Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021

[COM(2020) 575 final]

(2021/C 155/07)

Föredragande: Krzysztof BALON

Remiss Europeiska kommissionen, 11.11.2020 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Ansvarig sektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 12.2.2021 Antagande vid plenarsessionen 25.2.2021 Plenarsession nr 558 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 237/2/22

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar att det i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens ( 1 ) slutligen bekräftas att det är viktigt att det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter verkligen deltar i utarbetandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens. Kommittén förespråkar också att det inrättas en bindande villkorlighetsprincip som innebär att regeringarna är skyldiga att involvera arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället i planeringen och genomförandet av nationella återhämtnings- och resiliensplaner och andra instrument inom den fleråriga budgetramen, på grundval av miniminormer fastställda på EU-nivå.

1.2 Kommittén är övertygad om att förutsättningarna för ekonomisk utveckling måste stärkas och framför allt att en fullt fungerande inre marknad måste vidmakthållas för att de gemensamma åtgärderna inom ramen för den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 ska vara verkningsfulla och för att den europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens ska kunna genomföras framgångsrikt. Detta handlar särskilt om att förhindra störningar i den fria rörligheten för personer och varor. Att bevara de öppna gränserna inom Schengenområdet är fortfarande mycket viktigt såväl för återhämtningen och en ökad resiliens som för att främja den europeiska solidariteten och identiteten. EESK anser att medlemsstaterna inte bör införa några bestämmelser som direkt eller indirekt begränsar den fria rörligheten, såvida de inte samordnas på EU-nivå.

1.3 EESK noterar att offentliga skulder till följd av lån som tas för att finansiera program inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens inte bör belasta kommande generationer i EU. I detta sammanhang rekommenderar EESK medlemsstaterna att öronmärka medel från faciliteten för budgetutgifter som hänför sig till den rådande krisen, och utnyttja det som en möjlighet att göra våra ekonomier och samhällen hållbara och rättvisa. EESK konstaterar också att offentliga investeringar i infrastruktur och utbildning behövs för att säkerställa ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet för kommande generationer. Detta är också grunden för att säkra välstånd, inkomster och konkurrenskraft på lång sikt.

1.4 Med tanke på att lån inom ramen för faciliteten är en exceptionell åtgärd under exceptionella omständigheter föreslår EESK samtidigt att man överväger att på medellång sikt inte räkna in dem i medlemsstaternas budgetunderskott inom EU:s finanspolitiska ram. Dessutom måste man fortsätta med en finanspolitik som stöder den ekonomiska utvecklingen. Kommittén varnar därför för att fasa ut stödåtgärder, såsom den allmänna undantagsklausulen, alltför tidigt och förespråkar att nya finanspolitiska regler införs som återspeglar den sociala och ekonomiska verkligheten efter pandemin.

1.5 EESK välkomnar de lämpliga åtgärder som har vidtagits i den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 för att ta itu med utmaningarna till följd av covid-19-pandemin inom ramen för den europeiska gröna given. Detta innebär att insatserna för att skapa en mer hållbar och socialt inkluderande ekonomisk modell och, i synnerhet, för att ställa om till en grön tillväxtmodell kommer att fortsätta. EESK betonar dock att en förutsättning för att den gröna omställningen ska lyckas är att de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna överensstämmer med de föreslagna territoriella planerna för en rättvis omställning inom ramen för mekanismen för en rättvis omställning.

1.6 EESK anser att den digitala omställningen inte bara bör bidra till ökad produktivitet utan också till att förbättra utbildningen och den politiska, sociala och kulturella delaktigheten för alla i EU. Inom ramen för stödet till lika tillgång till digital infrastruktur, utrustning och digitala färdigheter bör man särskilt beakta äldre, personer med funktionsnedsättning, personer som löper risk för social utestängning och andra utsatta grupper. EESK anser att ett av målen för den digitala omställningen bör vara att skapa allmän tillgång till bredbandsinternet som en kostnadsfri allmännyttig tjänst för alla EU-medborgare.

1.7 EESK beklagar att man i strategin ägnar alltför liten uppmärksamhet åt sociala frågor, särskilt med tanke på det akuta behovet av ett konsekvent genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Kommittén noterar även med oro att det tillvägagångssätt som föreslås i strategin inte är helt hållbart. Ansträngningarna för att snabbt ställa om till en grön och digital ekonomi får inte leda till ytterligare ökad fattigdom och social utestängning. Det är mycket viktigt att se till att fördelarna med den ekonomiska återhämtningen fördelas på ett balanserat sätt. Det kommer inte bara att bidra till att öka den sociala rättvisan utan också till att stabilisera efterfrågan, vilket är en förutsättning för att ekonomin ska kunna återhämta sig.

1.8 EESK anser att den aktuella socioekonomiska situationen för ungdomar, inbegripet uppskjutande av viktiga livsbeslut såsom att starta familj, skulle kunna inverka negativt på EU:s framtida utveckling. Kommittén efterlyser därför ett smidigt genomförande av den förstärkta ungdomsgarantin och de åtföljande initiativen.

1.9 EESK anser att en av åtgärderna för att säkerställa stabiliteten i de offentliga finanserna bör bestå i att göra de befintliga instrumenten mer ändamålsenliga och införa nya instrument, på både EU-nivå och medlemsstatsnivå, för att bekämpa skatteundandragande, odeklarerat arbete och den svarta ekonomin som har samband med bristen på tillräckligt skydd för arbetstagarnas rättigheter, samt penningtvätt och korruption, även när det gäller transnationella företag.

1.10 EESK rekommenderar att de gemensamma och samordnade europeiska flaggskeppsinitiativ som föreslagits av kommissionen ses över så att de tar större hänsyn till omställningens sociala aspekter och att förteckningen över initiativ utökas med utveckling av den sociala ekonomin i samband med den europeiska handlingsplanen för den sociala ekonomin och med säkerställande av lika tillgång till hälso- och sjukvårdssystem och sociala tjänster till överkomligt pris och av hög kvalitet.

1.11 EESK rekommenderar att kommissionen utarbetar ytterligare ett dokument där meddelandets innehåll presenteras på ett tydligare och enklare sätt, så att det kan diskuteras inom det civila samhällets organisationer.

2. Inledning

2.1 Den 17 september 2020 offentliggjorde kommissionen meddelandet ”Årlig strategi för hållbar tillväxt 2021” ( 2 ) och bad sedan EESK om ett yttrande i frågan den 11 november 2020. Kommittén stöder till fullo idén bakom kommissionens meddelande, där det framhålls att de europeiska medborgarna, deras hälsa och deras arbetstillfällen måste skyddas samtidigt som man säkerställer rättvisa, resiliens och makroekonomisk stabilitet i hela unionen under den plötsliga och djupa recession som covid-19-pandemin har gett upphov till.

2.2 I strategin ligger tonvikten på att ta itu med den plötsliga och djupa recessionen till följd av covid-19-pandemin samtidigt som man ser till att den inre marknaden fortsätter att fungera problemfritt och att omställningen i riktning mot den europeiska gröna given fortsätter på ett hållbart, rättvist och demokratiskt sätt som är förenligt med FN:s mål för hållbar utveckling. EESK noterar emellertid att kommissionens dokument visserligen hänvisar till 2021 i sin titel, men att dess innehåll snarare avser ett medellångt perspektiv.

2.3 Kommissionen framhåller den avgörande betydelsen av den överenskommelse som nåddes av Europeiska rådet den 21 juli 2020 om nästa fleråriga budgetram och Next Generation EU-initiativet, där faciliteten för återhämtning och resiliens ingår. Denna överenskommelse bekräftades tillsammans med Europaparlamentet i december 2020, vilket innebar att relaterad lagstiftning på EU-nivå kunde träda i kraft. Det är dock av lika stor vikt att medlemsstaterna utan dröjsmål genomför förfarandena för att godkänna beslutet om egna medel, i enlighet med sina respektive konstitutionella förfaranden, så att kommissionen kan börja låna upp medel på kapitalmarknaden för att finansiera program inom ramen för detta instrument.

2.4 EESK delar den åsikt som uttrycks i meddelandet att det krävs en fortsatt fullt fungerande inre marknad för att de gemensamma åtgärderna inom ramen för den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 ska vara verkningsfulla och för att den europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens ska kunna genomföras framgångsrikt. Detta handlar särskilt om att förhindra störningar i den fria rörligheten för personer och varor. EESK välkomnar därför rådets rekommendation om en gemensam och samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten, som antogs den 12 oktober 2020 ( 3 ) . Att bevara de öppna gränserna inom Schengenområdet, vilket inbegriper att inte införa gränskontroller, är fortfarande mycket viktigt för att man ska kunna åstadkomma återhämtning och ökad resiliens och främja den europeiska solidariteten och identiteten. Medlemsstaterna bör inte införa några bestämmelser som direkt eller indirekt begränsar den fria rörligheten, såvida de inte samordnas på EU-nivå.

2.5 EESK anser att åtgärder för att skapa ett mer företagsvänligt klimat kommer att göra det möjligt för den privata sektorn att fullgöra sin roll när det gäller att uppnå strategins mål. Sådana åtgärder skulle kunna inbegripa att minska den administrativa bördan för små och medelstora företag, sänka hindren för inträde på marknaden för nystartade företag, åtgärda problemet med brist på nödvändig kompetens, underlätta finansieringen av företagssatsningar och anpassa reglerna till nya typer av ekonomiska risker.

2.6 Miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet, som identifierades som centrala aspekter i den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021, står i centrum för den europeiska planeringsterminen och förblir de vägledande principerna för medlemsstaternas återhämtnings- och resiliensplaner. Samtidigt framhåller EESK behovet av att se över de rekommendationer från rådet som utfärdats under tidigare år inom ramen för den europeiska planeringsterminen när det gäller deras genomförbarhet i det ekonomiska och sociala sammanhang som orsakats av pandemin.

3. Den europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens – mot konkurrenskraftig hållbarhet

3.1 Faciliteten för återhämtning och resiliens är en central del av Next Generation EU-initiativet och kommer att vara ett av de viktigaste verktygen för ekonomisk återhämtning. Ett effektivt genomförande av instrumentet skulle kunna ge 2 % extra BNP fram till 2024 och skapa ytterligare två miljoner arbetstillfällen ( 4 ) . Samtidigt betonar EESK att instrumentet visserligen på kort sikt främst är avsett för återhämtning och ökad resiliens, men att dess huvudsakliga funktion på medellång till lång sikt bör vara att stödja den gröna och digitala omställningen.

3.2 För att säkerställa synergieffekter kommer medlemsstaterna under vissa omständigheter att kunna kombinera finansiering från olika instrument, särskilt EU:s sammanhållningspolitiska fonder och faciliteten för återhämtning och resiliens. I detta sammanhang är det också nödvändigt att förbättra medlemsstaternas förmåga att utnyttja EU-medel, bland annat genom lämpliga mekanismer för rättsstatsprincipen och god förvaltning, välfungerande offentliga förvaltningar och effektivt bekämpande av korruption, samt att anpassa den europeiska planeringsterminen till aktiveringen av faciliteten, inbegripet att samla det nationella reformprogrammet och återhämtnings- och resiliensplanen i ett enda integrerat dokument.

3.3 EESK välkomnar inrättandet av en resultattavla som kommer att uppdateras var sjätte månad som en del av instrumentet. EESK är av den åsikten att det kommer att bidra till ökad öppenhet, vilket skulle kunna hjälpa till att öka förtroendet mellan medlemsstaterna avsevärt. Det kommer också att bidra till att övervaka fördelningen och användningen av medel samt till att sprida bästa praxis från de länder där medlen används.

3.4 Samtidigt konstaterar EESK att den finns en risk för att medlemsstaterna kan komma att använda facilitetens medel för budgetutgifter som saknar samband med den nuvarande krisen. Kommittén rekommenderar därför strikta kontroller av att medlen används för sitt avsedda syfte.

3.5 EESK anser att Next Generation EU-initiativet har utarbetats och antagits i rätt form och vid rätt tidpunkt. Genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd kommer det att garantera ekonomisk återhämtning och kan hjälpa unionen att gå starkare och mer motståndskraftig ur den pågående krisen genom offentliga investeringar i infrastruktur, utbildning och åtgärder för att hantera klimatkrisen. Det bör dock noteras att lån som tagits för att finansiera program inom faciliteten för återhämtning och resiliens måste återbetalas i framtiden. Kommissionens dokument skulle kunna innehålla ytterligare ett scenario för att finansiera planen, med beaktande av risken för framtida kriser. EESK konstaterar dock också att offentliga investeringar i infrastruktur och utbildning behövs för att säkerställa ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet för kommande generationer. Detta är också grunden för att säkra välstånd, inkomster och konkurrenskraft på lång sikt.

4. Grön omställning

4.1 EESK välkomnar de lämpliga åtgärder som vidtagits för att ta itu med utmaningarna till följd av covid-19-pandemin i samband med den europeiska gröna given. Det innebär att de tidigare uttalade ansträngningarna för att skapa en mer hållbar och socialt inkluderande ekonomisk modell, uppnå målen för hållbar utveckling och, i synnerhet, ställa om till en grön tillväxtmodell kommer att fortsätta, trots den turbulens som orsakats av den globala utmaningen i samband med covid-19-pandemin. I övergången till den europeiska gröna given finns en särskild möjlighet att utveckla företag som bygger på modellen för en social ekonomi.

4.2 I detta sammanhang ställer sig EESK bakom EU-institutionernas ståndpunkt att minst 37 % av utgifterna i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna bör anslås till klimatrelaterade mål.

4.3 EESK betonar dock att en förutsättning för att den gröna omställningen ska lyckas är att de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna överensstämmer med de föreslagna territoriella planerna för en rättvis omställning inom ramen för mekanismen för en rättvis omställning.

5. Digital omställning och produktivitet

5.1 EESK ställer sig bakom fastställandet av en miniminivå på 20 % när det gäller utgifterna för digitalisering i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna.

5.2 Samtidigt varnar kommittén för att behandla digitaliseringen som ett rent produktivitetsfrämjande instrument. Den digitala omställningen bör bidra till att förbättra den bredare utbildningen, livskvaliteten och den politiska, sociala och kulturella delaktigheten för alla i EU.

5.3 EESK delar därför den åsikt som kommissionen uttrycker i meddelandet om att lika tillgång till digital infrastruktur, utrustning och digitala färdigheter bör främjas. EESK anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att främja digital tillgång och digitala färdigheter för äldre, personer med funktionsnedsättning och personer som löper risk för social utestängning. EESK anser också att ett av målen för den digitala omställningen bör vara att säkerställa allmän tillgång till bredbandsinternet som en kostnadsfri allmännyttig tjänst för alla EU-medborgare.

6. Rättvisa

6.1 Covid-19-pandemin har visat att det finns ett akut behov av att vidta åtgärder för att stärka den sociala rättvisan. Krisen kommer sannolikt att förvärra de sociala ojämlikheterna, inklusive skillnader i förmögenhet och inkomst och skillnader när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård och utbildning, bostäder och förväntad livslängd. Ökad fattigdom och social utestängning och rädsla inför framtiden samt förlust av välstånd kommer att drabba många EU-medborgare under 2021. I denna situation kommer det att vara mycket viktigt att se till att fördelarna med den ekonomiska återhämtningen fördelas på ett balanserat sätt för att uppnå större social rättvisa och stabilisera efterfrågan, vilket är en förutsättning för ekonomisk återhämtning.

6.2 Den kris vi genomgår bör också ses som en möjlighet att omforma den europeiska socioekonomiska modellen. Faciliteten för återhämtning och resiliens bör främja en europeisk modell för ekonomisk och social utveckling som bygger på social inkludering och skapande av och stöd till arbetstillfällen av hög kvalitet ( 5 )

6.3 I strategin ägnas alltför lite uppmärksamhet åt sociala frågor. Det är särskilt fallet när det gäller det brådskande behovet av att konsekvent genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter även på medlemsstatsnivå. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att säkerställa lika möjligheter, inkluderande utbildning, rättvisa arbetsvillkor, tillgång för alla till tjänster av allmänt intresse till ett överkomligt pris samt ett tillräckligt socialt skydd. Ansträngningarna för att snabbt ställa om till en grön och digital ekonomi får inte leda till ytterligare ökad fattigdom och social utestängning. Därför räcker det inte att noggrant övervaka de ekonomiska konsekvenserna för att man effektivt ska kunna hantera effekterna av covid-19-pandemin. Man måste också övervaka sociala indikatorer, inte bara när det gäller sysselsättning utan även när det gäller social utestängning, ökande skillnader och diskriminering.

6.4 Krisen har visat hur viktigt det är att bevara befintliga arbetstillfällen, skapa nya arbetstillfällen och stärka de sociala trygghetssystemen. Miljontals människor som arbetar utan social trygghet har förlorat sitt uppehälle. Därför krävs det reformer som leder till säkrare anställningar av högre kvalitet, och program för sysselsättningsstöd måste bibehållas och utvecklas. EESK instämmer i det allmänna målet att ytterligare insatser krävs när det gäller lönekonvergens och fastställande av tillräckliga minimilöner i medlemsstaterna samt en förstärkning av systemen för kollektiva förhandlingar och arbetsmarknadsparternas roll i hela EU, i enlighet med de nationella systemen för arbetsmarknadsrelationer. Kommissionen har lagt fram sitt förslag till direktiv för att behandla dessa mål, och EESK håller för närvarande på att utarbeta sitt yttrande om detta förslag. EESK efterlyser också en adekvat säkerhetsnivå och anständiga levnadsförhållanden för dem som har förlorat sitt arbete.

6.5 EESK välkomnar de insatser som tas upp i meddelandet och som syftar till att uppnå större socioekonomisk sammanhållning och att på ett mer kraftfullt sätt främja sysselsättning för ungdomar, kvinnor, personer från riskgrupper eller personer som löper risk för utestängning. Kommittén betonar dock att det krävs ännu större ansträngningar på detta område, djärvare och mer konkreta initiativ och incitament för åtgärder samt stöd till alla berörda parter.

6.6 EESK ser med oro på att strategin inte i tillräcklig utsträckning beaktar den aktuella socioekonomiska situationen för ungdomar, som inbegriper uppskjutande av viktiga livsbeslut såsom att starta familj, vilket skulle kunna inverka negativt på EU:s framtida utveckling. Kommittén efterlyser därför ett snabbt genomförande av den förstärkta ungdomsgarantin och de åtföljande initiativen som kommer att garantera att ungdomar får bättre tillgång till arbetsmarknaden och möjlighet att få olika former av stöd. I annat fall kan det, helt i strid med den idé som ligger till grund för Next Generation EU, uppstå en ”covid-19-generation” som aldrig når sin fulla potential.

6.7 En annan grupp som drabbats särskilt hårt av krisen är äldre arbetstagare som knuffas ut från arbetsmarknaden. Det undergräver inte bara den sociala jämvikten mellan generationerna, utan påverkar också de sociala trygghetssystemen negativt både nu och i framtiden.

6.8 EESK välkomnar avsikten i strategin att främja konvergens och förbättra regionernas resiliens för att minska de territoriella skillnaderna. Det är dock oroväckande att de medel som öronmärkts för Fonden för en rättvis omställning har minskats jämfört med kommissionens ursprungliga förslag, i synnerhet som det kommer att bli nödvändigt med direkta offentliga investeringar och att skapa alternativa industrier och nya företag inom de områden som påverkas mest av klimatomställningen. I detta sammanhang framhåller EESK också behovet av att anpassa reglerna om statligt stöd på ett adekvat sätt.

6.9 EESK anser att arbetet för att uppnå den vision som föreslås i strategin kan komma att mötas av en brist på fullständig acceptans och förståelse, eftersom det inte finns några nya styrningsmekanismer genom vilka medborgare och företag samt offentliga och privata aktörer på lokal och regional nivå aktivt kan delta i processen med att ringa in och lösa problem på lokal nivå. De värden som fastställdes i den modell för gemensamma styrelseformer i EU som beskrivs i vitboken från 2001 skulle kunna vara till hjälp i detta avseende.

7. Makroekonomisk stabilitet

7.1 EESK förespråkar en strategi där de offentliga finansernas stabilitet balanseras mot främjandet av ekonomisk utveckling genom en aktiv politik för offentliga investeringar och ett system för offentlig upphandling där hänsyn tas till sociala mål. Framgången för den ekonomiska och sociala återhämtningen och den gröna och digitala omställningen kommer inte bara att vara beroende av privata investeringar utan också av att det finns tillräcklig offentlig finansiering.

7.2 För att säkerställa de offentliga finansernas stabilitet anser EESK att det är nödvändigt att göra de befintliga instrumenten mer ändamålsenliga och att införa nya instrument – på både EU-nivå och medlemsstatsnivå – för att bekämpa skatteundandragande, odeklarerat arbete, anställningsformer med otillräckligt skydd för arbetstagarnas rättigheter, den svarta ekonomin, penningtvätt och korruption, även när det gäller transnationella företag.

7.3 Det behövs en fortsatt finanspolitik som stöder förtroendeskapande åtgärder, tar itu med problemet med ojämlikhet och undviker ytterligare risker. EESK varnar därför för en alltför tidig utfasning av stödåtgärder såsom den allmänna undantagsklausulen. Om undantagsklausulen endast förblir aktiv fram till slutet av 2021 måste medlemsstaterna gradvis minska sina underskott från och med 2022. Lån genom faciliteten kommer å ena sidan att ge medlemsstaterna möjlighet att öka tillväxten och likviditeten i sina ekonomier, men kommer å andra sidan att leda till större budgetunderskott. Det ger upphov till en motsägelsefull situation, där den förmåga att stimulera tillväxten som tillhandahålls med hjälp av lån genom faciliteten kan begränsas om medlemsstaterna samtidigt måste vidta ytterligare åtgärder för att konsolidera sina offentliga finanser.

7.4 I detta sammanhang, och med tanke på att dessa lån är en exceptionell åtgärd under exceptionella omständigheter, kan det vara lämpligt att införa särskilda regler för hanteringen av dem i EU:s finanspolitiska ram, till exempel att inte räkna in dem i medlemsstaternas budgetunderskott.

7.5 Dessutom föreslår EESK att nya finanspolitiska regler införs som återspeglar den ekonomiska och sociala verkligheten efter pandemin.

7.6 EESK stöder till fullo det behov som uttrycks i meddelandet när det gäller att säkerställa högkvalitativa och effektiva offentliga förvaltningar och tjänster av allmänt intresse, men kommittén noterar samtidigt att det i vissa medlemsstater innebär att man måste garantera anständiga och stabila anställningsvillkor.

7.7 Budgetunderskott kopplade till kostnaderna för att ta sig ur krisen gör utsikterna till att införa den europeiska gemensamma valutan mer avlägsna för de medlemsstater som ännu inte har gjort det och bidrar till att förtroendet för euron minskar. EESK anser därför att kriterierna för att ansluta sig till euroområdet måste ses över samt att det måste vidtas åtgärder för att stabilisera euron i förhållande till andra viktiga valutor och kryptovalutor.

8. Europeiska flaggskeppsinitiativ

8.1 EESK välkomnar kommissionens avsikt att utarbeta gemensamma och samordnade europeiska flaggskeppsinitiativ liksom det faktum att kommissionen med kraft uppmanar medlemsstaterna att beakta dessa initiativ i sina nationella återhämtnings- och resiliensplaner.

8.2 Samtidigt efterlyser EESK en översyn av de föreslagna initiativen, för att de ska ta större hänsyn till omställningens sociala aspekter och bättre bidra till att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling fram till 2030 och kommissionens sex prioriteringar för 2019–2024 ( 6 )

8.3 EESK föreslår dessutom att förteckningen över europeiska flaggskeppsinitiativ även ska omfatta utveckling av den sociala ekonomin i samband med den europeiska handlingsplanen för den sociala ekonomin, och åtgärder för att främja lika tillgång till hälso- och sjukvårdssystem och sociala tjänster av hög kvalitet och till ett överkomligt pris, med beaktande av lokala förhållanden i fråga om tillhandahållande av tjänster.

9. Det civila samhällets roll och social och civil dialog

9.1 För att klara av krisen och effektivt genomföra Next Generation EU-initiativet kräver EU insatser från alla sina medborgare. EESK välkomnar därför att det i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens, som antogs i december 2020, slutligen bekräftas att det är viktigt att det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter verkligen deltar i utarbetandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens. I enlighet med artikel 18.4 q i förordningen måste de nationella planerna för återhämtning och resiliens innehålla en sammanfattning av det samråd som genomförts med lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer, ungdomsorganisationer och andra berörda parter i syfte att utarbeta och genomföra planen samt information om hur de berörda parternas bidrag återspeglas i planen. EESK framhåller den centrala roll som arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället spelar i planeringen, genomförandet och utvärderingen av såväl faciliteten för återhämtning och resiliens som andra delar av den europeiska planeringsterminen i medlemsstaterna.

9.2 EESK välkomnar inkluderingen av demokrati i meddelandet som ett viktigt värde i de åtgärder som vidtas i samband med strategin. Samtidigt konstaterar kommittén att det i detta sammanhang främst rör sig om avsiktsförklaringar och att denna aspekt inte har beaktats tillräckligt i de planerade aktiviteterna, exempelvis de som rör genomförandet av de europeiska flaggskeppsinitiativen, eller när det gäller att erkänna den centrala roll som det civila samhällets organisationer spelar i en deltagandedemokrati.

9.3 Uppoffringarna och begränsningarna i samband med krisen kommer att bli betydligt enklare att hantera om det civila samhällets organisationer tillåts spela en viktig roll i krishanteringen och anordnandet av informationskampanjer, särskilt på lokal och regional nivå. Lokala medier och utbildningsinstitutioner bör stödja det civila samhället i detta avseende. Medlemsstaterna bör uppmuntras att ge ekonomiskt stöd till sådan verksamhet, bland annat genom EU-medel när så är möjligt.

9.4 EESK uppmanar med kraft medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna att inrätta den modell för samskapande som kommissionen förespråkar för processen med att utforma politik, program och åtgärder tillsammans med EU-medborgarna, snarare än för dem.

9.5 EESK har upprepade gånger uppmanat arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället att delta mer i arbetet med den europeiska planeringsterminen. Konsekvent efterlevnad av partnerskapsprincipen vid planering, genomförande och utvärdering av nationella återhämtnings- och resiliensplaner är – nu mer än någonsin med tanke på den rådande krisen – en förutsättning för att de ska kunna genomföras framgångsrikt. Kvaliteten på den offentliga dialogen och på offentliga samråd har drastiskt försämrats, särskilt under krisens första fas. Det har i många fall lett till lagstiftning av dålig kvalitet som har varit svår att tillämpa, särskilt för företagen. EESK framhåller vidare att kollektiva förhandlingar inte nämns i kommissionens meddelande.

9.6 Av denna anledning, och med beaktande av medlemsstaternas bidrag till att utarbeta en resolution om det civila samhällets roll i de nationella planerna för återhämtning och resiliens, ställer sig EESK helhjärtat bakom införandet av en bindande villkorlighetsprincip. Enligt denna princip kommer regeringarna att vara skyldiga att involvera det civila samhället i planeringen och genomförandet av dessa planer på grundval av miniminormer som fastställts på EU-nivå.

9.7 EESK betonar också att det är av avgörande betydelse att föra en dialog med EU:s unga generation – Next Generation EU – bland annat genom en medborgardialog med ungdomsorganisationer.

9.8 Språket i kommissionens meddelande, som riktar sig till EU:s institutioner och organ, är inte lätt att förstå för en stor del av EU-medborgarna, så det kommer att bli svårt att diskutera det i det civila samhällets organisationer ( 7 ) . EESK föreslår därför att kommissionen utarbetar ytterligare ett dokument där innehållet i meddelandet presenteras på ett tydligare och enklare sätt.

Bryssel den 25 februari 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(2) COM(2020) 575 final.

(3) Covid-19: rådet antar en rekommendation för att samordna åtgärder som påverkar den fria rörligheten.

(4) COM(2020) 575 final, s. 2.

(5) How good is your job? Measuring and assessing job quality (OECD, februari 2016).

(6) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_sv

(7) COM (2020) 698 final kan tjäna som ett positivt exempel på användningen av enklare språk i kommissionens meddelanden.