P6_TA(2005)0203

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0141) [1],

- med beaktande av artikel 128 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0111/2005),

- med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0149/2005).

1. Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3. Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4. Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |

Ändring 1

Skäl 1a (nytt)

| Strukturen på de integrerade riktlinjerna bör få till följd att Lissabonstrategin blir effektivare, med vederbörliga hänsyn till den ekonomiska politiken samt social- och miljöpolitiken. |

Ändring 2

Skäl 2

(2) Vid Europeiska rådets möte i Lissabon år 2000 lanserades en strategi som syftar till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och högre grad av social sammanhållning samt långsiktiga sysselsättningsmål. Fem år senare är dock resultaten blandade. | (2) Vid Europeiska rådets möte i Lissabon år 2000 lanserades en strategi som syftar till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och kvalitativt bättre arbetstillfällen och högre grad av social sammanhållning och integration, med målet att uppnå full sysselsättning på lång sikt. Fem år senare har dock dessa mål inte på långt när uppnåtts, och det är uppenbart att det behövs väsentligen större ansträngningar för att de eftersträvade målen för sysselsättningen skall nås till 2010. |

Ändring 3

Skäl 3

(3) Om ett integrerat paket med riktlinjer för sysselsättningen och övergripande riktlinjer för den ekonomiska politiken läggs fram kan Lissabonstrategin om tillväxt och sysselsättning få en ny inriktning. Den europeiska sysselsättningsstrategin har en avgörande roll när det gäller genomförandet av sysselsättningsmålen i Lissabonstrategin. | (3) Om ett integrerat paket med riktlinjer för sysselsättningen och övergripande riktlinjer för den ekonomiska politiken läggs fram kan Lissabonstrategin om hållbar utveckling och sysselsättning få en ny inriktning, vilket ger nya impulser till miljödimensionen, och därmed kan målen i strategin uppnås. Tillsammans med målen för social sammanhållning och integration och en helhetssyn som bygger på jämställdhet mellan kvinnor och män och icke-diskriminering, utgör sysselsättningsmålen i Lissabonstrategin grunden för den europeiska sysselsättningsstrategin. |

Ändring 4

Skäl 4

(4) Enligt slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte den 22- 23 mars 2005 måste målen om full sysselsättning, kvalitet och produktivitet i arbetet samt social sammanhållning omsättas i tydliga prioriteringar, nämligen att få in och behålla flera människor i arbete och modernisera de sociala trygghetssystemen; förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga liksom flexibiliteten på arbetsmarknaderna samt att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter. | (4) Enligt slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte den 22- 23 mars 2005 måste målen om full sysselsättning, kvalitet, säkerhet och produktivitet i arbetet samt social sammanhållning och integration omsättas i tydliga prioriteringar, nämligen att få in flera människor på arbetsmarknaden genom att främja beslut som bidrar till att tillgodose behovet av att kunna kombinera arbete och privatliv, och till jämställdhet; förbättra arbetstagares anställbarhet och företags organisatoriska anpassningsförmåga, vilket kommer att öka flexibiliteten och säkerheten på arbetsmarknaderna; främja social integration genom arbetsinskolning för missgynnade arbetstagare, kvinnor, ungdomar och äldre samt öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter och genom att särskilt betona innovation och teknisk utveckling och utveckla nya områden för arbetsplatser. Allt detta kommer att utgöra en fast grund för modernisering och säkerställande av hållbara sociala trygghetssystem. |

Ändring 5

Skäl 5

(5) Riktlinjerna för sysselsättningen bör ses över i sin helhet endast vart tredje år, och uppdateringen av dem fortfarande bör under de mellanliggande åren fram till och med 2008 vara strikt begränsad. | (5) Riktlinjerna för sysselsättningen bör ses över i sin helhet endast vart tredje år men kan i undantagsfall uppdateras under de mellanliggande åren fram till och med 2008. |

Ändring 6

Skäl 6

(6) De rekommendationer för sysselsättningen som antogs av rådet den 14 oktober 2004 bör fortfarande vara giltiga som bakgrundsreferens. | (6) De rekommendationer för sysselsättningen som antogs av rådet den 14 oktober 2004 bör fortfarande vara giltiga som bakgrundsreferens och kompletteras med detta dokument. |

Ändring 7

Artikel 2

Alla aspekter av riktlinjerna skall beaktas i medlemsstaternas sysselsättningspolitik och avrapporteras i de nationella Lissabonprogram som skall läggas fram årligen. | Alla aspekter av riktlinjerna, som bör ges en bred tolkning i vilken de centrala aspekterna av social- och sysselsättningspolitiken ingår, skall beaktas i medlemsstaternas sysselsättningspolitik och en rapport om deras tillämpning och om hur dessa påverkar sysselsättningen i allmänhet, och särskilt sysselsättningen bland kvinnor och äldre personer skall läggas fram av medlemsstaterna. |

Ändring 8

Bilaga, del 1, stycke före riktlinje 16

Att uppnå full sysselsättning och minska arbetslösheten och sysslolösheten är nödvändigt och är möjligt genom åtgärder för att öka efterfrågan på och utbudet av arbetskraft. Detta går hand i hand med att arbete görs mera attraktivt, kvaliteten i arbetet och arbetsproduktivitetstillväxten förbättras och andelen fattiga arbetare minskar. Synergier mellan kvalitet i arbetet, produktivitet och sysselsättning bör utnyttjas till fullo. Beslutsamma åtgärder är nödvändiga för att stärka den sociala integrationen, förhindra uteslutning från arbetsmarknaden och stödja missgynnade människors integration i arbetslivet samt för att minska de regionala skillnaderna när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och arbetsproduktivitet, särskilt i regioner som släpar efter i utvecklingen. Lika möjligheter, bekämpning av diskriminering och integrering av ett jämställdhetsperspektiv är av avgörande betydelse för framsteg. | Att uppnå full sysselsättning och minska arbetslösheten och sysslolösheten är nödvändigt och är möjligt genom åtgärder för att öka efterfrågan på och utbudet av arbetskraft. Detta går hand i hand med att arbete görs mera attraktivt, kvaliteten i arbetet och arbetsproduktivitetstillväxten förbättras, vilket bidrar till den europeiska ekonomins konkurrenskraft. Synergier mellan kvalitet i arbetet, produktivitet och sysselsättning bör utnyttjas till fullo. Beslutsamma åtgärder, i form av bl.a. lämpliga beslut, är nödvändiga för att stärka den sociala integrationen, förhindra uteslutning från arbetsmarknaden och stödja missgynnade människors, kvinnors, ungdo mars och äldres integration i arbetslivet samt för att minska de regionala skillnaderna när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och arbetsproduktivitet, särskilt i regioner som släpar efter i utvecklingen. Lika möjligheter, även mellan legala invandrare och icke-invandrare, bekämpning av all sorts diskriminering och integrering av ett jämställdhetsperspektiv är av avgörande betydelse för framsteg i dessa frågor. |

Ändring 9

Bilaga, del 1, stycke före riktlinje 17

Att höja sysselsättningsnivåerna är det mest effektiva sättet att generera ekonomisk tillväxt och främja ekonomier utan social utslagning, samtidigt som det sörjs för ett skyddsnät för de människor som är oförmögna att arbeta. Att främja en ny livscykelinriktad syn på arbete och modernisera de sociala trygghetssystemen i syfte att sörja för att de är lämpliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till de föränderliga behoven i samhället är så mycket viktigare som antalet människor i arbetsför ålder väntas sjunka. Särskild vikt bör läggas vid att komma till rätta med de bestående skillnaderna i fråga om sysselsättning mellan kvinnor och män och den låga sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare och unga, som ett led i en ny generationsövergripande strategi. Åtgärder krävs också för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten som är dubbelt så stor som arbetslösheten totalt sett. De rätta förutsättningarna måste skapas för att underlätta framsteg när det gäller sysselsättningen, vare sig det är fråga om det första inträdet på arbetsmarknaden, en återgång till arbete efter ett uppehåll eller en önskan att förlänga arbetslivet. Kvalitet i arbetet, inbegripet löner och förmåner, arbetsvillkor, trygghet på arbetsplatsen, möjligheter till livslångt lärande och karriärutsikter, är av avgörande betydelse, liksom stöd och stimulans genom de sociala trygghetssystemen. Genomförandet av den europeiska pakten för ungdomsfrågor bör bidra till en livscykelinriktad syn på arbete. | Ekonomisk tillväxt gör det möjligt att höja sysselsättningsnivåerna och är den effektivaste grundvalen för en social ekonomi som främjar social integration, samtidigt som det sörjs för ett skyddsnät för de människor som är oförmögna att arbeta. Att främja en ny livscykelinriktad syn på arbete genom att skapa möjligheter till livslångt lärande och modernisera de sociala trygghetssystemen i syfte att sörja för att de är lämpliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till de föränderliga behoven i samhället är så mycket viktigare på grund av nya och föränderliga samhällsbehov, nya former av utslagning, särskilt våld i hemmen, och eftersom antalet människor i arbetsför ålder väntas sjunka. Lämpliga åtgärder bör vidtas och särskild vikt bör läggas vid att komma till rätta med de bestående skillnaderna i fråga om arbete och lön mellan kvinnor och män och den låga sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare och unga, som ett led i en ny generationsövergripande strategi. De rätta förutsättningarna måste skapas för att underlätta framsteg när det gäller sysselsättningen, vare sig det är fråga om det första inträdet på arbetsmarknaden, en återgång till arbete efter ett uppehåll eller en önskan att förlänga arbetslivet. Kvalitet i arbetet, inbegripet löner och förmåner, arbetsvillkor, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, trygghet på arbetsplatsen, möjligheter till livslångt lärande och karriärutsikter, är av avgörande betydelse, liksom stöd och stimulans genom skattesystemen och de sociala trygghetssystemen. Genomförandet av den europeiska pakten för ungdomsfrågor och en samordning av paktens initiativ bör bidra effektivt till ungdo mars yrkesmässiga och sociala integration och till solidaritet mellan generationer samt till att stärka den europeiska ekonomins konkurrenskraft på grundval av förmåga, kunskap och respekt för livscykeln. |

Ändring 10

Bilaga, del 1, riktlinje 17

Riktlinje: Främja en livscykelinriktad syn på arbete genom följande: ett förnyat försök att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga och minska ungdomsarbetslösheten; resoluta åtgärder för att undanröja skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och löner; bättre balans mellan arbete och privatliv, inbegripet tillhandahållande av tillgänglig barnomsorg och anhörigvård till rimliga priser; moderna pensions-och hälsovårdssystem som är lämpliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till de föränderliga behoven i samhället, så att deltagande i arbetslivet och ett längre arbetsliv kan stödjas, inbegripet lämpliga åtgärder som stimulerar till arbete och motverkar förtida avgång; arbetsvillkor som främjar ett aktivt åldrande (Integrerad riktlinje nr 17). Se också integrerad riktlinje nr 2 "Trygga ekonomisk hållbarhet". | Riktlinje: Anpassa arbetet till olika faser i människors liv genom följande: ett förnyat försök att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga och minska ungdomsarbetslösheten genom att tillhandahålla högkvalitativ och individuellt anpassad utbildning och yrkesutbildning till ungdomar; resoluta åtgärder för att bekämpa diskriminering på arbetsplatsen genom att undanröja skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller sysselsättning, arbetslöshet, löner och karriärmöjligheter och genom att göra det lättare för kvinnor som utsatts för våld i hemmet att få arbete; bättre balans mellan arbete och privatliv, genom att uppmuntra en jämlik fördelning av familjeansvaret, ge stöd åt ensamstående föräldrar, införa flexibla arbetsmodeller för både kvinnor och män, föräldraledighet och framför allt genom att tillhandahålla tillgänglig barnomsorg och anhörigvård till rimliga priser enligt de mål som fastställdes vid toppmötet i Barcelona 2002; moderna och bättre pensions- och hälsovårdssystem som är lämpliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till de föränderliga behoven i samhället, så att deltagande i arbetslivet och, på frivillig basis, ett längre arbetsliv kan stödjas, inbegripet lämpliga åtgärder som stimulerar till arbete och motverkar förtida avgång; arbetsvillkor som främjar ett aktivt åldrande, framför allt gradvis och flexibel pensionering; (Integrerad riktlinje nr 17). Se också integrerad riktlinje nr 2 "Trygga ekonomisk hållbarhet". |

Ändring 11

Bilaga, del 1, stycke före riktlinje 18

Att underlätta tillgången till arbete för arbetssökande, förebygga arbetslöshet och sörja för att de som blir arbetslösa fortsatt har nära anknytning till arbetsmarknaden samt öka deras anställbarhet är av stor betydelse för att öka deras deltagande och bekämpa social uteslutning. För detta krävs att hindren på arbetsmarknaden avlägsnas, vilket kan ske genom hjälp till effektivt jobbsökande, underlättande av tillträdet till utbildning och andra aktiva arbetsmarknadsåtgärder; vidare genom att se till att arbete lönar sig samt att arbetslöshet, fattigdom och sysslolöshetsfällor undanröjs. Särskilda åtgärder behövs för att främja missgynnade människors integration på arbetsmarknaden, inbegripet genom en utbyggnad av sociala tjänster och samhällsekonomiska åtgärder. Skillnaderna i arbetslöshet när det gäller missgynnade personer, både EU-medborgare och icke-EUmedborgare, är fortfarande alltför stora och bör minskas betydligt i enlighet med fastställda nationella mål. Att bekämpa diskriminering, främja tillgången till arbete för funktionshindrade och integrera migrerande personer och minoritetsgrupper är särskilt viktigt. | Att underlätta tillgången till arbete för arbetssökande, förebygga arbetslöshet och sörja för att de som blir arbetslösa fortsatt har nära anknytning till arbetsmarknaden samt öka deras anställbarhet är av stor betydelse för att öka samhällets deltagande i arbetsmarknaden och bekämpa social uteslutning. För detta krävs att hindren på arbetsmarknaden avlägsnas, vilket kan ske genom hjälp till effektivt jobbsökande, underlättande av tillträdet till utbildning och andra aktiva arbetsmarknadsåtgärder; vidare genom att se till att arbete lönar sig samt att arbetslöshet, fattigdom och sysslolöshetsfällor undanröjs. Särskilda åtgärder behövs för att främja missgynnade människors, kvinnors, ungdo mars och äldres integration på arbetsmarknaden, inbegripet genom en utbyggnad av sociala tjänster och samhällsekonomiska åtgärder. Skillnaderna i arbetslöshet när det gäller missgynnade personer, både EU-medborgare och icke-EUmedborgare, är fortfarande alltför stora och bör minskas betydligt i enlighet med fastställda nationella mål. Att bekämpa diskriminering i yrkeslivet, särskilt när det gäller möjligheter till anställning, utbildning och befordran och när det gäller arbetsvillkor, främja tillgången till arbete för funktionshindrade och integrera invandrare och minoritetsgrupper är särskilt viktigt. |

Ändring 12

Bilaga, del 1, riktlinje 18

Riktlinje: Sörja för att en arbetsmarknad som är öppen för alla står till förfogande för arbetssökande och missgynnade personer genom följande: aktiva, förebyggande arbetsmarknadsåtgärder, inbegripet genom att i god tid identifiera behov, bistå i arbetssökandet, vägledning och utbildning som ett led i personliga åtgärdsprogram, tillhandahålla de sociala tjänster som är nödvändiga för att stödja missgynnade människors integration på arbetsmarknaden samt medverka till en högre grad av social och territoriell sammanhållning och till utrotning av fattigdomen; fortlöpande översyn av skatte- och förmånssystem, inbegripet förvaltningen av förmåner och villkoren för dessa samt minskning av de höga effektiva marginalskattesatserna i syfte att se till att det lönar sig att arbeta och sörja för tillfredsställande sociala trygghetsnivåer. (Integrerad riktlinje nr 18). | Riktlinje: Sörja för att en arbetsmarknad som är öppen för alla står till förfogande för arbetssökande och missgynnade personer samt för kvinnor, ungdomar och äldre genom följande: aktiva, förebyggande sysselsättningsåtgärder för att motverka arbetslöshet, inbegripet genom att i god tid identifiera behov, söka nya källor till sysselsättning på områden som social- och hälsovård, miljö eller ny teknik, bistå i arbetssökandet, vägledning och utbildning samt omskolning som ett led i personliga åtgärdsprogram, tillhandahålla de sociala tjänster som är nödvändiga för att stödja missgynnade människors integration på arbetsmarknaden samt medverka till en högre grad av social och territoriell sammanhållning och till utrotning av fattigdomen; främja utvecklingen av den kooperativa sektorn och frivilligsektorn; fortlöpande översyn av skatte- och förmånssystem, inbegripet villkoren för och förvaltningen av dessa, samt minskning av de höga effektiva marginalskattesatserna i syfte att se till att det lönar sig att arbeta och sörja för och upprätthålla tillfredsställande sociala trygghetsnivåer. En särskild insats skall göras för personer med någon form av funktionshinder genom åtgärder för att främja deras möjligheter till sysselsättning och för att skapa en tillgänglig miljö. Åtgärder skall också vidtas för att främja invandrares fullständiga integration i samhället och i arbetslivet och för att undanröja rasism, alla former av diskriminering och trakassering på arbetsplatsen och i samhället. (Integrerad riktlinje nr 18). |

Ändring 13

Bilaga, del 1, riktlinje 19

Riktlinje: Förbättra förmågan att bemöta arbetsmarknadens behov genom följande: modernisering och förstärkning av arbetsmarknadsinstitutionerna, särskilt arbetsförmedlingarna; större öppenhet när det gäller sysselsättnings- och utbildningsmöjligheter på nationell nivå och på EU-nivå, så att rörligheten underlättas i hela Europa; bättre förutseende när det gäller färdighetsbehov samt utbudsbrister och flaskhalsar på arbetsmarknaden; passande förvaltning av ekonomisk migration. (Integrerad riktlinje nr 19). | Riktlinje: Förbättra hanteringen av sysselsättningsfrågor genom följande: modernisering och förstärkning av arbetsmarknadsinstitutionerna, särskilt arbetsförmedlingarna; större öppenhet och tillgänglighet när det gäller sysselsättnings-, utbildnings- och omskolningsmöjligheter på nationell nivå och på EU-nivå för att minska övergångstiden mellan arbeten; utökad språkundervisning så att rörligheten och kunskapsutbytet underlättas i hela Europa; bättre förutseende när det gäller färdighetsbehov samt utbudsbrister och flaskhalsar på arbetsmarknaden; passande och skyndsam förvaltning av migrationsrörelser i linje med Tammerforsagendan. (Integrerad riktlinje nr 19). |

Ändring 14

Bilaga, del 1, riktlinje 19a (ny)

| Riktlinje. Förebygga sjukdom i syfte att minska arbetskostnader och budgetunderskott i den allmänna sjukvården i syfte att minska antalet förtida pensionsavgångar på grund av permanent invaliditet och antalet pensionsavgångar till följd av arbetsplatsolyckor och yrkessjukdomar. (Integrerad riktlinje nr 19). |

Ändring 15

Bilaga, del 2, rubrik

Förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga liksom flexibiliteten på arbetsmarknaderna | Förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga liksom flexibiliteten och säkerheten på arbetsmarknaderna |

Ändring 16

Bilaga, del 2, stycke 1

Europa behöver förbättra sin förmåga att förutse, sätta igång och tillgodogöra sig ekonomiska och sociala förändringar. För detta krävs sysselsättningsfrämjande arbetskostnader, moderna former av arbetsorganisation och väl fungerande arbetsmarknader som möjliggör större flexibilitet i kombination med trygghet i arbetet för att möta företagens och arbetstagarnas behov. Detta bör också bidra till att förhindra uppkomsten av segmenterade arbetsmarknader och till att det odeklarerade arbetet minskar. | Europa behöver förbättra sin förmåga att förutse, sätta igång och tillgodogöra sig ekonomiska och sociala förändringar. För detta krävs sysselsättningsfrämjande arbetskostnader, moderna former av arbetsorganisation, livslångt lärande i större omfattning och väl fungerande arbetsmarknader som möjliggör större flexibilitet i kombination med trygghet i arbetet och möjlighet att kombinera arbete och familjeliv för att möta företagens och arbetstagarnas behov. Detta bör också bidra till att förhindra uppkomsten av segmenterade arbetsmarknader och till att svartarbetet minskar. |

Ändring 17

Bilaga, del 2, stycke 2

I dagens alltmer globaliserade ekonomi med öppnandet av marknader och det ständiga införandet av ny teknik, ställs både företag och arbetstagare inför behovet likaväl som möjligheten av att anpassa sig. Även om denna process med strukturella förändringar på det hela taget är gynnsam för både tillväxt och sysselsättning, medför den också förändringar som påverkar vissa arbetstagare och företag negativt. Företagen måste bli flexiblare, så att de kan bemöta plötsliga förändringar när det gäller efterfrågan på sina varor och tjänster, anpassa sig till ny teknik och vara i stånd att ständigt förnya sig för att förbli konkurrenskraftiga. De måste också bemöta ökad efterfrågan på kvalitet i arbetet som har att göra med arbetstagares personliga önskemål och förändringar av familjesituationen, och de kommer att behöva hantera en situation med en åldrande arbetskraft tvingas och flera unga anställda. För arbetstagarna blir arbetslivet alltmer komplicerat efterhand som arbetsmönstren blir mera varierade och oregelbundna och alltfler omställningar framgångsrikt måste klaras av under livscykeln. Med de snabba förändringarna av ekonomierna och den därmed förbundna omstruktureringen måste de klara av nya arbetsmetoder, inbegripet ökad användning av informations- och kommunikationsteknik och förändringar av sin sysselsättningsstatus, och vara inställda på livslångt lärande. Geografisk rörlighet är också nödvändig för att ta vara på arbetsmöjligheterna både i ett vidare perspektiv och i EU som helhet. | I dagens alltmer globaliserade ekonomi med öppnandet av marknader och det ständiga införandet av ny teknik, ställs både företag och arbetstagare inför behovet likaväl som möjligheten av att anpassa sig. Även om denna process med strukturella förändringar på det hela taget är gynnsam för både tillväxt och sysselsättning, medför den också förändringar som påverkar vissa arbetstagare och företag negativt. Företagen måste få möjlighet såväl att reagera flexiblare, så att de kan bemöta förändringar när det gäller efterfrågan på sina varor och tjänster, som att anpassa sig till ny teknik och visa sin innovationsförmåga så att de kan förbli konkurrenskraftiga. De bör också kunna tillgodose ökad efterfrågan på bättre kvalitet i arbetet som har att göra med arbetstagares personliga önskemål och förändringar av familjesituationen, och de kommer att behöva hantera en situation med en åldrande arbetskraft tvingas och flera unga anställda. För arbetstagarna blir arbetslivet alltmer komplicerat efterhand som arbetsmönstren blir mera varierade och oregelbundna och de måste utföra olika typer av arbete. Med de snabba förändringarna av ekonomierna och den därmed förbundna omstruktureringen måste de ges möjligheter att anpassa sig till nya arbetsmetoder, inbegripet ökad användning av informations- och kommunikationsteknik och förändringar av sin sysselsättningsstatus, och vara inställda på livslångt lärande. Geografisk rörlighet är också nödvändig för att ta vara på arbetsmöjligheterna både i ett vidare perspektiv och i EU som helhet. |

Ändring 18

Bilaga, del 2, riktlinje 20

Riktlinje: Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden genom följande: anpassning av arbetslagstiftningen, vid behov med en översyn av den flexibilitetsnivå som tillhandahålls genom avtal om anställning tills vidare respektive om tidsbegränsad anställning; bättre föregripande och positiv förvaltning av förändringar, inbegripet ekonomisk omstrukturering, framför allt förändringar som är förbundna med öppnandet av handeln, så att de sociala kostnaderna för förändringarna blir så små som möjligt och en anpassning underlättas; stöd till omställningar med anknytning till sysselsättningsstatus, inbegripet utbildning, verksamhet som egenföretagare, bildande av företag samt geografisk rörlighet; främjande och spridning av innovation och smidiga former för arbetets organisation, inbegripet bättre hälsa och säkerhet och olika former av anställnings- och arbetstidsarrangemang, i syfte att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet; anpassning till ny teknik på arbetsplatsen, beslutsamma åtgärder för att omvandla odeklarerat arbete till laglig sysselsättning. (Integrerad riktlinje nr 20). Se också integrerad riktlinje nr 4 "Främja större samstämmighet mellan den makroekonomiska politiken och strukturpolitiken". | Riktlinje: Främja ökad flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden samt främja goda relationer på arbetsmarknaden på grundval av oberoende och representativa fackföreningar och förbättrad information och förbättrade samråd med arbetstagare genom följande; anpassning och effektivisering av arbetslagstiftningen, vid behov med en översyn av den flexibilitets- och säkerhetsnivå som tillhandahålls genom avtal om anställning tills vidare respektive om tidsbegränsad anställning; bättre föregripande och positiv förvaltning av förändringar, inbegripet ekonomisk omstrukturering, framför allt förändringar som är förbundna med öppnandet av handeln, så att de sociala kostnaderna för förändringarna blir så små som möjligt och en anpassning till nya förutsättningar underlättas; stöd till omställningar med anknytning till sysselsättningsstatus, inbegripet utbildning, verksamhet som egenföretagare, bildande av företag samt geografisk rörlighet; främjande och spridning av innovation och smidiga former för arbetets organisation; effektiv minskning av antalet arbetsolyckor genom förbättrade åtgärder för att förebygga olycksrisker, framför allt genom överenskommelser på EU-nivå, och olika former av anställningsarrangemang och flexibla arbetstider, i syfte att förbättra anställningskvaliteten, produktiviteten i arbetet och förutsättningarna för att förena familjeliv och arbete; anpassning till ny teknik på arbetsplatsen, beslutsamma åtgärder för att omvandla svartarbete till laglig sysselsättning och bekämpa skuggekonomin. (Integrerad riktlinje nr 20). Se också integrerad riktlinje nr 4 "Främja större samstämmighet mellan den makroekonomiska politiken och strukturpolitiken". |

Ändring 19

Bilaga, del 2, stycket före riktlinje 21

I syfte att skapa så många arbetstillfällen som möjligt, bevara konkurrenskraften och bidra till den allmänna ekonomiska ramen bör den allmänna löneutvecklingen ligga i linje med produktivitetstillväxten under konjunkturcykeln och avspegla situationen på arbetsmarknaden. Det kan också bli nödvändigt att vidta åtgärder för att minska de indirekta arbetskostnaderna och att se över skattekilen, i syfte att underlätta skapandet av nya arbetstillfällen, särskilt för lågavlönade. | I syfte att skapa så många arbetstillfällen som möjligt, bevara konkurrenskraften och bidra till den allmänna ekonomiska ramen bör den allmänna löneutvecklingen ligga i linje med produktivitetstillväxten under konjunkturcykeln och avspegla situationen på arbetsmarknaden. Det vore också önskvärt att minska de indirekta arbetskostnaderna och att se över skattekilen, i syfte att underlätta skapandet av nya arbetstillfällen. |

Ändring 20

Bilaga, del 2, riktlinje 21

Riktlinje: Sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av lönekostnader och andra arbetskostnader genom följande: främjande av en lämplig ram för löneförhandlingssystemet med respekterande av arbetsmarknadsparternas roll, så att skillnaderna i fråga om produktivitets- och arbetsmarknadsutveckling avspeglas på sektorsnivå och på regional nivå; övervakning och, vid behov, översyn av strukturen på och nivån för de indirekta arbetskostnaderna samt av deras inverkan på sysselsättningen, särskilt för de lågavlönade och de som för första gången kommer in på arbetsmarknaden. (Integrerad riktlinje nr 21). Se också integrerad riktlinje nr 5 "Säkerställa att löneutvecklingen bidrar till makroekonomisk stabilitet och tillväxt". | Riktlinje: Sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av lönekostnader och andra arbetskostnader genom följande: främjande och upprätthållande av en lämplig ram för löneförhandlingssystemet, särskilt kollektivförhandlingar, med respekterande av arbetsmarknadsparternas roll, så att skillnaderna i fråga om produktivitets- och arbetsmarknadsutveckling avspeglas på nationell nivå, på sektorsnivå och på regional nivå med iakttagande av arbetsmarknadsparternas oberoende; övervakning och, vid behov, tillsammans med arbetsmarknadens parter, översyn av strukturen på och nivån för de indirekta arbetskostnaderna, främst socialförsäkringsavgifterna, samt övervakning av deras inverkan på sysselsättningen, särskilt för lågutbildade, ungdomar som för första gången kommer in på arbetsmarknaden, äldre som vill fortsätta att arbeta och funktionshindrade; särskilda åtgärder för att ta itu med den könsrelaterade löneklyftan inklusive effektivare genomförande av jämställdhetslagstiftning när det gäller lika lön, framtagande av tydlig och uppdaterad statistik och uppföljning av jämställdhetsplaner. (Integrerad riktlinje nr 21). Se också integrerad riktlinje nr 5 "Säkerställa att löneutvecklingen bidrar till makroekonomisk stabilitet och tillväxt". |

Ändring 21

Bilaga, del 3, riktlinje 22

Riktlinje: Utöka och förbättra investeringarna i humankapital genom följande: fastställande av effektiva strategier för livslångt lärande i enlighet med de åtaganden som gjorts på EU-nivå, inbegripet lämpliga stimulansåtgärder och kostnadsfördelningsmekanismer för företag, offentliga myndigheter och enskilda, särskilt i syfte att avsevärt minska antalet elever som slutar skolan för tidigt; ökat tillträde till grundläggande yrkesutbildning och till utbildning på sekundär- och högskolenivå, inbegripet lärlingsutbildning och utbildning i entreprenörskap; ökat deltagande i vidareutbildning och arbetsplatsutbildning under hela livscykeln, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare. (Integrerad riktlinje nr 22). Se också integrerad riktlinje nr 12 "Öka och förbättra investeringarna i forskning och utveckling". | Riktlinje: Utöka och förbättra investeringarna i humankapital genom följande: i samråd med arbetsmarknadens parter, fastställande av effektiva strategier för livslångt lärande i enlighet med de åtaganden som gjorts på EU-nivå, inbegripet lämpliga stimulansåtgärder och kostnadsfördelningsmekanismer för företag, den offentliga sektorn och enskilda, i syfte att fastställa och planera de åtgärder som krävs för att avsevärt minska antalet elever som slutar skolan för tidigt; ökat tillträde till grundläggande yrkesutbildning, utbildning på sekundär- och högskolenivå, yrkesutbildning vid sidan av universitet och högskolor, främjande av entreprenörskap på alla utbildningsnivåer och utnyttjande av informationssamhället och ny teknik; ökat deltagande i vidareutbildning och arbetsplatsutbildning under hela livscykeln, särskilt för lågutbildade, äldre arbetstagare, kvinnor, särskilt när de återvänder till arbetet, och anställda inom små och medelstora företag; främjande av utbytesprogram för lärare och elever mellan företag på nationell nivå och mellan medlemsstater. (Integrerad riktlinje nr 22). Se också integrerad riktlinje nr 12 "Öka och förbättra investeringarna i forskning och utveckling". |

Ändring 22

Bilaga, del 3, riktlinje 23

Riktlinje. Anpassa utbildningssystemen till nya kompetenskrav genom följande: bättre kartläggning av yrkesmässiga behov och nyckelkompetenser samt förutseende av framtida färdighetskrav; breddat utbud av utbildningsmöjligheter; skapa förutsättningar för genomblickbarhet när det gäller kvalifikationer och för deras faktiska erkännande samt godkännande av icke-formellt och informellt lärande; säkerställande av att utbildningssystemen är attraktiva, öppna och håller höga kvalitetsstandarder (Integrerad riktlinje nr 23). | Riktlinje. Anpassa utbildningssystemen till nya kompetenskrav genom följande: bättre kartläggning av yrkesmässiga behov och nyckelkompetenser samt förutseende av framtida färdighetskrav; stödja nära samarbete mellan näringslivet och utbildningsoch forskningscentra i syfte att skapa bästa möjliga innovationsklimat för europeiska företag; breddat utbud av utbildningsmöjligheter; skapa förutsättningar för genomblickbarhet när det gäller likvärdiga kvalifikationer och för deras faktiska erkännande samt godkännande av icke-formellt och informellt lärande; säkerställande av att utbildningssystemen är attraktiva, öppna och håller höga kvalitetsstandarder, inklusive system som passar de särskilda behoven hos personer som är missgynnade på arbetsmarknaden, särskilt kvinnor, ungdomar och äldre, samt särskilda insatser för att locka till sig studenter och forskare från tredjeländer (Integrerad riktlinje nr 23). |

Ändring 23

Bilaga, del 3, stycke efter riktlinje 23

De bör upprätta ett omfattande partnerskap för förändring med deltagande av parlamentsorgan och viktiga aktörer, inbegripet på regional och lokal nivå. Europeiska och nationella arbetsmarknadsparter bör spela en central roll. Medlemsstaterna bör fastställa åtaganden och mål i överensstämmelse med EU:s riktlinjer och rekommendationer. En god förvaltning kräver också öppenhet i fördelningen av administrativa och finansiella resurser. Medlemsstaterna bör i samförstånd med kommissionen utnyttja strukturfondsmedel, särskilt Europeiska socialfonden, för genomförande av den europeiska sysselsättningsstrategin och rapportera om de åtgärder som vidtas. Särskild vikt bör läggas vid att förstärka den institutionella och administrativa förmågan i medlemsstaterna. | De bör upprätta ett omfattande partnerskap för förändring med deltagande av parlamentsorgan och alla viktiga aktörer, på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Medlemsstaterna samt regionala och lokala aktörer bör fastställa åtaganden och kontrollerbara mål i överensstämmelse med EU:s riktlinjer och rekommendationer samt särskilda regionala och lokala behov. En god förvaltning kräver också öppenhet i fördelningen av administrativa och finansiella resurser. Medlemsstaterna och regionerna bör i samförstånd med kommissionen utnyttja strukturfondsmedel, särskilt Europeiska socialfonden, för genomförande av den europeiska sysselsättningsstrategin och rapportera om de åtgärder som vidtas. Särskild vikt bör läggas vid att förstärka den institutionella och administrativa förmågan i medlemsstaterna och regionerna. |

[1] Ännu ej offentliggjort i EUT.

--------------------------------------------------