Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Informationssamhället: Från Korfu till Dublin De nya prioriteringarna", och - "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik - Förberedelserna för nästa steg"

(97/C 66/18)

Den 2 augusti 1996 beslöt kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelanden.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som var ansvarig för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 6 november 1996. Föredragande var Roger Ramaekers.

Vid sin plenarsession den 27-28 november 1996 (sammanträdet den 27 november 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 79 röster för, 30 emot och 15 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Ekonomiska och sociala kommittén ser positivt på kommissionens avsikt att åter aktualisera sitt åtgärdsprogram för informationssamhället: Från Korfu till Dublin - De nya prioriteringarna.

1.2. Kommittén har hela tiden varit medveten om att åtgärdsplanen för med sig ett omfattande arbetsprogram.

1.3. Kommittén välkomnar kommissionens beslut att angripa de sociala frågorna som hör samman med omvandlingen till ett informationssamhälle och påpekar att man i sitt yttrande om kommissionens åtgärdsprogram: "På väg mot informationssamhället" menade att de sociala aspekterna och de aspekter som rör samhället och kulturen inte beaktades tillräckligt.

1.4. Kommittén har haft tillfälle att avge flera yttranden om olika aspekter på fullständig avreglering av telekommunikationsmarknaden sedan kommissionens åtgärdsprogram presenterades, och man anser att det aktuella yttrandet fyller sin plats bland dessa tidigare, av vilka följande rör åtgärdsprogrammet:

- På väg mot informationssamhället från sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster. Föredragande: Roger Ramaekers ().

- Grönbok om avreglering av infrastrukturer för telekommunikation från sektionen för transport och kommunikation. Föredragande: Alexander-Michael von Schwerin ().

- Info 2000 från sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster. Föredragande: Giampaolo Pellarini ().

- Tillhandahållande av öppna nät (ONP) från sektionen för transport och kommunikation. Föredragande: Bo Green ().

- Tillhandahållande av öppna nät (ONP) från sektionen för transport och kommunikation. Föredragande: Bernardo Hernández Bataller ().

- Samhällsomfattande tjänster från sektionen för transport och kommunikation. Föredragande: Alexander-Michael von Schwerin ().

- Grönbok om pluralism och mediakoncentration från sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster. Föredragande: Joël Decaillon ().

2. Presentation av kommissionens meddelande

2.1. Kommissionen anser att de flesta av programmets åtgärder har genomförts under de två senaste åren även om vissa har försenats, särskilt inom området för informationssäkerhet.

2.2. Kommissionen anser att man har en mer komplett bild av vilka åtgärder som bör genomföras och föreslår därför att programmet skall ses över.

Fyra handlingslinjer prioriteras:

- Förbättra företagsklimatet.

- Investera i framtiden.

- Människan i centrum.

- Anta den internationella utmaningen.

2.3. Kommissionen påpekar att en fullständig avreglering av infrastrukturerna för telekommunikation måste bli verklighet, med vissa undantag, den 1 januari 1998 i hela gemenskapen. Detta kräver dock större överensstämmelse mellan de förordningar som rör tjänster inom informationssamhället. Man måste dessutom särskilt uppmärksamma de små och medelstora företagen.

2.4. Kunskap kommer att spela en avgörande roll inom informationssamhället. Det 5:e programmet för forskning och utveckling kommer att betona Europas kunskapsbas. Kommissionen har åtagit sig att snabbt utarbeta ett åtgärdsprogram som rör initiativet: "Lära inom informationssamhället" som skall följa upp vitboken om utbildning: "Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället".

2.5. Kommissionen har för avsikt att integrera strukturfonderna för att kunna ta hänsyn till den sociala dialogen, bättre skydda konsumenternas intressen och förbättra kvaliteten på den offentliga sektorns tjänster.

2.6. Kommissionen är intresserad av att intensifiera samarbetet med våra grannar och att hjälpa tredje världen att integreras i informationssamhället på global nivå.

2.7. Kommissionen föreslår att de nya prioriteringarna skall bemötas genom:

- Det aktuella meddelandet: "Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik - Förberedelserna för nästa steg" - dok. KOM(96) 395 slutlig.

- Grönboken: "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" - dok. KOM(96) 389 slutlig.

- Meddelandet: "Den europeiska strategin för standardisering och det globala informationssamhället" - dok. KOM(96) 359 slutlig.

- Förslaget till direktiv: "Regelverkets öppenhet inom den inre marknaden för informationssamhällets tjänster" - dok. KOM(96) 392 slutlig.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Kommittén ser positivt på att kommissionen skall se över sitt åtgärdsprogram. Kommittén konstaterar att många av de frågor som man framhållit i sitt yttrande om kommissionens meddelande "På väg mot informationssamhället: ett åtgärdsprogram" har behandlats i det aktuella meddelandet.

3.2. Kommittén är dock förvånad över att kommissionen strikt tillämpar tidsplanen när man anser att en klar och stabil ram för regelverket är grundläggande för informationssamhällets utveckling. Även om kommissionen anser att utarbetandet av regelverket har gått framåt, anser kommittén dock, samtidigt som man håller med om att vissa arbeten har avancerat, att regelverkets områden omges av skuggzoner. Detta gäller särskilt i fråga som tillnärmningen av den audiovisuella sektorn och telekommunikationssektorn samt vissa nya tjänstesektorer varav endast några behandlas i ovannämnda förslag till direktiv (dok. KOM(96) 392 slutlig).

3.3. Kommittén hänvisar till sitt yttrande om kommissionens åtgärdsprogram: "På väg mot informationssamhället" och då speciellt till sina slutsatser om de prioriterade insatserna.

Det gäller särskilt punkt 4.1 i ovannämnda yttrande "Med hänsyn till samordningen av audiovisuella datasektorer, telekommunikationer och förlagsverksamhet bör frågan om mediakoncentrationer regleras innan man går vidare med ytterligare avregleringar".

Detta gäller även punkt 4.2 i ovannämnda yttrande: "Kommissionens föreslagna program för avreglering av tjänster och infrastrukturer skall göras beroende av vissa villkor som skall bygga på:

- Att en stabil och juridisk ram för regelverket fullbordas...

- Att Euro-ISDN () och IDA () harmoniseras och utvecklas för att inte bromsa utvecklingen av tillämpningar som är av allmänt intresse".

Kommittén anser att dessa problem fortfarande är aktuella.

3.4. Rent allmänt anser kommittén att samtliga slutsatser i yttrandet om kommissionens åtgärdsprogram: "På väg mot informationssamhället" fortfarande är aktuella och att vissa dessutom beaktas i kommissionens meddelande, särskilt de sociala och samhälleliga aspekterna.

3.5. Dessutom noterar kommittén att den speciella expertgruppen i sin interimsrapport riktar uppmärksamheten på behovet av att se bortom de konventionella uppfattningarna när det gäller samhällsomfattande tjänster.

Expertgruppen anser dessutom att kommissionen inte har uppmärksammat socialpolitiken tillräckligt.

3.6. Kommittén är medveten om utmaningarnas omfattning inom de områden som berörs av informationssamhället. Man håller med kommissionen om vikten av de sociala och samhälleliga frågorna och de frågor som rör sysselsättning, fortbildning, utbildning och tillgång till tjänster, samtliga prioriterade områden. Kommittén väntar på resultaten från de specialstudier, i synnerhet när det gäller sysselsättningen, som initierats av kommissionen och betonar särskilt nyttan av ständiga fortbildnings- och vidareutbildningsprogram, anpassade till teknikens och marknadens utveckling.

3.7. Trots att kommissionen går vidare i oförminskad takt befarar kommittén att det inte är möjligt att komma med några lugnande svar till marknadens olika aktörer inom de angivna tidsfristerna när det gäller avregleringen av telekommunikationerna.

3.8. Förutom de regler som antagits för närvarande (till exempel när det gäller mobiltelefoni, satelliter, infrastrukturer, ...) befarar kommittén att inga viktiga frågor kan klaras ut inom tidsfristerna. Som ett exempel kan nämnas den avgörande betydelse som de samhällsomfattande tjänsterna har, och man framhåller att kommissionen fäster stor vikt vid detta. Trots de förenade ansträngningarna och kommissionens avsevärda arbete hänvisar kommittén till sitt yttrande om samhällsomfattande tjänster när det gäller telekommunikationer med tanke på en fullständigt avreglerad omgivning (punkt 4.6). Där sägs det: "Det är angeläget att kommissionen så snart som möjligt presenterar riktlinjer som rör finansiering av de samhällsomfattande tjänsterna så att de finansiella kostnaderna kan fördelas mellan alla de berörda marknadsaktörerna". Kommittén konstaterar att dessa mycket konkreta frågor, som till exempel finansiering av samhällsomfattande tjänster, gör det ännu mer angeläget med brådskande svar eftersom man redan lagt ner ett avsevärt arbete i denna fråga.

3.9. Kommittén oroar sig följaktligen över de planerade tidsfristerna för fullständig avreglering av telekommunikationerna, när frågor som till exempel samhällsomfattande tjänster ännu, lite mer än ett år före det planerade datumet för avreglering, inte har fått några kompletta svar.

3.10. Även om kommittén anser att kommissionen kan finna svar på dessa konkreta frågor, ställer man sig mer tveksam när det gäller avgörande frågor av social karaktär som till exempel sysselsättningen och utbildningen.

3.11. Kommittén ser positivt på den diskussion som kommissionen initierat i och med grönboken: "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" (dok. KOM(96) 389 slutlig).

Denna grönbok kommer att behandlas i ett särskilt yttrande. Man understryker dock att de frågor som framhålls där är av grundläggande betydelse för samhörigheten i samhället. Trots att man lagt ner avsevärda ansträngningar och mycket energi är kommittén medveten om att det tar tid att utarbeta åtgärder och föreskriva effektiva regler, och man noterar de förseningar som uppstått när det gäller att utarbeta regler som särskilt rör säkerhet, konvergens, integritet och samhällsomfattande tjänster. Därför anser man att diskussionen om samhällsfrågorna inte kommer att kunna ge tillräckligt snabba resultat för att man skall få de nödvändiga svaren till den 1 januari 1998.

3.12. Kommittén anser följaktligen att Europeiska unionen måste - för att hålla tidsplanen för avregleringen - starkt måste prioritera de frågor som framhålls av nämnda grönbok, av ESK:s yttranden som rör samma område och av den speciella expertgruppen och av forumet för informationssamhället. Annars kommer en uppdelning av samhället att bli svår att undvika.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Förbättra företagsklimatet

4.1.1. Kommittén konstaterar att det är nödvändigt att inrätta en klar och stabil ram för regelverket och att säkerställa att det tillämpas effektivt för att frigöra kapital från de privata, offentliga och kooperativa sektorerna för att skapa kraftfulla infrastrukturer inom telekommunikationernas område.

4.1.2. Avregleringen av vissa marknadssegment inom telekommunikationssektorn är redan ett faktum (till exempel mobiltelefoni, satelliter, alternativa infrastrukturer) men utvecklingen kräver att de nationella tillsynsmyndigheterna har tillräckliga resurser, är tillräckligt oberoende för att kunna genomföra sitt arbete och att de är samordnade. Mot bakgrund av detta ser kommittén positivt på att kommissionen anser det nödvändigt att inrätta en tillsynsmyndighet när det gäller telekommunikationer på gemenskapsnivå som begränsar de nationella myndigheternas rätt att utfärda bestämmelser.

4.1.3. ESK noterar att kommissionen för närvarande inte anser sig vara i stånd att förutse vilka tjänster det kommer att finnas en marknad för och att kommissionen speciellt granskar hindren för utveckling av nya tjänster och då särskilt elektronisk handel.

4.1.4. För att säkerställa samordningen av den inre marknaden föreslår kommissionen (se punkt 2.7) ett direktiv om regelverkets öppenhet när det gäller informationssamhällets tjänster. Kommittén studerar detta förslag i ett annat yttrande.

4.1.5. Kommittén konstaterar att kommissionen för närvarande analyserar problemet med brist på överensstämmelse inom den aktuella rättsliga ramen. Problemet kommer av de utmaningar som uppstått i samband med konvergensen av teknologierna. Kommittén är förvånad över att kommissionen kallar det "en ny utmaning" när man behandlar frågan om konvergensen mellan telekommunikationerna och den audiovisuella sektorn eftersom detta redan från början var en av de avgörande frågorna. Detta framhöll för övrigt ESK i sitt yttrande "På väg mot informationssamhället".

4.1.6. Kommittén konstaterar att kommissionen förbereder förslag, ägnade att säkerställa att integriteten, sekretessen och elektronisk tillförlitlighet respekteras.

Kommittén uppmanar kommissionen att snabbt föreslå sådana garantimedel, i annat fall finns det risk att övergången den 1 januari 1998 kommer att genomföras i en tvivelaktig atmosfär som förorsakats av osäkerheten när det gäller regelverket.

4.1.7. Kommittén konstaterar att kommissionen anser att de små och medelstora företagen har en avgörande roll när det gäller utvecklingen av nya marknader med multimediainnehåll. Med avseende på detta påminner man om vissa svagheter i yttrandet om programmet Info 2000, särskilt punkt 4.3.4: "...Om kommissionen vill stödja de små och medelstora företagen - vilket är huvudinriktningen för många av EU:s åtgärder - måste den också förse dem med information. Det är otänkbart att de små och medelstora företagen, som saknar medel att genomföra undersökningar av detta slag, skulle lansera kostsamma initiativ utan att veta om de klarar sig på marknaden."

Kommittén noterar att kommissionen fäster stor vikt vid programmet Info 2000 med tanke på utvecklingen av multimediainnehållsindustrin och påminner om slutsatserna från yttrandet om programmet Info 2000 från december 1995. I detta yttrande uppmärksammade kommittén bristen på total finansiering, men man instämmer fullständigt i målsättningarna som framhölls i programmet Info 2000 och då särskilt punkt 5.3: "... Med tanke på diskussionerna i denna fråga ser kommittén dock vissa svagheter i programförslaget: dess övergripande inriktning är emellanåt vag och dess omfattning är inte fullständigt definierad". Kommittén är dock förvånad över att programmet Info 2000 kopplas till den audiovisuella sektorn i det aktuella meddelandet, när det i huvudsak angår förlagsverksamhet.

4.1.8. Kommittén konstaterar att kommissionen fäster stor vikt vid standardiseringen och hänvisar till sitt mer specifika yttrande i denna fråga som håller på att utarbetas.

4.2. Investera i framtiden

4.2.1. Kommittén ser positivt på att kommissionen fäster stor vikt vid meddelandet om livslång utbildning för att å ena sidan förbättra utbildningen och fortbildningen och å andra sidan för att säkra en hållbar utveckling.

4.2.2. Kommittén noterar att kommissionen vill tillmötesgå industrins och samhällets behov på ett bättre sätt genom att koncentrera utvecklings- och forskningsinsatserna inom ämnen som är av allmänt intresse och som svarar mot användarnas behov. Kommittén ser positivt på detta eftersom det är i linje med några av kommitténs prioriterade frågor.

4.2.3. Kommittén uppskattar kommissionens initiativ att utarbeta vitboken "Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället" och skall behandla grönboken: "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum" i ett separat yttrande. Kommittén noterar kommissionens allmänna konstaterande som framhåller att kunskaperna hos den aktiva befolkningen är föråldrade och påpekar att man i sina tidigare yttranden ofta visat på behovet av utbildning för medborgarna.

4.2.4. Kommittén konstaterar att diagnosen från forumet för informationssamhället om att utbildningen måste utvecklas och att det tillkommer finansiella insatser betonades av kommissionen i det aktuella meddelandet under punkt 2.2 b, andra stycket.

Kommittén ser positivt på kommissionens presentation av åtgärdsprogrammet om att "Lära inom informationssamhället" och noterar att kommissionen anser att det finns behov av privata och offentliga partnerskap, inom vilka den privata sektorns bidrag skall ha större betydelse.

Kommittén är medveten om betydelsen av att introducera nya kommunikations- och informationsteknologier på alla utbildningsnivåer och vill se en kraftig gemenskapsåtgärd för att förbereda de unga inför framtida utmaningar.

4.2.5. Kommittén noterar de positiva effekter som IT (informationsteknologi) kan ha på utnyttjandet av resurser. Kommissionen nämner, till exempel, effekterna på driftsstyrning och yrkesmässiga tillämpningar, och därigenom även på en hållbar utveckling. Man beaktar dock att den kan få vissa återverkningar som påpekades av forumet för informationssamhället och som underströks och förklarades av kommissionen i det aktuella meddelandet under punkt 2.2 c, tredje stycket.

4.3. Människan i centrum

4.3.1. Kommittén ser positivt på kommissionens önskan att de nya teknologierna skall kunna komma till nytta för alla gemenskapens medborgare och att konsumentskyddet måste tillgodoses.

Kommittén instämmer i kommissionens uppmaning att utnyttja tjänster som är avsedda att bekämpa social utslagning som vissa kategorier av befolkningen redan är eller är på väg att bli offer för och som redan har identifierats. Det rör sig bland annat om personer som av olika anledning inte arbetar (arbetslöshet, förtidspension etc.) eller om personer med låga inkomster, handikappade eller äldre. Listan är dock inte på något sätt uttömmande.

4.3.2. Tillgången till informationstjänster är en av informationssamhällets grundläggande aspekter.

Kommittén uppmärksammar behovet av att utveckla infrastrukturer för att man skall få tillgång till dessa tjänster på ett effektivt sätt.

4.3.3. När det gäller tillgången noterar kommittén att skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster redan omfattar tillgång till on-line tjänster. Man påpekar dock över att de nödvändiga investeringarna görs i olika takt inom gemenskapen.

4.3.4. Kommittén konstaterar att kommissionen vill involvera konsumentorganisationernas representanter i standardiserings- och rådgivningsförfarandet för att bland annat utveckla mer användarvänliga teknologier och uppmuntra till utbildning och fortbildning av konsumenterna.

4.3.5. Kommittén anser att den offentliga sektorn bör kunna dra nytta av kraftfulla nät för att kunna säkerställa effektiv kommunikation på alla administrationsnivåer inom gemenskapen. Man önskar att kommissionen särskilt uppmärksammar denna fråga.

4.3.6. Den kulturella mångfalden och pluralismen inom media måste upprätthållas eftersom de utgör ovärderliga tillgångar för gemenskapen. I detta sammanhang har den audiovisuella sektorn och frågan om upphovsrätt särskild betydelse. Det gäller alltså att vidta åtgärder för att bevara dessa tillgångar.

4.4. Den internationella utmaningen

4.4.1. Kommittén är medveten om att det är nödvändigt att i hög grad involvera de central- och östeuropeiska länderna och att hjälpa EU:s grannar kring Medelhavsområdet att anta informationssamhällets utmaningar.

Kommittén anser att inrättandet av internationella basnormer måste prioriteras för att skapa balans. Därför kommer kommittén att med intresse följa WTO:s förhandlingar om avregleringen av bastelekommunikationer.

4.4.2. Kommittén anser att behovet att involvera andra länder inte bara skall begränsa sig till grannländerna, utan också till länder utanför EU med ett mindre utvecklat informationssamhälle, för att göra det möjligt för de mest utsatta länderna att delta i informationssamhället, i annat fall kommer gapet mellan de rika och fattiga länderna bara att bli större.

5. Slutsatser

5.1. Kommittén upprepar sin oro för sysselsättningens utveckling inom informationssamhället. Man angriper denna fråga mer i detalj i sitt yttrande om grönboken: "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum". I vilket fall som helst anser man att de tillgängliga analyserna för närvarande inte gör det möjligt att vara säker när det gäller sysselsättningens framtid eller utvecklingen av relationerna på arbetsmarknaden, och inget tyder på att sysselsättningen kommer att vara rättvist fördelad i framtiden.

5.2. Om man inom gemenskapen vill uppnå en rättvis nivå på resursfördelning, på informationstillgång, på kunskap, på tjänster och på kultur måste man anta de gigantiska utmaningarna som kommissionen har identifierat.

Kommittén anser att dessa utmaningar måste prioriteras och inte kommer att kunna bemötas bara genom en diskussion. Det handlar om ett dynamiskt förfarande som kräver en kontinuerlig utvärdering. Kommittén befarar att EU:s olika åtgärder för att inrätta en avreglerad marknad inte stämmer överens, vilket kan framkalla ojämlikheter särskilt inom det sociala området.

5.3. Enligt kommittén är det av grundläggande betydelse att anpassa informationssamhället till individerna och inte tvärtom. Man måste särskilt ta hänsyn till de sociala grupper som är avskilda från informationsteknologier idag och som i ännu större utsträckning riskerar att bli det, det vill säga personer som av olika anledningar inte arbetar, förtidspensionerade, barnlediga, arbetslösa, äldre, och låginkomsttagare samt även de personer som redan idag borde delta i fortbildning. Kort sagt rör det sig om mycket viktiga grupper, även om det rör sig om människor i olika, icke-jämförbara situationer, och som man absolut måste ta hänsyn till om man vill undvika social fragmentering och utslagning. Man måste dessutom planera fortbildningsprogram för vissa grupper av arbetstagare, till exempel egenföretagare och distansarbetare och ta sig an frågan om hur fortbildningsprogrammen för arbetstagare i de små och medelstora företagen skall finansieras.

5.4. Kommittén ser positivt på kommissionens initiativ att åter aktualisera sitt åtgärdsprogram före 1996 års slut, men anser att Europeiska unionen - för att hålla tidsplanen för avregleringen - starkt måste prioritera de frågor som framhålls av grönboken "Att leva och arbeta i informationssamhället", av ESK:s yttranden som rör samma område och av den speciella expertgruppen och av forumet för informationssamhället. Annars kommer en uppdelning av samhället att bli svår att undvika.

Kommittén uppmanar kommissionen att sätta igång nödvändiga analyser och åtgärder för att integrera alla medborgare i ett informationssamhälle som är till nytta för människorna och inte tvärtom.

5.5. Kommittén anser att det är nödvändigt att snabbt bemöta problemen med regelverket som är oumbärligt för en fullständig avreglering av telekommunikationerna. Man betonar speciellt de problem som uppstår i och med samordningen av telekommunikationssektorn och den audiovisuella sektorn, säkerhetsbehovet när det gäller informationsöverföring och skyddet av den enskilda människans integritet. Man vill dessutom särskilt prioritera utbredning av de samhällsomfattande tjänsterna, finansiering av dessa och utvidgning av dessa till att omfatta tillgång till informationssamhällets nät.

Med hänsyn till samordningen av audiovisuella datasektorer inom telekommunikationer och förlagsverksamhet bör frågan om mediakoncentrationer regleras innan man går vidare med ytterligare avregleringar.

Om inte dessa frågor klargörs i förväg anser kommittén att en fullständig avreglering av telekommunikationerna kommer att äventyra medborgarnas integration i informationssamhället.

5.6. Kommittén uppmanar således kommissionen att prioritera dessa sociala och samhälleliga problem och att gå vidare med en utvärdering av åtgärder för att undvika att de sociala skillnaderna förstärks mellan gemenskapens medborgare.

Kommittén är angelägen om att regelverket fastställs före den fullständiga avregleringen av telekommunikationsmarknaden och uppmanar kommissionen att förbereda en anpassad och uppdaterad åtgärdsplan före årets slut.

Bryssel den 27 november 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT nr C 110, 2.5.1995, s. 37.

() EGT nr C 301, 13.11.1995.

() EGT nr C 82, 19.3.1996.

() EGT nr C 236, 11.9.1995.

() EGT nr C 153, 28.5.1996.

() Dok. CES 1075/96.

() EGT nr C 110, 2.5.1995, s. 53.

() ISDN = tjänsteintegrerat digitalt nät.

() IDA = datautbyte mellan administrationer.