FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 7 TILL 2011 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III - Kommissionen /* KOM/2011/0796 slutlig */





FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 7 TILL 2011 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen Europeiska kommissionen förelägger härmed budgetmyndigheten detta förslag till ändringsbudget nr 7 till 2011 års budget med beaktande av bestämmelserna i – fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, – rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[1], särskilt artikel 37 i denna. – Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, som antogs den 15 december 2010[2], – ändringsbudget nr 1/2011[3] som antogs den 6 april 2011, – ändringsbudget nr 2/2011[4] som antogs 5 juli 2011, – ändringsbudget nr 3/2011[5] som antogs 14 juli 2011, – ändringsbudget nr 4/2011 som antogs 28 september 2011, – ändringsbudget nr 5/2011 som antogs 25 oktober 2011, – förslaget till ändringsbudget nr 6/2011[6], som antogs den 18 oktober 2011. ÄNDRINGAR I INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNINGEN PER AVSNITT Ändringarna i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt finns på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). I informationssyfte bifogas en engelsk version av ändringarna som bilaga. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning.. 3 2. Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond.. 3 2.1 Spanien.. 3 2.2 Italien.. 5 3. Finansiering.. 7 4. Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen.. 9 1. Inledning Förslaget till ändringsbudget (FÄB) nr 7 för år 2011 gäller utnyttjandet av EU:s solidaritetsfond till ett belopp på 37 979 875 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden med avseende på jordbävningen i Murcia, Spanien (21 070 950 euro) och översvämningarna i provinsen Venetien, Italien (16 908 925 euro). 2. Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond 2.1 Spanien Den 11 maj 2011 drabbades staden Lorca av två på varandra följande jordbävningar med magnituden 5,2 på Richterskalan. Nio personer dödades och cirka 300 skadades i jordbävningarna. Ytterligare 10 000 personer evakuerades och omkring 30 000 personer fick tillbringa den första natten utomhus. Katastrofen orsakade dessutom omfattande skador på bostadshus, företag, offentliga byggnader, kulturmonument, vägnätet och grundläggande infrastruktur. (1) Ansökan mottogs av kommissionen den 20 juli 2010, dvs. inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 11 maj 2011. En aktualiserad version av ansökan mottogs den 1 augusti 2011. (2) Den inträffade händelsen utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens tillämpningsområde. (3) Det drabbade området omfattar hela kommunen Lorca som tillhör den autonoma regionen Murcia. De spanska myndigheterna uppskattade de totala skadorna till 843 miljoner euro. I denna siffra ingår dock 162 000 euro i ersättning som staten betalat till offrens familjer som inte ska betraktas som ”direkta skador”. Kommissionen anser därför att de totala direkta skadorna uppgår till 842,838 miljoner euro. (4) Eftersom de totala skadorna endast utgör 23,8 % av det normala gränsvärdet på 3,535 miljarder euro[7] som är tillämpligt på Spanien under 2011 lade de spanska myndigheterna fram sin ansökan med hänvisning till kriterierna för s.k. ovanligt allvarliga regionala katastrofer i artikel 2.2 sista stycket i förordning (EG) nr 2012/2002 som fastställer villkoren för användningen av medel från solidaritetsfonden ”under exceptionella omständigheter”. Enligt denna bestämmelse kan en region i undantagsfall få bistånd från fonden om den har drabbats av en ovanligt allvarlig katastrof, huvudsakligen naturkatastrof, som fått följder för större delen av befolkningen, med allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet. Enligt förordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas åt avlägsna eller isolerade regioner, såsom öområden och yttersta randområden enligt definitionen i artikel 349 i EUF-fördraget. I förordningen föreskrivs ”största möjliga återhållsamhet” vid bedömningen av de ansökningar som grundas på kriteriet för en ovanligt allvarlig regional katastrof. Den autonoma regionen Murcia kan inte anses vara en avlägsen eller isolerad region. (5) Som framgår av årsrapporten för solidaritetsfonden (2002–2003)[8] anser kommissionen att åtskillnad måste göras mellan allvarliga regionala händelser och mer lokala sådana för att det särskilda kriteriet för regionala katastrofer ska vara meningsfullt i ett nationellt sammanhang. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bär de nationella myndigheterna ansvaret för lokala händelser, medan regionala händelser kan komma i fråga för bistånd från solidaritetsfonden. Jordbävningen påverkade hela kommunen Lorca allvarligt eftersom de två jordbävningarna den 11 maj fick återverkningar på större delen av regionen Murcia, däribland Cartagena, Águilas, Murcia, Mazarrón och många städer i Albacete, Jaén, Almeria och Alicante. Lorca är den tredje största staden i regionen Murcia. (6) Ett av villkoren i förordning (EG) nr 2012/2002 för användning av solidaritetsfonden under exceptionella omständigheter är att katastrofen fått följder för större delen av befolkningen i det område som ansökan avser. Den zon som den spanska ansökan avser är hela kommunen Lorca i den autonoma regionen Murcia med en sammanlagd befolkning på 92 694 invånare (Murcias totala befolkning är 1 461 979). Hela Lorcas befolkning (med omgivningar) påverkades av katastrofen: Jordbävningen krävde nio liv, cirka 300 personer skadades, omkring 10 000 invånare evakuerades och runt 30 000 invånare tvingades tillbringa den första natten utomhus. Återstoden av stadens invånare tog sin tillflykt till stadens omgivningar eller till orter längs med kusten. Tre fältsjukhus drevs av Röda korset, tre läger gav tak över huvudet åt mer än 5 000 personer, 15 000 sängutrustningar delades ut. I ansökan beskrivs dessutom att uppskattningsvis 80 % av byggnaderna lidit skada varvid företagen och skolor tillfälligtvis fått stängas. Av informationen i ansökan går det att dra slutsatsen att villkoret om att större delen av befolkningen ska ha påverkats är klart uppfyllt. (7) Beträffande kravet på allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet pekas i ansökan särskilt på de allvarliga skadorna på grundläggande infrastruktur och anläggningar, privatbostäder, företag och industriföretag samt på att det lokala vägnätet skars av. Jordbävningen skadade också ett betydande antal skolor, ett offentligt bibliotek och musikkonservatoriet. Den information som lämnats visar att kapaciteten är otillräcklig för att hysa nya studerande på hälsovårdshögskolan i Lorca vid inledningen av det nya läsåret i september samtidigt som de studerande utgör en viktig ekonomisk faktor för regionen. Skadorna på stadens historiska monument inverkar också avsevärt på den viktiga turistsektorn i regionen. Omkring 708 butiker, 50 hantverksföretag, 482 tjänsteföretag och 210 hotell och restauranger drabbades. En nedgång i turismen utgör ett allvarligt problem för området. Före jordbävningen var Lorca ett regionalt centrum och knutpunkt för näringsliv, hälsa, utbildning och kulturell verksamhet som lockade till sig människor från orter i hela regionen med drygt 250 000 invånare. Katastrofen har därför allvarligt påverkat den socioekonomiska situationen i hela regionen långt utanför Lorca, med en ekonomisk verksamhet som sjunkit drastiskt eller till och med helt avstannat. Ansökan innehåller en ingående analys av effekterna av jordbävningen och en sektorsvis uppdelning av de sammanlagda beräknade skadorna. (8) Kostnaderna för de insatser som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 uppskattas till 104 miljoner euro, fördelade på fyra typer av insatser: A) Snabbt återställande av infrastrukturen i funktionsdugligt skick, B) tillfälliga bostäder och räddningstjänst, C) förebyggande infrastruktur och omedelbara åtgärder för att skydda kulturarvet och D) röjning av drabbade områden. (9) Den drabbade regionen är berättigad till stöd som ”utfasningsregion” inom ramen för strukturfonderna 2007–2013. De spanska myndigheterna har inte meddelat kommissionen någon avsikt att använda sig av andra källor till gemenskapsfinansiering för att hantera konsekvenserna av jordbävningen. (10) De spanska myndigheterna uppger att det inte finns någon försäkring som täcker de stöd­berättigande kostnaderna. 2.2 Italien Under perioden 31 oktober–2 november 2010 drabbades regionen Venetien i nordöstra Italien av häftiga regn. Effekterna av de kraftiga regnen förvärrades ytterligare genom en varm scirocco-vind som smälte snön i de närbelägna bergen. Dessa väderleksförhållanden ledde till att floderna svämmande över sina bräddar i stora områden, vilket orsakar skador på vägar och infrastrukturnät, jordbruk, företag och bostadshus. De omfattande skadorna noterades över hela Venetien, men floden Bacchigliones bäcken inklusive städerna Vicenza och Padua drabbades särskilt hårt. (11) Ansökan mottogs av kommissionen 7 januari 2011, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna konstaterades 31 oktober 2010. En mycket reviderad version av ansökan med en aktualiserad och förfinad bedömning av skadorna och substantiellt nya siffror mottogs den 11 augusti 2011. (12) Det inträffade utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens huvudsakliga tillämpningsområde. (13) Den ursprungliga ansökan från i januari byggde på kriterierna för s.k. ovanligt allvarliga regionala katastrofer vars villkor finns fastställda i artikel 2.2 sista stycket i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 och begränsades därför till den huvudsakliga katastrofzonen längs floden Bacchiglione med totala skador som uppskattas till 994,9 miljoner euro. Ansökan var dock ofullständig och innehöll inte några belägg för större delen av dessa skador. Bedömningen av ansökan kunde därför inte slutföras. (14) Som svar på en begäran från kommissionen lade de italienska myndigheterna den 11 augusti fram en aktualiserad ansökan med omfattande nytt material och en ny uppskattning av skadorna. Dessa nya skadesiffror avser hela regionen Venetien och uppgår till sammanlagt 3,717 miljarder euro. Detta belopp överstiger med 182 miljoner euro det tröskelvärde på 3,536 miljarder euro som gäller för Italien år 2011 vid stöd ur solidaritetsfonden (dvs. 3 miljarder euro i 2002 års priser). På grundval av dessa siffror skulle katastrofen berättiga till stöd enligt kriterierna för en ”större naturkatastrof” i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2012/2002. (15) Som ett alternativ till en ”större katastrof” innehöll den reviderade ansökan av den 11 augusti också aktualiserad information med hänvisning till kriterierna för en s.k. ovanligt allvarlig regional katastrof. Utan uttryckligt omnämnande framgår det att denna information lämnas för det fall ansökan inte skulle godtas på grundval av kriterierna för en större katastrof. (16) De skadesiffror som lämnats av de italienska myndigheterna med hänvisning till kriteriet ”större katastrof” består av fyra huvudkategorier: 1) skador deklarerade av offentliga organ (kommuner, provinser, prefekturer, regional skogsförvaltning etc.): 588 miljoner euro. 2) Skador orsakade av efterföljande jordskred: 124 miljoner euro. 3) Kostnader för återställande av det hydrauliska säkerhetssystemet: 2 732 miljoner euro. 4) Ytterligare ”utförandekostnader”: 273 miljoner euro. Medan de skador som rapporterades vid punkterna 1 och 2 förefaller rimliga framgår det tydligt av ansökan att punkterna 3 och 4 till stor del innehåller kostnader för förbättringar av vattenhanteringssystemet till följd av de större skyddsbehov som översvämningarna påkallar. Endast en mindre del av dessa kostnader avser reparation av skador som direkt orsakats av översvämningarna. Kostnader för förebyggande åtgärder kan emellertid inte beaktas vid bedömningen av ansökningar om medel ur solidaritetsfonden. De lämnade uppgifterna möjliggör visserligen inte någon exakt kvantifiering, men något tvivel råder dock inte om att de kostnader i ansökan som avser förebyggande åtgärder snarare än återuppbyggnad betydligt överstiger 182 miljoner euro. De sammanlagda direkta skadorna ligger därför under den tidigare nämnda tröskeln och kommissionen anser att översvämningarna i Venetien inte kan betecknas som en större katastrof. (17) Eftersom de totala skadorna understiger det normala gränsvärdet bedömdes ansökan på grundval av kriteriet för en ”ovanligt allvarlig regional katastrof” i artikel 2.2 sista stycket i förordning (EG) nr 2012/2002 där villkoren fastställs för användning av medel ur solidaritetsfonden under ”exceptionella omständigheter”. Enligt detta kriterium kan en region få bistånd från fonden om den har drabbats av en ovanligt allvarlig katastrof, huvudsakligen naturkatastrof, som fått följder för större delen av befolkningen, med allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet. Enligt förordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas åt avlägsna eller isolerade regioner, såsom öområden och yttersta randområden enligt definitionen i artikel 349 i EUF-fördraget. Regionen Venetien hör inte till denna kategori. I förordningen föreskrivs ”största möjliga återhållsamhet” vid bedömningen av de ansökningar som grundas på kriteriet för en ovanligt allvarlig regional katastrof. (18) Som beskrivits ovan inskränkte sig de italienska myndigheternas belägg till det hårdast drabbade området i floden Bacchigliones bäcken i syfte att uppfylla kriterierna för ”regional katastrof”, som ett alternativ till de större katastrofscenariot. De italienska myndigheterna uppskattar det totala värdet på de direkta skador som förorsakats av översvämningen i det värst drabbade området till 1 156,86 miljoner euro. I detta totala skadebelopp ingår 1) skador som rapporterats av kommunerna (inklusive skador på privat egendom, företag, jordbruk, för tillfälliga bostäder och kulturarv, samt kostnader för krisinsatser) på 178,612 miljoner euro, 2) skador på samhällsservice på 2,035 miljoner euro, 3) lokala byggnads- och anläggningsarbeten på 50,562 miljoner euro, 4) skador på motorvägen A4 på 1,308 miljoner euro, 5) hälsoinsatser för människor och djur på 0,639 miljoner euro, 6) betalning för civilskyddsvolontärer på 1,800 miljoner euro samt 7) ”kostnader för säkerhetsåtgärder i de berörda områdena” på 921,912 miljoner euro. Skadesiffrorna i punkterna 1–6 verkar rimliga, medan punkt 7 – i likhet med vad som presenterades under alternativet större katastrof – innefattar åtgärder inte bara för att avhjälpa direkta skador utan också för att förbättra den övergripande säkerhetsstandarden i vattenhanteringssystemet (inklusive skogar och skydd mot jordskred). De framlagda uppgifterna särskiljer emellertid mellan insatser ”som inte går att skjuta upp”, sådana som är ”mycket brådskande”, ”brådskande” och ”nödvändiga”. Det kan antas att de insatser som ”inte kan skjutas upp” eller är ”mycket brådskande” avser omedelbara reparationer av skador orsakade av översvämningarna. Det belopp som presenterades för dessa kategorier är 492,506 miljoner euro (inklusive 51,105 miljoner euro som redan ingår i utgifterna för byggnads- och anläggningsarbeten som bekostas av kommunerna och som måste dras av). På denna grundval anser kommissionen att de totala direkta skadorna kan uppskattas till 676,357 miljoner euro. Detta belopp motsvarar 19 % av det normala tröskelvärdet för stöd ur solidaritetsfonden tillämpligt på Italien under 2011. (19) Ett av villkoren i förordning (EG) nr 2012/2002 för användning av solidaritetsfonden under exceptionella omständigheter är att katastrofen fått följder för större delen av befolkningen i det område som ansökan avser. Den aktuella zonen innefattar delar av 14 kommuner. 28 391 registrerade invånare bor i dessa 14 kommuner, varav 20 068 personer (dvs. 70,6 % av befolkningen) i hög grad påstås ha berörts av översvämningarna. Cirka 2 800 personer rapporteras tillfälligt ha evakuerats. Mer än 2 000 hus påverkades av översvämningarna, många garage och 450 bilar skadades. I ansökningen beskrivs de olika sätt som befolkningen drabbades på genom skador av personlig art, avbrott i den ekonomiska verksamheten, rubbningar i de viktigaste offentliga tjänsterna, telekommunikation och avbrott i trafik. Det kan således konstateras att större delen av befolkningen drabbades av översvämningarna. (20) När det gäller översvämningarnas effekter och konsekvenser samt kravet att påvisa allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet hänvisas det i ansökan främst till återverkningarna på miljön och den ekonomiska stabiliteten i hela regionen Venetien. Venetiens ekonomiska struktur grundar sig på små och medelstora företag, av vilka många är familjeföretag och oftast exportinriktade. Över 2 500 små och medelstora företag rapporteras ha förlorat infrastruktur, maskiner och verktyg. För hela Venetien är antalet företag som befinner sig i farozonen till följd av översvämningarna 40 400, varav 9 900 är små företag som sysselsätter omkring 250 000 människor. Inom jordbruket rapporterades en del förluster av boskap och åkermark som täcktes av slam. (21) Som framgår av årsrapporten för solidaritetsfonden (2002–2003)[9] anser kommissionen att man måste skilja mellan allvarliga regionala händelser och mer lokala sådana för att det särskilda kriteriet för regionala katastrofer ska bli meningsfullt i ett nationellt sammanhang. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bär de nationella myndigheterna ansvar för de lokala händelserna, medan de regionala händelserna kan komma i fråga för bistånd från solidaritetsfonden. De belägg som lämnats av de italienska myndigheterna visar att översvämningskatastrofen allvarligt påverkat regionen Venetien och att följderna var allvarligast för floden Bacchigliones bäcken. (22) Kostnaderna för de insatser som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 uppskattas till 779,06 miljoner euro, fördelade på fyra insatstyper: A) Snabbt återställande av infrastrukturen i funktionsdugligt skick, B) tillfälliga bostäder och räddningstjänst, C) förebyggande infrastruktur och omedelbara åtgärder för att skydda kulturarvet och D) röjning av drabbade områden. Med tanke på att bara en del av de rapporterade skadorna kan godtas som direkta skador (se punkt 18 ovan) måste beloppet för de stödberättigande insatserna korrigeras till maximalt 573,225 miljoner euro. (23) Den berörda regionen är berättigad till stöd för regional konkurrenskraft och sysselsättning genom strukturfonderna (2007–2013). De italienska myndigheterna har inte meddelat kommissionen någon avsikt att använda sig av andra källor till EU-finansiering för att hantera följderna av översvämningarna. (24) Enligt de italienska myndigheterna finns inte någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna. 3. Finansiering Solidaritetsfonden har en sammanlagd årlig budget på 1 000 miljoner euro. Eftersom fonden främst inrättades på grundval av solidaritetstanken anser kommissionen att stödet från fonden bör vara progressivt. Detta innebär att den del av skadorna som överstiger tröskelvärdet (0,6 % av landets BNI, eller 3 miljarder euro i 2002 års priser, beroende på vilket som är det lägre beloppet) enligt tidigare praxis bör omfattas av en högre stödnivå än skador under tröskelvärdet. I allmänhet har ersättning tidigare utgått för 2,5 % av de totala direkta skadorna upp till gränsvärdet, och 6 % av skadorna därutöver. Metoden för beräkning av bistånd från solidaritetsfonden fastställdes i årsrapporten om solidaritetsfonden 2002–2003, och har godkänts av rådet och Europaparlamentet. En omfördelning föreslås av betalningsbemyndiganden från budgetpost 05 04 05 01 — Landsbygdsutvecklingsprogram med anledning av skillnaderna mellan medlemsstaternas prognoser, uppdaterade i september 2011, och de betalningsdeklarationer som ingivits i november 2011. I det föreliggande fallet föreslås samma procentandelar, och således följande stödbelopp: || || || || || (euro) || Godtagna direkta skador || Tröskelvärde || Belopp enligt procentsatsen 2,5 % || Belopp enligt procent­satsen 6 % || Totalt föreslaget EU-stöd Spanien – jordbävning i Lorca || 842,838 milj. || 3 536 milj. || 21 070 950 || - || 21 070 950 Översvämningar i Venetien || 676,357 milj. || 3 536 milj. || 16 908 925 || - || 16 908 925 Totalt || || || || || 37 979 875 4. Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen Budgetram Rubrik/underrubrik || 2011 års budgetram || Budget 2011 (inkl. ändringsbudget 1-5 och FÄB 6) || FÄB 7/2011 || Budget 2011 (inkl. ändringsbudget 1-5 och FÄB 6–7/2011) ÅB || BB || ÅB || BB || ÅB || BB || ÅB || BB 1. HÅLLBAR TILLVÄXT || || || || || || || || 1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning || 12 987 000 000 || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 || || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning || 50 987 000 000 || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 || || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 Totalt || 63 974 000 000 || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 || || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 Marginal[10] || || || -30 410 054 || || || || -30 410 054 || 2. SKYDD OCH FÖRVALTNING AV NATURRESURSER || || || || || || || || varav marknadsrelaterade utgifter och direktstöd || 47 617 000 000 || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 || || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 Totalt || 59 688 000 000 || || 58 659 248 389 || 56 378 918 184 || || -37 979 875 || 58 659 248 389 || 56 340 938 309 Marginal || || || 1 028 751 611 || || || || 1 028 751 611 || 3. MEDBORGARSKAP, FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA || || || || || || || || 3a. Frihet, säkerhet och rättvisa || 1 206 000 000 || || 1 180 030 263 || 857 199 845 || || || 1 180 030 263 || 857 199 845 3b. Medborgarskap || 683 000 000 || || 879 831 486 || 842 903 486 || 37 979 875 || 37 979 875 || 917 811 361 || 880 883 361 Totalt || 1 889 000 000 || || 2 059 861 749 || 1 700 103 331 || 37 979 875 || 37 979 875 || 2 097 841 624 || 1 738 083 206 Marginal[11] || || || 26 072 737 || || || || 26 072 737 || 4. EU SOM GLOBAL PARTNER[12] || 8 430 000 000 || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 || || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 Marginal || || || -70 439 377 || || || || -70 439 377 || 5. ADMINISTRATION[13] || 8 144 000 000 || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 || || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 Marginal || || || 53 160 711 || || || || 53 160 711 || TOTALT || 142 125 000 000 || 133 440 000 000 || 142 155 659 912 || 127 077 433 762 || 37 979 875 || 0 || 142 193 639 787 || 127 077 433 762 Marginal || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 [1] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] EUT L 68, 15.3.2011, s. 1. [3] EUT L 172, 30.6.2011, s. 1. [4] EUT L 213, 19.8.2011, s. 1. [5] EUT L 251, 27.9.2011, s. 1. [6] KOM(2011) 674 slutlig. [7] Dvs. 3 miljarder euro i 2002 års priser [8] Årsrapport 2002–2003 och rapport om den erfarenhet som vunnits efter ett års tillämpning av det nya instrumentet (KOM(2004) 397 slutlig, 26.5.2004). [9] Årsrapport 2002–2003 och rapport om den erfarenhet som vunnits efter ett års tillämpning av det nya instrumentet (KOM(2004) 397 slutlig, 26.5.2004). [10] Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ingår inte i beräkningen av marginalen för rubrik 1a (500 miljoner euro). 34 miljoner euro över utgiftstaket finansieras genom mobilisering av flexibilitetsmekanismen. [11] Beloppet för Europeiska unionens solidaritetsfond går utöver de utgiftstak som anges i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (EUT C 139, 14.6.2006). [12] I marginalen för rubrik 4 för år 2011 beaktas inte anslagen för reserven för katastrofbistånd (253,9 miljoner euro). 71 miljoner euro över utgiftstaket finansieras genom mobilisering av flexibilitetsmekanismen. [13] Marginalen under utgiftstaket i rubrik 5 har beräknats med hänsyn till fotnot 1 i budgetramen 2007–2013, med ett belopp på 82 miljoner euro för personalens inbetalningar till pensionssystemet.