C 202/32

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

(2020/C 202/06)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”FRIULI”/”FRIULI VENEZIA GIULIA”/”FURLANIJA”/”FURLANIJA JULIJSKA KRAJINA”

PDO-IT-02176

Tillämpningsdatum: 21.7.2016

1. Namn som ska registreras

Friuli

Friuli Venezia Giulia

Furlanija

Furlanija Julijska krajina

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

4. Mousserande vin

4. Beskrivning av vinerna

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Bianco”

Färg: halmgul med varierande intensitet, ibland med gröna inslag.

Doft: blommig, fruktig, med tydliga primär- och sekundäraromer. Vid användning av vissa druvsorter utvecklas dofterna till tertiära aromer med druvsorternas karakteristiska drag.

Smak: torr, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Chardonnay”

Färg: halmgul med varierande intensitet.

Doft: blommig, fruktig, väldoftande med friska aromer. Om vinet lagras utvecklas doften till tertiära aromer som är karakteristiska för druvsorten.

Smak: torr, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Friulano”

Färg: från halmgul till gyllengul.

Doft: blommig, fruktig, ibland med aromatiska toner.

Smak: torr, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Pinot bianco”/”Pinot blanc”

Färg: halmgul med varierande intensitet, ibland med gröna inslag.

Doft: blommig, fruktig, väldoftande med friska aromer. Om vinet lagras utvecklas doften till tertiära aromer som är karakteristiska för druvsorten.

Smak: ren, harmonisk, delikat och sammetsliknande.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Pinot grigio”/”Pinot gris”

Färg: halmgul med varierande intensitet, eller kopparnyanser.

Doft: behagliga och friska toner, med blommiga och fruktiga inslag. Om vinet lagras utvecklas doften till tertiära aromer som är karakteristiska för druvsorten.

Smak: ren, harmonisk, från torr till halvtorr.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Sauvignon”/”Sauvignon blanc”

Färg: halmgul med varierande intensitet, ibland med gröna inslag.

Doft: aromatisk, med de blommiga och fruktiga toner som är typiska för druvsorten.

Smak: ren, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Malvasia”

Färg: halmgul med varierande intensitet.

Doft: delikat aromatisk, med de blommiga och fruktiga toner som är typiska för druvsorten.

Smak: ren, rund, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Riesling”

Färg: halmgul med varierande intensitet, ibland med gröna inslag.

Doft: elegant med finstämda aromatiska toner. Om vinet lagras utvecklas doften till tertiära aromer som är karakteristiska för druvsorten.

Smak: från torr till halvtorr.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Gewürztraminer”

Färg: halmgul med varierande intensitet, ibland med gröna inslag.

Doft: aromatisk, med de blommiga och fruktiga toner som är typiska för druvsorten.

Smak: intensiv, aromatisk, från torr till halvtorr.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Ribolla gialla spumante”

Skum: fint och varaktigt.

Färg: halmgul med varierande intensitet.

Doft: blommig, fruktig, ibland med en behaglig antydan av jäst.

Smak: livlig, harmonisk, extra brut, brut, extra dry.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Ribolla gialla spumante Metodo Classico”

Skum: fint och intensivt.

Färg: från halmgul med varierande intensitet till guldgul.

Doft: fyllig, med en behaglig antydan av jäst.

Smak: fyllig, harmonisk, pas dosé, extra brut, brut, extra dry.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Spumante”

Skum: fint och varaktigt.

Färg: halmgul med varierande intensitet.

Doft: blommig, fruktig, ibland med en behaglig antydan av jäst.

Smak: fyllig, harmonisk, extra brut, brut, extra dry.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Spumante Metodo Classico”

Skum: fint, långvarigt.

Färg: från halmgul till gyllengul.

Doft: fyllig, med en behaglig antydan av jäst.

Smak: fyllig, harmonisk, pas dosé, extra brut, brut, extra dry.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Verduzzo Friulano”

Färg: från djupt halmgul eller gyllengul till bärnsten.

Doft: intensiv, harmonisk.

Smak: harmonisk, från torr till söt.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Rosso”

Färg: rubinröd som drar åt granatröd vid lagring.

Doft: intensiv, fruktig med ökad komplexitet när doften utvecklas till tertiära aromer vid lagring.

Smak: ren, torr, fyllig, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Cabernet”

Färg: rubinröd.

Doft: typisk, fruktig med ökad komplexitet när doften utvecklas till tertiära aromer vid lagring.

Smak: torr, fyllig, harmonisk, ibland med lätta inslag av gräs.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Cabernet franc”

Färg: rubinröd som drar åt granatröd vid lagring.

Doft: inslag av gräs, intensiv.

Smak: torr, med inslag av örter, fyllig, sträv, motsvarar doften.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Cabernet sauvignon”

Färg: rubinröd som drar åt granatröd vid lagring.

Doft: typisk, intensiv, med toner som kan påminna om röda bär och med ökad komplexitet när tertiära aromer framträder vid lagring.

Smak: torr, harmonisk.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Merlot”

Färg: rubinröd.

Doft: vinös, fruktig, intensiv, blir mer komplex när vinet lagras.

Smak: ytterst torr, ibland med inslag av örter, strukturerad, smakrik, komplexitet och balans utvecklas vid lagring.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Refosco dal peduncolo rosso”

Färg: rubinröd, intensivt lila.

Doft: intensiv, fruktig.

Smak: torr, ibland svagt bitter.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” – ”Pinot nero”/”Pinot noir”

Färg: rubinröd som drar åt granatröd vid lagring.

Doft: sublim, vinös, fruktig, eventuellt med kryddiga toner.

Smak: harmonisk, torr eller halvtorr.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 %

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt 4 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Vinframställningsmetoder

a) Grundläggande oenologiska metoder

INGA

b) Högsta avkastningar

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” bianco, chardonnay, friulano, pinot bianco, pinot grigio, ribolla gialla spumante, sauvignon

14 000 kg druvor per hektar

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” verduzzo friulano, spumante

14 000 kg druvor per hektar

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” malvasia

12 000 kg druvor per hektar

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” riesling, traminer aromatico

13 000 kg druvor per hektar

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” cabernet, cabernet franc

13 000 kg druvor per hektar

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” cabernet sauvignon, refosco dal peduncolo rosso, rosso, pinot nero

14 000 kg druvor per hektar

”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” merlot

14 000 kg druvor per hektar

6. Avgränsat geografiskt område

Druvor som används för att framställa must och viner som betecknas med namnet ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” odlas i ett område som omfattar följande kommuner i sin helhet:

I kommunen Pordenone:

Arba, Arzene - Valvasone, Aviano, Azzano Decimo, Brugnera, Budoia, Caneva, Casarsa della Delizia, Castelnovo del Friuli, Cavasso Nuovo, Chions, Cordenons, Cordovado, Fanna, Fiume Veneto, Fontanafredda, Maniago, Meduno, Montereale Valcellina, Morsano al Tagliamento, Pasiano di Pordenone, Pinzano al Tagliamento, Polcenigo, Porcia, Pordenone, Prata di Pordenone, Pravisdomini, Roveredo in Piano, Sacile, San Giorgio della Richinvelda, San Martino al Tagliamento, San Quirino, San Vito al Tagliamento, Sequals, Sesto al Reghena, Spilimbergo, Travesio, Vajont, Vivaro, Zoppola.

I kommunen Gorizia:

Capriva del Friuli, Cormòns, Doberdò del Lago, Dolegna del Collio, Farra d’Isonzo, Fogliano Redipuglia, Gorizia, Gradisca d’Isonzo, Grado, Mariano del Friuli, Medea, Monfalcone, Moraro, Mossa, Romans d’Isonzo, Ronchi dei Legionari, Sagrado, San Canzian d’Isonzo, San Floriano del Collio, San Lorenzo Isontino, San Pier d’Isonzo, Savogna d’Isonzo, Staranzano, Turriaco, Villesse.

I kommunen Trieste:

Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo della Valle, Sgonico, Trieste.

I kommunen Udine:

Aiello del Friuli, Aquileia, Artegna, Attimis, Bagnaria Arsa, Basiliano, Bertiolo, Bicinicco, Buia, Buttrio, Camino al Tagliamento, Campoformido, Campolongo al Torre, Carlino, Cassacco, Castions di Strada, Cervignano del Friuli, Chiopris-Viscone, Cividale del Friuli, Codroipo, Colloredo di Monte Albano, Corno di Rosazzo, Coseano, Dignano, Faedis, Fagagna, Fiumicello, Flaibano, Gemona del Friuli, Gonars, Latisana, Lestizza, Lignano Sabbiadoro, Magnano in Riviera, Majano, Manzano, Marano Lagunare, Martignacco, Mereto di Tomba, Moimacco, Mortegliano, Moruzzo, Muzzana del Turgnano, Nimis, Osoppo, Pagnacco, Palazzolo dello Stella, Palmanova, Pasian di Prato, Pavia di Udine, Pocenia, Porpetto, Povoletto, Pozzuolo del Friuli, Pradamano, Precenicco, Premariacco, Prepotto, Ragogna, Reana del Rojale, Remanzacco, Rive d’Arcano, Rivignano-Teor, Ronchis, Ruda, San Daniele del Friuli, San Giorgio di Nogaro, San Giovanni al Natisone, San Pietro al Natisone, San Vito al Torre, San Vito di Fagagna, Santa Maria la Longa, Sedegliano, Talmassons, Tapogliano, Tarcento, Tavagnacco, Terzo d’Aquileia, Torreano, Torviscosa, Treppo Grande, Tricesimo, Trivignano Udinese, Udine, Varmo, Villa Vicentina, Visco.

7. Huvudsakliga druvsorter

Tocai friulano B. - friulano

Chardonnay B.

Refosco dal peduncolo rosso N. - refosco

Ribolla gialla B. - ribolla

Riesling italico B. - riesling

Riesling renano B. - riesling

Sauvignon B. - sauvignon blanc

Tocai friulano B

Verduzzo friulano B. - verduzzo

Cabernet franc N. - cabernet

Cabernet sauvignon N. - cabernet

Carmenère n. - Cabernet

Pinot bianco B. - pinot blanc

Pinot grigio - pinot gris

Pinot nero N. - pinot noir

Merlot N.

Malvasia istriana B. - malvasia

Traminer aromatico Rs. - gewürztraminer

8. Beskrivning av samband

Kategori: Vin och mousserande vin

Naturliga faktorer som är relevanta för sambandet

Det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” omfattar det administrativa territoriet för kommunerna i regionen Friuli Venezia Giulia, som består av kommunerna Gorizia, Pordenone, Trieste och Udine. Tack vare områdets storlek har det många olika morfologiska egenskaper, vilket ger ett väldigt skiftande landskap, där berg övergår i lågland. Området kan delas in i tre morfologiska områden: det kuperade området, de centrala lågländerna och kustområdet. Låglandsområdena i regionen för den geografiska beteckningen ”Friuli” kan delas in i öst och väst. Klimatet i väst är varmare och solen har en väldigt effektiv uppvärmningseffekt dagtid med bra temperaturskillnader. Nämnda områden brukar kännetecknas av sedimentavlagringar av material som följer med de floder (Tagliamento, Isonzo, Torre, Natisone, Stella, Meduna, Livenza, Cellina, Noncello, Judrio osv.) som flyter genom området för den skyddade ursprungsbeteckningen. Dessa avlagringar har gett upphov till jordar med en textur som sträcker sig från sandiga till sand- och siltrika jordar, som ibland karakteriseras av djupa silt- och leravlagringar. Vidare kännetecknas det centrala låglandet i kommunerna Udine och Pordenone av enorma mängder kalk-dolomitiskt material som vattenmassor har rivit med sig från bergen och burit nedströms längs flodbäddarna. I öst kännetecknas låglandet av mager och urlakad jord eller liknande jordtyper. Därför används ofta grus som täcks eller blandas med ett lager modifierad jord med ett djup på mellan 30 och 70 centimeter. Den här jordtypen ligger till grund för den låga alkoholhalten i vinerna med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina”, samtidigt som den tillför vinerna, i synnerhet de vita, en viss elegans. De friska och goda tonerna i pinot grigio och de fruktiga och blommiga tonerna i pinot bianco bär i själva verket på influenser från friulano och chardonnay. De kuperade områdena i öst kännetecknas främst av märgeljord från eocenperioden blandad med sandsten, vilket bildar jordtypen Flysch di Cormòns, som heter Ponca på friuliska, och i väst och norr av moränjordar, där grus och sten ofta blandas med siltrik lera. Vinodlingar i områden med Ponca-jord producerar druvor som ger vin med bra struktur och mer fyllighet än vin av druvor som produceras på annan jord. Röda viner från odlingarna i de kuperade områdena är särskilt eleganta och raffinerade. Här kan både druvorna merlot och cabernet franc komma till sin fulla rätt. Båda karakteriseras av inslag av örter i både doft och smak. Det höga läget inverkar också positivt på de vita vinerna, där druvsorter som verduzzo friulano kommer bäst till sin rätt, med en harmonisk doft och smak. Vita viner drar också nytta av Ponca-jorden och kan bjuda på komplexa aromer, från blommiga till fruktiga, som också kan utvecklas till eleganta, tertiära aromer. De olika jordtexturerna påverkar framför allt utbredningen av vinstockens rötter. I lösare jord tränger rötterna flera meter djupt, vilket gör att rankorna konstant får vatten och mineraler medan det översta jordlagret kan torka ut utan några negativa effekter. Det ger produkter av högre kvalitet, till exempel sådana som produceras på de sandiga och steniga alluvialjordar som är typiska för Friuli, som har tagits med i gemenskapsindelningen av vinodlingsmark av hög kvalitet.

Markerna där vinerna med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” produceras har vissa miljömässiga egenskaper som beror på det termiska läget. Ett exempel är uppvärmningsförmågan, som påverkar rötternas absorberingsförmåga. En annan egenskap som är typisk för marken där ursprungsskyddade viner från Friuli odlas är den höga koncentrationen av mikroelement som påverkar vinets kvalitet, eftersom mängden enzymer påverkas mycket av jordmånstyp. Denna höga koncentration av mikroelement i jorden påverkar doftegenskaperna. Just av dessa anledningar går det att identifiera en röd tråd i aromerna hos viner med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina”.

Historiska och mänskliga faktorer som är relevanta för sambandet

Vinodling har odiskutabelt haft en stor betydelse i området sedan antiken. Den har en lång historia, som inleddes 700 f.Kr., vilket framgår av grekisk och romersk dokumentation, som senare bekräftats i skrifter av Herodianus, Titus Livius och Strabon. I kejsartidens Rom var Pucino-viner väldigt uppskattade, och senaten skickade nybyggare till Aquileia för att expandera vinodlingen. I några århundraden var Aquileia, som var romerska rikets tredje stad, den plats där vin som producerats i Friuli Venezia Giulia distribuerades till Europas nordöstra regioner.

Under langobardernas styre blomstrade vinodlingen. På 1800-talet kom de första pinot-, merlot- och sauvignon-stockarna till Friuli, tack vare greve de la Tour. Dessa spreds sedan över hela Friuli.

De vita vinerna framställs i dag av noggrant utvalda druvor som pressas lätt och får jäsa i kontrollerad temperatur, på skalen för att framhäva de aromer som är typiska för de olika druvsorterna. För den del av skörden som ska lagras under en längre period på träfat eller flaska före försäljning, kräver vinifieringen att skalet ingår i processen under en viss tid. Dessa viner innehåller därför mer av de ämnen som ger vinet dess färg.

På motsvarande sätt är skalet avgörande för de röda vinerna, för att pressa ut de polyfenoler som har störst betydelse för rödvinets egenskaper. Lagringsfasen på träfat är inte obligatorisk, men används fortfarande delvis. Men de olika partierna behandlas, med stor sakkunskap, olika i processen, för att slutresultatet ska bli så balanserat som möjligt. Vissa av vinerna får då en tydlig fatton.

Information om vinernas kvalitet/egenskaper som väsentligen beror på den geografiska omgivningen

Kategori: Vin

Viner med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” i kategorin ”Vin” uppvisar särskilda egenskaper som framför allt kan tillskrivas odlingsområdet, dvs. jordmån och klimatförhållanden, medan de mänskliga faktorerna står för resten.

Enligt EU-lagstiftningen får den totala syrahalten, uttryckt som vinsyra, inte vara lägre än 3,5 g/l. Men i artikel 6 föreskrivs en lägsta halt på 4 g/l för alla druvsorter.

I området för viner med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” får vita viner en halmgul färg med olika grader av gröna eller gyllengula toner. När det gäller pinot grigio godkänns också kopparnyanser av varierande intensitet. I fråga om smak ger vinerna en behaglig smakupplevelse, med tydliga och intensiva aromer som går från väldigt fruktiga till blommiga, fina och eleganta. Balans och fyllighet är egenskaper som viner med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” bygger sitt varumärke på, med en struktur som gör det möjligt att lagra dem länge.

De röda vinerna karakteriseras av en rubinröd färg med olika toner. De har en tilltalande och karakteristisk doft, som präglas av en behaglig och distinkt elegans med inslag av gräs, ibland frukt, och kryddighet. De är mycket torra och kännetecknas av sin fyllighet.

Smaken är väldigt välbalanserad, med en sträv ton, framför allt hos de druvsorter som är mest lämpliga att lagras länge eller väldigt länge. Syran är därför alltid märkbar, utan att någonsin bli påträngande.

Dessa viners egenskaper påverkas av odlingsområdets jordmån och klimatförhållanden, med en väldränerad jord, tillräcklig vattenförsörjning, ett tempererat, friskt och svalt klimat och stora temperaturskillnader mellan natt och dag under hela druvornas mognadsperiod, särskilt i fasen mellan mognad och skörd. Nämnda faktorer samverkar för att klasarna ska kunna mogna på bästa möjliga sätt, vilket ger druvorna rätt sockerhalt samt övriga specifika kvalitativa och organoleptiska egenskaper hos druvsorterna i odlingsområdet.

Kategori: Mousserande vin

Viner med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” i kategorin ”Mousserande vin” har en total syrahalt som är mer uttalad än övriga kategorier, med en lägsta halt på 5,0 g/l, uttryckt som vinsyra. Odlingsområdet ger dessa viner en halmgul färg av varierande intensitet, ibland även med gyllengula toner. Doften är bred och delikat, och ”Ribolla Gialla Spumante” kan ha blommiga och fruktiga inslag. Vinerna har väldigt ofta en intressant antydan av jäst som härrör från den andra jäsningen i autoklav eller på flaska, beroende på teknik.

Smakmässigt är balansen det som framträder mest, och den förstärks ofta av det karakteristiska inslaget av syra, vilket gör det lättare att identifiera de druvsorter som används. Det finns också olika typer, beroende på sockerhalt, som sträcker sig från ”pas dosé” till ”extra dry” i kategorierna för mousserande vin.

Orsakssamband mellan förhållandena i det geografiska området och produktens kvalitet och egenskaper som väsentligen beror på den geografiska omgivningen

Kategori: Vin

Samverkan mellan de miljö-, jord- och klimatfaktorer som beskrivs i punkt a) och de mänskliga faktorer som beskrivs i punkt b) gör att vinerna med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” kan utvecklas fullt och bidrar på ett betydande sätt till att producera både vita och röda viner med särskilt fina aromer, som också lämpar sig för medellång till lång lagring och har väldigt elegant struktur. Vinodlingen har haft en betydande inverkan på landskapet i ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina”.

Odlingssystem med en kombination av biologiska och strukturella element påverkas av särdrag i fråga om landskap, geologi, jordmån och klimat. Det faktum att marken mellan det östra, kuperade området mot Slovenien och den friuliska slätten är så uppenbart lämplig för vinodling, samt den expertkunskap som vinodlarna besitter, har därför gjort att beteckningen har kunnat utökas påtagligt.

De vita vinerna från lågländerna med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Friuli” har varierande, väl definierade egenskaper, bra syra- och alkoholhalt och är lätta men harmoniska. De vinner på sin friskhet och doft, men har bra syrahalt. Chardonnay och pinot grigio är behagliga och påverkas av jordmånen och klimatet. Friulano är en populär druvsort som ger väldigt goda resultat med påfallande elegans. I det här området står sauvignon-vinerna ut. De är mycket balanserade, i färger som går från halmgult med gröna inslag till gröna toner, karakteristiska aromer och bra struktur. Pinot bianco från låglandsområdena är väldoftande och utsökta med utmärkt textur, som påverkats av den lösa jorden som framhäver doftegenskaperna.

Låglandsområdena i öst ger vita viner med bra syrahalt, friskhet och de typiska särdragen för den druvsort som används. Utöver friulano, chardonnay och pinot grigio stoltserar dessa låglandsområden med en delikat aromatisk malvasia, med fruktiga och blommiga toner som är väldigt tilltalande och typiska för druvsorten. Vi får inte heller glömma de röda viner som produceras i området. Viner på cabernet franc, cabernet sauvignon, merlot och refosco har en intensiv, nästan blodröd färg. De ger medelhög avkastning och har breda, djupa aromer och täta tanniner, men också sötma. Kort sagt är de förstklassiga viner med utmärkt textur som, i fråga om lagring, tål en relativt lång lagringsperiod på fat, och de utvecklar druvtypiska aromer som är tydligt fruktiga.

De kuperade områdena kännetecknas av rika, robusta viner med stor, fin karaktär. Områdets friulano kan ge rika aromer, tack vare dess naturliga fyllighet och struktur, pinot bianco har en kraftfull karaktär, traminer är smakrik och riesling har breda aromer. Områdets malvasia är verkligen intensiv, liksom merlot, cabernet franc och cabernet sauvignon, som når perfekt mognad och ger viner som domineras av söta tanniner och en upplevelse av undervegetation, fruktighet med inslag av gräs och en mycket intensiv smak och doft. I de här områdena ska de röda vinerna upplevas på två helt olika sätt: Vissa viner ska drickas omedelbart – sådana viner som framför allt är lättdruckna och kännetecknas av sin fruktighet och klara, rubinröda färg. Sedan vill man också producera viner som passar utmärkt att lagra på fat. Det ger de röda vinerna fyllighet och djup, gör att de håller länge och tilltalar även de mest kräsna, som uppskattar en komplex och förförisk bouquet. Verduzzo friulano från detta område ger ett fylligt, mycket strukturerat och sammetsliknande vin. Det har en intensiv, nästan gyllengul färg och extremt god lagringspotential. Samspelet mellan klimat och jordmån utgör tillsammans med vinodlarnas erfarenhet en kvalitetsgaranti.

Höjderna i de norra och västliga delarna av den skyddade ursprungsbeteckningens område kännetecknas av en sauvignon med druvtypiska aromer, som växer på en av de mest tilltalande och speciella platserna i hela Friuli. Dessa odlingsområden sätter också sin prägel på chardonnay och pinot grigio, med behagliga och friska toner, med blommiga och fruktiga inslag, och på ribolla gialla. Även om området för SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” har en stark historisk koppling, har en teknisk utveckling skett under de senaste 30 åren, inom odling och framställning. Det har lett till ytterligare framsteg när det gäller kvalitet, framför allt i fråga om

— inneslutning av produktionen, bland annat under gallringsprocessen på odlingarna,

— luftkonditionering i bearbetningsområdena och vintankarna,

— valet av vilka odlingsmetoder som passar bäst för odling av druvor för kvalitetsvin,

— bevarande av biotyper av mycket gamla sorter, med hjälp av massurval i stället för klonförädling,

— vintankarna, som har förbättrats och ersatts; rostfritt stål, fat och tunnor används för lagring för att nå en bra balans på slutprodukten.

Kvalitetsegenskaperna hos viner med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” beror därför på samspelet mellan den naturliga miljön och mänskliga faktorer som tradition och kunskap om odling, vinframställning och lagring. Producenterna har framför allt gjort kvalitetsval för druvodlingen (kontrollerad avkastning, tekniska framsteg) och vid framställningen av viner med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” har de begränsat och också ofta avstått från att använda berikning.

Sammanfattningsvis tar vinodlarna i Friuli fram det bästa hos druvorna och det vin som framställs av dem, tack vare produktionsområdets särskilda egenskaper, den kunskap som gått i arv från generation till generation och korrekt hantering vid odling, tillverkning och lagring.

Kategori: Mousserande vin

Det finns fyra kategorier mousserande vin med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina”. De druvsorter som är kvalificerade att användas till ”Ribolla Gialla Spumante” är ribolla gialla ensamt eller i blandning (upp till 15 % av vinet) med druvor, must eller vin av andra druvsorter av samma färg, som passar att odlas i kommunerna Trieste, Gorizia, Udine och Pordenone, med undantag för muskatdruvor, müller-thurgau och traminer. Druvsorterna chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero (som får jäsa med skal) får användas ensamma eller i kombination för att framställa Spumante-versionen och ”Spumante Metodo Classico”.

Ribolla gialla är en druvsort som under sin långa historia har anpassat sig bäst i kuperade områden, där dess struktur och aromer kan utvecklas. De mousserande vinerna framställs genom en andra jäsning i autoklav eller på flaska, och därför skördas vanligtvis dessa druvor tidigare än druvorna som används till stilla viner. Detta för att garantera att slutprodukten har högre syrahalt och en balanserad alkoholhalt. Just av dessa anledningar kan ribolla visa upp väldigt fin kvalitet i alla jordmåner och klimat, både i låglandsområdena och också i de kuperade områdena.

Jordarna och klimatet i området för SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” gör det särskilt lämpligt för att odla de druvsorter som används som basvin för det mousserande vinet, det vill säga chardonnay, pinot bianco, pinot grigio och pinot nero (som får jäsa på skal).

I låglandsområdena kommer den aromatiska potentialen hos chardonnay och pinot bianco fram genom att varje år stärks elegansen hos sekundär- och tertiäraromerna, till och med under varmare och torrare år. I produktionsområdena med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” är utan tvekan syrahalten framträdande. Jordmånens beskaffenhet och samspelet mellan klimat, mänsklig aktivitet och geografiska faktorer främjar ansamlingen i druvorna av de viktigaste syrorna (äppelsyra, vinsyra och citronsyra), som utgör en av de största fraktionerna i dessa produkttyper.

Avslutningsvis främjar miljön i de kuperade områden där vinerna med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” framställs dessa viners fyllighet genom att koncentrationen av mineralsalter och syror förbättras, samtidigt som sockerhalten höjs tillsammans med aromatiska prekursorer som, efter alkoholjäsningen, kan prägla dessa mousserande viner genom aromer som är komplexare och har lång eftersmak. Detta bland annat tack vare de sekundäraromer som utvecklas under jäsningen och som ger mousserande viner och ”Spumante Metodo Classico” med SUB ”Friuli”/”Friuli Venezia Giulia”/”Furlanija”/”Furlanija Julijska krajina” komplexitet och djup.

9. Väsentliga ytterligare villkor

Inga.

Länk till produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14295

(1) EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.