När det gäller att stärka kontrollerna vid gränserna trädde ändringarna av kodexen om Schengengränserna avseende systematiska kontroller vid de yttre gränserna även för EU-medborgare i kraft den 7 april. Denna viktiga lagstiftning kommer att öka säkerheten inom Schengenområdet utan att störa trafikflödet. Under vissa angivna omständigheter och på grundval av en förhandsriskbedömning för att undvika säkerhetsrisker kan medlemsstaterna i situationer där trafikflödet vid vissa land- och sjögränser påverkas oproportionerligt mycket genom ett tidsbegränsat undantag besluta att utföra riktade kontroller av EU-medborgare mot databaser vid dessa gränser. Riskbedömningarna måste delas med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån. När det gäller initiativ som rör gränsförvaltning inleddes trepartsmöten mellan medlagstiftarna den 23 mars om kommissionens förslag att inrätta ett in- och utresesystem för EU för att förbättra gränsförvaltningen, bekämpa irreguljär migration och stärka den inre säkerheten genom att registrera tredjelandsmedborgares förflyttningar över Schengenområdets yttre gränser. Kommissionen uppmanar medlagstiftarna att göra snabba framsteg för att möjliggöra att systemet börjar utvecklas i år och därigenom säkerställa att det kan tas i bruk senast i början av 2020. Medlagstiftarnas respektive tekniska diskussioner om EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) framskrider väl. Kommissionen kommer att fortsätta att aktivt stödja medlagstiftarna och driva ärendet vidare. Förslaget till EU:s in- och utresesystem och Etias är prioriterade lagstiftningsärenden enligt den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Institutionerna enades därför om att prioritera dessa ärenden i lagstiftningsprocessen för att se till att man snabbt når resultat.

Europaparlamentets plenum röstade den 14 mars 2017 för att godkänna översynen av skjutvapendirektivet. Förslaget utvidgar avsevärt mängden förbjudna vapen (kategori A) så att civilpersoner inte har tillgång till de farligaste typerna av vapen. Enligt förslaget ska även akustiska och deaktiverade vapen omfattas av direktivet, och det ska bli lättare att spåra vapen genom skärpta regler om märkning och utbyte av information mellan medlemsstaterna. Rådet väntas ge sitt slutliga samtycke den 25 april. Medlemsstaterna kommer att ha 15 månader på sig att införliva de nya bestämmelserna i sin nationella lagstiftning och 30 månader att införa datoriserade register för all information som behövs för att kunna spåra och identifiera skjutvapen.

Den 7 april blev Stockholm det senaste offret för en terroristattack när en lastbil kapades och med avsikt kördes genom en shoppinggata full med folk innan den kraschade in i ett varuhus. Fyra personer avled och femton skadades. Denna attack skedde mindre än tre veckor efter attacken mot London och Houses of Parliament den 22 mars där ett fordon och en kniv användes med förödande resultat på en välbesökt och symbolisk plats. Båda attackerna utfördes liksom attackerna i Nice och Berlin förra året utan högteknologisk utrustning, vilket än en gång framhäver svårigheterna för medlemsstaternas myndigheter att bekämpa sådana hot och även vikten av det pågående arbetet med skydd av mjuka mål inom ramen för säkerhetsunionen.

Den olagliga narkotikamarknaden är fortfarande den största kriminella marknaden i EU. Enligt EU Socta 2017 är mer än en tredjedel av de kriminella grupper som är verksamma inom EU involverade i framställning av, handel med eller distribution av olika typer av narkotika. Försäljningen på narkotikamarknaden i EU beräknas uppgå till minst 24 miljarder euro per år. Den olagliga narkotikahandeln stöder också den informella ekonomin och leder till våld och annan brottslig verksamhet och skapar stora sociala problem.

I EU Socta 2017 rekommenderas att man fokuserar på fem prioriterade brottshot: 1) it-brottslighet, 2) framställning, handel och distribution av narkotika, 3) smuggling av migranter, 4) organiserade inbrott och stölder (organiserad egendomsbrottslighet) samt 5) människohandel. Där rekommenderas också att man tar itu med tre övergripande frågor som möjliggör eller ökar alla typer av allvarlig och organiserad brottslighet, nämligen a) dokumentbedrägeri, b) kriminell finansiering, bland annat penningtvätt och c) onlinehandel med olagliga varor och tjänster.

Målet med EU:s så kallade policycykel är att säkerställa ett effektivt samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, EU-institutionerna och EU-organen, vilket bör leda till samstämmiga och stabila operativa insatser mot de mest akuta brottshot som EU står inför. Det är en evidensbaserad process som börjar med Europols presentation av hotbildsbedömningen avseende grov och organiserad brottslighet (EU Socta), vilken innehåller ett antal rekommendationer om de huvudsakliga brottshot EU står inför. EU Socta-rapporten ligger till grund för diskussionerna mellan medlemsstaterna om prioriteringar i fråga om att ta itu med brottshot på EU-nivå. Prioriteringarna antas sedan av rådet (rättsliga och inrikes frågor) och återspeglas i medlemsstaternas gränsöverskridande operativa verksamhet, framför allt genom gemensamma insatser mellan medlemsstaterna och EU-organen med stöd av Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact) . Kommissionen har gett och kommer att fortsätta ge ekonomiskt stöd till genomförandet av EU:s policycykel och har anslagit 4 miljoner euro för 2017 utöver finansieringen på 9 miljoner euro under 2015 och 2016.

4.Organiserad egendomsbrottslighet

Organiserad egendomsbrottslighet omfattar en rad olika typer av brottslig verksamhet som bedrivs av mycket specialiserade mobila grupper som idkar organiserad brottslighet i hela EU, i synnerhet genom organiserade inbrott, stölder och rån samt brott med motorfordon. Trots det utreds denna typ av brottslighet sällan eftersom enskilda incidenter ofta klassas som småbrottslighet. Ökningen av bostadsinbrott som kan hänföras till kringresande kriminella grupper huvudsakligen från sydöstra och östra Europa är ett stort problem för brottsbekämpande myndigheter. För att bekämpa den här mycket rörliga formen av brottslighet prioriteras samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter inom EU, men även med partnerländer i grannskapet.

5.Människohandel

Människohandel har varit ett prioriterat hot för EU i mer än tio år och bör så förbli under nästa policycykel. Detta är en av de grövsta typerna av organiserad brottslighet och en grov kränkning av de mänskliga rättigheterna – men även en av de mest lönsamma kriminella marknaderna. Människosmugglare förlitar sig också mycket på dokumentbedrägeri för att kunna syssla med sin verksamhet.

EU har utarbetat en effektiv och övergripande rättslig och politisk ram för att ta itu med människohandel, i synnerhet direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer och EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016. Kommissionen undersöker för närvarande vilka åtgärder som behövs för den politiska ramen för perioden efter 2016, med utgångspunkt i den befintliga ramen och på grundval av en utvärdering av dess resultat.

6.Olaglig handel med skjutvapen

Nationella svarta marknader är den främsta källan till skjutvapen för terrorister och kriminella. Denna marknad härrör från stölder eller avledning av lagliga vapentransporter och depåer. Det vanligaste sättet att idka olaglig handel med skjutvapen i EU idag är att handla olagliga skjutvapen online på darknet vilka sedan levereras med vanliga post- och pakettjänster. Antalet ärenden som har att göra med utredningar av olaglig handel med skjutvapen på darknet ökar (2 % under 2014, runt 6,5 % under 2015 och 9 % under 2016).

Att den olagliga handeln med skjutvapen har prioriterats i EU:s pågående policycykel har visat sig ge resultat med ett ökat åtagande från medlemsstaterna (från 12 till 22 deltagande länder) och en bredare medverkan från tullmyndigheterna . Det finns också ett ökat samarbete med internationella partner (Interpol, FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå) och regionalt samarbete (främst på västra Balkan), vilket har lett till i genomsnitt 17 åtgärder per år under de senaste tre åren.

För att strypa tillgången till vapen för brottslingar och terrorister anser kommissionen att denna prioritering bör bibehållas i den nya cykeln för att komplettera den överenskommelse som nåddes i mars om att skärpa kontrollerna av lagligt ägda skjutvapen, bland annat genom att utvidga förbudet mot de farligaste typerna av vapen.

7.Gränsöverskridande momsbedrägerier

Organiserade brottsgrupper orsakar inkomstförluster på 40–60 miljarder per år genom gränsöverskridande momsbedrägerier, och 2 % av de grupperna står för 80 % av de gemenskapsinterna bedrägerierna via skenföretag . Bedrägerier är mycket komplexa och svåra att upptäcka och kräver därför att skatteförvaltningarna och de brottsbekämpande organen tar sig an dem på ett samordnat sätt. På EU-nivå tillhandahåller Eurofisc – ett nätverk av tjänstemän från skatteförvaltningen – ett snabbt och multilateralt utbyte av riktad information för att komma till rätta med allvarliga gränsöverskridande momsbedrägerier. Det sköter viktiga underrättelser om bedragare och nya tendenser i samband med bedrägerier. Mot bakgrund av de ekonomiska förluster som orsakas av gränsöverskridande momsbedrägerier organiserade av kriminella grupper anser kommissionen att det är en fråga som bör ingå i EU:s nya policycykel.

Som meddelats kommer kommissionen att lägga fram ett förslag i september 2017 om att övergå till ett gemensamt EU-momsområde, och på så sätt göra sig av med den centrala svagheten i systemet för att minska gränsöverskridande bedrägeri avsevärt.

När Europeiska åklagarmyndigheten har inrättats kommer den att vara den viktigaste aktören i kampen mot brott som påverkar unionens ekonomiska intressen. Europeiska åklagarmyndigheten kommer att ha behörighet att utreda och lagföra sådana brott i hela EU, bland annat allvarliga gränsöverskridande momsbedrägerier som innebär skada på minst 10 miljoner euro. Detta gäller i synnerhet karusellbedrägerier och gemenskapsinterna bedrägerier via skenföretag, ofta med hjälp av organiserade brottsstrukturer.

8.Miljöbrott

Miljöbrott omsätter 91–258 miljarder amerikanska dollar per år och ökar 2–3 gånger så snabbt som den globala ekonomin. Det gör miljöbrott till den fjärde största brottstypen i världen, efter narkotikahandel, förfalskning och människohandel . EU är ursprungsmarknaden (t.ex. olaglig handel med avfall) eller destinationsmarknaden (t.ex. skyddade arter, olagligt timmer) och/eller en knutpunkt för olaglig transitering till andra regioner (t.ex. produkter av vilda djur och växter såsom elfenben) .

Miljöbrottens betydelse har erkänts på EU-nivå genom antagandet av miljöbrottsdirektivet. Medlemsstaternas strafflagstiftning har anpassats till direktivets krav på påföljder för olika typer av miljöbrott, bland annat avfall och olaglig handel med vilda djur och växter. EU har också antagit en handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter i februari 2016, och den håller på att genomföras. Kommissionen stöder och samarbetar också med EU:s nätverk av poliser, åklagare, inspektörer och domare som är specialiserade på bekämpning av miljöbrott. Mot bakgrund av dess ekonomiska inverkan, det allvarliga hotet mot säkerheten och dess förödande effekt på den naturliga miljön anser kommissionen därför att miljöbrott bör ingå i EU:s nya policycykel.

Kommissionen anser att 2017 års hotbildsbedömning avseende grov och organiserad brottslighet är en god utgångspunkt för att fastställa EU:s prioriteringar för brottsbekämpning för fyra år framåt. Utgående från den uppmanar kommissionen rådet att godkänna följande åtta brottshot som prioriteringar i EU:s policycykel avseende grov internationell och organiserad brottslighet för åren 2018–2021: it-brottslighet, narkotikabrottslighet, smuggling av migranter, organiserad egendomsbrottslighet, människohandel, olaglig handel med skjutvapen, momsbedrägerier och miljöbrott.

Nästa rapport väntas den 16 maj och den kommer att innehålla kommissionens slutsatser utifrån slutrapporten från expertgruppen för informationssystem och interoperabilitet, samt konkreta idéer som Europaparlamentet och rådet kan använda som en grund för en gemensam diskussion om nästa steg.