för stärkclseprodukter har minskat betydligt eftersom stabila världsmarknadspriser 
har gjort att den enhetliga procentsatsen för exportbidrag kunde sänkas. Exportbidraget låg i 
genomsnitt på 40 ecu per ton vilket skall jämföras med 61 ecu per ton för föregående regleringsår. 
476. Ordningen med produktionsbidrag, vars syfte är att säkerställa att tillverkare av produkter 
som inte skyddas av importtullar kan köpa stärkelse till världsmarknadspriser, har endast tillämpats 
under en del av 1996 på grund av att världsmarknadspriserna och priserna inom unionen legat 
så nära varandra. Utgifterna för produktionsbidrag har minskat med 50 % i förhållande till de 
två föregående åren. De stabila världsmarknadspriserna gjorde att den enhetliga procentsatsen 
för det allmänna bidraget på basis av majs sänktes från 22 ecu per ton stärkelse i början på året 
till noll mellan april och oktober 1996. 
/o 
IV — Landsbygdsutveckling 
Landsbygdens nya uppgifter 
477. Landsbygdsområden utgör över 80 %> av Europeiska unionens territorium och omfattar 
mer än en fjärdedel av dess befolkning. Landsbygden befinner sig emellertid i dag i en situation 
där den i allt högre grad utsätts för påtryckningar som sätter dess redan vacklande jämvikt i 
gungning. Detta är skälet till att artikel 130a i Fördraget om Europeiska unionen föreskriver att 
unionen skall minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen 
i de minst gynnade regionerna, inbegripet landsbygdsområdena. 
478. Försvagning av den ekonomiska strukturen, till stor del orsakad av jordbruksnäringens 
tillbakagång, ojämn befolkningsfördelning och risk för avfolkning beroende på att de unga 
försvinner och befolkningen åldras, nedskärningar eller rentav nedläggningar av för livskvaliteten 
nödvändig service osv., är några av de främsta problemen som landsbygdsområdena brottas med. 
Under de tio senaste åren har det skett en genomgripande förändring av jordbruket såväl när det 
gäller dess ekonomiska betydelse som i fråga om sysselsättningen inom jordbruket. Denna 
förändring har haft vittgående konsekvenser för ekonomi och samhällsliv i de olika medlemsstaterna 
och regionerna. 
479. Ar 1987 uppgick andelen av den yrkesverksamma befolkningen som var sysselsatt inom 
jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske till omkring 8%, (beräknad för 12 medlemsstater), 1995 var 
siffran nere i 5,3 % (beräknad för 12 och 15 medlemsstater). Under samma period har jordbrukets 
andel av bruttonationalprodukten sjunkit från 3,5 % (12 medlemsstater) till 1,8 % 
( 12 medlemsstater) och 1.7 % (15 medlemsstater). Bakom dessa siffror som utgör medeltal döljer 
sig i verkligheten stora skillnader mellan situationen i de olika medlemsstaterna. När det sålunda 
gäller andelen av den yrkesverksamma befolkningen som är sysselsatt inom jordbruket ligger 
variationerna mellan Grekland och Portugal på den ena ytterkanten med 20.4 % respektive 11,5% 
och Förenade kungariket och Belgien på den motsatta ytterkanten med 2,1 % respektive 2,7 %. 
När det gäller jordbrukets andel av BNP ligger variationerna mellan 7.3 % i Grekland och 4,8 % 
i Irland a ena sidan och 0.4 9? i Sverige samt 0.9 9? i Luxemburg å den andra. Antalet 
jordbruksföretag har minskat från K 644 000 1987 (12 medlemsstater) till 7 264 000 
( 12 medlemsstater) 1993. Under samma tid har jordbruksföretagens genomsnittliga storlek ökat. 
114 LANDSBYGDSUTVECKLING 
och den utnyttjade jordbruksarealen per jordbruksföretag steg från 12,5 ha (12 medlemsstater) 
19X5 till 16,4 ha ( 12 och 15 medlemsstater) 1993. Stora skillnader kan dock noteras mellan länderna 
varvid den genomsnittliga utnyttjade jordbruksarealen per jordbruksföretag å ena sidan i Grekland 
låg på 4,3 ha, i Italien, 5,9 och i Portugal 8,1 medan den å andra sidan var 67,1 ha i Förenade 
kungariket, 42,3 ha i Luxemburg samt 37 ha i Danmark. 
480. Antalet jordbruksanställda i de dåvarande tolv medlemsstaterna sjönk från 17,7 miljoner 
1987 till 15 miljoner 1993, vilket är en minskning med omkring 17 %. 
481. Uppgifterna ovan visar att dessa tendenser är genomgående för unionen som helhet, men 
variationer förekommer dock mellan de olika medlemsstaterna. Detta avspeglar säkerligen 
jordbrukets och landsbygdens mångfacetterade verklighet i Europa, men är också ett uttryck för 
att de sociockonomiska problemen är olika grava i de olika medlemsstaterna. 
— Omvälvningarna inom jordbruksnäringen är djupgående och återverkar direkt på den 
ekonomiska och sociala sammanhållningen i landsbygdsområdena. Vi har ännu inte sett slutet 
på dessa förändringar som är ett resultat av jordbrukets modernisering och ökade 
konkurrenskraft. 
— Utvecklingen inom ekonomi och jordbrukspolitik, liksom den rådande situationen när det gäller 
jordbruksstrukturerna, gör att den nuvarande utvecklingen på kort och medellång sikt med 
stor sannolikhet kommer att fortsätta. År 1993 var omkring 30 % av de dåvarande tolv 
medlemsstaternas 7,3 miljoner jordbruksföretagare över 55 år. I Grekland och Portugal låg 
den siffran till och med närmare 42 respektive 50%. Jordbruksnäringens tillbakagång i dessa 
länder har gjort det nödvändigt att hitta lämpliga åtgärder till förmån för ekonomisk och social 
sammanhållning och har föranlett en anpassning av ekonomin. 
— Utöver sin uppgift att producera råvaror av olika slag, oavsett om det sker för 
livsmedelsändamål eller ej, kommer dock jordbrukarna att spela en allt mer betydelsefull roll 
i fråga om jordbruksarealernas struktur och användning, liksom när det gäller att bevara och 
främja kultur- och miljövärden mot bakgrund av det allt närmare politiska samarbetet inom 
områdena för jordbruksmarknader och landsbygdsutveckling. 
— Inom ramen lör den andra perioden av reformen av strukturfonderna (1994-1999) bidrar 
gemenskapsprogrammen för de olika målen. 1. 5a, 5b och 6 till att utveckla livskraftiga 
samhällen på landsbygden och dessa program gäller ända till slutet av 1999. 
482. Kommissionen lade i juli månad emellertid fram huvuddragen i det som torde bli 
gemenskapens politik från och med år 2000, inklusive politiken för landsbygdsutveckling. 
Agenda 2000 
483. Den 15 juli. därefter den 18 mars 1998 (se punkterna 56 till 64). antog kommissionen sina 
förslag för perioden 2000-2006 såväl i fråga om ekonomiska utsikter som utvecklingen av 
LANDSBYGDSUTVECKLING 115 
Europeiska unionens politik på de viktigaste områdena inför den framtida utvidgningen. Dessa 
förslag rörde bland annat en fortsättning på reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 
för att förbereda den europeiska jordbruksnäringen på utmaningar som de kommande åren för 
med sig (utvidgning av Europeiska unionen, förhandlingar inom ramen för 
VärldshandelsorganisatLtien) och upprätthållande av ekonomisk och social sammanhållning tack 
vare de insatser som sker genom strukturfonderna. Politiken för landsbygdsutveckling bör i 
framtiden finna sin plats inom ramen för politiken på dessa två områden. Behovet av en fullgod 
politik för landsbygdsutveckling inom hela gemenskapens territorium som går hand i hand med 
marknadspolitiken blir allt mer kännbart. Det gäller att förena målet att uppnå konkurrenskraft 
med bevarande av en levande landsbygd som ligger i linje med den europeiska samhällsmodellen 
samtidigt som miljöaspekter i högre grad beaktas. 
484. Såsom under den nuvarande perioden kommer åtgärder som rör jordbruksstrukturer och 
landsbygdsutveckling även fortsättningsvis att finansieras inom ramen för mål I enligt en 
samordnad metod tillämpad av de tre fonderna, varvid utvecklingssektionen vid EUGFJ bidrar 
till finansieringen av åtgärder allt efter vilken art de har. Två tredjedelar av anslagen avses utnyttjas 
till mål I som emellertid kommer att la minskad geografisk omfattning genom strikt tillämpning 
av kriteriet om regioner vars BNP per invånare är mindre än 75 % av gemenskapens genomsnitt. 
En viktig förändring har föreslagits, nämligen att finansieringen av den befintliga 
kompensationsersättningen i mindre gynnade områden hädanefter skall skötas av garantisektionen 
vid EUGFJ, vilket redan är fallet med de tre kompletteringsåtgärder som godkändes 1992. 
485. Ett nytt mål 2 föreslås för regioner som är i behov av omstrukturering. Detta mål kommer 
att beröra områden i ekonomisk omvandling: industriområden, landsbygdsområden samt regioner 
som är beroende av fiske, liksom stadsdelar med svårigheter. Dessa områden, där man brottas 
med stor arbetslöshet eller avfolkning, står inför omvandlingsproblem. Det är här nödvändigt 
att främja den anpassning som krävs och underlätta ekonomisk diversifiering. När det gäller 
landsbygdsområden bör banden mellan landsbygd och stad förstärkas. I landsbygdsområden som 
är stödberättigade enligt mål 2 kommer åtgärder från de före detta mål 5a och 5b att finansieras 
genom garantisektionen vid EUGFJ liksom kompletteringsåtgärderna. ERUF, ESF och eventuellt 
FFU kommer också att träda in. 
486. I alla de landsbygdsområden som inte omfattas av mål I eller mål 2 kommer åtgärder för 
landsbygdsutveckling som är avsedda alt åtfölja och komplettera marknadspolitiken att 
samfinansieras genom garantisektionen vid EUGFJ. De omfattar de åtgärder som nu finansieras 
genom utvecklingssektionen och kommer att genomföras på medlemsstaternas initiativ, på ett 
decentraliserat sätt pä lämplig nivå. 
487. Med hänsyn till den allt viktigare plats som miljöfrågor intar inom jordbruksnäringen kommer 
kompletteringsåtgärden för miljörelaterade åtgärder inom jordbruket att bli obligatorisk för att 
uppfylla samhällets önskan om att skydda miljön och bevara naturområdena. Åtgärder som 
116 LANDSBYGDSUTVECKLING 
ekologiskt jordbruk, bevarande av livsmiljöer, underhåll av gamla fruktträdgårdar och ängar, 
bibehållande av djuruppfödning i alpområden och underhåll av träskmarker bör uppmuntras. 
488. När det gäller gemenskapsinitiativen föreslår kommissionen att de minskas från 13 till 3 
varav ett avser landsbygdsutveckling. 
Europeiska symposiet Leader 
489. Den 9 till den 11 november hölls i Bryssel ett symposium som samlade nästan 
I 000 deltagare bestående av företrädare för grupper som mottagit stöd från gemenskapsinitiativet 
Leader II, projektledare lör de 102 programmen, företrädare för nationella myndigheter, 
gemenskapsinstitutioner, internationella organisationer, samt från länder i Central- och Östeuropa 
och från Cypern. Syftet med symposiet var att föra en dialog med aktörerna på fältet för alt planera 
det framtida gemenskapsinitiativet för landsbygdsutveckling med utgångspunkt i den erfarenhet 
som vunnits inom ramen för Leader II. 
Övergripande åtgärder 
Åtgärder för att förbättra och modernisera jordbruket 
490. Cirka 41 000 jordbruksföretag tar varje år emot investeringsstöd som skall användas för 
att genomföra individuella investeringsplaner i syfte att förbättra konkurrenskraften, modernisera 
produktionsvillkoren och diversifiera näringsverksamheten. Vidare skall stödet användas för att 
värna om miljön, förbättra hygienen inom djurhållningen och öka djurhälsan. Detta stöd har gradvis 
begränsats för att bringa strukturåtgärderna i samklang med marknadssituationen och på längre 
sikt säkerställa en varaktig utveckling av de olika produktionssektorerna. 
Unga jordbrukare 
491. Stödet till unga jordbrukare som omfattar etableringsbidrag och ytterligare investeringsstöd 
som utgår enligt artiklarna 10 och 11 i förordning (EG) nr 950/97 syftar till att i ledningen för 
jordbruksföretagen placera unga personer med förmåga att anpassa sig till de nya förhållandena 
inom jordbruket, genom att förse dem med erforderliga medel för att klara etableringskostnaderna. 
492. Den 4 september 1996 antog kommissionen en rapport om unga jordbrukare och problemet 
med övertagande av jordbruksföretag i gemenskapen. Rapporten skall föreläggas rådet och 
parlamentet, liksom Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 117 
493. Rapporten är kommissionens inlägg i debatten om unga jordbrukares etablering. Den tar 
upp både de ekonomiska och sociala svårigheter som jordbrukarna stöter på i etableringsskedet 
och de juridiska och skattemässiga problemen. Den granskar vidare befintliga gemenskapsinstrument 
för att underlätta etableringen och hjälpa de unga på landsbygden och beskriver hur dessa instrument 
kan tillämpas och vilka resultat de har gett i de olika medlemsstaterna. Rapporten redogör även 
för vissa riktlinjer och rekommendationer i fråga om tänkbara åtgärder som kan vidtas på 
gemenskapsnivå eller nationell nivå för att främja en bättre samordning och effektivisering av 
åtgärderna till förmån för unga jordbrukare över hela unionen. 
Mindre gynnade landsbygdsområden 
494. Det specifika stödet till jordbrukare i mindre gynnade jordbruksområden är den största 
utgiftsposten för utvecklingssektionen vid EUGFJ när det gäller strukturstöd till jordbrukare under 
mål 5a. 
495. Kompensationsstöd utgår fortfarande till bergsområden och andra mindre gynnade 
jordbruksområden för att underlätta för befolkningen att stanna kvar och bibehålla 
jordbruksnäringen. Stödet är avsett att ge kompensation för de i allmänhet höga 
produktionskostnaderna och tillämpas i stor omfattning. Över 1,2 miljoner jordbruksföretag erhåller 
stöd till förmån för jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden. De mindre gynnade 
jordbruksområdena täcker i sin helhet 56 % av jordbruksarealen i de femton medlemsstaterna. 
496. Flera medlemsstater har delgivit kommissionen sina synpunkter på en förstärkning av 
gemenskapens politik till förmån för bergstrakterna. Kommissionen fortsätter sin dialog med 
medlemsstaterna för att kunna anpassa de aktuella åtgärderna till de olika bergsområdenas konkreta 
behov. 
Åtgärder för bearbetning och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter 
497. Genomförandet av åtgärderna för att förbättra villkoren för bearbetning och saluföring av 
jordbruks- och skogsbruksprodukter enligt förordningarna (EG) nr 951/97 (') och (EEG) nr 
867/90 (2) har fortsatt inom ramen för strukturfondernas programplaneringsfas 1994-1999. När 
det gäller stödområden enligt mål 1 och 6 har programplaneringen liksom återstående åtgärder 
under mål 5a införlivats i därtill hörande programplaneringsdokument. 
(')EGTL 142, 2.6.1997, s. 22. 
(2) EGTL 91, 6.4.1990, s. 7. 
18 LANDSBYGDSUTVECKLING 
498. Vid utgången av 1996 hade kommissionen godkänt 47 programplaneringsdokument enligt 
förordningarna (EG) nr 951/97 och (EEG) nr 867/90: 
• Nio samlade programplaneringsdokument av nationell art för Frankrike. Spanien, Förenade 
kungariket. Nederländerna, Danmark, Luxemburg, Österrike. Finland och Sverige (med undantag 
för mål 1- och mål 6-områden). 
• Tretton samlade programplaneringsdokument av regional art avseende Tyskland (på delstatlig 
nivå) och Belgien (på regional nivå). 
• En gemenskapsstödram för Italien som omfattar tretton regionala operativa program för att 
förbättra villkoren för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter liksom ett 
multiregionalt program, och tolv operativa program för att förbättra villkoren för bearbetning 
och saluföring av .skogsbruksprodukter för de italienska områden som inte omfattas av mål 1. 
499. 1997 har ändringar gjorts i vissa av programplaneringsdokumenten, särskilt avseende Spanien, 
Nederländerna, vissa tyska regioner liksom gemenskapsstödramen för Italien. Dessa ändringar 
rörde bland annat införande av nya sektorer, ändringar av de ekonomiska planerna och överföring 
av finansiella medel inom mål 5a. En förbättrad uppföljning och utvärdering av åtgärden fortsätter 
inom ramen för partnerskapet. Alla programplaneringsdokument kommer att gälla fram till utgången 
av 1999. 
500. En rapport om tillämpningen av förordning (EG) nr 952/97 om producentgrupper och 
sammanslutningar av dessa inriktade på att koncentrera utbudet och anpassa produktionen till 
marknadskraven håller på att utarbetas av kommissionen och kommer att föreläggas rådet. 
Regionala åtgärder 
Mål i 
501. Huvuddelen av gemenskapens mål 1-områden är belägna i områden av övervägande 
landsbygdskaraktär, där större delen av marken används till jordbruk och skogsbruk som också 
spelar en avgörande roll som inkomstkälla och för att skapa arbetstillfällen. I de flesta mål 
1-områden är andra näringsgrenar underutvecklade och jordbruket står för en stor del av 
arbetstillfällena inom den privata sektorn (omkring 15 9< av den privata sektorns arbetstillfällen 
återfinns i jordbruket). 
502. Åtgärder för utveckling av dessa områden redovisas i gemenskapsstödramar och samlade 
programplaneringsdokument. De tre strukturfonderna och FFU tillhandahåller medel till en rad 
LANDSBYGDSUTVECKLING 119 
instrument genom integrerade utvecklingsprogram. I likhet med en del andra utvecklingsåtgärder 
tillhandahålls instrumenten för landsbygdsutveckling och jordbruk främst i paket som inbegriper 
flera sektorer i linje med de tre strukturfondernas strävanden att diversifiera jordbruksnäringen 
och bredda den ekonomiska strukturen som för närvarande i alltför hög grad är beroende av 
jordbruket. 
503. Sedan 1994 har mål 5a-ålgärderna integrerats i dessa program och borgat för en nära 
samordning och samverkan med andra åtgärder. I vissa medlemsstater spelar kompensationsstöd 
till mindre gynnade områden en avgörande roll i gemenskapsstödramen och det samlade 
programplaneringsdokumentet och begränsar därmed möjligheterna att anslå medel till andra och 
mer dynamiska åtgärder. 
504. Mål 1 -anslagen utgör närmare 70 % av de totala anslagen från strukturfonderna. Alla åtgärder 
som berör utvecklingen på landsbygden finansieras via utvecklingssektionen vid EUGFJ, men 
även via de två andra strukturfonderna - dock endast delvis och på ett begränsat sätt. 
505. Politiken för landsbygdsutveckling bidrar på ett påtagligt sätt till förbättrad ekonomisk 
och social sammanhållning i de glest befolkade områden som är särskilt viktiga i de regioner 
som mottar stöd enligt detta mål. 
506. De goda resultat som uppnåtts inom de insatser som redan genomförts i landsbygdsområden 
genom de operativa programmen och särskilt också genom införlivande av mål 5a i en samlad 
programplanering och förvaltning, visar behovet av en förstärkt politik för landsbygdsutveckling 
i mål 1-områdena. 
507. På grund av naturkatastrofer har mer specifika problem identifierats i Azorerna. Brist på 
anslag har konstaterats i länder som Grekland, där genomförandet har varit särskilt snabbt. 
508. I de nya tyska delstaterna har omvandlingen inom jordbruksnäringen redan visat goda resultat. 
I dessa regioner har jordbruksnäringen snabbt blivit en av de mest produktiva inom unionen 
samtidigt som miljön har värnats och landskapet bevarats. Med beaktande av det historiska 
sammanhanget och behovet av social rcvitalisering. har utveckling av byarna visat sig vara ett 
centralt instrument. 
509. Av nedanstående tabell framgår hur unionens bidrag fördelar sig per medlemsstat och fond 
samt den totala kostnaden. 
120 LANDSBYGDSUTVECKLING 
Mål 1 och 6 — 1994/1999 
Samlade programplaneringsdokument (SPD) och operativa program (OP) 
Uppdaterad: 1.9.1997 
Mcdlcmssui 
Belgique/Belgiti 
Deutschland 
EUd6<x (Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Nederland 
Osierreich (') 
Portugal 
Suomi/Finland (') (;) 
Sverige (')(•) 
United Kingdom 
F.U Antal 
SPD 
eller 
OP 
1 
6 
14 
14 
6 
3 
10 
1 
1 
5 
1 
1 
3 
66 Struklur-
londcr. 
miltoner 
ecu 
730.0 
13 640.0 
13 980.0 
26 300.0 
2 190.0 
5 620.0 
14 860.0 
150,0 
165.6 
13 980.0 
459.9 
252,0 
2 359.8 
94 687.6 ERUF 
mil|oncr 
ecu 
515.9 
6 820.0 
9 489.5 
15 944.2 
1 194.9 
2 562.0 
9 660,0 
80,0 
107.7 
8 723.9 
172.5 
122.6 
1 331.8 
56 725.1 '£ 
70.7 
50.0 
67.9 
60.6 
54.6 
45,6 
65.0 
53.3 
65,0 
62.4 
37.5 
48,7 
56.4 
59,9 ESF 
mil|oncr 
ecu 
166.7 
4 092.0 
2 560.5 
6 047.0 
525.5 
1 953.0 
2 739.0 
40.0 
33.1 
3 148.7 
105.8 
63.9 
747.2 
22 222.4 22.8 
30.0 
18.3 
23.0 
24.0 
34.8 
18.4 
26.7 
20.0 
22.5 
23.0 
25.4 
31.7 
23.5 EUGFJ 
mil|oncr 
ecu 
47.0 
2 644.5 
1 800.0 
3 313.8 
431.4 
1 058.0 
2 228.0 
21.5 
24.8 
1 894.2 
177.6 
61.4 
245.9 
13 948.1 if 
6.4 
19.4 
12.9 
12.6 
19.7 
18.8 
15.0 
14,3 
15.0 
13.5 
38.6 
24.4 
10.4 
14.7 FFU 
miljoncr 
ecu 
0,4 
83.5 
130.0 
995.0 
38.2 
47,0 
233.0 
8,5 
0.0 
213.2 
4.0 
4.1 
, 34.9 
1 791,8 v/i 
0.1 
0.6 
0,9 
3.8 
1.7 
0.8 
1.6 
5.7 
0,0 
1.5 
0.9 
1.6 
1.5 
1.9 Tolalkostnad 
miljoncr 
ecu 
2411.7 
58 466.8 
25 954,6 
47 702,8 
5 005.4 
10 383,2 
27 525.3 
958.7 
831,4 
26 713.4 
1 326.1 
635.0 
5 670.7 
213 585.1 
(') Fran <>ch med 1.1.1995. 
('l Mal 6. 
Belgien 
510. Anslagen från EUGFJ, som endast svarar för en liten del av den finansieringsvolym som 
anslagits till mål 1 (belgiska Hainaut), fortskrider utan större problem. Den största delen av 
utgifterna utgörs av anslag till två övergripande åtgärder (förordningarna (EG) nr 950/97 och 
(EG) nr 951/97) som rör sociostrukturclla åtgärder och stöd till jordbruks- och livsmedelssektorn. 
Mer specifika åtgärder för landsbygdsutveckling är svårare att genomföra och syftar till att förstärka 
eller diversifiera jordbruksnäringen. Den försiktiga förvaltningen av detta program strävar efter 
att undvika de störande effekter som stödnivåerna enligt mål I skulle kunna utgöra i denna region 
jämfört med de angränsande områdena. 
Tyskland 
511. Det främsta syftet med politiken för att främja jordbruket och landsbygden i mål 1 -områdena 
i Tyskland är att skapa varaktiga arbetstillfällen. Dessutom bidrar den till att stabilisera 
landsbygdens ekonomi och förbättra miljön. Programmen har utnyttjat anslagen på ett myckel 
tillfredsställande sätt och de regionala utvärderingsrapporterna efter halva tiden har bekräftat nyttan 
av det integrerade genomförande av stödet som anges i de operativa programmen. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 121 
Grekland 
512. Det nationella programmet för jordbrukssektorn som utnyttjade deflatorn i 
gemenskapsstödramen 1995 och 1996, har fortsatt att göra snabba framsteg vilket gjorde det möjligt 
att före 1997 ärs utgång ta stödbeloppet lör 1998 i anspråk. En ny ändring som innebar en höjning 
av beloppen inom EUGFJ genomfördes den 30 december 1997. 
513. Delprogrammen lör landsbygdsutveckling inom de regionala fleråriga flcrfondsprogrammen 
har fortskridit i varierande takt. Totalt sett har dock en smärre förbättring av åtgärdernas 
genomförandegrad konstaterats. 
514. De åtgärder som finansieras inom ramen för förordning (EEG) nr 2019/93 (särskilda åtgärder 
till förmån för de mindre öarna i Egeiska havet) har sedan 1995 funnit sin marschfart. I enlighet 
med bestämmelserna i denna förordning upprättade kommissionen 1996 en tillämpningsrapport 
for de två första åren, som innehåller information om hur de olika åtgärderna fortskrider samt 
en begäran från Grekland om att anpassa vissa ordningar för att göra åtgärderna mer verkningsfulla. 
Denna rapport har granskats av rådet och har överlämnats till Europaparlamentet. 
Tillämpningsrapporten för det tredje året håller på att utarbetas. Dessutom kommer en 
utvärderingsrapport att inlämnas 1998 och beroende på slutsatser i denna kommer ändringar 
eventuellt att föreslås. 
Spanien 
515. Målet för strukturåtgärderna i de spanska mål 1-områdena som finansieras genom 
utvecklingssektionen vid EUGFJ är att främja landsbygdsutvecklingen och modernisera jordbruket. 
516. Under 1996 antog kommissionen dels i juni programmet "Utveckling och ekonomisk 
diversjfiering i landsbygdsområden" som tilldelats ett stöd från EUGFJ på 170 miljoner ecu och 
dels i oktober det fleråriga flerfondsprogrammet "Tekniskt bistånd för uppdatering av statistik** 
som beviljats stöd om 15 miljoner ecu från EUGFJ. 
517. Genomförandet av de olika operativa programmen tar i sin helhet anses som tillfredsslällande. 
Den generella förseningen av den nationella statliga medfinansieringen kan dock medföra att 
slutförandet av dessa program 1999 äventyras. 
Frankrike 
518. Förseningarna när det gäller genomförandel av de olika samlade program -
plancringsdokumentcn tycks ha hämtats in. Under 1996 har ändringsbeslut antagits för att ta hänsyn 
122 LANDSBYGDSUTVECKLING 
till eftersläpningen och på nytt ta anslagen i anspråk. Under 1997 bör det kunna bli möjligt att 
påskynda genomförandet av programmen genom ändringar som tar hänsyn till resultaten av de 
utvärderingar som gjorts efter halva tiden. 
519. Området i det norra departementet som är stödberättigat enligt mål 1 (franska Hainaut), 
har haft sådana svårigheter att förbruka anslagen att de planeraren överföring av outnyttjade anslag 
till åtgärder som finansieras genom andra fonder. 
Irland 
520. Det operativa programmet har pågått sedan 1994 och halvtidsöversynen av programmet 
slutfördes under 1997. 
521. Tilläggsfinansiering om 18 miljoner ecu har givits till åtgärderna "Control of Farmyard 
Pollution" samt "Dairy Hygiene". , 
522. Delprogrammet "Food" som ingår i det operativa industriprogrammet granskades också 
som en del av halvtidsöversynen av det operativa programmet och som ett resultat av denna översyn 
minskades finansieringen för programmet med 28 miljoner ecu. 
523. Det operativa programmet för lokal utveckling i land och stad som omfattar en åtgärd för 
upprustning av byar, var också föremål för en halvtidsöversyn, men inga större förändringar 
rekommenderades för denna åtuärd. 
Italien 
524. Programmen för de åtta regionerna i "Mc/./.ogiorno" antogs 1994 och 1995. Under de första 
två åren har utgifterna främst avsett övergångsåtgärder som skapats för att underlätta övergången 
från det gamla till det nya systemet som införlivar mål 5a i programplaneringen för mål 1. Dessa 
åtgärder gjorde det möjligt att hämta in den försening som ackumulerats exempelvis i betalningar 
av de subventioner som föreskrivs genom förordning (EG) nr 2328/91 (i första hand 
kompensationsbidraget för jordbrukare i mindre gynnade områden) och genom förordning (EG) 
nr 1204/82 (citrusfruktprogrammet). De andra åtgärderna i programmen inleddes under 1996 och 
1997 efter en stor informationskampanj som följdes av överföring av ett stort antal projekt. 
525. När det gäller det multiregionala programmet för stöd till utvecklingstjänster till jordbruket 
har det ansvariga ministeriet fortsatt den regelbundna finansieringen av åtgärder för popularisering 
och öppnade i juni 1997 förfaranden for genomförande av åtgärden som avser forskning. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 123 
526. Det andra multiregionala programmet för utveckling av sydlig jordbruksproduktion antogs 
av kommissionen i slutet av 1996.1 juli 1997 valdes de organ ut som skall genomföra programmet. 
Nederländerna 
527. Avsevärd försening har noterats när det gäller genomförande av vissa åtgärder för att främja 
nya verksamheter inom jordbruksnäringen, upprustning av byar, landsbygdsturism och ekologiska 
strukturer. 
528. De ändringar som föreslås inom ramen för översynen efter halva tiden bör kunna bidra 
till att påskynda genomförandel av de delar i programmen som rör jordbruk och 
landsbygdsutveckling. 
Österrike 
529. De åtgärder som genomförs med stöd av EUGFJ inom ramen för strukturpolitiken för 
Burgenland har haft mycket positiv inverkan på landsbygdens ekonomi. Enligt halvtidsöversynen 
är det operativa programmet väl anpassat till regionens behov. Det samordnade programmet för 
förbättring av den ekonomiska och miljömässiga situationen har inte bara givit en 
produktivitetsökning utan också bättre inriktning av produkter på marknaden. 
530. Anslagen har utnyttjats på ett tillfredsställande sätt. 
Portugal 
531. Genomförandet av de fyra flerfondsprogrammcn som antogs 1994 och som delfinansieras 
av utvecklingssektionen vid EUGFJ har i stort sett avlöpt enligt planerna. 
532. När det gäller Pcdra, ett program för utveckling av Azorerna, ligger genomförandegraden 
högre än vad programplaneringen föreskriver, och 1998 ärs stödbelopp togs i anspråk redan under 
1997. Vid utvärderingen efter halva tiden krävdes att EUGFJ;s delfinansiering förstärks. 
533. Delprogrammet "Jordbruk*" som ingår i det fleråriga flerfondsprogrammet "Modernisering 
av den ekonomiska strukturen"' har haft normal genomförandegrad. Vissa utvecklingsprioriteringar 
skulle kunna omdefinieras när utvärderingen efter halva tiden genomförs. 
124 LANDSBYGDSUTVECKLING 
534. Ett femte flerfondsprogram för integrerad utveckling av Alqueva-området (Pediza) godkändes 
den 28 juli 1997 och har beviljats gemenskapsstöd på 203,133 miljoner ecu varav 
utvecklingssektionen vid EUGFJ står för 70 miljoner ecu. 
Förenade kungariket 
NORDIRLAND 
535. Alla åtgärder tillämpas förutom stöd till livsmedelsindustrin där regeringen har minskat 
sin nationella delfinansiering. Delprogrammet var föremål för en granskning efter halva tiden 
och flera rekommendationer gjordes för att ändra inslag i programmet. Särskild uppmärksamhet 
riktades till problemet med finansiering av stöd till livsmedelsindustrin. 
SKOTSKA HÖGLÄNDERNA OCH ÖARNA 
536. Under 1997 genomfördes en halvtidsöversyn av åtgärderna för jordbruks- och 
landsbygdsutveckling, men inga större förändringar rekommenderades. 
MERSEYSIDE 
537. Under året beslutades att minska finansieringen från EUGFJ till 1,1 miljoner ecu efter det 
att Förenade kungarikets regering fattade beslut om att inte tillhandahålla ytterligare finansiering 
för tillämpning av förordning (EG) nr 951/97 (f.d. (EEG) nr 866/90). 
Mycket avlägsna områden 
538. För att ta hänsyn till den ekonomiska och sociala eftersläpningen i dessa regioner, som 
förvärras av permanenta, strukturella faktorer (de är mycket avlägset belägna, de består av öar 
och de har begränsade lokala marknader) och i enlighet med deklarationen om avlägsna områden 
i bilagan till Fördraget om Europeiska unionen, upprättade gemenskapen 1991 och 1992 tre olika 
program: Poseidom (förde franska utomeuropeiska departementen Martinique, Guadeloupe, Franska 
Guyana och Réunion), Poseima ( för de portugisiska ögrupperna Madeira och Azorerna) och 
Poseican ( för Kanarieöarna). Dessa program har anpassats till varje områdes särart och berör 
flera sektorer. Jordbruksdelen är mycket viktig och omfattar dels stöd som utgör ett komplement 
till den gemensamma jordbrukspolitiken, dels särskilt stöd till många olika produkter. 
Finansieringen av denna del sker genom garantisektionen inom EUGFJ. Två slag av åtgärder ingår 
(paragraf 539 och 540). 
539. Ett särskilt försörjningssystem: För varje år eller regleringsår upprättar kommissionen i 
egenskap av förvaltningskommitté en prognostiserad försörjningsbalans för de viktigaste 
jordbruksprodukterna avsedda för livsmedel och för lokal förädling. Ingen tull tillämpas på denna 
kvantitet av berörda produkter vid import med ursprung i tredje länder. Vid import med ursprung 
LANDSBYGDSUTVECKLING 125 
i Europeiska unionen beviljas ett stöd som är lika stort som den fördel som erhålls genom befrielsen 
från importtullen. Den särskilda arbetsgruppen för avlägset belägna områden håller för närvarande 
på att se över och ompröva detta system i syfte att förbättra effektiviteten och eventuellt anpassa 
beräkningsgrunderna för detta stöd. 
540. Kompletterande stöd till produktion, saluföring och förädling beviljas till jordbruksprodukter 
i dessa områden. 
541. Grundförordningen för jordbruksdelen inom Poseidom (förordning (EEG) nr 3763/91) 
ändrades i november 1995 (förordning (EG) nr 2598/95) till följd av kommissionens rapport om 
åtgärdernas genomförande och efter en begäran av franska myndigheter. Under 1997 har 
kommissionen antagit förordningar med genomförandebestämmelser. 
542. Det förberedande arbetet inför översynen av grundförordningarna för Poseican och Poseima 
(förordningarna (EEG) nr 1601/92 och (EEG) nr 1600/92) pågår. 
Mål 6 
543. Detta nya strukturpolitiska mål skapades mot bakgrund av unionens utvidgning i början 
av 1995. När det gäller strukturfondernas stödsystem motsvarar mål 6 tillvägagångssättet i det 
befintliga mål 1, ehuru med något lägre stödsats per capita. Ungefär 50 % av Sveriges och 60 % 
av Finlands totala areal är klassade som mål 6-områden. 
544. Trots de stora insatser som görs lör att utveckla verksamheten i den privata och tredje 
sektorn, är dessa områden i ett längre perspektiv beroende av statligt stöd på grund av de mycket 
svåra klimatförhållandena och den ytterst låga befolkningstätheten. Huvudmålet för gemenskapens 
strukturpolitik i dessa områden är att förhindra att landsbygden avfolkas samt att förbättra 
levnadsvillkoren. Därutöver läggs tonvikten vid att öka förädlingsvärdet på råvaror med ursprung 
i området, genom att bearbeta dem på ort och ställe, samt vid åtgärder för bättre tillvaratagande 
av lokala utvecklingsmöjligheter. 
545. Mot bakgrund av de hårda klimatförhållanden som råder i mål 6-områden intar LFA-
betalningar en nyckelposition. Detta är förståeligt eftersom jordbruk och skogsbruk är 
kärnverksamheter. Insatser för att nå målen att öka bearbetningen på plats och bättre tillvarata 
lokala utvecklingsmöjligheter fortskrider, även om det kunde ske i en snabbare takt. 
Finland 
546. Den största delen av EUGFJ-medlcn anslås till kompensationsersättningar, även om 
delfinansieringsgraden för detta program är relativt låg. Därutöver finns åtgärder för att förbättra 
126 LANDSBYGDSUTVECKLING 
jordbrukets och livsmedelsindustrins effektivitet. Trots att starten för det särskilda landsbygdspaketet 
försenades, har redan över 300 utvecklingsplaner finansierade genom EUGFJ och skapande av 
cirka 350 nya arbetstillfällen godkänts inom detta program. Detta är av avgörande betydelse för 
området eftersom det övergripande programmet varken har lyckats förhindra den snabba 
minskningen av antalet jordbruksföretag eller har lyckats skapa tillräckligt många arbetstillfällen 
utanför jordbrukets ram. Begränsad finansiering för landsbygdsutveckling har delvis uppvägts 
av ett nationellt finansierat kompensationspaket. 
Sverige 
547. Med hjälp av EUGFJ-finansierade utvecklingsprojekt som startats under 1996 kommer 
ungefär 300 arbetstillfällen antingen att skapas eller att räddas. 
Statligt stöd 
548. I enlighet med artikel 142 i anslutningsfördraget skall kommissionen tillåta att Finland 
och Sverige fortsätter att lämna samma långsiktiga stöd på nationell nivå till förmån för jordbruket 
i ländernas nordliga områden som före anslutningen till Europeiska unionen. Detta tillstånd gäller 
emellertid på villkor att produktionsvolymen inte ökar, liksom inte heller det samlade stödet. 
Kommissionen godkände genom sina beslut av den 4 maj 1995 avseende Finland och den 
28 februari 1996 avseende Sverige dessa stödordningar som skall tillämpas från och med den 
1 januari 1995 i berörda områden (i princip norr om den trettioandra breddgraden) som omfattar 
55,5 % respektive 14 % av den odlingsbara jordbruksarealen i Finland och Sverige. Till följd 
av motiverad begäran från de två medlemsstaterna ändrade kommissionen besluten den 4 april 
1997 för Finland och den 17 juli 1997 för Sverige. 
549. Kommissionen har sammanställt en rapport om genomförandet 1995 av dessa stöd i Finland 
och har överlämnat den till rådet som har granskat den. Rapporten för Sverige håller på att 
utarbetas. 
Mål 5b 
550. Uppföljningskommittéernas verksamhet som inleddes redan 1995 och 1996, har varit fortsatt 
intensiv under år 1997. 
557. Uppföljningskommittén ansvarar för övervakning av de åtgärder som delfinansieras genom 
gemenskapsprogrammen. Kommittén leds av en representant för medlemsstaten och består av 
företrädare för medfinansierande myndigheter och i vissa fall av företrädare från ekonomiska 
och sociala kretsar. Det är också meningen att kommittén skall granska eventuella svårigheter 
i genomförandet och relevanta ändringar. I förekommande fall lägger kommittén fram förslag 
till kommissionen om större ändringar av programmen. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 127 
552. Under 1997 var kommittéerna främst sysselsatta med att förbereda och genomföra studier 
av utvärderingar efter halva löptiden. Del gäller här alt ställa ett mycket viktigt instrument till 
kommittéernas förfogande så att de kan skapa sig en klar bild av möjliga effekter av de åtgärder 
som håller på att genomföras och, i den mån det är möjligt, säkerställa alt de lar största möjliga 
verkan, särskilt när det gäller skapande och bibehållande av arbetstillfällen. Med beaktande av 
artikel 130A i fördraget har kommittéerna bland annat till uppgift att verka lör att minska 
skillnaderna mellan landsbygdsområden och det övriga territoriet vad avser utvecklingsnivåer 
(inkomst och sysselsättning), eller åtminstone säkerställa att dessa skillnader inte ökar. 
553. De olika kommittéerna har valt ut utvärderare och godkänt specifikationer för de rapporter 
som skall utarbetas. I samtliga fall har kommittéerna valt externa utvärderare genom öppen 
anbudsinfordran. Syftet med detta tillvägagångssätt var att ge de rapporter som skall diskuteras 
inom kommittéerna och godkännas av dessa större trovärdighet. Avtal har slutits om 83 
utvärderingsrapporter, vilka ofta åtföljts ay kompletterande särskilda och sektorvisa studier. På 
grundval av dessa rapporter har ett stort antal av kommittéerna redan föreslagit ändringar i 
programmen. 61 ändringsbeslut diskuterades och godkändes under 1997. 
554. Utvärdering efter halva tiden har visat sig vara ett lika viktigt som svårt arbete. Vissa 
medlemsstater som inte tidigare hade använt sig av denna metod stötte på större svårigheter än 
de övriga. På grund av detta försenades utvärderingarna i vissa medlemsstater. Resultaten bekräftade 
dock nyttan av denna metod och hur viktigt det är alt den tillämpas. Uppföljningskommittéerna 
hade därmed möjlighet att granska bästa sättet för att förbättra de resultat som förväntas vid 
programtidens utgång. 
555. När det gäller det rent finansiella genomförandet, hade samtliga behöriga myndigheter för 
varje strukturfond redan inlett förfaranden tor att styrka de betalningar som gjorts under varje 
programs första verksamhetsår (här kan påminnas om att en stor del av programmen (30) i själva 
verket godkändes under det andra halvåret 1995 (för Sverige under 1996)). 
556. Om 1996 var det första året då samtliga program genomfördes fullt ut var 1997 året då 
kontroll av utförandet skedde i många av de regioner som berörs av mål 5b. De ekonomiska och 
finansiella omständigheter som ibland medfört en striktare budgetdisciplin förorsakade i praktiken 
svårigheter för de myndigheter som var ansvariga för den nationella eller regionala medftnansiering 
som åtföljer gemenskapsbidragen. Denna situation var bland annat orsak till att förseningar 
förvärrades (vilket var fallet i Förenade kungariket) eller till att förseningar uppstod där inga sådana 
tidigare fanns (vissa regioner i Spanien). Gemenskapens betalningsmetod innebär att medlemsstaten 
för varje årlig delbetalning till kommissionen skall kunna styrka de utbetalningar som gjorts till 
programmens slutliga stödmottagare för att de skall erhålla förskott för varje följande delbetalning. 
Det är uppenbart att åtagandena for 1997 har försenats för de program som startade sent. 
557. Trots detta kan man totalt sett säga att utgiften för programmen har tagit fart och att 
gemenskapsalagandena faktiskt har ökat mer än proportionellt jämfört med de ar då programmen 
startade. Dessa år noterades svårigheter pa grund av att de samlade programplaneringsdokumenten 
godkändes sent. Ett stort antal regioner har visat att det är möjligt att bibehålla en tillfredsställande 
128 LANDSBYGDSUTVECKLING 
utgiftstakt också inom program som avser ekonomiskt svaga regioner. Flera regioner har i själva 
verket kunnat gå vidare och ta 1998 års budgetdel i anspråk. Det förtjänar att betonas att vissa 
förseningar i starten därigenom har kunnat hämtas in (vissa regioner i Spanien och Tyskland), 
medan eftersläpningen i andra fall inte har kunnat återhämtas även om takten tycks tillfredsställande 
(Frankrike). 
558. Det rör sig här om en viktig insats som måste fortsätta under resten av perioden. Detta 
är en väsentlig fråga som bör bevakas med medlemsstaterna, särskilt med hänsyn till de svårigheter 
som eventuellt kan uppstå i vissa medlemsstater för att säkerställa medfinansiering av de åtgärder 
som föreskrivs i varje samlat programplaneringsdokument. 
559. I vissa medlemsstater finns slutligen specifika svårigheter som kommissionen mycket 
uppmärksamt följer inom ramen för partnerskapet. 
Gemenskapens samlade programplaneringsdokument (SPD) gemenskapsmål (5b) för 1994-1999 
(miljoner ecu) (') 
Medic msslat 
Belgie/Belgique 
Danmark 
Deutschland 
Espana 
France 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Gsterreich 
Suomi/Finland 
Sverige 
United Kingdom 
TotaltEU Antal SPD 
3 
1 
8 
7 
21 
13 
1 
5 
7 
2 
5 
11 
84 Struklur-
fondcr uxall 
78,1 
54,0 
1 240,8 
676,2 
2 250,9 
904,3 
6,0 
150,0 
411,0 
194,0 
141,0 
820,5 
6 926,7 EUGFJ 
23.8 
21,6 
527,8 
423,4 
1 010.9 
411,1 
2,2 
50,6 
164,2 
66,7 
40,2 
151,2 
2 893,6 ERUF 
41.1 
21.6 
479.5 
163,1 
945,9 
370,6 
3,1 
81,8 
175,0 
94,5 
70,6 
535,0 
2 981,6 ESF 
13,2 
10.8 
233,5 
89,7 
294,1 
122,6 
0,8 
17,6 
71,8 
32,8 
30,3 
134,3 
1 051,5 Toul 
offenllig 
kostnad r) 
183,1 
112,2 
5 072,1 
1 336,0 
4 952,0 
2 247,5 
20,5 
510,6 
1 089,5 
457,1 
447,7 
1 763,4 
18 191,6 Total 
kostnad (') 
266,2 
202,3 
7 588,4 
1 838,5 
7 948,7 
4 700,6 
25,5 
595,4 
2 679,9 
624,0 
727,1 
1 972,1 
29 168,7 
(l) Löpande priser. 
() Inklusive medlemsstaternas finansiella bidrag. 
(') Inklusive medel frän privata finansieringskällor. 
Belgien 
FLANDERN 
560. Inom ramen för programplaneringen 1994-1999 har de båda flamländska programmen 
(Meetjesland och Westhoek) som övergripande mål att stärka och vidmakthålla sysselsättningen 
inom jordbrukssektorn, förbättra levnadsvillkoren i byarna och verka för en diversifiering av 
jordbruk och trädgårdsnäring. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 129 
561. I dessa program betonas samordnat genomförande av landsbygdsutveckling, som bör ses 
i ett globalt perspektiv när det gäller utnyttjande av området genom att de komparativa fördelarna 
i de olika områdena framhävs. Turismen betraktas som en hävstång som prioriteras för att uppnå 
utveckling av regionerna, men det handlar också om att föra fram möjligheten att ta emot företag. 
562. Vissa miljöåtgärder vidtas inom ramen for de två flamländska samlade program­
planeringsdokumenten. Dessa rör främst skapandet av ett samordningscentra, stöd till företag 
när det gäller miljöfrågor och en miljöbedömning av företagen i regionen. 
563. De två uppföljningskommittéerna har var och en sammanträtt vid två tillfällen under året. 
De kunde konstatera att framstegen när det gäller genomförandet av de åtgärder som inte är strikt 
knutna till jordbruket går förhållandevis sakta. Denna försening beror till stor del på problem 
med medfinansiering från den flamländska regeringen. Endast budgetposten för 1994 har tagits 
i anspråk för de tre fonderna. Gemenskapsbidraget begränsar sig till den första delbetalningen 
lör år 1994 (andra delbetalningen för år 1994 för EUGFJ). 
564. En rad förslag till ändringar av programmen har lagts fram. Kommissionen inser behovet 
av att ändra de samlade programplaneringsdokumenten på grundval av utvärderingsrapporter efter 
halva tiden. All omprogramplanering för de samlade programplaneringsdokumenten bör sålunda 
ske under det första halvåret 1998. 
VALLONIEN 
565. Det samlade programplaneringsdokumentet 5b för regionen Vallonien som under 1996 
kännetecknades av förhållandevis långsamt genomförande har under detta år gjort avsevärda 
framsteg. Nära 47 9 av gemenskapsanslagen har i själva verket kunnat tas i anspråk sedan perioden 
1994-1999 inleddes. Programplaneringen sker sålunda sammantaget på ett positivt sätt men 
ansträngningar bör emellertid fortsätta för att påskynda det faktiska genomförandet på fältet när 
väl de administrativa dokumenten har avslutats. 
566. Med anledning av den betydande potential som finns inom skogssektorn i denna region 
har en prioriterad åtgärd utformats som har föranlett åtgärder enligt strukturfonderna. Dessa har 
omfattat allt ifrån informationskampanjer riktade till allmänhet och skogsägare, stöd till god skoglig 
förvaltning av stora skogrika arealer till den första förädlingsfasen. Den viktigaste uppgiften består 
i att förena skogens främsta funktioner, nämligen dess funktion för att producera virke, dess 
funktion inom turistnäringen eftersom skogen tar emot fotvandrarc. liksom dess ekologiska och 
miljömässiga funktion. Det är lämpligt att ge ett mer aktivt stöd till delåtgärden för plantering 
och underhäll av skogsdungar som har haft vissa svårigheter att komma igång. 
567. Inom jordbrukssektorn gården prioriterade inriktningen pådivcrsifiering hand i hand med 
en kraftfull åtgärd fokuserad pa traditionell produktion som avser kvalitetsförbättring. 
130 LANDSBYGDSUTVECKLING 
568. Uppföljningskommittén 5b för regionen Vallonien sammanträdde två gånger under 1997 
och kunde notera ett gynnsamt budgetläge för EUGFJ och ESF (ianspråktagande av de tre första 
delarna för EUGFJ och de fyra första delarna för ESF) medan en tydlig eftersläpning konstaterades 
för ERUF (endast den första delen hade tagits i anspråk). 
569. På grundval av resultaten av utvärderingen fortsätter uppföljningskommittén planering av 
programmen särskilt för att göra det möjligt att hämta in de eftersläpningar som konstaterats när 
det gäller ERUF. 
Danmark 
570. De danska mål 5b-områdena omfattar 19,6 % av det totala territoriet och 7 % av 
befolkningen. Programmet haren total budget för perioden 1994-1999 om 202 miljoner ecu (1994 
års priser). De främsta målen är att skapa och bibehålla fasta arbetstillfällen och att höja 
inkomstnivåerna i de berörda områdena samtidigt som full hänsyn tas för att värna och förbättra 
miljön. Tre viktiga utvecklingsområden prioriteras, nämligen divcrsifiering och skydd av miljön 
inom jordbruk och skogsnäring, utveckling av små och medelstora företag samt utveckling av 
turismen. 
571. Uppföljningskommittén sammanträdde den 12 juni 1997. Den främsta punkten på 
dagordningen var utvärderingsrapporten efter halva tiden. I rapporten konstaterades att framstegen 
var tillfredsställande med hänsyn tagen till att genomförandet inletts så sent. För att nå målen 
skulle det dock bli nödvändigt att på ett mer aktivt sätt främja några av de långsammare åtgärderna. 
Som ett exempel på framgångsrikt aktivt främjande av åtgärder nämndes i utvärderingsrapporten 
de resultat som hade uppnåtts av Söndcrjyllands län på området för omvandling av traditionell 
jordbruksproduktion till organisk produktion. Insatserna hade resulterat i ett stort antal projekt 
som bidrog till huvudprogrammets mål att säkerställa ekonomisk bärkraft för befolkningen i 
området samt skydd och förbättring av miljön. Utvärderaren såg inga behov av att ändra 
programstrukturen på detta stadium, men rekommenderade att situationen granskades på nytt 1998. 
Trots stark efterfrågan på extra medel för några av åtgärderna, beslutade kommittén att följa 
utvärderarens rekommendationer. Man beslutade också att skjuta upp ett beslut om fördelning 
av de indexregleradc medlen till år 1998. 
Tyskland 
572. I Tyskland del finansierar kommissionen åtta olika regionala program enligt mål 5b med 
sammanlagda investeringar på 5 200 miljoner ecu inklusive 523 miljoner ecu från EUGFJ, 
475 miljoner ecu från ERUF och 231 miljoner ecu från ESF. Åtgärderna omfattar 17 9c av 
Tysklands totala yta och 9,7 9c av dess befolkning. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 13 i 
573. Under de olika mötena i uppföljningskommittén fattades inom ramen för partnerskapet 
beslut om ändringar för att säkerställa smidigt genomförande av programmen. Dessa beslut 
omfattade omfördelning av de ärliga delposterna inom delprogrammen och förstärkning av 
framgångsrika åtgärder. I resultaten av utvärderingen efter halva tiden betonas att 
landsbygdsutvecklings i Tyskland spelar en dominerande roll i den tyska regionala politiken 
och att programmen enligt mål 5b bäst bidrar till att främja denna politik och utvecklingen av 
landsbygdsområden. 
574. Programmen fortskrider totalt sett på ett mycket tillfredsställande sätt, särskilt i de delstater 
där landsbygden dominerar. Schleswig-Holstein, Bayern, Badcn-Wurttemberg och Niedersachsen 
har anpassat sin ursprungliga takt och utgifterna har stigit. De har ansökt om att få ta budgetposten 
för 1998 i anspråk för att kunna upprätthålla genomförandetakten. På grund av de erfarenheter 
som vunnits under perioden 1989-1993 lyckades programmen också på ett bättre sätt integrera 
politik för tillvaratagande av mänskliga resurser i insatserna för landsbygdsutveckling. 
Spanien 
575. De spanska programmen för mål 5b-områdena har fortskridit på ett tillfredsställande sätt 
under 1997, såväl från finansiell synpunkt som när det gäller det fysiska genomförandet. I slutet 
av detta år hade de sju mål 5b-regionerna tagit budgetposten för 1997 i anspråk förde tre fonderna 
och i några fall (Navarra, Aragon) hade de i förväg tagit budgetposten för 1998 i anspråk. Flera 
regioner börjar redan se att de anslag som tilldelats vissa åtgärder sinar. När det gäller Navarra 
som är ett föredömligt program på europeisk nivå kommer samtliga anslag att ha förbrukats i 
början av 1999. 
576. Oppföljningskommittéerna for de sju regionerna har bedömt resultaten av de insatser som 
gjorts under perioden 1994-1996 i ljuset av resultaten av utvärderingen efter halva tiden. De 
rapporter som studerats ger en sammantagen positiv översikt över den effekt som dessa program 
har haft, samtidigt som de föreslår möjliga förbättringar när det gäller samordningen mellan de 
organ som förvaltar de olika åtgärderna samt informationen till partner på landsbygden i de åtgärder 
som vidtas. Utvärderarna efterfrågar en mer kraftfull insats i genomförandet av ESF-delen av 
programmet, särskilt när det gäller att samordna åtgärder för att tillvarata mänskliga resurser med 
de övriga åtgärderna i programmet. 
577. Med hänsyn till genomförandet 1994-1996 och utvärderingsrapporterna efter halva tiden, 
har flera regioner föreslagit en anpassning av den balans mellan åtgärder och huvudlinjer för 
utveckling som ursprungligen godkändes 1994. i sylte att bättre uppnå programmens mål. Efter 
det att uppföljningskommittéerna genomfört studium och givit godkännande, har dessa ändringar 
liksom utnyttjande av deflatorn. bekräftats genom beslut av kommissionen. 
132 LANDSBYGDSUTVECKLING 
Frankrike 
578. Under år 1997 har uppföljningskommittéerna för mål 5b huvudsakligen ägnat sig åt att 
granska rapporterna över halvtidsutvärdcringen som ger en första översikt över genomförandet 
av programmen och effekten av dessa. På detta stadium förfogade man ännu inte iver 
effektindikatorer, men utvärderingsarbetena har dock gjort det möjligt att anpassa flera av de 
samlade programplaneringsdokumenten. 
579. Trots den försening som berodde på dröjsmålet med godkännande och start av programmen, 
har framstegen på det hela taget visat sig vara tillfredsställande och motsvarar i stort sett den 
föreskrivna årsplaneringen. 
580. I vissa områden som inte tidigare var klassade (bland annat Haute-Normandie och fyra 
av de fem departementen i Pays de la Loire) har det operativa genomförandet av programmet 
samt administrativ och finansiell förvaltning av detta avslöjat svårigheter som hänger samman 
med bristen på tidigare erfarenhet av gemenskapsprogram, problem som administrativa ledare, 
projektledare, och arbetsledare har stött på, samt oundviklig väntan på att programmen skulle 
godkännas av de berörda aktörerna. Inrättandet av det nationella programmet för tekniskt bistånd 
1997 bör kunna bidra till att avhjälpa denna obalans mellan regionerna och främja en större 
harmonisering av förvaltningen av programmen samt underlätta de ansvarigas arbete genom 
utbildningsinsatser, utbyte och överföring av information och erfarenhet och genom val av ett 
kraftfullt datasystem som är kompatibelt mellan regionerna. 
581. Åtgärder för kvalitetsförbättring av jordbruksprodukter återkommer i nästan alla program. 
Som ett exempel kan nämnas det samlade programplaneringsdokumentet Paca med kollektiva 
åtgärder som organiseras från tidigare till senare led i samtliga jordbrukssektorer och som syftar 
till ccrtifiering som kvalitetsprodukter, införande 1996 i Bourgogne av ett program för 
kontraktsbunden produktion av nötkött för att stimulera nyctablerade uppfödare att också hålla 
göddjur eller i Basse-Normandie inom ramen för de traditionella systemen där man särskilt arbetar 
för en "normandisering"' av besättningarna. 
582. Man kan ofta konstatera svårigheter med att införa verksamheter av ekonomisk natur, särskilt 
inom jordbruks- och livsmedelssektorn, vilket beror på det låga antalet aktörer på landsbygden. 
Vissa regioner, bland annat Bourgogne, Franche-Comté, och Limousin har dock med stor framgång 
infört projekt som rör virke och energi eller bearbetning av virke för att tillvarata lokala 
skogsresurser. 
.583. Inom turistseklorn är det stora flertalet av det stora antalet verksamheter i allmänhet ganska 
spridda och har stött på svårigheter när det gällt att utforma övergripande strategier (som förenar 
utrustning, planering av byar och strukturering av aktörerna). Samma konstaterande kan göras 
för utveckling och upprustning av byar där punktvis renovering av kommunala byggnader ofta 
LANDSBYGDSUTVECKLING 133 
för med sig övergripande planeringsprojekt som de smä kommunerna har svårt att utforma och 
genomföra. Man kan dock lägga märke till vissa projekt av större omfattning som medför en 
helhetsutformning såsom projektet "Den keltiska kulturens utbredning i Bourgogne". 
584. Skyddet och tillvaratagandet av miljön utgör en annan fundamental huvudlinje i programmen. 
Exempel på detta är Midi-Pyrénées med finansiering av samordnade åtgärder för svaga ekosystem, 
Basse-Normandie med den kraftfulla programplaneringen av åtgärder som syftar till skydd av 
vattenresurser och fysisk planering av floder, Bretagne med framhävande av stora natursköna 
områden. De åtgärder som föreskrivs har i vissa fall förstärkts eller specificerats beroende på 
hur lokala problem utvecklas, såsom i Bretagne för att bekämpa föroreningar från jordbruket och 
återupprätta god vattenkvalitet, i Centre med införande av nya åtgärdstyper för hantering av 
jordbruksavfall eller i Limousin med mobilisering av medel genom deflatorn för att fylla de stora 
behoven när det gäller strategier för avfallshantering. 
585. Vissa program har med stor framgång prioriterat en metod med stor tonvikt på lokalinriktning 
som vilar på de lokala aktörernas ansvarstagande och förmåga att agera. Det är bland annat fallet 
i Rhône-Alpes, Midi-Pyrénées och Bourgogne där mål 5b-området är uppdelat i sju "små regioner". 
Det samlade programplaneringsdokumentet är sålunda föremål för ett annorlunda genomförande 
i tre nivåer (region - departement - "regionalt samordnat utvecklingsprogram" för varje "liten 
region") beroende på område. Denna uppläggning har gynnat en samordnad och framåtblickande 
utformning av utvecklingen på det lokala planet genom att ge möjligheter för ett övergripande 
projekt för området att växa fram. 
Italien 
586. Generellt sett har genomförandet av programmen bekräftat värdet av de strategier som 
fastställdes när programmen antogs. Den kollektiva metoden, med en territoriell eller sektoriell 
strategi, har givits företräde när det gäller investeringar i jordbruksföretag vilket har gjort det 
möjligt att fördjupa åtgärdernas verkan i området. 1 exempelvis Venetien har de samordnade 
investeringarna utnyttjat mellan 60 9< och 80 9< av de medel som beviljats för förbättring och 
diversifiering av jordbruksproduktionen. 
587. Allt större uppmärksamhet har riktals mot åtgärder som rör sysselsättningen. Programmet 
i Toskana-regionen integrerar nya åtgärder för stöd till sysselsättningen (stöd till arbetsförmedling, 
skapande av företag etc). Särskild hänsyn har ägnats skyddet och uppvärderingen av miljön i 
provinsen Bolzano där 37 alpstugor och flera hundra zootekniska företag har mottagit stöd avsedda 
för olika typer av investeringar pa miljöområdet. 
588. Uppföljningskommittéerna för de tretton berörda regionerna har sammanträtt regelbundet 
och halvtidsöversynen håller på att avslutas. Finansiellt sett visar programmen fortfarande på 
134 LANDSBYGDSUTVECKLING 
viss eftersläpning, som särskilt beror på de invecklade genomförandeförfarandena vilka framför 
allt påverkar betalningarna. Den snabbare takt som förväntades under 1997.har främst kunnat 
noteras i de regioner som var klassade som mål 5b-områden under den föregående fasen 
(1989-1993) medan de regioner som mottar stöd för första gången fortfarande brottas med större 
förseningar. 
Luxemburg 
589. Programmet är uppbyggt kring tre huvudlinjer: förnyelse av sektorn för jord- och skogsbruk 
med beaktande av miljön, skapande och bevarande av varaktiga arbetstillfällen samt investeringar 
till förmån för turism och livskvalitet. 
590. Efter en kraftig försening av genomförandet av programmet kunde man vid det andra mötet 
i kommittén i mitten av 1997 ana en vilja att på allvar inleda övervakningen av arbetet. 
59/. Genomförandegraden per fond baserad på betalningar har förbättrats jämfört med tidigare: 
EUGFJ (46,3 9c) och ESF (30,2 %) medan en ganska svag genomförandegrad noteras för ERUF 
(22,5 9i ). Vissa åtgärder enligt EUGFJ som rör fysisk planering av den framtida nalurparken i 
Our, miljöskydd, bevarande av landsbygdsområden liksom skapande av övcrnattningsmöjligheter 
lör turister på lantbruken har ännu inte funnit några intressenter bland projektledare. 
592. Upplöljningskommittén har fastställt att en omoricntcring av vissa åtgärder bör ske under 
år 1998, grundad på utvärderingsrapporten efter halva tiden. Denna rapport bör ha godkänts i 
början av 1998. 
593. Kommittén har fatlat beslut om en ny programplanering av finansieringsplanen och rapporten 
över icke utnyttjade anslag från budgetposterna 1997. 1998 och 1999 har godkänts av 
kommissionen. 
Nederländerna 
594. De huvudsakliga prioriteringarna i programmen för de nederländska mål 5b är en förstärkning 
av ekonomiska verksamheter och förbättring av miljön, hållbar utveckling av regionen genom 
samtidig förbättring av kvaliteten på den ekonomiska strukturen i syfte att bibehålla eller förbättra 
sysselsättningsgraden och inkomstnivån och kvaliteten på miljön. 
595. I provinserna Friesland. Groningen/Drenthc. Ovcrijssel och Limburg fokuserar man i 
allmänhet på skapande av nya företag, på turism och landsbygdsutveckling medan provinsen 
Zeeland betonar diversifiering inom jordbruket. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 135 
596. Möten i de fem uppföljningskommittéerna hålls två gånger om året och har förlöpt på ett 
tillfredsställande sätt. 
597. Utvärderingen av varje program efter halva tiden lades fram och godkändes under det första 
halvåret 1997. Det stora flertalet projektinnehavare konstaterade att deras projekt inte hade kunnat 
fortsätta utan gemenskapens stöd och att dessa stöd hade gjort det möjligt för dem att påskynda 
genomförandet liksom att angripa problemen i en större skala. Resultaten av dessa 
utvärderingsrapporter har gjort det möjligt att granska situationen när det gäller de eventuella 
ändringar som bör vidtas. 
598. Genomförandet av programmen fortskrider på ett tillfredsställande sätt. 41,5 av anslagen 
lör hela programperioden 1994-1999 lör samtliga områden i mål 5b i Nederländerna har tagits 
i anspråk och 28,9 av betalningarna har verkställts. Åtagandena per fond är i storleksordningen 
52,2 för EUGFJ, 40,3 för ERUF samt 16.5 för ESF och betalningarna uppgår till 40,7 för EUGFJ, 
26,7 för ERUF och 10,1 för ESF. 
599. Rent generellt fungerar uppföljningen av det fysiska och finansiella genomförandet av 
projekten väl för samtliga mäl 5b-områden i Nederländerna. 
600. Miljöinslaget är förhållandevis framträdande i de nederländska programmen. I själva verket 
återfinns det stora flertalet anslag avsedda for miljöåtgärder i provinsen Frise inom åtgärder för 
miljöskydd samt åtgärder avsedda att stimulera jordbruksmetoder som värnar om miljön. Provinsen 
Groningen/Drenthe beviljar 12 9c av medlen till skydd av miljö, skog och landskap inom ramen 
för projekt för förbättring av vattenkvaliteten, fysisk planering av en naturpark och förflyttning 
av vissa jordbruksföretag. 
601. När del gäller informations- och reklamkampanjer, vore det lämpligt att göra programmen 
för mål 5b i Nederländerna mer överskådliga, vilket har varit en tämligen svag punkt hittills. En 
informations- och reklamplan kommer att genomföras i syfte att i högre grad nå ut till mottagare 
i den privata sektorn, och man planerar också att utsträcka deltagandet i förvaltningskommittén 
till företrädare med annan bakgrund än från statliga myndigheter. 
Österrike 
602. De sju österrikiska mål 5b-omradena täcker omkring 60 9c av den totala ytan och omfattar 
29 9c av landets totala befolkning. Totala investeringar uppgår till 2 700 miljoner ecu av vilka 
gemenskapen står för 411 miljoner ecu. Under de första åren fokuserade programmen främst på 
skapande av genomförandesirukturer. Myndigheterna fick lägga ner betydande ansträngningar 
på att anpassa sig till gemenskapens strukturer för finansiering. Finansiellt sett har programmen 
följaktligen ännu inte hämtat in den försening som skedde under det första programplaneringsåret 
136 LANDSBYGDSUTVECKLING 
(kommissionen fattade sitt beslut i december 1995) även om ESF-anslag för 1997 redan har 
tilldelats Oberösterreich, Salzburg och Steiermark. 
603. För att påskynda genomförandet beslutade uppföljningskommittéerna om nödvändiga 
ändringar av programmen, inklusive omfördelning av ESF-medel och anpassning av de system 
med statligt stöd som utgör en integrerad del i programmen. En stor del av insatserna lades på 
halvtidsöversynen där de första resultaten kommer att bli tillgängliga i mars 1998. 
Finland 
604. Finlands mål 5b-område omfattar en befolkning på 1,1 miljoner, dvs. en femtedel av landets 
totala befolkning och en fjärdedel av den totala ytan. Mål 5b-området omfattar 14 regioner som 
är belägna i centrala och södra Finland samt på Åland. Området är myckel glest befolkat, med 
en befolkningstäthet på 11,5 personer per kvadratkilometer. Råvarusektorn spelar fortfarande en 
framträdande roll. Andelen arbetstillfällen inom råvarusektorn överstiger 20% med stora variationer 
mellan regionerna där den i vissa av dem uppgår till hela 30 %. Regionen påverkas sålunda starkt 
av strukturomvandlingarna i råvarusektorn. Den totala kostnaden för mål 5b-programmen för 
perioden 1995-1999 är 624 miljoner ecu varav gemenskapens bidrag är 194 miljoner. 
605. Programmet förvaltas på regional nivå. 1995 inrättades en regional förvaltningskommitté 
för att leda projekten i varje region och dessa kommittéer består av företrädare för olika 
administrativa sektorer, lokala myndigheter och experter på landsbygdsutveckling. De regionala 
råden samordnar programarbetet och säkerställer kopplingen till de regionala strategierna. För 
att förenkla den regionala administrationen inhystes distriktskontoren för jordbruksministeriet, 
handels- och industriministcriet och arbetsmarknadsministeriet inom samma regionala organ. Denna 
nya administrativa struktur startade i september 1997 och denna förenkling förväntas i framtiden 
förbättra genomförandet av strukturfondernas strategier och det regionala partnerskapet. 
606. Målen med de finska programmen är att diversifiera och stärka de små och medelstora 
företagen, att utveckla tjänster på landsbygden och att göra landsbygdsområdena mer attraktiva. 
Ett viktigt mål är också att hjälpa landsbygdsområdena att anpassa sig till den gemensamma 
jordbrukspolitiken och alt diversifiera verksamheterna inom och ulom jordbruksföretagen. 
Råvarusektorns struktur kommer att förbättras genom att nya kvalitctsproduktcr utvecklas och 
genom att samarbetet mellan jordbruksföretagen och andra företagare på landsbygden förstärks. 
607. Under 1997 fokuserade uppföljningskommitténs arbete på att finna sätt att påskynda 
genomförandet av programmet och att förbättra kontraktssystemet. I syfte att förbättra 
genomförandet anställde de finska myndigheterna ytterligare projektledare, förbättrade informations-
och reklamåtgärderna och inrättade nationellt finansierade lokala aktionsgrupper för att aktivera 
projekt. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 137 
608. Utvärderingsrapporten överlämnades under hösten och visade på förbättringar i fråga om 
partncrskap och projektledning. Rapporten pekar också på behovet av att förbättra programmets 
administrativa strukturer liksom att klargöra regionernas roll. 
609. En av studiens iakttagelse var att de regionala skillnaderna tycks öka i Finland, dvs. 
landsbygdsregionerna förlorar i ställning när det gäller befolkning jämfört med övriga finska 
regioner. 
610. Kommissionen har till de finska myndigheterna enträget framhållit sin oro över bristande 
kontroll och alltför låg utgiftsnivå. Trots detta har positiva erfarenheter noterats i Finland. Flera 
olika lokala utvecklingsprojekt som syftar till att diversifiera den ekonomiska strukturen, skapa 
nya arbetstillfällen, utveckla lokala tjänster och avhjälpa miljöbrister har inletts (södra Österbotten). 
1 andra fall har insatser gjorts för att främja förädling av råvaror (vilda bär, mekanisk träförädling) 
och alt utveckla kulturevenemang baserade på den karelska och ortodoxa kulturen (Savo-regionen). 
Många finska regioner genomför projekt som är inriktade på att bygga upp nätverk av 
landsbygdsföretag och därmed öka dessas konkurrenskraft och minska de negativa effekterna 
av de långa avstånden. 
Sverige 
611. Genomförandet av de samlade programplaneringsdokumenten i de fem svenska mål 5b-
områdena (godkända av kommissionen den 8 maj 1996) inleddes i praktiken under hösten 1996. 
För de nya medlemsstaterna har införande av systemet med strukturfonderna inneburit skapande 
av nya administrativa strukturer som det har tagit viss tid att hantera. Detta förklarar den långsamma 
starten av genomförandet av programmen. Genomförandetakten ökade dock påtagligt under första 
hälften av 1997 i de flesta regioner, och enligt prognoserna kommer framstegen att fortsätta. 
Inledande problem av administrativ natur har också präglat betalningssituationen, men även på 
detta område förväntas en upphämtning till följd av påskyndande av åtaganden och förbättrade 
rutiner. 
612. Utvärderingen efter halva tiden av de fem programmen slutfördes under hösten 1997. Som 
helhet förblir programmen giltiga och inga större förändringar förväntas. Dock noterades att 
nedskärningarna i den statliga budgeten kan leda till att det i framtiden blir svårare att erhålla 
nationell medfinansiering lör projekt. Den allmänna utvecklingen i fråga om sysselsättningen 
kan i vissa regioner göra det svårt att nå de syssclsättningsmål som satts upp för programmen. 
De inledande administrativa problemen togs också upp liksom behovet av att vidta åtgärder för 
alt påskynda genomförandet av åtgärder som fortskrider alltför långsamt. 
Förenade kungariket 
613. De elva programmen syftar till alt utveckla landsbygdsområden på ett samordnat sätt varvid 
utvecklingsåtgärder inom jordbruks- och miljösektorn i möjligaste mån kopplas till utveckling 
av andra sektorer inom den lokala ekonomin. 
138 LANDSBYGDSUTVECKLING 
614. Utvärderingen efter halva tiden är nästan slutförd lör alla elva programmen. Resultaten 
indikcrar att de ursprungliga strategierna och finansiella anslagen till de olika prioriteringarna 
i vart och ett av programmen fortfarande är giltiga och endast i några få fall föreslås ändringar 
av de finansiella planerna. Studierna har visat att större stramhet krävs när det gäller kontroll 
och bedömning av resultat och rekommendationerna har införlivats i programmens 
förvaltningssystem. 
6/5. Den uppenbara bristen på nationell medfinansiering för diversificring inom jordbruksnäringen 
och turismen är ett specifikt problem lör EUGFJ i landsbygdsområden i Wales där det är möjligt 
att omkring en tredjedel av anslaget kan komma att förbli outnyttjat. 
6/6. Trots vissa reservationer i utvärderingarna beträffande rapporteringen av några av 
resultatprognoserna är det troligt att programmens mål för skapande av nya arbeten kommer att 
överskridas. 
617. Finansieringstakten fortsätter att vara långsam inom alla fonderna. Detta döljer mycket 
större framsteg när det gäller anslag till projekt vilket för EUGFJ har stigit till 70 % av 
programmedlen i vissa regioner. Dessa projekt har avslutats och inväntar slutbetalning. Goda 
framsteg görs i Skottland och Wales där kraftfulla åtgärder har vidtagits för att främja 
miljöinvesteringar tillsammans med EUGFJ. 
Gemenskapsinitiativ och nyskapande åtgärder 
Leader II 
618. Gemenskapsinitiativet Leader syftar till att stödja projekt för landsbygdsutveckling som 
utarbetas och förvaltas av lokala aktörer på landsbygden och som prioriterar åtgärder av nyskapande, 
demonstrativ och överföringsbar art. 
619. Leader II som är en vidareutveckling av Leader I. formar sig kring följande tre huvudlinjer: 
— Stöd till projekt som skall vara nyskapande, överföringsbara och belysande för de nya 
utvecklingsmöjligheterna på landsbygden. 
— Stöd till erfarenhetsutbyte och överföring av kunnande. 
— Stöd till transnationella samarbetsprojekt. 
620. Vid utgången av 1995 hade 67 Leader Il-program godkänts av kommissionen. Den 
31 december 1996 hade ytterligare 31 program godkänts. Under 1997 hårde lyra sista programmen 
godkänts. De disponibla anslagen uppgår till omkring 1.7 miljarder ecu. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 139 
62/. En lägesbeskrivning per land ser ut som följer: 
Belgien 
622. Leader Il-programmen för Meetjesland och Westhock som infördes den 24 oktober 1994 
har varit föremål för många diskussioner och omarbetningar under en mycket utdragen förhandling. 
Kommissionen har ansträngt sig att förvissa sig om de viktigaste inslagen i åtgärden, bland annat 
att fastställa mottagare av gemenskapsstödet (lokala aktionsgrupper och grupperingar) liksom 
beaktande av principen om koncentration av stödet för att garantera programmens verkan. 
Programmen godkändes den 12 december 1997. 
623. Leader Il-programmet för provinsen Hainaut antogs den 8 juli 1997. Gemenskapsstödet 
uppgår till sammanlagt 4,1 miljoner ecu (EUGFJ 1,9 miljoner ecu och ERUF 2,2 miljoner ecu) 
till offentlig och privat finansiering om totalt 9,3 miljoner ecu. 
624. Kommissionen antog den 19 juni 1997 Leader Il-programmet 5b för Vallonien som innebar 
ett gemenskapsanslag på nära 3,3 miljoner ecu. Programmet lägger tonvikten vid stöd till skapandet 
av lokala aktionsgrupper som har förmåga att lägga fram förslag till och därefter genomföra lokala 
program för nyskapande utveckling. Det nya i detta tillvägagångssätt, som omfattar samtliga 
ekonomiska sektorer och som lägger "de officiella strukturerna för stöd till utveckling" i "lokala 
gruppers" tjänst, förklarar det långa dröjsmålet innan kommissionen kunde fatta ett beslut. 
Danmark 
625. Det danska Leader Il-programmet haren total budget för perioden 1994-1999 som uppgår 
till 26 miljoner ecu ( 1994 års priser). Programmets långsiktiga mål är att behålla och vidareutveckla 
områdena såsom aktiva, levande och livskraftiga lokala samhällen. 11 lokala aktionsgrupper har 
valts ut, utvccklingstjänstcmän har utnämnts, ett antal projekt enligt prioritet A (förvärv av 
kompetens) har inletts och reklamåtgärder har genomförts. När dessa åtgärder ger resultat förväntas 
framstegen fortskrida i en snabbare takt. 
Tyskland 
626. De 50 lokala aktionsgrupperna eller andra kollektiva aktörer i Leader II inom mål 1 använder 
alla medel för att förbättra den ekonomiska situationen i byarna, bland annat inom området för 
tjänster och verksamheter som inte har någon anknytning till en fast installation. 
140 LANDSBYGDSUTVECKLING 
627. Ett viktigt inslag i landsbygdsutvecklingen är underhåll av kulturlandskapet och bevarande 
av detta. 
628. Utnyttjandetakten av anslagen fortgår som föreskrivet. Utvärderare för expertutlåtanden 
efter halva tiden har utnämnts och de kommer att lägga fram sina rapporter i april 1998. 
629. För perioden 1994-1999 finris disponibla anslag på sammanlagt 50 miljoner ecu från 
utvecklingssektionen vid EUGFJ. 
630. Hittills har 119 Leader-grupper inom mål 5b börjat utveckla projekt inom olika 
verksamhetsområden. Detta har redan för tre av de sju tyska programmen medfört tilldelning 
av ytterligare reserv- och indexreglerade fonder, medan genomförandetakten när det gäller 
betalningar för de övriga programmen fortfarande är otillfredsställande. Utvärderare som skall 
genomföra halvtidsöversynen har utnämnts av uppföljningskommittén i syfte att analysera 
genomförandeproblem och utvärdera de socioekonomiska effekterna. 
631. Ett nationellt Leader-nätverk har inrättats och delfinansierats av kommissionen. Syftet med 
detta är att främja nätverksinsatser. 
Grekland 
632. Genom undertecknande av överenskommelser mellan lokala aktionsgrupper och 
mellanliggande organ liksom inledande av åtgärder genom de lokala aktionsgrupperna och 
projektinnehavarna kommer 1997 att bli det år då Leader II startar på fältet. 
Spanien 
633. Majoriteten av de lokala aktionsgrupperna i de regionala Leader Il-programmen enligt mål 
1, som inledde sitt arbete genom att tillägna sig kompetens, har lagt fram nyskapande projekt 
som nu håller på att komma igång. 
634. Leader Il-programmen i mål 5b-områdena har under 1997 slutfört de sista faserna för urval 
av lokala aktionsgrupper vilket gör att genomförandet på fältet kommer att uppnå sin marschfart. 
Den finansiella genomförandetakten som ännu är blygsam bör snabbt ta fart. Leader Il-programmen 
föreskrev ett mycket lågt offentligt deltagande, vilket är svårt att förena med den höga standard 
för nytänkande och kvalitet som krävs i de projekt som stöds. I syfte att ge företräde åt den 
kvalitativa verkan av dessa program och grundat på förslag från uppföljningskommittéerna har 
kommissionen ändrat besluten om Leader II, för att inrikta de anslag som kommer från 
LANDSBYGDSUTVECKLING 141 
förstärkningen av gemenskapsåtgärderna och deflatorn 1994-1997 till att förstärka gemenskapens 
delfinansieringsgrad. 
Frankrike 
635. Efter tilldelning av reserven och deflatorn uppgår det anslag som tilldelats de 18 Leader 
Il-programmen i mål 5b till sammanlagt 223,090 miljoner ecu. Regionerna har slutfört urvalet 
av lokala aktionsgrupper varvid vissa av dem har förbehållit sig möjligheten att inleda en andra 
ansökningsomgång för projekt. Programplaneringsprocessen har dock gått förhållandevis sakta 
och flera lokala aktörer ifrågasätter gemenskapsinitiativets tungrodda och hämmande förvaltning 
på regional nivå. 
636. I mål 1-områdena tycks förseningarna i genomförandet av gemenskapsinitiativet Leader 
II hämtas in. 
Irland 
637. En fristående utvärderare genomförde en halvtidsöversyn av Leader Il-programmet som 
användes av uppföljningskommittén för att granska de framsteg som gjorts på detta stadium. Ett 
antal ändringar av programmet har överenskommits. Tilläggsfinansieringen från 
gemenskapsinitiativens reserv har avsatts till grupperna. 
Italien 
638. Leader Il-programmen för de åtta italienska mål 1-områdena godkändes mellan 1995 och 
1996. Fram till början av 1997 hade beslutsorganen i regionerna Abruzzerna, Kampanien, Kalabrien 
och Sardinien valt ut 41 lokala åtgärdsplaner som lagts fram av lokala aktionsgrupper eller 
grupperingar. De övriga regionerna slutförde denna verksamhet under det andra halvåret 1997. 
Programmen är i allmänhet belägna i de områden som är mindre gynnade när det gäller ekonomisk 
verksamhet och sysselsättning. Åtgärderna kompletterar i vissa fall de som återfinns inom de 
operativa programmen men i de flesta fall syftar de till att bevara eller förnya specifika lokala 
jordbruks- och hantverksverksamheter. 
639. Den andra fasen för Leader Il-initiativet i de 13 italienska mål 5b-områdena har varit föremål 
för ett stort intresse från potentiella stödmottagare vilket har föranlett de lokala aktörerna att ta 
många kontakter för att bygga upp lokala partnerskap. 
142 LANDSBYGDSUTVECKLING 
640. 52 lokala aktionsgrupper har valts ut. Urvalet är ännu inte slutfört i Lalium och Piemonle. 
Del har visat sig särskilt svårt att välja ul lokala aktionsgrupper på regional nivå. Detta skedde 
på grundval av kvalitativa kvantifierade kriterier och syftade särskilt till att säkerställa en 
tillfredsställande territoriell koncentration. 
Luxemburg 
641. Leader Il-programmet som godkändes 1995 valde en strategi som helt och hållet vilade 
på nytänkande och överföringsbarhet. Strategin avser konkreta projekt för lokal utveckling som 
är inriktade på samtliga ekonomiska och kulturella sektorer. 
642. Genom detta initiativ har man lyckats förena alla lokala aktörer inom ett regionalt partnerskap 
som omfattar så gott som alla socioekonomiska sektorer. 
643. Trots vissa svårigheter på institutionell och administrativ nivå kan konstateras att Leader 
Il-programmet fortskrider i tillfredsställande takt. 
644. De lokala aktörerna har samlats inom två lokala aktionsgrupper (Clervaux-Vianden och 
Redangc-Wiltz). 
645. Det operativa programmet som består av en enda del avser en sammanlagd kostnad på 
4 883 300 ecu med ett gemenskapsbidrag som uppgår till I 000 000 ecu, dvs. ungefär 20 % av 
den sammanlagda kostnaden. 40 % av gemenskapens betalningar har redan verkställts. 
646. Utvärdering efter halva tiden av programmet planeras ske under det första halvåret 1998. 
Uppföljningskommittén som har sammanträtt under 1997 har godkänt behovet av att förändra 
inriktningen i fråga om två åtgärder ("Nyskapande investeringar för små och medelstora företag" 
och "Stimulans av distansarbete på landsbygden") för att på ett bättre sätt hävda dessa åtgärders 
pilotkaraktär för regionen och dess foretag. 
Nederländerna 
647. Det nationella nederländska nätet Leader II godkändes officiellt av kommissionen den 2 april 
1997. Placerat under beskydd av provinsen Frise har detta nät som mål att utbyta erfarenheter, 
ägna sig åt ömsesidigt samarbete, samt organisera besök och studier på särskilda teman. 
648. Uppföljningen av de tre Leader Il-programmen (Noord-West Friesland. Noord-Wcst 
Groningen och Noord-Oost Friesland. Drenthc) garanteras genom uppföljningskommiltéerna för 
LANDSBYGDSUTVECKLING 143 
mål 5b medan de tre lokala aktionsgrupperna ser till att projekten förlöper smidigt. Dessa program 
som huvudsakligen syftar till alt stimulera varaktiga verksamheter när det gäller ekonomi, jordbruk 
och turism, fortskrider på ett tillfredsställande sätt. Gemenskapsbidraget för de Ire Leader Il-
programmen för mål 5b-områdcna uppgår till 6,34 miljoner ecu. Nära 30 % av betalningarna har 
genomförts. 
649. Genomförandel av Leader Il-programmet i Flcvoland förlöper enligt prognoserna. 
Österrike 
650. Genom Leader Il-programmet i Burgenland har det blivit möjligt att utvidga och koppla 
ihop installationer för infrastruktur och tjänster med varandra för att göra dessa mer effektiva 
och bättre anpassade till behoven. Befolkningens motivering och kompetens har förstärkts. 
651. De anslag som är disponibla för perioden 1995-1999 uppgår till sammanlagt 1,1 miljoner 
ecu för utvecklingssektionen vid EUGFJ. 
652. Under det första året av genomförande av Leader var den huvudsakliga inriktningen i mål 
5b-områdena upprättandet av aktionsgrupper av vilka 40 nu har börjat att genomföra åtgärder. 
De finansiella framstegen är ännu blygsamma. Det förhållandevis stora antalet projekt som under 
tiden blivit klara att genomföras kommer att leda till en kraftig ökning av programgenomförandel 
under nästa år. 
653. I syfte att förbättra kommunikationen mellan de olika grupperna skapades 1997 ett nationellt 
Leader-nätverk. Kommissionen beslutade alt medfinansicra 50 9c av de totala kostnaderna för 
detta (250 000 ecu). 
Portugal 
654. Den försening av genomförandet av Leader II som konstaterades under 1996 har hämtats 
in under 1997. Ett beslut om omprogramplanering som tar hänsyn till det faktiska genomförandet 
av programmet liksom deflatorerna och gemenskapsinitiativens reserv antogs i maj 1997. Det 
sammanlagda gemenskapsbidraget uppgår till 130.9 miljoner ecu varav 71.7 miljoner faller på 
utvecklingssektionen vid EUGFJ. 
Finland 
655. Sirategin för Leader Il-programmet är att aktivera landsbygdsbefolkning och lokala samhällen 
att upprätta nya lokala aktionsgrupper lör alt genomföra en innovativ utvecklingsprocess i syfte 
att hantera anpassningen till de nya utmaningar som anslutningen till unionen skapat, liksom 
144 LANDSBYGDSUTVECKLING 
nedskärningarna inom jordbruket och brislen på arbetstillfällen. De två programmen, ett för mål 
5b-områdei och ett annat för mål 6-omrädct, antogs under 1996. Sammanlagt inrättades 22 lokala 
aktionsgrupper varav 10 i mål 6-området och 12 i mål 5b-området. De lokala aktionsgrupperna 
slartade i fas A genom alt öka sina kunskaper och slutföra sina affärsplaner innan de under senvåren 
1997 började genomföra ålgärd B. Målen i landsbygdsområdena är att förbättra och diversifiera 
affärsverksamheter och utnyttja lokala och regionala resurser. 
656. I juli antogs det nationella Leader Il-nätverket av kommissionen (som sam finansierade 
50 % av de totala kostnaderna för detta). Det nationella nätverket har som mål att fungera som 
en informationslänk mellan de lokala aktionsgrupperna på nationell nivå och mellan de nationella 
grupperna och den europeiska nivån och ge tekniskt bistånd till alla Leader-grupper inom EU. 
Sverige 
657. Målet med Leader Il-programmen är att främja en process som ser landsbygdsområdena 
som en framtida resurs, öka dessa områdens attraktivitet och att därigenom stimulera inte bara 
de människor som för närvarande är bosatta där utan också uppmuntra människor att flytta dit. 
Tre lokala aktionsgrupper inrättades i mål 6-områdct under 1996 och gick direkt in i fas B för 
att genomföra sina förctagsplaner. 
658. De nio lokala aktionsgrupperna i mål 5b-områdcna inledde sitt arbete i slutet av 1996. Vissa 
administrativa problem och informationsproblem ledde till en långsam start. Dessa problem togs 
också upp i den utvärderingsrapport efter halva tiden som lades fram under hösten 1997. När 
det gäller de administrativa problemen ansåg dock utvärdcrarna att dessa problem i stort sett var 
lösta och att genomförandet nu tycktes förlöpa tillfredsställande. Utvärderarna betonade vikten 
av en utvidgad närvaro av lokala företag i partnerskapet. 
659. Ett nationellt nätverk som medfinansicras av gemenskapen har upprättats. Delta kommer 
att hjälpa de lokala aktionsgrupperna alt genomföra sina planer och också stimulera dem att ta 
internationella kontakter, en verksamhet som hittills har varit begränsad. 
Förenade kungariket 
NORDIRLAND 
660. Leader Il-programmet fortsätter att genomföras på etl tillfredsställande sätt och ytterligare 
medel anslogs till programmet i Nordirland frän Leader H-reserven. En utvärdering och granskning 
efter halva tiden av programmet har slutförts men inga större förändringar rekommenderades. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 145 
SKOTSKA HÖGLÄNDERNA OCH ÖARNA 
667. Programmet har varit föremål för utvärdering och granskning efter halva tiden. Tillägg 
av medel från Leader Il-reserven och deflatorn leder till en förändring av det ursprungliga 
kommissionsbeslutet. 
Mål 5b * 
662. När de 31 lokala aktionsgrupperna som bildats under Leader II kommer in i arbetet är det 
uppenbart att framstegen kommer att ta fart. En viss oro föreligger dock för att denna ökningstakt 
inte kommer att vara snabb nog för att man skall kunna utnyttja alla medel. En av stötestenarna 
för ett antal av grupperna har varit svårigheten att garantera lokal offentlig medfinansiering för 
att matcha Leader Il-medlen från strukturfonderna och detta har otvivelaktigt dämpat takten. 
663. Ett antal grupper har börjat utveckla transnationella kontakter i syfte att utveckla 
gemensamma projekt. Detta är uppmuntrande eftersom sådan verksamhet tidigare har visat sig 
allra svårast att genomföra. 
664. I Förenade kungariket visar sig bristen på ett nationellt nätverk medfinansierat av 
gemenskapen vara problematisk. Frånvaron av enighet om nationell samfinansieringskälla äventyrar 
en åtgärd som de lokala aktionsgrupperna bedömer som nödvändig. 
Övriga initiativ 
665. Övriga gemenskapsinitiativ som finansieras genom EUGFJ berör framför allt Regis II och 
Interreg II. 
Belgien 
666. Interreg Il-programmet antogs den 15 juli 1996. Anslaget från EUGFJ är blygsamt och 
uppgår till 0,7 miljoner ecu av ett totalbelopp för gemenskapen på 27,9 miljoner ecu. 
Grekland 
667. Dfen andel som finansieras genom EUGFJ integrerades den 30 juli 1996 i programmet "Yttre 
gränser'* i gemenskapsinitiativet Interreg II. EUGFJ:s-åtgärder som omfattar perioden 1996-1999 
uppgår till 33,5 miljoner ecu av ett sammanlagt gemenskapsbidrag på 314 miljoner ecu. 
146 LANDSBYGDSUTVECKLING 
Frankrike 
668. De program som ingår i gemenskapsåtgärden Regis II och avser Réunion, Martinique, 
Guadeloupe och Franska Guyana har alla antagits. EUGFJ:s deltagande uppgår till 68 miljoner 
ecu för de fyra franska utomeuropeiska departementen. Dessa program innehåller åtgärder som 
motsvarar olika gemenskapsinitiativ, bland annat Leader II. 
669. Programmet Intcrreg II för franska Hainaut antogs den 15 juli 1996. Anslagen från EUGFJ 
är blygsamt och uppgår till 1,47 miljoner ecu av totalt 29,4 miljoner ecu. 
670. Intcrreg Il-programmen för Korsika-Sardinien och Korsika-Toskana antogs den 27 september 
1996 respektive den 26 september 1996. De har tilldelats ett mycket litet anslag från EUGFJ på 
0,5 och 0,27 miljoner ecu. 
Irland och Förenade kungariket 
671. Särskilt program för att stödja fred och återförening. EUGFJ:s andel av detta program ökade 
sina åtaganden och utgifter under året. Nätverket för samhällen på landsbygden och landsbygdens 
utvecklingsråd anslog alla sina medel och jordbruksministeriet inrättade en "Förbättringsplan 
för landsbygd och jordbruksföretag" som togs emot väl av jordbrukarna. En utvärdering och 
granskning efter halva tiden har slutförts och den viktigaste rekommendationen var att pengar 
för programmets återstående två år borde anslås på grundval av resultaten under de första tre åren. 
EUGFJ fortsatte att stödja upprustning i byar och projekt för god vattenkvalitet i Irland inom 
detta program under 1997. 
672. Intcrreg. En utvärdering och granskning efter halva tiden slutfördes varvid rekommenderades 
närmare samarbete och mer effektiv administration av programmet. Ett större djurhållningsprojekt 
som binder samman två avlägset belägna landsbygdsområden inleddes under året. 
Portugal 
673. Regis Il-programmet för Azorerna och Madeira var föremål för en ändring i juni 1997 för 
att anpassa programplaneringen till del finansiella genomförandet 1994 och 1995. ta hänsyn till 
deflatorn och införa en ny åtgärd i Madqira. finansierad genom utvecklingssektionen vid EUGFJ, 
för biologisk bekämpning av Medelhavsflugan. Det totala gemenskapsbidraget uppgår till 
126,5 miljoner ecu varav 8.2 miljoner ecu kommer från utvecklingssektionen vid EUGFJ. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 147 
Finland 
674. Intcrreg H-programmet Nordkalotten (Finland/Svcrige/Norgc) innefattar åtgärder för att 
främja samarbete inom smäskaliga företagsverksamheter, förbättra miljön och levnadsförhållandena 
i landsbygdsområden v.ch ge de traditionella formerna för sameförsörjning en starkare ställning. 
675. EUGFJ:s finansiering i de två finska/ryska Intcrreg Il-programmen, Karelen och Sydöstra 
Finland har som mål att stödja förändring och utveckling inom jordbruksnäringen och livet på 
landsbygden. 
676. Samtliga tre program antogs den 30 juli 1996 och har tilldelats det ganska blygsamma 
beloppet på 3,5 miljoner ecu från EUGFJ. 
Sverige 
677. I Intcrreg Il-programmet Nordens gröna bälte (Sverige/Norge) finansierar EUGFJ lokal 
utveckling, särskilt samarbete mellan olika forsknings- och utbildningsenheter och bygrupperingar. 
Programmet antogs den 23 juli 1996 och har beviljats stöd på 5.5 miljoner ecu varav I miljon 
ecu från EUGFJ. 
67rS'. Intcrreg Il-programmet Nordkalotten (Finland/Svcrige/Norgc) innefattar åtgärder för att 
främja samarbete inom smäskaliga företagsverksamheter, förbättra miljön och levnadsförhållandena 
i landsbygdsområden och ge de traditionella formerna för same försörj ning en starkare ställning. 
Programmet antogs den 30 juli 1996 och har beviljats ett stöd på 12.2 miljoner ecu varav 1,6 miljon 
ecu från EUGFJ. 
Utvärdering av programmen för landsbygdsutveckling 
679. Enligt bestämmelser i befintliga lagar och andra författningar och med sikte på sund och 
effektiv förvaltning såsom eftersträvas genom SEM 2000. har kommissionens avdelningar erhållit 
nästan samtliga de utvärderingsrapporter som gjorts efter halva tiden när det gäller programmen 
för landsbygdsutveckling, såväl för de områden som ingår i mål I som de som omfattas av mål 
5b. När det gäller mål 5b utarbetas sammanfattningar av dessa utvärderingar för att dra de viktigaste 
slutsatserna vad avser genomförandet på finansiell och fysisk nivå (grundade på förteckningen 
över de kvantifierade indikatorerna), åtgärdernas sociockonomiska verkan, genom­
förandebestämmelserna lör programmen liksom förvaltningsproblem. Dessa slutsatser har 
överlämnats till de olika uppföljningskommittéerna som har använt dem för att vidta nödvändiga 
ändringar av programmen efter halva tiden. Dessa rapporter möjliggör också for kommissionen 
att förbättra politiken för landsbygdsutveckling inför förberedelserna av nästa etapp. 
148 LANDSBYGDSUTVECKLING 
680. Den interimistiska rapporten om utvärdering i efterhand av Leader I (1989-1994) har 
överlämnats till kommissionen. Den omfattar de dåvarande tolv medlemsstaterna, och analyserar 
åtgärdens stigande förlopp och dess medverkansbaseradc karaktär och ger en typologi över de 
217 lokala aktionsgrupperna som baseras på territorium, åtgärder och den grad av framgång de 
rönt. En mer djupgående enkät håller på att genomföras av en del av grupperna i syfte att avgöra 
vilken konkret effekt de åtgärder som bedrivits har haft. 
681. Som ett resultat av rådets resolution av den 2 décerner 1996 (EGT C 386, 1996, s.l ) om 
beaktande av lika möjligheter för kvinnor och män inom strukturfonderna, har denna dimension 
införts i utvärderingarna. 
Kompletterande åtgärder 
Miljö 
682. Förordning (EEG) nr 2078/92 innebär att åtgärderna som föreskrivs i artikel 19 i förordning 
(EEG) nr 2328/91 före reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken fullföljs och avsevärt 
utvidgas. I programmen föreskrivs att jordbrukarna skall använda miljövänliga produktionsmetoder 
eller genomföra åtgärder för att skydda miljön och bevara landskapet. Dessa åtaganden skall sträcka 
sig över en period om minst 5 år (eller 20 år vid långsiktigt arealuttag av miljöskäl). Stödbeloppet 
fastställs utifrån den areal och typ av skörd som föreskrivs i åtagandet. 
683. De två första åren efter åtgärdens införande kännetecknades av förseningar i genomförandet 
av vissa program och ett underutnyttjande av finansieringsramen. Detta hade olika orsaker, bland 
annat det förhållande att åtgärderna krävde en nyorientering hos jordbruksföretagarna och 
förändringar på administrativ nivå. 1996 var, för första gången, nästan alla medlemsstaternas 
miljöprogram i jordbruket i gång. 1996 var också det första helår under vilket de nya 
medlemsstaternas program tillämpades. Under 1997 har flera av de program som godkändes 1993 
avslutat den första fasen om 5 år. 
684. 130 program eller grupperingar av miljöprogram i jordbruket som lagts fram av 
medlemsstaterna och regionerna, inbegripet Finland, Sverige och Österrike, inom ramen för 
förordning (EEG) nr 2078/92 har godkänts av kommissionen. Dessutom godkände kommissionen 
ändringsförslag från medlemsstaterna avseende 50 av dessa program i ljuset av de första 
erfarenheterna av deras genomförande. 
685. I april 1996 antog kommissionen tillämpningsföreskrifter till förordning (EEG) nr 2078/92 (' ) 
i syfte att precisera förordningens ramverk, säkerställa samordningen mellan miljöåtgärderna i 
(') Förordning (EG) nr 746/96. EGT L 102. 25.4.19%. s. 19. 
LANDSBYGDSUTVECKLING 149 
jordbruket och andra åtgärder inom andra gcmcnskapspolitiska områden, fastställa vissa villkor 
lör beviljande av stöd, säkerställa en viss smidighet i fråga om åtagandena för att förordningen 
skall bli framgångsrik, införa administrativa bestämmelser samt tillhandahålla medel för finansiell 
och administrativ uppföljning samt utvärdering, kontroller och påföljder. För merparten av 
prog.ammen har utarbetandet av ett syslem för kostnadsuppföljning gjort det möjligt att noga 
följa kostnadsutvecklingen lör miljöåtgärderna i jordbruket och därigenom säkerställa ett effektivt 
genomförande av programmen. 
6(S'6. Kommissionen faster stor vikt vid att miljöåtgärderna inom jordbruket följs upp och 
utvärderas. Tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 746/96 upprättar regler för en sådan 
uppföljning och utvärdering och kommissionen har tillsammans med medlemsstaterna påbörjat 
arbetet med en fördjupad studie som baserar sig på de planer, metoder och första uppföljnings-
och utvärderingsresultat som medlemsstaterna delgivit kommissionen i enlighet med vad som 
föreskrivs i tillämpningsföreskrifterna. Kommissionen bevakar att denna tilläggsåtgärd tillämpas 
på ett effektivt och enhetligt sätt i medlemsstaterna. En rapport ställd till parlamentet och till rådet 
om genomförandet av förordningen har utarbetats och kommer att kompletteras genom en serie 
arbetsdokument oni stödet till det ekologiska jordbruket, om genetiska resurser, om utvärdering 
och uppföljning samt genomförandet i medlemsstaterna. 
Gemenskapens system för hjälp till förtidspension 
6<S'7. Gemenskapens system för hjälp till förtidspension med stöd av förordning (EEG) nr 2079/92 
syltar till att underlätta att äldre jordbrukare ersätts av yngre, som kan göra de kvarvarande 
jordbruken mer livskraftiga. 
688. Denna stödordning genomförs för närvarande i tio medlemsländer i form av fleråriga 
nationella eller regionala program. Åtgärden tillämpas inte av Förenade kungariket. Nederländerna 
och Luxemburg. Av de nya medlemsstaterna är det bara Finland som tillämpar den. 
689. Sammantagna syftar programmen till en minskning av arbetsstyrkan med cirka 205 000 
jordbruksföretagare och 7 500 avlönade jordbruksarbetare. Den härvid frigjorda arealen beräknas 
uppgå till närmare 4 miljoner hektar, varav en del skall tas i bruk för ickc-jordbruksändamål. 
såsom skogsbruk och skapandet av ekologiska reservat. Återstående del av den frigjorda arealen 
skall överföras till jordbrukare som övertar jordbruk. Av dessa ges ofta prioritet åt unga jordbrukare 
som använder arealen for att utöka jordbruket eller etablera sig med jordbruket som sin 
huvudsakliga inkomst. 
Skogsvårdsåtgärder inom jordbruket 
690. Inom ramen för tillämpningen av förordning (EEG) nr 2080/92 om upprättande av ett 
gemensamt system för stöd till skogsvårdsåtgärder inom jordbruket, har kommissionen fattat beslut 
! 50 LANDSBYGDSUTVECKLING 
om flera tekniska och finansiella justeringar i programmen i syfte att effektivisera deras 
genomförande i medlemsstaterna, liksom att anpassa de finansiella medlen. 
691. 1 enlighet med förordningen överlämnades en rapport till parlamentet och rådet i slutet 
av 1997, som beskriver tillämpningen av åtgärderna under perioden 1993-1996 och den effekt 
de haft på gemenskapspolitiken (den gemensamma jordbrukspolitiken, miljöpolitiken, 
skogspolitiken). 
692. Därutöver har rådet antagit en förlängning för en period på 5 år (1997-2001) av 
gemenskapsåtgärder förknippade med skydd av skogsområden mot luftföroreningar (förordning 
(EG) nr 307/97 om förlängning av förordning (EG) nr 3528/86) och mot skogsbränder (förordning 
(EG) nr 308/97 om förlängning av förordning (EEG) nr 2158/92). 
695. När det gäller dessa två åtgärder har kommissionen för övrigt beviljat ett stöd på 
18,7 miljoner ecu till projekt som medlemsstaterna lagt fram för 1997. 
694. Genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 1615/89 som förlängts genom förordning 
(EG) nr 400/94 om upprättande av ett europeiskt system for information och kontakter rörande 
skogsbruk har givit upphov till fortsatta insatser som syftar till att harmonisera och förbättra 
kvaliteten på europeisk statistik i fråga om skogsbruk. Samrad på detta område med internationella 
organisationer såsom ECE och FAO har konsoliderats. 
Artikel8 
695. De åtgärder som avses i artikel 8 i förordning (EEG) nr 4256/88 ( ' ), ändrad genom förordning 
(EEG) nr 2085/93 (:). föreskriver 
— pilot- eller demonstrationsprojekt. 
— tekniskt bistånd. 
— utvärderingsstudier. 
— de åtgärder som krävs lör att sprida resultaten. 
696. Dessa åtgärder syltar till 
— att utforska möjligheterna till nyskapande utveckling som skulle kunna faen kalalysatoreffekt 
på utvecklingen i landsbygdsområdena, 
— att utvärdera och bedöma effektiviteten hos andra gemenskapsåtgärder. 
(') EGTL 374. 31.I2.I98S. v 24. 
I) EGTL 193. 31 7 1993. s 44 
LANDSBYGDSUTVECKLING 151 
— att på gemenskapsnivån sprida kunskaper, erfarenhet och resultat av verksamheter på området 
för landsbygdsutveckling och av förbättringar av jordbruksstrukturer. 
697. En ansökningsomgång för pilotprojekt och demonstrationsprojekt för kvinnor på landsbygden 
offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning i september 1996 ('). I slutet av 
februari 1997 hade drygt 400 förslag inkommit, vilka har granskats under året. Kommissionen 
kommer i början av 1998 att välja ut vilka projekt som skall godkännas. 
Jordbruksforskning 
698. Under 1997 finansierades jordbruksforskningen qver två särskilda program inom 
gemenskapens forsknings- och utvecklingsbudget (FoU), nämligen 
1) "Jordbruk och jordbruksindustri, inklusive fiske, Air, 1990-1994" (:). 
2) "Jordbruk och fiske, inklusive jordbruksindustri, livsmedelsteknik, Skogsbrukjordbruks- och 
landsbygdsutveckling, Fair, 1994-1998" (').'. 
699. Under 1997 inlämnades de slutliga rapporterna och slutliga betalningar gjordes för 9 projekt 
under Air-programmet som nu håller på att avslutas. 
700. En betydande andel (260 miljoner ecu) av det pågående Fair-programmets budget om totalt 
650 miljoner ecu är avsett till FoU inom jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling. 
701. Inlämnade resultat och tillgängliga publikationer tyder på att de 43 projekt som valdes ut 
av de 520 projektförslag som inlämnades i den första ansökningsomgången (4) till Fair 1995 och 
för vilka 43 miljoner ecu fanns disponibla, ger resultat som är på väg att råda bot på några av 
de problem som den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen står inför. 
702. Av de 518 förslag rörande jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling som lämnats 
in i den andra omgången (s) till Fair 1996, finansierades totalt 77 projekt med de 62 miljoner 
ecu som var disponibla och dessa projekt håller nu på att genomföras. 
(') EGTC284. 27.9.1996. s. 21. 
(:) EGTL 265. 21.9.1991. 
(•) EGTL 334. 22.12.1994. 
(4) EGTC357. 15.12.1994. 
(s) EGTC337, 15.12.1995. 
152 LANDSBYGDSUTVECKLING 
703. När tiden för den tredje ansökningsomgången löpte ut (') hade 338 ansökningar kommit 
in som konkurrerade om de disponibla anslagen om 46 miljoner ecu. Totalt valdes 63 projekt 
ut avseende vetenskaplig forskning i jordbruket, skogsbruk och landsbygdsutveckling. Ytterligare 
8 projekt placerades som reserver, i händelse av att ytterligare medel frigörs genom besparingar 
vad avser finansieringen av projekten pa huvudlistan. 
Forskning beträffande transmissibel spongiform encefalopati 
704. Till följd av de slutsatser som dragits av det arbete som utförts av en grupp forskare under 
ledning av professor Weissmann antog kommissionen den 13 november 1996 åtgärdsplanen 
"Forskning om transmissibel spongiform encefalopati". Som första stora etapp i denna plan 
lanserades den 17 december 1996 en särskild ansökningsomgång med sista inlämningsdatum den 
14 februari 1997 (2) för projekt inom ramen för det särskilda Fair-programmet på området 
"Jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling" med ett anslag på 8,8 miljoner ecu. Totalt 24 
förslag inkom varav 8 valdes ut för finansiering. Stora insatser görs bland annat för att utarbeta 
diagnostiska prov på levande djur och på slaktkroppar,-analys av genetiska faktorer som påverkar 
den varierade känsligheten för BSE och för skrapie samt studier för att utvärdera överföring av 
transmissibel spongiform encefalopati hos olika djurarter. 
705. Den särskilda ansökningsomgången inom Fair-programmet följdes av en ansökningsomgång 
som utfördes gemensamt med de särskilda programmen Biomed, Biotech och Fair. Denna 
ansökningsomgång började den 29 april 1997 med sista inlämningsdag den 15 juli 1997 C). För 
denna del föreslog kommissionen ett anslag på 35 miljoner ecu vilket godkändes av rådet och 
parlamentet inom ramen för en tilläggsfinansiering for programramen för pågående 
gemcnskapslbrskning. Totalt 66 förslag inlämnades varav 23 fördes upp på en prioriterad lista 
vilket innebär att de har den vetenskapliga kvalitet som krävs lör att de skall komma i beaktande 
för eventuell gemenskapsfinansiering. 
Genetiska resurser i jordbruket 
706. Genom förordning (EG) nr 1467/941 (4) om bevarande, karakterisering, insamlande och 
användning av genetiska resurser i jordbruket upprättades ett femårigt program med en budget 
på 20 miljoner ecu. Målsättningen är att hjälpa till att säkerställa och förbättra bevarande, 
karakterisering, dokumentation, utvärdering och användning av genetiska växt- och djurresurser 
som används i Europeiska unionens jordbruk. 
(') EGTC 381. 17 12 1996. 
r) EGTC 3X1. 17.12.1996 
ij EGTC 134. 29 4 1997. 
C*) EGTL 159. 2K6 1994. s. I 
LANDSBYGDSUTVECKLING 153 
707. Tio förslag valdes ut i en första ansökningsomgång och beviljades EU-finansiering och 
fem förslag valdes ut i en andra ansökningsomgång 1995 och 1996. Med hänsyn till att en mindre 
budget är disponibel 1997 (0,2 miljoner ecu) inriktades åtgärderna på tilläggsåtgärder med 
anordnande av möten och workshops om bevarande av genetiska resurser. En tredje 
ansökningsomgång ägde rum under det andra halvåret 1996 för finansiering av utvalda projekt 
under 1997. 
fSH-t-té^ 
V — Finansiering av den gemensamma 
jordbrukspolitiken år 1997 
EUGFJ:s garantisektion 
708. Budgetåret 1997 omfattades av den allmänna åtstramningspolitik som förs i medlemsstaterna. 
Den budgetansvariga myndigheten hade beslutat att generellt minska anslagen till EUGFJ:s 
garantisektion med cirka 1 miljard ecu, dock utan att röra anslagen till sektorn för nötkött, vilket 
innebar att anslagen fastställdes till 40 805 miljoner ecu sammanlagt, dvs. samma nivå som för 
1996 års ursprungliga budget på 40 828 miljoner ecu. Likväl har utgifterna kunnat hållas inom 
budgetramen. Detta resultat kunde uppnås bl.a. genom ett underutnyttjande av anslag på cirka 
800 miljoner ecu vad gäller sektorn för nötkött (begränsade interventionsuppköp och minskade 
bidrag för förtidsslakt av kalvar) och cirka 600 miljoner ecu vad gäller sektorn för get- och fårkött 
(minskade bidrag på grund av fortsatt höga marknadspriser). Därtill kommer en lägre förbrukning 
av anslagen till sockersektorn (200 miljoner ecu, minskat exportbidrag för socker inom kvoten) 
och spannmålssektorn (200 miljoner ecu, mindre intervenuonsuppköp) liksom uppbörden av ungefär 
460 miljoner ecu i tilläggsavgifter för överskridande av mjölkkvoten. Härigenom frigjordes ett 
tillräckligt stort utrymme för att finansiera utbetalningen under 1997 av ett förskott på 50 % av 
odlingsstödet för oljehaltiga grödor ( 1 300 miljoner ecu), som inte ingick i budgeten, och för 
att täcka marknadskostnader på ungefär 470 miljoner ecu, som skall belasta 1997 års budget, 
för extraordinära åtgärder för att stoppa den svinpestepizooti som utbrutit i början av 1997 och 
som utvecklade sig i stor skala under hela året, framför allt i Nederländerna. 
709. Det bör understrykas att beräkningar av framtida utgifter på jordbruksområdet är mycket 
vanskliga. Upp till tjugo månader kan förlöpa mellan fastställande och genomförande av vissa 
utgifter, och många oförutsebara aspekter, såväl interna som externa, inbegripet omräkningskursen 
ecu/dollar, kan inverka på dessa utgifter. 
770. Därtill kommer att kommissionens budgetprognos är starkt beroende av de utgiftsprognoser 
och av vissa produktionsprognoser som skall upprättas av medlemsstaterna och inrapporteras 
till kommissionen enligt villkor som är fastställda i lagstiftning. Kommissionen försöker förbättra 
villkoren för den ekonomiska förvaltningen och genomför för närvarande ett åtgärdsprogram i 
156 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 
detta syfte. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att medverka till dessa ansträngningar genom 
att följa bestämmelserna och iaktta tidsfristen för överlämnande av uppgifterna samt förbättra 
kvaliteten på dessa. 
Budgetdisciplin 
Riktlinje 
711. 1997 omfattas liksom tidigare budgetår av kraven på budgetdisciplin, särskilt vad gäller 
den riktlinje som följer av avtalet vid Europeiska rådet i Bryssel i februari 1988 och som på samma 
grundval förlängdes till 1999 vid Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992. Denna riktlinje, 
som åskådliggör nödvändigheten av att fastställa utgiftsramar för den gemensamma 
jordbrukspolitiken, begränsar den årliga ökningstakten av dessa utgifter. 
712. Sedan 1991 kan den totala utvecklingen av utgifterna för garantiscktionen vid EUGFJ 
sammanfattas på följande sätt: 
KUGFJrs garantisektion 
(miljoner ecu i 
Kiktlinjc 
Utgifler finansierade mom rumen 
tor nkiliii|cn 
Marginal 
Suinma utgifter (') i ')') i 
^2 511 
M> WI 
1 550 
31 7X4 IW 
35 039 
31 lll> 
3 920 
31 950 I »w \ 
36 657 
34 5W 
2 067 
34 590 IW4 
36 465 
32 970 
3 495 
32 970 IWS 
37 944 
34 503 
3 441 
34 503 IWd 
40 828 
39 108 
1 720 
39 108 IW7 
41 805 
40 805 
I 000 <:) 
40 805 n 
'> Sanulip typcr av uljiilicr linunsicras mem ramcn 1er rtkilinicn I'r.n.m. IW 
') Preliminär 
713. För budgetåret 1997 hade riktlinjen fastställts till 41 805 miljoner ecu (exklusive 500 miljoner 
ecu i anslag till den monetära reserven). Budgetförslaget grundades på uppskattade anslagsbehov 
som motsvarade riktlinjen. Den budgetansvariga myndigheten har dock generellt minskat 
anslagsramen med I miljard ecu och antagit en budget på 40 805 miljoner ecu dvs. samma nivå 
som 1996 års budget (40 828 miljoner ecu). 
714. Diagram 15 visar riktlinjens utveckling Iran 1988 till 1997. kostnadsutvecklingen från 1987 
till 1996 och anslagsnivån för budgetåret 1997. 
FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 157 
Kostnadsutvecklingen i EUGFJ-garantisektlonen 
(miljarder ecu) 
1988 ^^^^fcl 
1992 1993 1Q vmmu^ 
199S 
1996 * 
i »arv * QÛ7 r\ 
1) Budgetanslag för 1997. **' u (1) Budgetanslag för 1997. 
rCä//a;GDVI-EUGFJ. 
Diagram 15 
Den monetära reserven 
715. Mekanismen har beskrivits i 1995 års rapport om jordbruksläget på sidan 138 och 139. 
716. Enligt rådets beslut om budgetdisciplin skall under budgetåret 1997 dollarpariteten i 
förhållande till ecu vara lika med dollarns genomsnittsparitet under perioden januari-mars 1996 
varvid 1 US-dollar = 0,78 ecu. Dollarkursen mellan den 1 augusti 1996 och den 31 juli 1997 låg 
i genomsnitt på 0,84 vilket medfört en besparing på 244 miljoner ecu. Den del av besparingen 
som överstiger 200 miljoner ecu kommer att föreslås överföras till den monetära reserven. 
158 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 
EUGFJ-garantisektionens plats i den allmänna budgeten 
717. Av Europeiska unionens allmänna budget för 1997 på totalt 80 880 miljoner ecu (i 
betalningsbemyndiganden) har 41 305 miljone: ecu betalningsbemyndigandcn (inbegripet den 
monetära reserven och anslagen under kapitel BO-40 "anslag och reserver"), dvs. 51 9c, tilldelats 
EUGFJ:s garantisektion. År 1996 utgjorde garantisektionens utgifter 48 9c av utgifterna i den 
allmänna budgeten. 
718. Diagram 16 visar utvecklingen av garantisektionens andel i den allmänna budgeten sedan 
1988. Den generella minskningen av garantisektionens andel beror på utvecklingen av andra 
gemenskapsåtgärder och på målsättningen att begränsa ökningen av jordbruksutgifterna. 
Kostnadsutvecklingen för EUGFJ-garantisektionen jämfört med 
Europeiska unionens totala kostnader i allmänna budgeten 
90-
80-
70-
60-
50-
40-
30-
20-
10-
0 (miljarder ecu) 
Totala kostnader allmänna budgeten 
Kostnaden för EUGFJ-garantisektionen 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (') 
(') Budgetanslag. 
Källa: GD VI - EUGFJ. 
Diagram 16 
FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 ' 159 
Utgifternas art 
719. EUGFJ:s garantiscktion finansierar främst utgifter inom ramen för de gemensamma 
organisationerna av jordbruksmarknaderna genom 
— marknadsstödjandc åtgärder (11 668,7 miljoner ecu i utgifter 1996V och 
— direktstöd (27 807,4 miljoner ecu i utgifter 1996). 
Utveckling av utgifterna för EUGFJ-garantisektionen 
Uppdelade efter typ av finansiering 
(miljoner ecu) 
(')"Negativa" utgifter eftersom de består av återbetalningar i samband med råkenskapsavslut 
och av mjölkavgifter 
Källa: GD VI - EUGFJ. 
Diagram 17 
720. Som marknadsstödjandc åtgärder klassificeras exportbidrag (5 699,8 miljoner ecu 1996), 
lagerstöd (I 391.6 miljoner ecu 1996). vägledande bidrag (886,6 miljoner ecu 1996), stöd till 
bearbetning och saluföring (1 433,5 miljoner ecu 1996). konsumtionsstöd (1 636,6 miljoner ecu 
1996), stöd for uttag av jordbruksmark och liknande åtgärder (111,9 miljoner ecu 1996) och diverse 
utgifter (508.7 miljoner ecu 1996). 
160 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 
721. Det priskompenserandc direktstödet är för närvarande den klart viktigaste åtgärdstypen. 
Det handlar framför allt om direkt stöd till producenter som omfattas av reformen (jordbruksgrödor: 
15 838,1 miljoner ecu 1996, nötkött: 3 809,2 miljoner ecu 1996). 
722. Därutöver är det meningen att EUGFJ:s garantisektion till följd av omorienteringen och 
sedan reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken helt eller delvis skall finansiera vissa 
särskilda åtgärder rörande förvaltning av jordbruksmarknaderna, t.ex. utdelning av 
jordbruksprodukter till mindre bemedlade inom gemenskapen, åtgärder för att bekämpa bedrägeri, 
kvalitetsfrämjande åtgärder, liksom åtgärder som syftar till att kompensera den speciella geografiska 
situationen för de utomeuropeiska franska departementen (Poseidom), öarna Madeira och Azorerna 
(Poscima) liksom öarna i Egeiska havet. Inom ramen för reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken bör även sådana åtgärder nämnas som kompletterande åtgärder för att stödja 
producenter som satsar på miljöskydd, bevarande av naturområden, exploatering av skogsresurser 
eller som överlåter sin jordbruksverksamhel och förtidspensionerar sig. 
723. Diagram 17 visar att reformen medfört stora förändringar om man jämför 1996 års nivå 
på de viktigaste formerna av finansiering med budgetåret före reformen. Särskilt framträdande 
är den starka minskningen av utgifterna för lagerstöd till följd av saneringen av marknaderna, 
minskningen av utgifterna for exportbidrag och den betydande andel som utgörs av nya former 
för stöd som införts eller utvecklats iicnom reformen. 
Fördelning av budgetanslagen per sektor 
724. Fördelningen av 1997 års budgetanslag per sektor framgår av diagram 18. 
725. Det bör erinras om att i kapitel 10 •jordbruksgrödor" omgrupperas 1997 års anslag för 
spannmål, oljefröväxter och baljväxtcr. Heklarstödel (inbegripet uttag av mark) utgör där en mycket 
betydande andel ( 15 046 miljoner ecu). 
726. Anslagsökningen i kapitel B1-21 "nötkött" för alt täcka nödvändiga utgifter för att utrota 
BSE-sjukan och ge inkomststöd till uppfödare medförde en storökning av sektorns andel i EUGFJ-
garantisektionens totala utgifter. Kostnadsökningen för detta budgetår kan uppskattas till 1.2 
miljarder ecu. I detta belopp ingår inga utgifter för exportbidrag och offentliga interventionslager 
på grund av svårigheten att särskilja de kostnader som är relaterade till BSE-krisen. 
727. Den historiska utvecklingen av EUGFJ-garantisektioncns kostnader per sektor och 
medlemsstat och en detaljerad redogörelse lör utgifterna tor EUGFJ:s garantisektion i 1997 ärs 
budget per sektor och utgiftsslag visas i tabellerna 3.4.1. 3.4.2, 3.4.3 och 3.4.4 (rapportens 
statistikdel). 
FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 161 
Fördelning per sektor av EUGFJ-garantisektionen 
budgetanslag "1997" 
(miljoner ecu) 
Frukt och grönsaker 
1679 Får- och getkött 
7451 miljoner ECU Jordbruksgrödor 
16160 
KäÄa;GDVI-EUGFJ. 
Diagram 18 
Offentliga interventionslager 
728. Som framgår av tabell 3.4.5 (rapportens statistikdel) yttrar sig utvecklingen mellan den 
31 december 1995 och den 31 december 1996 i en svag ökning av det bokförda värdet på de lagrade 
produkterna jämfört med 1995. Mellan 1994 och 1995 sjönk det bokförda värdet från 
1 133,4 miljoner ecu till 501,6 miljoner ecu, dvs. en minskning på 56 %. I slutet av 1996 låg 
det bokförda värdet på nivån 552,5 miljoner ecu vilket är en måttlig ökning på 10 %. 
729. Utvecklingen beror på 
— en kraftig minskning av lagren av samtliga spannmålssorter (- 79 96). Sorghumlagren och 
lagren av vete som inte är av brödkvalitet är borta. 
— en minskning på 62 % av de lagrade kvantiteterna olivolja och avskaffandet av stödet för tobak, 
162 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 
— en betydande ökning av lagren av mjölkprodukter (+80 %), 
— en mycket stark ökning av lagren av nötkött (+96 9c) till följd av interventionsuppköp inom 
ramen för stödet till marknaden för nötkött (se nedan)? 
1 000 
750 
500 
250 Bokfört värde av produkter i offentliga 
lager hos interventionsorgan 
Situation: 
31.12.1994 
^^[ 31.12.1995 
fc^dsb" 30.6.1996 
S* *** J* .J (miljoner ecu) 
$? 
&*& <$ ^ & * J» 
Källa: GD VI - EUGFJ. 
Diagram 19 
730. Under första halvåret av 1997 var utvecklingen följande: 
— Effekten av fortsatta interventionsuppköp av nötkött tar sig uttryck i en lagerökning från 
294,7 miljoner ecu den 31 december 1996 till 467,7 miljoner ecu den 30 juni 1997. 
— Lagren av skummjölkspulvcr och smör har ökat. 
731. Det bör påpekas att möjligheten till interventionsuppköp av tobak avskaffades 1995. De 
sista lagren har tömts under 1996. 
732. Utvecklingen framgår även av diagram 19. 
FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 163 
Granskning och godkännande av räkenskaperna 
733. Granskning och godkännande av räkenskaperna för EUGFJ:s garantisektion innebär en 
definitiv bekräftelse på medlemsstaternas utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken, efter 
kontroll av årliga deklarationer, kontroller på platsen av olika dokument och efter ett stort antal 
administrativa och materiella kontroller under ledning av medlemsstaternas behöriga organ. 
734. Den 23 april och den 30 juli 1997 beslutade kommissionen att godkänna räkenskaperna 
vad gäller utgifter för räkenskapsåret 1993 som finansierats av EUGFJ:s garantisektion. 
735. Inom ramen för det nya förfarandet vid granskning och godkännande av räkenskaperna 
beslutade kommissionen den 5 maj 1997 och den 30 juli 1997 att godkänna räkenskaperna 
(medlemsstaternas redovisning) vad gäller utgifter för räkenskapsåret 1996 som finansierats av 
EUGFJ:s garantisektion. 
736. Granskningen av räkenskaperna lör räkenskapsåret 1994 håller på att avslutas och 
diskussionerna med medlemsstaterna om granskning och godkännande av räkenskaperna för 
räkenskapsåret 1995 har slutförts. 
737. Vidare genomförde kommissionen övcrcnsstämmelsekontrollcn av de utgifter på 39 miljarder 
ecu för budgetåret 1996 som deklarerats till utbctalningsställena och till de organ som ansvarar 
för att kontrollera att ansökningar överensstämmer med gemenskapslagstiftningen. 
738. Under 1997 gjorde kommissionens ansvariga tjänstemän ett uttalande om det första året 
lör tillämpning av förordningarna (EG) nr 1287/95 och (EG) nr 1663/95 om det nya förfarandet 
vid granskning och godkännande av räkenskaperna. De flesta medlemsstaterna uppfyllde den 
15 oktober 1996 samtliga kriterier som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen vad gäller 
ackreditering av utbetalningsställen och särskilt tillkomsten av ett centralt samordningsorgan, 
attestering av utbetalningsställets bokföring, inrättande av organ för internkontroll av 
utbetalningsställena, systematisering av förvaltnings-, kontroll- och utbetalningsförfarandena. 
De övriga medlemsstaterna förväntas fortsätta sina ansträngningar i detta avseende. 
739. Närmare uppgifter om förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna 
offentliggörs varje år av kommissionen i den finansiella rapporten för EUGFJ:s garantisektion. 
Den tjugosjätte finansiella rapporten för budgetåret 1996 (') innehåller bl.a. närmare uppgifter 
om det förlikningsorgan som infördes genom reformen av förfarandet för granskning och 
godkännande av räkenskaperna. 
(') "Den tjugosjätte finansiella rapporten för budgetaret 1996" (KOM(97) 589 slutlig). 
164 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 
Utveckling av jordbruksmarknadernas utgifter 1997 
740. Utnyttjandet av anslagen för budgetåret 1997 ( ' ) uppgår till 40 423 miljoner ecu, dvs. 99,1 % 
av de anslag som tagits upp i budgeten. Vid budgetårets slut fanns det 310 miljoner ecu i 
outnyttjade anslag. Denna återstod minskade till 286 miljoner ecu efter en överföring på 20 miljoner 
ecu från kapitel BO-40 till underavsnitt B 1 i budgeten och en överföring på 44 miljoner ecu till 
den monetära reserven. 
741. Anslagen har framför allt underutnyttjats i kapitlen nötkött (- 870,6 miljoner ecu), får-
och getkött (- 553,9 miljoner ecu) och mjölk och mjölkprodukter (- 523,6 miljoner ecu). När 
det gäller nötkött beror denna situation främst på en markant uppgång i konsumtionen trots 
BSE-krisen (bovin spongiform encefalopati) vilken lett till färre interventionsuppköp än planerat 
(350 000 ton istället för 530 000 ton). För får- och getkött beror situationen till stor del på högre 
marknadspriser och därmed ett minskat behov av anslag för grundbidraget för tackor. När det 
gäller mjölksektorn beror underutnyttjandet huvudsakligen på att tilläggsavgifter inkasserats i 
samband med mjölkproducenternas deltagande och på den mycket låga exportbidragsnivån för ost. 
742. Det bör påpekas att anslagen överutnyttjades i betydande omfattning i främst två kapitel 
(jordbruksgrödor och griskött). När det gäller jordbruksgrödor beror överskridandet på att rådet 
inte fattade något beslut om att flytta fram betalningsdatumet för hektarstödet för oljehaltiga grödor 
för regleringsåret 1997/98 till budgetåret 1998 vilket lett till en extrautgift på 1 313 miljoner ecu 
under 1997. När det gäller griskött har kommissionen belastats med stora utgifter på upp emot 
400 miljoner ecu för att kompensera producenterna för de sanitära åtgärder som vidtagits för att 
utrota epizootin klassisk svinpest som särskilt härjade i Nederländerna. Utvecklingen av 
dollar/ecu-kursen har medfört besparingar på 244 miljoner ecu. Den kurs som användes i budgeten 
var 1 USD = 0,78 ecu medan medelvärdet för dollarns notering låg på 1 USD = 0,84 ecu. 
EUGFJis utvecklingssektion 
743. Genomförandet av reformen av strukturfonderna sedan den 1 januari 1989 har gradvis 
förändrat arten av de stöd som beviljas av EUGFJ:s utvecklingssektion. En stadigt ökande andel 
av gemenskapsbidragen utgörs av medfinansiering av åtgärdsprogram (totalt 99,4 % år 1996, jämfört 
med 52 % 1993 och 40 % 1991 ). Dessutom har den andra reformen av strukturfonderna som 
inleddes den 1 januari 1994 gjort det möjligt att åstadkomma ett stödsystem som innebär att nästan 
hela Finansieringen av EUGFJ:s utvecklingssektion verkställs genom flerårig programplanering 
av åtgärder som kännetecknas av samarbete och ansvarsfördelning enligt subsidiaritetsprincipen 
mellan kommissionen och medlemsstaterna. 
(') EUGFJ:s budgetår börjar den 16 oktober och avslutas den 15 oktober nästföljande kalenderår. 
FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 165 
744. Den innevarande programplaneringsperioden, som omfattar åren 1994 till 1999, kännetecknas 
av att de principer som styrde den första perioden efter reformen av fonderna har befästs. Dessutom 
innebär den en viss förenkling av förfarandena, till exempel i fråga om förordning (EG) 
nr 951/97 (') (åtgärder för saluföring och bearbetning av jordbruksprodukter). Likaledes har 
förordning (EG) nr 950/97 (2) om åtgärder för förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet 
ändrats så att finansieringen av åtgärderna nu sker inom ramen för ett flerårigt program på liknande 
sätt som för andra mål, vilket har medgett en harmonisering av finansieringsmekanismerna. Detta 
innebär att de ordningar för gemenskapsstöd vars förvaltning medlemsstaterna ansvarar för och 
som utgör en väsentlig andel av utvecklingssektionens finansiering (program för förbättring av 
jordbruksföretag, kompensationsbetalningar etc.) leder till återbetalningar upp till de belopp som 
föreskrivs i de fleråriga programmen för ordningarna. 
745. De åtgärder som genomförs på medlemsstaternas initiativ inom de gemenskapsstödramar 
som tillämpas, kompletteras av de initiativ som initierats av kommissionen, bland annat 
gemenskapsinitiativen Leader II eller Regis II, Interreg II och Peace, liksom de åtgärder som 
finansieras inom ramen för artikel 8 i förordning (EEG) nr 4256/88 och övergångsåtgärderna. 
Genomförd finansiering 
746. Utvecklingen av EUGFJ:s utvecklingssektions utgifter för de olika medlemsstaterna under 
perioden 1991-1996 framgår av nedanstående tabell. 
747. Det är också intressant att återge fördelningen mellan de prioriterade målen för 
strukturfonderna. EUGFJ:s utvecklingssektion beviljar stöd enligt följande fyra mål: 
— Mål 1 (regioner som utvecklas långsammare). 
— Mål 5a (jordbruksstrukturer inom samtliga regioner). 
— Mål 5b (landsbygdsutvecklingen i ett antal avgränsade områden). 
— Mål 6 (nordliga regioner), efter anslutningen av de nya medlemsstaterna. 
748. För 1994, 1995 och 1996 skiljs också i tabellen nedan utgifterna inom gemenskapsinitiativ 
från de som faller under artikel 8 i förordning (EEG) nr 4256/88 (finansiering av åtgärder som 
gäller teknisk rådgivning, undersökningar av allmän natur, pilot- och demonstrationsprojekt) samt 
övergångsåtgärder (tidigare åtgärder som inte kan hänföras till något av de mål som definieras 
enligt de nya reglerna). 
(') EGT L 142, 2.6.1997, s. 22 (tidigare förordning (EEG) nr 866/90). 
(2) EGT L 142, 2.6.1997, s. 1 (tidigare förordning (EEG) nr 2328/91). 
166 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÄR 1997 
KU(îFJ:s utvecklingssektions utgifter (åtagandebemyndiganden) 
(miljoner eiul 
Mcdleinsstai 
Belgiqi'e/Belgie 
Daninark 
Deutschland 
EXXd6a(Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Svenge 
United Kingdom 
Ovriga 
Sum ma 1 99 1 
30.488 
18.038 
200.192 
274.205 
514,155 
425,262 
168.501 
326.511 
6,666 
20.496 
-
313.402 
-
-
110.243 
2 408,159 I'i'i: 
28,178 
23.518 
253.758 
392.200 
633.600 
554.359 
194.510 
375,874 
6.362 
21.899 
-
289.775 
-
-
100.781 
2 874.814 1993 
41.702 
19.986 
348.724 
402.853 
412.906 
633.502 
165.709 
624,978 
9,014 
19.526 
-
313.946 
-
-
99.495 
3 093..397(') 1994 
37.598 
42.491 
700.181 
266.288 
544.770 
619,763 
178.317 
263.187 
9,802 
32.068 
0.000 
510.490 
0.000 
0.000 
130,470 
3 335.425 1995 
40.0 
16.7 
807.9 
463,8 
709.5 
347,8 
157.3 
454.2 
6.0 
13.1 
97.7 
282.7 
109.8 
24.7 
74.1 
3,7 
3 609,1 1996 
39.9 
29.1 
805.1 
328.3 
695.0 
526.3 
261,1 
428.1 
4.3 
27,3 
122.6 
379.5 
102.4 
65,4 
116,0 
4.1 
3 934,5 
Inklusive (1975 av medel' (.'allande liera mcdlcinssialci 
Utveckling av genomförandet per mål 
(mil/imer eiul 
Mai 
(ivmenskupens slodranuir 
Mai 1 (regioner sum utvecklas 
langsammare) 
Mai 5a (jordbruksstrukturer) 
Mai 5b (landsbygdsutveckling) 
Mai 6 (nordliga omraden) 
(lemenskapsinititiiiv 
Leader 
Interreg 
Regis 
Envireg 
Peace 
Posei 
Artikel 8 i forordning nr 256/88/EEG 
Overgangsatgarder 
Summa |99| 
1 440.827 
631.252 
260.152 
Inbegr 
75.928 
2 408.159 1992 
1 634.683 
701.333 
475.798 
ipen i övriga 
63.000 
2 874.814 199 \ 
1 599.218 
923.884 
508.644 
rubriker 
61.655 (') 
3 093.397 O 1994 
. 1 904.274 
1 131.599 
271.836 
2.667 
4,249 
0.005 
5 849 
0.000 
5.184 
9.762 
3 335.425 1995 
2 395.2 
655.9 
249.5 
47.7 
235.9 
12.8 
4.1 
0.0 
1.3 
0.0 
0.6 
10.3 
3 609.1 1996 
2 416,5 
802.4 
508.4 
44.7 
83.1 
31.3 
17.0 
0.0 
8.1 
0.0 
15.4 
7.6 
3 934,5 
Inklusive (1.975 a\ medel l'allandc Heta tncdlenisslaiei 166 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÄR 1997 
KUGFJ:s utvecklingssektions utgifter (åtagandebemyndiganden) 
(miljoner eiul 
Medleinsstat 
Bclgiqt'c/Belgie 
Daninark 
Deutschland 
EXXd6a(Ellada) 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreich 
Portugal 
Suomi/Finland 
Svenge 
United Kingdom 
Ovriga 
Summa 1 99 1 
30.488 
18.038 
200.192 
274.205 
514,155 
425,262 
168.501 
326.511 
6,666 
20.496 
-
313.402 
-
-
110.243 
2 408,159 i'i'i: 
28,178 
23.518 
253.758 
392.200 
633.600 
554.359 
194.510 
375,874 
6.362 
21.899 
-
289.775 
-
-
100.781 
2 874.814 1993 
41.702 
19.986 
348.724 
402.853 
412.906 
633.502 
165.709 
624,978 
9,014 
19.526 
-
313.946 
-
-
99.495 
3 093..397(') 1994 
37.598 
42.491 
700.181 
266.288 
544.770 
619,763 
178.317 
263.187 
9,802 
32,068 
0,000 
510.490 
0.000 
0.000 
130,470 
3 335.425 1995 
40.0 
16.7 
807.9 
463,8 
709.5 
347,8 
157.3 
454.2 
6.0 
13.1 
97.7 
282.7 
109.8 
24.7 
74.1 
3,7 
3 609,1 1996 
39.9 
29.1 
805.1 
328.3 
695.0 
526.3 
261,1 
428.1 
4.3 
27,3 
122.6 
379.5 
102.4 
65,4 
116,0 
4.1 
3 934,5 
Inklusive (1975 av medel (.'allande Hera mcdlcinssialci 
Utveckling av genomförandet per mål 
(mil/imer eiul 
Mai 
(ivmenskupens slodmnuir 
Mai 1 (regioner sum utvecklas 
langsammare) 
Mai 5a (jordbruksstrukturer) 
Mai 5b (landsbygdsutveckling) 
Mai 6 (nordliga omraden) 
(iemenskapsiniiiutiv 
Leader 
Interreg 
Regis 
Envireg 
Peace-
Pose i 
Artikel 8 i forordning nr 256/88/EEG 
Overgangsatgarder 
Summa |99| 
1 440.827 
631.252 
260.152 
Inbegr 
75.928 
2 408.159 1992 
1 634.683 
701.333 
475.798 
ipen i övriga 
63.000 
2 874.814 199 \ 
1 599.218 
923.884 
508.644 
rubriker 
61.655 (') 
3 093.397 O 1994 
. 1 904.274 
1 131.599 
271.836 
2.667 
4,249 
0.005 
5 849 
0.000 
5.184 
9.762 
3 335.425 1995 
2 395.2 
655.9 
249.5 
47.7 
235.9 
12.8 
4.1 
0.0 
1.3 
0.0 
0.6 
10.3 
3 609.1 1996 
2 416,5 
802.4 
508.4 
44.7 
83.1 
31.3 
17.0 
0.0 
8.1 
0.0 
15.4 
7.6 
3 934,5 
Inklusive (1.975 d\ medel l'allandc Heta tncdlenisslaiei 
FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 167 
749. Det kan noteras att utgifterna enligt mål 1, som har ökat sedan år 1991, stabiliserades mot 
slutet av den första perioden, för att sedan åter öka under år 1994, 1995 och 1996. 
750. Utgifterna enligt mål 5a har varit tämligen oförändrade under perioden med tanke på att 
en topp noterades 1994 på grund av ändringen av finansieringssystemet för så kallade indirekta 
åtgärder (tidigare förordning (EEG) nr 2328/91) som innebar att detta budgetår belastades med 
både utbetalningarna för 1993 och den nya finansieringen för 1994. Utgifterna för mål 5 b ökade 
kraftigt från 1990 till 1993, vilket återspeglar den tonvikt som lades vid landsbygdsutvecklingen, 
men de har minskat avsevärt under 1994 till följd av de förseningar i den nya programplaneringen 
som har åtgärdats under 1996. 
751. Vad gäller övergångsåtgärder, dvs. åtgärder som håller på att slutföras, kan man konstatera 
att utgifterna för dessa har minskat sedan 1991. 
752. Medan beloppen för mål 1 och 5b under åren 1991-1993 även avsåg åtgärder som omfattades 
av gemenskapens stödramar liksom åtgärder inom ramen för gemenskapsinitiativ och enligt artikel 8 
i förordning (EEG) nr 4256/88, omfattas beloppen enligt de senare två åtgärdstyperna av egna 
budgetrubriker sedan 1994. 
Budgetgenomförande 
753. 1 förhållande till tillgängliga anslag, bland annat de anslag som ursprungligen angavs i 
budgeten, ändringsbudgelen efter utvidgningen, utbetalningar och överförda krediter 
(3 987,2 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden och 4 093,1 miljoner ecu i betalnings-
bemyndiganden), var budgetgenomförandet för 1996 för hela EUGFJ:s utvecklingssektion 98,7% 
för åtagandebemyndigandena och 86,3 % för betalningsbemyndigandena. 
754. De i budgeten angivna anslagen för 1997 uppgår till 4 253,1 miljoner ecu för åtaganden 
och 3 761,8 miljoner ecu för betalningar. Dessa belopp omfattar anslag avsedda för 
gemenskapsinitiativ. Liksom för föregående år omfattar beloppen också den andel krediter som 
verkställs med stöd av förordning (EEG) nr 3575/90 till Tysklands nya delstater, liksom de belopp 
som är avsatta för genomförandet av programmen för de mest avlägset belägna områdena inom 
gemenskapen, vilka ingår i kapitlet "Strukturfonderna". Totalbeloppet för åtagandebemyndiganden 
omfattar inte de krediter som beviljas till åtgärder inom fiskesektorn eftersom denna är skild från 
jordbrukssektorn. 
Egna medel från jordbruksområdet 
755. EUGFJ är integrerad i gemenskapsbudgeten. Dess anslag fastställs enligt samma 
budgetförfarande som övriga gemenskapsutgifter. 
168 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 
756. Jordbrukspolitiken ger också inkomster, tack vare de avgifter som debiteras inom ramen 
för den gemensamma organisationen av marknaden. Dessa inkomster, som ingår i Europeiska 
unionens egna resurser, består av följande: 
— Avgifter i form av varierande skatter på import av jordbruksprodukter från tredje land inom 
ramen för den gemensamma organisationen av marknaden. Dessa skatter är avsedda att 
kompensera skillnaden mellan världsmarknadspriset och den prisnivå som man bestämt att 
upprätthålla inom unionen. Till följd av jordbruksavtalet inom ramen lör de multilaterala 
handelsförhandlingarna i Uruguayrundan har importavgiften ersatts av lasta tullar från och 
med regleringsåret 1995. 
— Avgifter som debiteras inom ramen lör den gemensamma organisationen av sockermarknaden. 
Dessa fördelar sig på avgifter på produktionen av socker och isoglukos, avgifter för lagring 
av socker och kompletterande elimineringsavgiftcr. De säkerställer att jordbrukarna och 
sockerföretagen finansierar kostnaderna för avsättning av gemenskapens produktionsöverskott 
i förhållande till konsumtionen inom unionen. 
Utvecklingen av inkomster 
Uppbörd av egna medel till Europeiska unionen till Följd av den gemensamma jordbrukspolitikken 
(miljoner ecu) 
An a\ uppbdtil 
Importavgiilcr 
Sockeravgitter 
- varav produktion (') 
- varav lageravgilier 
- ovngt 
Summa iw; 
1 206.X 
1 002.4 
606.8 
388.6 
7.0 
2 209.2 IW 
1 029.1 
1 115.3 
698.4 
416.7 
0.2 
2 144.4 IV'14 
922.5 
1 382.1 
809.9 
572,2 
0.0 
2 304,6 I w.s 
944.3 
1 316.3 
766.2 
542.0 
7.8 
2 160.6 IWft 
810.1 
1 213.7 
711.5 
490,8 
11.4 
2 023.8 IW 
873.4 
1 366.0 
842.4 
513,4 
10.0 
2 239,4 
(') Inbegripet kompletterande eliminenngsavgilier 
757. I detta sammanhang bör också andra inkomster från jordbruk nämnas. Inom den gemensamma 
organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter betalar producenterna en 
kompletterande avgift när mjölkproduktionskvoterna överskrids. Dessa inkomster har dock inte 
karaktären av Europeiska unionens egna medel och betraktas som åtgärder avsedda att reglera 
jordbruksmarknaderna. De dras därför av direkt från budgetårels jordbruksutgifter i de berörda 
sektorerna. 
469 
VI — Yttre förbindelser 
Förbindelser med Förenta staterna 
758. I enlighet med skriftväxlingen 1996 mellan EG och Förenta staterna om en överenskommelse 
i fråga om spannmål och ris infördes på försök ett system för kumulativ återbetalning för ris i 
juli 1997 och en tullkvot för maltkorn inrättades för 1996. 
759. Diskussionerna fortsätter om ett heltäckande avtal mellan EU och Förenta staterna om vin. 
Avtalet skulle medföra att EU-ursprungsbeteckningar får bättre skydd samtidigt som import tillåts 
från Förenta staterna till EU av viner som framställs enligt vissa metoder som inte är godkända 
i EG. 
760. Bilaterala samråd ägde rum om EG:s stödåtgärder för konserverad frukt. 
761. Förhandlingar slutfördes om ett bilateralt avtal om erkännande av likvärdigheten av de 
sanitära åtgärder som påverkar handeln med levande djur och animaliska produkter och 
kommissionen har överlämnat ett förslag om slutande av avtalet till rådet. 
762. Överläggningar hölls fortlöpande mellan kommissionen och Förenta staternas myndigheter 
i ett försök att lösa frågan om Förenta staternas farhågor när det gällde handelseffekterna av EG:s 
beslut om särskilt riskmaterial. 
763. Bilaterala samråd ägde rum om EG:s export av vetegluten till Förenta staterna. 
Övcrvakningsgruppen lör majsglutcnfoder har fortsatt att mötas regelbundet. 
Förbindelser med Kanada 
764. I december 1996 undertecknade EU och Kanada en politisk deklaration och handlingsplan 
som bland annat är utformad för att stärka och utvidga de ekonomiska och handelsmässiga 
förbindelserna mellan EU och Kanada. Inom ramen lör handlingsplanen kom parterna överens 
170 YTTRE FÖRBINDELSER 
om att före oktober 1997 utväxla förteckningar över handelshinder i en strävan att underlätta 
handeln med varor och tjänster och att ytterligare minska eller undanröja tullar och andra 
handelshinder. 
765. Diskussioner pågick mellan kommissionen och de kanadensiska myndigheterna i en 
ansträngning att lösa problem med tolkning och tillämpning av gemenskapens åtaganden om 
spannmålstullar enligt Världshandelsorganisationen. 
766. I mars 1997 nådde EG och Kanada en principöverenskommelse om ett utkast till ett nytt 
avtal om erkännande av likvärdighet för veterinära åtgärder i handeln. Förfarandet beträffan de 
godkännandet av avtalet försenades på grund av EU:s oro över Kanadas nya restriktiva sanitära 
importpolitik för nötköttsprodukter, som hänger samman med BSE. 
Förbindelser med Mexiko 
767. Den första förhandlingsomgången inför slutandet av ett nytt avtal på områdena politik, 
ekonomi och handel mellan EG och Mexiko ägde rum i Bryssel i juni 1997. Samtalen utmynnade 
i ett utkast till avtal om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete och ett utkast 
till interimavtal om handel och handelsrelaterade frågor. Diskussionerom närmare detaljer i avtalen 
kommer att inledas i slutet av 1997 efter det att de har ratificerats i sin helhet av rådet. 
768. Den 27 maj 1997 undertecknade Europeiska gemenskapen och Mexikos regering ett avtal 
om ömsesidigt erkännande och skydd av benämningar i fråga om alkoholhaltiga drycker. Syftet 
med avtalet är ömsesidigt skydd av benämningar på alkoholhaltiga drycker producerade inom 
de två parternas territorier. Det bör i detta sammanhang noteras att detta avtal är det första avtal 
om alkoholhaltiga drycker som undertecknas med något land i Latinamerika. 
Förbindelser med Mercosur och Chile 
769. Under mötet i den gemensamma kommittén EG/Mercosur, som instiftats genom det 
mellanregionala samarbetsavtalet vilket undertecknades i december 1995, påmindes om den 
tillfälliga tillämpning som råder tills ramavtalet har ratificerats. I detta sammanhang fastslogs 
avtalets handelsmässiga mål och bekräftades de organ som inrättats efter undertecknandet av avtalet 
och särskilt underkommittén för handel. 
770. Underkommittén för handel fick i uppdrag att med medverkan av de tre arbetsgrupperna 
granska frågor som rör handel. Jordbrukssektorn kommer att granskas inom ramen för varugruppen 
vars analys av situationen när det gäller handeln skall vara slutförd i slutet av 1997. 
YTTRE FÖRBINDELSER 171 
771. Samma förfarande för studium av handeln mellan EU och Chile pågår för närvarande. 
Förbindelser med Japan och Sydkorea 
772. Kontakterna med Japan och Sydkorea fortsatte att inriktas pä frågor som rör marknadstillträde 
och avreglering, särskilt när det gäller att fortsätta att avlägsna handelshinder på området växtskydd 
och djurhälsa. I mars 1997 genomförde Fran/. Fischlcr, åtföljd av 20 framstående europeiska 
företagsledare, ett sexdagarsbesök i Japan för alt främja europeisk jordbruks- och livsmedelsexport 
till Japan och stärka kontakterna med den japanska regeringen. Besöket bedömdes som mycket 
framgångsrikt. En allvarlig svårighet har uppstått som en följd av Sydkoreas beslut i mars 1997 
att införa en restriktiv kvot för import av mjölkpulverblandningar (där EU är den dominerande 
leverantören) enligt Världshandelsorganisationens skyddsklausul förfaranden. EU godtar inte dessa 
åtgärder som giltiga och samråd pågår med Sydkorea. 
Förbindelser med Nya Zeeland 
773. Den 17 december 1996 antog rådet ett beslut om att sluta ett avtal mellan Europeiska unionen 
och Nya Zeeland om sanitära åtgärder i handeln med levande djur och animaliska produkter. Detta 
är del första avtalet i sitt slag mellan gemenskapen och ett tredje land och är utformat för att 
ytterligare minska befintliga författningsmässiga hinder. Avtalet tillämpar bestämmelserna i 
Världshandelsorganisationens avtal om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder och 
kommer att underlätta handeln med levande djur och animaliska produkter mellan gemenskapen 
och Nya Zeeland genom gradvist erkännande av likvärdigheten av de sanitära åtgärder som vidtas 
av parterna till skydd lör människors och djurs hälsa, godkännande av rcgionaliseringsprincipen 
samt förbättrade kommunikationer och samarbete. 
774. Diskussioner ägde också rum om tolkningen av smör till sänkt tull inom en WTO-
tullkontingent 
Förbindelser med Sydafrika 
775. 1997 blev Sydafrika fullvärdig medlem i det allmänna preferenssystemet. 
776. Baserat på rådets förhandlingsdirektiv fortsatte processen möt ett frihandelsavtal med 
Sydafrika pä teknisk nivå och ministernivå. Den sydafrikanske jordbruksministern, Derek Hanckom. 
sammanträffade med Franz Fischlcr den 27 juni I9V7. för att konsolidera framstegen i 
172 YTTKFIöRHINDELSEK 
förhandlingarna och lösa bilaterala handelsfrågor. Båda sidor uttryckte önskemål om att påskynda 
arbetet för att nå ett övergripande bilateralt avtal om inrättandet av ett fri handelsområde mellan 
EU och Sydafrika. Detta skulle omfatta handel, utveckling och en rad andra samarbetsområden 
och baseras på tre principer: full WTO-kompatibilitet, hänsyn till känsliga intressen och produkter 
samt nyttan för den sydairikanska regionen. 
777. En separat process har inletts som syftar till slutande av ett avtal om vin och spritdrycker 
mellan EU och Sydafrika. 
Förbindelser med länderna i Central- och Östeuropa 
778. I början av året slutfördes förhandlingarna om anpassning av de bestämmelser rörande 
handelskonccssioner som ingår i Europaavtalen (associeringsavtalen) med Visegrad-länderna 
(Ungern, Polen, Tjeckiska republiken och Slovakien), Bulgarien, Rumänien och med de baltiska 
staterna (Estland, Lettland, Litauen). Denna anpassning genomfördes lör att ta hänsyn till 
utvidgningen av EU och resultaten av Uruguay-rundan inom GATT. 
779. För Visegrad-länderna, Bulgarien och Rumänien förlängdes giltighetstiden förde befintliga 
autonoma åtgärderna för att behålla koncessioner till dessa länder från den 1 januari 1997 och 
efterträddes därefter från den I juli 1997 av nya autonoma åtgärder som införde hela 
förhandlingsresultatet. För de baltiska staternas del fortsatte de autonoma åtgärder som infördes 
från den 1 juli 1996 att gälla. Dessa åtgärder kommer att fortsätta att vara i kraft tills dess 
tilläggsprotokollen till Europaavtalen slutligt har antagits. 
780.- Det nya Europaavtalet med Slovenien. vari ingår ömsesidiga medgivanden på 
jordbruksområdet, trädde i kraft den I januari 1997. Ett samarbetsavtal med den före detta 
jugoslaviska republiken Makedonien som omfattar gemenskapstullkoncessioner, undertecknades 
den 29 april 1997. i sylte att det skulle träda i kraft i slutet av året. 
781. Förhandlingar om avtal rörande vin och sprit med Tjeckiska republiken, Slovakien och 
Slovenien fortsätter liksom omförhandling av de nuvarande avtalen med Bulgarien och Rumänien. 
7(S'2. Förhandlingar om avtal om erkännande av likvärdighet av sanitära och fytosanitära åtgärder 
samtdjurhälsa med Visegrad-ländcrna. Bulgarien och Rumänien fortsatte medan förhandlingarna 
med Tjeckiska republiken slutfördes. 
783. Kommissionen offentliggjorde sina yttranden om de ansökningar om medlemsskap i EU 
som inkommit från tio länder i Central- och Östeuropa och lade fram vissa förslag (inom ramen 
YTTRE FÖRBINDELSER 173 
för dess Agenda 2000-dokument) vad avser finansiellt bistånd före anslutning (inklusive för 
jordbruk) för dessa länder. 
Förbindelser med Medelhavsländerna 
784. Inom ramen för EU-Medelhavspartnerskapen som inrättades i november 1995 i Barcelona 
med EU:s partnerstater i Medelhavsomrädct skall nya associeringsavtal förhandlas fram som skall 
ersätta samarbetsavtalen från 70-talet. Förhandlingar med Tunisien, Israel och Marocko slutfördes 
redan 1995. 1997 slöts ett avtal med den palestinska myndigheten. Förhandlingar förs med Algeriet, 
Jordanien, Egypten och Libanon. Avtalet med Jordanien bör kunna undertecknas i slutet av 1997. 
Förklarande samtal hölls med Syrien 1997 och förhandlingar kan eventuellt inledas 1998. De 
nya avtalen med Israel, Marocko, Tunisien och Palestina kommer att träda i kraft efter det att 
de nationella parlamenten har ratificerat dem, troligen under 1998. Dessa avtal kommer att bidra 
till att öka handeln och de innebär ömsesidiga handelskoncessioner för jordbruksprodukter. 
785. När det gäller Israel och den palestinska myndigheten trädde de ömsesidiga koncessionerna 
för jordbruksprodukter som ingår i de nya avtalen i kraft på interimistisk basis 1996 respektive 
1997. Särskilda beslut har också fattats för att göra det möjligt att låta vissa bestämmelser i de 
nya avtalen med Marocko och Tunisien träda i kraft i förväg, så att del skall bli möjligt att bibehålla 
de traditionella flödena av jordbruksprodukter. 
7<S'6. Forhandlingar med Turkiet om ändring av preferensordningarna lör jordbruket slutfördes 
1997. Dessa ändringar utsträcker prefcrenssystemet för turkiska varor som importeras till EG. 
De ger också ömsesidiga turkiska koncessioner för jordbruksprodukter som gemenskapen exporterar 
till Turkiet. Ändringarna löser också problemen mellan EG och Turkiet som hänförde sig till 
genomförandet av Uruguayrundan inom C i ATT och EU:s utvidgning. Hela paketet bör träda i 
kraft 1998 där somliga inslag börjar tillämpas frän september 1997. 
787. I juli 1996 avslutades förhandlingarna med Cypern som syftade till att ta hänsyn till 
effekterna av genomförandet av Uruguayrundan i syfte att antas 1997 och börja tillämpas från 
den 1 januari 1998. 
Förbindelser med Efta-länderna 
788. Under 1997 fortsatte gemenskapen förhandlingarna med Schweiz om ett nytt bilateralt 
jordbruksavtal. Dessa förhandlingar tors inom ramen för ett allmänt förhandlingsmandat för sex 
sektorer. Inom jordbrukssektorn handlar förhandlingarna om ömsesidiga tullkoncessioner och 
174 YTTRE FÖRBINDELSER 
minskning av tekniska handelshinder ( särskilt inom sektorerna för sanitära och fytosanitära frågor, 
utsäde, ekologiskt lantbruk, djurfoder, vin och sprit). 
789. Om avtalet kommer att kunna slutas eller ej beror på hur förhandlingarna inom de fem 
andra sektorerna utvecklas, detta i enlighet med rådets direktiv om parallell behandling av dessa 
sektorer. 
790. Gemenskapen förde 1997 förhandlingar med Norge tor att sluta ett nytt bilateralt avtal inom 
jordbrukssektorn. Dessa förhandlingar baserades på principen om ömsesidighet och syftade till 
att utökade koncessioner som finns i de gällande avtalen och främja större liberalisering av handeln 
inom denna sektor. 
Multilateralt samarbete och internationella organisationer 
Världshandelsorganisationen (WTO) 
791. Vartannat år hålls ett ministermöte inom WTO och ett första sådant möte ägde rum i 
Singapore mellan den 9 och den 13 december lör att utvärdera genomförandet av medlemmarnas 
åtaganden enligt WTO. Konferensen konstaterade att framsteg hade gjorts i att utveckla 
reformprogrammet lör jordbruket, inklusive genomförande av godkända medgivanden om 
marknadstillträde och åtaganden beträffande statligt stöd och exportbidrag. Ministrarna godkände 
rapporten från jordbrukskommittén i vilken sägs att: 
792. '"Förhandlingarna för att fortsätta den re lönn process som avses i artikel 20 i jordbruksavtalet 
kommer att föras i enlighet med den lidtabell och alla andra bestämmelser som anges i den artikeln. 
Jordbrukskommittcn kommer att tillägna sig nyttiga erfarenheter för att under 1997 och därefter 
fortsätta 
— bedömningen av hur dessa åtaganden uppfylls, med beaktande av behovet av att de uppfylls 
fullständigt och snart, samt 
— analys- och informationsutbyte i enlighet med alla relevanta bestämmelser i jordbruksavtalet. 
793. Detta kommer att ge WTO:s medlemmar möjlighet att bättre förstå de frågor som berörs 
och identifiera sina intressen i dessa frågor innan de inleder de obligatoriska förhandlingar som 
avses i artikel 20." 
794. WTO:.s jordbrukskommitté höll regelbundna möten under 1997 och ett flertal informella 
samråd ägde rum under vilka framstegen i genomförandet av de åtaganden som förhandlades 
fram under Uruguayrundan sågs över. 
YTTRE FÖRBINDELSER 175 
795. Kommittén för hygien- och växlskyddsärenden övervakar genomförandet av WTO-
medlemmarnas åtaganden, arbetar på riktlinjer för enhetlighet och utvecklar ett övervakningssystem 
för processen med internationell harmonisering. Europeiska gemenskapen deltog aktivt i arbetet 
i båda kommittéerna. 
Anslutning till Världshandelsorganisationen 
796. Kommissionen har medverkat i förhandlingar om de jordbruksrelaterade aspekterna av 
anslutning till WTO, huvudsakligen inriktade på Kina, Taiwan, Ryssland, de baltiska staterna, 
Saudiarabien och de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen. 
Samråd och lösning av tvister inom WTO 
797. Den skiljenämnd som inrättades på begäran av Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexiko 
och Förenta staterna för att granska EG:s bananordning utfärdade sin första rapport den 22 maj 
1997. EG överklaga de rapporten från överprövningsorganet, som gav ut sin rapport den 
9 september 1997. Överprövningsorganet fann att vissa inslag i EG:s bananordning inte var 
förenliga med WTO-bestämmelserna. 
798. En skiljenämnd som inrättades på begäran av Förenta staterna och därefter också av Kanada 
för att undersöka EG:s förbud mot tillväxtstimulerande hormoner i djuruppfödning utfärdade sin 
rapport den 18 augusti 1997. EG överklagade därefter rapporten inför överprövningsorganet. 
799. På begäran av Brasilien inrättades en skiljenämnd för att granska import av fjäderfä till EG. 
800. EG deltog som tredje part i de samråd som begärdes av Förenta staterna med Filippinerna 
om Filippinernas förvaltning av tullkvoter för fläskkött och fjäderfä. 
801. EG har hållit två samråd med Japan enligt artikel XXII i GATT om deras administration 
av importordningen för fläskkött. 
802. EG höll samråd med Sydkorea i september 1997 enligt artikel XXII i GATT om restriktiva 
kvoter som införts för import av mjölkpulverblandningar enligt WTO:s skyddsklausulavtal. 
Australien deltog som tredje part. 
Det allmänna preferenssystemet (GSP) 
803. Bestämmelserna i rådets förordning om tillämpning av det nya fleråriga allmänna 
preferenssystemet (GSP) på jordbruksprodukter, trädde i kraft den 1 januari 1997. Syftet med 
176 YTTRE FÖRBINDELSER 
GSP är att främja utvecklingsländernas integrering i världsekonomin och det multilaterala 
handelssystemet. Enligt det nya systemet lår ett brett spektrum av jordbruksprodukter från 
utvecklingsländerna preferentiellt tillträde till gemenskapens marknad. Det fokuserar på de behov 
som de fattigaste av de mottagande länderna har genom att gradvis överföra preferenser från de 
mest utvecklade till de minst utvecklade länderna. De minst utvecklade länderna erhåller nolltull 
pä export till EU:s marknader lör alla produkter som ingår i GSP. 
FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) 
804. I sin egenskap av medlem i FAO har gemenskapen aktivt bidragit till verksamheten inom 
denna organisations olika instanser, bland annat vid möten i jordbrukskommittén, i kommittén 
för livsmedelssäkerhet, samt kommittén för basprodukter och skogar, i syfte att redovisa sin 
jordbrukspolitik och sitt sätt atl närma sig frågan om livsmedelssäkerhet. Gemenskapen har deltagit 
i det tekniska samrådet om översynen av den internationella konventionen om växtskydd (CIPV) 
i Rom 13-17 januari, inför översynen av denna konvention inklusive när det gäller dess 
överensstämmelse med avtalet om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder ("SFS-avtalet*'), 
i slutakten från Uruguayrundan. Gemenskapen har också aktivt deltagit i det sjunde mötet med 
Kommissionen för växlgenetiska resurser lör livsmedelsindustrin och jordbruket i Rom 15-23 maj.' 
Under detta möte erkände denna kommission de framsteg som gjorts inför översynen av det 
internationella åtagandet pä detta område. Med hänsyn till vikten av att bevara och hållbart utnyttja 
växtgenetiska resurser för jordbruket och livsmedelssäkerheten i världen, underströk denna 
kommission också behovet av deltagande på hög regeringsnivå i det fortsatta arbetet. 
Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) 
805. Gemenskapen har fortsatt att aktivt medverka i arbetet inom Organisationen för ekonomiskt 
samarbete och utveckling (OECD), bland annat genom att delta i jordbrukskommittén och ett 
antal arbetsgrupper om jordbrukspolitik och jordbruksmarknader, om öst-västförbindelser på 
jordbruksområdet, om jordbruk/handelsutbyte, om jordbruk/miljö, exportkrediter, utsädescertifiering, 
normer för frukt och grönsaker etc. Gemenskapen har också i stor utsträckning bidragit till OECD-
rådets grupp för landsbygdsutveckling som använder en tvärvetenskaplig metod på detta område. 
Gemenskapen deltar i förberedelserna till årsrapporterna "Framtidsutsikter på jordbruksområdet" 
(tendenserna på de viktigaste jordbruksmarknaderna på medellång sikt). "Jordbrukspolitiken i 
OECD-länderna" liksom till rapporten om länderna med en övergångsekonomi (länderna i Central-
och Östeuropa, länderna i löre detta Sovjetunionen. Kina och Mongoliet). 
Internationella .sockerunionen 
806. Den internationella sockerorganisationen antog vid sitt årsmöte den 29 maj 1997 en strategi 
på medellång sikt, med praktiska riktlinjer lör genomförandet av 1992 års internationella 
YTTRE FÖRBINDELSER 1 77 
sockeravtal. Detta avtal förlängdes också oförändrat i ytterligare tvä år fram till den 31 december 
1999. 
Internationella spannmålsavtalet 
807. Det internationella spannmålsavtalet från 1995 består av två separata rättsliga dokument, 
nämligen konventionen om spannmålshandel från 1995 och konventionen om livsmedelsstöd 
från 1995. Båda konventionerna galler till den 30 juni 1998. 
808. Förhandlingar om att förlänga eller ersätta dessa konventioner med en ny konvention inleddes 
hösten 1997. 
Livsmedelsbistånd 
809. F~.uropei.ska unionen har fortsatt att tillämpa sitt program for stöd till utvecklingsländer och 
hjälporganisationer. 
810. Baserat pä konventionen om livsmedelsbistånd från 1995 till vilken Europeiska gemenskapen 
och dess medlemsstater är signatärer. uppgår gemenskapens åtaganden till 1 755 000 ton vete-
ekvivalenter. De kvantiteter som skall tillhandahållas for 1996 förblir för närvarande oförändrade. 
811. Genom förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996. fastställde rådet en ny politisk 
och administrativ ram för livsmedelsbiståndet och upprättade en förteckning över länder och 
organisationer som kan motta gemenskapens bistånd. 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 611 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 15 14 17 
Katalognummer : CB-CO-98-601-SV-C 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
y 7 s