SV Europeiska unionens officiella tidning C 93/61

P7_TA(2013)0364

Genomförandet av EU:s ungdomsstrategi 2010–2012

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2013 om genomförandet av EU:s ungdomsstrategi 2010–2012 (2013/2073(INI))

(2016/C 093/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 september 2012Utkast till 2012 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (EU:s ungdomsstrategi 2010–2018) (COM(2012)0495) och motsvarande arbetsdokument från kommissionen (SWD(2012)0256),

— med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010 om en EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter (1),

— med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

— med beaktande av kommissionens förslag av den 23 november 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ”Erasmus för alla” – Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (COM(2011)0788),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2012En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat (COM(2012)0669),

— med beaktande av kommissions meddelande av den 15 september 2010Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen (COM(2010)0477),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2009En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter. En förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor (COM(2009)0200) och motsvarande arbetsdokument från kommissionen (SEC(2009)0549),

— med beaktande av kommissionens förslag av den 5 december 2012På väg mot kvalitetskriterier för praktikprogram – Andra fasen av samråd med arbetsmarknadens parter på europeisk nivå (COM(2012)0728),

— med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning (COM(2010)0758),

— med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (2),

— med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om Unga på väg – en ram för att förbättra Europas utbildningssystem (3),

— med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling (A7-0238/2013),

A. Europas framtid ligger i förmågan att frigöra ungdomars potential.

B. Krisen har lett till att det blivit vanligare med osäkra anställningsformer bland ungdomar, så att korttidsanställningar, deltidsanställningar och oavlönade praktikplatser alltför ofta ersätter befintliga arbeten.

C. Den totala ungdomsarbetslöshetsnivån i EU uppgick till 23,5 procent i februari 2013 och under 2011 fanns det 7,5 miljoner ungdomar i åldern 15–24 år och 6,5 miljoner i åldern 25–29 år som varken arbetade eller studerade.

D. År 2011 beräknades den ekonomiska förlusten till följd av ungdomarnas bristande integration på arbetsmarknaden till 153 miljarder euro, motsvarande 1,2 procent av EU:s BNP (4).

E. Alla ungdomar är en integrerad del av samhället och bör erkännas som sådan. Bristande jämlikhet och alla typer av diskriminering förekommer fortfarande och har stora konsekvenser på ungdomars liv och deras vidare utveckling i samhället.

F. Den ihållande ekonomiska krisen har allvarliga konsekvenser på ungdomars liv vad gäller deras välbefinnande och sociala integrering, sysselsättning, tillgång till boende, hälsa, utbildning och yrkesutbildning samt kultur-, fritids- och sportaktiviteter, och har lett en brist på möjligheter för ungdomar som saknar motstycke i EU:s historia. Det finns en allvarlig risk för att en ”förlorad generation” håller på att uppstå i en stor del av Europa. Denna alarmerande situation kräver brådskande åtgärder, strategier och handlingar samt strukturella reformer. De allt sämre ekonomiska villkoren kan, särskilt i länder som har drabbats hårt av krisen, bidra till att ungdomar tvingas lämna sina länder, vilket kan leda till en massiv kompetensflykt som minskar möjligheterna till tillväxt, utveckling och innovation i ursprungsländerna på medellång och längre sikt.

G. Som svar på den ekonomiska krisen har flera medlemsstater vidtagit hårda åtstramningsåtgärder, däribland allvarliga nedskärningar i utgifterna för utbildnings- och yrkesutbildningsprogram samt program för livslångt lärande. Dessa åtgärder skadar särskilt ungdomssysselsättningen i vissa medlemsstater, främst i södra Europa, vilket i de flesta fall leder till betydande kompetensflykt från de områdena, vilket i sin tur skärper ojämlikheten inom EU.

H. De befintliga verktygen på EU-nivå måste utvecklas ytterligare så att kan man ta itu med de utmaningar som den nya generationen står inför. Hittills har inte mycket gjorts, men verktygen kan förbättras ytterligare. EU:s ungdomsstrategi är en omfattande ram, och medlemsstaterna måste utnyttja den fullt ut.

I. Antalet ungdomar som varken arbetar eller studerar har stigit oroväckande över hela EU. Ungdomsarbetslösheten är oacceptabelt hög i flera medlemsstater, och den genomsnittliga allmänna arbetslösheten slår rekord över hela unionen. De verkliga siffrorna döljs eventuellt genom kraftigt ökad utvandring bland ungdomar, och de blir ännu mer oroväckande med tanke på förekomsten av osäkra anställningsvillkor och svartjobb och att arbetslöshetsperioderna blir ständigt längre

J. Unga kvinnor har fortfarande usla villkor på arbetsmarknaden, och de utgör en klar majoritet av dem som arbetar deltid och på tillfälliga kontrakt.

K. År 2011 beräknades den ekonomiska förlusten till följd av ungdomar som varken studerar eller arbetar till 153 miljarder euro, vilket motsvarar 1,2 procent av EU:s BNP (5). Detta utgör en allvarlig social och ekonomisk börda.

L. Den ekonomiska krisen i EU leder till ökad fattigdom och social utestängning, vilket särskilt drabbar de unga. Krisens försvårar för ungdomar att leva ett självständigt liv och leder i extrema fall till undernäring och psykiska problem.

M. Arbetslösheten för ungdomar upp till 25 var 23,5 procent i mars 2013, och över 2 miljoner jobb i Europa kan inte tillsättas på grund av att det saknas sökande med rätt kompetens, särskilt inom IKT-sektorn och hälso- och sjukvården. Kommissionens s.k. kompetenskarta för EU online är ett välkommet initiativ.

N. Såväl inom som mellan medlemsstaterna kan man se att de jobb och de kompetenser som erbjuds respektive efterfrågas inte matchar varandra geografiskt.

O. Många ungdomar har informella, tillfälliga och osäkra jobb som inte motsvarar deras kvalifikationer eller yrkesplaner och som inte har några tydliga framtidsutsikter. Många missar också möjligheten att skaffa sig den kompetens och det självförtroende som krävs för att gå vidare i yrkeslivet.

P. Det blir allt svårare för ungdomar att ta steget från skolan till arbetslivet på grund av de bristande kopplingarna mellan de tillgängliga utbildningsprogrammen och arbetsmarknaden. Initiativ för livslångt lärande och generationsövergripande projekt är bra verktyg för att ge ungdomar i hela EU chansen att skaffa sig den kompetens som krävs för att komma in på arbetsmarknaden.

Q. Ungdomar, kvinnor, funktionshindrade och invandrare är demografiska grupper som är underrepresenterade inom egenföretagandet, särskilt vad gäller nystartade företag.

R. Ungdomars personliga och sociala utveckling är lika viktig som deras akademiska och yrkesmässiga utveckling. Ungdomar spelar en aktiv roll i medlemsstaternas sociala infrastruktur, och de är mycket viktiga för hållbara och livaktiga samhällen.

S. Utbyggnaden av bredband i medlemsstaterna måste förbättras så att skolorna kan utrustas digitalt.

T. Öppna utbildningsresurser leder till bättre kvalitet, ökad tillgänglighet och större jämlikhet inom utbildningssystemen, och de möjliggör en interaktiv, kreativ, flexibel och individanpassad inlärningsprocess med hjälp av IKT och ny teknik. Genom sitt bidrag till det livslånga lärandet leder öppen utbildning till att anställbarheten upprätthålls.

U. Användningen av ny teknik och sociala medier är ett viktigt medel för att nå ungdomar och förbättra deras förmåga att vara delaktiga i samhället och påverka politiska och sociala processer.

V. Ekonomiska och sociala problem, som förvärras av en åtstramningsbaserad krisstrategi från EU:s sida, leder till ökad EU-fientlighet hos allmänheten. Ungdomarna är samhällets mest utsatta grupp.

W. Effektiv ungdomspolitik kan bidra till utveckling av ungdomars samhällsengagemang, något som är av yttersta vikt för deras personliga frigörelse och deras delaktighet i samhället som aktiva medborgare.

X. Den strukturerade dialogen bör betraktas som ett första steg mot inrättandet av en effektiv och fruktbar dialog mellan ungdomar, ungdomsorganisationer, EU-institutioner och nationella institutioner, som ständigt måste förbättras och utvecklas.

Utvärdering av resultaten i EU:s ungdomsstrategi

1. Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (EU:s ungdomsstrategi 2010–2018).

2. Europaparlamentet erinrar om kommissionens förslag, i samband med förhandlingarna om den nya fleråriga budgetramen, om att finansieringen av ungdoms- och utbildningspolitiken bör ökas om politiken ska kunna hantera de nuvarande och framtida utmaningarna. Parlamentet betonar att kommunikation mellan arbetsgrupper för ungdomsfrågor är av avgörande betydelse och bör främjas, liksom kommunikation om åtgärder som har vidtagits och resultat som har uppnåtts hittills.

3. Europaparlamentet anser att anslagen till kampen mot ungdomsarbetslösheten i den framtida fleråriga budgetramen (6 miljarder euro) är otillräckliga och bör höjas kraftigt i förhandlingarna.

4. Europaparlamentet uppmanar rådet att ytterligare skärpa sitt fokus på ungdomar genom att generellt ta hänsyn till ungdomsaspekter i alla EU-program i den nya fleråriga budgetramen.

5. Europaparlamentet anser att det är beklagligt att Europeiska rådets ambitiösa tillkännagivanden om förpliktelser gentemot ungdomar inte återspeglas i motsvarande finansiella åtaganden. Parlamentet noterar att en stor del av det tillväxtpaket som lanserades 2012 delvis bestod av omfördelning av strukturfondsmedel som redan hade utlovats och avsatts.

6. Europaparlamentet beklagar att rådet har varit så kluvet i frågan genom att å ena sidan förespråka ytterligare resurser till ungdomar och å andra sidan skjuta upp förhandlingar om betalningar för ändringsbudgeten för 2013, vilket hotar utbetalningar av Erasmusstipendier. Parlamentet uppmanar rådet att anta ett mer konstruktivt tillvägagångssätt och att inte öka klyftan mellan betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden i varje årlig budget.

7. Europaparlamentet anser att den öppna samordningsmetoden är ett bra sätt att fatta beslut om ungdomspolitik. Parlamentet upprepar sin önskan om närmare samarbete i ungdomsfrågor mellan EU:s institutioner och efterlyser ett bredare deltagande från Europaparlamentets sida. Parlamentet betonar att den öppna samordningsmetoden måste bäras av en stark politisk vilja från medlemsstaternas sida för att ge bästa möjliga resultat.

8. Europaparlamentet anser att det är nedslående att det har gjorts så begränsade framsteg trots att medlemsstaterna uppmanades att lägga fram specifika åtgärder inom den första perioden av EU:s ungdomsstrategi. I flera fall har situationen försämrats och i många medlemsstater finns det inte någon särskild ungdomsstrategi.

9. Europaparlamentet noterar effekterna av ungdomstrategins första period (2010–2012). Parlamentet understryker att ramen för sektorsöverskridande medverkan från kommissionen, medlemsstaterna och relevanta intressenter var en god början men att den bör stärkas i framtiden genom att man förbättrar tillgången till sysselsättning och utbildning och på så sätt bekämpar fattigdom och utestängning, samtidigt som man använder sig av ett sektorsöverskridande tillvägagångssätt för att sprida metoder till de olika relevanta sektorerna.

10. Europaparlamentet betonar den strukturerade dialogens betydelse. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidareutveckla konceptet och att se till att det sker en meningsfull och konsekvent uppföljning av de rekommendationer som ungdomarna utarbetar med sina motparter i ministerier och institutioner. Parlamentet uppmanar också till uppsökande verksamhet gentemot ungdomsorganisationer och individuella ungdomar på lokal och regional nivå och se till att deras åsikter beaktas och att genomförandet av strategierna leder till en positiv utveckling för ungdomar och att de får mer att säga till om.

11. Europaparlamentet anser att utvecklingen av tydliga och lättanvända indikatorer för ungdomars situation och ungdomspolitik kan förbättras ytterligare, särskilt vad gäller ungdomars självständighet och delaktighet, för att åstadkomma bättre utvärderingar av effekterna av de åtgärder som vidtas inom EU:s ungdomsstrategi.

12. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta kunskaps- och evidensbaserade rapporter om ungdomars sociala situation och levnadsvillkor och att ta fram nationella handlingsplaner som genomförs konsekvent.

13. Europaparlamentet betonar att man bör ägna särskild uppmärksamhet åt sårbara grupper, också små barn, som löper stor risk att drabbas av social utestängning, inbegripet personer som inte utbildar sig eller arbetar samt missgynnade ungdomar, genom ge dem riktiga och faktiska sysselsättningsmöjligheter och främja deras aktiva deltagande i samhället.

14. Europaparlamentet inser att det behövs ett sektorsövergripande och välavvägt angreppssätt för de åtta handlingsområdena inom EU:s ungdomsstrategi. Parlamentet anser att man i kristider bör prioritera en ungdomspolitik som inspireras och formas av ungdomarnas egna röster och mål.

Utmaningar för nästa period:

Allmän och yrkesinriktad utbildning, innovation och finansiering

15. Europaparlamentet välkomnar EU:s nya program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott. Parlamentet understryker behovet av robust finansiering av det här programmet och av såväl ett särskilt budgetkapitel som särskilda budgetanslag för ungdomsdelen.

16. Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna och företagen bör satsa mer på att få fram rätt kompetens och diversifiera utbildningarna för jobb som efterfrågas på arbetsmarknaden, särskilt inom de tekniska sektorerna, genom att skapa flexiblare läroplaner, som omfattar entreprenörskap och generella färdigheter, i syfte att uppnå bättre anpassning till framtida utveckling på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar vikten av att öka rörligheten bland ungdomar, särskilt genom undervisning i främmande språk på ett tidigt stadium. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda system för kombinerad yrkesutbildning och vidareutbildning som ett effektivt sätt att koppla samman utbildning med arbetsmarknadens krav och minska ungdomsarbetslösheten.

17. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att intjänade sociala förmåner är helt överförbara för att inte äventyra det sociala skyddet för ungdomar som utnyttjar den fria rörligheten.

18. Europaparlamentet betonar fördelarna med kunskapstriangeln och uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta fler initiativ och att öka samspelet mellan de tre sidorna av kunskapstriangeln för att på så sätt se till att samspelet mellan forskning, utbildning och innovation bidrar till att skapa sysselsättning och tillväxt.

19. Europaparlamentet anser att det nya Horisont 2020-programmet är en lämplig ram för att stimulera vetenskaplig forskning, innovation och spetskompetens. Parlamentet varnar dock för att nedskärningar i utbildningsbudgeten i vissa medlemsstater medför risker för att målen inte kan uppnås. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastslå nyckelprioriteringarna inom programmet och att utnyttja det fullt ut.

20. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka och föreslå metoder för att ge innovation en mer framskjuten ställning i nationella läroplaner för skolan.

21. Europaparlamentet anmodar medlemsstaterna att stärka, och att undanröja hindren för, gränsöverskridande yrkesutbildning och verksamhet med lärlingar och praktikanter, och att lägga lika stort värde på denna typ av utbildning, öka kopplingarna mellan sådan utbildning och andra former av utbildning i samband med livslångt lärande och bättre matcha utbud och efterfrågan på utbildningsplatser i arbetslivet för ungdomar och på så sätt förbättra rörligheten och anställbarheten, särskilt i gränsområden.

22. Europaparlamentet betonar vikten av att åtgärda geografiska obalanser mellan tillgång och efterfrågan på arbetstillfällen, både inom och mellan medlemsstater, i synnerhet genom förändringar av den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet (Eures), i syfte att förbättra ungdomars möjligheter till anställning.

23. Europaparlamentet understryker vikten av strategiska investeringar av EU:s strukturfonder i regional utveckling, konkurrenskraft och högkvalitativa praktikplatser, lärlingsplatser samt hållbara och varaktiga arbetstillfällen, som därmed ger ungdomar bästa möjliga chanser till anställning där arbetstagarnas rättigheter respekteras i alla medlemsstater, så att osäkra anställningar och risken för fattigdom avsevärt kan minskas. Det är dessutom viktigt med ekonomisk diversifiering i sektorer med högt mervärde, där detta är lämpligt, med betoning på landsbygdsområden och missgynnade områden.

24. Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att regionala och lokala myndigheter deltar i utformningen och genomförandet av den rätta policymixen för att hantera ungdomsarbetslösheten.

25. Europaparlamentet anser att den nuvarande höga arbetslösheten i vissa medlemsstater skulle ha kunnat undvikas genom koncentrerade nationella och regionala strategier för att uppmuntra företag att anställa ung arbetskraft.

26. Europaparlamentet noterar att vid sidan av EU:s sysselsättningstrategier spelar städer och regioner en viktig roll för att utvärdera lokala arbetsmarknader, förutspå behoven på dessa och skräddarsy program för ungdomar, och betonar ungdomarnas betydelse för sina samhällen, inklusive i öregioner och yttersta randområden. Parlamentet uppmanar lokala och regionala myndigheter att främja aktivt medborgarskap och säkerställa att företrädare för ungdomar eller ungdomsorganisationer deltar i de olika initiativ som EU föreslår.

27. Europaparlamentet betonar att öppen utbildning och öppna universitet spelar en positiv roll i inlärningsprocessen och för att förse studenterna, även unga vuxna, med nya färdigheter som kommer att vara viktiga i kampen mot arbetslösheten. Parlamentet betonar att livslångt lärande är ett dynamiskt sätt att lära sig saker som motsvarar deltagarnas aktuella behov och intressen.

28. Europaparlamentet understryker vikten av att ungdomar skaffar sig generella färdigheter inom IKT, ledarskap, kritiskt tänkande och språk, också genom studier utomlands, för att förbättra sina möjligheter att få jobb och sin förmåga att anpassa sig till framtida förändringar på arbetsmarknaden.

29. Europaparlamentet betonar vikten av informellt och icke-formellt lärande för ungdomars utveckling av värderingar, talang och kompetens samt medborgaranda och demokratisk delaktighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla system för erkännande av kompetens som erhållits genom icke-formellt och informellt lärande, frivilligarbete, praktiktjänster och socialt arbete och att ge stöd till sådana aktiviteter inom ramen för de nya programmen för utbildning, ungdomar och medborgarskap.

30. Europaparlamentet anser att det fortfarande finns utrymme att utveckla konceptet peer learning på området för utbildning och yrkesutbildning som en metod för att underlätta utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna.

31. Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas och rådets åtaganden att ta fram nya ungdomsinitiativ med bestämda finansieringsåtgärder. Parlamentet uppmanar rådet att inleda liknande strategier i alla medlemsstaterna under samlingsbegreppet New Deal för ungdomar.

32. Europaparlamentet betonar att man bör uppmuntra kvinnor att välja yrken som traditionellt har betraktats som manliga, särskilt på it-området.

33. Europaparlamentet anser att tidiga insatser och en proaktiv arbetsmarknadspolitik innebär att man istället för att handskas med resultaten av flera generationers fattigdom identifierar och hanterar risker tidigt i livet för att förhindra arbetslöshet och underlätta återintegrering. Parlamentet riktar särskild uppmärksamhet mot marginaliserade personer som löper störst risk att bli arbetslösa.

34. Europaparlamentet uppmärksammar problemet med ojämlikhet i skolan, elever som skolkar och behovet av att motverka skolavhopp över hela Europa. Parlamentet betonar vikten av ökad finansiering för att garantera lika tillgång till utbildning och för att minska skolavhoppen. Parlamentet anser att kopplingarna och samarbetet måste förbättras mellan aktörer på området för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsarbete. Parlamentet efterlyser flexibla utbildningsvägar på både EU-nivå och nationell nivå.

35. Europaparlamentet ser övergången från utbildning till arbete som en särskilt viktig tidpunkt för ungdomar, eftersom det sätt på vilket unga människor inleder sitt yrkesverksamma liv har stor betydelse för deras senare utveckling. I detta avseende betonar parlamentet den betydande roll som den tidiga barndomsutvecklingen kan spela för att bryta den generationsöverskridande onda cirkeln av svag mänsklig utveckling för missgynnade barn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka tillhandahållandet av rådgivning och vägledning i ett tidigt skede i syfte att förbättra ungdomarnas förmåga att fatta tillräckligt välgrundade beslut om sitt framtida yrkesliv och på så sätt göra det lättare för dem att skaffa sig nödvändig kompetens och hitta arbete som är relevant för arbetsmarknadens behov. Parlamentet framhåller den sysselsättningspotential som finns inom sådana sektorer som grön ekonomi, hälso- och sjukvård, sociala tjänster och IKT.

36. Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra strategierna för hur man enklast ska gå från utbildning till anställning genom att se till att det finns lärlings- och praktikplatser av god kvalitet.

37. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt inrikta sig på ungdomar som varken studerar eller arbetar, för att erbjuda dem utbildning av god kvalitet så att de kan skaffa sig de färdigheter och den erfarenhet som behövs för att komma in i arbetslivet, även genom att göra det möjligt för vissa att gå tillbaka till utbildningssystemet igen.

38. Europaparlamentet anser att man särskilt bör tänka på ungdomar som sitter i fängelse och underlätta deras återintegrering i samhället.

39. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka flaggskeppsinitiativet ”Unga på väg”, med ledstjärnor som ”inga ungdomar ska lämna skolan i förtid”, och ”inga ungdomar ska slås ut från arbetsmarknaden”.

40. Europaparlamentet påpekar att det finns en risk att flera medlemsstater förlorar sina mest begåvade ungdomar genom en potentiell kompetensflykt. Parlamentet betonar att detta kan hindra de drabbade medlemsstaterna från att lyckas med sin ekonomiska återhämtning och nå hållbar tillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta full hänsyn till detta när de föreslår och genomför strategier i framtiden.

41. Europaparlamentet understryker att den kreativa sektorn kan erbjuda fler och nya möjligheter för ungdomar att utveckla sin begåvning och sina färdigheter. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att ny teknik ger kraft åt ungdomars kreativitet.

42. Europaparlamentet betonar att kulturen svarar för en betydande del av Europas BNP och uppmanar medlemsstaterna att ytterligare stödja initiativ för att skapa hållbara arbetstillfällen för ungdomar på kulturområdet.

Sysselsättning och entreprenörskap bland ungdomar

43. Europaparlamentet betonar vikten av Europeiska unionens socioekonomiska och territoriella sammanhållning, i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget, för att uppnå målen i EU:s ungdomsstrategi, nämligen att skapa fler och lika möjligheter för alla ungdomar, främja social integration, jämställdhet och solidaritet för alla ungdomar, minska risken för fattigdom och öka andelen invånare i sysselsättning, i samband med pågående åtgärder för skuldminskning, stigande ungdomsarbetslöshet och varierande nivåer av utbildningsresultat.

44. Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fullt ut utnyttja EU:s strukturfonder 2007–2013, i synnerhet ESF. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera Europaparlamentet om medlemsstaternas framsteg.

45. Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att mobilisera alla tillgängliga medel, i synnerhet inom ramen för strukturfonderna, för ett omfattande program för att stimulera investeringar i utbildning och arbetstillfällen, i syfte att motarbeta den oacceptabelt höga ungdomsarbetslösheten, inklusive en uppmuntran till företagsutveckling bland ungdomar genom entreprenörskap. Parlamentet välkomnar sysselsättningsinitiativet för unga och uppmanar med eftertryck de berörda medlemsstaterna och regionerna att till fullo utnyttja de medel som finns tillgängliga via ESF och de speciella anslagen.

46. Europaparlamentet välkomnar EU:s nya ungdomsgaranti, som bör utvidgas till att omfatta även ungdomar under 30. Garantin bör vara inriktad på att ge ungdomar de färdigheter som behövs på arbetsmarknaden och se till att de erbjuds meningsfulla och relevanta möjligheter av god kvalitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att åta sig att genomföra programmet så effektivt och snabbt som möjligt och att till fullo utnyttja de möjligheter som bjuds inom den nya fonden för ungdomssysselsättning i den nya fleråriga budgetramen. Parlamentet understryker behovet av tillräcklig finansiering för initiativet genom ESF och andra gamla och nya EU-strukturfonder. Parlamentet anser att den budget som rådet har föreslagit för sjuårsperioden är otillräcklig.

47. Europaparlamentet betonar dock att ungdomsgarantin inte kan ersätta de strukturella insatser och reformer som behövs för att utbildningssystemen och arbetsmarknaderna i vissa medlemsstater ska klara av de framtida utmaningarna.

48. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge incitament och tekniskt stöd till ungdomar att starta egna företag enligt mottot ”om du inte hittar något jobb, skapa ett”.

49. Europaparlamentet föreslår att ungdomars entreprenörsanda kan stärkas genom att göra det lättare för dem att få tillgång till instrument för mikrokrediter och mikrofinansiering.

50. Europaparlamentet anser att budgetkonsolidering inte får gå ut över sysselsättningen för ungdomar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge fler incitament för sysselsättning av god kvalitet för ungdomar, t.ex. skattelättnader, sänkta sociala avgifter och korrekt arbetsmarknadslagstiftning.

51. Europaparlamentet konstaterar att sociala företag kan spela en viktig roll för att främja högkvalitativa arbeten och motarbeta fattigdom och social utestängning genom att investera i utbildning för ungdomar i Europa.

52. Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste tillhandahålla skyddsnät för nystartade företag som misslyckas och uppmanar dem att minska byråkratin.

Ny teknik och sociala medier

53. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en undersökning för att se hur ny teknik och sociala medier påverkar ungdomars liv.

54. Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste genomföra strategier för att stödja ungdomars tillgång till IKT.

55. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra nytta av de sociala mediernas kraft för utbildning, yrkesutbildning och ungdomars delaktighet, i syfte att öka anställbarheten och stärka entreprenörskap, innovation och kultur.

56. Europaparlamentet betonar att ungdomar måste skyddas från alla former av mobbning och kränkningar, t.ex. nätmobbning och kränkningar som har att göra med deras personuppgifter eller hälsa.

57. Europaparlamentet betonar att kommissionens ungdomsinitiativ (t.ex. Europeiska ungdomsportalen) måste föras ut och utnyttjas bättre genom de sociala nätverken och genom ökat samarbete med ungdomsorganisationer och ungdomsrepresentanter.

58. Europaparlamentet välkomnar kommissionens planerade meddelande om att öppna utbildningssystemen, som syftar till att öka effektiviteten i, tillgången till och jämlikheten i alla typer av utbildningssystem genom att stärka användningen av IKT och ny teknik och uppmanar alla medlemsstater att uppmuntra initiativ för att öppna utbildningssystemen t.ex. genom öppna onlinekurser i stor skala.

Ungdomars delaktighet och det europeiska medborgarskapet

59. Europaparlamentet välkomnar att 2013 har utsetts till Europaåret för medborgarna. Parlamentet betonar att ungdomar måste involveras mer och uppmanas att dela med sig av sin vision för EU:s framtid.

60. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med, och öka, sitt stöd till det europeiska ungdomskortet för att underlätta ungdomars tillgång till kultur i hela EU.

61. Europaparlamentet betonar att idrott, motion och sociala aktiviteter för att stimulera ungdomars delaktighet är viktiga redskap som kan ha enorm betydelse för lokalsamhällen och kan hjälpa till med att hantera många samhällsförändringar som drabbar ungdomar, t.ex. motverka social utestängning och ge ungdomar en känsla av stolthet och egenvärde. Parlamentet påpekar att motion dessutom har fysiskt och psykiskt positiva effekter som kan bidra till att ungdomarna klarar att sköta ett arbete.

62. Europaparlamentet understryker vikten av att EU sänder ut klara, ungdomsorienterade signaler, som har sin grund i faktiska politiska strategier inför Europavalet 2014.

63. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla fler initiativ för att stärka integrationen i EU. Parlamentet anmodar medlemsstaterna att ta upp kurser om EU-kunskap i sina läroplaner.

64. Europaparlamentet betonar vikten av att använda informations- och kommunikationsteknik, t.ex. sociala medier, med det uttalade syftet att stärka delaktigheten.

65. Europaparlamentet betonar att fler uppsökande program för marginaliserade grupper måste tas fram och att stöd måste ges till utveckling av strukturer och kommunikationskanaler i syfte att nå fler ungdomar, särskilt dem som är i farozonen för social utestängning.

66. Europaparlamentet understryker vikten av programmet Aktiv ungdom, som främjar aktivt medborgarskap, solidaritet och tolerans bland ungdomar.

67. Europaparlamentet betonar betydelsen av ungdomsorganisationer, som är den främsta kanalen för deltagande, och volontärer. Deras roll bör stärkas genom stödmekanismer, en lämplig rättslig ram och tydligt definierade rättigheter och skyldigheter, i enlighet med den europeiska stadgan för volontärers rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera politiskt och ekonomiskt stöd till ungdomsverksamhet, särskilt till ungdomsorganisationer som deltar i EU-projekt.

68. Europaparlamentet anser att den allra viktigaste prioriteringen för ungdomsstrategin under den kommande perioden är att se till att ungdomar ges möjlighet att leva ett självständigt liv. Därför uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att fokusera sitt ungdomspolitiska samarbete på alla ungdomars självständighet och delaktighet i samhället.

Allmänna principer

69. Europaparlamentet understryker vikten av att eliminera all slags diskriminering bland ungdomar på grund av t.ex. kön, ras eller etniskt ursprung, religion, funktionshinder, ålder och sexuell läggning.

70. Europaparlamentet betonar att kampen mot ojämlikhet mellan män och kvinnor och könsstereotyper bör vara en fast beståndsdel i en effektiv ungdomspolitik i syfte att förhindra och eliminera i synnerhet våld mot kvinnor.

71. Europaparlamentet betonar att ungdomarna måste ses som en prioriterad grupp i EU:s sociala vision, och det är viktigt att ha en direkt dialog med dem för att på så sätt stärka deras inflytande, utveckling, välbefinnande och sociala integration.

72. Europaparlamentet betonar behovet av att ge effektivt och individanpassat stöd till ungdomar med funktionshinder.

o

o o

73. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

(1) EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 21.

(2) EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(3) EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 77.

(4) Eurofound (2012), NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

(5) Eurofound (2012), NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.