EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.03.1998 
KOM(1998) 168 slutlig 
98/0117 (CNS) 
ÖVERGRIPANDE RAPPORT OM GARANTIFONDENS VERKSAMHET 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG, EURATOM) 
om ändring av förordning (EG, Euratom) nr2728/94 om upprättande av en 
garantifond för åtgärder avseende tredje land 
(framlagda av kommissionen) 

-2 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
ÖVERSIKT 
1. INLEDNING 5 
2. GARANTIFONDENS VERKSAMHET 6 
2.1. Ändamålet med garantifonden 6 
2.2. Garantifondens resultat 1994-1997 6 
2.2.1. Fondens skydd mot oförutsedd belastning av budgetanslagen 
vid betalningsunderlåtelse 6 
2.2.2. Budgetdisciplinen 8 
2.3. Slutsatser om garantifondens verksamhet 9 
3. GARANTIFONDEN I BUDGETPLANEN FÖR 2000-2006 -
KOMMISSIONENS FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR 10 
3.1. Målbeloppet 10 
3.2. Inbetalningssatsen 11 
3.3. Reservnivå och fondens kapacitet för lånegarantier 13 
3.4. Översyn av fondens verksamhet 15 
3.5. Överföring av fondens finansiella förvaltning till kommissionen 16 
3.6. Följder av förslagen för fondförordningen 17 
4. KONSEKVENSER OM INBETALNINGSSATSEN TILLÅTS FÖRBLI 
PÅ SAMMA NIVÅ TILL OCH MED SLUTET AV NUVARANDE 
BUDGETPLAN OCH FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR IS 
BILAGOR 
BILAGA 1: SIMULERING AV GARANTIFONDENS UTVECKLING 1998-2006 20 
BILAGA 2: FINANSIELLA UPPGIFTER OM GARANTIFONDENS RESULTAT UNDER 
PERIODEN 1994-1997 22 
FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING (EG, EURATOM) NR 
av den 
om ändring av förordning (EG, Euratom) nr2728/94 om upprättande av en 
garantifond för åtgärder avseende tredje land 
KOMMISSIONENS RAPPORT OM GARANTIFONDEN 
ÖVERSIKT 
Denna rapport läggs fram i enlighet med bestämmelserna för upprättande av en 
garantifond för åtgärder avseende tredje land. Fonden är avsedd att betala gemenskapens 
borgenärer om mottagaren av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen inte 
fullgör sina skyldigheter. 
Rapporten är också den första utvärderingen av fonden sedan dess upprättande 1994. 
Kommissionens erfarenheter och slutsatser leder till förslag på justeringar av vissa av 
fondens parametrar för den period som täcks av nästa budgetplan. 
1. Resultaten av fondens verksamhet under några år visar att de parametrar som 
fastställs i bestämmelserna för fonden gjort det möjligt att uppnå de eftersträvade 
målen. 
- Vad gäller skydd av budgetmedlen har fondens tillgångar räckt till för att 
undvika kraftiga negativa effekter på budgeten. Om garantifonden inte funnits 
skulle 410 miljoner ecu i uteblivna betalningar ha fått täckas med budgetmedel, 
vilket skulle ha lett till störningar i budgetgenomförandet. 
- Vad beträffar budgetdisciplin har mekanismen för tillförsel av medel till fonden 
från reserven (vars belopp försetts med ett tak för hela den period budgetplanen 
gäller) hjälpt till att effektivt kontrollera beloppen i rådets nya beslut om lån till 
förmån för tredje land. 
I slutet av 1997 uppnådde fonden sitt målbelopp, vilket hade satts till 10% av det 
utestående beloppet för de garanterade lånen, dvs. 862 miljoner ecu. 
2. Mot bakgrund av detta föreslår kommissionen att förordningen om upprättande av 
en garantifond ändras och att beloppet i garantireserven ses över i enlighet med 
detta under nästa budgetplanv 
• Ändringar i bestämmelserna. 
Minskning av fondens målbelopp från 10% till 8%. Sammansättningen av de av 
gemenskapen garanterade lånen talar för en minskning av målbeloppet. I 
verkligheten har de garantier som utförts sedan 1994 konstant understigit 5% av 
de utestående lånebeloppen. Det visar att ett målbelopp för fonden på 5% hade 
varit tillräckligt för att täcka betalningsförsummelserna. Eftersom den framtida 
risk utvecklingen är osäker anser kommissionen att man med ett målbelopp på 
8% har en rimlig säkerhetsmarginal för att skydda budgeten. Det bör 
understrykas att denna marginal görs än större genom att man i andra hand har 
• möjlighet att utnyttja den reserv som förts upp i budgeten om 
garantiförpliktelsema skulle överskrida fondens disponibla medel. 
Fastställande av inbetalningssatsen till 6%. När nu fondens inledningsfas är 
avslutad bör dess belopp stabiliseras till målbeloppet, vilket innebär att fondens 
utveckling i framtiden så nära som möjligt följer utvecklingen för garanterade 
lån. Om den nuvarande inbetalningssatsen (14%) upprätthölls skulle fonden få 
stora överskott och medlemsstaterna krävas på onödigt stora belopp. En 
ordentlig minskning av inbetalningssatsen gör det möjligt att bromsa fondens 
expansion. De simuleringar som gjorts för perioden 2000-2006 i rapporten visar 
att en inbetalningssats minskad till 6% skulle räcka till för att bibehålla fonden 
på målbeloppsnivå. 
Minskning av beloppet i budgetens garantireserv under nästa budgetplan. 
För att behålla de finansiella ramarna för lån till tredje land som garanteras 
genom den allmänna budgeten på sin nuvarande nivå (2.500 miljoner ecu per 
år), bör en minskning av inbetalningssatsen till 6% åtföljas av en 
proportionsenlig minskning av reserven till 150 miljoner ecu. 
Kommissionen föreslår att fondens parametrar ses över före slutet av nästa 
budgetplan, mot bakgrund av möjliga förändringar för de risker som täcks av 
fonden i samband med den kommande utvidgningen. 
Ny prövning av inbetalningssatsen. 
I artikel 4 i förordningen sägs att "inbetalningssatsen skall tas upp till ny 
prövning när fondens medel uppgår till målbeloppet eller senast vid utgången 
av 1999". Eftersom fondens målbelopp har uppnåtts föreslår kommissionen att 
de åtgärder som förordas ovan skall börja tillämpas i förväg från och med 1999, 
med tanke på deras ekonomiska betydelse för medlemsstaterna. Om rådet går 
med på detta bör vissa bestämmelser i förordningen om fondens upprättande 
ändras så snart som möjligt. Med tanke på de följder det får för den finansiella 
disciplinen föreslår kommissionen också att beloppet i garantireserven minskas 
till 150 miljoner ecu 1999 genom ett interinstitutionellt avtal. 
-5 
1. INLEDNING 
Genom rådets förordning nr 2728/94 (EG, Euratom) av den 31 oktober 1994 upprättas en 
garantifond för åtgärder avseende tredje land för att betala gemenskapens borgenärer i de 
fall mottagaren av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen inte fullgör sina 
skyldigheter. I artikel 9 i förordningen föreskrivs att "senast den 31 december 1998 skall 
kommissionen överlämna en utförlig rapport rörande fondens verksamhet ". 
Rapporten behandlar tre ämnen: 
- Fondens verksamhet 
Kommissionen ger en kort analys av fondens resultat jämfört med de mål som satts upp 
baserad på erfarenheterna från perioden 1994-1997. 
- Förslag till omorganisation av fondens verksamhet 
Med utgångspunkt i analysen ger kommissionen förslag till förändringar i fondens 
verksamhet under den period som omfattas av nästa budgetplan. 
- Omprövning av inbetalningssatsen 
I artikel 4 i förordningen föreskrivs att "inbetalningssatsen skall tas upp till ny prövning 
när fondens medel uppgår till målbeloppet eller senast vid utgången av 1999 ". 
Eftersom garanti fondens medel uppgick till målbeloppet den 31 december 1997 drar 
kommissionen konsekvenserna av denna nya situation, och förordar tidigare tillämpning 
av förslagen till omorganisering av fonden. 
I bilagorna till rapporten lämnas sifferuppgifter om fondens resultat under perioden 1994-
1997 och simuleringar av fondens utveckling under 1998-2006. 
Kommissionen bifogar i bilagan ett förslag till ändring av rådets förordning nr 2728/94 
(EG, Euratom) av den 31 oktober 1994 om upprättande av garantifonden. 
2. GARANTIFONDENS VERKSAMHET 
2.1. Ändamålet med garantifonden 
Reserven och garanti fonden tillkom i samband med en omfattande ökning av 
garantivolymen för lån som beviljas tredje land. De fyller följande två uppgifter: 
- De förser gemenskapen med ett instrument som skyddar mot plötslig och tung 
belastning av budgeten om gemenskapens garanti skulle behöva utlösas. 
- De skapar ett instrument för budgetdisciplin genom att fastställa finansiella ramar för 
utvecklingen av gemenskapens upp- och utlåningspolitik och garantierna för EIB:s 
lån till tredje land. 
2.2. Garantifondens resultat 1994-1997 
2.2.1. Fondens skydd mot oförutsedd belastning av budgetanslagen vid 
betalningsunderlåtelse 
Genom garantifonden har man kunnat undvika omfattande ojämnheter i 
budgetgenomförandet, som annars skulle varit ofrånkomliga på grund av de 
betalningsunderlåtelser från lånmottagarnas sida som gemenskapen drabbats av sedan 
1994 (totalt 410 miljoner ecu i uteblivna betalningar). Figur 1 visar hur fonden hjälpt till 
att hålla garantikostnaderna nere, trots att den befann sig i den sårbara inledningsfasen. 
Figur I 
Fondens täckning av årliga betalningsunderlåtelser 
(I miljoner ecu per halvår) 
294,2 
74,16-gfe& 
— Til'i 
4..i„, 
1/95 456.19 
228,9 300,8 
42,8 
al 
2/95 1/96 2/96 474.6 
HK 
M 
9,75 H 557,4 
4£2 fe 
m 537,9 
- fa > ^« 
6>l :l 
1/97 2/97 
• Utbetalningar ur fonden • Disponibla medel I fonden 
Källa: Kommisonen 
7-
Utan garantifonden hade gemenskapens många utbetalningar av garantier ur budgeten 
(sedan fonden inrättades har den utnyttjats 40 gånger) krävt omfördelningar av anslagen 
mitt under budgetgenomförandet. 
I tabellen i bilagan ges en detaljerad uppspaltning av de finansiella flöden som påverkat 
fonden och som fått den att uppnå målbeloppet på 10% av garantiförpliktelserna i slutet 
av 1997. Det är flera faktorer som lett till den snabba ökningen av fondens medel: 
- Omfattande överföringar från reserven: Mellan 1994 och 1997 fick fonden 
sammanlagt 1.066 miljoner ecu från reserven. Motsvarande volym nya garanterade 
lån var 7.405 miljoner ecu, vilket ger en genomsnittlig inbetalningssats på 14,4% (se 
bilaga 2). Dessutom bidrog de medel som genererades genom placering av fondens 
disponibla medel märkbart till att öka fondens tillgångar. I slutet av 1997 uppgick de 
till sammanlagt 78,35 miljoner ecu, dvs. 1% av de samlade förpliktelserna. 
- Betalningsunderlåtelser som täckts av fonden sedan 1995: Som tabell 1 nedan 
visar, har fondens utbetalningar (samlade nettoåterbetalningar) aldrig överskridit 5% 
av förpliktelserna. Den högsta andel som uppnåddes - 4,8% i juni 1996 - var 
resultatet av betalningsunderlåtelser i samband med lånet till livsmedelsstöd till 
republikerna i f.d. Sovjetunionen. Det faktum att lånet var relativt kortfristigt och 
vissa av mottagarnas dåliga solvens gör att situationen kan klassas som ett fall av 
extremt hög risk. 
Tabell 1 
Andel utbetalningar ur fonden jamfort med de totala 
utestaende l&nebeloppen 
Imiljonerecu 
1. Utbetalningar ur 
fonden 
2. Totala utestaende 
belopp 0 
3. = 1 i% av 2 mars 
1995 
33 
6.019 
0,55 juni 
1995 
39 
5.724 
0,69 sept. 
1995 
43 
5.811 
0,75 dec. 
1995 
267 
6.231 
4,29 mars 
1996 
273 
5.934 
4,59 
(*) Samlade förpliktelser, omfattande kapitalbelopp och ob 
artikel 3 i förordningen om fondens upprättande. Den sat 
de utestående beloppen (utbetalningar minus återbetalnir juni 
1996 
293 
6.116 
staid til 
ssomt 
igar), sc sept. 
1996 
281 
6.351 
4,42 dec. 
1996 
264 
6.696 
3,95 mars 
1997 
290 
7.103 
4,08 juni 
1997 
295 
7.581 
3,89 sept. 
1997 
295 
7.918 
3,73 dec. 
1997 
291 
7.961 
3,65 
Detaining forfallen ranta i enlighet med 
llampas for perioden 1995-97 ar 2,7% av 
>m den sats som erholls den 31.12.97. 
Källa: Kommissionen 
- Stabiliteten i fondens garantiutbetalningar: Fondens utbetalningar har hållit sig på 
en stabil nivå sedan december 1995. De har varierat mellan 264 och 291 miljoner 
ecu. Stabiliteten i fondens utbetalningar döljer dock finansiella flöden i motsatt 
riktning, eftersom det från de 410 miljoner ecu som betalats ut ur fonden kan dras 
136 miljoner ecu, som återvunnits när lånemottagarna slutligen genomfort de 
försenade utbetalningarna (se bilaga 2). 
-8 
- De risker som tacks av fonden har förändrats mycket lite sedan 1994: 
Garantiskyldigheterna har ökat från 7.600 miljoner ecu 1994 till 7.960 miljoner ecu i 
slutet av 1997, dvs. en utveckling på 4,5%. Samtidigt har fondmedlen ökat årligen 
med i genomsnitt 47%. Diskrepansen förklarar varför fonden har lyckats överskrida 
sitt målbelopp, som fastställdes till 10% av inbetalningssatsen, på endast tre år. 
Utlåningsverksamheten har dock inte minskat sedan 1994, eftersom de nya 
garantitransaktioner som beslutats av rådet har ökat i volym med 7.405 miljoner ecu 
(utbetalningarna för dessa nya transaktioner fördelar sig över flera år). Under samma 
period har 3.100 miljoner ecu återbetalats för tidigare beviljade garantier. 
2.2.2. Budgetdisciplinen 
Mekanismen för tillförsel av medel till fonden, dvs. en inbetalningssats som tillämpas 
på en reserv fastställd till 300 miljoner ecu i 1992 års priser under hela budgetplanens 
tillämpningsperiod, medför indirekt en begränsning av den årliga kapaciteten att lämna 
garantier för nya transaktioner. Inräknat det belopp i reserven som förts upp i budgeten 
för 1997 var gränsen det året 2.350 miljoner ecu.1 
Den "disciplineffekt" som fonden ger upphov till visade sin fulla verkan under rådets 
debatter om programplaneringen på medellång sikt för det nya totalanslaget till EIB-lån. 
I sina slutsatser av den 2 december 1996 understryker rådet att "lånevolymen för lån till 
tredje land måste stämma överens med budgetplanen och gemenskapens budgetdisciplin 
[...]". Beloppen för EIB:s nya mandat, totalanslagen till Euratom-lån och finansiellt 
stöd har slutligen fastställts för en treårsperiod inom ramen för de årliga tak 
tillförselmekanismen ger upphov till2. Denna begränsning är dock förenlig med 
unionens politiska ambitioner (uttryckta under Europeiska rådets möten i Essen, Cannes 
och Madrid) att öka gemenskapsstödet till tredje land i form av EIB-lån (EIB:s nya 
mandat har ökats med 30%). 
Då beloppet för reserven har låsts för hela den nuvarande budgetplanen, betyder 
sänkningar av inbetalningssatsen att den ursprungliga begränsningen blir mindre strikt. 
Eftersom inbetalningssatsen skall tas upp till ny prövning när fondens medel uppnått 
målbeloppet, i enlighet med förordningen om fondens upprättande, har Ekofin-rådet3 
Beräknad utifrån en reserv på 329 miljoner ecu och en inbetalningssats på 14%. 
2 Rådets slutsatser av den 27 januari 1997: "Totalanslagen till EIB-lån som täcks av en 
gemenskapsgaranti kan anses stämma överens med de 1.050 miljoner ecu som avsatts till 
makroekonomiskt stöd, förutsett att 750 miljoner ecu krävs för Euratomlånen. Maximibeloppet för 
makroekonomiskt stöd bör höjas till 1.200 miljoner ecu om Euratomlånen under detta besluts 
tillämpningsperiod inte överskrider 600 miljoner ecu. " 
3 Rådets slutsatser av den 2 december 1996: "Inbetalningssatserna för garantifonden skall förbli på 
nuvarande nivåer till och med 1999". Rådets slutsatser av den 27 januari 1997: "varje inbetalning 
till lånegarantifonden skall vara avhängig av den procentsats som är tillämplig vid tiden för 
inbetalningen, det vill säga för närvarande 15%, och så snart det blir möjligt 14% ". 
9-
uttryckt önskemål om att inbetalningssatsen skall hållas kvar på nuvarande nivå till och 
med 1999, för att behålla dess disciplinära verkan på budgeten. 
2.3. Slutsatser om garantifondens verksamhet 
Resultaten från fondens verksamhet under några år visar att parametrarna i fondens 
bestämmelser gjort det möjligt att uppnå de önskade målen. Under fondens 
uppbyggnadsfas gällde det att se till att fonden så snabbt som möjligt uppnådde 
tillräcklig volym i förhållande till riskerna, Detta var helt nödvändigt eftersom fonden 
skulle täcka risker för lån som beviljats innan fonden inledde sin verksamhet. Efter så 
kort tid som tre år har fonden uppnått sitt målbelopp. Den goda kvaliteten på den 
låneportfölj som täcks av garantier (få betalningsförsummelser) och fondens goda 
finansiella ställning (862 miljoner ecu i disponibla medel) motiverar en anpassning av 
vissa parametrar för att undvika en framtida överdimensionering av fonden. 
10-
3. GARANTIFONDEN I BUDGETPLANEN FÖR 2000-2006 - KOMMISSIONENS FÖRSLAG 
TILL ÄNDRINGAR 
Under nästa budgetplan bör garantifonden 
- först och främst förfoga över tillräckliga men inte överdimensionerade resurser för att 
ekonomiskt kunna klara oförutsedda och omfattande infrianden av 
garantiförpliktelser på grund av betalningsunderlåtelse, och 
- för det andra inte kräva alltför stora bidrag från medlemsstaterna för finansiering av 
garantireserven. Samtidigt måste fonden ha kapacitet att upprätthålla önskad nivå av 
gemenskapsbidrag till tredje land i framtiden. 
Tabell 2 
Avgorande faktorer for garantifondens kapacitet att 
garantera Ian till tredje land 
(i miljoner ecu) 
1. Garantireserv 
(2) Inbetalningssats 
(3) Arlig verklig kapacitet med 
100% garanti [(3)=(1)/(2)] Budgetplan 
1993-1999 
1992 
1992 års priser 
300 (a) 
14% (c) 
2.140 1997 
1997 års priser 
329 (b) 
14% 
2.350 Prognos 1999 
1999 års priser 
346 (b) 
14% 
2.471 Budgetplan 2000-2006 
«•.?**#."" 
, -<^> »* 1999Arepriser ": -' 
:;XC * 15° 
S£Vah« ** .« 
|^|f:?^5W 
a) Europeiska rådet i Edinburgh - Garantireserv fastställd i 1992 års priser 
b) Belopp i garantireserven efter teknisk justering 
c) Inbetalningssats enligt förordning nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder 
avseende tredje land 
Källa: Kommissionen 
Tabell 2 visar uppgifter om avgörande faktorer för fondens maximala garantikapacitet 
med beaktande av begränsningarna i beslutet från Edinburgh och i förordning 2728/94. 
Fondens årliga kapacitet att ge 100% garanti under perioden 2000-2006 är avhängig av 
en reserv på 150 miljoner ecu kombinerat med en inbetalningssats på 6%, såsom 
föreslås nedan. 
3.1. Målbeloppet 
Fondens resultat över de senaste fyra åren tyder på att ett målbelopp på 10% är för stort 
i förhållande till riskerna för betalningsunderlåtelser. De erfarenheter som gjorts hittills 
låter antyda att även om fonden så småningom kunde lida förluster som resultat av 
betalningsunderlåtelser, har den i praktiken överbryggat perioden mellan 
betalningsunderlåtelse och omfinansiering av lån som inte betalats. Detta ger vid handen 
att ett målbelopp på 10% definitivt är för högt både i riskhänseende och för den 
övergångsfunktion fonden hittills fyllt. 
-11-
Målbeloppet i nästa budgetplan föreslås bli 8% av de garanterade lånen. Denna nivå, 
som ligger betydligt över än de 4,79% som var den största andel utbetalningar som 
någonsin krävdes från fonden, i juni 1996 . (se tabell 1), förenar både 
försiktighetsmarginaler och ett belopp fondmedel som inte är överdimensionerade i 
förhållande till riskerna för betalningsunderlåtelse. Det föreslagna målbeloppet antas 
kunna generera tillräckliga resurser för att ge säkerhet emot risker i samband med 
framtida makroekonomiskt stöd och med rikhaltiga kontakter med länder som utgör 
stora politiska och finansiella risker (Algeriet, Bulgarien, Ukraina). Sådana risker och 
försämring av EIB:s låneportfölj kan också uppkomma genom utvidgade lånegarantier 
till länderna i f.d. Sovjetunionen. Ett målbelopp på 8% förefaller klokt ur 
säkerhetshänseende. 
Det måste finnas en plan i den händelse fondens medel skulle överskrida eller 
understiga målbeloppet. Kommissionen föreslår att fondmedel som överstiger 8% 
överförs till EU:s budget, vilket är i linje med nuvarande praxis4. Om fondens medel 
skulle understiga 75% av målbeloppet (6% av utestående garanterade lånebelopp) 
föreslås att inbetalningssatsen för nya lån automatiskt höjs till 7%, till dess att 
målbeloppet uppnåtts. Om slutligen medlen skulle understiga 50% av målbeloppet skall 
kommissionen skriva en rapport och föreslå undantagsåtgärder för att fylla på 
garantifonden. 
3.2. Inbetalningssatsen 
Inbetalningssatsen på 14% var tänkt att vara provisorisk tills fonden nådde målbeloppet 
på 10%, och sedan minskas till den nivån. I linje med förslaget att sänka målbeloppet 
till 8% måste inbetalningssatsen också minskas. När minskningen fastställs måste man 
också beakta tillväxten i fondens medel utanför reserven. 
Medlen utanför reserven består av ränteinkomster och försenade återbetalningar av 
kapital och ränta. Sådana inkomster innebär att inbetalningssatsen kan vara lägre än vad 
som annars skulle krävas för att bibehålla fondens målbelopp. Ett möjligt alternativ är 
att fonden får hålla samma storlek som i nuvarande budgetplan medan mindre medel går 
till att finansiera garantireserven. 
Bara under 1997 uppgick ränteinkomsterna till 34,5 miljoner ecu, eller 0,4% av samtliga 
lån som täcks av garantier, medan de totala ränteinkomsterna under perioden 1994-1997 
uppgick till 78,4 miljoner ecu. Försenade återbetalningar under 1997 uppgick till 45 
miljoner ecu eller 0,6% av samtliga garanterade lån, medan totalbeloppet för försenade 
återbetalningar under perioden 1994-1997 var 136,4 miljoner ecu5. I slutet av 1997 
motsvarade alltså inkomsterna från dessa källor något över 1% av de garanterade lånen. 
4 Se artikel 3 i förordning 2728/94 av den 31 oktober 1994. 
5 Se bilaga 2. 
-12 
Figur 2 
Förhållandet mellan verkliga belopp och målbelopp med olika scenarior 
(uppgifter I procent av utestående garantiförpliktelser) 
12 -F 
11 •• A-v \ 
10 Bruttobelopp 14% 
\ . \ 
\ \ \ Ackumulerat bruttobelopp 6% 
Bruttobelopp 6% 
-T<C~ y • 
1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 
Bruttobelopp 14%: 
Ackumulerat bruttobelopp 6%: 
Bruttobelopp 6%: Fondmedel är t före återbetalning till budgeten år t+1, inbetalningssats 14% 
Fondmedel utan återbetalning till budgeten, inbetalningssats 6% 
Fondmedel år t före återbetalning till budgeten år t+1, inbetalningssats 6% 
Källa: Kommissionen. Se bilaga 1 för närmare uppgifter om simuleringarna. 
Simuleringarna visar att om medel utanför reserven beaktas räcker det med en 
inbetalningssats på 6% för att hålla fondens medel på målbeloppsnivån. 
De viktigaste resultaten av simuleringen visas i figur 2, och de fullständiga resultaten i 
bilaga 1. Diagrammet har tre kurvor: 
- Först bruttoinkomster, dvs. inkomster som inte överförs till EU-budgeten, med en 
förmodad inbetalningssats på 14% (i diagrammet kallat "bruttobelopp 14%"). 
- För det andra, om man förmodar att inga överföringar till budgeten äger rum, 
ackumulerar fonden medel som överskrider målbeloppet. Med en inbetalningssats på 
6% kallas det i diagrammet "ackumulerat bruttobelopp 6%". 
- Slutligen fondens medel minus överföringar till EU-budgeten, med en 
inbetalningssats på 6%. I diagrammet "bruttobelopp 6%". Överskottet år t överförs 
till budgeten år t+1, vilket visas i figuren med en streckad yta. Målbeloppet ändras 
13-
från 10% under 1997-1998 till 8% under perioden 1999-2006. Figuren visar en 
omfattande minskning mellan 10% och 8% år 1999-2000. 
Resultaten visar att med en inbetalningssats på 14% skulle fonden överföra stora 
överskott över tioprocentsstrecket till EU:s budget under stora delar av perioden 
(uppskattat genomsnitt: 222 miljoner ecu). Om inbetalningssatsen minskas till 6% ligger 
fondens bruttomedel fortfarande generellt över 9% av förpliktelserna. Fondens 
nettomedel sjunker slutligen endast tillfälligt under 8-procentsstrecket (som lägst 7,63% 
år 2001) men ökar sedan igen till det föreslagna målbeloppet. Märk att det överskott 
som förs över till budgeten efter 2002 ökar med tiden. Den minskning i förhållandet 
mellan fondmedel och förpliktelser som sker 2001 återspeglar främst den snabba 
ökningen i antalet garanterade lån i början av de nya finansieringsramar på vilka 
simuleringarna har baserats6. Ökningen står i samband med utbetalningar som har att 
göra med förnyelsen av EIB:s mandat på tre år 1997-1999. 
Fondmedlens tendenser att öka parallellt med garanterade lån speglar delvis själva 
mekanismen för inbetalning. Så länge som anslagen till nya lån kommer oberoende av 
återbetalningarna kommer andelen fondmedel i förhållande till förpliktelser att förbli 
konstant eller öka såvida inte ökningen i nya lån är större än ökningen i återbetalningar. 
Fram emot 2006 visar simuleringarna att utbetalningar av nya lån kommer att nå en topp 
i början av nästa århundrade och sedan sjunka från 2003 och framåt. Å andra sidan 
förväntas återbetalningarna stiga under hela perioden efter 2002 - se resultaten i 
bilaga 1. 
3.3. Reservnivå och fondens kapacitet för lånegarantier 
Vi har redan sett att en inbetalningssats på 6% är lämplig för den period som omfattas 
av den nya budgetplanen. För att avgöra vad som kan vara en lämplig nivå för reserven 
måste man beakta den önskade volymen nya lån som täcks av garantier. Även om detta 
är svårt att göra i förväg med större säkerhet, är det ändå möjligt att få ledning av 
faktorer som kan antas komma att spela en roll för den framtida utvecklingen för 
garanterade lån. 
Mellan 1992 och 1999 kommer garantireserven7 att ha ökat i nominella termer med 46 
miljoner ecu till 346 miljoner ecu, i genomsnitt med 2,2% per år. Motsvarande 
maximikapacitet för 100% garanterade lån under perioden har stigit i samma takt. Under 
1994-1997 var den genomsnittliga utnyttjandenivån för reserven 82,2%, vilket tydligt 
visar att tillgångarna i reserven inte i sig hämmade en expansion av garanterade lån. 
Se närmare upplysningar i bilaga 1. 
7 Garantireserven fastställdes i Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992 även om själva 
garantifonden inte upprättades förrän i oktober 1994. 
-14 
Tabell 3 
Garantifondens arliga kapacitet och formodad tillvaxt for garanterade Ian 
(i miljoner ecu) 
Reservens ariiga varde (a) 
Arlig kapacitet (a) 
Formodad tillvaxt for garanterade Ian (b) 
Ariigt utnyt^ande av reserven (c) 2000 
150 
2.500 
2.293 
0,92 2001 
753 
2.550 
2.293 
0,90 2002 
156 
2.600 
2.293 
0,88 2003 
159 
2.650 
2.293 
0,87 2004 
162 
2.700 
2.293 
0,85 2005 
166 
2.767 
2.293 
0,83 2006 
169 
2.820 
2.293 
0,81 Genomsnitt 
2000-2006 
159 
2.655 
2.293 
0,87 
(a) Fastställs genom årlig ökning genom BNI-deflatorn med 2%, som föreslås i Agenda 2000. (b) Fastställs enligt 
beräkningarna i bilagan 1, med hänsyn tagen till garantin på 70% för EIB-Iån, och 100% för andra lån. Den 
förmodade tillväxten gäller endast nya lån med garanti och utesluter lån som undertecknats under tidigare år och för 
vilka fonden redan erhållit medel, (c) Den andel av reserven som krävs för att täcka den förmodade tillväxten i 
garanterade lån (produkten av den förmodade tillväxten i garanterade lån gånger inbetalningssatsen på 6%) i 
förhållande till det totala reservbeloppet. Uppskattningarna har avrundats. 
Källa: Kommissionen 
Under den nya budgetplanen uppskattar man att det kommer att krävas garantier för ett 
årligt utlåningsflöde jämförbart med de sista åren i den nuvarande budgetplanen. Med 
en inbetalningssats på 6%> skulle en reserv på 150 miljoner ecu per år möjliggöra 
garanterade lån på 2.500 miljoner ecu (i 1999 års priser) per år under perioden 2000-
2006 med 100%) garanti. Om man antar att reserven årligen växer med 2% (förmodad 
tillväxttakt enligt BNI-deflatorn i Agenda 2000), kommer kapaciteten för lånegarantier i 
slutet av nästa budgetplan uppskattningsvis att vara 2.800 miljoner ecu. Det finns 
visserligen många faktorer (vilket diskuteras nedan) som kan leda till ökade, men lika 
gärna minskade, krav på garanterade lån. 
För att bedöma om den föreslagna reservnivån räcker till, ges i tabell 3 uppskattningar 
av reservbeloppet och fondens årliga garantikapacitet, såväl som uppskattningar av 
ökningen av garantiförpliktelser under nästa budgetplan. Reserven förmodas växa med 
2% per år. Ökningen i garanterade lån grundar sig på simuleringen i bilaga 1. Lägg 
märke till att de senare uppskattningarna gör skillnad mellan lån med 100% garanti och 
EIB-lån med 70% garanti. 
Jämförelsen tyder på att fondens kapacitet alltid kommer att överstiga den förmodade 
tillväxten i utlåning. Reservens genomsnittliga kapacitet under hela perioden är lika med 
2.618 miljoner ecu, medan genomsnittlig förmodad utlåning uppgår till 2.293 miljoner. 
Det reservbelopp som behövs för att kunna täcka detta lånebelopp är 138 miljoner ecu. 
Det är osäkert huruvida det årliga förväntade flödet av garanterade lån på 2.500 miljoner 
ecu enligt kommissionens förslag kommer att räcka till för att möta alla eventualiteter 
under perioden 2000-2006. Ån så länge förefaller den planerade marginal som föreslås 
i tabell 3 vara tillräcklig. De nuvarande totala EIB-anslagen möjliggör avsevärd 
utlåning till länder i Central- och Östeuropa, som komplement till strategin inför 
anslutningen, och efter utvidgningen kommer inga garantier att behövas för EIB-lånen. 
Dessutom förefaller Euratomlån och lån i samband med makroekonomiskt stöd på 
ungefar 600 miljoner ecu per år vara tillräckligt. Vissa förändringar kan komma att ske 
-15 
efter utvidgningen, men till dess finns inga tvingande argument för att låta fondens 
kapacitet komma särskilt långt över nuvarande nivå. 
Under nästa budgetplan kan det finnas anledningar att antingen minska eller öka den 
garanterade utlåningen. Om man antar att utlåningen till tredje land inte kommer att öka 
efter en utvidgning kommer behovet av garanterade lån att minska efter att nå en topp 
vid tiden för själva utvidgningen. 
Å andra sidan är det möjligt att lån i form av antingen makroekonomiskt stöd eller 
Euratomlån kommer att öka. Det är också möjligt att EIB-utlåning till Ryssland och 
andra OSS-stater kommer att inledas. Vad gäller makroekonomiskt stöd kan ökat stöd 
komma att bli nödvändigt till Ukraina, men också till andra viktiga grannar till EU som 
Turkiet, Albanien, Bulgarien och länderna i f.d. Jugoslavien. Krav på en ökning av 
Euratomlånen, särskilt till Ukraina, men också till Bulgarien, kan också bli påtagliga 
under kommande år. 
Kraven på EIB-lån kan också komma att öka, både vad gäller förstärkning av de totala 
anslagen (till EIB/Central- och Östeuropa) och med tanke på möjligheterna till en 
utvidgning av MED-programmen, ökade lån till Turkiet och utvidgning av 
lånemöjligheterna till stöd för energiprojekt i Medelhavsområdet. 
Det är slutligen möjligt att de risker som är knutna till fondens låneportfölj ökar. I och 
med utvidgningen blir vissa länder som idag är tredje länder medlemsstater. En 
utvidgning av garanterade lån till en allt större grupp östeuropeiska länder, eller länder 
med sämre kreditvärdighet, kunde öka riskerna för betalningsförsummelser och leda till 
försämring av fondens låneportfölj8. 
3.4. Översyn av fondens verksamhet 
Det är möjligt att garanti fondens parametrar kommer att behöva ändras under nästa 
budgetplan. Det är särskilt viktigt att planera en översyn av fondens verksamhet när man 
betänker att riskerna för fonden kan komma att förändras under åren närmast efter 
utvidgningen. Därför föreslår kommissionen en översyn av garantifonden någon gång 
Utestående lån till Ungern, Polen, Tjeckien, Slovakien och Slovenien år 2002 uppskattas bli 6.020 
miljoner ecu. Uppskattningen grundar sig på förmodandet att 77% av det samlade anslag som 
beslutades av rådet den 14 april 1997 till länder i Central- och Östeuropa (3.520 miljoner ecu) 
kommer att tilldelas de fem länderna. Garanterade lån till de återstående länderna, alltså utom de fem 
kandidatländerna, uppskattas bli 13.137 miljoner ecu i slutet av 2002, och det totala lånebeloppet vid 
samma tid uppskattas bli 19.157 miljoner ecu. 
Eftersom medlemsskap i EU minskar garantifondens behov av medel för att bemöta 
betalningsforsummelser för dessa lån med ett belopp som är lika stort som fondens målbelopp, är det 
klart att garantifonden vid något tillfälle efter den första vågen anslutningar måste betala tillbaka 
detta belopp till EU:s budget. Om man antar att de nya medlemsstaterna utgör bättre risker än de 
stater som fortfarande väntar på anslutning, eller de som överhuvudtaget inte beaktas för 
medlemsskap, är det klart att kvaliteten på fondens låneportfölj kommer att försämras, kanske 
avsevärt. 
-16 
före slutet av nästa budgetplan. Översynen bör ta formen av en kommissionsrapport till 
rådet. 
3.5. Överföring av fondens finansiella förvaltning till kommissionen 
Med tillämpning av förordningen om fondens upprättande9 har kommissionen överlåtit 
åt EIB att i gemenskapens namn förvalta fondens disponibla medel10. 
Tre års erfarenhet visar att banken har fullföljt sitt uppdrag på ett fullständigt 
tillfredsställande sätt, men att detta trots allt krävt stora praktiska ingripanden från 
kommissionens sida. Därför har kommissionen intresse av att själv handha 
förvaltningen av fonden i syfte att uppnå 
- administrativ förenkling 
• Kommissionen spelar en framträdande roll i utarbetandet av principerna för 
fondens förvaltning. Eftersom förvaltningen av EIB:s placeringar skall uppfylla 
gällande säkerhetskrav för finansiell verksamhet, behöver banken ofta rådfråga 
kommissionen i frågor som gäller strategin för investeringar. 
• Eftersom kommissionen är den enda instansen med sann överblick över 
garantierna, sänder den varje månad till EIB sina prognoser för fondens utveckling 
under de 12 kommande månaderna. Denna information är helt nödvändig för att 
banken på bästa sätt skall kunna bedöma hur länge fonden bör behålla olika 
finansiella placeringar. 
• Det är kommissionen som ser till tidsfristerna för ut- och inlåning, som förbereder 
ansökningarna om fondmedel, som handhar uppbörd av skulder och återbetalning 
till fonden av motsvarande belopp. För närvarande måste alla dessa transaktioner 
meddelas banken för åtgärdande, vilket innebär onödigt dubbelarbete. 
Kommissionens förvaltning av fonden skulle förutom produktivitetsvinsten 
innebära snabbare överföringar av medel och informationsspridning. 
- minske utgifter 
• Kommissionen skulle spara in den summa man årligen betalar EIB, som var på 
325.000 ecu 1997 (710.000 ecu sedan fonden inrättades 1995). Detta belopp 
kommer att öka i takt med det kapital fonden avkastar från nya gemenskaps- eller 
Euratomlån till länder i Central- och Östeuropa. 
10 I artikel 6 i rådets förordning nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende 
tredje land sägs att "kommissionen skall överlåta fondens finansiella förvaltning på Europeiska 
investeringsbanken inom ramen för en i gemenskapens namn utfärdad fullmakt". 
Konvention mellan Europeiska gemenskapen och Europeiska investeringsbanken om förvaltning av 
garantifonden undertecknad den 23 och 25 november 1994. 
17 
Kommissionen har lång erfarenhet på detta område för andra av gemenskapens 
institutioner, och föreslår i konsekvens med detta att man skall återuppta förvaltningen 
av placeringarna av fondens medel och att artikel 6 i förordningen om fondens 
upprättande skall ändras. 
3.6. Följder av förslagen för fondförordningen 
Om kommissionens förslag antas måste en motsvarande ändring göras av den 
förordning som styr garanti fonden. Den kommer att ta formen av en ny förordning 
baserad på en omarbetning ay den nuvarande. Förslaget tijl ändra4 förordning bifogas. 
4. -18 
KONSEKVENSER OM INBETALNINGSSATSEN TILLÅTS FÖRBLI PÅ SAMMA NIVÅ TILL 
OCH MED SLUTET AV NUVARANDE BUDGETPLAN OCH FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR 
Ekofin-rådet har föreslagit att inbetalningssatsen bör förbli på nivån 14% till 15% till 
och med slutet av gällande budgetplan". Konsekvenserna av detta, med en fond som 
uppnått sitt målbelopp och med medel utanför reserven som förväntas uppnå över 10% 
av garantireserven och av de totala nya fondmedlen under vart och ett av de 
nästkommande två åren, skulle en bibehållen inbetalningssats öka fondens tillgångar 
rejält utan någon motsvarande ökning av riskerna. Enligt artikel 3 i förordning 2728/94 
skall överskottet från fondens tillgångar i slutet av året betalas tillbaka till EU-budgeten. 
Det innebär en situation där reserven skall ge fonden medel som i sin tur betalas tillbaka 
till budgeten. 
Tabell 4 
Garantifonden 1998-1999 med en inbetalningssats pa 14% 
(i miljoner ecu) 
Transaktioner Situation den 31 
december 1997 Situationen den 31 
december 1998 Situationen den 31 
december 1999 
Inbetalningssats: 14% 
Tillaanaar 
- Overforingar fran reserven 
- Ranteinkomster 
- Forsenade aterbetalningar 
Medel totalt 
Skulder 
- BetalningsfOrsummelser 
- Arvode till EIB 
- Overskott som overfOrts till EU:s 
budget Omslutning 
1.065,96 
78,36 
136,38 
1.280,70 
409,90 
0,71 Flöden 
312,05 
43,09 
0,00 
345,14 
0,00 
0,43 
65,69 312,83 
57,04 
0,00 
369.87 
0.00 
0,57 
172,00 
Källa: Kommissionen 
Simuleringsresultaten i tabell 4 belyser denna punkt - se även figur 2i:. Resultaten 
tyder på att ränteinkomsterna kommer att uppgå till 12,5% av fondens totala nya 
tillgångar 1998 och 15,4% 1999. Simuleringen visar dessutom att fonden skulle 
överföra 66 miljoner ecu 1998 och 172 miljoner ecu 1999 till EU:s budget. Det är 
uppenbart att en inbetalningssats på 14% innebär att medlemsstaterna avkrävs ett 
onödigt stort bidrag. 1 linje med de översiktliga förslagen för nästa budgetplan föreslår 
kommissionen att rådet tar i övervägande en inbetalningssats på 6%> redan från 1999. 
För att minskningen av inbetalningssatsen (om den antas av rådet) inte skall äventyra 
budgetdisciplinen och den finansiella disciplinen krävs ett effektivt tak för att begränsa 
1 ] Se Ekofin-rådets slutsatser, SN 1247/1/97 av den 27 januari 1997. 
12 Mer detaljerade resultat och de antaganden som legat till grund för simuleringarna återfinns i 
bilaga 1. 
19-
de utökade möjligheterna att bevilja garanterade lån. Taket kan t.ex. utgöras av en 
maximinivå för reserven, definitivt under dess totala värde, som kan utnyttjas för 
lånegarantier under 1999. Föreslagen maximinivå för reserven är 150 miljoner ecu. 
Detta tak garanterar kontinuiteten mellan fondens årliga kapacitet under det gamla 
systemet och under det nya systemet som styr inbetalningssatsen. Med en 
inbetalningssats på 14% och en reserv som uppskattas nå 346 miljoner ecu 1999 blir 
kapaciteten för fullständigt garanterad utlåning 2.471 miljoner ecu 1999. Samma 
kapacitet kan åstadkommas med en inbetalningssats på 6% och en reserv på 150 
miljoner ecu. 
Kommissionen föreslår följande: 
- Att fondens inbetalningssats så snart som möjligt fastställs till 6%. I detta syfte 
anser kommissionen att samtliga föreslagna ändringar till förordningen av den 
31 oktober om upprättande av en garantifond bör träda i kraft den 1 januari 
1999. 
- Att utlåningskapaciteten hålls oförändrad, genom att garantireserven minskas 
från 338 miljoner ecu 1998 till 150 miljoner ecu 1999 och att den nuvarande 
budgetplanen ändras genom ett interinstitutionellt avtal. 
20-
BlLAGA 1 
Simulering av garantifondens utveckling 1998-2006 enligt 3 olika scenarion: 
1) målbelopp på 10%, inbetalningssats på 14% och återbetalning till budgeten av fondmedel som överskrider målbeloppet (scenario A) 
2) inbetalningssats på 14% år 1998 och 6% 1999-2006. Ingen återbetalning till budgeten (scenario B) 
3) fondens målbelopp 8%, inbetalningssats 14% år 1998 och 6% 1999-2006. Återbetalning till budgeten av fondmedel som överskrider 
målbeloppet (scenario C) 
i miljoner ecul 
Situationen Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning Uppskattning 
den den den den den den den den Uppskattning Uppskattning 
den den 
31.12.97 31.12.98 31.12.99 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 
Garanterade utestående lån på grundval av: (a) 
1. beslut som redan antagits av rådet (b) 7.961 #0 
2. förväntade nya beslut (c) 
3. Garanterade utestående belopp totalt (3 = 1.+ 2.) 7.961,00 
Scenatio A 
4. Fondens bruttobelopp (d) 861,79 
5. Fondens bruttobelopp |% av 3. 10,83 
6. Målbelopp med 10% (3/10%) 796,10 
7. Överskott att överföra till budgeten år n+1 (4.-6.) 65,69 
Scenario B 
8. Fondens ackumulerade bruttobelopp (e) 861,79 
9. Fondera ackumuieiade bruttobelopp r% av 3. 10,83 
Scenario C 
10. Fondens bruttobelopp (d) 861,79 
11. Fondens bruttobelopp i% av 3. 10,83 
12. Målbelopp på 10% under 1998 (3.* 10%) 
13. Målbelopp mellan 8% under 1999-2006 (3.*8%) 796,1 
14. överskott att överfora till budgeten år n+1 (10.-12.) 65,69 
Källa: Kommissionen 9.483,00 11.207,00 
205,00 637,00 
9.688,00 11.844,00 13.404,00 15.671,00 
1.119,00 2.089,00 
14.523,00 17.760,00 
1.140,81 
11,78 
968,80 
172,01 
1.206,50 
12,45 
1.140,81 
11,78 
968,8 
172,01 1.338,10 
11,30 
1.184,40 
153,70 
1.400,29 
11,82 
1.159,34 
9,79 
947,52 
211,82 1.613,74 
11,11 
1.452,30 
161,44 
1.625,22 
11,19 
1.160,52 
7,99 
1.161,84 
0,00 1.853,14 
10,43 
1.776,00 
77,14 
1.843,23 
10,38 
1.355,53 
7,63 
1.420,8 
0,00 15.901,00 
3.543,00 
19.444,00 
2.188,79 
11,26 
1.944,40 
244,39 
2.072,06 
10,66 
1.560,22 
8,02 
1.555,52 
4,70 15.641,00 
5.650,00 
21.291,00 
2.373,71 
11,15 
2.129,10 
244,61 
2.312,19 
10,86 
1770,31 
8,31 
1.703,28 
67,03 14.648,00 
8.315,00 
22.963,00 
2.567,56 
11,18 
2.296,30 
271,26 
2.564,20 
11,17 
1.928,47 
8,40 
1.837,04 
91,43 12.991,00 11.445,001 
11.191,00 13.853,00| 
24.182,00 25.298,00 
2.744,46 
11,35 
2.418,20 
326,26 
2.828,72 
11,70 
2.070,10 
«,56 
1.934,56 
135,54 2.875,01 
! t1.36B 
2.529,80 
345,21 
3.106,30 
12£* 
2.174,59 
8,60 
2.023,84 
150,75 
-21 -
Antaganden till grund för tabellen i bilaga 1: 
(a) Definition av utestående garanterade lån = De utestående garanterade lånen definieras som summan av utbetalningar minus återbetalningar från mottagare 
av lån. 
För beräkning av målbeloppet i den mening som avses i artikel 3 iförordningen är de justerade utestående beloppen (i artikel 3 benämnda "förpliktelser**) lika 
med de samlade "förpliktelserna** plus obetald till betalning förfallen ränta. Förpliktelserna har justerats med ett belopp motsvarande 3 månaders obetald till 
betalning förfallen ränta. 
Beräkning av förpliktelserna: * För in- och utlåningstransaktioner, utbetalning i 2 delar (ibland benämnda "trancher") över 2 år från och med och en 
återbetalning av kapitalet från och med det sjätte året i fem lika stora årsbelopp. 
* För EIB-transaktioner. utbetalning på grundval av de antaganden som meddelats av banken. 0% det år finansieringsavtalen 
undertecknas, 10% det andra året, sedan 25% per år från det tredje till det femte året och 15% det sjätte året 
(b) Beslut som redan antagits av rådet: 
Beslut av den 14 april 1997 om beviljande av en gemenskapsgaranti för Europeiska investeringsbanken (EGT L102/33, 19.04.97) till ett belopp av 7.105 
miljoner ecu på tre år från och med den 31 januari 1997. 
Kommissionens förslag till rådets beslut om beviljandet av en gemenskapsgaranti för att täcka förluster vid lån till projekt i F. d jugoslaviska republiken 
Makedonien (KOM 98/2 av den 13 januari 1998) med tillämpning av beslut 97/831/EG av den 27 november 1997 om ingående av samarbetsavtal mellan 
Europeiska gemenskapen och Före detta jugoslaviska republiken Makedonien. Treårigt lån från 1998 till 2000. 
(c) Hypoteser till grund för förväntade nya beslut: 
*FörEIB-lån: under 2000-2006 identisk förnyelse vart tredje år av det totalanslag rådet beslutat för perioden 1997-1999, dvs. ett belopp på 7.255 miljoner ecu 
fördelat på lika stora utbetalningar över tre år. 
* För Euratomlån och makroekonomiskt stöd: belopp på 200 miljoner ecu respektive 400 miljoner ecu per år under hela perioden 1998-2006. Dessa belopp har 
fastställts i förhållande till de totala anslag som beviljades i rådets slutsatser av den 27.01.97. 
(d) Fondens bruttobelopp beräknades på följande sätt: Fonden t = Fonden t-1 + (medel t - kostnader t) - överskottet t-1 jämfört med målbeloppet. 
(e) Fondens ackumulerade bruttobelopp beräknades på följande sätt: Fonden t = Fonden t-1 + (medel t - kostnader t) 
Andra antaganden till grund för fondberäkningarna: * Fondens garantiutbetalningar förblir på nivån per den 31.12.97, dvs. 315 miljoner ecu 1998-2006. 
* A vkastning av placeringar av disponibla fondmedel ligger på 5% över perioden. 
-22 
Finansiella uppgifter om garantifondens resultat 
under perioden 1994-1997 BILAGA 2 
Utnyttjande av reserven 1994 -1997 
/ miljoner ecu 
1. Belopp i reserven 
2. TillStna uttag fr5n reserven 
3. Utnyttjandegrad (2/1) 
4. Aterstaende marginal i reserven (1-2) 
5. Nya garanterade transaktioner 
6. Outnyttjad lanekapacitet (*) 1994 
318,00 
293,72 
92,4% 
24,28 
2.098,00 
161,87 1995 
323,00 
250,75 
77»Mfe 
72,25 
1.762,50 
481,67 1996 
326,00 
235,39 
;72#V; 
90,61 
1.651,00 
604,07 1997 
329,00 
286,09 
86,9% 
42,91 
1.893,50 
286,07 1994-1997 
1.296.00 
1.065,95 
82,2% 
230,05 
7.405,00 
1533,67 
(*) Beräknad på grundval av återstående marginal i reserven med inbetalningssats på 15" o. 
Källa: Kommissionen 
UTVECKLING AV FONDENS FORPLIKTELSER OCH TACKNINGSGRAD FOR RISKER 
OVER PERIODEN 1994 - 1997 
(i miljoner ecu) 
Medel 
LAnslag 
2. Rantor 
3.Garantiutbetalningar 
4. Ovriga utgifter 
5.F6rsenade 
aterbetalningar 
6.Belopp i fonden 
7. Utestaende belopp 
8. Malbelopp = 7*10% 
9. Kvot av punkterna 6./7. Situatione 
nden 
31.12.94 
293,72 
0,47 
0,00 
0,00 
0,00 
294.19 
7.598,30 
759,83 
3,87% Flöden 
1995 
+250,75 
+ 23,53 
-303,07 
-0,19 
+ 35,63 
+6,65 Situatione 
nden 
31.12.95 
544,47 
24,00 
303,07 
0,19 
35,63 
300,64 
7.751,91 
775,19 
3.88% Floden 
1996 
+235,39 
+19,84 
-52,54 
-1,85 
+55,72 
+256^6 
1%% l u Situatione 
nden 
31.12.96 
779.86 
43,84 
355,61 
2,04 
91,35 
557,40 
8.341,22 
834,12 
j. 6,68% Floden 
1997 
+286,10 
+34,51 
-54,29 
-6,96 
+45,03 
+304,39 Situationen 
den 
31.12.97 
1.065,96 
78.35 
409.90 
9.00 
136,38 
861,79 
7.961.00 
796,10 
10,82% 
I-Anslag - Betalningar frän budgeten 
2-Räntor = Ränteinkomster från placeringar av fondens disponibla medel 
3-Garantiutbetalningar = Utgifter i de fall garantier utlösts. 
4-Övriga utgifter ^Ersättning till El B och andra finansiella avgifter. 
5-Försenade återbetalningar - Belopp for försenade återbetalningar till fonden, inklusive 
förseningsränta betalad av gäldenären. 
9-Kvot av punkterna 6/7 ^Förhållande som uttrycker täckningsgrad av risker 
Källa: Kommissionen 
^ 
FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING (EG, EURATOM) NR 
av den 
om ändring av förordning (EG, Euratom) nr2728/94 om upprättande av en 
garantifond för åtgärder avseende tredje land 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artikel 235 i detta, 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, 
särskilt artikel 203 i detta, 
med beaktande âv kommissionens förslag, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande, 
med beaktande av revisionsrättens yttrande, och 
med beaktande av följande: 
Fonden finansieras genom inbetalningar från Europeiska gemenskapernas allmänna 
budget, genom räntorna på sina investerade medel och indrivna belopp från försumliga 
gäldenärer i de fall fonden redan har fullgjort sina skyldigheter under garantin. 
Med hänvisning till den erfarenhet som samlats från fonden bör 8% vara ett lämpligt 
förhållande mellan garantifondens medel och dess garantiåtaganden (vilket omfattar 
kapitalbelopp och upplupen ränta). 
För att det målbelopp som fastställts skall uppnås bedöms inbetalningar till 
garantifonden motsvarande 6% av varje transaktionsbelopp vara lämpliga. 
Fonden uppnådde sitt målbelopp den 31 december 1997 och inbetalningssatsen bör 
således tas upp till ny prövning. 
När fondens tillgångar överskrider målbeloppet återbetalas överskottet till Europeiska 
gemenskapernas allmänna budget. 
Erfarenheten visar att olika enheter inom kommissionen är djupt involverade i 
förvaltningen av fonden. 
Under dessa omständigheter bör kommissionen överta den finansiella förvaltningen av 
fonden. Den finansiella förvaltningen av fonden granskas av revisionsrätten. 
Fördragen innehåller inte några andra befogenheter för antagandet av denna förordning 
än dem som anges i artikel 235 i EG-fördraget och artikel 203 i Euratomfördraget. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 ändras enligt följande: 
1. Artikel 3 andra stycket skall ersättas med följande: 
Målbeloppet skall motsvara 8% av gemenskapens samlade förpliktelser, omfattande 
kapitalbelopp och obetald till betalning förfallen ränta, i samband med varje 
transaktion. 
2. Artikel 4.1 skall ersättas med följande: 
De betalningar som anges i artikel 2 första strecksatsen skall motsvara 6% av 
transaktionsbeloppet. 
3. Artikel 5 första stycket skall ersättas med följande: 
Om fondens tillgångar efter infriande av garantiförpliktelser på grund av 
betalningsunderlåtelse understiger 75% av målbeloppet, skall inbetalningssatsen för 
nya transaktioner höjas till 7% till dess att målbeloppet på nytt uppnås. 
4. Artikel 6 skall ersättas med följande: 
Fondens finansiella förvaltning skall överlåtas på kommissionen. 
5. Artikel 9 skall ersättas med följande: 
Senast den 31 december 2006 skall kommissionen överlämna en utförlig rapport 
rörande fondens verksamhet. 
Artikel 2 
Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i den 
På rådets vägnar 
Ordförande 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 168 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 09 03 17 
Katalognummer : CB-CO-98-188-SV-C 
ISBN 92-78-32461-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg