SV Europeiska unionens officiella tidning C 310/1

ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN – BUDGETÅRET 2009

2010/C 310/01

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Meddelande som åtföljer räkenskaperna

Genomförande och redovisning av EUF:s medel

DEL I – EUF:s Årsredovisningar: fonder som förvaltas av europeiska kommissionen

1. ÅRSBOKSLUT FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDERNA

1.1 Åttonde, nionde och tionde euf: sammanställd balansräkning, resultaträkning, kassaflödesanalys och förändringar i nettotillgångar

1.2 Åttonde euf: Balansräkning, resultaträkning och förändringar i nettotillgångar

1.3 Nionde euf: Balansräkning, resultaträkning och förändringar i nettotillgångar

1.4 Tionde euf: Balansräkning, resultaträkning och förändringar i nettotillgångar

1.5 Noter till redovisningen av åttonde, nionde och tionde EUF

2. RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET

2.1 Anslag

2.2 Konsoliderad redovisning

2.3 Övriga förvaltningsuppgifter

DEL II – EUF:s årsredovisningar: redovisning av investeringsanslaget

3. REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET

3.1 Resultaträkning

3.2 Balansräkning

3.3 Förändringar i medlen från bidragsgivarna

3.4 Kassaflödesanalys

3.5 Noter till redovisningen

BILAGA TILL DEL I – KAPITEL 2 (Rapport om det finansiella genomförandet): situationen per land och instrument

MEDDELANDE SOM ÅTFÖLJER RÄKENSKAPERNA

Jag intygar härmed att årsredovisningen för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden för 2009 har utarbetats i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från EIB, vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning.

(undertecknat)

Philippe TAVERNE

Räkenskapsförare

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL

1. BAKGRUND

Europeiska unionen har utvecklingssamarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Syftet är att främja ekonomisk och social utveckling med särskild fokusering på att minska och lindra fattigdom på lång sikt genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar unionen, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dessa. De medel från unionen som anslås för utveckling kommer från tre källor:

— Europeiska unionens budget

— Europeiska utvecklingsfonden

— Europeiska investeringsbanken

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla unionens stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). EUF bildades genom Romfördraget från 1957 i syfte att bevilja tekniskt och ekonomiskt bistånd, i början till länder i Afrika som vid denna tidpunkt fortfarande var kolonier och med vilka vissa medlemsstater hade historiska förbindelser.

EUF finansieras inte genom Europeiska unionens budget. EUF finansieras av medlemsstaterna, lyder under egna finansiella bestämmelser och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF och Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsanslaget.

Det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT kommer att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF under perioden 2008–2013. Avtalen om varje ny EUF ingås för cirka fem år. Sedan den första partnerskapskonventionen slöts 1964 har EUF:s programplanering i allmänhet följt samma planering som avtalen/partnerskapsavtalen. Varje EUF styrs av en egen budgetförordning i vilken det föreskrivs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild fond. Årsredovisningen utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av Europeiska kommissionen. Årsredovisningen läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen i fråga om de medel som Europeiska kommissionen ansvarar för.

Investeringsanslaget inrättades inom ramen för Cotonou-avtalet. Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av Europeiska kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsredovisningen, dvs. årsredovisningen av åttonde, nionde och tionde EUF och den rapport som är relaterad till det ekonomiska genomförandet. Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningen (del 2) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd.

Tionde EUF omfattar perioden 2008–2013 och har en samlad budget på 22 682 miljoner euro. Av detta belopp anslås 21 966 miljoner euro till AVS-staterna, 286 miljoner euro till ULT och 430 miljoner euro till kommissionen som stödutgifter för programplanering och genomförande av EUF (1).

2. HUR FINANSIERAS EUF?

Under Europeiska rådets möte den 15–16 december 2005 antogs budgetramen för 2007–2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU:s budget (budgeteras), utan fortsätta att finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF under perioden 2008–2013.

EU:s budget är ettårig och enligt ettårighetsprincipen planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som generellt förvaltas på flerårsbasis. Varje EUF ingås genom ett partnerskapsavtal mellan medlemsstaterna och åtföljs av en övergripande finansiering för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen nyttjas under den period EUF varar. De faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där budgetgenomförandet av EUF mäts i förhållande till de samlade medlen.

Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU:s medlemsstater. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet. Därefter förvaltas fonden av kommissionen. Eftersom medlemsstaterna har sin egen utvecklings- och biståndspolitik utöver unionens politik måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra. Under 2009 och 2008 anmodades de 15 deltagande medlemsstaterna att lämna bidrag till nionde EUF. Bidragen till tionde EUF, där 27 medlemsstater deltar, har ännu inte begärts.

Även om vissa av medlen i tionde EUF har avsatts för oförutsedda behov har merparten av dem programplanerats i vägledande fleråriga ramar, som till största delen är geografiska men också tematiska, och som nyligen fastställts för åren 2008–2013. Landstrategidokument, regionala strategidokument och strategidokument på regionövergripande AVS-nivå har därför antagits av kommissionen. Genomförandet av dessa övervakas årligen och strategierna ses över efter halva löptiden (2010, pågår) och efter löptidens slut (2012). Efter det att översynerna efter halva löptiden eller efter löptidens slut har slutförts kan kommissionen, på EU:s vägnar, se över strategierna och anslagsfördelningen mot bakgrund av de berörda AVS-staternas eller AVS-regionernas aktuella behov och resultat.

Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF.

3. HUR FÖRVALTAS OCH SPENDERAS EUF:s MEDEL?

3.1 Rörelsekostnader

EUF:s rörelsekostnader kan ta olika former beroende på hur medlen betalas ut och förvaltas. I enlighet med budgetförordningen förvaltar kommissionen EUF:s medel med hjälp av följande metoder:

Decentraliserad förvaltning: Detta avser de fall när kommissionen delegerar vissa uppgifter för genomförandet av budgeten till tredjeländer, mer eller mindre beroende på den berörde stödmottagarens lokala situation.

Centraliserad förvaltning: Detta avser de fall när budgeten genomförs endera direkt av kommissionen eller indirekt när kommissionen anförtror genomförandeuppgifter åt organ som lyder under EU-rätt eller nationell rätt, exempelvis EU:s byråer med offentligrättslig status eller med allmännyttiga uppdrag.

Gemensam förvaltning med internationella organisationer: Kommissionen delegerar vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till en internationell organisation.

3.2 Aktörer i budgetförvaltningen

Den delegerade utanordnaren ansvarar för hela förvaltningen och beslutar om vad som ska göras, ansvarar för att institutionens politiska mål uppfylls, förvaltar verksamheten både operativt och budgetmässigt, undertecknar rättsliga åtaganden, kontrollerar resultaten, verkställer utbetalningar och återkräver medel vid behov.

Chefen för EU-delegationen är den lokala sambandspersonen mellan kommissionen och de nationella eller regionala AVS- eller ULT-myndigheterna. Han eller hon arbetar i nära samarbete med de nationella eller regionala utanordnarna vid fastställandet av genomförandestrategin och sektorspolitiken, förbereder, undersöker och ser över EUF-program och -projekt.

Den nationelle utanordnaren i mottagarlandet är en högre tjänsteman som utsetts av regeringen i varje AVS-stat respektive ULT. Han eller hon företräder myndigheterna i sitt land vad avser all verksamhet som finansieras av fonden och som förvaltas av kommissionen och EIB. I de flesta fall utövas dessa funktioner av en medlem av regeringen, vanligtvis landets minister med ansvar för programplanering eller med ansvar för finanserna. Den nationelle utanordnaren utför de administrativa, tekniska och finansiella uppgifterna när det gäller förvaltningen av EUF-program och -projekt.

Räkenskapsföraren verkställer betalningar och betalningskrav som utfärdats av utanordnaren och är ansvarig för förvaltningen av finanserna, fastställer reglerna och metoderna för redovisning i EUF, validerar redovisningssystemen, sköter bokföringen och utarbetar därtill hörande årsredovisningar. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den ekonomiska situationen.

3.3 Förvaltningen av EUF:s medel

Merparten av de ekonomiska medel som AVS-staterna och ULT beviljas genom EUF består av bidrag. I början av varje EUF informerar EU AVS-staterna och ULT om den bidragsnivå som dessa får tillgång till under fondens löptid. Medlen anslås på grundval av landets särskilda behov med hänsyn tagen till mottagarlandets egen politik och utvecklingsinsatser. Mottagarlandet utvecklar en samarbetsstrategi samtidigt som, eller efter, samråd med sin utvecklingspartner (biståndsgivare). Samarbetsstrategierna med EU inkluderar vanligtvis både landets egna utvecklingsstrategier på medellång sikt, en analys av de politiska och socio-ekonomiska förhållandena samt EU:s egen bedömning. Anställda i Europeiska kommissionen lämnar tekniskt bistånd till de nationella myndigheterna vid utarbetandet av samarbetsstrategidokumentet.

Därefter utarbetas ett nationellt vägledande program (NVP) för att genomföra samarbetsstrategin. Det nationella vägledande programmet riktar sig till de sektorer och områden som ska ta emot investeringsanslaget, förklarar hur anslaget ska uppfylla sina syften, ger en tidsplan för genomförandet och specificerar hur andra aktörer såsom internationella organisationer eller icke-statliga organisationer kommer att delta i programmet (om relevant). En översyn görs av detta vägledande övergripande program varje år, efter halva löptiden och efter det att EUF löpt ut. Förbättringar och ändringar görs vid behov under programmets löptid.

3.4 Åtaganden om utbetalning av EUF:s medel

För att utbetalning ska kunna göras krävs ett skriftligt rättsligt åtagande mellan kommissionen och den potentielle mottagaren av EUF-medlen.

Innan några rättsligt bindande åtaganden kan göras gentemot tredje man (t.ex. innan avtal sluts eller bidragsavtal undertecknas) måste det finnas en budgetpost med tillräckliga anslag för verksamheten i fråga. Om detta villkor uppfylls kan medlen i budgeten avsättas genom att man gör ett budgetåtagande i bokföringssystemet. Detta påverkar dock inte de allmänna räkenskaperna (huvudboken) eftersom inga kostnader ännu uppkommit. EUF:s räkenskapssystem omfattar nämligen två separata men inbördes beroende delar

(a) budgeträkenskaperna, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet, samt

(b) de allmänna räkenskaperna, som används för att utarbeta balans- och resultaträkningarna.

Budgeträkenskaperna visar de åtaganden och betalningar som har gjorts. Budgeten förs med hjälp av en kassabaserad redovisning, vilket innebär att kostnader eller intäkter bokförs först när ett åtagande görs avseende likvida medel, eller när pengar betalas ut eller in. Denna typ av redovisning är typisk för den offentliga sektorn, som traditionellt brukar fokusera på budgeten och dess genomförande.

De allmänna räkenskaperna (som baseras på principen om periodiserad redovisning) visar alla inkomster och utgifter under loppet av ett räkenskapsår (och därmed budgetutfallet) samt EUF:s ekonomiska ställning i form av en balansräkning över tillgångar och skulder per den 31 december varje givet år.

3.5 Utbetalning

Inga utbetalningar kan göras om inte ett motsvarande budgetåtagande godkänts av utanordnaren.

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp i flera utbetalningar under en period som anges i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka, dvs. om mottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska denne betala tillbaka förskottet till EUF. Utbetalad förfinansiering betraktas inte som en definitiv kostnad förrän avtalsvillkoren är uppfyllda och den redovisas därför som en tillgång i balansräkningen när den första betalningen har gjorts. Värdet på denna tillgång minskas (helt eller delvis) genom godkännande av stödberättigande kostnader (vilka redovisas som kostnader i resultaträkningen) och återbetalda belopp.

Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen följaktligen redovisats som upplupna kostnader, medan de icke-berättigande delarna fortfarande ligger öppna på kontot ”icke-konterade utgifter och inkomster” (dvs. betalningsanspråk vars berättigande inte kontrollerats och ännu inte kostnadsförts). Beloppen tas upp som kortfristiga skulder för att inte tillgångar och skulder ska överskattas.

3.6 Återkrav av felaktiga utbetalningar

Huruvida de utgifter som ersätts genom medel från EUF är stödberättigande kontrolleras på grundval av de styrkande handlingar som krävs enligt de regler och villkor som fastställts för varje bidrag. För att få ut så stora fördelar som möjligt av kontrollsystemen i förhållande till de kostnader de medför brukar kontrollerna av styrkande handlingar vara mer ingående vid begäran om slutbetalningar än vid mellanliggande betalningar, och eventuella fel som begåtts i samband med dessa mellanliggande betalningar kan på så sätt regleras i slutskedet. Kommissionen kan också försäkra sig om de styrkande handlingarnas äkthet genom kontroller i de ansökandes lokaler, såväl under det att åtgärden genomförs som i efterhand. Felaktigheter under själva genomförandet kan regleras genom justering av påföljande utbetalningar. Om felaktigheter däremot upptäcks efter det att samtliga betalningar skett måste betalningskrav utfärdas i efterhand.

4. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

4.1 Årsredovisningar

Det är räkenskapsföraren som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningarna och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska situation.

Årsredovisningarna består av följande komponenter:

Del I: Medel som förvaltas av Europeiska kommissionen — Årsbokslut för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna — Rapport om det finansiella genomförandet av åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna

Del II: Medel som förvaltas av Europeiska investeringsbanken — Årsbokslut för investeringsanslaget

Bokslutet för investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningarna så att dessa ger en fullständig bild av EUF:s utvecklingsstöd.

Årsredovisningarna antas av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggs fram för kontroll av revisionsrätten och därefter till rådet och Europaparlamentet, som beviljar ansvarsfrihet.

4.2 Årlig verksamhetsrapport

Utanordnaren ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport om det arbete han eller hon ansvarar för. Varje utanordnare redogör i sin årliga verksamhetsrapport för resultaten av åtgärderna inom sin respektive avdelning. I rapporten avges dessutom en rimlig försäkran om att de resurser som har avdelats för de i rapporten redovisade åtgärderna har använts för det avsedda ändamålet och enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, samt att de kontrollrutiner som används är tillräckliga för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

5. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

5.1 Revision

EUF:s årsredovisning och förvaltning av medlen granskas av ett externt revisionsorgan, dvs. Europeiska revisionsrätten, som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till rådet och Europaparlamentet. Revisionsrättens huvuduppgift är just att göra en extern och oberoende revision av EUF:s årsredovisning. Som ett led i verksamheten utarbetar revisionsrätten följande dokument:

(1) En årsrapport med revisionsrättens anmärkningar till årsredovisningen och de underliggande transaktionerna.

(2) Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskning och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

(3) Särskilda rapporter om granskningsresultaten inom vissa förvaltningsområden.

Revisionsrätten har rätt att få tillgång till alla handlingar som krävs för revision. Revisionsrätten utför revision på alla EUF:s verksamhetsområden, och kontrollerar även lagligheten och korrektheten i enskilda transaktioner och utbetalningar. Den kontrollerar även räkenskaperna, ser vid behov över balans- och resultaträkningarna och den allmänna presentationen av årsredovisningen. På så sätt kan revisionsrätten yttra sig inte bara om siffrorna utan även om systemet och de kontroller som utförs.

5.2 Ansvarsfrihet

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det finansiella genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EUF. Detta innebär att rådet efter kontroll och slutversion av årsredovisningen lämnar en rekommendation medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts under föregående räkenskapsår. Beslutet grundas på en genomgång av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt ytterligare frågor och uppgifter till eller från kommissionen.

Ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollerna av det ekonomiska genomförandet varmed Europaparlamentet på rådets rekommendation konkret frigör kommissionen från dess ansvar för förvaltningen av genomförandet genom att avsluta det årets räkenskaper. Arbetet kan endera leda till att ansvarsfrihet beviljas eller skjuts upp. Ansvarsfriheten kan förenas med anmärkningar från parlamentet och rekommendationer till åtgärder som kommissionen bör vidta på vissa punkter. Kommissionen redovisar vilka åtgärder som vidtas i en uppföljningsrapport och i en handlingsplan som skickas både till Europarlamentet och till rådet.

DEL I

EUF:S ÅRSREDOVISNINGAR: FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN (2)

1. ÅRSBOKSLUT FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDERNA

1.1 ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF: SAMMANSTÄLLD BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING, KASSAFLÖDESANALYS OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

SAMMANSTÄLLD BALANSRÄKNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF

(miljoner euro) Not 31.12.2009 31.12.2008 (3) ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR: Långfristig förfinansiering 2.1 196 268 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR: Kortfristig förfinansiering 2.2 800 649 Kortfristiga fordringar 2.3 66 17 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 2.5 523 291 Tillgångar totalt 1 585 1 226 KORTFRISTIGA SKULDER: Kortfristiga skulder 2.6 (860) (709) Skulder totalt (860) (709) Tillgångar netto 724 517 FONDER OCH RESERVER Infordrade medel 2.7 20 381 17 079 Övriga reserver 2.8 2 252 2 252 Resultat som överförts från tidigare år (18 814) (15 784) Årets resultat (3 094) (3 030) Tillgångar netto 724 517





SAMMANSTÄLLD RESULTATRÄKNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF

(miljoner euro) Not 2009 2008 (4) RÖRELSEINTÄKTER 3.1 49 23 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader (inklusive samfinansiering) 3.2 (3 102) (3 007) Administrativa kostnader 3.3 (90) (58) Överskott/(underskott) från den löpande verksamheten (3 144) (3 043) Finansiella intäkter 3.4 49 13 Överskott/(underskott) från finansiell verksamhet 49 13 Årets resultat (3 094) (3 030) Nyttjande av samfinansieringsbidrag 0 0 Nyttjande av ordinarie bidrag (3 094) (3 030) Årets resultat (3 094) (3 030)





SAMMANSTÄLLD KASSAFLÖDESANALYS FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF

(miljoner euro) Not 2009 2008 (5) Årets resultat (3 094) (3 128) LÖPANDE VERKSAMHET 4.2 Ordinarie bidrag från medlemsstaterna 3 294 3 022 Samfinansieringsbidrag från medlemsstaterna 2 0 (Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar 0 1 (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering 72 0 (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering (150) 38 (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar (45) (10) (Ökning)/minskning av övriga omsättningstillgångar 0 4 Ökning/(minskning) av kortfristiga fordringar 152 (13) Kassaflöde, netto 230 (87) Nettoökning / (minskning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 230 (87) Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början (6) 2.5 & 4.3 293 379 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut 2.5 523 293





Jämförelser mellan resultaten för 2008

Årets resultat för åttonde, nionde och tionde EUF (3 030) Årets resultat för sjunde EUF (98) Årets resultat 2008 (3 128)





SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF

(miljoner euro) Fondkapital Icke infordrade medel Infordrat fondkapital Kumulativa reserver Övriga reserver Totala netto-tillgångar (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Utgående balans per den 31 december 2007 35 479 10 460 25 019 –25 666 1 293 646 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag –3 000 3 000 3 000 Kapitaltillskott – samfinansieringsbidrag 2 2 Överföringar från tidigare utvecklingsfonder Årets resultat –3 030 –3 030 Inledning av tionde EUF 21 152 21 152 Avslutning av sjunde EUF –10 940 –10 940 9 882 959 –98 Utgående balans per den 31 december 2008 45 694 28 615 17 079 –18 814 2 252 517 Bidrag Kapitaltillskott – ordinarie bidrag –3 300 3 300 3 300 Kapitaltillskott – samfinansieringsbidrag 68 66 2 2 Överföringar från tidigare utvecklingsfonder Nyttjande av samfinansieringsbidrag Nyttjande av ordinarie bidrag –3 094 –3 094 Årets resultat –3 094 –3 094 Utgående balans per den 31 december 2009 45 761 25 381 20 381 –21 909 2 252 724

1.2 ÅTTONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

BALANSRÄKNING FÖR ÅTTONDE EUF

(miljoner euro) Not 31.12.2009 31.12.2008 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR: Långfristig förfinansiering 2.1 0 2 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR: Kortfristig förfinansiering 2.2 54 92 Kortfristiga fordringar 2.3 6 4 Förbindelsekonton 2.4 708 859 Tillgångar totalt 768 956 KORTFRISTIGA SKULDER: Kortfristiga skulder 2.6 (65) (94) Skulder totalt (65) (94) Tillgångar netto 703 862 FONDER OCH RESERVER Infordrade medel 2.7 12 840 12 840 Övriga reserver 2.8 (2 153) (2 153) Resultat som överförts från tidigare år (9 825) (9 504) Årets resultat (159) (321) Tillgångar netto 703 862





RESULTATRÄKNING FÖR ÅTTONDE EUF

(miljoner euro) Not 2009 2008 RÖRELSEINTÄKTER 3.1 20 4 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader 3.2 (180) (329) Administrativa kostnader 3.3 0 (1) Överskott/(underskott) från den löpande verksamheten (160) (325) Finansiella intäkter 3.4 1 4 Överskott/(underskott) från den löpande verksamheten 1 4 Årets resultat (159) (321)





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR ÅTTONDE EUF

(miljoner euro) Fondkapital Icke infordrade medel Infordrat fondkapital Ackumulerade reserver Övriga reserver Totala netto-tillgångar (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Utgående balans per den 31 december 2007 12 840 0 12 840 –9 504 –2 095 1 241 Bidrag Kapitaltillskott Överföringar från tidigare utvecklingsfonder –57 –57 Årets resultat – 321 – 321 Utgående balans per den 31 december 2008 12 840 0 12 840 –9 825 –2 153 862 Bidrag Kapitaltillskott Överföringar från tidigare utvecklingsfonder Årets resultat – 159 – 159 Utgående balans per den 31 december 2009 12 840 0 12 840 –9 985 –2 153 703

1.3 NIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

BALANSRÄKNING FÖR NIONDE EUF

(miljoner euro) Not 31.12.2009 31.12.2008 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR: Långfristig förfinansiering 2.1 129 246 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR: Kortfristig förfinansiering 2.2 507 516 Kortfristiga fordringar 2.3 59 13 Förbindelsekonton 2.4 653 0 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 2.5 11 13 Tillgångar totalt 1 359 788 KORTFRISTIGA SKULDER: Kortfristiga skulder 2.6 (366) (374) Förbindelsekonton 2.4 0 (837) Skulder totalt (366) (1 212) Tillgångar netto 993 (424) FONDER OCH RESERVER Infordrade medel 2.7 7 539 4 239 Övriga reserver 2.8 4 308 4 308 Resultat som överförts från tidigare år (8 970) (6 280) Årets resultat (1 884) (2 690) Tillgångar netto 993 (424)





RESULTATRÄKNING FÖR NIONDE EUF

(miljoner euro) Not 2009 2008 RÖRELSEINTÄKTER 3.1 26 19 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader 3.2 (1 880) (2 652) Administrativa kostnader 3.3 (77) (57) Överskott/(underskott) från den löpande verksamheten (1 931) (2 690) Finansiella intäkter 3.4 47 0 Överskott/(underskott) från den löpande verksamheten 47 0 Årets resultat (1 884) (2 690)





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR NIONDE EUF

(miljoner euro) Fondkapital Icke infordrade medel Infordrat fondkapital Ackumulerade reserver Övriga reserver Totala netto-tillgångar (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Utgående balans per den 31 december 2007 11 699 10 460 1 239 –6 280 4 146 – 895 Bidrag –3 000 3 000 3 000 Kapitaltillskott Överföringar från tidigare utvecklingsfonder 162 162 Årets resultat –2 690 –2 690 Utgående balans per den 31 december 2008 11 699 7 460 4 239 –8 970 4 308 – 424 Bidrag –3 300 3 300 3 300 Kapitaltillskott Överföringar från tidigare utvecklingsfonder Årets resultat –1 884 –1 884 Utgående balans per den 31 december 2009 11 699 4 160 7 539 –10 854 4 308 993

1.4 TIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

BALANSRÄKNING FÖR TIONDE EUF

(miljoner euro) Not 31.12.2009 31.12.2008 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR: Långfristig förfinansiering 2.1 67 21 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR: Kortfristig förfinansiering 2.2 239 42 Kortfristiga fordringar 2.3 1 0 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 2.5 512 278 Tillgångar totalt 819 340 KORTFRISTIGA SKULDER: Kortfristiga skulder 2.6 (430) (240) Förbindelsekonton 2.4 (1 361) (22) Skulder totalt (1 791) (262) Tillgångar netto (971) 78 FONDER OCH RESERVER Infordrade medel 2.7 2 0 Övriga reserver 2.8 97 97 Resultat som överförts från tidigare år (19) 0 Årets resultat (1 051) (19) Tillgångar netto (7) (971) 78





RESULTATRÄKNING FÖR TIONDE EUF

(miljoner euro) Not 2009 2008 RÖRELSEINTÄKTER 3.1 2 0 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader (inklusive samfinansiering) 3.2 (1 042) (27) Administrativa kostnader 3.3 (13) 0 Överskott/(underskott) från den löpande verksamheten (1 053) (27) Finansiella intäkter 3.4 2 9 Överskott/(underskott) från finansiell verksamhet 2 9 Årets resultat (1 051) (19)





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR TIONDE EUF

(miljoner euro) Fondkapital Icke infordrade medel Infordrat fondkapital Ackumulerade reserver Övriga reserver Totala netto-tillgångar (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Utgående balans per den 31 december 2007 21 152 21 152 0 0 0 0 Bidrag Kapitaltillskott – ordinarie bidrag Kapitaltillskott – samfinansieringsbidrag 2 2 Överföringar från tidigare utvecklingsfonder 97 97 Nyttjande av samfinansieringsbidrag Nyttjande av ordinarie bidrag –19 –19 Årets resultat –19 –19 Utgående balans per den 31 december 2008 21 154 21 154 0 –19 97 78 Bidrag Kapitaltillskott – ordinarie bidrag Kapitaltillskott – samfinansieringsbidrag 68 66 2 2 Överföringar från tidigare utvecklingsfonder Nyttjande av samfinansieringsbidrag Nyttjande av ordinarie bidrag –1 051 –1 051 Årets resultat –1 051 –1 051 Utgående balans per den 31 december 2009 21 222 21 221 2 –1 070 97 – 971

1.5 NOTER TILL REDOVISNINGEN AV ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF

1. REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1. LAGBESTÄMMELSER OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Redovisningen har ställts samman i enlighet med budgetförordningen för tionde EUF. Enligt bestämmelserna i artikel 121 i budgetförordningen för tionde EUF utarbetas årsredovisningarna med hänsyn tagen till principen om periodiserad redovisning.

Redovisningen har utarbetats enligt reglerna och metoderna för redovisning i EUF som bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) som utfärdas av International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS) som utfärdas av International Accounting Standard Board (IASB). De värderingsregler och redovisningsmetoder som har använts av EUF:s räkenskapsförare har tillämpats för de av EUF:s medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen.

EUF:s räkenskapsförare ska lämna in den preliminära årsredovisningen till revisionsrätten för kontroll senast den 31 mars efter det budgetår som löpt ut. Revisionsrätten ska i sin tur senast den 15 juni meddela kommissionen sina iakttagelser i fråga om redovisningen (artikel 125). På grundval av dessa iakttagelser godkänner kommissionen de slutliga räkenskaperna senast den 31 juli och sänder dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. De slutliga räkenskaperna ska sedan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 15 november, åtföljda av revisionsrättens revisionsförklaring för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen sköter den ekonomiska förvaltningen.

1.2. REDOVISNINGSPRINCIPER

Syftet med årsredovisningarna är att i fråga om en organisation som nyttjas av en mängd olika användare tillhandahålla uppgifter om ekonomisk ställning, resultat och kassaflöde. För enheter inom offentliga institutioner som EUF är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och att visa att enheten förvaltar de medel den anförtrotts på ett korrekt sätt.

Redovisningen ska inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av en organisations verksamhet och verksamhetsområden, förklara hur den finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om insatserna, den ska dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna för detta dokument.

EUF:s räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Budgeträkenskaperna ger en detaljerad bild av hur budgeten har genomförts. De bygger på en kassabaserad redovisning. De allmänna räkenskaperna ligger till grund för utarbetandet av årsredovisningen eftersom de ger en översikt av budgetårets samlade kostnader och intäkter enligt principen om den periodiserade redovisningen. De används som underlag för att fastställa den ekonomiska ställningen i form av en balansräkning som upprättas på balansdagen den 31 december.

I artikel 120 i budgetförordningen för tionde EUF anges att redovisningen ska upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper:

— Principen om kontinuerlig verksamhet.

— Försiktighetsprincipen.

— Principen om beständiga redovisningsmetoder.

— Principen om uppgifters jämförbarhet.

— Väsentlighetsprincipen.

— Principen om att inte tillämpa kvittning.

— Principen att innehåll går före form.

— Principen om periodiserad redovisning.

1.3. GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER

1.3.1. Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är EUF:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta.

1.3.2. Valuta och omräkningsunderlag

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster och växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt gällande växelkurser per den 31 december.

Valuta 31.12.2009 31.12.2008 BGN 1,9558 1,9558 CZK 26,4730 26,8750 DKK 7,4418 7,4506 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8881 0,9525 HUF 270,4200 266,7000 LVL 0,7093 0,7083 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,1045 4,1535 RON 4,2363 4,0225 SEK 10,2520 10,8700 CHF 1,4836 1,4850 JPY 133,1600 126,1400 USD 1,4406 1,3917

1.3.3. Användning av uppskattningar och bedömningar

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antagen utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga beräkningar inbegriper, men är inte begränsade till, anslag för reserver, nedskrivningsförlust på fordringar och upplupna kostnader. Det faktiska resultatet kan skilja sig från uppskattningarna. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända.

1.3.4. Ändrade redovisningssystem och deras inverkan

Redovisningssystemet OLAS användes sista gången 2008 för EUF:s årsredovisning. OLAS var ett kassabaserat redovisningssystem (de kassabaserade saldona från OLAS justerades för att få fram periodiserade räkenskaper). I februari 2009 överfördes all EUF:s redovisning och alla finansiella uppgifter till det nya redovisningssystemet ABAC/SAP. Syftet med att ändra redovisningssystemen var att få ett system som är fullt kompatibelt med periodiserad redovisning (samma system som används för EU:s budget).

Efter genomförandet av det nya redovisningssystemet och arbetet med att anpassa EUF:s redovisningsmetoder till unionens har ett flertal förbättringar av presentationen av årsredovisningarna gjorts. Vissa belopp i balansräkningen, resultaträkningen och kassaflödesanalysen från 2008 har räknats om för att stämma överens med 2009 års redovisning.

De viktigaste effekterna på redovisningen till följd av denna ändring var följande:

— Under 2009 gjordes för första gången en uppdelning av långfristig och kortfristig förfinansiering i årsredovisningarna. I 2008 års balansräkning räknades 268 miljoner euro om från kortfristig till långfristig förfinansiering för att ge jämförbara belopp.

— 6 miljoner euro i negativa omsättningstillgångar, som främst avser icke tilldelade kontantbetalningar, räknades om till kortfristiga skulder i 2008 års balansräkning för att stämma överens med 2009 års redovisning.

— Nedskrivningsförluster på fordringar på 4 miljoner euro räknades om från finansiella kostnader till rörelsekostnader i 2008 års resultaträkning för att 2008 års redovisning skulle stämma överens med 2009 års redovisning.

— Växelkursvinster och växelkursförluster. I det tidigare kassabaserade redovisningssystemet kunde inte inverkan från omvärderingen av utländsk valuta fastställas och redovisas separat från övriga rörelseresultat. Det nya redovisningssystemet gör det emellertid möjligt att fastställa och redovisa resultat som avser utländsk valuta. 2009 års växelkursvinster och växelkursförluster redovisas separat, dock utan att några jämförbara belopp lämnas.

— Under 2009 anpassades metoden för att fastställa EUF:s kassaflödesanalys med EU:s metod. Redovisningen av de jämförbara saldona har ändrats för att stämma överens med 2009 års redovisning.

— Närmare redogörelser vad avser eventualförpliktelser och andra åtaganden lämnas.

— Som en anpassning till EU:s årsredovisning ingår en avstämning mellan budgetutfallet och det ekonomska resultatet. Det är möjligt att göra denna avstämning under 2009 till följd av det nya räkenskapssystemet ABAC/SAP. Eftersom de underliggande enskilda transaktionerna under 2008 inte har överförts till det nya systemet redovisas inga jämförbara belopp.

Effekten till följd av den ändrade redovisningen av 2008 års sammanställda balansräkning för åttonde, nionde och tionde EUF:

(miljoner euro) Årsredovisning 2008 Anpassning av redovisningen Totalt den 31 december 2008 (inkl. anpassning) Anläggningstillgångar 0 268 268 Omsättningstillgångar 1 219 (262) 957 Kortfristiga skulder (702) (6) (709) Tillgångar netto 517 0 517

Effekten till följd av den ändrade redovisningen av 2008 års sammanställda resultaträkning för åttonde, nionde och tionde EUF:

(miljoner euro) Årsredovisning 2008 Anpassning av redovisningen Totalt den 31 december 2008 (inkl. anpassning) Överskott (underskott) från den löpande verksamheten (3 039) (4) (3 043) Överskott (underskott) från den finansiella verksamheten 9 4 13 Årets resultat (3 030) 0 (3 030)

1.4. BALANSRÄKNING

1.4.1 Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Förfinansieringen kan delas upp i flera utbetalningar under en period som anges i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet betalas tillbaka eller används för det ändamål för vilket det ställdes till förfogande under den period som är fastställd i avtalet. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till EUF. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som ska återvinnas.

Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalats ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut.

1.4.2 Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp minus nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren inte kommer att kunna återfås. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärdet av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för liknande lån. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. Varje år görs även en allmän nedskrivning med 20 % av värdet av utestående fordringar för vilka särskild nedskrivning inte redan gjorts.

1.4.3 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel är finansiella instrument och tas upp under kortfristiga tillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.4.4 Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EUF:s skulder i denna kategori avser inte inköp av varor eller tjänster, utan obetalda ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan finansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningskravet gäller när det mottagits och efter kontroll godkänts som stödberättigande av de finansiella mellanhänderna. Skulderna värderas då till det belopp som har godkänts som stödberättigande.

Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts.

1.4.5 Avsättningar

Avsättningar tas upp när EUF har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen.

1.4.6 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Ett viktigt inslag i övergången till periodiserad redovisning är att säkerställa att transaktionerna bokförs på rätt räkenskapsår. Det kallas att göra en periodavgränsning. I synnerhet måste man titta på stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-finansiering ådragit sig, men ännu inte rapporterat till EUF (upplupna kostnader). Å andra sidan uppkommer och bokförs vissa utgifter under det pågående budgetåret trots att de avser en senare period (förutbetalda kostnader) och de måste identifieras och tas upp under rätt bokföringsår.

Enligt EUF:s redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i årsredovisningarna för den period som de hänför sig till. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EUF och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag).

Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande räkenskapsår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte har utförts eller varorna ännu inte har levererats.

Från och med 2009 är förfarandena och redskapen för att beräkna periodavgränsningarna för EUF desamma som de som används i EU:s redovisning.

1.5. RESULTATRÄKNING

1.5.1 Intäkter

EUF har ingen intäktssida i budgeten. Bidragen från medlemsstaterna behandlas som fondkapital. Intäkterna omfattar återkrav av kostnader och och ränteintäkter.

Återkrav av kostnader

I transaktioner där slutmottagaren eller ett tredjeland blir skyldig att återbetala medel till EUF upprättas och bokförs betalningskrav för detta ändamål och avdrag från påföljande utbetalningar på följande sätt:

— Återkrav av kostnader: det betalninskrav som utfärdats tas upp som en fordran medan motsvarande belopp tas upp som en intäkt i resultaträkningen för det året.

— Återkrav av förfinansiering: i detta fall tas beloppet upp under rubriken förfinansiering i balansräkningen.

Ränteintäkter

Ränteintäkter redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Ränteintäkterna omfattar den ränta eller den upplupna ränta som utgår på olika likvida tillgångar och inlåningar hos affärsbankerna och dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av EUF:s fordringar. Ränteintäkterna redovisas allt eftersom de periodiseras.

1.5.2 Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet.

Kostnader för annat än inköp är speciella för EUF och står för huvuddelen av utgifterna. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: återbetalningspliktiga belopp, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

Räntekostnader

Ränteintäkter redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Räntekostnader omfattar ränta som betalats eller som ska betalas och redovisas när den periodiseras.

1.6. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.6.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Upplysning om en eventualtillgång lämnas i de fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

Storleken på eventualtillgångarna bedöms på balansdagen för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i årsredovisningen. Om det har blivit så gott som säkert att ett inflöde av resurser eller tjänster kommer att uppstå, och tillgångens värde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, redovisas tillgången och den därmed sammanhängande resultatpåverkan i redovisningen för den period då ändringen inträffar.

Garantier är möjliga tillgångar som härrör från tidigare händelser och vars effekt blir reell endast om en eller flera av de osäkra framtida händelser för vilka garantin utställts inträffar eller uteblir. Därför kan alltså garantier betecknas som eventualtillgångar eller eventualförpliktelser. En garanti avvecklas när det förhållande den gäller inte längre föreligger. Den tas i anspråk när villkoren är uppfyllda för att kräva betalning från den som ställt garantin.

1.6.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras. Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten.

Storleken på eventualförpliktelserna bedöms på balansdagen för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i årsredovisningen. Om ett utflöde av sådana resurser blir troligt för en post som tidigare behandlats som en eventualförpliktelse, görs en avsättning i årsredovisningen för den period då sannolikheten ändrades.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1 LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 (8) Långfristig förfinansiering 129 67 196 268 Totalt 0 129 67 196 268

Många kontrakt innehåller bestämmelser om betalning i förskott innan arbetet påbörjats eller innan några varor eller tjänster har levererats. Ibland anges i betalningsplanen att delbetalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs.

Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför visas dessa förfinansieringsbelopp som långfristiga tillgångar.

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.2 KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 (9) Kortfristig förfinansiering (brutto) 221 2 321 415 2 957 2 418 Beräknade utbetalningar mot förfinansiering – 168 –1 814 – 176 –2 158 –1 768 Totalt 54 507 239 800 649

Enligt principen om periodiserad redovisning klassificeras förskottsutbetalningar från EUF nu som tillgångar. Förfinansieringen redovisas netto i de utestående betalningskraven vad gäller förskott och de belopp som ännu inte räknats av vid årets slut.

Tidpunkten för återvinningen eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återbetalningar eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering och därför som omsättningstillgångar.

De beräknade utbetalningarna mot förfinansiering är de stödberättigande kostnader som mottagarna av de utestående förhandsfinansierade beloppen beräknades ha ådragit sig vid årets slut, men som ännu inte rapporterats. Beloppen redovisas också som kostnader i resultaträkningen för rapportperioden.

Garantier som erhållits i samband med förfinansiering

Vid förfinansiering ställs garantier som frigörs när betalning har skett för den slutliga projektredovisningen. En garanti har två olika värden som kallas det ”nominella” och det ”löpande” värdet. För det ”nominella” värdet är det faktum att garantin utfärdats som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det ”löpande” värdet är det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen.

Per den 31 december 2009 uppgick det ”nominella” värdet av garantier som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 684 miljoner euro. Det ”löpande” värdet på de garantierna belöper sig till 414 miljoner euro.

2.3 KORTFRISTIGA FORDRINGAR

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Fordringar netto på kunderna 6 8 14 17 Fordringar på medlemsstaterna 4 4 0 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 47 47 0 Totalt 6 59 1 66 17

Fordringar netto på kunderna

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Fordringar på kunderna 7 13 20 23 Nedskrivning av fordringar på kunderna –1 –5 –6 –6 Totalt 6 8 0 14 17

Detta är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som den 31 december 2009 var bokförda som betalningsanspråk som ska återkrävas. Det utgående saldot på återkravet visar värdet av de betalningskrav som utfärdats men ännu inte reglerats vid årsskiftet.

Räkenskapsföraren gör också en värdekorrigering av fordringar på de slutliga stödmottagarna som troligen inte kommer att kunna återkrävas. Denna korrigering baserar sig på två variabler:

— En bedömning av risken för utebliven betalning, i samråd med utanordnaren.

— Skuldens förfallodatum med en reserv på 20 % per år för utestående betalningskrav som inte redan omfattas av en särskild nedskrivning.

Att en sådan justering görs innebär inte att man avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp.

Fordringar på medlemsstaterna

Fordran på 4 miljoner euro på medlemsstaterna i nionde EUF omfattar ett bidrag från Portugal.

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader inkluderar dröjsmålsränta på betalningskrav och räntor på förfinansiering. Vidare ingår upplupna ränteintäkter på bankkonton under denna rubrik.

Förändringarna i de utestående betalningskraven under perioden anges i detalj nedan.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2009 Totalt 2008 Utestående betalningskrav i början av året 4 19 0 23 21 Utfärdade betalningskrav 23 33 5 60 80 Avslutade betalningskrav –20 –39 –5 –63 –77 Inkasserade –17 –28 –1 –45 –63 Ej inkrävda (art 73 i budgetförordningen) –1 –1 –3 Annullerade –1 –1 –2 Avräknade mot annat belopp –3 –10 –4 –16 –10 Utestående betalningskrav i början av året 7 13 0 20 23

2.4 FÖRBINDELSEKONTON

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Till eller från sjätte EUF –2 065 – 214 –2 279 –2 279 Till eller från sjunde EUF 2 279 2 279 2 279 Till eller från åttonde EUF –3 076 303 –2 773 –2 925 Till eller från nionde EUF 3 076 –1 664 1 412 2 903 Till eller från tionde EUF – 303 1 664 1 361 22 Totalt 708 653 –1 361 0 0

Av effektivitetsskäl hänförs den gemensamma kassan för alla EUF till tionde EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekonton mellan EUF:s olika balansräkningar.

Den viktigaste utvecklingen vad gäller förbindelsekontona inkluderar betalningar från tionde EUF för genomförandet av åttonde och nionde EUF och kontanta medel som tagits emot av tionde EUF som avser bidrag som infordrats från nionde EUF.

2.5 LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Bankmedel 444 444 186 Stabex säkerhetskonton 65 65 88 Bankkonton för samfinansiering 11 2 13 15 Den särskilda fonden för Demokratiska republiken Kongo (10) 1 1 2 Totalt 0 11 512 523 291

Bankmedel

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Särskilda konton – finansinstitut i medlemsstaterna 392 392 134 Avistakonton – affärsbanker 48 48 32 Lokala utbetalande organ 3 3 20 Totalt 0 0 444 444 186

I enlighet med artikel 153 i budgetförordningen för tionde EUF redovisas likvida medel i balansräkningen för tionde EUF. De olika typerna av bankkonton anges i kapitel 6 om hantering av finansiella risker.

Ökningen i likvida tillgångar beror främst på att budgetgenomförandet under sista kvartalet 2009 gick långsammare än väntat jämfört med det sista kvartalet 2008.

Kontona hos lokala utbetalande organ består av medel på bankkonton i AVS-staterna och ULT som används för betalningar i lokala valutor inom mottagarländerna. Kontona förs i euro eller i någon av valutorna i unionens medlemsstater. Under 2009 stängdes 45 av de 67 kontona hos de lokala utbetalande organen för att uppnå en mer centraliserad betalningshantering.

STABEX säkerhetskonton

(miljoner euro) Saldo den 31.12.2008 Ränta Betalningar Saldo den 31.12.2009 Sudan 49 –13 36 Saint Lucia 15 15 Saint Vincent och Grenadinerna 4 4 Zimbabwe 3 3 Elfenbenskusten 2 2 Malawi 1 1 Gambia 1 –1 0 Rwanda 6 –6 0 Övriga länder 6 –3 3 Totalt 88 1 –24 65

Stabex är akronymen för Europeiska unionens finansieringssystem för stabilisering av ersättning för AVS-staternas exportinkomster. Det infördes i den första Lomékonventionen (1975) i syfte att lindra negativa verkningar av instabilitet i exportintäkter från jordbruksprodukter. Saldot på Stabex säkerhetskonton motsvarar summan av de tillgängliga Stabexmedel som kommer att överföras till de berörda mottagande AVS-staterna vid en senare tidpunkt. Detta saldo tilldelas tionde EUF. Under 2009 avslutades sju av Stabex säkerhetskonton till följd av avvecklingen av Stabex stödinstrument.

Utöver dessa medel erhåller de stödmottagande AVS-staterna även andra Stabexmedel. Så snart kommissionen och den stödmottagande AVS-staten kommit överens om hur medlen från Stabex ska användas undertecknar de båda parterna en konvention om överförande. I enlighet med bestämmelserna i artikel 211 i det fjärde Loméavtalet (11) (i dess ändrade lydelse) överförs medlen till ett räntebärande konto som måste undertecknas av två parter (en tjänsteman i kommissionen och en i den stödmottagande staten), men som öppnas i AVS-statens namn. Medlen finns kvar på dessa säkerhetskonton till dess att en ram av ömsesidiga åtaganden berättigar en överföring till ett projekt. Kommissionens tjänsteman behåller befogenheterna över kontot för att säkerställa att medlen utbetalas enligt planerna. Medlen på det räntebärande kontot som måste undertecknas av två parter tillhör AVS-staten och bokförs inte som tillgångar i EUF:s årsredovisning. Överföringarna till dessa konton bokförs som Stabex-betalningar.

Bankkonton för samfinansiering

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Bankkonton för samfinansiering 11 2 13 15 Totalt 0 11 2 13 15

Dessa bankkonton inkluderar belopp som avser samfinansieringsavtal. Medlen för samfinansiering tillhör de berörda medlemsstaterna och motsvarande belopp bokförs således som en skuld. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

Samfinansieringen med Italien under nionde EUF pågår fortfarande i Somalia. Projektet i Tanzania som avser samma samfinansiering har spärrats i väntan på att en tvist ska lösas i ett domstolsförfarande.

Bankkontona för samfinansiering i tionde EUF avser gamla samfinansieringsprojekt som håller på att avslutas. Dessa medel kommer att returneras till medlemsstaterna efter instruktioner från utanordnaren.

KORTFRISTIGA SKULDER

2.6 KORTFRISTIGA SKULDER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Kortfristiga skulder 22 133 188 343 130 Upplupna kostnader 43 233 10 286 345 Förutbetalda kapitaltillskott 232 232 233 Totalt 65 366 430 860 709

Kortfristiga skulder till leverantörer och stödmottagare

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Leverantörer 22 122 175 320 110 Skulder till medlemsstaterna – samfinansiering 11 2 13 15 Övriga skulder 10 10 5 Totalt 22 133 188 343 130

Leverantörer

Kortfristiga skulder innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för bidragsverksamheten. De bokförs till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas när det gäller fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda kostnadskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader.

Skulder till medlemsstaterna – samfinansiering

Se punkt 2.5 ovan, bankkonton för samfinansiering.

Övriga skulder

Övriga skulder inkluderar främst icke tilldelade kontantbetalningar och återbetalda belopp.

Upplupna kostnader

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Upplupna kostnader 43 233 10 286 345 Totalt 43 233 10 286 345

Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader. Den del av de upplupna kostnaderna som omfattas av förfinansiering redovisas som en beräknad utbetalning mot förfinansiering (se 2.2).

Förutbetalt fondkapitaltillskott

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Förenade kungariket 228 228 222 Irland 3 3 3 Finland 0 9 Totalt 0 0 232 232 233

Detta omfattar medlemsstaternas bidrag som betalats i förskott.

TILLGÅNGAR NETTO

2.7 INFORDRAT FONDKAPITAL

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt Fondkapital 12 840 11 699 21 152 45 691 Fondkapital samfinansiering 2 2 Icke infordrat fondkapital –7 460 –21 152 –28 612 Icke infordrat fondkapital samfinansiering –2 –2 Infordrat fondkapital per den 31.12.2008 12 840 4 239 0 17 079 Fondkapital 12 840 11 699 21 152 45 691 Fondkapital samfinansiering 70 70 Icke infordrat fondkapital –4 160 –21 152 –25 312 Icke infordrat fondkapital samfinansiering –69 –69 Infordrat fondkapital per den 31.12.2009 12 840 7 539 2 20 381

Fondkapitalet motsvarar de totala fordringarna från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fond som anges i varje inbördes avtal (12) mellan medlemsstaterna.

Icke infordrade medel motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna.

Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16 i budgetförordningen för tionde EUF.

Kapitalet för åttonde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet.

Den nuvarande nionde EUF fick ursprungligen 10 555 miljoner euro i anslag, vilka sedan har ökats på med 105 miljoner euro från Europeiska investeringsbanken 2004, enligt rådets beslut 2003/583/EG. Detta tilläggsanslag avser åtgärder i Demokratiska republiken Kongo.

Enligt artikel 2.2 i det interna avtalet om nionde EUF avsattes en reserv på 1 miljard euro som frigjordes genom olika rådsbeslut (13) mellan 2004–2007. Till följd av AVS-EG-ministerrådets beslut under 2007 (14) har kommissionen beslutat att infordra ytterligare frivilliga bidrag för att stödja den fredsbevarande resursen för Afrika inom ramen för samarbetet mellan AVS-staterna, vilket ökade nionde EUF med 39 miljoner euro.

Tionde EUF trädde i kraft 2008 med ett fondkapital som uppgick till 21 152 miljoner euro i enlighet med det interna avtal som gäller för tionde EUF. Under samma år ökades detta ursprungliga anslag genom en dansk samfinansiering för Benin, som uppgick till 2 miljoner euro.

Fondkapital

(miljoner euro) Bidrag % Infordrat 2008 Mottaget 2008 Infordrat 2009 Mottaget 2009 Icke infordrade bidrag för nionde EUF Österrike 2,65 78 78 87 87 111 Belgien 3,92 116 116 129 129 165 Danmark 2,14 64 64 71 71 90 Finland 1,48 44 44 49 49 62 Frankrike 24,30 719 719 802 802 1 021 Tyskland 23,36 692 692 771 771 981 Grekland 1,25 37 37 41 41 53 Irland 0,62 19 19 20 20 26 Italien 12,54 371 365 414 414 487 Luxemburg 0,29 8 8 10 10 12 Nederländerna 5,22 154 154 172 172 219 Portugal 0,97 29 29 32 28 41 Spanien 5,84 173 173 193 193 245 Sverige 2,73 80 80 90 90 115 Förenade kungariket 12,69 376 376 419 419 533 EIB N.A. 40 46 Totalt 100,00 3 000 3 000 3 300 3 296 4 160

De ordinarie bidragen (utom samfinansiering) som infordrats och tagits emot under nionde EUF från de 15 deltagande medlemsstaterna under 2009 och 2008 anges i detalj ovan (bidragen från tionde EUF, i vilken 27 medlemsstater deltar, har ännu inte infordrats).

Fondkapital som avser samfinansiering

Under 2009 ökade det fondkapital som avser samfinansiering av tionde EUF från 68 miljoner euro till 70 miljoner euro. Sju nya samfinansieringsavtal ingicks: Belgien med 15 miljoner euro (12 miljoner euro för Moçambique, 2 miljoner för Benin (15) och 1 miljon euro för Ndele i Centralafrikanska republiken (16)), Danmark med 3 miljoner euro för Benin (17), Nederländerna med 3 miljoner euro för Benin (18), Frankrike med 39 miljoner euro för Haiti och Sverige med 8 miljoner euro för Kongo (19).

Under 2009 infordrades 2 miljoner euro i samfinansieringbidrag, 1 miljon euro från Belgien för Ndele och 1 miljon euro från Sverige för Kongo.

2.8 ÖVRIGA RESERVER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Till eller från sjätte EUF 94 490 584 584 Till eller från sjunde EUF 533 1 135 1 668 1 668 Till eller från åttonde EUF 2 762 17 2 779 2 779 Till eller från nionde EUF –2 762 80 –2 682 –2 682 Till eller från tionde EUF –17 –80 –97 –97 Totalt –2 153 4 308 97 2 252 2 252

Sedan tionde EUF trädde i kraft 2008 överförs alla återtagna anslag från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF. Denna reserv kan bara tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF.

Under 2009 gjordes inga överföringar av reserver.

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

3.1 RÖRELSEINTÄKTER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2009 Totalt 2008 Återkrav av kostnader: 14 9 24 23 Växelkursvinster (20) 6 16 2 25 0 Totalt 20 26 2 49 23

I denna rubrik redovisas de betalningskrav som EUF utfärdat och avdrag från påföljande betalningar som bokförs i EUF:s redovisningssystem för att återkräva belopp som tidigare betalats ut efter kontroller, revisioner eller analys av stödberättigande. Det bör noteras att återkrav av förfinansieringsbelopp inte ingår som en intäkt, utan krediteras förfinansieringsrubriken i balansräkningen. Återkraven av kostnaderna under 2009 inkluderar 3 miljoner euro i återkrav av felaktigt utbetalda belopp.

Växelkursvinster

Växelkursvinster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda redovisningen. Såväl realiserade som orealiserade vinster omfattas.

3.2 RÖRELSEKOSTNADER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2009 Totalt 2008 Rörelsekostnader – stödinstrument (inklusive samfinansiering) 173 1 849 1 036 3 058 3 004 Växelkursförluster (21) 7 30 6 44 0 Nedskrivning av fordringar 1 1 4 Totalt 180 1 880 1 042 3 103 3 007

Rörelsekostnader – stödinstrument

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2009 Totalt 2008 Programplanerat stöd 120 131 626 877 417 Makroekonomiskt bistånd 93 93 344 Sektorspolitik 8 1 131 1 139 1 387 Intra-AVS-projekt 331 33 364 517 Räntesubventioner 0 2 Katastrofbistånd 124 340 464 188 Flyktinghjälp 0 6 Riskkapital 0 17 Stabex 23 23 25 Sysmin 3 3 5 Andra stödprogram relaterade till tidigare utvecklingsfonder 40 40 19 Strukturanpassning 0 0 Skuldlättnad – djupt skuldsatta fattiga länder och Världsbanken –5 –5 –1 Institutionellt stöd –6 37 31 36 Kompensation exportintäkter 24 10 34 42 Fonden för Demokratiska republiken Kongo –6 –6 2 Totalt 173 1 849 1 036 3 058 3 004

EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ta olika former beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut.

Växelkursförluster

Växelkursförluster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda redovisningen. Såväl realiserade som orealiserade vinster omfattas.

I fråga om nettopositionen förelåg en nettokursförlust på 19 miljoner euro för året (växelkursförluster på 44 miljoner euro minus växelkursvinster på 25 miljoner euro). Merparten av växelkursförlusten netto, eller 15 miljoner euro, avser valutorna NGN (naira), HTG (gourde), SLL (leone) och GHC (cedi). Dessa förluster uppvägdes delvis av nettovinster på 5 miljoner euro som avser valutorna NAD (Namibisk dollar), SZL (lilangeni) och ZMK (kwacha).

Nedskrivning av fordringar

I denna rubrik ingår främst justeringar av förfinansiering och fordringar som har fått skrivas ned eller som inte har kunnat återkrävas till fullo.

3.3 ADMINISTRATIVA KOSTNADER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2009 Totalt 2008 Administrativa kostnader 77 13 90 58 Totalt 0 77 13 90 58

I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanät, tekniskt bistånd etc.

Ökningen av de administrativa kostnaderna på 32 miljoner euro jämfört med 2008 beror på en ökning av de administrativa kostnader som avser genomförandet av EUF-avtal.

3.4 FINANSIELLA INTÄKTER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2009 Totalt 2008 Ränteintäkter – europeiska banker 1 1 11 Ränteintäkter – Stabex (22) 1 1 4 Dröjsmålsränta på betalningskrav 1 0 Överföringar till tionde EUF 0 –2 Ränta på förfinansiering 47 47 0 Totalt 1 47 2 49 13

Minskningen i ränteintäkterna under 2009 beror, trots de ökade likvida tillgångarna och banksaldona på europeiska banker och Stabexkontona, främst på de kraftigt minskade räntorna. Vidare var saldona på affärsbankerna under hela 2009 lägre än under 2008.

Dröjsmålsränta på betalningskrav

Detta är dröjsmålsränta som ackumuleras då betalningskrav regleras för sent. Dessa intäkter kan användas för att finansiera projekt i enlighet med artiklarna 1 och 6 i det interna avtal som gäller för tionde EUF.

Ränta på förfinansiering

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i budgetförordningen för tionde EUF.

4. NOTER TILL KASSAFLÖDESANALYSEN

4.1 SYFTET MED OCH UTARBETANDET AV KASSAFLÖDESANALYSEN

Uppgifterna om kassaflödet används som underlag för att mäta EUF:s förmåga att generera likvida medel och dess behov vad gäller användningen av dessa medel.

Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, i fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i EUF:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

4.2 LÖPANDE VERKSAMHET

EUF:s kassaflödesanalys inkluderar bara kassaflöden från löpande verksamhet, eftersom EUF inte bedriver investerings- eller finansieringsverksamhet. Syftet med den löpande verksamheten är att genomföra fastställda politiska mål.

4.3 LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL

I samband med kassaflödesanalysen inkluderar likvida medel det löpande kontot för EU som redovisas under skulder i 2008 års balansräkning. Under 2009 används inte längre detta konto till följd av införandet av en separat finansförvaltning för EUF och överföringen till redovisningssystemet ABAC/SAP.

5. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

5.1 EVENTUALTILLGÅNGAR – UTFÄRDADE GARANTIER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Garantier som ska försäkra om att förpliktelser fullgörs 32 241 14 287 290 Tillbakahållandegarantier 16 169 1 186 186 Totalt 48 410 15 473 476

Garantier som ska garantera att förpliktelser fullgörs

Det krävs ibland en garanti för att säkra att mottagarna av gemenskapsmedel fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de avtal de slutit med EUF.

Tillbakahållandegarantier

Tillbakahållandegarantier avser bara avtal om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagaren uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar.

5.2 EVENTUALFÖRPLIKTELSER – BELOPP RELATERADE TILL PÅGÅENDE MÅL

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Totalt 31.12.2008 Belopp som avser rättsfall 1 1 0 Totalt 0 1 0 1 0

Denna rubrik avser skadeståndstalan som för närvarande riktas mot EUF, andra rättstvister och beräknade rättsliga kostnader. Alla eventualförpliktelser och åtaganden kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EUF under kommande år. EUF finansieras av medlemsstaterna.

5.3 ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

Budgetåtaganden

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2009 Utestående budgetåtaganden som ännu inte har betalats 417 3 390 2 113 5 920 Utestående åtaganden som tas upp i resultaträkningen –65 – 355 – 185 – 605 Totalt 352 3 034 1 928 5 314

Med utestående budgetåtaganden avses åtaganden som ännu inte har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program. Den 31 december 2009 uppgick de utestående budgetåtagandena till sammanlagt 5 920 miljoner euro. Det belopp som tas upp som åtaganden om framtida finansiering (5 314 miljoner euro) är således summan av dessa utestående åtaganden minus de belopp som redan har tagits upp som kostnader i 2009 års resultaträkning.

6. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som Europeiska kommissionen utför för EUF:s räkning för att genomföra fondens medel.

6.1 RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING (HEDGING)

Reglerna och principerna för EUF:s likviditetsförvaltning anges i rådets förordning (EG) nr 215/2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden och i det interna avtalet.

Som ett resultat av ovannämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper:

— Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på det särskilda kontot tills betalningen till EUF ska verkställas.

— Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor.

— Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras.

Utöver de särskilda kontona öppnar kommissionen andra bankkonton för EUF:s räkning hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att verkställa betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten i enlighet med artikel 44 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 (se punkt 6.4 nedan).

Alla affärsbanker hos vilka andra konton än de särskilda kontona som nämns ovan har öppnats för EUF:s räkning, väljs ut av kommissionen genom anbudsförfaranden.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna, och förfarandena kontrolleras regelbundet.

6.2 MARKNADSRISKER

6.2.1 Valutarisk

Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker.

6.2.2 Ränterisk

EUF tar inte upp lån och exponeras därför inte för ränterisker.

Fonden får dock ränta på saldona på sina olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande inkomsträntor speglar nivån på marknadsintresset samt eventuella fluktuationer.

Avkastningen på insatta medel på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen baseras på rörliga marknadsräntor på vilken en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är ränteberäkningen kopplad till ECB:s marginalränta för dess viktigaste refinansieringstransaktioner och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa av kontona är ränteberäkningen kopplad till Eonia-räntan. Därmed riskerar inte EUF att dess saldon ersätts till lägre räntenivåer än marknadsräntorna.

6.3 KREDITRISK (MOTPARTSRISK)

Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 215/2008, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna).

För den del av EUF:s likvida medel som innhas i affärsbanker för att täcka verkställandet av betalningar fylls dessa konton på innan utbetalningarna görs (just-in-time) och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå kassatillgodohavanden, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för.

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som godtas för att en bank ska få delta i anbudsförfarandena är Moody's P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan godtas under särskilda förhållanden.

6.4 LIKVIDITETSRISK

De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade kassatillgodohavandena för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga.

Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan betalningarna till viss del är säsongsbundna.

För att säkerställa att kassatillgodohavandena alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontana medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och berörda utbetalande avdelningar för att säkerställa att de verkställda betalningarna inte överskrider tillgängliga kassatillgodohavanden.

Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton.

7. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

Ingen redovisning av transaktioner med närstående har kunnat fastställas.

8. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då räkenskaperna godkändes hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och noterna har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som redogörs ovan.

9. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning, i enlighet med budgetförordningen. Eftersom båda resultaten bygger på samma underliggande transaktioner är det en nyttig kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen separat för inkomst- och utgiftssidan.

(miljoner euro) 2009 (23) ÅRETS RESULTAT –3 094 INTÄKTER Fordringar som fastställts under året men som ännu inte uppburits –3 Fordringar som uppburits under året men som fastställts under föregående år 13 Nettoeffekt av förfinansiering 24 Upplupna intäkter netto –75 KOSTNADER Kostnader under året som ännu inte betalats 228 Betalningar som förfallit 12 Nettoeffekt av förfinansiering – 506 Upplupna intäkter netto 331 ÅRETS BUDGETUTFALL –3 069

Avstämning – intäkter

Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår. De fordringar som fastställs under det aktuella budgetåret men ännu inte hinner uppbäras ska därför dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

Nettoeffekten av förfinansieringen är avräkningen av återvunna förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat.

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföring av upplupna intäkter från föregående år, ska beaktas.

Avstämning – kostnader

Kostnaderna under året som ännu inte har betalats ska justeras för avstämning eftersom de ingår i årets resultat men inte ingår i budgetutgifterna.

Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år ingår i årets budgetutgifter. På grund av övergången till det nya redovisningssystemet ABAC/SAP under början av 2009, betalades alla kostnader för 2008 och tidigare år före den 31 december 2008. Det förklarar varför det inte finns någon justering för kostnader från tidigare år som betalas under innevarande år i avstämningen ovan.

Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte resultatet men påverkar budgetutfallet.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som betalas under det aktuella budgetåret (budgetutgifter) och regleringen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller föregående år genom att de motsvarande stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut.

De upplupna kostnaderna netto består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EUF-medel men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från föregående år, ska beaktas.

2. RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET

INLEDANDE NOT

Tidigare europeiska utvecklingsfonder

I AVS–EG-ministerrådets beslut nr 1/2000 av den 27 juli 2000 om övergångsbestämmelser föreskrivs att en del av de icke tilldelade anslagen till tidigare utvecklingsfonder ska användas enligt bestämmelserna avseende dessa anslag i Cotonouavtalet, vilka enligt övergångsbestämmelserna får tillämpas provisoriskt.

I beslut nr 410/2001 av den 16 mars 2001 fastställdes anslag till de vägledande programmen för AVS-staterna enlig partnerskapsavtalet AVS-EG. I beslutet anges att icke tilldelade anslag till tidigare utvecklingsfonder ska användas för genomförandet enligt bestämmelserna och förfarandena för var och en av fonderna till ett högsta belopp på 1 miljard euro. Detta avser perioden innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft.

I kommissionens beslut nr 1033/2001 av den 15 juni 2001 fastställdes anslagen till de regionala programmen och samarbetsprogrammen mellan AVS-staterna enligt finansprotokollet för AVS–EG-partnerskapsavtalet.

I kommissionens beslut nr 1252/2002 av den 11 juli 2002 ökade anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna med 60 miljoner euro, ur de allmänna reserverna i den sjätte och sjunde EUF. Det föreskrevs också att dessa ytterligare anslag måste användas innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft, enligt de bestämmelser och förfaranden som gällde för de ursprungliga utvecklingsfonderna.

Genom beslut nr 3/2002 av AVS–EG-ministerrådet av den 23 december 2002 omfördelades 25 miljoner euro av icke tilldelade medel från åttonde EUF (allmän reserv) till regionalt samarbete enligt AVS–EG-partnerskapsavtalet.

Eftersom sjätte EUF avslutades under 2006 och sjunde EUF avslutades under 2008 innhåller årsredovisningarna inte längre några tabeller över genomförandet för dessa EUF. Däremot finns överförda saldon i nionde EUF.

För att göra räkenskaperna för 2009 mer insynsvänliga redovisas, liksom under tidigare år i nedanstående tabeller anslag till program enligt Lomékonventionen och den del som används för programplanering under Cotonouavtalet, separat för åttonde EUF. Vad gäller sistnämnda har konteringen och redovisningen gjorts enligt artikel 3.2 i bilaga IV till partnerskapsavtalet AVS–EG vad avser enskilda länder. I fråga om AVS-staterna föreskrivs i denna artikel att de medel som anslås ska bestå av två delar, dels ett anslag enligt del A som ska täcka makroekonomiskt stöd samt stöd till program och projekt, dels ett anslag enligt del B som ska täcka oförutsedda behov, exempelvis katastrofbistånd, bidrag till skuldlättnadsinitiativ samt stöd för att lindra negativa verkningar av instabilitet i exportinkomster (24). I fråga om regionerna bygger redovisningen på de regionala program som nämns i kapitel 2 i AVS–EG-partnerskapsavtalet (dvs. regionala vägledande program och samarbete mellan AVS-staterna).

Enligt punkt 4 i bilaga Ib (flerårig budgetram för perioden 2008–2013) till partnerskapsavtalet AVS-EG överfördes resterande saldon och belopp som gjorts tillgängliga på nytt från dessa fonder mellan den 31 december 2007 och ikraftträdandet av tionde EUF till nionde EUF för att säkerställa att EU:s förvaltning fungerar och täcka löpande kostnader för pågående projekt till dess att tionde EUF träder i kraft.

Eftersom tionde EUF trädde i kraft den 1 juli 2008 har resterande saldon och belopp som gjorts tillgängliga på nytt från dessa fonder överförts till resultatreserven för tionde EUF. Denna reserv kan bara tas i anspråk enligt villkoren i artikel 1.4 i det interna avtalet som gäller för tionde EUF. Denna reserv uppgår den 31 december 2009 till 82 miljoner euro och består av

— återtagna belopp från tidigare EUF: 77 miljoner euro

— anpassningar till följd av överföringen från Olas till redovisningssystemet Cris- ABAC-SAP (se bilagorna): 4 miljoner euro

— betalningskrav 2010 för åtaganden som inte överförts: 0 miljoner euro

Ett belopp på 96 miljoner euro, som består av återtagna belopp från tidigare EUF väntar fortfarande på att överföras till resultatreserven.

Tionde EUF

Det AVS–EG-partnerskapsavtal som ingicks den 23 juni 2000 i Cotonou av Europeiska gemenskapens medlemsstater och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) trädde i kraft den 1 april 2003. Cotonouavtalet ändrades genom det avtal som ingicks av samma stater i Luxemburg den 25 juni 2005.

Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) trädde i kraft den 2 december 2001. Detta beslut ändrades den 19 mars 2007 (beslut 2007/249/EG).

Det interna avtalet om finansiering av gemenskapsstöd under den fleråriga budgetramen för perioden 2008–2013 i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet, antogs av företrädarna för medlemsstaternas regeringar och Europeiska gemenskapen den 17 juli 2006, och trädde i kraft den 1 juli 2008.

Enligt Cotonouavtalet finansieras den andra perioden (2008–2013) med gemenskapsstöd till AVS-staterna och ULT genom tionde EUF med medel på totalt 22 682 miljoner euro, varav

— 21 966 miljoner euro anslagits till AVS-staterna i enlighet med den fleråriga budgetramen i bilaga Ib till det reviderade Cotonou-avtalet,

— 286 miljoner euro anslagits till ULT i enlighet med bilaga IIAa i det reviderade rådsbeslutet om associering av ULT med Europeiska gemenskapen, och

— 430 miljoner euro anslagits för kommissionens finansiering av kostnaderna för programplanering och genomförande av medlen i tionde EUF, i enlighet med artikel 6 i det interna avtalet.

Den dag när tionde EUF trädde i kraft kompletterades dessa belopp med icke-utnyttjade saldon och frigjorda medel från systemet för att garantera stabilisering av exportinkomster från jordbruksråvaror (Stabex) från de utvecklingsfonder som föregår nionde EUF. Dessa saldon och återtagna anslag bör användas och förvaltas i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet och det interna avtalet.

Anslagen från tionde EUF för AVS-staterna och AVS-regionerna är följande (i euro):

— 15 300 miljoner euro för de nationella vägledande programmen, varav: — 13 500 miljoner euro för A-anslag varav anslag på 12 223 miljoner euro fanns tillgängliga och av detta belopp överfördes ett belopp på 33 miljoner euro till regionala anslag (MTR region-PALOP). — 1 800 miljoner euro för B-anslag varav 601 miljoner euro som ursprungliga anslag och 1 199 miljoner euro som en reserv för oförutsedda behov (som används för att finansiera olika instrument som det årliga Flex-instrumentet och det särskilda sårbarhets-FLEX-instrumentet samt som svar på livsmedelspriskrisen).

— 1 783 miljoner euro för regionala vägledande program, där alla anslag finns tillgängliga.

— 2 700 miljoner euro i anslag mellan AVS-staterna, varav 2 230 miljoner euro finns tillgängliga.

— 683 miljoner euro som en reserv för senare anslag till de nationella och regionala vägledande programmen efter översynerna efter halva löptiden respektive efter löptidens slut.

Inom tionde EUF undertecknades avtal för överföringar av samfinansiering från medlemsstaterna, och åtagandebemyndiganden på totalt 60 miljoner euro gjordes tillgängliga, medan betalningsbemyndiganden bara gjordes tillgängliga för inbetalda belopp på 2 miljoner euro. För en samfinansiering som inte upprättades i euro undertecknades avtalet men inga anslag gjordes tillgängliga för att undvika en risk för växelkursförlust (75 miljarder SEK, dvs. cirka 7 miljoner euro).

Överföring från OLAS till redovisningssystemet Cris-ABAC-SAP

Överföringen till det nya redovisningssystemet genomfördes i januari 2009. De uppgifter som avser anslagen, övergripande åtaganden, individuella åtaganden och betalningar är identiska mellan Olas och SAP, med några undantag som anges närmare i bilagorna 1.1, 2.3 och 3.1.

Dessa skillnader beror på exceptionella förhållanden i Olas som inte accepteras av det nya systemet: negativa räkenskaper, nyttjande eller återvinning som är större än beloppet för åtagandet.

Tabellerna i bilagan innehåller nettobeloppen för de beviljade anslagen, anslag för vilka åtaganden gjorts samt anslag som har betalats ut.

2.1 ANSLAG

Tabell 1.1.1

Åttonde EUF

Anslagens utveckling: 31 december 2008 – efter övergången

ANALYS AV ANSLAG PER INSTRUMENT

(miljoner euro) Instrument Ursprungligt anslag Ackumulerad ökning eller minskning av medel per den 31 december 2008 ökning eller minskning av medel till följd av övergången anslag per den 31.12.2008 efter övergången AVS Lomé Vägledande program totalt 7 562 –2 347 0 5 215 Räntesubventioner 370 – 278 92 Katastrofbistånd 140 –4 136 Flyktinghjälp 120 –10 110 Riskkapital 1 000 67 1 067 Stabex 1 800 –1 077 723 Sysmin 575 – 463 112 Strukturanpassning 1 400 97 1 497 Djupt skuldsatta fattiga länder 0 1 060 1 060 Nyttjande av ränteintäkter 0 37 37 Cotonou 0 Totala A-anslag 0 430 430 Totala B-anslag 0 255 255 Totalt AVS-STATER 12 967 –2 232 0 10 735 ULT Vägledande program totalt 115 –75 40 Räntesubventioner 9 –7 1 Katastrofbistånd 3 –3 0 Flyktinghjälp 1 –1 0 Riskkapital 30 –24 7 Stabex 6 –4 1 Sysmin 3 0 2 Totalt ULT 165 – 114 0 51 Totalt åttonde EUF 13 132 –2 346 0 10 786





Tabell 1.1.2

Nionde EUF

Anslagens utveckling: 31 december 2008 – efter övergången

ANALYS AV ANSLAG PER INSTRUMENT

(miljoner euro) Instrument Ursprungligt anslag Ackumulerad ökning eller minskning av medel per den 31 december 2008 ökning eller minskning av medel till följd av övergången anslag per den 31.12.2008 efter övergången AVS Totala A-anslag 5 318 4 197 9 515 Totala B-anslag 2 108 – 801 1 307 Reserv, nationella anslag 1 224 –1 224 0 Centr. företagsutv., jordbruksutv., gem. parl. församlingen 164 12 176 Reserv för långsiktig utveckling 258 – 258 0 Regionala anslag 904 25 929 Intra-AVS 300 2 945 3 245 Genomförandekostnader 125 0 125 Ränteintäkter och andra intäkter 0 69 69 Administrativa kostnader 0 46 46 Särskilt bistånd till Dem. rep. Kongo 0 108 108 Överföringar från sjätte EUF – Lomé 0 24 1 24 Överföringar från sjunde EUF – Lomé 0 737 737 Frivilligt bidrag till den fredsbev. resursen 0 39 39 Totalt AVS-stater 10 401 5 918 1 16 320 ULT 0 0 Totala A-anslag 0 250 250 Totala B-anslag/Nyttjande av C-reserv 0 7 7 Reserv för långsiktig utveckling 144 – 144 0 Regionala anslag 8 42 50 Anslag för tekniskt bistånd 2 0 2 Överföringar från sjätte EUF – Lomé 0 0 0 0 Överföringar från sjunde EUF – Lomé 0 4 4 Totalt ULT 154 158 0 312 Totalt nionde EUF 10 555 6 077 1 16 633





Tabell 1.1.3

Tionde EUF

Anslagens utveckling: 31 december 2008 – efter övergången

ANALYS AV ANSLAG PER INSTRUMENT

(miljoner euro) Instrument Ursprungligt anslag Ackumulerad ökning eller minskning av medel per den 31 december 2008 Ökning eller minskning av medel till följd av övergången Anslag per den 31.12.2008 efter övergången AVS Totala A-anslag 0 11 372 11 372 Reserv totala A-anslag 13 500 –11 372 2 128 Totala B-anslag 0 737 737 Reserv totala B-anslag 1 800 – 737 1 063 Regionala anslag 0 1 618 1 618 Reserv regionalstöd 1 783 –1 618 165 Reserv, nationella och regionala vägledande program 683 0 683 Intra-AVS 0 2 325 2 325 Reserv intra-AVS 2 700 –2 325 375 Administrativa kostnader 430 0 430 Ränteintäkter och andra intäkter 0 28 28 Samfinansiering – totala A-anslag 0 2 2 AVS-reserv som inte kan tas i anspråk 0 76 4 81 Totalt AVS-stater 20 896 107 4 21 008 ULT Totala A-anslag 0 0 0 Reserv totala A-anslag 195 0 195 Totala B-anslag 0 0 0 Reserv totala B-anslag 15 0 15 Reserv regionalstöd 40 0 40 Undersökningar/tekniskt bistånd till ULT 6 0 6 ULT-reserv som inte kan tas i anspråk 0 1 1 Totalt ULT 256 1 257 Totalt tionde EUF 21 152 108 4 21 265





Tabell1.2

Åttonde EUF

Anslagens utveckling: 31 december 2009

ANALYS AV ANSLAG PER INSTRUMENT

(miljoner euro) Instrument Ursprungligt anslag Ackumulerad ökning eller minskning av medel per den 31 december 2008 Ökning eller minskning av medel under 2009 Nuvarande anslag AVS Lomé Vägledande program totalt 7 562 –2 347 5 215 Räntesubventioner 370 – 278 92 Katastrofbistånd 140 –4 136 Flyktinghjälp 120 –10 110 Riskkapital 1 000 67 1 067 Stabex 1 800 –1 077 1 723 Sysmin 575 – 463 112 Strukturanpassning 1 400 97 1 497 Djupt skuldsatta fattiga länder 0 1 060 1 060 Nyttjande av ränteintäkter 0 37 37 Cotonou Totala A-anslag 0 430 430 Totala B-anslag 0 255 255 Totalt AVS-stater 12 967 –2 232 1 10 736 ULT Vägledande program totalt 115 –75 40 Räntesubventioner 9 –7 1 Katastrofbistånd 3 –3 0 Flyktinghjälp 1 –1 0 Riskkapital 30 –24 7 Stabex 6 –4 1 Sysmin 3 –0 2 Totalt ULT 165 – 114 0 51 Totalt åttonde EUF 13 132 –2 346 1 10 787





Tabell 1.3

Nionde EUF

Anslagens utveckling: 31 december 2009

ANALYS AV ANSLAG PER INSTRUMENT

(miljoner euro) Instrument Ursprungligt anslag Ackumulerad ökning eller minskning av medel per den 31 december 2008 Ökning eller minskning av medel under 2009 Nuvarande anslagsnivå AVS Totala A-anslag 5 318 4 197 0 9 515 Totala B-anslag 2 108 – 801 0 1 307 Reserv, nationella anslag 1 224 –1 224 0 0 Centr. företagsutv., jordbruksutv., gem. parl. församlingen 164 12 0 176 Reserv för långsiktig utveckling 258 – 258 0 0 Regionala anslag 904 25 0 929 Intra-AVS 300 2 945 0 3 245 Genomförandekostnader 125 0 0 125 Ränteintäkter och andra intäkter 0 69 0 69 Administrativa kostnader 0 46 0 46 Särskilt bistånd till Demokratiska republiken Kongo 0 108 0 108 Överföringar från sjätte EUF – Lomé 0 24 0 24 Överföringar från sjunde EUF – Lomé 0 737 0 737 Frivilligt bidrag till den fredsbevarande resursen 0 39 0 39 Totalt AVS-stater 10 401 5 919 0 16 320 ULT Totala A-anslag 0 250 0 250 Totala B-anslag/Nyttjande av C-reserv 0 7 0 7 Reserv för långsiktig utveckling 144 – 144 0 0 Regionala anslag 8 42 0 50 Anslag för tekniskt bistånd 2 0 0 2 Överföringar från sjätte EUF – Lomé 0 0 0 0 Överföringar från sjunde EUF – Lomé 0 4 0 4 Totalt ULT 154 158 0 312 Totalt nionde EUF 10 555 6 078 0 16 633





Tabell 1.4

Tionde EUF

Anslagens utveckling: 31 december 2009

ANALYS AV ANSLAG PER INSTRUMENT

(miljoner euro) Instrument Ursprungligt anslag ackumulerad ökning eller minskning av medel per den 31 december 2008 Ökning eller minskning av medel under 2009 Nuvarande anslagsnivå AVS Totala A-anslag 0 11 372 144 11 516 Reserv totala A-anslag (25) 13 500 –11 372 – 177 1 951 Totala B-anslag 0 737 352 1 089 Reserv totala B-anslag 1 800 – 737 – 352 711 Regionalstöd (25) 0 1 618 198 1 816 Reserv regionalstöd 1 783 –1 618 – 165 0 Reserv, nationella och regionala vägledande program 683 0 0 683 Intra-AVS 0 2 325 5 2 330 Reserv intra-AVS 2 700 –2 325 –5 370 Genomförandekostnader 430 0 0 430 Ränteintäkter och andra intäkter 0 28 1 30 Samfinansiering – totala A-anslag (26) 0 2 59 61 Samfinansiering – Intra AVS 0 0 1 1 Samfinansiering – administrativa kostnader 0 0 1 1 AVS-reserv som inte kan tas i anspråk 0 81 1 81 Totalt AVS-stater 20 896 112 62 21 070 ULT Totala A-anslag 0 0 0 0 Reserv totala A-anslag 195 0 0 195 Totala B-anslag 0 0 0 0 Reserv totala B-anslag 15 0 0 15 Reserv regionalstöd 40 0 0 40 Undersökningar/tekniskt bistånd till ULT 6 0 0 6 ULT-reserv som inte kan tas i anspråk 0 1 0 1 Totalt ULT 256 1 0 257 Totalt tionde EUF 21 152 113 62 21 327

2.2 KONSOLIDERAD REDOVISNING

Tabell 2.1

EUF – sammanställd redovisning per den 31.12.2009:

LÄGESRAPPORT

(miljoner euro) Anslag Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Åttonde, nionde och tionde EUF Lomé Programplanerat bistånd 5 255 5 255 Icke-programplanerat bistånd 4 809 4 809 Överföringar från andra fonder 765 765 Övriga intäkter 37 37 Cotonou Totala A-anslag 430 9 765 11 516 21 711 Totala B-anslag 255 1 314 1 089 2 657 Regionalstöd 979 1 816 2 795 Anslag till flera AVS-stater 3 245 2 330 5 575 Centr. företagsutv., jordbruksutv., gem. parl. församlingen 176 176 Särskilt anslag, rådets beslut 4/2004 108 108 Frivilligt bidrag till den fredsbevarande resursen 39 39 Samfinansiering (åtagandebemyndiganden) 63 63 Genomförandekostnader och ränta 241 466 707 Reserv, nationella och regionala vägledande program 683 683 Reserv, nationella anslag 40 40 Reserv intra-AVS 370 370 Länderreserv 2 873 2 873 Resultatreserv som inte kan tas i anspråk 82 82 Totalt 10 787 16 633 21 327 48 746





EUF Totalsumma Årliga belopp Per den 31.12.2009 % av antal beslut 2,005 2006 2007 2008 2009 Beslut 8 10 744 100 % – 275 – 265 – 211 –53 –42 9 16 579 100 % 3 421 3 187 3 455 775 –54 10 8 267 39 % 4 766 3 501 Totalt 35 591 3 146 2 921 3 244 5 488 3 405 Avsatta medel 8 10 499 97 % 472 202 35 55 –42 9 15 207 91 % 2 071 2 915 3 317 3 163 997 10 3 315 16 % 130 3 184 Totalt 29 020 2 543 3 117 3 352 3 348 4 140 Betalningar 8 10 082 93 % 858 737 483 323 152 9 11 817 71 % 1 374 1 861 2 294 3 253 1 806 10 1 201 6 % 90 1 111 Totalt 23 100 2 232 2 598 2 777 3 666 3 069 Negativa belopp utgör återtagna åtaganden

Tabell 2.2

EUF – Sammanställd redovisning per den 31 december 2009:

TYP AV STÖD

Åttonde EUF % (27) Nionde EUF % (27) Tionde EUF % (27) Totalt % (27) Lomé PROGRAMPLANERAT BISTÅND (NVP) Anslag 5 255 5 255 Beslut 5 238 100 % 5 238 100 % Avsatta medel 5 083 97 % 5 083 97 % Betalningar 4 866 93 % 4 866 93 % ICKE-PROGRAMPLANERAT BISTÅND Anslag 4 809 4 809 Beslut 4 784 99 % 4 784 99 % Avsatta medel 4 756 99 % 4 756 99 % Betalningar 4 611 96 %