Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapernas verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002)", och - "Ändrat förslag till rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998-2002)"

(98/C 73/31)

Den 30 september 1997 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 23:2 i arbetsordningen att utarbeta ett tilläggsyttrande om ovannämnda förslagen.

Sektionen för energi, kärnkraft och forskning som ansvarat för det förberedande arbetet i frågan, antog sitt yttrande den 26 november 1997. Föredragande var Giannino Bernabei.

Ekonomiska och sociala kommittén antog vid sin 350:e plenarsessionen den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 11 december 1997) följande yttrande med enhälligt beslut.

1. Rekommendationer

Bakgrund:

1.1. ESK:s enhälligt antagna yttrande av den 1 oktober 1997 om "Kommissionens förslag till beslut om femte ramprogrammet för europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002)" och om "Förslag till beslut om femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998-2002)" (), i vilket kommittén avstod från att uttala sig om de finansiella prognoserna som presenterats av kommissionen.

1.2. Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 maj 1996 om grönboken om innovation () och ESK:s yttrande på eget initiativ av den 1 oktober 1997 om "Konsekvenser för de små och medelstora företagen av den fortgående och utbredda minskningen av anslagen till forskning och teknisk utveckling i EU (på gemenskaplig och nationell nivå)" ().

1.3. Slutsatserna från Europeiska rådets extra möte om sysselsättningen som hölls i Luxemburg den 20-21 november 1997, där sysselsättningen framstod som en av EU:s mest angelägna frågor. Man framhöll att forskningens inriktning och särskilt femte ramprogrammet har en viktig roll att spela för att öka konkurrensförmågan och för att skapa arbetstillfällen, särskilt genom att innovationer och teknologiöverföring når ut till små och medelstora företag.

1.4. Ändrat förslag till kommissionens beslut av den 11 augusti 1997 () som innehåller en finansieringsöversikt för Femte ramprogrammet, i vilken man stannar vid ett sammanlagt belopp på 16 300 miljoner ecu, uppdelade på temaprogrammen enligt den procentindelning som anges i det ursprungliga förslaget.

1.5. Avsaknaden av en fördelning av dessa resurser mellan olika nyckelåtgärder och bristen på anvisningar för vilka kriterier som skall användas i framtiden vid fördelning av anslag mellan olika slag av generisk FoTU- verksamhet, stödåtgärder för forskningsinfrastrukturerna samt nyckelåtgärder.

ESK betonar vikten av att:

1.6. planera för en finansiering av Femte ramprogrammet som inte understiger 17 000 miljoner ecu, fördelade som följer: 15 533 miljoner ecu för ramprogrammet för FoTU och 1 467 miljoner ecu för Euratom-programmet;

1.7. bibehålla en flexibel minimitröskel på 4,5 %, motsvarande 700 miljoner ecu;

1.8. en minimitröskel för offentliga och privata medel på 1 000 miljoner ecu för varje nyckelåtgärd. Åtgärderna skall vara begränsade till ett tiotal och utvalda enligt kvantifierade kriterier och med tidsbestämda målsättningar med krav på resultat inom en bestämd tid;

1.9. tillhandahålla en adekvat resursnivå för de övergripande programmen, för att öka deras effektivitet: 575 miljoner ecu för det internationella samarbetet, 550 miljoner ecu för förnyelse och små och medelstora företag och 1 402 miljoner ecu för utveckling av den mänskliga potentialen;

1.10. omforma GFC:s (det gemensamma forskningscentrets) strategiska roll genom att stärka dess strategiska betydelse av opartiskt expertiscenter, inom och utom gemenskapen, till stöd för "decision making" inom gemenskapen och för annan EU-politik och för utveckling av en stark europeisk identitet inom FoTU-området och innovation, öppen för en global marknad och med ett anslag på 815 miljoner ecu.

ESK uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och rådet

1.11. att garantera en nära samverkan mellan ramprogrammen och europeiska, icke-gemenskapliga, samarbetsramar, i synnerhet Eureka och Cost, och också att utveckla, på basis av analyser av geografiska områden, en väl fungerade insats för länderna i Öst- och Centraleuropa, Medelhavsområdet de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen, de dynamiska ekonomierna i Asien och Sydamerika, utvecklingsländer, och industrialiserade tredjeländer;

1.12. att omforma och utöka aktionen att förnya och integrera de små och medelstora företagen, när det gäller att förfina insatserna som redan planerats i det fjärde ramprogrammet, men komplettera dem med nya och specifika inslag, för att främja en företagsanda mellan forskare och vetenskapsmän, och att skapa en "ad hoc"-stödmekanism för skapandet av tekniska "joint ventures", så att resultaten från gemenskapsforskningen kan utnyttjas kommersiellt och industriellt;

1.13. att den planerade anslagstilldelningen måste utformas så att en lämplig andel av dessa medel reserveras för utbytesverksamhet mellan den akademiska världen och industrin, mellan universitet och små och medelstora företag, större forskningscentra, industrilaboratorier och små och medelstora företag;

1.14. att värna om samstämmighet mellan kraven på en integrerad tillämpning av Femte ramprogrammet och koncentrationen och samordningen av generisk forskning, stödet till forskningsstrukturerna och nyckelåtgärderna, i vilka det nya europeiska bygget kommer till uttryck;

1.15. att närmare bestämma en rad kvalitativa och kvantitativa indikatorer för kontroll av nyckelåtgärdernas inriktning och aktivitet, såsom åtgärdens bidrag till att förbättra den socioekonomiska grunden för utveckling av långsiktigt hållbara tillväxt- och sysselsättningsmöjligheter, den potentiella graden av respons, nivån på strategisk synlig profil och europeisk dimension, graden av samverkan mellan nationella, europeiska och gemenskapliga insatser, antalet små och medelstora företag inom sektorn, nivån på potentiella spin-off-effekter i form av nya företag, ny sysselsättning och nytt yrkeskunnande;

1.16. att vid fördelningen av totalsumman för temaprogrammen på 11 491 miljoner ecu avsätta en betydande del till nyckelåtgärderna och behålla en mindre, flexibel del till de olika tematiska programmen och cirka 25 % till generisk FoTU och stora infrastrukturer;

1.17. att inom varje nyckelåtgärd anslå en adekvat procentdel för demonstration och förnyelse och små och medelstora företag för att stödja dynamiken forskning - förnyelse - marknad;

1.18. att integrera och rationalisera innehållet i de föreslagna nyckelåtgärderna och vidta lämpliga omgrupperingar, när så medges, inom ramen för de av kommissionen föreslagna temaprogrammen;

1.19. att lyfta fram ett tiotal nyckelåtgärder för ramprogrammet för FoTU (gemenskapens verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration) och en nyckelåtgärd för ramprogrammet för Euratom och förse dem med tillräckliga medel för att uppnå god respons, en hög vetenskaplig nivå och en tydlig strategisk profil;

1.20. att låta tilldelningen av finansiella resurser till nyckelåtgärderna vara avhängig de kontrollerade och uppnådda resultaten för att undvika en femårig blockering och en "rutinmässig" finansiering av FoTU- verksamheter på låg teknisk och innovativ nivå;

1.21. att svara för moderna, enkla och genomblickbara förvaltningsmekanismer som garanterar att tid och kostnader för administrationen hålls nere, genom en klar ansvarsfördelning med begränsade byråkrati- och beslutsnivåer och genom att begränsa samrådsbesluten till de högsta nivåerna, dvs. de ansvariga kommissionärerna.

2. Inledning

2.1. Kommittén antog enhälligt den 1 oktober 1997 yttrandet om "Förslag till beslut om femte ramprogrammet för europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002)" och om "Förslag till beslut om femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998-2002)" ().

2.2. I det yttrandet förbehöll sig kommittén rätten att utarbeta ett tilläggsyttrande, när de finansiella framtida ramarna väl fastlagts och det aktuella förslaget antagits. Det ändrade förslaget till beslut () antogs av kommissionen den 11 augusti 1997.

2.3. Kommissionen föreslår en ökning på 3 % motsvarande en summa på 16,3 miljarder ecu, baserad på framtidsprognoser för BNI, i enlighet med det beslut som antogs den 15 juli 1997 rörande Agenda 2000 (), där man förutser en snabbare utveckling än BNI för några prioriterade program inom ramen för gemenskapens inrikespolitik, bland andra forskning.

2.4. Vad beträffar fördelningen av totalsumman förutser kommissionen 14 883 miljoner ecu för ramprogrammet för FoTU och 1 467 miljoner ecu för ramprogrammet Euratom.

2.5. I finansieringsöversikten betonar kommissionen att åtgärderna för FoTU skall fördelas på 3 temaprogram, 3 övergripande program och en direkt åtgärd för GFC, under förutsättning att rådet antar beslut för att åberopa artiklarna 130k, 130l och 130n.

2.6. I förslaget begränsar man sig till att göra en finansiell fördelning att det totala beloppet på basis av den procentindelning som fanns med i det ursprungliga förslaget. Vad nyckelåtgärderna beträffar uttalar man sig i förslaget inte om fördelningen av medlen och man talar inte heller om vilka kriterier som kommer att vara vägledande för hur man skall fördela de finansiella resurserna mellan verksamheten för generisk FoTU, verksamheten för stöd till infrastrukturen och själva nyckelåtgärderna.

2.7. Dessutom inskränker sig kommissionen () i kapitlet "Analys av kostnadseffektivitet" i det ändrade förslaget till att definiera de "särskilda målen" i vart och ett av de sex temaområdena som "kvantifierbara", utan att ange hur denna kvantifiering görs eller metoden för uppföljning och regelbundna kontroller av de förväntade målsättningarna under verksamheternas gång.

3. De finansiella framtidsperspektiven och ramprogrammets nya uppbyggnad

3.1. Kommittén upprepar igen den rekommendation som kommittén uttryckte i sitt yttrandet av den 1 oktober att man bör planera för en finansiering av det femte ramprogrammet som inte understiger 17 000 miljoner ecu och "sprids på ett begränsat antal tematiska program och nyckelåtgärder, samtidigt som man tar större hänsyn till förekomsten av övergripande verksamhet såväl inom som utanför dessa" (), och att man, utöver de 16 300 miljoner ecu som kommissionen föreslagit, anslår en flexibilitetsreserv motsvarande 700 miljoner ecu för gemenskapens Femte ramprogram. Då får man redan från början en kvot med extraresurser och slipper på så sätt de komplicerade förhandlingarna man hade för Fjärde ramprogrammet, när man skall fördela tilläggsresurser efter "halvtidsrapporten". Detta ligger också helt i linje med vad som rekommenderats i olika utvärderingsrapporter och i synnerhet i Davignon-rapporten.

3.2. Kommittén anser det nödvändigt att öka finansieringen för gemenskapens FoTU-verksamhet till 15 533 miljoner ecu, dvs. till totalsumman 17 000 miljoner ecu för de båda ramprogrammen. Vad gäller Euratom-programmet samtycker kommittén däremot till den föreslagna summan på 1 467 miljoner ecu, med undantag för vissa anmärkningar som påtalats i det aktuella yttrandet, och särskilt den reservation som gjorts beträffande nyckelåtgärden "termisk kärnfusion".

3.3. Kommittén betonar återigen vikten av att:

- behålla en flexibilitetsreserv på 700 miljoner ecu (4,5 %), för att å ena sidan klara av brådskande och oförutsedda problem, å andra sidan pilotinsatser och demonstrationsprojekt, ägnade att aktivera eventuella nya nyckelåtgärder och åtgärder som vidtagits enligt artiklarna 130k, 130l och 130n;

- kräva en minimitröskel för offentliga och privata medel för varje nyckelåtgärd på 1 000 miljoner ecu, för att garantera att åtgärden får en synlig profil och ges möjlighet till konkreta resultat, mätbara på kort och medellång sikt;

- koncentrera forskningssträvandena till ett tiotal nyckelåtgärder, utvalda enligt kvantifierade kriterier och tidsbestämda målsättningar med krav på resultat inom bestämd tid;

- ge de övergripande programmen en resurstilldelningsnivå, särskilt när det gäller att tillförsäkra de internationella samarbetsåtgärderna en synlig profil och ett sammanhang, åtminstone i nivå med Fjärde ramprogrammet, öka spridningen och utvärderingen av resultaten, i synnerhet för små och medelstora företag och inrikta verksamheten vad gäller forskarnas utbildning och fria rörlighet mot en större balans mellan den akademiska världen och industrin;

- omdefiniera GFC:s och dess institutioners roll, genom att stärka dess strategiska betydelse och ställa som villkor för en resurstilldelning ett effektivare interinstitutionellt stöd för gemenskapens "decision making" samt att man stöder utvecklingen av den europeiska och internationella dimensionen i FoTU-åtgärden och garanterar en adekvat kvalitetsstandard till stöd för gemenskapspolitiken, i synnerhet genom att intensifiera mätningar och prov och genom fastställandet av en alleuropeisk teknisk standard och anordnandet av bedrägerikontroller och att man öppnar sig för den vetenskapliga och industriella europeiska världen och den globala marknaden;

- förse varje tematiskt program med ett inslag av framtidsprognoser och utvärdering, där man analyserar tekniska och industriella trender inom de sektorer som omfattas av programmen. Detta kan användas till att "under processens gång" dirigera om målsättningarna på kort och medellång sikt och att identifiera nya alternativ och behov när de uppstår.

3.4. I enlighet med detta föreslår kommittén en finansiell fördelningen av de 15 533 miljoner ecu enligt följande:

>Plats för tabell>

4. Fördelning av de finansiella resurserna för de övergripande programmen

4.1. Åtgärd för internationellt samarbete

4.1.1. Kommittén framhåller det internationella samarbetets avgörande betydelse på en global EU - tredje land-marknad, liksom kravet att tillförsäkra en nära samverkan med de europeiska samarbetsramarna utanför gemenskapen, i synnerhet Eureka och Cost.

4.1.2. På det området måste man bevara en fristående verksamhet för samordning som åtföljer och stöder temaprogrammens verksamhet på ett integrerat sätt.

4.1.3. Kommittén betonar nödvändigheten av att utveckla en adekvat analys för de olika geografiska områdena, klassificerade i form av teknisk utveckling och högre vetenskaplig standard, med prioritet för angränsande områden som är på väg att ansluta sig, samtidigt som man slår vakt om de ömsesidiga fördelarna och lösandet av gemensamma problem.

4.1.4. Enligt kommittén bör man sålunda fördela resurserna på ett differentierat sätt för att ge prioritet till angränsande områden och reservera ungefär hälften av beloppet för de första två av följande sex områden: Länderna i Öst- och Centraleuropa, associerade och kandidatländer, tredjeländer i Medelhavsområdet, genom att stärka den tekniska dimensionen inom forskning och innovation i det euromediterranska partnerskapet, länderna i före detta Sovjetunionen, genom att värna om deras forskningspotential och högre vetenskap och bidra till lösningen av problemen med övergången till en ny ekonomi och med säkerheten, de dynamiska ekonomierna i Asien och Sydamerika, uppdykande aktörer inom olika FoTU-områden på internationell nivå, utvecklingsländer, särskilt genom åtgärder för att skydda miljön och folkhälsan samt industrialiserade tredjeländer, som både är unionens konkurrenter och "partner" på den globala marknaden.

4.1.5. Utöver åtgärden för specifika geografiska områden, har det övergripande programmet för internationellt samarbete, enligt kommittén, den viktiga uppgiften att garantera en närmare samverkan med de icke-gemenskapliga europeiska samarbetsramarna, och också med de internationella organisationerna. En mer överensstämmande och mer systematisk och integrerad samordning är nödvändig, i synnerhet med Eureka och Cost, med tanke på deras speciella egenskaper när det gäller flexibilitet, frivillig samordning, "nedifrån-och-upp"-tänkande, vilket gör dem till ett mönster för vetenskapligt samarbete och teknisk innovation som kan bidra till att lösa den europeiska innovationsparadoxen.

4.1.6. Enligt kommittén motiverar dessa båda internationella samarbetsprograms strategiska betydelse att man behåller en resursnivå, åtminstone motsvarande den i Fjärde ramprogrammet, på 575 miljoner ecu varav 75 miljoner ecu är reserverade för en stärkning av samarbetsramarna i synnerhet med Eureka och Cost och 500 miljoner ecu uppdelade på de sex specifika geografiska insatsområdena.

4.1.7. Förutom dessa specifika resurser och de som måste avsättas inom ramen för nyckelåtgärderna, är det nödvändigt att garantera sammanhållna och systematiska aktiveringsmekanismer med programmen Phare, Tacis, Meda, Ala och ESF-Avs.

4.2. Åtgärder för förnyelse och integration av de små och medelstora företagen

4.2.1. Om man inte omformar och stärker åtgärden att förnya och integrera de små och medelstora företagen, genom att förändra dess innehåll och ge den ökade resurser, kan hela Femte ramprogrammets nya uppbyggnad och själva filosofin med "problem solving", i medborgarnas, företagens och samhällets tjänst, ifrågasättas. Att enbart gå vidare med den aktuella verksamhetsramen ger inte några garantier för "innovativa" resultat och "en brytning med det förflutna".

4.2.2. Det är inte tillräckligt att som enda nyhet ha "one-stop shops", innovationscentra som komplement till forskningspremier och den samordnade forskningen, nätverk och tjänster för information och hjälp när det gäller intellektuell egendom och finansiering av innovationen, om den inte åtföljs av mekanismer som underlättar skapandet och utvecklandet av innovativa företag och av mer direkta, icke-intermediära styrmedel för att stödja innovationsaktörer, representanter för mindre företag av alla slag.

4.2.3. Av dessa skäl föreslår kommittén att man skall skapa specifika mekanismer för att få fram nya innovativa företag som direkt kan utnyttja gemenskapsforskningens resultat, liksom också att främja företagarandan mellan framgångsrika forskare och vetenskapsmän genom att förse dem med "know-how"-mekanismer för att omvandla erhållna patent och licenser till industriella och kommersiella framgångar och på så sätt tillföra en europeisk dimension till en global marknad.

4.2.4. Om man till fullo skall kunna förverkliga det övergripande programmet "utbildning och fri rörlighet för forskarna" krävs en adekvat finansiering (50 miljoner ecu) för utbildning av industrins och universitetens forskare, vid sidan av utbildningen inom den specifika kompetenssektorn, för att införliva strategisk, organisatorisk, företagsledande och kommersiell kompetens med den tekniska kompetens som har strategiska "business"-kopplingar och nätverkskontakter. Genom detta skulle det vara möjligt att få praktisk erfarenhet på fältet genom "praktikutbildning" och utvecklingsprogram i samarbete med företagen och också att bedöma dels marknadspotentialen för att få deras upptäckter patenterade, dels de potentiella ekonomiska och kommersiella avsättningsområdena för deras verksamhet (i samarbete med Europeiska patentbyrån och nationella patentverk).

4.2.5. Entreprenörsinitiativ som främjar ett transnationellt samarbete mellan de små och medelstora företagen och forskare för att utnyttja resultaten av gemenskapsforskningen, kräver stödformer som kan möta behoven och systematisera olika former av högre vetenskaplig och industriell forskning.

4.2.6. Mot bakgrund av detta är det lämpligt att planera för specifika åtgärder för att stödja tekniska "joint ventures" mellan två eller tre partner från olika medlemsstater för att täcka kostnader för marknadsundersökningar, juridiskt arbete, miljöeffekter, tillämpning av teknisk kvalitetsstandard, och mer allmänt för den "business plan" som behövs för att lägga samman de egna resurserna eller riskvilligt kapital och bankmedel, för att bli berättigad till ett gemenskapsbidrag för investering i det nya företaget på upp till 10 % av den totala kostnaden.

4.2.7. Stödet för denna verksamhet inom Femte ramprogrammet borde omfatta en ny specifik budget för det aktuella övergripande programmet på 150 miljoner ecu, för att tillförsäkra det en tillräckligt synlig profil för att kunna starta pilotprojekt.

4.2.8. De andra verksamheterna i det övergripande programmet, som blivit omstyrda mot de verkliga slutanvändarna och kompletterade med instrument för nationella innovationsåtgärder och kodex för god praxis och som visar en innovationsvänlig finansiell, normativ juridisk ram för industriell egendom, borde tilldelas medel i nivå med Fjärde ramprogrammet, plus en 3 % ökning i reella termer, motsvarande 300 miljoner ecu.

4.2.9. Medlen för programmet "Förnyelse och integrering av de små och medelstora företagen" måste samverka med dem från strukturfonderna, EIB och EIF och med redan existerande mekanismer för att starta innovativa företag på marknaderna i tredje land, Jop och Ecip.

4.3. Forskarnas fria rörlighet

4.3.1. I överensstämmelse med det nya problemlösande synsättet i Femte ramprogrammet är det nödvändigt att detta program i grunden omdirigeras mot en total integration av den akademiska världen och industrin, med en större betoning på nya yrken, även med hänvisning till punkt 4.2.4 och framtida krav från de planerade nyckelåtgärderna. I samband med det övergripande programmet: Förnyelse och integration av de små och medelstora företagen och temaprogrammen har kommittén hela tiden understrukit behovet av åtgärder för temporära förflyttningar av forskare vid universiteten och företagens forskningscentra, i synnerhet i små och medelstora företag, för att sprida bästa praxis och bedöma av behov av och möjligheter till teknisk utveckling och vetenskapligt samarbete.

4.3.2. Följaktligen måste en ökad procentandel av resurserna som kommissionen föreslagit för denna åtgärd, motsvarande 1 402 miljoner ecu, reserveras för åtgärderna för utbyte mellan den akademiska världen och industrin, universiteten och små och medelstora företag, stora forskningscentra, industrilaboratorier och små och medelstora företag, med sikte på sammanhållning, spridandet av teknik och främjandet av högre vetenskap och kvalitetsstandard.

5. Fördelning av resurserna mellan de tematiska programmen

5.1. Mot bakgrund av att man har velat ge det femte ramprogrammet en ny problemlösande inriktning som prioriterar projekt som är resultatinriktade och begränsade i tid och omfattning, välkomnar kommittén den förenklade tematiska indelningen i tre huvudområden som kommissionen föreslår. ESK anser dock att det kunde ha funnits en fristående avdelning för miljön.

5.2. Kommittén ser positivt på denna utformning, vars främsta syfte är att minska antalet programkommittéer, underlätta samverkan mellan olika forskningsinitiativ, garantera en större flexibilitet som gör det möjligt att omdefiniera och justera den tematiska prioriteringen inom de "universalbehållare" som de specifika tematiska programmen är avsedda som.

5.3. Den tematiska programuppläggningen tycks för kommissionen vara det mest flexibla styrmedlet för att prioritera och fördela resurser mellan de enskilda nyckelåtgärderna. På så sätt säkerställs möjligheten att ändra inriktning under arbetets gång "inom varje program" och även inom aktiviteterna för generisk forskning och grundforskning och aktiviteterna för stöd till forskningsinfrastruktur.

5.4. På så sätt blir det nyckelåtgärderna som huvudsakligen styr forskningens inriktning i EU. Därför vill kommittén påpeka att det saknas kvantitativa och objektiva indikatorer som skulle kunna användas för att beräkna finansieringen av varje nyckelåtgärd. Likaså saknas en koppling mellan nyckelåtgärderna och aktiviteterna för generisk FoTU och aktiviteterna för stöd till forskningsinfrastruktur.

5.5. Därför anser kommittén att det är nödvändigt att definiera ett antal indikatorer för att bedöma nyckelåtgärdernas värde. Följande indikatorer föreslås:

- Åtgärdens bidrag till att förbättra den socioekonomiska grunden för utveckling av långsiktigt hållbara tillväxt- och sysselsättningsmöjligheter. Ekonomiska och sociala kommittén förordar i detta sammanhang ett nära samarbete om innovationer med arbetsmarknadens parter och andra berörda intresseorganisationer samt med små och medelstora företag.

- Respons: mäter kapaciteten hos den berörda sektorn inom näringslivet att satsa egna medel i gemenskapsprojekt. För att garantera att de projekt som väljs ut håller en hög vetenskaplig nivå bör förhållandet mellan förslag och antagna projekt noga avpassas, eftersom man under en miniminivå inte kan garantera en hög vetenskapliga nivå på forskningen och ett nödvändigt urval; över maximinivån avskräcker man från att delta och resurser satsas i onödan för att utarbeta och presentera förslag.

- Strategiska betydelse och europeisk dimension: mäter nyckelåtgärdens strategiska betydelse för den globala konkurrenskraften och den inre sammanhållningen.

- Samverkan mellan gemenskapsinsatser och nationella insatser: bedömer samverkansnivån för forskningsinsatser på olika nivåer.

- Medverkan av små och medelstora företag inom sektorn: kartlägger omfattningen av företag som är "developers of technology", "technology users" och "technology followers" inom de områden som nyckelåtgärderna omfattar.

- Spridningseffekt: mäter den påverkan som nyckelåtgärdernas nyskapande forskningsaktiviteter har i fråga om att skapa nya företag, nya direkta och indirekta arbetstillfällen och nytt yrkeskunnande.

- Sysselsättningsnivå och arbetskvalitet

5.6. Mot bakgrund av dessa indikatorer och den, enligt kommittén, optimala insatsen på 1 miljard ecu per nyckelåtgärd samt en begränsning av dessa till ett tiotal, föreslår kommittén att man till de tematiska programmen avsätter 11 491 miljoner ecu, främst till nyckelåtgärderna, och behåller ett genomsnittligt anslag på högst 25 %, med viss flexibilitet beroende på tematiskt program, till generisk FoTU och forskningsinfrastrukturer.

5.6.1. Denna indelning överensstämmer med det strategiska alternativet att koncentrera betydande resurser till nyckelåtgärder för att uppnå konkreta resultat på kort till medellång sikt, med positiva effekter när det gäller konkurrenskraft, sysselsättning samt när det gäller att uppfylla medborgarnas verkliga behov. Å andra sidan är det nödvändigt att avsätta en viss andel av resurserna till generisk forskning och grundforskning samt till stöd för forskningens infrastrukturer, för att öka valmöjligheterna på medellång till lång sikt när det gäller att justera nyckelåtgärdernas inriktning och för att kunna ta tillvara de nyhetsströmningar och vetenskapliga och industriella behov som uppkommer.

5.6.2. Mot bakgrund av att nyckelåtgärden redan utgör en blandning av teknisk forskning, innovation, spridning, demonstration samt utvärdering och samordning, är den andel resurser som kommittén föreslår berättigad på grund av att nivån på det industriella deltagandet måste uppgå till minst 50 % för att minimitröskelvärdet en miljard ecu skall uppnås.

5.7. Eftersom man vid val av nyckelåtgärder måste beakta att antalet nyckelåtgärder är begränsade och att den totala kritiska massan när det gäller offentliga och privata medel på 1 000 miljoner ecu måste uppnås, borde ovannämnda kriterier tillämpats för att identifiera ämnesprioriteringarna, tilldela lämpliga medel samt för att fastställa verksamhetens nya inriktning och omfördelningen av medel.

5.8. Kommittén betonar att inom ramen för de medel som tilldelats varje nyckelåtgärd skall en del avsättas för demonstrations- och innovationsåtgärder samt för små och medelstora företag för att påskynda övergången mellan forskning, innovationer och marknad. Denna andel skall överensstämma med de åtgärder som föreskrivs i det övergripande programmet om innovationer och deltagande när det gäller de små och medelstora företagen.

6. Val och finansiering av nyckelåtgärder

6.1. Som kommittén har betonat i sitt tidigare yttrande, hindras selektiv rationalisering av nyckelåtgärdernas forskningsområden och tilldelning av medel av att det saknas gemensam teknisk och industriell planering och nödvändiga styrmedel (tableau de bord) för att genomföra forskningsinsatserna på de olika nivåerna.

6.2. Dessutom medger, i jämförelse med de indikatorer som kommittén fastställt, den oenhetliga och fragmenterade informationen i de databaser som rör varje insatsområde bara att ungefärliga skattningar görs. Resurserna skall dock koncentreras så att man undviker att dessa fördelas på en mångfald områden och den kritiska massan inte uppnås.

6.3. Kommittén understryker i vilket fall som helst, i överensstämmelse med vad vi sagt i denna fråga i vårt tidigare yttrande av den 1 oktober 1997 (), att det är nödvändigt med "en minskning av antalet nyckelåtgärder till högst 10" och "att de omfattar problemområden som har mer direkt genomslagskraft med avseende på tillämpning av de konkreta resultaten och även med avseende på media".

6.4. Exempelvis föreslår kommittén tre nyckelåtgärder inom ramen för den forskning som rör hälsa, miljö och naturresurser, tre nyckelåtgärder som rör skapandet av informationssamhället, fem nyckelåtgärder som rör produktionssystem, energi och transport (se bilagan).

6.5. För att få fram en optimal mängd samordnade åtgärder som når upp till det angivna tröskelbeloppet på 1 000 miljoner ecu, anser kommittén att varje nyckelåtgärd bör tilldelas gemenskapsbidrag på mellan 700 och 1 000 miljoner ecu, beroende på respons hos berörda ekonomiska sektorer. På så sätt slår man vakt om en vetenskapligt hög nivå och beaktar alla de indikatorer som nämns i punkt 5.5, i synnerhet vad gäller företagens konkurrenskraft, nya och bättre arbetstillfällen samt nytt yrkeskunnande.

6.6. En sådan utformning kräver en omfattande integration mellan gemenskapsprogram och nationella program liksom en lämplig andel insatser på området för demonstration, innovation, användande och spridning av resultat, utbildning av nya yrkeskategorier och ny företagsamhet.

6.7. Tilldelningen av resurser som finansierar nyckelåtgärder bör dock, enligt kommittén, ske på ett flexibelt sätt under programperiodens gång, med hänsyn till uppnådda resultat och praktiska innovativa resultat, samt till nya trender på marknaden och inom vetenskap och näringsliv. Man bör undvika en femårig blockering och en "rutinmässig" finansiering av aktiviteter som är föga efterfrågade av näringslivet och därför inte håller en hög vetenskaplig nivå och medför att EU:s konkurrenskraft i världen minskar.

6.8. När det gäller aktiviteterna i femte ramprogrammet för Euratom omfattar kommissionens strategiska uppbyggnad nyckelåtgärden kontrollerad termisk kärnfusion som kompletteras av aktiviteten kärnfission inom den generiska forskningen. Med tanke på den politiska, ekonomiska och tekniska osäkerhet som råder beträffande kärnfusion, och särskilt osäkerheten beträffande den framtida fyrpartsöverenskommelsen ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor), som för närvarande utgör det främsta internationella programmet kopplat till Jet-programmet, anser kommittén att man bör avsätta en betydande del av resurserna till denna nyckelåtgärd och ha som villkor att vid två-årsperiodens slut kontrollera projektets internationella strategiska värde. Man bör i varje fall stödja de initiativ som verkligen leder till ett konstruktivt samarbete med näringslivet.

6.8.1. Följaktligen anser kommittén att 500-600 miljoner ecu borde öronmärkas för denna nyckelåtgärd och att man avsätter resterande 900-1 000 miljoner ecu till FoTU-verksamhet inom kärnfission, huvudsakligen fördelat på följande tre verksamhetsområden: 1. Reaktorsäkerhet och skydd mot radioaktiv strålning. 2. Kärnbränslets kretslopp och utvecklingen av en allomfattande policy för hantering av kärnbränsleavfall, som tar hänsyn till allmänhetens önskemål om att kärnavfall med lång nedbrytningstid skall förvaras så att det kan återvinnas. 3. Medverkan i framtagandet av en ny generation reaktorer som är säkrare, mer marknadsanpassade och mindre än befintliga reaktorer. Man bör särskilt prioritera förbättring av kärnkraftssäkerheten i Central- och Östeuropa och nedmontering av anläggningar som inte är säkra under medlemsförhandlingarna med dessa länder.

6.9. Vad beträffar FoTU-verksamheten inom Euratom är det nödvändigt att inrätta ett system med kvalitetsindikatorer för att bedöma pågående projekt. Man skulle bland annat kunna mäta vetenskaplig nivå, originalitet och utsikten att nå framgång. Detta skulle gälla både för projekt som är "science based" och "user based".

7. Ekonomisk återhållsamhet och kortare handläggningstider

7.1. Kommittén vill understryka att det är absolut nödvändigt att det övergripande synsätt som ligger bakom den nya strategin för ramprogrammet inför 20:e århundradet åtföljs av administrativa metoder som är moderna, enkla, öppna och framför allt effektiva, även med avseende på kostnader och handläggningstid. Detta kräver en anpassning av kommissionens handläggning och en klar och tydlig ansvarsfördelning samt att man begränsar samrådsbesluten till de högsta nivåerna, dvs. de ansvariga kommissionärerna.

7.2. En sådan omorganisation är, enligt kommittén, nödvändig för att i ramprogrammets nya uppbyggnad också få med den nödvändiga ekonomiska återhållsamheten och kortare handläggningstider, liksom den ekonomiska storskalighet som ingår i den nya uppläggningen med nyckelåtgärder, vilket betonas från alla håll, särskilt från näringslivet.

Bryssel den 11 december 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 355, 21.11.1997.

() EGT C 212, 23.7.1996.

() EGT C 355, 21.11.1997.

() KOM(97) 439 slutlig.

() KOM(97) 2000 slutlig.

() Punkt 9 i finansieringsöversikten som finns bifogad i det ändrade förslaget.