Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om Europaåret för utvecklingssamarbete (2015) /* COM/2013/0509 final - 2013/0238 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Utvecklingssamarbetet har förändrats under de senaste årtiondena mot bakgrund av växande globala utmaningar och ömsesidigt beroende, ökande skillnader mellan utvecklingsländerna och tillkomst av nya aktörer i utvecklingsarbetet. År 2015 är ett avgörande år när det gäller utveckling: det är det sista året för att nå de gemensamt överenskomna millennieutvecklingsmålen och det år då viktiga beslut kommer att behöva fattas om det ramverk som ska ersätta dem. Då har det också gått fyra år sedan meddelandet om agendan för förändring[1] antogs, och 2015 kommer att vara en lämplig tidpunkt för att informera om de konkreta resultaten av reformen av utvecklingspolitiken enligt agendan. EU är den största givaren av offentligt utvecklingsbistånd (ODA) i världen och svarar för mer än hälften av allt stöd som ges i hela världen. EU:s starka engagemang för att stödja partnerländerna går tillbaka till 1957, när Romfördraget först inrättade en europeisk utvecklingspolitik. Lissabonfördraget gav utvecklingspolitiken en fast förankring genom det allmänna målet att avskaffa fattigdomen inom ramen för EU:s yttre åtgärder till stöd för dess intresse för en stabil och välmående värld. Utvecklingssamarbete är också en del av Europa 2020-strategin. Slutligen har viktiga EU-initiativ som en konsekvent politik för utveckling och biståndseffektivitet genomgående bidragit till att förbättra planeringen och genomförandet av EU:s utvecklingssamarbete. 2. ETT EUROPEISKT ÅR FÖR UTVECKLINGSSAMARBETE · Utmaningar Trots detta starka engagemang för att stödja partnerländerna saknar EU-invånarna ofta information om utvecklingssamarbete, varför det är nödvändigt och vilket mervärde utvecklingspolitiken har på EU-nivå. Eurobarometerundersökningen från oktober 2012 visar att det finns områden där okunnigheten är betydande. Exempelvis anger 53 % av de svarande att de inte vet någonting om vart EU:s stöd går (44 % känner inte till vart deras eget lands bilaterala stöd går)[2]. Undersökningen visade också att det personliga engagemanget minskar något och att uppfattningen om utvecklingssamarbetet och den betydelse som det tillmäts varierar mellan olika delar av EU. I en snabbt föränderlig värld behöver människor information om hur ett utåtriktat EU kan bidra till att säkerställa global hållbarhet. Det är viktigt att göra allmänheten mer medveten om vårt globala ömsesidiga beroende. I allmänhet vill de gärna förstå hur de kan påverka, och första steget mot handling är kunskap. Utvecklingspolitiken har genomgått ett paradigmskifte under de senaste åren. Man frångår det traditionella förhållandet mellan givare och mottagare, och i dag förskjuts tyngdpunkten i allt högre grad mot en global strategi för att anta utmaningar av ömsesidigt intresse som bygger på jämbördighet med partnerländerna. Icke desto mindre kräver EU:s utvecklingspolitiska mål ett offentligt åtagande. Med tanke på de påfrestningar som den globala krisen innebär kan till exempel en stark allmän opinion bidra till att nå målet med 0,7 % av BNP i utvecklingsbistånd[3]. Dessutom varierar betydelsen av utvecklingssamarbetet från en medlemsstat till en annan. Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 är en möjlighet att höja kunskapsnivån i alla medlemsstater. Insatserna kommer framför allt att riktas mot de olika nationella målgrupperna. Med detta i åtanke kommer medverkan från medlemsstaterna och EU:s representationskontor att vara av särskilt stor betydelse. Eftersom EU är en global aktör och förändringsaktör är det viktigt med fortsatt stöd för dess utvecklingspolitik. Det måste framgå att EU samordnar och samarbetar med medlemsstaterna och andra givare. Medborgarna är i stor utsträckning omedvetna om stödets effektivitet och de positiva effekter det har, och båda dessa aspekter måste framhållas i mindre tekniska termer. · Möjligheter Att Europaåret för utvecklingssamarbete anordnas just 2015 kommer att kräva betydande ytterligare ansträngningar, men innebär också en möjlighet till en EU-omfattande mobilisering både bland beslutsfattare och EU:s medborgare i allmänhet. Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 kan skapa ökad medvetenhet hos allmänheten och sätta fokus på EU:s roll för internationell utveckling. Det kan även höja kunskapsnivån hos befolkningen i stort om hur utveckling, hållbar utveckling, klimatförändringar, tryggad livsmedelsförsörjning, biologisk mångfald och andra relevanta frågor är kopplade till varandra och om hur detta påverkar de fattigaste människorna i världen samt främja en konsekvent politik. Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 kan inlemmas i alla kommunikationsinitiativ som medlemsstaterna och andra aktörer i utvecklingssamarbetet utan tvekan planerar särskilt för det året. Enligt undersökningen motsvaras det uppenbara behovet av att förbättra informationen om EU:s utvecklingssamarbete av en övergripande positiv syn hos allmänheten på att hjälpa de fattiga i partnerländer. Stödet för att hjälpa partnerländerna håller en jämn och hög nivå (85 %). Mer än sex av tio EU-invånare anser att stödet till partnerländerna bör ökas. Men kommunikationsstrategierna för EU:s utvecklingssamarbete måste alltid anpassas till nationella förhållanden. EU har ett brett och aktivt nätverk av icke-statliga organisationer för utvecklingssamarbete som har nära förbindelse med EU:s institutioner. De icke-statliga organisationerna spelar en nyckelroll när det gäller att vända sig till och involvera allmänheten. Den privata sektorn och internationella stiftelser spelar en allt aktivare roll i utvecklingssamarbetet, och internationella opinionsbildare är på väg att bli viktiga aktörer när det gäller utvecklingsbistånd. De är viktiga för att skapa synergieffekter, bland annat när det gäller att informera en bredare publik om utvecklingssamarbetet. Det täta nätverket av Europeiska unionens delegationer över hela världen gör det möjligt att samla in information om resultaten av EU:s utvecklingssamarbete och sprida den i partnerländerna. Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 kommer att bidra till att skapa en hävstångseffekt för den pågående insatsen för att kommunicera med medborgarna om EU:s utvecklingssamarbete. Det kommer att göra samarbetet synligare och dess resultatbaserade fokus tydligare. · Mål och föreslagna verksamheter Syftet med Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 är att informera allmänheten om EU:s utvecklingssamarbete samt att belysa dels vad Europeiska unionen redan kan uppnå i egenskap av världens största biståndsgivare, dels hur den skulle kunna göra ännu mer genom att utnyttja EU:s medlemsländers och institutioners gemensamma styrka. Europeiska utvecklingsåret 2015 syftar till att stimulera ett aktivt intresse hos EU-invånarna för utvecklingssamarbetet och främja en känsla av ansvar och möjligheter när det gäller deras deltagande i utformningen och genomförandet av politiken. Det kommer att öka medvetenheten om EU:s utvecklingssamarbete, som ger en rad olika fördelar inte bara för mottagarna utan även för alla i EU i en föränderlig och värld. De viktigaste budskap som ska förmedlas under året ska utgå från de nya meddelandena Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring och Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdomen och ge världen en hållbar framtid[4]. En bred strategi som omfattar både EU:s utvecklingssamarbete och humanitära bistånd kommer att antas för kommunikationen om EU:s bistånd under Europeiska utvecklingsåret 2015. Om möjligt kommer insatser för Europeiska utvecklingsåret 2015 att utformas och genomföras i samarbete med strategiska partner. Befintliga forum kommer att utnyttjas för att främja Europeiska utvecklingsåret 2015, men även innovativa partnerskap bör eftersträvas. All verksamhet bör ligga så nära som möjligt människorna i och utanför EU och lätt kunna förstås av dem. Särskilda målgrupper, bland annat ungdomar, kommer att beaktas i syfte att uppnå större effekt. I möjligaste mån kommer man att utnyttja befintliga kommunikationsinitiativ, t.ex. Europeiska utvecklingsdagarna, utbildning och information om utvecklingsfrågor (Dear), priser som Lorenzo Natali-priset eller publikationer om EU:s utvecklingssamarbete, t.ex. EuropeAids årsrapport. Verksamhet på andra politikområden, t.ex. yttre förbindelser, handel, utvidgning, sysselsättning och socialpolitik, utbildning och kultur, hälsa och jordbruk samt forskning och innovation, bidrar redan direkt eller indirekt till att främja utveckling. Kommissionen kommer att dra nytta av dessa verksamheter för att öka effekten av Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. Liksom tidigare Europaår kommer ytterligare åtgärder att omfatta informationskampanjer, konferenser, evenemang, initiativ, studier och undersökningar på europeisk, nationell, regional och lokal nivå för att förmedla budskapet och sprida information om EU:s utvecklingssamarbete och att bjuda in allmänheten att delta och bidra aktivt. Kommissionen kan fastställa andra åtgärder som ska bidra till målen för Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. Åtgärder inom ramen för Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 måste anpassas till behoven och omständigheterna i de enskilda medlemsstaterna. Lärdomar från tidigare Europaår kommer att beaktas. Medlemsstaterna uppmanas att utse en nationell samordnare för Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. De nationella samordnarna kommer att samråda nära med ett brett spektrum av berörda parter och kommer i tillämpliga fall att fungera som nationella programkontor eller kontaktpunkter för EU:s verksamhet. Åtgärder inom ramen för Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 som vidtas tillsammans med medlemsstaterna kommer att ta hänsyn till varje lands befintliga kommunikationsstrategier. Medlemsstaterna kommer alltså att uppmuntras att kommunicera om EU:s utvecklingssamarbete i vidaste bemärkelse. 3. Resultat av samråd med berörda parter I maj 2011, som svar på ett första förslag från den europeiska sammanslutningen av icke-statliga organisationer för stöd och utveckling (Concord), föreslog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att 2015 skulle utses till Europaåret för utvecklingssamarbete. I oktober 2012 uppmanade Europaparlamentet kommissionen att göra 2015 till Europaåret för utvecklingssamarbete och uttryckte sin förhoppning om att detta skulle kunna höja profilen för utvecklingssamarbetet. Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten har lämnat informella synpunkter på idén med Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. Europaparlamentet och medlemsstaterna har kontaktats informellt om att organisationen av Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 är en av punkterna på dagordningen för det ordinarie mötet i juni 2013 med medlemsstaternas generaldirektörer med ansvar för utveckling. Diskussioner om organisationen har hållits med den interinstitutionella arbetsgrupp för Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 som består av representanter för Concord, Europeiska ekonomiska sociala kommittén, Regionkommittén och medlemsstaterna samt ledamöter av Europaparlamentet. Planerna för Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 har översänts till forumet för utbildning och information om utvecklingsfrågor (Dear), vars syfte är att stärka de icke-statliga organisationernas kapacitet för att öka medvetenheten och utbilda och involvera den europeiska allmänheten i världsomspännande fattigdomsbekämpning och social integration. Innehållet i initiativet har fått ett positivt mottagande, och de allt fler förfrågningarna om mer information och det aktiva stödet tyder på att ett sådant år är mycket efterfrågat. Med tanke på de beröringspunkter Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 har med politiken för yttre förbindelser, har informella diskussioner också ägt rum med internationella organisationer. 4. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER · Rättslig grund Artikel 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt utgör den rättsliga grunden för utvecklingen och genomförandet av EU:s utvecklingspolitik, enligt definitionen i artikel 208. Enligt artikel 210 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen och medlemsstaterna, i syfte att främja att unionens och medlemsstaternas åtgärder kompletterar varandra och är effektiva, samordna sin politik inom området för utvecklingssamarbete och samråda med varandra om sina biståndsprogram, även inom internationella organisationer och på internationella konferenser. De kan vidta gemensamma åtgärder. Medlemsstaterna ska om det behövs bidra till att genomföra unionens biståndsprogram. Kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja samordningen. Huvudsyftet med förslaget till beslut om Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 är att öka allmänhetens medvetenhet om mervärdet av en europeisk dimension i samarbetet med tanke på det ömsesidiga beroendet på global nivå och förändringen av EU:s utvecklingspolitik. Detta mål omfattas av båda artiklarna ovan. · Subsidiaritetsprincipen Huvudansvaret för att öka allmänhetens medvetenhet om utvecklingsfrågor ligger hos medlemsstaterna. Åtgärder på unionsnivå kompletterar och understöder åtgärder som vidtas på nationell nivå, i enlighet med det politiska uttalandet Samarbete för kommunikation om Europa som undertecknades den 22 oktober 2008 av Europaparlamentet, rådet och kommissionen[5]. Europaåret för utvecklingssamarbete kräver multilaterala partnerskap, gränsöverskridande informationsutbyte och unionsomfattande spridning av god praxis, vilket medlemsstaterna inte i tillräcklig utsträckning kan uppnå. Detta i kombination med omfattningen av Europaåret för utvecklingssamarbete innebär att målen kan uppnås bättre på unionsnivå och att unionen därmed kan vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. · Proportionalitetsprincipen De åtgärder som ska vidtas under Europaåret går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. Förslaget är därför förenligt med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. 5. BUDGETKONSEKVENSER Flexibiliteten för årliga eller fleråriga prioriteringar – som bör bygga på kommissionens budgetposter och program – ger tillräcklig ekonomisk marginal för driften av Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 enligt den nuvarande preliminära planeringen (se bilaga). 2013/0238 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om Europaåret för utvecklingssamarbete (2015) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 209 och 210.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[6], med beaktande av Regionkommitténs yttrande[7], i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) Utvecklingssamarbete består i att främja mänsklig utveckling och tillgodose människors behov i alla avseenden, inbegripet kulturella aspekter[8]. (2) Europeiska unionen har tillhandahållit stöd för utvecklingssamarbete sedan 1957 och är den största givaren av offentligt utvecklingsbistånd i världen. (3) Lissabonfördraget har gett utvecklingspolitiken en fast förankring inom ramen för EU:s yttre åtgärder till stöd för EU:s intresse av välstånd och stabilitet internationellt. Utvecklingspolitiken bidrar också till att tackla andra globala utmaningar och till Europa 2020-strategin. (4) EU har varit ledande i utformningen och tillämpningen av begreppet konsekvens i utvecklingspolitiken, som syftar till att stärka synergieffekterna mellan EU:s politik på andra områden och utvecklingsmålen. (5) Kampen mot fattigdom är fortfarande det viktigaste målet för Europeiska unionens utvecklingspolitik, såsom den fastställs i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. (6) År 2000 enades världssamfundet om att åta sig att vidta konkreta åtgärder senast 2015 för att bekämpa fattigdomen, genom antagandet av de millennieutvecklingsmål som godkändes av unionen och dess medlemsstater. (7) Världen har genomgått stora förändringar under de senaste åren, inklusive betydande förskjutningar av den globala ekonomiska och politiska balansen. Nya aktörer, inbegripet privata och andra icke-statliga aktörer, har gjort sitt inträde på den globala arenan. Industri- och tillväxtländer svarar för den största delen av den globala bruttonationalprodukten, men tillväxtländerna har nu blivit den viktigaste drivkraften bakom den globala tillväxten och har redan en betydande inverkan på världsekonomin. (8) Fortsatt stöd för utvecklingssamarbete är av avgörande betydelse i en snabbt föränderlig värld. Omkring 1,3 miljarder människor lever fortfarande i extrem inkomstfattigdom och mångfalt fler får fortfarande inte humanitära utvecklingsbehov tillgodosedda. Ojämlikheten inom länder har ökat i de flesta delar av världen. Naturmiljön utsätts för allt mer stress, och utvecklingsländerna drabbas särskilt hårt av effekterna av klimatförändringen. Dessa utmaningar är universella och kopplade till varandra och och måste tas upp i alla länder i samverkan. (9) Diskussionerna om ramverket efter 2015 har inletts, och Europeiska kommissionen har lagt fram sina synpunkter i meddelandet Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdomen och ge världen en hållbar framtid[9]. Denna politiska åtgärd syftar till att råda bot på bristerna i den nuvarande ramen för utvecklingssamarbetet och utarbeta en gemensam strategi för att sammanföra fattigdomsbekämpning och strategier för hållbar utveckling i ett övergripande internationellt ramverk. Den bygger på kommissionens meddelande från 2011, Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: En agenda för förändring[10], som redan har lett till en genomgripande omställning av EU:s uttvecklingspolitik. (10) Ett europeiskt år för utvecklingssamarbete 2015 kommer i rätt tid för att öka allmänhetens medvetenhet om den gällande inriktningen för den europeiska utvecklingspolitiken. Information behövs om hur ett utåtriktat Europa kan bidra till att säkerställa global hållbarhet. Detta inbegriper att öka medvetenheten om det ömsesidiga beroendet på global nivå och att visa att utveckling är mer än bara stöd. (11) År 2015 bör ha stort symbolvärde och och stor effekt, eftersom det är det sista året för att uppnå de gemensamt överenskomna millennieutvecklingsmålen och därmed innebär ett unikt tillfälle att se över de internationella åtagandena från 2000. År 2015 kommer också att vara det år då ett viktigt internationellt beslut bör fattas om den utvecklingsram som ska ersätta millennieutvecklingsmålen under de närmaste årtiondena. (12) Samma år kan även vara en lämplig tidpunkt för att lägga fram resultaten av EU:s utvecklingspolitik enligt tillämpningen av principerna i den Agenda för förändring som kommissionen antog 2011. (13) Nyckeln till verkningsfulla åtgärder från unionens sida för utveckling är i hur hög grad åtgärderna har ett brett folkligt och politiskt stöd. Europaåret bör därför fungera som en katalysator för att öka medvetenheten, intensifiera arbetet och utbyta bästa metoder mellan medlemsstater, lokala och regionala myndigheter, det civila samhället, arbetsmarknadens parter och internationella organ och organisationer som arbetar med utvecklingsfrågor. Det bör också bidra till att fokusera den politiska uppmärksamheten och mobilisera alla berörda parter för att föra fram och främja ytterligare åtgärder och initiativ på EU-nivå och medlemsstatsnivå, i samarbete med stödmottagarna för utvecklingsstöd och deras företrädare. (14) Eurobarometerundersökningen från oktober 2012[11] visade starkt stöd från EU:s invånare för att hjälpa människor i partnerländerna (85 %). Trots det rådande ekonomiska klimatet anser mer än sex av tio EU-invånare att stödet till befolkningsgrupper i partnerländerna bör ökas. Samtidigt visade Eurobarometern tydligt att kunskapen om EU:s utvecklingssamarbete brister, vilket visar på att bättre kommunikation behövs. (15) I sin resolution av den 23 oktober 2012[12] uppmanade Europaparlamentet kommissionen att göra 2015 till Europaåret för utvecklingssamarbete och uttrycker sin förhoppning om att detta skulle kunna höja profilen för utvecklingssamarbetet. (16) Effektiv samordning mellan alla parter som bidrar på unionsnivå och nationell, regional och lokal nivå är en förutsättning för att ett europeiskt år för utvecklingssamarbete ska bli verkningsfullt. Lokala och regionala partner har en särskild roll att spela när det gäller att främja EU:s utvecklingspolitik. (17) Eftersom det socioekonomiska och kulturella sammanhanget och känsligheten skiljer sig åt mellan länder måste en del av verksamheten inom ramen för Europaåret decentraliseras till nationell nivå, i enlighet med artikel 58 i budgetförordningen[13]. Fastställandet av politiska prioriteringar på nationell nivå bör dock samordnas av kommissionen, för att säkerställa att prioriteringarna överensstämmer med de strategiska målen för Europaåret för utvecklingssamarbete. (18) Deltagande i de aktiviteter under det europeiska året som ska finansieras bör vara öppet för medlemsstaterna och de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i ramavtalet respektive beslut av associeringsrådet. (19) Samstämmighet och komplementaritet med unionens övriga åtgärder bör garanteras, särskilt med förordningen om ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete, inbegripet programmet för utbildning och information om utvecklingsfrågor (Dear), Europeiska utvecklingsfonden (EUF), det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (EGPI) och EU:s övriga finansieringsinstrument för yttre åtgärder i de fall dessa är relevanta för utvecklingspolitiken. (20) Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionerliga åtgärder under hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oegentligheter, krav på återbetalning av belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 966/2012[14] om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget. (21) I syfte att optimera effektiviteten och ändamålsenligheten av de verksamheter som planeras för Europaåret för utvecklingssamarbete är det viktigt att vissa förberedande åtgärder genomförs 2013 och 2014. (22) Kommissionen har redan tagit flera olika initiativ för att främja utvecklingspolitik och informera allmänheten om sitt utvecklingssamarbete. De befintliga initiativen bör utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt för Europaåret för utveckling 2015. (23) Huvudansvaret för att öka allmänhetens medvetenhet om utvecklingsfrågor ligger hos medlemsstaterna. Åtgärder på unionsnivå kompletterar och understöder åtgärder som vidtas på nationell nivå, i enlighet med det politiska uttalandet Samarbete för kommunikation om Europa som undertecknades den 22 oktober 2008 av Europaparlamentet, rådet och kommissionen[15]. (24) Europaåret för utvecklingssamarbete kräver multilaterala partnerskap, gränsöverskridande informationsutbyte och unionsomfattande spridning av god praxis, vilket medlemsstaterna inte i tillräcklig utsträckning kan uppnå. Detta i kombination med omfattningen av Europaåret för utvecklingssamarbete innebär att målen kan uppnås bättre på unionsnivå och att unionen därmed kan vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen som anges i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Syfte 2015 ska benämnas Europaåret för utvecklingssamarbete (nedan kallat Europaåret). Artikel 2 Mål Det allmänna syftet med Europaåret ska vara: – Att informera EU:s invånare om EU:s utvecklingssamarbete samt att belysa dels vad Europeiska unionen redan kan uppnå i egenskap av världens största biståndsgivare, dels hur den skulle kunna göra ännu mer genom att utnyttja EU:s medlemsländers och institutioners gemensamma styrka. – Att stimulera EU:s invånares aktiva intresse för utvecklingssamarbete och främja en känsla av ansvar och möjligheter när det gäller deras deltagande i utformningen och genomförandet av politiken. – Att öka medvetenheten om EU:s utvecklingssamarbete, som ger en rad olika fördelar inte bara för mottagarna utan även för EU:s invånare i en föränderlig och värld. Artikel 3 Initiativ 1. De åtgärder som vidtas för att uppnå de mål som anges i artikel 2 kan omfatta följande initiativ på unionsnivå eller nationell, regional eller lokal nivå i enlighet med vad som anges i bilagan till detta beslut: – PR-kampanjer för att sprida de viktigaste budskapen som riktar sig till allmänheten eller till särskilda målgrupper, till exempel genom sociala medier. – Anordnande av konferenser, evenemang och initiativ med alla berörda parter för att främja ett aktivt deltagande och debatt och för att öka medvetenheten på europeisk nivå. – Konkreta initiativ i medlemsstaterna för att främja Europaårets mål, framför allt genom informationsutbyte och utbyte av erfarenheter och goda metoder mellan nationella, regionala och lokala myndigheter och andra organisationer. – Genomförande av de studier och undersökningar och spridning av deras resultat. 2. Kommissionen kan fastställa andra åtgärder som är i linje med Europaårets mål och tillåta att hänvisningar till Europaåret används vid marknadsföringen av dessa, förutsatt att de bidrar till att uppnå de mål som anges i artikel 2. Artikel 4 Samordning med medlemsstaterna 1. Varje medlemsstat uppmanas att utse en nationell samordnare som organiserar landets medverkan i Europaåret och att informera kommissionen om denna utnämning. 2. De nationella samordnarna ska, i nära samordning med kommissionen, samråda och samarbeta med ett brett urval av berörda parter, bland annat det civila samhället, de nationella parlamenten, arbetsmarknadens parter och, i tillämpliga fall, de nationella programkontoren eller kontaktpunkterna för relevanta EU-program. 3. Senast den 1 juni 2014 uppmanas medlemsstaterna att till kommissionen översända sina föreslagna arbetsprogram, som i detalj ska ange de nationella verksamheter som planeras för Europaåret för utvecklingssamarbete, i enlighet med de mål som anges i artikel 2 och den detaljerade beskrivningen av åtgärderna som anges i bilagan. 4. Innan den godkänner arbetsprogrammen ska kommissionen i enlighet med budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser kontrollera att de verksamheter som bedrivs överensstämmer med de mål som fastställs i detta beslut. Artikel 5 Deltagande länder Deltagande i Europaårets verksamhet som ska finansieras ska vara öppet för följande länder: – Medlemsstater. – Kandidatländer som omfattas av en strategi inför anslutningen, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i ramavtalet respektive associeringsrådens beslut. Artikel 6 Samordning på unionsnivå och genomförande 1. Kommissionen ska genomföra detta beslut på unionsnivå, särskilt genom att anta nödvändiga finansieringsbeslut i enlighet med förordningarna om inrättande av de finansieringsinstrument som är relevanta för de berörda åtgärderna. 2. Kommissionen ska samarbeta nära med medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och organ och sammanslutningar som arbetar med utvecklingsfrågor. 3. Kommissionen ska sammankalla möten för de nationella samordnarna för att samordna genomförandet av Europaåret och utbyta information om genomförandet på EU-nivå och nationell nivå. 4. Kommissionen ska sammankalla möten mellan berörda parter och företrädare för europeiska organisationer eller organ som är verksamma inom utvecklingsområdet och kan bistå kommissionen i genomförandet av Europaåret på unionsnivå. 5. Kommissionen ska prioritera temat för Europaåret i kommunikationsverksamheten för sina representationer i medlemsstaterna och Europeiska unionens delegationer i partnerländerna. Likaså ska de relevanta nätverk på unionsnivå som får stöd från unionens allmänna budget för sina driftskostnader prioritera Europaårets tema i sina arbetsprogram. Artikel 7 Samstämmighet och komplementaritet I enlighet med förordningarna om inrättande av de finansieringsinstrument som är relevanta för åtgärderna i fråga, ska kommissionen se till att de åtgärder som föreskrivs i detta beslut stämmer överens med andra europeiska, nationella eller regionala program och initiativ som bidrar till att uppnå målen för Europaåret, och till fullo kompletterar gällande befintliga initiativ och resurser på unionsnivå och på nationell och regionala nivå. Artikel 8 Särskilda bestämmelser om finansiellt och icke-finansiellt stöd 1. Åtgärder som är unionsomfattande och som avses i del A i bilagan ska ge upphov till upphandlingskontrakt eller tilldelning av bidrag som finansieras med medel från Europeiska unionens allmänna budget i enlighet med avdelning V och avdelning IV i budgetförordningen. 2. Åtgärder som är unionsomfattande och som avses i del B i bilagan kan samfinansieras via Europeiska unionens allmänna budget. 3. Kommissionen får tilldela samfinansiering för varje nationellt samordnande organ i enlighet med det förfarande som anges i del C i bilagan. 4. När så är lämpligt, och utan att det påverkar deras mål och budget, kan befintliga program som bidrar till att främja utveckling stödja Europaåret. 5. Icke-finansiellt stöd får i enlighet med artikel 3.2 beviljas av kommissionen för verksamheter som bedrivs av offentliga eller privata organisationer. Artikel 9 Skydd av unionens ekonomiska intressen 1. När åtgärder som genomförs enligt detta beslut finansieras ska kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att garantera att unionens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom ändamålsenliga kontroller och, där oegentligheter uppdagats, med indrivning av felaktigt utbetalda belopp och, när så är lämpligt, med verkningsfulla, proportionerliga och avskräckande administrativa eller ekonomiska sanktioner. 2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering inom ramen för beslutet. 3. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får genomföra undersökningar, inklusive kontroller på plats och inspektioner, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som fastställs i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)[16] och i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[17] i syfte att fastställa huruvida det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med ett avtal eller beslut om bidrag eller ett kontrakt som finansieras genom beslutet. Artikel 10 Övervakning och utvärdering Senast den 31 december 2016 ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den övergripande bedömningen av de initiativ som detta beslut avser. Artikel 11 Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft den tjugoförsta dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande BILAGA Närmare bestämmelser för de åtgärder som avses i artikel 3 Genomförandet av Europaåret kommer att inriktas på en bred unionsomfattande informations- och PR-kampanj som kompletteras av åtgärder från medlemsstaternas sida. Både unionens och medlemsstaternas åtgärder kan också involvera det civila samhället, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter i syfte att skapa en känsla av ägarskap bland huvudaktörerna. Unionen kommer att ge ekonomiskt stöd, inbegripet skriftligt tillstånd att använda logotypen när denna har tagits fram samt annat material som är förknippat med Europaåret, till initiativ som tas av offentliga eller privata organisationer, där de garanterar kommissionen att initiativen i fråga kommer att genomföras 2015 och sannolikt kan bidra till att Europaårets mål uppnås. A. DIREKTA UNIONSINITIATIV Finansieringen kommer i allmänhet att vara i form av direktinköp av varor och tjänster inom ramen för befintliga ramavtal. Den kan även ta formen av bidrag. Initiativ kan inbegripa: – Informations- och främjandekampanjer, inbegripet: – Produktion och spridning av audiovisuellt och tryckt material som återspeglar budskapen i artikel 2. – Mycket synliga evenemang och forum för utbyte av erfarenheter och bra lösningar. – Åtgärder för att uppmärksamma resultaten och ge mer synlighet åt Europeiska unionens program, system och initiativ som bidrar till målen för Europaåret. – Inrättande av en webbplats på Europaservern (http://europa.eu/index_en.htm) särskilt för åtgärder som vidtagits inom ramen för Europaåret. – Andra initiativ: – Språktjänster (översättning, tolkning, flerspråkig information). – Undersökningar och revisioner på unionsnivå för att bedöma och rapportera om förberedelsen, ändamålsenligheten i och effekterna av Europaåret. B. MEDFINANSIERING AV UNIONSINITIATIV Mycket synliga evenemang med hög profil vars syfte är att upplysa om målen för Europaåret och som eventuellt organiseras i samarbete med de medlemsstater som innehar ordförandeskapet i rådet under 2015, kan få EU-stöd med upp till 80 % av de slutliga kostnaderna för verksamheten. C. MEDFINANSIERING AV MEDLEMSSTATERNAS INITIATIV Varje nationellt samordnande organ kan lämna in ett arbetsprogram för medfinansiering från unionen för att göra PR för Europaåret. Arbetsprogrammet ska innehålla en beskrivning av de av det nationella samordnande organets särskilda åtgärder som ska finansieras. Ansökan ska åtföljas av en detaljerad framtida budget, där de sammanlagda kostnaderna redovisas för de initiativ eller det arbetsprogram som föreslås, tillsammans med beloppen och källor till eventuell medfinansiering. EU:s slutliga medfinansiering får uppgå till högst 80 % av de slutliga kostnaderna för verksamheten. Kommissionen ska fastställa vägledande belopp som ska tillhandahållas för medfinansiering för varje nationellt samordnande organ samt sista ansökningsdag. I kriterierna ska man ta hänsyn till befolkning, levnadskostnader och ett fast belopp per medlemsstat som behövs för att garantera verksamhet på miniminivå. FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ av förslag eller initiativ 1.4. Mål 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerad metod för genomförandet 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av administrativ karaktär 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag från tredje part 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[18] 1.3. Typ av förslag eller initiativ R Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd efter ett pilotprojekt/en förberedande åtgärd[19] ¨ Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Inga fleråriga strategiska mål med tanke på att initiativet är ett Europaår 1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs Specifikt mål nr 1. Att informera EU:s invånare om EU:s utvecklingssamarbete samt att belysa dels vad Europeiska unionen redan kan uppnå i egenskap av världens största biståndsgivare, dels hur den skulle kunna göra ännu mer genom att utnyttja EU:s medlemsländers och institutioners gemensamma styrka. 2. Att stimulera ett aktivt intresse hos allmänheten för utvecklingssamarbetet och främja en känsla av ansvar och möjligheter när det gäller deras deltagande i utformningen och genomförandet av politiken. 3. Att öka medvetenheten om EU:s utvecklingssamarbete, som ger en rad olika fördelar inte bara för mottagarna utan även för allmänheten i en föränderlig värld där det ömsesidiga beroendet ökar allt mer. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen Kapitel 21 08 — Politisk strategi och samordning för politikområdet utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna. Kapitel 19 11 — Strategi för och samordning av verksamheten inom politikområdet yttre förbindelser 1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs. 1. Informations- och PR-kampanj för att i högre grad synliggöra EU:s utvecklingssamarbete och inverkan av unionens utvecklingspolitik på medborgarnas vardag. 2. Allmänheten har reagerat positivt och spelar en aktiv roll när det gäller att organisera Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. 1. Nivå för invånarnas allmänna medvetenhet och kunskap om ramen för utvecklingssamarbetet efter millenieutvecklingsmålen, utvecklingspolitiska åtgärder och utvecklingsinstrument (genom Eurobarometer och TR-AID). 2. Antal resultat inom ramen för mediebaserade kampanjer, konferenser/evenemang och aktiviteter som anordnas tillsammans med det civila samhällets organisationer och icke-statliga aktörer. 3. Nivå av deltagande från invånarnas sida som uppnås genom verksamheter under Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt På kort sikt: informera allmänheten om EU:s utvecklingssamarbete samt visa vilka resultat EU kan uppnå i egenskap av världens största biståndsgivare. På lång sikt: öka medvetenheten om EU:s utvecklingssamarbete, som ger en rad olika fördelar inte bara för mottagarna utan även för EU:s invånare i en föränderlig värld där det ömsesidiga beroendet ökar allt mer. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå Att i linje med behoven på kort och lång sikt ge en möjlighet för medlemsstaterna och berörda parter på olika nivåer att genomföra och formulera EU:s politik för utvecklingssamarbete och externa instrument. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder De tidigare Europaåren har visat sitt värde som ett ändamålsenligt instrument för att öka medvetenheten som dels har påverkat både allmänhet och spridningsorganisationer, dels har skapat samverkanseffekter mellan olika interventionsområden på EU- och medlemsstatsnivå. 1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter Både EG som helhet och andra EU-institutioner har ett stort antal olika instrument till sitt förfogande när det gäller att informera om att främja EU:s utvecklingssamarbete, t.ex. Dear-programmet som förvaltas av kommissionen. 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen R Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid – R Förslaget eller initiativet ska gälla från den 1 januari 2015 till den 31 december 2015. – R Det påverkar resursanvändningen från 2013 till 2015. ¨ Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid – Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, – beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. 1.7. Planerad metod för genomförandet[20] För 2013 års budget R Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen ¨ Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till – ¨ genomförandeorgan – ¨ organ som inrättats av unionen[21] – ¨ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning – ¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen ¨ Delad förvaltning med medlemsstaterna ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer ¨ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka) Från 2014 års budget R Direkt förvaltning som sköts av kommissionen – ¨ genom dess avdelningar, inklusive personal vid unionens delegationer – ¨ Av genomförandeorganen. ¨ Delad förvaltning med medlemsstaterna R Indirekt förvaltning genom delegering till – ¨ tredjeländer eller organ som de har utsett – ¨ internationella organisationer och deras underordnade organ, – ¨ EIB och Europeiska investeringsfonden – ¨ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen – R offentligrättsliga organ – R privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier – ¨ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier – ¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten – Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar - På EU-nivå kommer medel att förvaltas genom direkt förvaltning som sköts av kommissionen. - På medlemsstaternas nationella nivå kommer ekonomiska medel att förvaltas indirekt av nationella samordningsorgan som fastställs av Europeiska unionens medlemsstater. 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder - Efterhandsutvärdering - Arbetsprogram för Europaåretet för utvecklingssamarbete - Om inrättande av en styrkommitté 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.2.1. Risker som identifierats - Godtagande av EU:s utvecklingssamarbete minskar - Överdrivna förväntningar på inverkan av Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 - Bristande engagemang från berörda parter - Aktiviteter riktade till allmänheten är olämpliga - Ingen beteendeförändring - Begränsat samarbete från medierna eller till och med negativ täckning från mediernas sida 2.2.2. Uppgifter om det kontrollsystem som inrättats 2.2.3. Uppskattning av kostnaderna och fördelarna med kontrollerna och bedömning av den förväntade graden av risk för fel - Dialog med det civila samhällets organisationer, medlemsstaterna och EU:s institutioner vid förberedelse och genomförande av Europaåret - Regelbunden riskbedömning under styrkommittén 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Ange befintliga eller planerade förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder. 1. När åtgärder som genomförs enligt detta beslut finansieras ska kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och, där oegentligheter uppdagats, med indrivning av felaktigt utbetalda belopp och, när så är lämpligt, med effektiva, proportionerliga och avskräckande administrativa eller ekonomiska sanktioner. 2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering inom ramen för det beslutet. 3. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får genomföra undersökningar, inklusive kontroller på plats och inspektioner, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som fastställs i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)[22] och i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[23] i syfte att fastställa huruvida det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med ett avtal eller beslut om bidrag eller ett kontrakt som finansieras genom beslutet. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Befintliga budgetposter Ska anges i ordningsföljden rubriker och budgetposter i den fleråriga budgetramen. Rubrik i den fleråriga budget­ramen || Budgetrubrik || Typ av utgifter || Bidrag || Diff./icke-diff. ([24]) || Från Efta­länder[25] || Från kandidat­länder[26] || Från tredje­länder || I den mening som avses i artikel 21.2 b i budget­förordningen IV – Yttre förbindelser || 21 08 02 – Samordning och upplysning i frågor som rör utveckling, || Diff. || Nej || Ja || Nej || Nej IV – Yttre förbindelser || 19 11 03 – Europeiska unionen i världen || Diff. || Nej || Ja || Nej || Nej · Nya budgetrubriker som föreslås Ska anges i ordningsföljden rubriker och budgetposter i den fleråriga budgetramen. Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av utgifter || Bidrag Antal [...] [rubrik..........................................................] || Diff./icke-diff. || Från Efta­länder || Från kandidat­länder || Från tredje­länder || I den mening som avses i artikel 21.2 b i budget­förordningen || [...] [XX.ÅÅ.ÅÅ.ÅÅ] || || Ja/Nej || Ja/Nej || Ja/Nej || Ja/Nej 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna Inga ytterligare medel söks för Europaåret för utvecklingssamarbete. Flexibiliteten för årliga prioriteringar baserad på budgetposter och program för Generaldirektoratet för utveckling och samarbete EuropeAid enhet 04 ger tillräcklig marginal för att genomföra Europaåret med en budget i storleksordningen 15 miljoner euro. Det totala beloppet för Europaåret omfattar utgifter för att förbereda och genomföra insatser under året.[27] Därför är de införda beloppen endast avsedda som information. 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || Nummer || IV budgetpost – Yttre förbindelser GD: Devco || || || Budget­år 2013 || Budget­år 2014 || Budget­år n[28] || Budget­år n+1 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT  Driftsanslag || || || || || || || || Budgetrubrik (nr) 21 08 02 || Åtaganden || (1) || 4,980 || 7,500 || || || || || || 12,480 Betalningar || (2) || 1,800 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,270 Budgetrubrik (nr) 19 11 03 || Åtaganden || (1a) || 1,490 || || || || || || || 1,490 Betalningar || (2a) || 0,700 || || || || || || || 0,700 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program[29] || || || || || || || || Budgetrubrik (nr) || 19 01 04 02 11 eller 21 01 04 01 11 eller 21 01 04 04 || (3) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 Totala anslag för GD Devco || Åtaganden || = 1 + 1a + 3 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Betalningar || = 2 + 2a +3 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 6,470 || 7,500 || || || || || || 13,970 Betalningar || (5) || 2,500 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,970  TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 TOTALA anslag för RUBRIK 4 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || = 4 + 6 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Betalningar || = 5 + 6 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet: TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || || Betalningar || (5) || || || || || || || ||  TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || || || || || || || || TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) || Åtaganden || = 4 + 6 || || || || || || || || Betalningar || = 5 + 6 || || || || || || || || Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || Budget­år 2013[30] || Budget­år 2014[31] || Budget­år N[32] || Budget­år n+1 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT GD: Devco ||  Personalresurser || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651  Övriga administrativa utgifter || || || || || || || || GD Devco totalt || Anslag || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || Budgetår 2013 || Budgetår 2014 || Budgetår n || Budgetår n+1 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 7,255 || 8,285 || 0,531 || || || || || 16,071 Betalningar || 3,285 || 4,605 || 6,711 || 1,470 || || || || 16,071 Kostnaderna för administration, däribland i form av personalresurser, kommer att garanteras genom interna omplaceringar inom GD Devco. 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – R Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Mål-, åtgärds- och resultatbeteckning ò || || || Budgetår 2013 || Budgetår 2014 || Budgetår n || Budgetår n+1 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT RESULTAT Typ[33] || Genomsnittliga kostnader || Nr || Kostnad || Nr || Kostnad || Nr || Kostnad || Nr || Kostnad || Nr || Kostnad || Nr || Kostnad || Nr || Kostnad || Nr totalt || Totala kostnader Specifikt mål nr 1[34] Att informera EU:s invånare om EU:s utvecklingssamarbete och i synnerhet visa dels vad Europeiska unionen redan kan uppnå i egenskap av världens största biståndsgivare, dels hur den skulle kunna göra ännu mer genom att utnyttja EU:s medlemsländers och institutioners gemensamma styrka. || || || || || || || || || || || || || || || || Mediekampanj: pressmeddelanden på video, korta videofilmer, webbplats, PR, seminarier för journalister sociala medier och etc. || || || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 Delsumma för specifikt mål nr 1 || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 Specifikt mål nr 2. Att stimulera ett aktivt intresse hos allmänheten för utvecklingssamarbetet och främja en känsla av ansvar och möjligheter när det gäller deras deltagande i utformningen och genomförandet av politiken. || || || || || || || || || || || || || || || || Konferenser och evenemang: inledande och avslutande konferens, föreläsningar, evenemang på hög nivå, sidoevenemang osv. || || || 2 || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 Delsumma för specifikt mål nr 2 || 2. || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 Specifikt mål nr 3. Att öka medvetenheten om EU:s utvecklingssamarbete, som ger en rad olika fördelar inte bara för mottagarna utan även för EU:s invånare i en föränderlig värld där det ömsesidiga beroendet ökar allt mer. || Workshoppar, medvetandehöjande evenemang i medlemsstaternas visuella identitet, säljfrämjande material, publikationer och tryckning, studier, stöd till icke-statliga organisationer och medlemsstater osv. || || || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 Delsumma för specifikt mål nr 3 || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 TOTALA KOSTNADER || 11 || 6,470 || 8 || 7,500 || || || || || || || || || || || 19 || 13,970 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av administrativ karaktär 3.2.3.1. Sammanfattning – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte användning av administrativa anslag – R Förslaget/initiativet kräver användning av administrativa anslag, enligt redogörelsen nedan: Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || Budgetår 2013 || Budgetår 2014 || Budgetår n[35] || Budgetår n+1 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Övriga administrativa utgifter || || || || || || || || Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Belopp utanför RUBRIK 5[36] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || || || || || || || || Övriga utgifter av administrativ karaktär || || || || || || || || Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || TOTALT || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Anslag för personalresurser som krävs för att samordningsenheten ska kunna organisera Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 kommer att täckas med anslagen från generaldirektoratet som redan arbetar med förvaltningen av åtgärden och/eller har omfördelats inom generaldirektoratet, vid behov tillsammans med ytterligare anslag som kan beviljas ansvarigt generaldirektorat inom den årliga anslagstilldelningen och mot bakgrund av budgetbegränsningarna. 3.2.3.2. Beräknat personalbehov – R Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk. – ¨ Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Uppgifterna ska uttryckas i heltidsekvivalenter || || Budgetår 2013 || Budgetår 2014 || År n || År n+1 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resurs­använd­ningen (jfr punkt 1.6) || Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || || || XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 5 || 5 || 3 || || || || || XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || Extern personal (i heltidsekvivalenter: FTE)[37] || || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, vikarier, nationella experter från de ”allmänna anslagen”) || || || || || || || || XX 01 02 02 (kontraktsanställda, La, nationella experter, vikarier och unga experter vid delegationerna) || || || || || || || || XX 01 04 åå[38] || - vid huvudkontoret || || || || || || || || - Delegationer || || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – Indirekt forskning) || || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter – direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || || || TOTALT || 5 || 5 || 3 || || || || XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehovet för att samordningsenheten ska kunna organisera Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i den årliga anslagstilldelningen och mot bakgrund av budgetbegränsningarna. Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Planering och genomförande av kommunikationsverksamhet under Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 i syfte att uppnå effektivitet i fråga om ekonomi och tidsåtgång, att säkerställa den interinstitutionella samordningen, liksom samordning med berörda parter (medlemsstaterna och det civila samhället osv.) Extern personal || Ej tillämpligt 3.2.4. 3.2.5. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen – R Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen. – ¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen. Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp. – ¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[39]. Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp. 3.2.6. Bidrag från tredje part – Förslaget/initiativet medför ingen medfinansiering av tredje man. – Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || Budgetår n || Budgetår n+1 || Budgetår n+2 || Budgetår n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt Ange vilken extern organisation som bidrar: || || || || || || || || TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || || 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna – R Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. – ¨ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: ¨ Påverkan på egna medel ¨ Påverkan på "diverse inkomster" Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[40] Budgetår n || Budgetår n+1 || Budgetår n+2 || Budgetår n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) Artikel............. || || || || || || || || Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål. Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats. [1] Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring, kommissionens meddelande KOM (2011) 637 slutlig och rådets slutsatser av den 14 maj 2012. [2] Solidaritet som omfattar hela världen: Européer och utvecklingsbistånd, särskild Eurobarometer 392, oktober 2012. [3] Detta hänvisar till världens regeringars upprepade åtagande att 0,7 % av de rika ländernas bruttonationalprodukt (BNP) ska anslås till offentligt utvecklingsbistånd. [4] Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: En agenda för förändring, kommissions meddelande (2011) 637 slutlig och rådet slutsatser av den 14 maj 2012, Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdomen och ge världen en hållbar framtid, kommissionens meddelande (2013) 92 final. Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om En agenda för förändring: EU: framtida utvecklingspolitik (2012/2002/INI). [5] EUT C 13, 20.1.2009, s. 3. [6] EUT C xxxx, s. [7] EUT C xxxx, s. [8] Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om En agenda för förändring: EU:s framtida utvecklingspolitik (2012/2002/INI). [9] Ett värdigt liv för alla: Att avskaffa fattigdomen och ge världen en hållbar framtid, kommissionens meddelande (2013) 92 final. [10] Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: En agenda för förändring, kommissionens meddelande KOM (2011) 637 slutlig och rådets slutsatser av den 14 maj 2012. [11] Solidaritet som omfattar hela världen: Européer och utvecklingsbistånd, särskild Eurobarometer 392, oktober 2012. [12] Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om En agenda för förändring: EU:s framtida utvecklingspolitik (2012/2002/INI). [13] Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. [14] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [15] EUT C 13, 20.1.2009, s. 3. [16] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1. [17] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2. [18] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB. [19] Som avses i artikel 54.2 a respektive b i budgetförordningen. [20] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [21] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen. [22] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1. [23] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2. [24] Diff. = differentierade anslag/Icke-diff. = icke-differentierade anslag. [25] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen. [26] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan. [27] Under 2013 har kommissionen inom den allmänna budgeten för budgetåret 2012 för avsikt att omfördela 1 030 000 euro för förberedande åtgärder inför Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 med användning av 2012 års budgetanslag för generaldirektoratet för utveckling och samarbete EuropeAid, enhet 04. [28] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [29] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder. [30] Siffrorna baseras på GD Personal och administrations genomsnittliga kostnader — 127 000 euro/år per AD/AST [31] Idem [32] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [33] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts). [34] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”specifikt/specifika mål...” [35] År n är det år då genomförandet av förslaget/initiativet inleds. [36] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder. [37] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen]. [38] Särskilda utgiftstak för extern personal som omfattas av driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster). [39] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet (för perioden 2007-2013). [40] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.