Bryssel den 8.12.2004

KOM(2004) 779 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 769/2002 på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av kumarin avsänd från Republiken Indien eller Konungariket Thailand oavsett om den deklarerats ha ursprung i Republiken Indien eller Konungariket Thailand eller inte.

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Genom förordning (EG) nr 769/2002 införde rådet i maj 2002 en antidumpningstull om 3479 euro per ton på import av kumarin med ursprung i Kina.

Till följd av en begäran från den Europeiska kemiindustrins samarbetsorganisation (CEFIC) som företrädare för den enda producenten av produkten i gemenskapen inledde kommissionen i april 2004 en undersökning av det påstådda kringgåendet av åtgärder rörande import av kumarin med ursprung i Kina genom import av kumarin avsänd från Indien eller Thailand.

Undersökningen visade en betydande ökning av importen av kumarin till gemenskapen från Indien och Thailand. Någon annan ekonomisk motivering eller någon annan tillräcklig grund för detta bruk än kringgående av antidumpningstullen på kumarin kunde inte fastställas.

Därför föreslås att rådet antar det bifogade förslaget till förordning om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstullen om 3479 euro per ton på import av kumarin med ursprung i Kina till att även omfatta import av kumarin avsänd från Indien eller Thailand oavsett om den deklarerats ha ursprung i Indien eller Thailand eller inte, dock med undantag av import av kumarin som faktiskt producerats och sålts av Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd. Förordningen bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 7 januari 2005.

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 769/2002 på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av kumarin avsänd från Republiken Indien eller Konungariket Thailand oavsett om den deklarerats ha ursprung i Republiken Indien eller Konungariket Thailand eller inte.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 13 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Gällande åtgärder

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång genom förordning (EG) nr 769/2002[2] (”den ursprungliga förordningen”) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull om 3479 euro per ton på import av kumarin som omfattas av KN-nummer ex 2932 21 00, med ursprung i Kina.

2. Begäran

Den 24 februari 2004 tog kommissionen emot en begäran i enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen om undersökning av påstått kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import av kumarin med ursprung i Kina. Begäran ingavs av den Europeiska kemiindustrins samarbetsorganisation (CEFIC), (nedan kallad ”den klagande”) som företrädare för den enda producenten av produkten i gemenskapen.

I begäran påstods att en förändring i handelsmönstret hade inträffat efter införandet av antidumpningstullarna på import av kumarin med ursprung i Kina, vilket framgick av en betydande ökning av importen av samma produkt från Indien och Thailand.

Förändringen i handelsmönstret påstods bero på att kumarin med ursprung i Kina omlastats i Indien och Thailand. Det påstods vidare att det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för detta bruk än förekomsten av antidumpningsåtgärderna på importen av kumarin med ursprung i Kina.

Slutligen påstod den klagande att de positiva verkningarna av de gällande antidumpningsåtgärderna på kumarin med ursprung i Kina undergrävdes både avseende kvantitet och pris. Betydande volymer av importerad kumarin från Indien och Thailand föreföll ha ersatt import av kumarin från Kina. Därutöver fanns tillräcklig bevisning för att ökningen av importen skedde till betydligt lägre priser än de icke-skadevållande priser som fastställts i den undersökning som ledde till de gällande åtgärderna och att dumpning förekom i förhållande till de normalvärden som tidigare fastställts för kumarin med ursprung i Kina.

3. Inledande

Kommissionen inledde genom förordning (EG) nr 661/2004[3] (”förordningen om inledande”) en undersökning av det påstådda kringgåendet av antidumpningsåtgärder som införts på import av kumarin med ursprung i Kina genom import av kumarin som avsänts från Indien eller Thailand, oavsett om det deklarerats ha ursprung i Indien eller Thailand eller inte, och anmodade tullmyndigheterna enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i den grundförordningen, att från och med den 9 april 2004 registrera import av kumarin, enligt KN-nummer ex 2932 21 00 (Taricnummer 2932 21 00 11 och 2932 21 00 15) avsänd från Indien eller Thailand och oavsett om den deklarerats ha ursprung i Indien eller Thailand eller inte. Kommissionen underrättade myndigheterna i Kina, Indien och Thailand om att undersökningen hade inletts.

4. Undersökning

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Indien och Thailand samt producenter/exportörer, de importörer i gemenskapen som den visste var berörda och den klagande om att undersökningen hade inletts. Frågeformulär skickades ut till producenter/exportörer i Kina och Indien (det fanns inga kända producenter i Thailand) såväl som till de importörer i gemenskapen som var nämnda i begäran eller kända för kommissionen från den undersökning som ledde till införandet av de gällande åtgärderna. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i förordningen om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Samtliga parter underrättades om att bristande samarbete skulle kunna medföra tillämpning av artikel 18 i grundförordningen och att avgöranden skulle komma att träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Ingen producent eller exportör i Kina eller Thailand besvarade frågeformuläret. Svar på frågeformuläret mottogs inom den föreskrivna tidsfristen från en exporterande producent i Indien och en icke närstående importör i gemenskapen. Kommissionen gjorde ett kontrollbesök hos följande indiska exporterande producent:

Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Nasik, Indien

5. Undersökningsperiod

Undersökningsperioden omfattade perioden från och med den 1 april 2003 till och med den 31 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Uppgifter inhämtades för perioden 2000 fram till slutet av undersökningsperioden i syfte att undersöka förändringar av handelsmönstret.

B. RESULTAT AV UNDERSÖKNINGEN

1. llmänna överväganden och grad av samarbetsvilja

(a) Thailand

Inga producenter eller exportörer av kumarin i Thailand lät höra av sig eller samarbetade i undersökningen. Följaktligen fick avgörandena beträffande export av kumarin som avsänts från Thailand till EU träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Myndigheterna i Thailand hade från början informerats om konsekvenserna av bristande samarbete såsom detta anges enligt artikel 18.6 i grundförordningen.

(b) Indien

En exporterande producent i Indien samarbetade, nämligen Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Indien (nedan kallad ”Atlas”), som representerar mer än 90 % i volym och värde av den totala importen av kumarin från Indien under undersökningsperioden.

Atlas angav i sitt svarsformulär att inget av dess närstående företag vare sig var direkt eller indirekt inblandat i handel och tillverkning av kumarin. Kontrollbesöket visade emellertid att Atlas hade två närstående företag i Indien: Monolith Chemicals Pvt. Ltd och Aims Impex Pvt. Ltd som importerar kumarin med ursprung i Kina till Indien och sedan säljer de importerade produkterna till Atlas.

(c) Kina

Inga kinesiska producenter eller exportörer samarbetade i undersökningen.

De berörda företagen gjordes uppmärksamma på att bristande samarbete kan leda till att artikel 18 i grundförordningen tillämpas. De informerades också om konsekvenserna av bristande samarbete.

2. Berörd produkt och likadan produkt

Den produkt som berörs av det påstådda kringgåendet är, såsom fastställs i den ursprungliga förordningen, kumarin som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2932 21 00. Kumarin är ett vitaktigt kristalliniskt pulver med den karakteristiska lukten av nyslaget hö. Kumarin används framför allt som aromatisk kemikalie och som fixeringsmedel vid beredning av parfymoljor som används vid framställning av rengöringsmedel, kosmetika och parfymer.

Det finns två produktionsprocesser för framställande av kumarin, nämligen fenolmetoden (Perkinreaktion) och ortokresolmetoden (Raschingreaktion). Kumarin framställd genom dessa två metoder har dock samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden.

På grundval av den information som vid undersökningen inhämtades från den ende samarbetsvillige indiske producenten och med hänvisning till det uteblivna samarbetet med några andra indiska producenter eller med några thailändska parter, måste slutsatsen dras, i brist på någon motsatt bevisning, att kumarin exporterad till gemenskapen från Kina och kumarin avsänd från Indien och Thailand har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. De anses således vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

3. Förändring av handelsmönstret

Som ovan angivits påstods förändringen av handelsmönstret bero på omlastning via Indien och Thailand.

Thailand

Eftersom inga thailändska företag samarbetade i undersökningen fastställdes exporten från Thailand till gemenskapen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Därför användes uppgifter från Eurostat, vilka utgjorde den lämpligaste tillgängliga informationen, för att fastställa exportpriserna och importkvantiteterna från Thailand.

Importen av kumarin från Thailand ökade från 0 ton år 2000 till 211 ton under undersökningsperioden. Denna import från Thailand inleddes i oktober 2001, några månader efter inledandet av den översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad “den tidigare undersökningen”) som avslutades under 2002, när det inte kunde uteslutas att de åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 600/96[4] skulle upprätthållas. Andelen import avsänd från Thailand av den totala importerade volymen kumarin till gemenskapen ökade från 0 % år 2000 till 50 % under undersökningsperioden, medan andelen av importen till gemenskapen av kumarin från Kina förblev stabil på 7 % under samma period. Därutöver visar kinesisk exportstatistik på KN-nummernivå att exporten av kumarin från Kina till Thailand under samma period ökade väsentligt från 1 ton år 2000 till 270 ton under undersökningsperioden. Dessutom hade importen från Thailand i viss utsträckning kompenserat den minskning av importen från Kina som ägt rum sedan det ursprungliga införandet av åtgärder genom förordning (EG) nr 600/96.

Slutsatsen blir mot bakgrund av det uteblivna samarbetet och i brist på motsatt bevisning att det inträffade en förändring i handelsmönstret mellan Kina, Thailand och gemenskapen från och med år 2000 fram till undersökningsperioden vilket berodde på omlastning av kumarin med ursprung i Kina via Thailand.

Indien

Andelen import avsänd från Indien av den totala importerade volymen kumarin till gemenskapen ökade från 11 % år 2000 till 35 % under undersökningsperioden, medan andelen av importen till gemenskapen av kumarin från Kina förblev stabil på 7 % under samma period. Därutöver visar kinesisk exportstatistik på KN-nummernivå att exporten av kumarin från Kina till Indien under samma period ökade väsentligt från 88 ton år 2000 till 687 ton under undersökningsperioden. Dessutom hade importen från Indien i viss utsträckning kompenserat den minskning av importen från Kina som ägt rum sedan det ursprungliga införandet av åtgärder genom förordning (EG) nr 600/96.

(a) Den samarbetsvillige exporterande producenten i Indien

Atlas ökade sin export till gemenskapen kontinuerligt och i betydande utsträckning, från 100[5] räkenskapsåret 2000/2001[6] till 1 957 under undersökningsperioden. Under samma period ökade Atlas inköp av kumarin med ursprung i Kina väsentligt, från 100 räkenskapsåret 2000/2001 till 1 411 under undersökningsperioden. Följaktligen dras slutsatsen att Atlas beslutat importera kumarin med ursprung i Kina som det efter en lättare ändring återexporterat till gemenskapen, vilket lett till att den andel av importen till gemenskapen som avsänts från Indien ökat väsentligt.

(b) Icke-samarbetsvilliga företag

I begäran nämndes en annan producent i Indien. Vad beträffar detta icke-samarbetsvilliga företag, och alla andra producenter som eventuellt finns men som valt att inte samarbeta, fick exportvolym och värde fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Därför användes uppgifter från Eurostat, vilka utgjorde den lämpligaste tillgängliga informationen, för att fastställa exportpriserna och importkvantiteterna för de icke-samarbetsvilliga företagen. Därigenom framkom det att importen från de icke-samarbetsvilliga företagen hade minskat något. Det bör dessutom observeras att importen från de icke-samarbetsvilliga företagen bara representerade 4–7 %[7] i volym och värde av den totala importen av kumarin från Indien under undersökningsperioden. Mot bakgrund av de icke-samarbetsvilliga företagens ringa marknadsandel och det faktum att det inte samarbetade fann man att den tillgängliga informationen avseende de icke-samarbetsvilliga företagen inte motsade resultatet om en förändring i handelsmönstret.

(c) Sammanfattning avseende Indien

Slutsatsen blir på grundval av ovanstående undersökningsresultat att det inträffade en förändring i handelsmönstret mellan Indien, Kina, och gemenskapen från år 2000 fram till undersökningsperioden vilket berodde på att kumarin med ursprung i Kina efter en smärre ändring återexporterades via Indien av det exporterande företaget och på att icke-samarbetsvilliga företag omlastade kumarin med ursprung i Kina i Indien.

4. Otillräcklig grund eller otillräcklig ekonomisk motivering

Thailand

När det gäller import från Thailand blir slutsatsen, på grund av det uteblivna samarbetet och i brist på motsatt bevisning och med tanke på att importen inleddes några månader efter inledandet av den tidigare undersökningen, vilket förmodligen berodde på att man väntade sig ett förnyat införande av de gällande antidumpningsåtgärderna, att förändringen av handelsmönstret hade sin grund i förekomsten av antidumpningsåtgärder snarare än någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering enligt artikel 13.1 i grundförordningen.

Indien

När det gäller den samarbetsvilliga indiska exporterande producenten, Atlas, framkom det att den importerade kumarin, framställd med ortokresolmetoden, från Kina genom två närstående indiska företag. Den importerade produkten renades ytterligare av Atlas och denna renade kumarin exporterades sedan vidare till gemenskapen. Under undersökningsperioden representerade den volym kumarin som var föremål för denna framställningsprocess 75 %[8] av den totala produktionsvolymen hos Atlas. Den återstående volymen, dvs. 25 %[9], avsåg dock kumarin, framställd med fenolmetoden, som faktiskt tillverkats i Indien. Eftersom det KN-nummer som angivits för den kumarin som importerats från Kina och det som angivits för den ytterligare renade kumarin som återexporterats genom Atlas till gemenskapen är detsamma, dras slutsatsen att de två produkterna är att anse som en och samma produkt och att produkten som återexporterats till gemenskapen därför bibehåller sitt kinesiska ursprung.

Atlas hävdade att ett KN-nummer endast är en vägledande faktor vid fastställandet av en produkts ursprung och att den ytterligare reningen av kumarinen måste anses vara en sista väsentlig bearbetning som skedde i ett företag utrustat för det ändamålet och som resulterade i tillverkningen av en ny produkt. Atlas anser därför att kumarin som ytterligare renats av företaget har sitt ursprung i Indien.

Det konstaterades att den ytterligare reningen av kumarin, som redan lämpar sig för kosmetikaindustrin, inte ändrar ursprunget för detta kumarin.

Det framgick dessutom av undersökningen att kostnaden för ytterligare rening av kumarin var låg och därför drogs slutsatsen att denna process inte medförde tillverkning av en ny produkt utan endast bestod i en smärre ändring av kumarinen för att göra det renare. Den ytterligare reningen av kumarin faller således inom ramen för definitionen av den berörda produkten. Atlas bestred inte detta.

Atlas hävdade dessutom att man vid bedömningen av huruvida bearbetningen skulle anses som väsentlig borde betrakta värdet av den kumarin importerad från Kina som gått förlorat i den ytterligare reningen som en kostnad orsakad av reningsprocessen. Värdeförlusten för denna kumarin uppstår dock vid inköpstillfället. Följaktligen kan kostnaden för denna förlust inte anses ha orsakats av reningsprocessen.

Företaget angav vidare att det huvudsakliga skälet för att exportera kumarin med ursprung i Kina var risken för strejker i Indien. Även om emellertid risken för strejker i sig vore att anse som ett möjligt berättigande för företagets beslut, kan strejker påverka de båda produktionsprocesser som Atlas tillämpar, dvs. framställning av indisk kumarin med fenolmetoden och rening av kumarin framställd med ortokresolmetoden och med ursprung i Kina. Strejker förefaller därför inte att vara ett tillräckligt berättigande för det förhållandet att den andel kumarin med ursprung i Kina som använts av Atlas i produktionsprocessen ökade från omkring 25 % år 2000 till mer än 70 % under undersökningsperioden[10].

Följaktligen dras slutsatsen att det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering enligt artikel 13.1 i grundförordningen till den konstaterade förändring i handelsmönstret än förekomsten av antidumpningsåtgärderna.

När det gäller de icke-samarbetsvilliga företagen i Indien minskade deras export efter räkenskapsåret 2001/2002, eftersom Atlas kraftigt ökade sin marknadsandel, men detta har inte ansetts påverka resultatet om en förändring i handelsmönstret eftersom det rörde sig om små kvantiteter.

5. Undergrävande av tullens positiva verkningar i fråga om likadana produkters priser eller kvantiteter

Thailand

På grundval av den ovannämnda analysen av handelsflödena visade det sig att en förändring av gemenskapens importmönster berodde på att det fanns antidumpningstullar. Medan import med deklarerat ursprung i Thailand saknades på gemenskapsmarknaden fram till oktober 2001, uppgick den under undersökningsperioden till 211 ton. Denna volym representerade 30,7 % av gemenskapens förbrukning under den tidigare undersökningsperioden i den föregående undersökningen.

Undersökningen visade att det genomsnittliga importpriset från Thailand till och med var lägre än priserna på importen från Kina i den tidigare undersökningen och därför lägre än gemenskapsindustrins priser. De genomsnittliga priserna på importen från Thailand var också 20 % lägre än de kinesiska exportpriserna under undersökningsperioden i den nu aktuella undersökningsperioden

Slutsatsen blir mot den bakgrunden på grundval av ovanstående att förändringen i handelsflödena tillsammans med de onormalt låga exportpriserna från Thailand har undergrävt de positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna både när det gäller kvantiteterna av och priserna på den likadana produkten.

Indien

Det har på grundval av den ovannämnda analysen av handelsflödena framkommit att det förändrade handelsmönstret beror på förekomsten av antidumpningstullar. Medan import avsänd från Indien bara representerade 11 % av den totala volymen av import av kumarin till gemenskapen år 2000 uppgick den under undersökningsperioden till 35 %. Denna volym motsvarade 18–22 %[11] av gemenskapens konsumtion under undersökningsperioden i den tidigare undersökningen.

Undersökningen visade att det genomsnittliga importpriset från Indien till och med var lägre än importpriserna från Kina i den tidigare undersökningen och därför lägre än gemenskapsindustrins priser. De genomsnittliga importpriserna från Indien var också 14 % lägre än de kinesiska exportpriserna under undersökningsperioden i den nu aktuella undersökningen

Slutsatsen blir på grundval av ovanstående att förändringen i handelsflödena tillsammans med de onormalt låga exportpriserna från Indien har undergrävt de positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna både när det gäller kvantiteterna av och priserna på den likadana produkten.

Atlas hävdade att det inte är rimligt att jämföra priserna för den kinesiska exporten till gemenskapen 1994 (dvs. undersökningsperioden i den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna 1996) med priserna för den aktuella indiska exporten till gemenskapen, eftersom det skiljer tio år mellan de två undersökningsperioderna.

I själva verket jämfördes dock de indiska exportpriserna med de kinesiska exportpriser som fastställdes undersökningsperioden i den översyn vid giltighetstidens utgång som slutfördes 2002.

6. Bevisning om dumpning i förhållande till de normalvärden som tidigare fastställts för likadana eller liknande produkter

Thailand

För att man skulle kunna avgöra om bevis för dumpning kunde påvisas avseende den produkt som under undersökningsperioden exporterats till gemenskapen från Thailand användes uppgifter från Eurostat enligt artikel 18 i grundförordningen.

Enligt artikel 13.1 i grundförordningen krävs bevis på dumpning i förhållande till det normalvärde som tidigare fastställts för den likadana eller liknande produkten.

För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs det i form av justeringar hänsyn till de olikheter som inverkade på priserna och prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes i överensstämmelse med artikel 2.10 i grundförordningen avseende transport och försäkring och på grundval av tillgängliga fakta, dvs. de fakta som lämnats i begäran i överensstämmelse med artikel 18 i grundförordningen.

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den tidigare undersökningen och det vägda genomsnittliga exportpriset under undersökningsperioden i den nu aktuella undersökningen, uttryckta i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns före tull, och av detta framgick att det förekom dumpning av import av kumarin till gemenskapen från Thailand. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull, var över 100 %.

Indien

För att man skulle kunna avgöra om det förekom dumpning avseende den produkt som exporterats till gemenskapen från Indien under undersökningsperioden användes de exportpriser som lämnats av den samarbetsvilliga indiska producenten och, när det gäller de icke-samarbetsvilliga företagen användes uppgifter från Eurostat enligt artikel 18 i grundförordningen.

(a) Den samarbetsvillige exporterande producenten

För att man skulle få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset för Atlas, togs det i form av justeringar hänsyn till de olikheter som inverkade på priserna och prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes i överensstämmelse med artikel 2.10 i grundförordningen avseende transport, försäkring, hantering och därmed sammanhängande kostnader, förpackning och valutaomräkning, på grundval av uppgifter från Atlas.

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den tidigare undersökningen och det vägda genomsnittliga exportpriset under denna undersöknings undersökningsperiod, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull, och av detta framgick det att det förekom dumpning av import av kumarin avsänd genom Atlas. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull, var över 80 %.

Atlas hävdade att jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den tidigare undersökningen och det vägda genomsnittliga exportpriset under undersökningsperioden i den nu aktuella underökningen ledde till en felaktig slutsats, eftersom det skiljer tio år mellan undersökningsperioderna för de båda undersökningarna.

Vid fastställandet av det vägda genomsnittliga normalvärdet använde kommissionen emellertid uppgifter från den undersökning vid giltighetstidens utgång som slutfördes 2002, vilket innebär att det endast skiljer två år mellan undersökningsperioderna för de två undersökningarna. Detta är förenligt med kraven i artikel 13.1 i grundförordningen.

(b) Icke-samarbetsvilliga företag

För att man skulle få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man genom justeringar hänsyn till de olikheter som inverkade på priserna och prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes i överensstämmelse med artikel 2.10 i grundförordningen avseende transport, försäkring, hantering och därmed sammanhängande kostnader, förpackning och valutaomräkning, på grundval av uppgifter från Atlas.

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den tidigare undersökningen och det vägda genomsnittliga exportpriset under den nu aktuella undersökningens undersökningsperiod, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull, och av detta framgick att det förekom dumpning av import av kumarin till gemenskapen från de icke-samarbetsvilliga företagen i Indien. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull, var över 60 %.

C. ÅTGÄRDER

Med hänsyn till de ovannämnda undersökningsresultaten beträffande kringgående enligt artikel 13.1 i grundförordningen, bör de gällande antidumpningsåtgärderna på import av den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgas till att omfatta samma produkt avsänd från Indien och Thailand, oavsett om den har deklarerats ha ursprung i Indien eller Thailand eller inte.

Den utvidgade tullen bör vara den som fastställts enligt artikel 1.2 i den ursprungliga förordningen.

I överensstämmelse med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen enligt vilka varje utvidgad åtgärd skall tillämpas på registrerad import från registreringsdagen bör antidumpningstullen tas ut på import av kumarin som avsänts från Indien och Thailand och som förts in och registrerats i gemenskapen i enlighet med den inledande förordningen. På grund av att det rör sig om en bulkprodukt och de särskilda omständigheterna i detta fall går det inte att med säkerhet skilja på transaktioner som avser kumarin som faktiskt producerats i Indien och transaktioner som avser kumarin importerad från Kina som renats ytterligare och därefter återexporterats till gemenskapen. Uppbörden i efterhand av antidumpningstullen på import av kumarin avsänd från Indien bör inte tillämpas på import av kumarin som exporterats av Atlas under registreringsperioden.

D. BEGÄRAN OM BEFRIELSE FRÅN REGISTRERING ELLER FRÅN UTVIDGNING AV TULLEN

Den enda samarbetsvillige exportören, Atlas, har i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen lämnat in en begäran om att bli befriad från registrering och den planerade utvidgade antidumpningsåtgärden.

Vid undersökningen framkom det att Atlas hade kringgått de gällande antidumpningsåtgärderna genom återexport av kumarin med ursprung i Kina efter en smärre ändring av denna kumarin. Det konstaterades även att Atlas hade exporterat kumarin som faktiskt producerats i Indien enligt fenolmetoden (se skäl 27). Eftersom Atlas kringgått åtgärderna kan företaget i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen inte beviljas undantag.

E. ÅTAGANDE

Med hänsyn till att det rör sig om en bulkprodukt och till Atlas svårigheter under undersökningsperioden med att skilja mellan produkter producerade i Indien enligt fenolmetoden och kumarin med ursprung i Kina som renats ytterligare och därefter återexporterats till gemenskapen anses det undantagsvis vara möjligt att godta ett åtagande från Atlas som innebär att företaget kan sälja kumarin som faktiskt producerats i Indien till gemenskapen upp till ett kvantitativt tak som motsvarar den kvantitet av denna produkt som såldes till gemenskapen under undersökningsperioden. Kumarin som sålts inom ramen för åtagandet bör inte omfattas av den utvidgade tullen.

Kommissionen kan godta detta åtagande genom ett beslut.

I detta sammanhang har Atlas förbundit sig att regelbundet lämna närmare uppgifter till kommissionen om sin export till gemenskapen i syfte att göra det möjligt för kommissionen att övervaka åtagandet.

För att ytterligare underlätta kommissionens övervakning av företagets efterlevnad av åtagandet kommer tullbefrielse endast att medges när en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan uppvisas i samband med att begäran om övergång till fri omsättning i enlighet med åtagandet föreläggs den berörda tullmyndigheten. Alla dessa uppgifter behövs dessutom för att tullmyndigheterna med tillräcklig säkerhet skall kunna förvissa sig om att sändningen svarar mot beskrivningen i de kommersiella dokumenten. Om det inte uppvisas någon sådan faktura, eller om den inte avser den produkt som uppvisas för tullmyndigheterna, kommer i stället tillämplig antidumpningstull att tas ut.Mot bakgrund av detta anses det gjorda åtagandet vara godtagbart och det berörda företaget har underrättats om de viktigaste omständigheter, överväganden och skyldigheter som ligger till grund för godtagandet.

Om Atlas överträder åtagandet eller om åtagandet på något annat sätt visar sig inte fungera kan kommissionen återta sitt godtagande,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Den slutgiltiga antidumpningstull som införts genom rådets förordning (EG) nr 769/2002 på import av kumarin som omfattas av KN-nummer ex 2932 21 00 med ursprung i Kina utvidgas härmed till att omfatta import av kumarin, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2932 21 00 avsänd från Indien eller Thailand, oavsett om den deklarerats ha ursprung i Indien eller Thailand eller inte (Taricnummer 2932 21 00 11 and 2932 21 00 15).

2. Den tull som utvidgas genom punkt 1 i denna artikel skall tas ut på import som registrerats i enlighet med artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 661/2004 och artiklarna 13.3 och 14.5 i rådets förordning (EG) nr 384/96, med undantag för varor som exporteras av Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd., Debhanu Mansion, Nasik-Pune Highway, Nasik Road, MS 422 101, Indien (Taric-tilläggsnummer A579).

3. Utan hinder av punkt 1 skall den slutgiltiga antidumpningstullen inte tillämpas på import som övergått till fri omsättning i enlighet med artikel 2.

4. Gällande bestämmelser om tullar skall tillämpas.

Artikel 2

1. Import som deklareras för fri omsättning skall inte omfattas av den antidumpningstull som införs i artikel 1, under förutsättning att den har producerats av företag från vilka kommissionen godtagit ett åtagande och som anges i det relevanta kommissionsbeslutet, eventuella ändringar, och att importen har skett i enlighet med bestämmelserna i det beslutet.

2. Den import som nämns i punkt 1 skall undantas från antidumpningstull under förutsättning att

a) en faktura innehållande åtminstone de uppgifter som anges i bilagan uppvisas för medlemsstaternas tullmyndigheter vid uppvisandet av deklarationen för övergång till fri omsättning,

b) de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar varubeskrivningen på fakturan.

Artikel 3

1. Begäran om befrielse från den tull som utvidgas genom artikel 1 skall göras skriftligen på ett av gemenskapens officiella språk och skall vara undertecknad av en person som har rätt att företräda den sökande. Begäran skall sändas till följande adress:

Europeiska kommissionenGeneraldirektoratet för handelDirektorat BKontor: J-79 05/17B 1049 BrysselFax (32-2) 295 65 05Telefax COMEU B 21877.

2. Efter samråd med rådgivande kommittén får kommissionen genom ett beslut tillåta att import från företag som lämnat en begäran om befrielse från den tull som utvidgas genom artikel 1.

Artikel 4

Tullmyndigheterna anmodas att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 661/2004.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

Följande uppgifter skall anges på den faktura som åtföljer företagets försäljning till gemenskapen av kumarin inom ramen för åtagandet:

1. Rubriken ”FAKTURA FÖR VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDET”.

2. Namnet på det företag som avses i artikel 2.1 och som utfärdat fakturan.

3. Fakturanummer.

4. Dag för utfärdande av fakturan.

5. Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket varorna på fakturan skall tullklareras vid gemenskapens gräns.

6. En exakt beskrivning av varorna, med bland annat följande uppgifter:

- Det produktkodnummer (PCN) som använts i samband med undersökningen och åtagandet.

- En icke-fackmässig beskrivning av den vara som avses med respektive produktkodnummer (t.ex. PCN 1:, PCN 2: etc.).

- Företagets produktkodnummer (CPC) (i tillämpliga fall).

- KN-nummer.

- Kvantitet (angiven i kilos).

7. Namnet på det företag som agerar som importör i gemenskapen och till vilket företaget direkt utfärdat den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande.

8. Namnet på den anställde vid företaget som har utfärdat fakturan samt följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företagets namn] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut [...]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

[2] EGT L 123, 9.5.2002, s 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1854/2003 (EUT L 272, 23.10.2003, s. 1).

[3] EUT L 104, 8.4.2004, s. 99.

[4] EGT L 86, 4.4.1996, s. 1.

[5] Av sekretesskäl har uppgifterna i detta skäl indexerats.

[6] Räkenskapsåret omfattar perioden 1 april–31 mars.

[7] Av sekretesskäl har intervall angivits.

[8] Av sekretesskäl ges ingen exakt information.

[9] Av sekretesskäl ges ingen exakt information.

[10] Av sekretesskäl ges ingen exakt information.

[11] Av sekretesskäl har intervall angivits.