SV Europeiska unionens officiella tidning C 161/8

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Medborgarna i centrum för en digital inre marknad för alla: en handlingsplan för framgång” (yttrande på eget initiativ)

2013/C 161/02

Föredragande: Anna Maria DARMANIN

Den 19 januari 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om

"Medborgarna i centrum för en digital inre marknad för alla: en handlingsplan för framgång"

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 69 röster för och 1 nedlagd röst.

1. Sammanfattning och slutsatser

1.1 Den digitala inre marknaden har stor potential när det gäller att främja tillväxt, sysselsättning och allmänt välstånd. En mängd invånare är dock fortfarande uteslutna från de fördelar som denna innebär. Skälen till denna uteslutning är sociologiska, kulturella och även rättsliga. EESK har identifierat ett antal utmaningar och problem som i nuläget hindrar invånarna från att verkligen stå i centrum för den digitala inre marknaden, nämligen följande: a) Infrastrukturproblem. b) Otydliga rättsliga ramar. c) Invånarnas rättigheter är inte väldefinierade. d) Mekanismer för att lösa individuella och kollektiva tvister har ännu inte införts fullt ut. e) Skillnader mellan konsumenternas situation i olika medlemsstater. f) Säkerheten på internet. g) E-upphandling och e-signaturer har fortfarande inte införts fullt ut. h) Bristande implementering av e-förvaltningstjänster. i) Genomförandet på inre marknaden.

1.2 EESK föreslår därför att ett antal insatser görs för att helt uppnå målet att sätta invånarna i centrum för den digitala inre marknaden: a) Fri och allmän tillgång. b) Öppet internet och nätneutralitet. c) Förebyggande av övergrepp. d) IKT-standardisering. e) Driftskompatibilitet och samtrafik. f) Molnbaserade datortjänster. g) Priskontroll, dvs. lägsta möjliga avgifter. h) Utbildning. i) Skydd mot it-bedrägerier och it-brott (t.ex. piratkopiering och varumärkesförfalskning). j) Säkerhet (inkl. uppgifts- och integritetsskydd, skydd av barn, äldre och funktionshindrade). k) Stadga om digitala rättigheter (1). l) Tillämpning av direktivet om konsumenträttigheter på digitalt innehåll. m) Översyn av lagstiftningen om e-handel, e-betalningar, mobiltelefoni, osv. n) Översyn av sändningspolicyn. o) Informationskampanjer. p) Det civila samhällets deltagande och engagemang på samtliga beslutsnivåer. q) Offentliggörande av en EU-handledning för digitala tjänster.

2. Medborgarna i centrum för en digital inre marknad: medborgarna som ekonomiska, sociala och politiska aktörer i linje med inre marknadens fyra grundläggande friheter

2.1 Stärka medborgarnas ställning som ekonomiska aktörer: Den digitala revolutionen har fått en mängd arbetstillfällen att försvinna. McKinsey (2) hävdar dock att 2,6 nya jobb har skapats för varje förlorat arbetstillfälle. Samhället måste anpassa sig till denna utveckling och har för närvarande potential att göra detta. Vissa arbetstillfällen kommer att försvinna och de yngre generationerna kommer att ha ett annat perspektiv: de måste bejaka den digitala revolutionen som källa till sysselsättning. Initiativ som MIT:s program Scratch skapar ett mervärde som återspeglar det egna värdet. NASA:s "Skunk Works labs", som skapade rätt miljö för kreativitet efter det att rymdfärjeprogrammet avslutats, är ett annat exempel.

2.2 Stärka medborgarnas ställning som politiska aktörer: Människor måste ha frihet att sprida sina idéer, något som i hög grad underlättas genom internet, även om de yngre generationerna också reser mer trots sitt internetberoende. Internet ger lust att etablera kontakter med människor. Digital teknik har skapat ny rörelsefrihet.

2.2.1 Det finns specifika exempel, både i Europa och på andra ställen, på medborgare som mobiliserar sig för att uttrycka sina åsikter och förändra politiken på demokratiskt sätt. Det är uppenbart att medborgarnas röst bör få höras tydligare på den politiska scenen. Dessutom måste den demokratiska processen anpassas till digitaliseringen.

2.3 Medborgarna som sociala aktörer: Digitala färdigheter handlar inte bara om att lära sig använda internet, utan om att utnyttja nätet för att skapa social gemenskap och förbättra sina personliga möjligheter. Av detta skäl måste olika samhällsgrupper i större utsträckning ta till vara nätets potential. En förutsättning är emellertid att man till fullo respekterar den enskildes personliga val att utnyttja – eller inte utnyttja – nätet.

2.4 Europaparlamentet har i sina resolutioner "att fullborda en inre e-marknad" (3) och "en inre marknad för européer" (4) framhållit ett antal brister när det gäller att säkerställa att invånarna verkligen står i centrum för den inre marknaden. Dessa brister, som inte enbart är av rättslig utan också sociologisk karaktär, innefattar det faktum att det fortfarande finns en mängd hinder för konsumenternas fullständiga tillgång till den inre marknaden.

3. Allmänna överväganden och åtgärder som bör vidtas för att öka medborgarnas digitala användning, inslag i en handlingsplan

Tillgång, kunskap och förtroende är bland de mest grundläggande frågorna för allmänheten i användningen av internet och när de börjar använda den digitala marknaden.

3.1 Tillgång

Det är av största vikt att garantera möjlighet till lika tillgång för alla EU-medborgare. I det avseendet måste infrastruktur, hårdvara, mjukvara och de organisatoriska aspekterna ("orgware" (5)) beaktas.

Tillgång genom infrastruktur

3.1.1 Alla EU-medborgare bör ha samma möjligheter att få tillgång till nätverket (6). Det är också viktigt att man fastställer ett högsta pris för kostnaden per Mbps, för både fast och mobil tillgång, i alla medlemsstater.

3.1.1.1 Enligt Berec (Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation) har majoriteten av nationella tillsynsmyndigheter mottagit klagomål från konsumenter om skillnaden mellan den hastighet som anges i reklamen och den faktiska hastigheten när det gäller internetuppkopplingar. En verklig digital inre marknad kan skapas endast om alla EU:s nätverksoperatörer står under strikt offentlig kontroll i syfte att säkerställa den nominella bandbredden i enlighet med den bredbandsrelaterade pelaren i den digitala agendan för Europa.

3.1.1.2 De nuvarande skillnaderna vad gäller mobil internettillgång är ett av de största hindren för en verklig digital inre marknad, särskilt eftersom den snabba spridningen av datormobiler (smarttelefoner) och datorplattor ökar den ekonomiska betydelsen av allmänhetens mobila, internetbaserade aktiviteter (e-handel, e-hälsa osv.). I detta sammanhang anges tydligt i åtgärd 101 i den europeiska digitala agendan att skillnaderna mellan roamingpriserna och de nationella priserna bör närma sig noll senast 2015.

3.1.1.3 Infrastrukturen bör dessutom fullt ut täcka hela Europa, eftersom invånarna på landsbygden inte får diskrimineras. EESK konstaterar att branschen eventuellt inte anser att det är ekonomiskt lönsamt att tillhandahålla denna infrastruktur. Detta hinder bör övervinnas. En lösning kan vara offentlig-privata partnerskap i landsbygdsområdena. Innehållsleverantörer kan också delta i partnerskap i infrastrukturinvesteringar, eftersom de senare ofta drar nytta av täckningen.

Wifi i städer – hotspots

3.1.2 Kostnadsfri bastillgång till wifi bör vara en grundläggande rättighet för alla EU-medborgare. EESK anser (7) att avgiftsfria allmänna internettjänster på viktiga och strategiska platser i städerna och tillgång till "open data 2.0" och öppen källkod ("open sources") skulle ge människor möjlighet att kommunicera och söka arbete.

3.1.3 Kravet på geografisk täckning bör inte vara strikt, men det är viktigt att alla kommuner kan garantera att det finns minst en trådlös accesspunkt (wifi hotspot). En rationell inställning skulle kunna vara att säkerställa ett minsta antal gratis hotspots i proportion till befolkningsmängden. Varje nationell tillsynsmyndighet skulle kunna fastställa lokala bestämmelser i överensstämmelse med EU:s direktiv.

3.1.4 Även om internettillgång och allmänt tillgängligt bredband konstateras vara av största vikt, har kommissionen påpekat (8) att det inte finns något samförstånd om vilken roll skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster ska spela när det gäller att främja Europas bredbandsmål.

3.1.5 Hittills har Finland, Spanien och Malta antagit lagstiftning om att bredband ska omfattas av den nationella skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Den 5 juli 2011 antog Europaparlamentet en resolution (9) där parlamentet underströk vikten av samhällsomfattande tjänster som ett säkerhetsnät för social integrering.

Hårdvara

3.1.6 För att vara en digital EU-medborgare måste man kunna koppla upp sig på internet, vilket innebär att man måste ha hårdvara och programvara som gör det möjligt att komma ut på nätet.

3.1.6.1 Grundläggande hårdvara (10) bör finnas tillgänglig i alla EU-länder till ett pris som är överkomligt för alla. Av det skälet anser EESK att ett särskilt projekt ska utarbetas inom ramen för Horisont 2020 i syfte att se till att hårdvara kan tillverkas i Europa till överkomliga priser. Tyvärr har rådet nyligen sänkt budgeten för Horisont 2020.

Programvara

3.1.6.2 Programvaran (11) bör bygga på öppen källkod, vilket gör att man kan undvika extrakostnader och göra det möjligt att använda vanliga, icke varumärkesskyddade standardverktyg för redigering och spridning av dokument. Programvaran bör dessutom göras tillgänglig för funktionshindrade. Programvara som bygger på öppen källkod bör komplettera andra standardprogram.

3.2 Skydda ett öppet internet och nätneutralitet

3.2.1 Kommittén har redan påpekat (12) att det ur EU-medborgarnas perspektiv är av största vikt att internetleverantörerna säkerställer att vi som användare har friheten att ansluta oss till internet utan några restriktioner från myndigheter eller internetleverantörer när det gäller innehåll, webbsidor, plattformar, vilken utrustning som får anslutas och vilka kommunikationsformer som tillåts. Det är detta man menar med ett öppet internet, en av den digitala medborgarens grundläggande rättigheter.

3.2.2 Dessutom bör alla internetleverantörer i EU behandla alla källor till likvärdiga internetdata lika och inte skilja mellan olika typer av datatrafik av ekonomiska skäl.

3.2.3 Berecs preliminära resultat för trafikhanteringsrutiner i Europa visar tydligt att det är vanligt (13) att VoIP-trafik (14) blockeras.

3.2.4 EU-lagstiftarna har funnit att VoIP-tjänster som Skype i huvudsak blockeras av mobiloperatörer. "Peer-to-peer"-trafik, som möjliggör utbyte av filer mellan internetanvändare, bromsas eller blockeras också regelbundet av både operatörer för fasta nät och mobiloperatörer. I takt med att allt fler tjänster flyttar till webben tycks operatörerna bli alltmer frestade att diskriminera tjänster som tävlar med deras egna, eller som inte ger så mycket vinst, genom att i praktiken skapa gräddfiler för vissa tjänster och långsamma filer för andra. Nätneutraliteten kan hotas allvarligt av detta.

3.2.5 Principen om nätneutralitet innebär tvärtom att ingen leverantör kan prioritera viss trafik på nätet av ekonomiska skäl, utan att alla användare ska betjänas på bästa möjliga sätt. Begreppet "nätneutralitet" saknas helt i kommissionens meddelande om den europeiska digitala agendan, men kommittén vill understryka att principen om nätneutralitet bör definieras på ett otvetydigt sätt och skrivas in i den europeiska lagstiftningen som stöd för medborgarnas rättigheter, som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna.

3.3 Orgware – användaraspekterna

3.3.1 Teknik räcker inte för att kunna utnyttja den digitala inre marknadens potential. Orgware – användarnas kunskaper, färdigheter och medvetenhet – är lika viktigt. EESK vill därför betona kunskaper – digitala färdigheter – och göra en kritisk utvärdering av fördelarna och farorna med att använda nätet.

3.3.2 Kunskap

Orgware är en central aspekt när det gäller att få ut mesta möjliga av internetanvändningen genom kunskaper om hur man kan använda det inte bara för nöjes skull, utan också för personlig utveckling och för samhällsutveckling.

3.4 Säkerställa utbildning i digitala färdigheter

3.4.1 För att EU-medborgarna verkligen ska kunna stå i centrum för den digitala inre marknaden behöver de ökade digitala färdigheter och förbättrad mediekompetens om vi ska kunna minska den digitala klyftan effektivt och maximera den digitala integreringen.

3.4.1.1 Digital integrering innebär i huvudsak att man ger lika möjligheter till alla EU-medborgare, särskilt följande (15): — Äldre människor. — Personer med funktionshinder. — Låginkomsttagare. — Utbildningsmässigt missgynnade grupper. — Minoriteter. Det är därför viktigt att lägga fram EU-omfattande indikatorer för digitala färdigheter och mediekompetens (16) och att genomföra en långsiktig politik för digitala färdigheter och digital kompetens så snart som möjligt (17) i alla medlemsstater. Av detta skäl är det absolut nödvändigt att sammanhållningsfonderna, t.ex. ESF, inriktas på att användas av lokala aktörer i det civila samhället i regionerna för att utveckla digitala färdigheter.

3.5 Digitala skolor

3.5.1 Den europeiska digitaliseringsprocessen måste omfatta skolorna – både lärare och elever. Det är nödvändigt att ställa medel till förfogande för verkligt digitala skolor som arbetar för ökad digitalisering i administration och undervisning och som samtidigt bidrar till att förbättra miljön.

3.5.2 Eleverna är i allmänhet mer vana vid ny teknik och behöver hjälp och vägledning för att utveckla sina färdigheter, medan det i de äldre generationerna finns en större andel som helt saknar digitala färdigheter. Om man vill skapa en digital skola och ett digitalt samhälle måste man utbilda lärarna i IKT så att äldre och yngre kan samverka på ett bättre sätt.

3.5.3 Undervisningsmetoderna måste omprövas. Att finna rätt kombination av traditionella undervisningsmetoder och ny teknik utgör en fortlöpande utmaning för lärarna.

3.5.4 För att överbrygga klyftan mellan traditionell undervisning och ny teknik bör man dessutom avsätta resurser till undervisning online, så att alla överallt kan få en stabil och tillförlitlig inlärningsprocess. Åtgärderna 61 (18) och 68 (19) i den europeiska digitala agendan tycks innebära åtgärder i den riktningen. Det är dock viktigt att komma ihåg att inte alla framtida slutanvändare har samma nivå på sina IKT-kunskaper. Gränssnitt och innehåll bör därför kunna anpassas till olika nivåer och vara användarvänliga för nybörjare, men mer utmanande, och därför mer intressanta, för den mer avancerade användaren.

3.6 Ett europeiskt datakörkort

3.6.1 Det europeiska datakörkortet bör officiellt utvidgas till att omfatta alla medlemsstater och fortlöpande uppdateras med den senast tillgängliga programvaran och hårdvaran.

3.6.1.1 Det europeiska datakörkortet bör baseras på öppen programvara och tilldelas först efter ett EU-standardiserat test. Det bör inkluderas i alla offentliga utbildningsprogram på högstadie- eller gymnasienivå, så att det finns en grundläggande gemensam nivå på it-kunskaperna bland alla elever i EU.

3.6.2 Det är nödvändigt att genomföra innehållet inom ramen för tillgängliga medel. I sitt arbete med att digitalisera Europa bör EU se till att mer av resurserna finns i digitalt format, t.ex. e-böcker. EESK välkomnar därför kommissionens vilja att vidareutveckla det europeiska biblioteket (20), men fruktar samtidigt att denna potentiellt revolutionära tjänst är okänd för många och kunde marknadsföras bättre, i synnerhet inom utbildningssektorn.

3.7 Förtroende

3.7.1 Förtroende är en central fråga när det gäller att säkerställa att potentialen i internet maximeras på inre marknaden. I detta syfte måste invånarna kunna vara säkra på att det finns adekvata system för att förebygga skada på person eller samhälle, upprätthålla en tillräcklig skyddsnivå, säkerställa åtal mot it-brottslingar på samma sätt som vid fysiska brott, samt åstadkomma en ordentlig reglering av internet och se till att reglerna följs.

3.8 Förebyggande insatser

3.8.1 Det är viktigt att sprida kunskap om nätets stora potential, men även om dess risker. Tydliga utbildningskampanjer med inriktning på olika nivåer av sakkunskap kan effektivt fungera som en förebyggande insats.

3.8.2 Reglering är också en viktig faktor i det förebyggande arbetet. Att reglera internet är en mycket svår uppgift, men skydd mot alla former av risker är av största betydelse för EU:s invånare. EESK rekommenderar därför med eftertryck att man på EU-nivå utarbetar en grundläggande tillsynsram som går att genomföra.

3.8.3 Större ansvar, t.ex. i linje med stadgan om de grundläggande rättigheterna, skulle genom självreglering kunna tas av internetleverantörerna, och är en framgångsrik metod som använts bl.a. inom reklambranschen. Denna möjlighet, som skulle innebära en lösning på den i nuläget bristfälliga regleringssituationen, förutsätter såväl regelbunden utvärdering och tillsyn från lagstiftarens sida som påföljder.

3.9 Skydd

3.9.1 Medborgarna måste känna sig tillräckligt skyddade när de ger sig in i den digitala världen. För e-tjänster bör det därför tydligt framgå vilken skyddsnivå de erbjuder. I detta avseende skulle innehållsleverantörer kunna visa vilken skyddsnivå deras webbplatser har genom att följa särskilda riktlinjer (21).

3.9.2 En av de största farhågorna bland användarna är identitetsstöld. Det rekommenderas därför att forskning genomförs för att säkerställa skydd av personuppgifter på internet.

3.9.3 Dessutom är det av grundläggande betydelse för EU-medborgarna att utvecklingen av digitalt bredband inte sker på bekostnad av folkhälsan. I synnerhet bör alla medlemsstater garantera följande grundförutsättningar inom ramen för samma EU-lagstiftning: — Säker exponering för elektromagnetiska fält. — Förbud mot farliga kemiska beståndsdelar i IKT-produkter. — Utveckling av nätverk i harmoni med miljön. — Krav på låg energiförbrukning för produkter som är föremål för offentlig upphandling.

3.10 Lagföring

3.10.1 It-brott är lika allvarligt som fysiska brott och bör behandlas på samma sätt. Det är viktigt att medlemsstaterna ökar sina resurser för att kunna ta itu med och lagföra it-brott på ett effektivt, ändamålsenligt och snabbt sätt.

3.11 Stadga om digitala rättigheter

3.11.1 EESK uppmanar kommissionen att utforma en stadga om invånarnas digitala rättigheter (22). Detta skulle vara ett sätt att se till att invånarna får ett verkligt skydd och det skulle öka förtroendet på den digitala inre marknaden.

4. Särskilda kommentarer

4.1 Tjänster för e-förvaltning

4.1.1 Det står klart att e-förvaltning underlättar användningen av myndigheternas tjänster, särskilt för medborgare och små och medelstora företag. Driftskompatibilitet är en förutsättning för effektiva och ändamålsenliga e-förvaltningstjänster. I detta sammanhang måste medborgarna ha full kontroll över och tillgång till sina egna uppgifter utan att kunna ändra dem men med möjlighet att se vem som har haft tillträde till dem, med eller utan rättighet. Det är dock viktigt att invånarna har frihet att välja att använda antingen digitala eller traditionella tjänster.

4.1.2 Fullständiga e-förvaltningstjänster är dock att föredra, eftersom de innebär minskade kostnader och byråkrati och ökad effektivitet. Medlemsstaterna bör alla välja digitala tjänster för att bidra till att öka medborgarnas rörlighet.

4.2 Små och medelstora företag och Enterprise Europe Network

4.2.1 I sitt yttrande om Företaget är litet, världen stor (23) efterlyste kommittén "åtgärder för att stödja e-handeln, som […] skulle kunna bli ett viktigt område för de små och medelstora företagens internationalisering". Genomförandet av EU:s digitala strategi är en absolut prioritet även för de små och medelstora företagen. I detta sammanhang, och med tanke på de små och medelstora företagens potential när det gäller att skapa nya arbetstillfällen, är det av strategisk betydelse att inrätta gemensamma kontaktpunkter ("one-stop-shops") för moms samt att främja e-fakturering och molnbaserade datortjänster. Smart användning av IKT, utveckling av e-kompetens inom små och medelstora företag, ökat deltagande av små och medelstora företag i e-upphandling och dessa företags fullständiga tillgång till bredband är av avgörande betydelse, vilket även gäller sådana instrument som European e-Business Support Network (eBSN; ett europeiskt stödnätverk för e-företag), ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och programmet för små och medelstora företags konkurrenskraft (Cosme).

4.2.2 Kommittén ser positivt på att kommissionen avser att göra en översyn över ledningsstrukturen inom Enterprise Europe Network (EEN) och skapa en digital miljö för de europeiska små och medelstora företagen. Även här spelar tilltron till en digital inre marknad en avgörande roll, och en nedifrån-och-upp-metod med deltagande av arbetsmarknadens parter skulle kunna ha ett pedagogiskt mervärde.

4.2.3 EEN har inrättats för att stödja europeiska små och medelstora företag när det gäller att utveckla nya marknader, genomföra ny teknik och få tillgång till EU-medel.

4.2.4 EEN:s roll bör stärkas genom att man säkerställer allmän e-integration för alla europeiska små och medelstora företag och hjälper alla EU-medborgare att få tillgång till tillgängliga öppna uppgifter, vilket successivt kan skapa ett EU-omfattande digitalt förbindelsenät.

4.2.5 Effektiviteten i EEN:s åtgärder bör fortlöpande övervakas av kommissionen genom regelbunden insamling av feedback från EU:s små och medelstora företag och från alla de EU-medborgare som dragit nytta av dess tjänster.

4.3 Naturliga hinder för en digital inre marknad

4.3.1 Språket är ett av de största naturliga hindren för en inre marknad, digital eller inte.

4.3.2 Även om det är en rättighet att stå utanför, är det också ett hinder att vara utestängd från den digitala inre marknaden och dess fördelar.

4.3.3 Den digitala inre marknaden har undanröjt geografiska hinder och isolering, men samspelet med den fysiska världen, t.ex. varutransporter, att gör det geografiska läget och isoleringen fortfarande utgör ett naturligt hinder.

Bryssel den 20 mars 2013 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Staffan NILSSON

(1) Europeiska kommissionen har nyligen offentliggjort en sammanställning av de rättigheter som i nuläget anges i olika EU-rättsakter: https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights.

(2) McKinsey May 2011: Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity.

(3) Föredragande: Pablo Arias Echeverría, 2012/2030 (INI), 11.12.2012.

(4) Föredragande: António Fernando Correia de Campos, 2010/2278 (INI), 6.4.2011.

(5) "Orgware är kapacitetsuppbyggnaden hos de olika institutionella aktörer som deltar i anpassningsprocessen i samband med ny teknik" (Wikipedia, övers. från EN).

(6) Redan i den digitala agendan anges de tre huvudmålen för bredbandskapaciteten: Alla EU-medborgare ska ha tillgång till en uppkoppling på 2 Mbps senast 2013, och senast i slutet av 2020 ska alla i Europa ha tillgång till internethastigheter på över 30 Mbps och 50 % av de europeiska hushållen ska abonnera på internetförbindelser på över 100 Mbps.

(7) Se fotnot 2.

(8) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Samhällsomfattande tjänster inom e-kommunikation: rapport om resultatet från det offentliga samrådet och den tredje återkommande översynen i överensstämmelse med artikel 15 i direktiv 2002/22/EG (23.11.2011).

(9) Resolution P5_TA(2011)0306.

(10) Med hårdvara menar man en stationär dator, en laptop, en netbook, en datormobil, en datorplatta eller någon annan elektronisk enhet som kan kopplas till ett nätverk.

(11) Programvara: Först och främst en webbläsare och ett programpaket för dokumentredigering.

(12) EUT C 24, 28.1.2012, s. 139.

(13) Detta är resultatet av en undersökning som genomfördes av Berec under flera månader och som omfattar information från 250 operatörer för fasta nät och 150 mobilnätsoperatörer.

(14) Voice over IP – IP-baserad röstöverföring.

(15) EUT C 318, 29.10.2011, s. 9.

(16) Åtgärd 62 i den europeiska digitala agendan.

(17) Åtgärd 66 i den europeiska digitala agendan.

(18) Utveckla ett verktyg för onlinekonsumentutbildning för ny medieteknik.

(19) Medlemsstaterna ska inkludera e-lärande i nationella politiska strategier.

(20) Åtgärd 79 i den europeiska digitala agendan: Föreslå en hållbar finansieringsmodell för det europeiska biblioteket.

(21) Så länge det inte finns några bestämmelser skulle innehållsleverantörerna kunna utveckla uppförandekoder på samma sätt som man gör inom många andra sektorer (mer information på följande adress: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation-enter-the-database).

(22) Se fotnot 1.

(23) EUT C 229, 31.7.2012, s. 49.