om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer under 2020

3 Makroekonomiska stödprogram under 2020

om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer under 2020

Covid-19-pandemin har spridits allmänt över hela världen, vilket ledde till att de flesta utvidgningsländer och grannskapspartnerländer gick in i recession under 2020. Recessionernas varaktighet och allvar varierar dock, vilket utöver utvärderingen av pandemins effekter i sig, avspeglar partnerländernas olika ekonomiska strukturer och förmåga att vidta ändamålsenliga motåtgärder. I detta avsnitt behandlas de regionala utmaningar som EU:s grannskap och västra Balkan står inför. De ekonomiska resultaten bedöms per land i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar.

2.1Det östra grannskapet

Covid-19-pandemin slog hårt mot ekonomierna i det östra grannskapet. Den ekonomiska produktionen krympte i samtliga länder i området under 2020 till följd av en dubbel chock från stränga nedstängningar (med undantag för Belarus) som begränsade den inhemska konsumtionen och, i mindre utsträckning, orsakade en minskning av den externa efterfrågan. De nationella åtgärderna i form av betydande finanspolitiska paket för att stödja företag och arbetstillfällen samt en ackommoderande penningpolitik begränsade chocken i viss utsträckning. Internationellt stöd var också avgörande för att hjälpa de flesta av länderna att hantera de ökande finansieringsbehoven. Alla dessa åtgärder bidrog till att begränsa de stigande arbetslöshetstalen i de flesta av länderna. Utan tryck på efterfrågesidan och mot bakgrund av lägre oljepriser var konsumentprisinflationen antingen måttlig eller låg kvar på förhållandevis låga nivåer under den största delen av 2020. Till följd av detta fortsatte de flesta centralbanker med sina penningpolitiska lättnader, dock på ett något måttligare sätt i länder med betydande valutadepreciering. Lättnaderna upphörde dock (i vissa länder blev situationen till och med den omvända) i slutet av året till följd av återkommande inflationstryck från importpriser (livsmedel och bränsle) och spridningseffekter från svagare valutor. Ländernas finanspolitiska ställning, som hade förbättrats betydligt under de senaste åren, har försvagats betydligt sedan början av 2020. Inkomsterna stagnerade i och med recessionen och utgifterna ökade betydligt för att stödja företag och arbetstillfällen och säkerställa att de nya brådskande hälsovårdsbehoven tillgodosågs. Detta i kombination ned svagare nationella valutor och lägre nominell BNP har försämrat indikatorerna för ländernas statsskulder. På den externa sidan utvecklades bytesbalansen på olika sätt. Pandemin ledde till en kraftig nedgång i importen till följd av försvagad efterfrågan och lägre råvarupriser (särskilt på energi). Detta uppvägde dock inte pandemins effekter på länder med en stor turistnäring (Georgien) eller länder som är starkt beroende av råvaror (Azerbajdzjan). På finansieringssidan dämpades den inledande kapitalflykten i samband med den ökande osäkerheten av betydligt ekonomiskt stöd från internationella finansiella institutioner, särskilt IMF, som tidigarelade utbetalningarna. Marknadsutlåningen återupptogs också efter den inledande chocken.

2.2Det södra grannskapet

Covid-19-krisen har orsakat allvarliga störningar i den ekonomiska aktiviteten i det södra grannskapet, och har störtat regionen i recession. Den kraftiga nedgången under 2020 berodde på de negativa verkningarna av nationella begränsningsåtgärder på konsumtion och investeringar och på en kraftig nedgång i den externa efterfrågan från regionens största handelspartner. Den minskade globala ekonomiska aktiviteten hade en negativ inverkan på utländska investeringsflöden, penningöverföringar och turism Snabba finanspolitiska stimulansåtgärder och en alltmer ackommoderande penningpolitik har delvis dämpat den ekonomiska chocken, även om detta samtidigt har gett upphov till betydliga ökningar av budgetunderskott och skuldkvoter i förhållande till BNP. Försämringen av den finanspolitiska ställningen beror både på lägre inkomster till följd av minskad verksamhet och ökade avgifter för att hantera hälsokrisen och stödja företag och sysselsättning. Inflationen har varit måttlig till följd av lägre energipriser och begränsad efterfrågan. På den externa sidan visar balansräkningarna en kraftig minskning av importen till följd av svikande efterfrågan och – för råvaruimportörer – lägre råvarupriser (särskilt på energi) samt betydliga effekter på export och turism från minskad global efterfrågan och hälsorelaterade resebegränsningar. Mot bakgrund av utmanande förhållanden på finansmarknaderna har externa partner och internationella finansiella institutioner gett välbehövligt ekonomiskt stöd för att hantera ökande finansieringsbehov, stärka likviditeten och skydda regionens stabilitet. Om man ser framåt står regionen inför en utmanande period med allt mindre politiskt utrymme för att hantera den ekonomiska nedgången. Mot bakgrund av instabila politiska förhållanden i många länder förblir de ekonomiska framtidsutsikterna osäkra och är nära kopplade till pandemins utveckling och takten i återhämtningen av den globala ekonomiska aktiviteten.

2.3Västra Balkan

Utbrottet av covid-19-pandemin tidigt i mars 2020 avbröt tvärt tillväxttendensen i västra Balkan. Regionens regeringar vidtog begränsningsåtgärder för att soppa spridningen av viruset, bland annat gränsstängningar, social distansering och nedstängningar av delar av ekonomin. Krisens omstörtande effekter ledde till kraftiga produktionsförluster, eftersom alla ekonomier led av hushållens minskade konsumtion och exportens och investeringarnas kollaps. Minskad import och ökad offentlig konsumtion var de viktigaste begränsande faktorerna, men de var inte tillräckliga för att motverka de negativa effekterna hos andra utgiftsdelar. I linje med den minskade ekonomiska aktiviteten var även sysselsättningstillväxten negativ, men eftersom deltagandet på arbetsmarknaden också minskade har arbetslösheten hittills endast ökat i begränsad utsträckning. Inflationsdynamiken återspeglade förhållanden med svag samlad efterfrågan och låga energipriser. Alla länder i västra Balkan hade mycket låg, och ibland negativ, inflation under 2020. Deflationstryck kombinerat med omfattande global likviditet gav upphov till en ännu mer ackommoderande penningpolitik i de länder i västra Balkan som har en oberoende penningpolitik. Omfattande finanspolitiskt stöd till hushåll och företag för att bekämpa krisens negativa effekter, kombinerat med en betydlig minskning av inkomsterna, ledde till en kraftig ökning av budgetunderskottet i alla länder i regionen. Tillsammans med minskad BNP ledde detta till betydliga ökningar av statsskulden i förhållande till BNP jämfört med årsslutet 2019. På den externa sidan ökade underskottet i bytesbalansen jämfört med föregående år till följd av fortsatta kraftiga förluster i exporten av tjänster, såsom turism, samt i de flesta fall minskat inflöde av penningöverföringar. En framtidsblick visar att de ekonomiska utsikterna präglas av hög osäkerhet, eftersom återhämtningen av den ekonomiska aktiviteten beror på pandemins utveckling, som i sin tur är starkt kopplad till vaccineringstakten.

3 Makroekonomiska stödprogram under 2020

År 2020 var ett exceptionellt år i det makroekonomiska stödinstrumentets trettioåriga historia. Den första händelsen under året var ingåendet av tre insatser för makroekonomiskt stöd: Fjärde makroekonomiska stödprogrammet för Ukraina, tredje makroekonomiska stödprogrammet för Georgien samt Moldavien och antagandet av nya uppföljningsinsatser med Jordanien (det tredje makroekonomiska stödprogrammet).

Mot bakgrund av covid-19-pandemin föreslog kommissionen därefter den 22 april 2020 ett paket med makroekonomiska stödinsatser på 3 miljarder euro till tio utvidgningsländer och grannskapspartner för att hjälpa dem att begränsa de ekonomiska följderna av covid-19-pandemin. Förslaget lades till paketet ”Team Europe”, som är EU:s riktade åtgärdsstrategi för att hjälpa partnerländerna att bekämpa covid-19-pandemin. Förutom att paketet är större än någonsin när det gäller antalet länder som omfattas och stödbeloppet antogs beslutet (paketet med makroekonomiska stödåtgärder pga. covid-19-krisen) på rekordtid av Europaparlamentet och rådet den 25 maj 2020.

Som en del av paketet gick EU med på att tilldela makroekonomiska stödlån enligt följande: Albanien (180 miljoner euro), Bosnien och Hercegovina (250 miljoner euro), Georgien (150 miljoner euro), Jordanien (200 miljoner euro), Kosovo (100 miljoner euro), Moldavien (100 miljoner euro), Montenegro (60 miljoner euro), Nordmakedonien (160 miljoner euro), Tunisien (600 miljoner euro) och Ukraina (1,2 miljarder euro).

Makroekonomiskt stöd ges i form av lån som beviljas till ytterst gynnsamma villkor för att hjälpa partnerländerna att täcka sina brådskande finansieringsbehov. De görs tillgängliga vid ikraftträdandet av ett samförståndsavtal med två delbetalningar för tolv månader. Löptiden är kortare än vanligt (den brukar vara 2,5 år), vilket beror på den akuta situationen till följd av pandemin och en önskan att tillhandahålla stödet snabbt och på ett mer flexibelt sätt. Den första delutbetalningen görs så snart samförståndsavtalet och lånefacilitetsavtalet har trätt i kraft, och omfattas av de allmänna politiska förhandsvillkoren för makroekonomiskt stöd (att landet respekterar gällande demokratiska mekanismer, däribland parlamentariska flerpartisystem, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter) och att IMF-programmet löper enligt plan (i förekommande fall). Den andra delutbetalningen omfattas av ett ytterligare villkor, nämligen att de politiska åtgärder som har överenskommits i samförståndsavtalet genomförs.

Tillsammans med stödet från IMF kan makroekonomiskt stöd bidra till att förbättra den makroekonomiska stabiliteten och skapa utrymme för att anslå medel för att skydda medborgarna och begränsa pandemins socioekonomiska konsekvenser.

Detta makroekonomiska stödpaket och dess snabba antagande av Europaparlamentet och rådet är ett viktigt tecken på EU:s solidaritet med partnerländerna i en aldrig tidigare skådad kris.

Under 2020 utbetalades totalt 1 690 miljoner euro (1 675 miljoner i lån och 15 miljoner i bidrag). Tabell 1 ger närmare uppgifter om läget i utbetalningarna per land i slutet av 2020.

Läget i fråga om genomförandet av de makroekonomiska stödprogrammen 2020 (per region):

3

3.1Det östra grannskapet

·Georgien: Tredje makroekonomiska stödprogrammet och det makroekonomiska stödprogrammet pga. covid-19-krisen

Det tredje makroekonomiska stödprogrammet för Georgien som inleddes 2018 slutfördes med lyckat resultat i och med utbetalningen av den andra och sista delen i november 2020. Beloppet för denna del var 25 miljoner euro, uppdelat 5 miljoner i euro i form av bidrag och 20 miljoner euro i lån