SV    SV  
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 12.12.2011 
SEK(2011) 1541 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
Förslag till förordning 
om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) 
{KOM(2011) 874 slutlig} 
{SEK(2011) 1542 slutlig} {SEK(2011) 1543 slutlig} 
 
 
SV    SV Ansvarsfriskrivning:  Denna sammanfattning är endast bindande för de avdelningar inom 
kommissionen som har medverkat i utarbetande t av den och påverkar inte den slutliga 
utformningen av eventuella besl ut som fattas av  kommissionen. 
 
 2    I den här konsekvensbedömningen utvärderas a lternativen för förvaltning av programmet för 
miljö- och klimatpolitik (Life)  för perioden 2014–2020 (efterföljare till Life+-programmet).  
I sitt meddelande av den 29 juni 2011 (meddelandet om den fleråriga budgetramen) antog 
kommissionen sin ståndpunkt, även för Life-pr ogrammet, för nästa fleråriga budgetram för 
perioden 2014–2020. De viktigaste ändringarna är följande:  
i)  Inrättandet av ett delprogram för k limatpolitik (800 miljoner euro i anslag under 
programperioden) med tre prioriteringar: begränsning, anpassning, miljöstyrning och 
miljömedvetenhet.  
ii)  Bättre definition av strukturen för delprogr ammet Miljö (2,4 miljarder euro i anslag under 
programperioden): biologisk mångfald, miljö och miljöstyrning.  
iii)  Införandet av integrerade projekt som demonstrationsobjekt för att uppnå miljömål, 
framförallt genom mobilisering av andra til lgängliga nationella medel och/eller EU-
medel. 
1. Procedurfrågor, samråd med berö rda parter och yttrande från 
konsekvensbedömningsnämnden 
Den här konsekvensbedömningen har utarbeta ts av GD Miljö och GD Klimatåtgärder, med 
stöd från andra generaldirekto rat, samt Europeiska byrån för konkurrenskraft och innovation. 
Den grundas på omfattande analyser och samråd. Framförallt bör följande nämnas: 
-  Utvärdering av Life-programmet efter ha lva tiden (2007–2009) och ef terhandsutvärdering 
(1996–2006).  
-  Undersökningar utförda av externa konsul ter: ”Kombinerad konsekvensbedömning och 
förhandsbedömning av översynen av Life+-fö rordningen” och ”Klimatförändringen i den 
framtida fleråriga budgetramen”.  
-  Ett öppet samråd på nätet om ”Din röst i Europa”. 
-  Ett samråd genomfört av Regionkommittén, ett samråd med medlemmar i Life-kommittén 
och medlemsstaternas miljöattachéer, ett sä rskilt möte med intressenter samt två 
konferenser.  
Den övergripande åsikten var att Life-programmet i fråga om miljö och mervärde generellt 
sett fungerar väl. Det fanns ett brett stöd från samtliga intressenter att fortsätta Life-programmet och ett allmänt stöd för kommissionens förslag. 
Konsekvensbedömningen skickades till kons ekvensbedömningsnämnden den 29 juli 2011. 
Konsekvensbedömningen ändrades i enlighet med konsekvensbedömningsnämndens yttrande 
av den 13 september 2011.  
2. Life:s struktur och resultat 
Life är en av spjutspetsarna i EU:s miljö finansiering. Programmet har finansierat 3 115 
projekt med sammanlagt 2,7 miljarder euro.  
Inom dagens förordning är tre typer av insatser möjliga: 1) verksamhetsbidrag (78 % av 
budgeten) med tre delar: Life Natur och bi ologisk mångfald som omfattar minst 50 % av 
budgeten för verksamhetsbidrag, Life Miljöpolitik  och -styrning samt Life Information och 
kommunikation. 2) driftsbidrag för icke-sta tliga organisationer (3 % av budgeten). 3) 
offentliga upphandlingskontrakt för tjänster  och undersökningar (13 % av budgeten) och 
tekniskt stöd för urval, övervakning och utvärd ering av Life-projekt och programmet (6 % av 
budgeten). 
 
 3    Utvärderingarna bekräftade att Life är ett fr amgångsrikt instrument med betydande mervärde 
för EU. Förutom kvantifierade fördelar som upps kattas till cirka 600 miljoner euro per år, har 
Life lett till förbättrat bevara nde och återställande av ungefär 4,7 miljoner hektar land, vilket 
motsvarar 6 % av de utvalda Natura 2000-o mrådena på land. Life har också stöttat 
miljöförbättringar, till exempel i fråga om vatte nkvalitet på ett område på cirka tre miljoner 
hektar, luftkvalitet som på verkar omkring 12 miljoner mä nniskor, 300 000 ton i minskat 
avfall, återvinning av ytterligare en m iljon ton och minskning med 1,13 miljoner ton 
koldioxid per år. Life spelar en  viktig roll i fråga om at t öka medvetenheten, förbättra 
miljöstyrningen och öka allmänhetens deltagande. Intressenter anser att bakom de framgångsrika resultaten ligger programmets  flexibilitet och förvaltningsstruktur.  
3. Definition av problem och ökat mervärde ko pplat till EU-åtgärder  
Eftersom de flesta miljö- och klimatproblem är av gränsöverskridande natur och inte kan lösas 
av medlemsstaterna själva på tillfredsstäl lande sätt, måste EU-å tgärder tillgripas. 
Miljötillgångar har dessutom ofta karaktär av  kollektiv nyttighet och är ojämnt fördelade 
inom EU.  
Det ökade EU-mervärdet kommer från Life:s funktion som plattform för utbyte av bästa 
metoder och kunskapsdelning så at t aktörer kan lära av  varandra och på ett effektivare sätt ta 
itu med miljöproblem. Tack vare Life får vi också en bättre ansvars- och 
solidaritetsfördelning när det gäller att bevara  EU:s gemensamma tillgångar på miljöområdet. 
Programmet fungerar som katalysator genom a tt erbjuda engångsinvest eringar, undanröja 
inledande hinder för genomförande av EU:s mi ljö- och klimatpolitik, och testa nya metoder 
för att utöka verksamheten.  
Genom utvärderingar och samråd har man också h ittat nya vägar för att förbättra programmets 
utformning och funktion. Detta har åstadkomm its genom att man tagit itu med följande 
frågor:  
- Brist på strategier och kritisk massa. EU:s politis ka prioriteringar återspeglas inte fullt ut i 
programmet. Detta gäller speciellt delarna Mi ljöpolitik och -styrning och Information och 
kommunikation. Om programmet inte ändras, finns risken att Life fortsätter att finansiera 
mycket bra projekt, men som är splittra de över unionens regelverk och med små 
möjligheter att vinna erfarenheter och sprida  dem till en viss sektor och via andra EU-
instrument. 
- Målen för vissa delar (Miljöpolitik och -sty rning och Information och kommunikation) 
samt territoriell omfattning måste definieras bä ttre. Miljöpolitik och -s tyrning bör inriktas 
mer på genomförande samt på att skapa multiplikatoreffekter. Programmet har blivit mindre effektivt på grund av att medlen för verksamhet utanför EU har skurits ned. 
- Behov av att förbättra komplettering och syne rgieffekter med övrig EU-finansiering.  
- Projektresultaten bör utnyttjas bättre och kun skapsöverföringen förbättras, speciellt på 
EU-nivå.  
- Behov av att förenkla ansöknings - och urvalsprocedurerna.  
- Nationella tilldelningar har inte lett till att pr ojekten har blivit mer jämnt fördelade inom 
EU.  
 
 
 4    4. Mål för det kommande programmet 
Genom att bidra till genomförandet och utveckling av politiken samt integration av miljö- och 
klimatpolitiska mål i andra politikområden, erbjud er Life lösningar för att uppnå dessa mål.   
De allmänna målen för det nya programmet är följande: i) att skapa bä ttre koppling till EU:s 
politiska prioriteringar, inklus ive klimatåtgärder, ii) att gyn na användningen av integrerade 
projekt, iii) att utveckla syne rgieeffekter och komplettering me d övrig EU-finansiering, iv) att 
främja EU:s mervärde samt fördelning av so lidaritet och insatser och v) att förenkla 
programmet. 
Life är nära kopplat till annan EU-finansi ering såsom Sammanhållningsfonderna, Fonden för 
landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. I meddelandet om den 
fleråriga budgetramen förstärktes kompletteri ngen och sammanhanget mellan Life och den 
typen av program. Life skulle inte bara täcka de brister som upptäcks, utan siktar även på att 
ge synergieffekter och ett struktur erat samarbete med dessa fonder.  
 
5. Politiska alternativ och analys av följderna 
Den budgetförstärkning som fastställs i meddela ndet om den fleråriga budgetramen bör leda 
till en proportionell och real ökning av Life s miljömässiga och socio-ekonomiska påverkan 
med mellan 750 och 1 000 miljoner euro. Med tanke på de ökade resurserna för 
klimatåtgärder, kan den största ökningen i fråga om påverkan förväntas i fråga om anpassning 
till och begränsning av klimatförändringar.  Om man tog bort mar knadsintroduktion av 
miljöinnovation från delprogrammet Miljö skulle det kunna försämra de socio-ekonomiska fördelarna, men de åtgärderna bör helst genomföras med hjälp av andra EU-medel.  
Nedanstående alternativ berör bara de aspekt er som inte beslutas genom meddelandet om den 
fleråriga budgetramen.  
A. Alternativ för strategisk planering och tilldelning av resurser:
 
A1: Grundscenario: Bottom up-me tod för alla projekttyper   
Tematiska prioriteringar skulle ange s för hela programperioden. Årliga 
ansökningsomgångar skulle även fortsättningsvis ange prior iteringarna inom dessa teman, 
dock utan att vara uttömmande. Ingen begränsn ing av tematiska områden för integrerade 
projekt skulle anges. De problem som hittats under innevarande programperiod i form av brist på fokusering och svårigheter att uppnå en  kritisk massa i specif ika sektorer skulle 
kvarstå.  
A2: Top down-metod för alla projekttyper (med flexiblare top down-metod i fråga om 
traditionella projekt och st ramare top down-metod i fråga om integrerade projekt)  
Kommissionen skulle fastställa två-tre årsa rbetsplaner med specifi ka prioriteringar. 
Planerna skulle vara icke-uttömmande för tr aditionella projekt så att ingen särskild 
miljösektor förbises, medan integrerade projek t skulle fokusera på prioriterade områden.   
Om man antar att den minst effektiva delen av Life förbättras med 50 %, och den näst minst 
effektiva kvartilen med 25 %, skulle det ge en total förbättring på 19 %, eller motsvarande 
150 miljoner euro i miljöfördelar som årlig förbättring. 
A3: Top down-metod för integr erade projekt och bottom up-metod för alla andra typer av 
insatser  
Kommissionen skulle bara tillämpa top dow n-metoden för integrerade projekt för att 
fokusera på specifika prioriteringar som defini erats på förhand för hela programperioden. 
 
 5    Traditionella projekt kan lämnas in för alla  prioriterade områden. Om det saknas ett mer 
fokuserat tillvägagångssätt i fråga om att ange  prioriteringar, skul le det kunna leda till 
stödprojekt med svaga kopplingar till utveckli ng och genomförande av politiken. Under 
programperioden skulle inga ändringar kunna göras.  
 B. Alternativ för tematisk koncentration av integrerade projekt
 
B1: Grundscenario: Ingen tematisk koncentration  
Integrerade projekt kan lämnas in för alla prioriterade områden där det är möjligt, närmare 
bestämt natur, vatten, avfall, luft och marina frågor samt anpassning ti ll och begränsning av 
klimatförändringar. Alternativet skulle uppr epa dagens utspädningsproblem. Traditionella 
projekt kan bli utan finansiering om Life sk a uppnå mål i alla prioriterade områden där 
integrerade projekt är möjliga.  
B2: Tematisk koncentration i specifika sektorer  
Med tanke på Lifes begränsade resurser och krit iken i fråga om bristen på strategiskt fokus, 
skulle integrerade projekt kunna koncentreras till prio riterade områden dä r de skulle kunna 
fungera bättre. Följande två delalternativ  för delprogrammet Miljö är tänkbara: 
- Tematisk koncentration på tre sekt orer (natur, vatten och avfall): fokus skulle ligga på 
programmet och på att förbättra miljöfördel ar (med 30–40 % jämfört med grundscenariot), 
samtidigt som finansiering av traditionella projek t tillåts. Riskerna fö r misslyckande är låga, 
eftersom dessa sektorer är de som varit mest  framgångsrika inom Life. Luft och marina 
frågor skulle partiellt kunna  täckas av andra sektorer. 
- Tematisk koncentration på fyra sektor er (natur, vatten, avfall och luft): det skulle förstärka 
kopplingen mellan politiska prioriteringar och Life, och förbättra de socio-ekonomiska 
fördelarna (upp till 10 % av EU :s befolkning skulle kunna gynnas av bättre luftkvalitet). 
Med tanke på de begränsade resurserna, kan det faktum att luft omfattas leda till att antalet 
traditionella projekt faller under tröskeln e ller att man sänker minskningsmålen för vatten 
och avfall. I fråga om delprogrammet Klimat politik, skulle anpassning till och begränsning 
av klimatförändringar vara tillräckligt prioriterade.  
C. Alternativ för tilldelning av resurs er mellan olika prioriterade områden
 
C1: Grundscenario – tilldelning inom ramen för meddelandet om den fleråriga budgetramen  
Särskilt avsatta resurser är en av de grundläggande delarna för ökat fokus och för att uppnå 
en kritisk massa på ett visst område. Ko ncentration på klimatåtgärder kan öka 
miljöfördelarna med 50 % (från 135 miljoner euro  per år till 270 miljone r euro per år). Om 
ingen förhandstilldelning av medel görs, skulle det dock för delprogrammet Miljö innebära att delen Natur och biologisk mångfald skulle  mista den egenskap som delvis har bidragit 
till dess framgångar inom ramen för Life II, Life III och Life+, och följaktligen försämra de miljöfördelar den delen bidragit till.  
C2: Tilldelning inom ramen för meddelandet om den fleråriga budgetramen och tilldelning av 
50 % av resurserna till delprogram met Miljö till biologisk mångfald  
Den goda miljöpåverkan tack vare förhandstillde lning av resurser till delprogrammet Miljö 
kommer att förbättras genom förhandstilldelni ngen av resurser till biologisk mångfald. Man 
kan minst förvänta sig ytterligare miljö fördelar motsvarande 450–500 miljoner euro. 
Ytterligare fördelar kopplade till integrerade projekt är svåra att kvantifiera. Alternativet överensstämmer med intressenternas åsikter. 
 
 6    D. Alternativ för påverkan beroende på ge ografisk fördelning (nationella tilldelningar)  
D1: Alla projekt väljs ut efter sina meriter:  
Alla typer av projekt kommer att väljas ut efter sina meriter. Det finns inga planer på en 
geografisk distributionsnyckel. De t finns risk för att vissa lä nder även i fortsättningen är 
överrepresenterade. Det faktum att naturt illgångar är ojämnt fördelade bland 
medlemsstaterna kommer inte att behandlas. 
D2: Alla projekt väljs ut efter sina egna me riter, samtidigt som geografisk balans för 
integrerade projekt garanteras  
Traditionella projekt skulle även i framtiden välj as ut efter sina egna meriter. Det inrättas ett 
system för att säkerställa geografisk balans för integrerade projekt, ef tersom sådana projekt 
är mer kopplade till utvecklingen av regionala  eller lokala strategier, genomförande och 
kapacitetsbyggande. Medlemsstater som genomför ett integrerat projekt ett år, skulle året 
efter bedömas strängare. Kommissionen kommer att garantera finansiering av minst ett 
integrerat projekt per medlemsstat i fråg a om avfalls- och natursektorn, ett per 
gränsöverskridande avrinningsområde (D onau, Rhen, etc.) samt två projekt per 
biogeografisk region. Man komme r att gynna medlemsstater med lägre administrativ 
kapacitet, som har viktiga naturtillgångar el ler gränsöverskridande avrinningsområden på 
sitt territorium. Inom det strategiska progra mmet (alternativ A2) tillåts justeringar om en 
medlemsstat inte fått någo t integrerat projekt.  
D3: Traditionella projekt som valts ut enba rt på meriter och na tionella tilldelningar 
(specifika summor per medlemsstat) för inte grerade projekt för he la programperioden:  
Traditionella projekt skulle vä ljas ut enbart på meriter so m i D1. I fråga om integrerade 
projekt fastställs ett system med preliminära nationella tilldelningar för varje medlemsstat 
och område. Alternativet är det samma som D2 , men med preliminära tilldelningar baserade 
på miljö- och klimatbehov som överenskommits med medlemsstaterna.  
E. Alternativ för miljöstyrning och ökad miljömedvetenhet  
E1: Grundscenario – finansiering av icke -statliga organisationer, kommissionens 
kommunikationsverksamhet och krav på in formation om/spridning av projekt  
Finansiering av driften av icke-statliga organi sationer kommer att fortsätta, eftersom sådana 
organisationer bidrar till att det civila samhället deltar i politikutvecklingen, främjar 
genomförandet, stärker kunskapsbasen och ökar miljömedvetenheten. Kommunikationsverksamhet kopplade till projekte n kommer att intensifieras via starkare 
strategiska tillvägagångssätt och främjande av nätverk av liknande projekt runt prioriterade ämnen.  
E2: Finansiering av icke-statliga organisatione r, kommissionens kommunikationsverksamhet, 
krav på information om/spridning av projekt samt särskilda kommunikationskampanjer som 
finansieras med bidrag  
Förutom verksamheterna i E1, kommer specifika projekt finansierade via 
verksamhetsbidrag att stödja några utvalda in formationsprioriteringar. Alternativ E1 
förväntas ge ännu bättre resultat när det ko mpletteras med specifika informations- och 
kommunikationsprojekt.  
F. Alternativ för förenkling 
 
F1: Grundscenario – verktyg på nätet och större projekt  
 
 7    Från och med 2012 kommer ett nytt IT-verkt yg som kallas ”e-förslag” (eProposal) att 
användas på nätet. Med förenklad ansöknings procedur skulle man kunna spara cirka 20 % 
av ansökningskostnaderna. Om man antar att den administrativa personalen gör 
effektivitetsvinster på 50 % och den tekniska personalen på 10 %, skulle e-förslag ge en 
besparing på 7 %. Om bägge personalkategor ierna skulle göra vinster på 50 %, skulle 
besparingen öka med 12 %. Om man går över till större projekt skulle det ge färre projekt 
att administrera (från 230 utvald a projekt per år till 100 i slutet  av programperioden). På så 
vis skulle man minska allmänna kostnad er och förvaltningskostnader för Life. 
F2: Grundscenario + förenklat urvalsfö rfarande och förenklad rapportering: 
Tvåstegsförfarande och förenklad rapportering fö r integrerade projekt, flerårigt urval för 
icke-statliga organisationer  
Ett tvåstegsförfarande för urval av integrer ade projekt skulle kunna införas. Rapportering 
och omprogrammering skulle kunna  grundas på en tvåårscykel och en betalningsplan som är 
avpassad för att ge ett mer stegvist kassaflöd e till projektet. Före nklingen skulle sänka 
rapporteringskostnaderna med 25 %, vilket motsvarar besparingar på mellan 178 500 och 
357 000 euro per år. Eftersom integrerade proj ekt är fem gånger större än traditionella 
projekt, skulle antale t överföringar kunna minskas med 70 %.  Ett flerårigt urval för icke-
statliga organisationer skulle minska admini strationen för urvalsförfarandet med minst 
50 %.  
F3: Grundscenario + betalning efter resultat vs. klumpsummor, vissa kostnader är inte 
stödberättigande  
Ökad användning av klumpsummor  (t.ex. tillämpning av EU:s standardersättning per dag för 
resekostnader och standardpers onalkostnader) skulle ge lä gre rapporteringskostnader. Om 
man begränsade stödberättigandet för vissa kostnader där rapportering och övervakning kan vara komplicerade (t.ex. genom att enbart finans iera extrapersonal som är  rekryterad särskilt 
för projektet via personalkostnader, geno m att anse att mervärdesskatt inte är 
stödberättigande) skulle man underlätta dessa förfaranden. Detta skulle kunna ge en 
minskning av de stödberättigande kostnadern a med cirka 5–10 % för mervärdesskatt och 
20–40 % för personal, vilket kan avskräcka sö kande. Ett ökat inslag av medfinansiering 
skulle kunna uppväga dessa negativa följder. 
G. Alternativ för externalisering 
 
I meddelandet om den fleråriga budgetramen anså g kommissionen att Life även i framtiden 
skulle ledas centralt, men att förvaltningsuppgift er i stor utsträckning skulle kunna delegeras 
till ett befintligt genomförandeorgan. Person albehovet för att förvalta Life uppgår för 
närvarande till cirka 125 heltidstjänster, inkl usive externa konsulter och EU-tjänstemän. De 
totala administrationskostnader na är drygt 15 miljoner euro, vilket motsvarar 6,2 % av den 
totala årliga programbudgeten.  
G1.Fullständig externalisering:  
Förvaltningen av urval och övervakning av projekt, driftsbidrag till icke-statliga 
organisationer och kommunikationsverksamhet skulle överföras till ett befintligt organ både i fråga om traditionella projekt och integrer ade projekt. Kommissionen skulle fortsätta 
ansvara för styrningen, överva kningen och utvärderingen av Life. I fråga om tekniskt stöd, 
är följande två delalternativ möjliga:  
- Externalisering utan att ersätta tekniskt stöd: Totalkostnaden skulle bli 6,3 % av 
programbudgeten.   
 
 8    - Externalisering som ersätter tekniskt stöd: Totalkostnaden skulle bli 6,0 % av 
programbudgeten. 
G2. Hybridlösning: externalisering av traditionella projekt, samtidigt som kommissionen 
ansvarar för integrerade projekt:  
Förvaltningen av traditionella projekt och driftsbidrag för icke-statliga organisationer skulle 
externaliseras till ett befintligt organ, meda n kommissionen ansvarar för förvaltning av 
integrerade projekt för delprogrammet Miljö  och programstyrningen. Huvudskälen är att 
man vill säkra att projektresultaten integreras i EU-politiken, att de integrerade projekten 
utformas på rätt sätt och att man bibehåll er noggrann övervakning och samverkan med de 
tematiska enheterna. Totalkostn aden är ungefär samma som för G1 (med eller utan tekniskt 
stöd). 
Sammanfattningsvis erbjuder alternativet med ex ternalisering till ett organ följande fördelar: 
lägre personalkostnader, samma kvalitet på genomförande av program, kommunikations- 
och spridningsinsatser som i dagens situat ion, och upp till 19 frigjorda tjänster i 
kommissionen.  
Det finns dock en risk för att alternativet med ett organ skulle minska möjligheten att erhålla 
det önskade EU-mervärdet. Framförallt måst e integrerade projek t utformas noggrant i 
samarbete med ansvariga enheter på relevant generaldirektorat och övervakas noggrant så 
att de uppnår sina mål och så att det finns  en koppling till genomförandet, som skulle 
försvagas om programmet förvaltas av ett organ.  
 
6. Jämförelse av alternativen 
Ovanstående alternativ utvärderades och jämfördes i fråga om ändamålsenlighet, 
sammanhang och effektivitet. Det alternat iv som föredras är därför ett program  
- med tematiska prioriteringar för hela progr amperioden, en arbetsplan som omfattar två-
tre år med icke-uttömmande prioriteringar och en top down-metod för samtliga projekt 
(alternativ A2), 
- med integrerade projekt som främst är f okuserade på ett begränsat antal områden 
(alternativ B2a eller B2b), 
- med tilldelning av Life-finansiering i enli ghet med meddelandet om den fleråriga 
budgetramen och tilldelning av 50 % av resu rserna till delprogrammet Miljö till 
biologisk mångfald (alternativ C2), 
- med ett system för att välja ut ”traditionella projekt” på basis av egna meriter och ett 
system för att välja ut integrerade projekt som ger geografisk balans (alternativ D2), 
- som gör att icke-statliga organisationer får en ökad roll i fråga om spridning och med 
intensifierade tillvägagång ssätt för styrning och kommuni kation, (alternativ E1),  
- som inför mekanismer för IT-verktyg för att lämna in förslag och en tvåstegsmetod för 
integrerade projekt med rapporteringskrav i en tvåårscykel, oc h ökar användningen av 
klumpsummor och förenklar stödberättigan det av kostnader genom att begränsa 
stödberättigandet för vissa kostnader (en kombination av alternativ F), 
- med externalisering av förvaltningen av tr aditionella projekt till ett befintligt organ, 
samtidigt som det ansvariga generaldirektoratet ansvarar för styrning samt förvaltning av det integrerade projektet för delprogram met Miljö. Beroende på vad som sägs i en 
utvärdering efter halva tiden, kan förvaltninge n av dessa projekt st egvis externaliseras 
(alternativ G2). 
 
 9    På så vis skulle man ta hänsyn till de viktigas te rekommendationerna i utvärderingen av Life-
programmet, dvs. bättre tematisk prioritering,  förenkling och god förvaltning. Det skulle 
uppnås betydande synergieffekter med övrig EU-fin ansiering, vilket i si n tur ger en bättre 
multiplikatoreffekt. Alternativet skulle ge m iljöfördelar varje år på motsvarande cirka 900–
1 210 miljoner euro och besparingar på mellan 7 och 12 % av ansökningskostnaderna och 25 % för rapporteringskraven.   
7. Övervakning och utvärdering 
Den föreslagna övervakningsramen är organisera d kring två nivåer: övervakning av resultat 
och effekter på proj ekt- och programnivå, och spårni ng av utgifter på programnivå. 
Övervakning av resultat och effekter:  
Projektförslagen kommer att innehålla tabeller  över förväntade resultat som underlag för 
övervakningen. Tematiska rapporter per om råden kommer att fungera som underlag för 
spridning och påverkan på politiken. Det kommer a tt utföras en utvärdering efter halva tiden 
och en efterhandsutvärdering av Life-programmet.  
Spårning av utgifter  på programnivå:  
För att visa de fördelar som bägge delprogr ammen kan ge vissa prioriterade område, som 
klimatåtgärder och biologisk mångfald, och för a tt bättre belysa hur mycket som satsas på 
dessa områden inom Life, komm er övervakningsramverket ocks å att innehålla metodiken för 
att spåra utgifter kopplade till klimat och biol ogisk mångfald i enli ghet med meddelandet om 
den fleråriga budgetramen och som härrör från OECD:s Riomarkörer.