Förslag till RÅDETS BESLUT om ytterligare makroekonomiskt stöd till Bulgarien (framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. INLEDNING

Efter införandet av ett omfattande reformprogram i mitten av 1997 har den makroekonomiska situationen i Bulgarien förbättrats avsevärt. Programmet understöddes genom ett standby-avtal med IMF och inkluderade upprättandet av en sedelfond, en åtstramning av finanspolitiken och förnyade ansträngningar för att genomföra strukturreformer. Programmet gav imponerande stabiliseringsresultat. Den ekonomiska tillväxten och reallönerna återhämtade sig från de låga nivåer de befann sig på i början av 1997, inflationen minskade snabbt i och med att växelkursen stabiliserades och valutareserven ökade betydligt. På den strukturella sidan gjordes stora framsteg i processen för övergång till marknadsekonomi. Till stöd för regeringens program och som ett komplement till de medel som ställts till förfogande av IMF och Världsbanken fick landet ett betalningsbalanslån på 250 miljoner ecu från gemenskapen och därutöver stöd från de tjugofyra industriländernas grupp (G-24). Mot bakgrund av att Bulgarien uppfyllt de villkor som angavs i samförståndsavtalet betalades de två delarna av gemenskapslånet ut i sin helhet under 1998.

I höstas lade den bulgariska regeringen fram sin begäran om ytterligare makroekonomiskt stöd från gemenskapen för att backa upp myndigheternas nya ekonomiska program, vilket understöds av ett treårsavtal med IMF inom ramen för den utvidgade finansieringsfacilitet (EFF) som godkändes i september 1998. Den 21 april 1999 organiserade Europeiska kommissionen och Världsbanken gemensamt ett högnivåmöte med G-24:s rådgivande grupp för att granska de resultat som Bulgarien uppnått i fråga om stabilisering och strukturreformer och för att mobilisera kompletterande stöd från officiella fordringsägare i syfte att hjälpa till med att täcka landets externa finansieringsbehov för 1999. Mot bakgrund av Ekonomiska och finansiella kommitténs positiva uppfattning tillkännagav kommissionen vid mötet sin avsikt att föreslå ett makroekonomiskt stöd från gemenskapen på upp till 100 miljoner euro till förmån för Bulgarien. Vissa bilaterala givare angav också att de preliminärt var villiga att ge finansiellt stöd till Bulgariens reformprogram.

Bulgariens förbindelser med Europeiska unionen regleras genom det Europaavtal som trädde i kraft den 1 februari 1995. Bulgarien lämnade den 14 december 1995 in en ansökan om att bli medlem i Europeiska unionen. I december 1997 beslutade Europeiska rådet vid sitt möte i Luxemburg, på grundval av kommissionens yttranden, att inleda en process för anslutning av såväl Bulgarien som de övriga central- och östeuropeiska kandidatländerna samt Cypern. Rådet har hittills godkänt tre makroekonomiska lån till förmån för Bulgarien inom ramen för flera IMF-stödda program.

2. DEN EKONOMISKA SITUATIONEN OCH DE RESULTAT SOM UPPNÅTTS I ARBETET MED STABILISERING OCH STRUKTURREFORMER

Två år efter den djupa finansiella krisen i början av 1997 har den ekonomiska situationen i Bulgarien väsentligt förbättrats. De ekonomiska svårigheterna, vilka hade ackumulerats under 1996, kulminerade i februari 1997 med den socialistiska regeringens fall och ett utbrott av hyperinflation. Den förenade demokratiska frontens jordskredsseger i valen i april 1997 gav impulsen till en sedan länge behövlig reform av den ekonomiska politiken. Den nyvalda regeringen valde en stabiliseringsstrategi grundad på ett sedelfondssystem som IMF gick med på att stödja genom ett standby-avtal. Reformprogrammets djärvhet och regeringens starka engagemang för att genomföra det attraherade ytterligare stöd från Världsbanken, EU och andra officiella fordringsägare.

Det gjordes anmärkningsvärda framsteg med den makroekonomiska stabiliseringen under 1997. Efter ett och ett halvt år med recession började ekonomin återhämta sig under det andra halvåret 1997. Sedelfondssystemet ledde till en remonetarisering av ekonomin, vilket bidrog till snabbt sjunkande räntesatser. Sedan december 1997 har räntan varierat mellan 5 och 6 %, jämfört med en nivå på 200 % i början av 1997. Inflationen minskade snabbare än förväntat. De finanspolitiska resultaten var bättre än planerat. Kraftigt sänkta nominella räntesatser och högre inkomster än förväntat innebar att underskottet i de offentliga finanserna minskade till 2,6 % av BNP, jämfört med ett reviderat mål på 4 %. Ett stort bytesbalansöverskott i kombination med betydande inflöden av utländska direktinvesteringar ledde till en väsentlig ökning av centralbankens valutareserv.

Trots den mindre gynnsamma externa omgivningen fortsatte den positiva ekonomiska utvecklingen under 1998. Efter en minskning med sammanlagt 17 % under 1996-1997 beräknas den reala BNP:n ha vuxit med 4 % under 1998. Inflationen fortsatte att minska, vilket delvis återspeglade fallet i internationella energi- och råvarupriser. Inflationstakten i slutet av året var 1 %, vilket är långt under den prognos på 16 % som låg till grund för budgeten.

Budgetutfallet var under 1998 liksom under 1997 bättre än planerat. Till följd av högre inkomster än förväntat och återhållsamhet med utgifterna visade de konsoliderade offentliga finanserna ett överskott på 1 % av BNP, jämfört med ett kalkylerat underskott på 1,7 %. Engångsfaktorer ledde till att inkomsterna från den personliga inkomstskatten och bolagsskatten blev högre än förväntat. Mervärdesskatteinkomsterna påverkades också positivt av förändringar i skattelagstiftningen.

Utvecklingen av utrikesbalansen var dock mindre gynnsam under 1998 än under det föregående året. Efter de stora överskott som registrerades under 1997 övergick såväl handels- som bytesbalansen till att visa underskott, vilket delvis var en avspegling av de negativa effekterna av den ryska krisen på den bulgariska ekonomin.

De stabiliseringsresultat som uppnåddes under 1997 och konsolideringen av dem under 1998 beror till stor del på regeringens uppslutning bakom sedelfondssystemet. Inom detta system är målet för centralbanken att främja valutans stabilitet. Den bulgariska valutan är från och med den 1 januari 1999 knuten till euron istället för som tidigare till den tyska marken.

Strukturreformerna tog ny fart under 1997 och 1998. Åtgärder vidtogs för att liberalisera ekonomin, vilket bl.a. innebar att de flesta priskontrollerna avskaffades, exportförbudet för jordbruksprodukter upphävdes och tilläggsavgiften på import sänktes. Dessutom har ca 80 % av jordbruksmarken återförts till privat ägo. Inom den statliga sektorn har privatiseringen återupptagits. Efter de snabba framstegen i mitten av 1997 har dock privatiseringstakten minskat under 1998. Myndigheterna gjorde även vissa framsteg i arbetet med att minska de statligt ägda företagens förluster och omstrukturera dem genom att de mest förlustbringande företagen frigjordes från banksystemet.

Inom den finansiella sektorn inleddes viktiga reformer av banksektorn i samband med införandet av sedelfondssystemet och åtgärder vidtogs för att stärka tillsynsbestämmelserna och införa ett begränsat försäkringssystem för insättningar. Banktillsynen stärktes och de svagaste bankerna stängdes. Som en följd av detta har banksektorns finansiella ställning förbättrats avsevärt. Bankerna behöver dock fortfarande stärka sina balansräkningar och minska sina rörelsekostnader och de är ännu svaga i sin roll som finansiella intermediärer. Privatiseringen av bankerna går långsamt. Under de senaste två åren har två av de sju statliga bankerna privatiserats.

3. BULGARIENS MEDELFRISTIGA EKONOMISKA PROGRAM

Efter det att standby-avtalet gick ut i juni 1998 har de bulgariska myndigheterna börjat genomföra ett ambitiöst medelfristigt ekonomiskt program. Regeringen har på grundval av de positiva resultat som uppnåtts sedan mitten av 1997, samtidigt som den erkänner att mycket återstår att göra för att omvandla Bulgarien till en konkurrenskraftig marknadsekonomi, åter bekräftat sitt åtagande om reformer och kommit överens med IMF om ett omfattande ekonomiskt anpassnings- och reformprogram för perioden juli 1998-juni 2001.

Myndigheternas program syftar till att uppnå en stark ekonomisk tillväxt på hållbar grund samt väsentliga framsteg i omvandlingen av Bulgariens ekonomi till en konkurrenskraftig marknadsekonomi. De viktigaste delarna i programmet är en fortsättning av sedelfondssystemet understött av en återhållsam finanspolitik och strukturella reformer. Myndigheternas avsikt är att ha underliggande offentliga finanser som i stort sett är i balans, men med ett faktiskt underskott på upp till 2 % av BNP för att täcka övergångskostnader för strukturreformer och ökade offentliga investeringar i infrastruktur. För att öka de offentliga finansernas bärkraft på medellång sikt innehåller programmet åtgärder för att öka deras överskådlighet, stärka effektiviteten i och förvaltningen av skattesystemet och reformera de större utgiftssystemen (socialt stöd, sjuk- och hälsovård samt pensioner).

Det medelfristiga programmet är inriktat på privatiseringar som det mest effektiva sättet att stärka den finansiella disciplinen i de företag och banker som nu är statligt ägda. Regeringen planerar att slutföra privatiseringen av alla affärsdrivande statliga företag samt av en betydande del av de s.k. försörjningsföretagen (el/tele/gas o. dyl.) till slutet av 1999. Fram tills dess att privatiseringen äger rum kommer den finansiella disciplinen i de statligt ägda företagen att stärkas genom en bättre genomförd lönepolitik, genom ett fortsatt frigörande av de förlustbringande företagen från banksystemet och genom ökad tillämpning av konkurslagstiftningen. I den finansiella sektorn har myndigheterna för avsikt att privatisera de återstående statligt ägda bankerna. Bankprivatiseringen tillsammans med införandet av en lämplig ram av lagar och regleringar kommer att bidra till att öka nivån av finansiell förmedling, samtidigt som en starkare banktillsyn ytterligare bör förbättra banksystemets finansiella ställning. Andra åtgärder på strukturreforms- och liberaliseringsområdet inkluderar en reform av energisektorn, ytterligare liberalisering av valuta- och handelspolitiken, liberalisering av jordbrukspolitiken samt sådana reformer av lagstiftning och rättsväsen som är nödvändiga för en väl fungerande marknadsekonomi.

4. BETALNINGSBALANSUTVECKLING OCH FINANSIERINGS-BEHOV

Efter det avtal om skuld- och skuldtjänstminskning (DDSR) som Bulgarien ingick med sina kommersiella fordringsägare i juli 1994 har landet punktligt fullgjort sina externa finansiella förpliktelser.

Den ogynnsamma externa omgivning som kriserna i Asien och Ryssland lett till har påverkat betalningsbalansens utveckling negativt under 1998 och förväntas leda till en fortsatt försvagning av Bulgariens utrikesbalans under 1999. Bytesbalansen har gått från ett stort överskott 1997 till ett beräknat underskott på 2¼ % av BNP under 1998. Anledningen var att importen stimulerades av återhämtningen i inhemsk efterfrågan och att exporten minskade till följd av lägre utländsk efterfrågan och sjunkande internationella priser för centrala exportprodukter. Vad gäller kapitalbalansen var inflödet av utländska investeringar betydande under 1997, men minskade betydligt under 1998, vilket avspeglade oron på de internationella finansmarknaderna och den långsamma privatiseringen. Det minskade inflödet av privat kapital kompenserades dock delvis av stora utbetalningar från officiella fordringsägare, vilket bidrog till en ytterligare ökning av centralbankens valutareserv. Denna uppgick vid utgången av 1998 till 2,7 miljarder euro, vilket motsvarar över 6 månaders import av varor och tjänster.

Mot bakgrund av en svagare extern omgivning än förväntat reviderade IMF i slutet av mars betalningsbalanskalkylerna för Bulgarien. Utan att räkna med effekterna av krisen i Kosovo beräknas nu bytesbalansunderskottet bli 4,5 % av BNP under 1999, jämfört med att tidigare ha beräknats bli 3 % av BNP. Importvolymen bör växa måttligt, medan exportvolymen troligen kommer att fortsätta att sjunka till följd av låga världsmarknadspriser och den pågående omstruktureringen av företag. Effekterna på den bulgariska ekonomin av krisen i Kosovo är avhängiga av hur länge konflikten varar. Konflikten kommer troligen huvudsakligen att påverka den bulgariska ekonomin p.g.a. följande faktorer: väsentligt ökade transportkostnader på grund av att gränsen mot Serbien stängts, minskade handels- och turistinkomster samt en ökad osäkerhet om investeringsklimatet som kommer att påverka de utländska investerarnas förtroende och fördyra upplåningen på de internationella kapitalmarknaderna.

Till stöd för Bulgariens reformprogram godkände IMF den 28 september 1998 ett treårigt avtal med Bulgarien inom ramen för den utvidgade finansieringsfaciliteten (EFF). Tillgången till IMF-finansiering inom ramen för avtalet uppgår till 627,6 miljoner särskilda dragningsrätter (ca 860 miljoner US-dollar), som fördelas på 12 dragningar om vardera 52,3 miljoner särskilda dragningsrätter under programperioden. Programresultaten har hittills varit goda, vilket gjort det möjligt att genomföra de tre första utbetalningarna.

Världsbanken avser dessutom att stödja Bulgariens reformansträngningar genom att ställa ett belopp på totalt 365 miljoner US-dollar till förfogande under perioden 1999-2001. Ett anpassningslån för socialt stöd (SPAL) på totalt 80 miljoner US-dollar godkändes redan i november 1998. Världsbanken är dessutom beredd att ge två sektorsanpassningslån för finans- och företagssektorn (FESAL) samt två anpassningslån för att stödja reformerna i jordbruks- och miljösektorerna.

Även efter det att medlen från IMF och Världsbanken räknats in visar dock programmet att det finns ett betydande återstående finansieringsbehov för perioden 1999-2001. Enligt de reviderade kalkyler som lades fram av IMF vid det gemensamma mötet med G-24:s rådgivande grupp beräknas det återstående finansieringsbehovet, utan att räkna med effekterna av krisen i Kosovo, till 500 miljoner US-dollar. Om krisen får en snar lösning skulle konflikten medföra att det återstående finansieringsbehovet för 1999 ökar med ca 100 miljoner US-dollar. Om det däremot antas att krisen blir utdragen kan det ytterligare finansieringsbehovet till följd av konflikten komma att uppgå till 300-400 miljoner US-dollar.

Om inte det återstående finansieringsbehovet täcks kan det ifrågasättas om Bulgarien har förmåga att genomföra sitt anpassnings- och reformprogram och att uppfylla sina externa finansiella åtaganden. Framgången för den bulgariska regeringens program beror först och främst på ett kraftfullt genomförande från de nationella myndigheternas sida. De bulgariska myndigheterna har i detta avseende, mot bakgrund av den fortsatta försämringen av landets externa omgivning, åtagit sig att intensifiera ansträngningarna att genomföra strukturreformerna och att strama åt finanspolitiken. Det krävs dock även finansiellt stöd från det internationella samfundet och särskilt från Europeiska unionen, eftersom Bulgarien är ett kandidatland och dess framsteg mot ett medlemskap i stor utsträckning beror på om programmet framgångsrikt kan genomföras.

5. FÖRESLAGET YTTERLIGARE MAKROEKONOMISKT STÖD OCH LÅNETS HUVUDDRAG

Kommissionen föreslår att gemenskapen beviljar Bulgarien ett betalningsbalanslån på upp till 100 miljoner euro med en löptid av högst tio år. Lånets föreslagna löptid är identisk med den löptid som gällde för det föregående lånet till landet och förenlig med de medel- och långfristiga betalningsbalansutsikterna för Bulgarien, som förväntas ha betydande finansieringsbehov under de kommande åren.

Avsikten är att stödet skall beviljas inom ramen för den befintliga utvidgade faciliteten och komplettera de resurser som tillhandahållits av internationella finansiella institut och bilaterala givare.

Stödet avses att betalas ut i form av två delutbetalningar under förutsättning att det ekonomiska program som landet avtalat med IMF genomförs på ett tillfredsställande sätt och att det sker framsteg med strukturreformerna (vilket inbegriper att ett antal resultatkriterier uppfylls). Avsikten är att samråd skall ske med Ekonomiska och finansiella kommittén före varje utbetalning.

På samma sätt som för liknande transaktioner till förmån för andra partnerskapsländer, skulle gemenskapen låna upp medlen på marknaden med en garanti ur den allmänna budgeten. Bulgarien skulle därefter låna från gemenskapen. Upp- och utlåningstransaktionerna skulle helt motsvara varandra och inte innebära någon kommersiell risk för gemenskapen.

I enlighet med garantifondssystemet skulle budgetkonsekvenserna av ett beslut att bevilja stöd med upp till 100 miljoner euro till Bulgarien innebära att 14 miljoner euro betalas in till fonden.

Förslag till RÅDETS BESLUT om ytterligare makroekonomiskt stöd till Bulgarien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT ...

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [2], och

[2] EGT ...

av följande skäl:

(1) Kommissionen har samrått med Ekonomiska och finansiella kommittén innan den har lagt fram sitt förslag.

(2) Bulgarien håller på att genomföra grundläggande ekonomiska reformer och gör betydande ansträngningar för att upprätta en väl fungerande marknadsekonomi.

(3) Bulgarien och Europeiska unionen har ingått ett Europaavtal om associering.

(4) Europeiska rådet beslutade vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 att inleda en process för anslutning av Bulgarien och de övriga central- och östeuropeiska kandidatländerna samt Cypern.

(5) Bulgarien ingick i september 1998 ett avtal med Internationella valutafonden (IMF) om en utvidgad finansieringsfacilitet (EFF) till stöd för myndigheternas anpassnings- och reformprogram.

(6) Världsbanken antog i april 1998 en treårig stödstrategi för Bulgarien som innebär en omfattande finansiering av anpassningsåtgärder och investeringar till stöd för Bulgariens reformansträngningar inom prioriterade områden.

(7) De bulgariska myndigheterna har begärt finansiellt stöd från de internationella finansiella instituten, gemenskapen och andra bilaterala givare. Utöver den beräknade finansiering som kan erhållas från IMF och Världsbanken finns det ett behov av ytterligare finansiering som måste täckas under programperioden för att stärka landets valutareserv och stödja de politiska målen för regeringens reformprogram.

(8) Ett långfristigt lån från gemenskapen till Bulgarien är en lämplig åtgärd för att mildra landets externa finansiella begränsningar, stödja betalningsbalansen och stärka landets valutareserv.

(9) Gemenskapslånet bör förvaltas av kommissionen.

(10) För att anta detta beslut fastställs i fördraget inga andra befogenheter än dem enligt artikel 308.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Gemenskapen skall ställa en långfristig lånefacilitet med ett kapitalbelopp på högst 100 miljoner euro med en maximal löptid på tio år till Bulgariens förfogande i syfte att säkerställa en bärkraftig betalningsbalanssituation och underlätta genomförandet av de nödvändiga strukturreformerna.

2. Kommissionen skall i detta syfte vara bemyndigad att på Europeiska gemenskapens vägnar låna upp de nödvändiga medlen, vilka kommer att ställas till Bulgariens förfogande i form av ett lån.

3. Detta lån skall förvaltas av kommissionen i nära samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén och på ett sätt som är förenligt med varje avtal mellan IMF och Bulgarien.

Artikel 2

1. Kommissionen skall vara bemyndigad att efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén träffa avtal med de bulgariska myndigheterna om de villkor i fråga om den ekonomiska politiken som skall vara förenade med lånet. Dessa villkor skall vara förenliga med de avtal som avses i artikel 1.3.

2. Kommissionen skall regelbundet i samarbete med Ekonomiska och finansiella kommittén och samordnat med IMF kontrollera att Bulgariens ekonomiska politik överensstämmer med syftena för detta lån och att lånevillkoren uppfylls.

Artikel 3

1. Lånet skall ställas till Bulgariens förfogande i form av två delutbetalningar. Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 2 skall den första delen av lånet betalas ut på grundval av ett tillfredsställande genomförande av Bulgariens makroekonomiska program inom ramen för den nuvarande utvidgade finansieringsfacilitet (EFF) som avtalats med IMF.

2. Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 2 skall den andra utbetalningen ske på grundval av ett fortsatt tillfredsställande genomförande av Bulgariens anpassnings- och reformprogram och tidigast ett kvartal efter den första utbetalningen.

3. Medlen skall utbetalas till Bulgariens centralbank.

Artikel 4

1. De upp- och utlåningstransaktioner som avses i artikel 1 skall genomföras med användande av samma valuteringsdag och får inte exponera gemenskapen för risker vad gäller omvandling av löptider, valuta- eller ränterisker eller andra kommersiella risker.

2. Kommissionen skall, om Bulgarien så begär, vidta nödvändiga åtgärder för att tillse att en klausul om förtida återbetalning införs i lånevillkoren och att den får åberopas.

3. På Bulgariens begäran och i de fall omständigheterna medger en förbättring av räntesatsen på lånet, får kommissionen refinansiera hela eller en del av sin ursprungliga upplåning eller ändra motsvarande finansiella villkor. Refinansierings- eller ändringstransaktionerna skall genomföras i enlighet med de villkor som anges i punkt 1 och får inte förlänga den genomsnittliga löptiden för upplåningen i fråga eller öka beloppet, beräknat enligt den aktuella valutakursen, av det kapital som är utestående på dagen för refinansieringen eller ändringen av de finansiella villkoren.

4. Bulgarien skall stå för alla kostnader som kommissionen ådrar sig i samband med att den operation som avses i detta beslut avtalas eller genomförs.

5. Ekonomiska och finansiella kommittén skall minst en gång om året informeras om utvecklingen vad gäller de transaktioner som avses i punkt 2 3.

Artikel 5

Kommissionen skall minst en gång om året överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet som skall innehålla en utvärdering av genomförandet av detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

BUDGETMEDEL SOM KRÄVS FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN UNDER 1999 SAMT RESERVMARGINAL FÖR LÅN OCH LÅNEGARANTIER TILL FÖRMÅN FÖR TREDJE LAND

(I MILJONER EURO)

Transaktioner // Beräknings-grund [3] // Inbetalning till fonden [4] // Reserv-marginal //

[3] Inbetalningarna beräknas genom att tillämpa garantins aktuella täckningsgrad, det vill säga 70 % (nya EIB-lån), 75 % (tidigare EIB-lån) eller 100 % (makroekonomiskt stöd i form av lån).

[4] Enligt de regler om inbetalning som anges i rådets förordning (EG, EURATOM) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 har inbetalningssatsen ändrats till 14 %, eftersom fonden hade nått sitt målbelopp den 31 december 1997.

// // // // 346,0 [5] //

[5] Belopp för 1999 i reserven för lån och lånegarantier till förmån för tredje land enligt budgetplanen.

Beslutade transaktioner

// EIB/Nya lån [6] // // // //

[6] Årliga belopp beträffande förutsedda låneavtal för 1999 och korrigering av de belopp som redan betalats ur fonden för att beakta faktiskt undertecknade låneavtal i slutet av 1998: överföring 5/99 till garantifonden.

// Central- och östeuropeiska länder // 872,9 // 122,2 // 223,8 //

// Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien // 218,1 // 30,5 // 193,3 //

// Sydafrika // 143,5 // 20,1 // 173,2 //

// Medelhavsländer // 351,4 // 49,2 // 124,0 //

// F.d. jug. rep. Makedonien // 38,5 // 5,4 // 118,6 //

// Bosnien // 42,0 // 5,9 // 112,7 //

// EIB/Gamla lån6 // // // //

// Syrien // -30 // -4,2 // 116,9 //

// Makroekonomiskt stöd // // // //

// Albanien III // 20 // 2,8 // 114,1 //

// Bosnien I // 20 // 2,8 // 111,3 //

// // // // //

Föreslagna transaktioner

// EIB/Turkiet [7] // 105 // 14,7 // 96,6 //

[7] Förslag till rådets förordning om genomförande av en särskild åtgärd för finansielltsamarbete som gynnar Turkiet (KOM(95) 389).

// EIB/Kroatien [8] // 35 // 4,9 // 91,7 //

[8] Samarbetsavtal mellan EG och Kroatien (SEC(95) 180, slutlig).

// Makroekonomiskt stöd // // // //

// Bulgarien IV [9] // 100 // 14,0 // 77,7 //

[9] Kommissionens förslag.

// Rumänien IV9 // 200 // 28,0 // 49,7 //

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Ytterligare makroekonomiskt stöd till Bulgarien.

2. Berörda budgetposter

Rubrik B0-211 beträffande Europeiska gemenskapens garanti för upplåningsprogram som gemenskapen har ingått för att ge ekonomiskt stöd till tredje länder i Central- och Östeuropa.

3. Rättslig grund

Artikel 308 i fördraget.

4. Beskrivning av och motiv för åtgärden

a) Beskrivning av åtgärden

Tillhandahållande av ett gemenskapslån (som skall finansieras genom att gemenskapen lånar upp medel på de internationella kapitalmarknaderna) på upp till 100 miljoner euro i syfte att stödja Bulgariens reformansträngningar.

b) Motiv för åtgärden

Bulgarien är beroende av externt finansiellt stöd från officiella källor för att upprätthålla en varaktig balans i sina utrikes affärer.

5. Klassificering av utgifterna

Obligatoriska.

6. Typ av utgifter

Möjligt ianspråktagande av budgetgarantin för den gemenskapsupplåning som syftar till att finansiera lånet till Bulgarien.

7. Budgetkonsekvenser

a) Beräkningssätt

Beräkningen av det stödbelopp som bedömts vara nödvändigt grundar sig på de nuvarande uppskattningarna av Bulgariens återstående externa finansieringsbehov.

Ett symboliskt anslag föreslås eftersom belopp och tidpunkt för eventuella anspråk på denna budgetpost inte kan beräknas i förväg och eftersom det förväntas att budgetgarantin inte kommer att tas i anspråk.

b) Åtgärdens effekt på interventionskrediter

Endast om garantin faktiskt tas i anspråk.

c) Finansiering av interventionsutgifter

Om budgetgarantin tas i anspråk gäller följande:

- Ianspråktagande av den garantifond som upprättas genom rådets förordning (EG, EURATOM) nr 2728 av den 31 oktober 1994.

- Om garantifondens medel inte skulle vara tillräckliga kommer ytterligare medel att tillföras från budgeten genom överföring

* av eventuellt resterande marginal i garantireserven,

* av eventuella försenade betalningar till gemenskapens budget för vilka budgetgarantin har tagits i anspråk (enligt artikel 27.3 i budgetförordningen),

* av eventuellt tillgänglig marginal under det maximala utgiftstaket för kategori 4 i budgetplanen eller genom omfördelning inom den kategorin.

- För att fullgöra sina förpliktelser kan kommissionen provisoriskt säkerställa skuldtjänstbetalningarna genom sina egna likvida medel. I detta fall gäller artikel 12 i rådets förordning (EEG, EURATOM) nr 1552/89 av den 29 maj 1989.

8. Åtgärder för bedrägeribekämpning

Medlen kommer att utbetalas direkt till mottagarlandets centralbank först efter det att kommissionens avdelningar, i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén och i samverkan med IMF:s och Världsbankens enheter, har kontrollerat att den makroekonomiska politik som genomförs i landet är tillfredsställande och att de specifika villkor som är knutna till stödet uppfylls.

9. Analys av kostnadseffektivitet

a) Skäl för åtgärden och särskilda mål

Genom att stödja Bulgariens makroekonomiska reformansträngningar och komplettera den internationella finansiering som landet fått tillgång till inom ramen för det program som avtalats med IMF mildrar stödet landets externa finansieringsbegränsningar, underlättar dess övergång till marknadsekonomi och förbättrar dess tillväxtutsikter.

b) Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Detta stöd är av makroekonomisk karaktär och uppföljning och utvärdering görs inom ramen för det IMF-stödda anpassnings- och reformprogram som Bulgarien genomför.

Kommissionens avdelningar kommer att övervaka åtgärden med hjälp av ett särskilt system med indikatorer för den makroekonomiska och strukturella politiken, om vilket överenskommelse skall träffas med mottagarlandets myndigheter. Kommissionen kommer även i fortsättningen att stå i nära kontakt med IMF och Världsbanken och dra nytta av deras bedömning av resultaten av Bulgariens reformarbete.

I förslaget till rådsbeslut förutses en årlig rapport till Europaparlamentet och rådet, vilken skall innehålla en utvärdering av genomförandet av denna åtgärd.

10. Administrativa utgifter

Denna åtgärd är av engångskaraktär och kommer inte att innebära någon ökning av antalet kommissionsanställda.