Rapport från kommissionen - Förenade kungariket : rapport sammanställd i enlighet med artikel 104.3 i fördraget {SEK(2008) 2016} /* SEK/2008/2014 slutlig */





SV (...PICT...)|EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION| Bryssel den 11.6.2008 SEK(2008) 2014 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Förenade kungariket Rapport sammanställd i enlighet med artikel 104.3 i fördraget (framlagt av kommissionen) {SEK(2008) 2016} RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Förenade kungariket Rapport sammanställd i enlighet med artikel 104.3 i fördraget 1. Inledning Med utgångspunkt i det allmänna ekonomiska läget och den politik regeringen för, görs i denna rapport en uppskattning av utvecklingen för de offentliga finanserna i Förenade kungariket i dagsläget och på senare tid, samt utsikterna på kort och medellång sikt. Den har utarbetats i enlighet med artikel 104.3 i fördraget och följer på Förenade kungarikets tillkännagivande om ett förväntat underskott som överskrider referensvärdet. I artikel 104 i fördraget fastläggs ett förfarande vid alltför stora underskott. Detta förfarande specificeras i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5). I rapporten beaktas också den ” uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning ” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 11 oktober 2005 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . , som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten. Dessa bestämmelser gäller för Förenade kungariket på samma sätt som för övriga länder som inte deltar i euroområdet, men i punkt 5 i protokollet om vissa bestämmelser angående Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland anges att skyldigheten enligt artikel 104.1 i fördraget att undvika alltför stora underskott i de offentliga finanserna inte gäller Förenade kungariket om det inte går över till den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen. Så länge som Förenade kungariket befinner sig i den andra etappen av den ekonomiska och monetära unionen är det, enligt artikel 116.4 i fördraget, skyldigt att ”sträva efter att undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser”.[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5). I rapporten beaktas också den ” uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning ” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 11 oktober 2005 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . Enligt artikel 104.2 i fördraget ska kommissionen på grundval av följande två kriterier övervaka att budgetdisciplin iakttas: a) huruvida andelen av det förväntade eller faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser i procent av bruttonationalprodukten överstiger referensvärdet 3 % (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet, eller referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet), och b) huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn i procent av bruttonationalprodukten överstiger referensvärdet 60 % (såvida inte detta procenttal minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt). I artikel 104.3 anges att om en medlemsstat inte uppfyller de krav som gäller enligt det ena eller båda dessa kriterier, ska kommissionen utarbeta en rapport. Rapporten ska ”även beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna for de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”. Det senaste förfarandet vid alltför stora underskott gentemot Förenade kungariket (det tredje förfarande av denna typ gentemot Förenade kungariket Det första förfarandet vid alltför stora underskott gentemot Förenade kungariket upphävdes 1998. Efter ett underskott på 3,2 % av BNP 2002/03 inledde kommissionen i april 2004 ett andra förfarande vid alltför stora underskott genom en rapport i enlighet med artikel 104.3. Mot bakgrund av förväntningar om att det alltför stora underskottet skulle sjunka under tröskelnivån under påföljande år drog kommissionen och Ekonomiska och finansiella kommittén slutsatsen att Förenade kungariket inte kunde anses ha ett alltför stort underskott i den mening som avses i fördraget. ) upphävdes i oktober 2007. Detta förfarande inleddes i september 2005 genom att kommissionen antog en rapport i enlighet med artikel 104.3 efter en anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott från augusti 2005, enligt vilken underskottet i de offentliga finanserna under budgetåret 2004/05 Budgetåret i Förenade kungariket löper från och med april till och med mars. Förfarandet vid alltför stora underskott tillämpas i Förenade kungariket på budgetårsbasis (bilaga till förordning (EG) nr 1467/97). uppgick till 3,2 %. I januari 2006 fastslog rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen och i enlighet med artikel 104.6, att ett alltför stort underskott förelåg i Förenade kungariket Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Förenade kungariket återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2 . . Samtidigt, och också på grundval av en rekommendation från kommissionen, utfärdade rådet rekommendationer enligt artikel 104.7 till Förenade kungariket som syftade till att få det alltför stora underskottet i de offentliga finanserna att upphöra senast 2006/07. Den 12 september 2007 antog kommissionen en rekommendation till rådets beslut om att upphäva förfarandet. Den 9 oktober 2007 beslutade rådet att upphäva förfarandet vid alltför stora underskott i enlighet med artikel 104.12 i fördraget.[2][3][4] Det första förfarandet vid alltför stora underskott gentemot Förenade kungariket upphävdes 1998. Efter ett underskott på 3,2 % av BNP 2002/03 inledde kommissionen i april 2004 ett andra förfarande vid alltför stora underskott genom en rapport i enlighet med artikel 104.3. Mot bakgrund av förväntningar om att det alltför stora underskottet skulle sjunka under tröskelnivån under påföljande år drog kommissionen och Ekonomiska och finansiella kommittén slutsatsen att Förenade kungariket inte kunde anses ha ett alltför stort underskott i den mening som avses i fördraget. Budgetåret i Förenade kungariket löper från och med april till och med mars. Förfarandet vid alltför stora underskott tillämpas i Förenade kungariket på budgetårsbasis (bilaga till förordning (EG) nr 1467/97). Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Förenade kungariket återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2 . Enligt de uppgifter som anmäldes av Förenade kungarikets myndigheter i mars 2008 Enligt rådets förordning (EG) nr 3605/93 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om deras förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Förenade kungarikets senaste anmälan finns på följande adress: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . i samband med förfarandet vid alltför stora underskott förväntades underskottet i Förenade kungarikets offentliga finanser under 2008/09 uppgå till 3,2 % av BNP och därmed överstiga referensvärdet 3 % av BNP, medan den offentliga sektorns skuld förväntades uppgå till 43,0 % av BNP BNP som inbegriper indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster. , vilket ligger under referensvärdet 60 % av BNP men dock är på uppåtgående. Dessa värden överensstämmer med dem som offentliggjordes i Förenade kungarikets budget från mars 2008. Ett politiskt initiativ som tillkännagavs den 13 maj innebär att den personliga inkomstskatten sänks under 2008/09, vilket ska finansieras genom ytterligare upplåning (se avsnitt 2). Detta kommer att resultera i ett större förväntat underskott och en större förväntad skuld än vad som angavs i anmälan.[5][6] Enligt rådets förordning (EG) nr 3605/93 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om deras förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Förenade kungarikets senaste anmälan finns på följande adress: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . BNP som inbegriper indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster. Tabell 1 : Offentligt underskott och offentlig skuld a |2004/05|2005/06|2006/07|2007/08|2008/09|2009/10| |||||KOM|Budget 2008 b|KOM|Budget 2008 b | Saldo i de offentliga finansernaOffentlig bruttoskuld|3,539,7|3,141,7|2,642,5|2,943,2|3,346,2|3,245,2|3,347,5|2,846,1| Anmärkning : a I procent av BNP. b De beräkningar som anmäldes i mars 2008 överensstämmer med dem som offentliggjordes i 2008 års budget. Källa : Eurostat, Kommissionens vårprognos 2008 och 2008 års budget. Det underskott för 2008/09 som anges i anmälan utgör prima facie-bevis på att Förenade kungariket förväntar sig ett alltför stort underskott i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Det senare politiska initiativet utgör ytterligare bevis på detta. Kommissionen har därför beslutat att inleda förfarandet vid alltför stora underskott gentemot Förenade kungariket genom att anta denna rapport. I avsnitt 2 av rapporten granskas underskottskriteriet och i avsnitt 3 skuldkriteriet. I avsnitt 4 behandlas offentliga investeringar och övriga faktorer av betydelse. Den tekniska analys som ligger till grund för rapportens slutsatser finns i ett mer detaljerat arbetsdokument från kommissionen, som offentliggörs parallellt med denna rapport Tekniskt dokument av kommissionen som medföljer rapporten om Förenade kungariket sammanställd i enlighet med artikel 104.3 i fördraget [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. . Båda dokumenten tar hänsyn till kommissionens vårprognos 2008, som offentliggjordes den 28 april. [7] Tekniskt dokument av kommissionen som medföljer rapporten om Förenade kungariket sammanställd i enlighet med artikel 104.3 i fördraget [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. 2. Underskottskriteriet Enligt den anmälan som gjordes i mars 2008 förväntades det offentliga underskottet nå 3,2 % av BNP under 2008/09. · Även om det överstiger 3 % av BNP ligger det förväntade underskottet nära fördragets referensvärde. · Det förväntade överskridandet av referensvärdet 3 % av BNP är inte osedvanligt . Man kan särskilt konstatera att i) det inte orsakats av en ovanlig händelse i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten, och att ii) det inte orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. BNP-tillväxten under 2006 och 2007 var 2,9 % respektive 3,0 %, vilket var över den potentiella tillväxten. Kommissionens vårprognos 2008 kan anses vara en aktuell bedömning av det ekonomiska läget under 2008 och 2009 i Förenade kungariket. Enligt prognosen kommer tillväxten i Förenade kungariket att minska under 2008 och 2009 till årliga värden under den potentiella tillväxten. Detta beror på minskad inhemsk efterfrågan orsakad av ogynnsamma lånevillkor som i sin tur är ett resultat av oron på finansmarknaden, en svagare bostadsmarknad och högre inflation som försvagar de reala disponibla inkomsterna. Vårprognosen 2008 är försiktigare än Förenade kungarikets prognos för de offentliga finanserna när det gäller den tid som krävs för en återgång till normala villkor på kreditmarknaden, inbegripet i fråga om hushållens lån med och utan säkerhet. Enligt vårprognosen kommer detta att dröja fram till någon gång under 2009. Den förväntade stigande nettoexporten kompenserar inte helt minskningen i den inhemska efterfrågan. Den kvartalsvisa tillväxten av BNP väntas dock förbli positiv och den årliga BNP-tillväxten väntas nå 1,7 % under 2008 och 1,6 % under 2009. Denna tillväxttakt överensstämmer med medelvärdet av de oberoende prognoserna från maj 2008, som sammanställts av Förenade kungarikets finansministerium HM Treasury (2008): Forecasts for the UK economy – A comparison of independent forecasts, maj 2008 ( http://www.hm-treasury.gov.uk/media/0/C/200805forcomp.pdf ). . På budgetårsbasis förväntas enligt vårprognosen en BNP-tillväxt på 1,4 % under 2008/09 och 1,8 % under 2009/10. [8] HM Treasury (2008): Forecasts for the UK economy – A comparison of independent forecasts, maj 2008 ( http://www.hm-treasury.gov.uk/media/0/C/200805forcomp.pdf ). · Överskridandet av referensvärdet 3 % av BNP är inte övergående i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Om man antar att regeringen kommer att hålla sig till de konjunkturrensade planer för de primära utgifterna som tillkännagavs i 2008 års budget, skulle enligt kommissionens vårprognos 2008 underskottet under 2009/10 förbli 3,3 % av BNP, på grund av att det svaga ekonomiska läget kommer att medföra låga intäktsökningar. I skarp kontrast till detta beräknas i budgeten från mars 2008 att underskottet under 2009/10 kommer att uppgå till 2,8 % av BNP. Regeringens större optimism grundar sig på att man förväntar sig en tidigare och kraftigare ekonomisk återhämtning än vad som anges i kommissionens vårprognos, nämligen en tillväxt på 1¾ % under 2008/9 följt av en ökning till 2½ % under 2009/10. Tabell 2 : Makroekonomisk utveckling och utveckling av de offentliga finanserna a |2004/05|2005/06|2006/07|2007/08|2008/09|2009/10| |||||KOM|Budget 2008|KOM|Budget 2008| Real BNP (förändring i %) b|3,3|1,8|2,9|3,0|1,7|2,0|1,6|2 ½| Potentiell BNP (förändring i %) b,c|2,7|2,7|2,8|2,7|2,4|2 ½|2,3|2 ½| Produktionsgap (i % av potentiell BNP) b,c|0,7|-0,1|0,0|0,4|-0,3|-0,6|-1,0|-0,6| Saldo i de offentliga finanserna|3,5|3,1|2,6|2,9|3,3|3,2|3,3|2,8| Primärt saldo|-1,4|-1,0|-0,4|-0,7|-1,1|-1,2|-1,2|-0,8| Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder|-|0,3|-|-|-|-|-|-| Offentliga fasta bruttoinvesteringar|1,8|0,6|1,8|1,9|2,0|2,0|1,9|2,0| Konjunkturrensat saldo c,d|-3,7|-3,0|-2,7|-3,0|-3,1|-2,9|-2,9|-2,6| Konjunkturrensat primärsaldo|-1,7|-0,9|-0,6|-0,8|-0,9|-0,9|-0,8|-0,6| Strukturellt saldo d,e|-3,7|-3,3|-2,7|-3,0|-3,1|-2,9|-2,9|-2,6| Strukturellt primärsaldo|-1,7|-1,2|-0,6|-0,8|-0,9|-0,9|-0,8|-0,6| Anm. : a I procent av BNP om inget annat anges. b På kalenderårsbasis. Siffrorna i kolumnen för 2004/05 avser kalenderåret 2004. c Den potentiella BNP-tillväxt, det produktionsgap och det konjunkturrensade saldo som anges i 2008 års budget rapporteras efter omräkning av kommissionen på grundval av informationen i budgeten. d Det konjunkturrensade och strukturella saldot för 2007/08 uppskattas i 2008 års budget till (efter omräkning av kommissionen) 2,8 % av BNP. e Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Källa : Eurostat och kommissionens vårprognos 2008. Kommissionens finanspolitiska beräkningar från våren 2008 (och budgetrapporten för 2008) lades dock fram före regeringens tillkännagivande från den 23 april 2008 om att den planerade att kompensera vissa av dem som påverkats negativt av avskaffandet av ingångsskattesatsen på 10 % från och med april 2008 (en av de åtgärder som tillkännagavs i budgeten från mars 2007). En inledande åtgärd som tillkännagavs den 13 maj 2008 är en sänkning av den personliga inkomstskatten under 2008/09 finansierad via ytterligare upplåning, vilket kommer att leda till en ökning av underskottet under 2008/09 med 0,2 % och öka kommissionens underskottsprognos till 3,5 % av BNP. Regeringen förklarade att den under kommande år avser att behålla samma nivå på stödet till låginkomstgrupper Se punkt 35 i finansministerns uttalande: http://www.hm-treasury.gov.uk/newsroom_and_speeches/speeches/statement/Speech_statement_130508.cfm . . Initiativet innebär inte att regeringen förpliktigar sig att förlänga den helt skuldfinansierade kompensation som erbjöds under 2008/09 till 2009/10 (och öppnar därmed möjligheter för att räkna av skatte- och utgiftsåtgärder mot varandra Ytterligare politiska initiativ väntas i den preliminära budgetrapporten hösten 2008. ). Det medför dock en betydande risk för ett alltför stort underskott under 2009/10, jämfört med budgetplanerna från mars 2008, med en liknande inverkan under i övrigt likartade förhållanden på det beräknade värdet i vårprognosen. [9][10] Se punkt 35 i finansministerns uttalande: http://www.hm-treasury.gov.uk/newsroom_and_speeches/speeches/statement/Speech_statement_130508.cfm . Ytterligare politiska initiativ väntas i den preliminära budgetrapporten hösten 2008. Slutsatsen är att det förväntade underskottet ligger nära referensvärdet 3 % av BNP men att det förväntade överskridandet av referensvärdet varken är osedvanligt eller övergående i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Denna analys visar att fördragets krav vad gäller underskottskriteriet inte har uppfyllts. 3. Skuldkriteriet Förenade kungarikets offentliga bruttoskuld förväntas förbli under referensvärdet 60 % av BNP på medellång sikt, även om den enligt beräkningarna kommer att öka fram till 2009/2010. Bruttoskulden ökade enligt vårprognosens uppskattning 2008 till 43,2 % av BNP i slutet av 2007/08 och kommer att öka ytterligare till 46,2 % av BNP under 2008/09 och 47,5 % under 2009/10 (se tabell 1). Efter tillkännagivandet den 13 maj förväntas dessa kvoter stiga något. Den snabbare ökningen av den offentliga skulden beror delvis på det försämrade primärsaldot. Den beräknade ökningen av skuldkvoten under 2008/09 med 3 procentenheter jämfört med föregående år avspeglar dock också en lägre nämnare till följd av lägre tillväxt i real BNP och lägre tillväxt i BNP-deflatorn, samt en stock-/flödesjustering på nästan 1 % av BNP som beror på den förväntade konverteringen av Bank of Englands lån till banken Northern Rock, som gradvis utökats från september 2007, till direkt statlig finansiering. Denna analys visar att fördragets krav vad gäller skuldkriteriet har uppfyllts. 4. Faktorer av betydelse Enligt artikel 104.3 i fördraget ska kommissionens rapport ”även beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna för de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”. Dessa faktorer klargörs ytterligare i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1467/97, som dessutom föreskriver att ”eventuella andra faktorer som enligt den berörda medlemsstaten har betydelse för att göra en samlad kvalitativ bedömning av överskridandet av referensvärdet och som medlemsstaten har förelagt kommissionen och rådet” ska beaktas. Mot bakgrund av dessa bestämmelser behandlas i följande fyra underavsnitt i tur och ordning 1) det ekonomiska läget på medellång sikt, 2) det budgetmässiga läget på medellång sikt (inbegripet offentliga investeringar), 3) andra faktorer som medlemsstaten åberopat och 4) andra faktorer som kommissionen anser vara av betydelse. 4.1. Ekonomiskt läge på medellång sikt Konjunkturförhållanden och potentiell tillväxt Enligt vårprognosen 2008 kommer Förenade kungarikets ekonomi, efter en tillväxt något över potentialen under 2006 och 2007, under 2008 och 2009 att genomgå en period med svag ekonomisk tillväxt i förhållande till potentialen. Denna avmattning beror till stor del på en omfattande försvagning av den inhemska efterfrågan som dock kompenseras av en stigande extern efterfrågan orsakad av den betydande deprecieringen av pundet. Den ökade externa efterfrågan kommer att bidra till att justera Förenade kungarikets underskott i bytesbalansen som 2007 nådde 4,2 % av BNP. Mot bakgrund av att den potentiella tillväxten beräknas till något under 2½ % kommer den förväntade BNP-tillväxten på 1,7 % och 1,6 % under 2008 respektive 2009 att leda till ett negativt produktionsgap på runt 1 % av BNP i slutet av prognosperioden. Profilen för produktionsgapet överensstämmer med antagandet om en ekonomisk nedgång under 2008 och 2009, men utgör inte någon allvarlig konjunkturnedgång. Nyligen genomförda strukturella reformer Trots en relativt stark tillväxt under senare år och mycket flexibla arbets-, kapital- och produktmarknader tycks Förenade kungariket fortfarande ha produktivitetsproblem. År 2006 var Förenade kungarikets BNP per arbetad timme 4 % lägre än genomsnittet i euroområdet. Förenade kungariket har dock inhämtat en del av eftersläpningen och den genomsnittliga årliga tillväxttakten för dess arbetsproduktivitet var under perioden 2001–2006 2,1 % jämfört med 1,0 % i euroområdet. De strukturpolitiska åtgärderna har inriktats på att förbättra arbetskraftens kunskaper, FoU och innovation, forskningsbasen, lagstiftningen, konkurrensreglerna och de offentliga tjänsternas produktivitet, i enlighet med prioriteringarna i Förenade kungarikets nationella reformprogram (inbegripet den senaste genomföranderapporten från 2007) inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Enligt den omfattande översyn av de offentliga utgifterna som gjordes 2007 (Comprehensive Spending Review) förväntas Förenade kungarikets investeringar på det vetenskapliga området vara stabila under de tre kommande åren och ligga på omkring 0,4 % av BNP. Om reformerna genomförs helt och hållet kommer de troligtvis att ha en positiv inverkan på tillväxten på lång sikt (och därigenom på det budgetmässiga läget). 4.2. Budgetmässigt läge på medellång sikt Strukturellt underskott och budgetkonsolidering i goda ekonomiska tider Efter den anmärkningsvärda budgetkonsolideringen under slutet av 1990-talet blev finanspolitiken mindre återhållsam i början av 2000-talet, främst på grund av en uttalad politisk målsättning att avsevärt öka utgifterna för offentliga tjänster. Detta resulterade i att saldot i Förenade kungarikets offentliga finanser sjönk från ett överskott i slutet av 1990-talet till ett nominellt underskott på 3,5 % av BNP under 2004/05, vilket motsvarar en försämring av det strukturella saldot på 4½ % av BNP Uppskattning av kommissionen utförd med hjälp av den allmänt vedertagna metoden för att uppskatta produktionsgap. mellan 1999/00 och 2004/05. Under 2005/06 och 2006/07 bidrog stark tillväxt inom bolagsvinstbeskattningen, förstärkt av högre skatteintäkter från finanssektorn som ett resultat av en stark aktiemarknad samt samgåenden och förvärv, till en förbättring av de beräknade nominella och strukturella underskotten. Trots de goda ekonomiska tiderna försämrades dock det underliggande budgetmässiga läget under 2007/08. Som ett resultat av procyklisk finanspolitik under 2007/08 beräknas det att det strukturella underskottet under det året ökade med ¼ procentenhet till 3 % av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2008 kommer det budgetmässiga läget att ytterligare försvagas under 2008/09, på grund av att konjunkturnedgången kommer att medföra lägre intäktsökningar. Den uppmjukade finanspolitik som regeringen tillkännagav i maj 2008 innebär dock att det nominella underskottet nu förväntas nå 3,5 % av BNP, medan det strukturella underskottet förväntas öka med ¼ procentenhet. Enligt beräkningarna i vårprognosen 2008 skulle det strukturella underskottet under 2009/10 uppgå till omkring 3 % av BNP, dvs. ⅓ procentenhet lägre än den senaste beräkningen av det strukturella underskottet för 2008/09. Detta avspeglar delvis den kombinerade inverkan av diskretionära åtgärder, inbegripet de högre skatter på alkohol och motorfordon som tillkännagavs i 2008 års budget, och en fortsatt begränsad ökning av de offentliga utgifterna. Regeringens åtagande om att vidmakthålla en ospecificerad kompensationsnivå till hushåll med låga inkomster efter 2008/09 medför dock en betydande risk för att minskningen av det strukturella underskottet under 2009/10 i själva verket blir mindre än så. [11] Uppskattning av kommissionen utförd med hjälp av den allmänt vedertagna metoden för att uppskatta produktionsgap. Offentliga investeringar Den offentliga sektorns fasta bruttoinvesteringar har ökat från 1,2 % av BNP under 2000/01 till 1,9 % under 2007/08, vilket avspeglar regeringens politik för att öka de offentliga investeringarna från de relativt låga nivåerna under föregående år. Sedan 2002/03 har dock den offentliga sektorns underskott ständigt överskridit de fasta bruttoinvesteringarna som andel av BNP. Enligt kommissionens prognos kommer den offentliga sektorns underskott även fortsättningsvis att överstiga de fasta bruttoinvesteringarna som andel av BNP under prognosperioden. Enligt prognosen kommer den offentliga investeringskvoten mellan 2007/08 och 2008/09 att öka med 0,1 procentenhet till 2 % av BNP, medan det nominella underskottet (före tillkännagivandet den 13 maj) väntades stiga med 0,4 procentenheter. De offentliga finansernas kvalitet Under senare år har de offentliga utgifternas andel av BNP ökat med mer än 5 procentenheter från 39 % 1999/00 till 44 % 2006/07. Som jämförelse var genomsnittet i EU omkring 47 % både 1999 och 2006. Bakom ökningen i Förenade kungariket ligger regeringens politik för att öka utgifterna för offentliga tjänster och särskilt att öka de offentliga investeringarna från den relativt låga nivån under föregående år. I den omfattande översynen av de offentliga utgifterna från 2007 (Comprehensive Spending Review) – som offentliggjordes i oktober 2007 tillsammans med den preliminära budgetrapporten för 2007 – fastställs avdelningsvisa utgiftsplaner och prioriteringar för åren 2008/09, 2009/10 och 2010/11. I dessa utgiftsplaner förutses en betydligt lägre tillväxt än vad som är fallet i tidigare översyner. De totala offentliga utgifterna väntas öka med i genomsnitt 2,1 % per år i reala termer under den period som avses i översynen från 2007, jämfört med ett genomsnitt på 4,0 % för de översyner som omfattade perioden från april 1999 till mars 2008. För att stödja de avdelningsvisa utgiftsplanerna och göra det möjligt att frigöra resurser för prioriterade områden har regeringen också inom ramen för översynen från 2007 inlett en rad initiativ för att ytterligare effektivisera användningen av offentliga medel, inbegripet ett program för att få ”valuta för pengarna” och en ram för resultatbaserad förvaltning. Det är fortfarande för tidigt att bedöma huruvida de införda åtgärderna faktiskt kommer att effektivisera användningen av offentliga medel. Det finns en risk för att vissa av de angivna effektivitetsförbättringarna endast innebär rena kostnadsbesparingar, som medför lägre kvalitet och produktivitet i fråga om offentliga tjänster. Dessutom är målsättningarna i sig svåra att utvärdera. De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt Förenade kungariket verkar vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Även om bruttoskulden stiger ligger den i nuläget klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Den långsiktiga inverkan av befolkningens åldrande på de offentliga finanserna ligger nära genomsnittet i EU. Pensionsutbetalningarna ökar dock i något lägre takt än EU-genomsnittet, vilket delvis beror på att Förenade kungariket i större utsträckning än andra EU-länder använder sig av privata pensionssystem. Den genomgripande pensionsreform som antogs 2007 var ett svar på farhågorna om eventuellt otillräckliga pensionsmedel i framtiden och bör innebära en något större ökning av de åldersrelaterade utgifterna. Enligt kommissionens analys som utgår från det budgetmässiga läget under kalenderåret 2007 finns det en risk för att de offentliga finansernas hållbarhet försämras. Läget förvärras ytterligare om man tar hänsyn till den åldrande befolkningens långsiktiga inverkan på de offentliga finanserna. Högre primära överskott skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. 4.3. Andra faktorer som medlemsstaten åberopat I en skrivelse av den 20 maj 2008 åberopade Förenade kungarikets myndigheter ett antal faktorer av betydelse i enlighet med artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1467/97. Myndigheterna påpekade att beräkningarna för de offentliga finanserna i 2008 års budget grundade sig på försiktiga antaganden som varit föremål för oberoende granskning. Syftet var att bygga in en ytterligare buffert i de nominella finanspolitiska värdena och att skydda mot oväntade händelser. Prognoserna omfattar negativa konsekvenser och nedjusteringar på en rad områden, bl.a. skatteintäkter från finanssektorn och från fastighetsmarknaden. Myndigheterna noterar att det ökade underskott som beräknas i 2008 års budget avspeglar inverkan av automatiska stabilisatorer samt icke-diskretionära, kortsiktiga faktorer, orsakade av osedvanlig oro på de internationella finansmarknaderna. I skrivelsen påpekas att underskottet i Förenade kungarikets offentliga finanser enligt de brittiska prognoserna 2009/10 kommer att sjunka under referensvärdet 3 %, vilket tydligt visar att referensvärdet endast överskrids undantagsvis och övergående. Myndigheterna framhåller också följande: skuldnivåer betydligt under referensvärdet, vilket enligt myndigheterna ger flexibilitet för att fortsätta investeringarna i offentliga tjänster, åtaganden om att effektivisera användningen av offentliga medel och få mer valuta för pengarna, utgiftsplaner som gör det möjligt att förbättra offentliga tjänster, omfattande åtaganden för att genomföra Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning bl.a. i fråga om investeringar på forskningsområdet, i teknikprogrammet och i utbildning av lärare för den högre utbildningen, samt de planerade utgifterna för offentligt utvecklingsbistånd. Analysen ovan omfattar de punkter som åberopats av myndigheterna, förutom myndigheternas synpunkter på Förenade kungarikets åtaganden avseende internationellt bistånd. Under denna punkt nämner myndigheterna Förenade kungarikets program för att öka sitt bidrag till det internationella utvecklingsbiståndet, särskilt inom ramen för EU:s kollektiva åtagande att ge i genomsnitt 0,56 % av bruttonationalinkomsten i offentligt utvecklingsbistånd senast 2010. Förenade kungariket avser att nå denna nivå 2010/11. År 2005 och 2006 utgjorde nettovärdet av Förenade kungarikets offentliga utvecklingsbistånd som del av bruttonationalinkomsten (BNI) 0,47 % respektive 0,51 % 2008 Annual Report, bilaga 1, Department for International Development. http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/departmental-report/2008/Annexes-bcov.pdf . . Värdena på det offentliga utvecklingsbiståndet för dessa två år omfattade också den skuldlättnad för Nigeria som Parisklubbens långivargrupp kom överens om. År 2007 sjönk det offentliga utvecklingsbiståndet till 0,36 % av BNI, vilket avspeglar den lägre skuldavskrivningen. [12] 2008 Annual Report, bilaga 1, Department for International Development. http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/departmental-report/2008/Annexes-bcov.pdf . 4.4. Andra faktorer som kommissionen anser vara av betydelse I kommissionens vårprognos 2008 antas det att de konjunkturoberoende planer för de primära utgifterna som tillkännagavs inom ramen för den omfattande översynen av de offentliga utgifterna från 2007 kommer att följas. Under de sex åren mellan 2002/03 och 2007/08 har dock de faktiska totala utgifterna per år överstigit de ursprungliga utgiftsramar som fastställts i tidigare översyner. Tidigare utvecklingstrender ger dock vid handen att utgiftsmålen överskrids i mindre utsträckning under det första året av den period som avses i översynen, vilket tyder på att risken att utgifterna ska vara större än planerat är relativt liten när det gäller underskottsprognosen för 2008/09, men att den kommer att öka under 2009/10. Nationaliseringen den 22 februari 2008 av banken Northern Rock, som hade haft allvarliga likviditetsproblem sedan september 2007 på grund av kreditåtstramningen, har hittills inte haft någon direkt inverkan på de offentliga finanserna. Det är dock ännu inte helt klarlagt huruvida Bank of Englands lån till banken, som uppgick till 24,1 miljarder brittiska pund eller 1,7 % av BNP i slutet av mars 2008, redan skulle ha rapporterats såsom offentlig skuld eftersom det beviljades i statens namn och med en statlig garanti. Diskussioner om detta pågår mellan Office for National Statistics (ONS) i Förenade kungariket och Eurostat. Under tiden förblir Bank of Englands likviditetsstöd och finansministeriets garantier till bankens övriga långivare (ungefär 30 miljarder brittiska pund eller 2,0 % av BNP) en ansvarsförbindelse. Redovisningen av vissa avtal rörande offentlig-privata partnerskap diskuteras löpande mellan Eurostat och ONS Se avsnitt 6.6 i rapporten om Eurostats senaste besök till Förenade kungariket avseende förfarandet vid alltför stora underskott: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_9/FINDINGS%20FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF . . Kommissionen är medveten om att myndigheterna i Förenade kungariket avser att anta IFRS-standarder för utarbetandet av årsbokslut för statliga ministerier och andra offentliga organ från och med 2009/10. Därigenom skulle vissa av de pågående privata finansieringsprojekt som är utanför balansräkningen kunna omklassificeras till den offentliga sektorns räkenskaper. Omklassificeringen skulle inte nödvändigtvis ha en negativ inverkan på de offentliga räkenskaperna. Det är dock möjligt att förändringarna i redovisningen, inbegripet eventuella ändringar för att rätta sig efter Eurostats riktlinjer om redovisning av offentlig-privata partnerskap i de offentliga räkenskaperna, skulle kunna leda till en liten ökning av det beräknade underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2009/2010. Detta beror bl.a. på hur många offentlig-privata partnerskap utanför balansräkningen som kan överföras till de offentliga räkenskaperna.[13] Se avsnitt 6.6 i rapporten om Eurostats senaste besök till Förenade kungariket avseende förfarandet vid alltför stora underskott: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_9/FINDINGS%20FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF . Rådet drog i sitt yttrande om den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:SV:PDF. slutsatsen att programmet bekräftar att det föreligger en betydande försämring i läget för Förenade kungarikets offentliga finanser vilket, i kombination med ett makroekonomiskt klimat som antagligen är svagare än väntat, medför en klar risk för att underskottet i den offentliga sektorns finanser inom kort skulle kunna överskrida referensvärdet 3 % av BNP. Rådet uppmanade därför Förenade kungariket att vidta de åtgärder som fordras för att underskottet inte ska överstiga referensvärdet 3 % av BNP.[14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:SV:PDF. 5. Slutsatser Det förväntade underskott i den offentliga sektorns finanser i Förenade kungariket under 2008/09 som anmäldes i mars 2008 uppgår till 3,2 % av BNP, vilket ligger över men nära referensvärdet 3 % av BNP. Den uppmjukning av finanspolitiken som regeringen tillkännagav i maj 2008 väntas leda till att underskottet som andel av BNP ökar med ytterligare 0,2 % under 2008/09. Det förväntade överskridandet av referensvärdet kan inte betecknas som osedvanligt i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Det kan heller inte anses som övergående. Detta tyder på att fördragets krav vad gäller underskottskriteriet inte har uppfyllts. Den offentliga bruttoskulden ligger fortfarande under referensvärdet 60 % av BNP. Fördragets krav vad gäller skuldkriteriet har uppfyllts. I enlighet med fördraget har i denna rapport även andra ”faktorer av betydelse” granskats. Eftersom underskottet inte uppfyller det dubbla villkoret om att det ska ligga nära referensvärdet och vara övergående kan dessa faktorer enligt stabilitets- och tillväxtpakten inte beaktas under det förfarande som leder fram till beslutet om huruvida det föreligger ett alltför stort underskott. [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5). I rapporten beaktas också den ” uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning ” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 11 oktober 2005 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [2] Det första förfarandet vid alltför stora underskott gentemot Förenade kungariket upphävdes 1998. Efter ett underskott på 3,2 % av BNP 2002/03 inledde kommissionen i april 2004 ett andra förfarande vid alltför stora underskott genom en rapport i enlighet med artikel 104.3. Mot bakgrund av förväntningar om att det alltför stora underskottet skulle sjunka under tröskelnivån under påföljande år drog kommissionen och Ekonomiska och finansiella kommittén slutsatsen att Förenade kungariket inte kunde anses ha ett alltför stort underskott i den mening som avses i fördraget. [3] Budgetåret i Förenade kungariket löper från och med april till och med mars. Förfarandet vid alltför stora underskott tillämpas i Förenade kungariket på budgetårsbasis (bilaga till förordning (EG) nr 1467/97). [4] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Förenade kungariket återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2 . [5] Enligt rådets förordning (EG) nr 3605/93 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om deras förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Förenade kungarikets senaste anmälan finns på följande adress: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . [6] BNP som inbegriper indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster. [7] Tekniskt dokument av kommissionen som medföljer rapporten om Förenade kungariket sammanställd i enlighet med artikel 104.3 i fördraget [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. [8] HM Treasury (2008): Forecasts for the UK economy – A comparison of independent forecasts, maj 2008 ( http://www.hm-treasury.gov.uk/media/0/C/200805forcomp.pdf ). [9] Se punkt 35 i finansministerns uttalande: http://www.hm-treasury.gov.uk/newsroom_and_speeches/speeches/statement/Speech_statement_130508.cfm . [10] Ytterligare politiska initiativ väntas i den preliminära budgetrapporten hösten 2008. [11] Uppskattning av kommissionen utförd med hjälp av den allmänt vedertagna metoden för att uppskatta produktionsgap. [12] 2008 Annual Report, bilaga 1, Department for International Development. http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/departmental-report/2008/Annexes-bcov.pdf . [13] Se avsnitt 6.6 i rapporten om Eurostats senaste besök till Förenade kungariket avseende förfarandet vid alltför stora underskott: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_9/FINDINGS%20FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF . [14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:SV:PDF. ES (...PICT...)|COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS| Bruselas, 11.6.2008 SEC(2008) 2014 final INFORME DE LA COMISIÓN Reino Unido Informe elaborado de conformidad con el artículo 104, apartado 3, del Tratado (presentada por la Comisión) {SEC(2008) 2016} INFORME DE LA COMISIÓN Reino Unido Informe elaborado de conformidad con el artículo 104, apartado 3, del Tratado 1. Introducción El presente informe evalúa la evolución presupuestaria actual y reciente del Reino Unido y examina las perspectivas a corto y medio plazo, a la luz de las condiciones económicas generales, así como de la política aplicada por el Gobierno. Se ha redactado en virtud del artículo 104, apartado 3, del Tratado y responde al anuncio por el Reino Unido de un déficit proyectado superior al valor de referencia. El artículo 104 del Tratado establece un procedimiento de déficit excesivo (PDE). Dicho procedimiento se expone en detalle en el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación de la aplicación de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1056/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 5). En el informe se han tomado asimismo en consideración las « Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes » [«Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia»], dictamen aprobado por el Consejo EcoFin de 11 de octubre de 2005, que puede consultarse en http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. . , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Aunque las anteriores disposiciones se aplican al Reino Unido al igual que a los demás países que no participan en la zona del euro, cabe recordar que el artículo 5 del Protocolo sobre determinadas disposiciones relativas al Reino Unido de Gran Bretaña e Irlanda del Norte estipula que la obligación de evitar déficit excesivos de las Administraciones Públicas, establecida en el artículo 104, apartado 1, del Tratado, no se aplica al Reino Unido, a menos que este país acceda a la tercera fase de la unión económica y monetaria. En cambio, mientras se encuentre en la segunda fase de la UEM, el Reino Unido está obligado, de conformidad con el artículo 116, apartado 4, del Tratado, a «procurar evitar déficit excesivos».[1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1056/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 5). En el informe se han tomado asimismo en consideración las « Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes » [«Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia»], dictamen aprobado por el Consejo EcoFin de 11 de octubre de 2005, que puede consultarse en http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. . En virtud del artículo 104, apartado 2, del Tratado, la Comisión debe examinar la observancia de la disciplina presupuestaria atendiendo a los dos criterios siguientes: a) si la proporción entre el déficit público previsto o real y el producto interior bruto (PIB) sobrepasa el valor de referencia del 3% (a menos que la proporción haya descendido sustancial y continuadamente y llegado a un nivel que se aproxime al valor de referencia, o, alternativamente, que el valor de referencia se sobrepase sólo excepcional y temporalmente, y la proporción se mantenga cercana al valor de referencia); y b) si la proporción entre la deuda pública y el producto interior bruto rebasa el valor de referencia del 60 % (a menos que la proporción disminuya suficientemente y se aproxime a un ritmo satisfactorio al valor de referencia). El artículo 104, apartado 3, dispone que, si un Estado miembro «no cumpliere los requisitos de uno de estos criterios o de ambos, la Comisión elaborará un informe, en el que también se tendrá en cuenta si el déficit público supera los gastos públicos de inversión, así como todos los demás factores pertinentes, incluida la situación económica y presupuestaria a medio plazo del Estado miembro». El anterior PDE referente al Reino Unido (el tercer procedimiento de ese tipo incoado respecto de ese país El primer PDE incoado al Reino Unido se revocó en 1998. A raíz del déficit registrado en 2002/03, que se situó en el 3,2 % del PIB, en abril de 2004 la Comisión inició un segundo PDE, elaborando el informe previsto en el artículo 104, apartado 3. Ante las previsiones que indicaban una regresión del déficit a niveles inferiores al umbral de referencia el siguiente año, la Comisión y el Comité Económico y Financiero llegaron a la conclusión de que no cabía considerar que el Reino Unido se encontrase en la situación de déficit excesivo definida en el Tratado. ) se revocó en octubre de 2007. El procedimiento se inició en septiembre de 2005, con la adopción por la Comisión de un informe elaborado en virtud del artículo 104, apartado 3, tras la notificación de agosto de 2005, en el marco del PDE, conforme a la cual el ratio de déficit público registrado en el ejercicio presupuestario 2004/05 era del 3,2 % El ejercicio presupuestario del Reino Unido va de abril a marzo. El PDE se aplica al Reino Unido sobre la base del ejercicio presupuestario (anexo del Reglamento nº 1467/97). . En enero de 2006, previa recomendación de la Comisión, el Consejo decidió declarar la existencia de un déficit excesivo en el Reino Unido con arreglo al artículo 104, apartado 6 Los documentos referentes al PDE aplicado al Reino Unido pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2 . Al mismo tiempo, y asimismo a partir de una recomendación de la Comisión, el Consejo formuló recomendaciones al Reino Unido en virtud del artículo 104, apartado 7, a fin de que este país pusiera fin a su situación de déficit público excesivo en 2006/07 a más tardar. El 12 de septiembre de 2007, la Comisión adoptó una recomendación de Decisión del Consejo por la que se anulaba el procedimiento. El 9 de octubre de 2007, el Consejo resolvió cancelar el PDE, conforme a lo previsto en el artículo 104, apartado12, del Tratado.[2][3][4] El primer PDE incoado al Reino Unido se revocó en 1998. A raíz del déficit registrado en 2002/03, que se situó en el 3,2 % del PIB, en abril de 2004 la Comisión inició un segundo PDE, elaborando el informe previsto en el artículo 104, apartado 3. Ante las previsiones que indicaban una regresión del déficit a niveles inferiores al umbral de referencia el siguiente año, la Comisión y el Comité Económico y Financiero llegaron a la conclusión de que no cabía considerar que el Reino Unido se encontrase en la situación de déficit excesivo definida en el Tratado. El ejercicio presupuestario del Reino Unido va de abril a marzo. El PDE se aplica al Reino Unido sobre la base del ejercicio presupuestario (anexo del Reglamento nº 1467/97). Los documentos referentes al PDE aplicado al Reino Unido pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2 De acuerdo con los datos notificados en marzo de 2008 Con arreglo al Reglamento (CE) nº 3605/93, los Estados miembros deben comunicar a la Comisión, dos veces al año, los niveles de déficit y deuda públicos previstos y reales. La notificación más reciente del Reino Unido puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. por las autoridades del Reino Unido en el marco del PDE, estaba previsto que el déficit de las Administraciones Públicas alcanzase el 3,2 % del PIB en el ejercicio 2008/09, superando así el valor de referencia del 3 % del PIB, en tanto que la deuda bruta estimada de las Administraciones Públicas alcanzaría el 43,0 % del PIB Sobre la base del PIB ajustado en función de los SIFMI. , por debajo del 60 % del PIB fijado como valor de referencia, si bien mostrando una tendencia ascendente. Esos ratios son idénticos a los publicados en el presupuesto del Reino Unido de marzo de 2008. El posterior anuncio, el 13 de mayo, de una reducción del impuesto sobre la renta de las personas físicas en 2008/09, financiada mediante un mayor recurso al endeudamiento (véase la sección 2), significa que los ratios de déficit y deuda proyectados serán superiores a los comunicados en la notificación.[5][6] Con arreglo al Reglamento (CE) nº 3605/93, los Estados miembros deben comunicar a la Comisión, dos veces al año, los niveles de déficit y deuda públicos previstos y reales. La notificación más reciente del Reino Unido puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. Sobre la base del PIB ajustado en función de los SIFMI. Cuadro 1 : Déficit de las Administraciones Públicas y deuda pública a |2004/05|2005/06|2006/07|2007/08|2008/09|2009/10| |||||COM|Presu-puesto 2008 b|COM|Presu-puesto 2008 b | Saldo de las Administraciones PúblicasDeuda pública bruta|3,539,7|3,141,7|2,642,5|2,943,2|3,346,2|3,245,2|3,347,5|2,846,1| Nota : a En porcentaje del PIB. b Las previsiones notificadas en marzo de 2008 son idénticas a las publicadas en el presupuesto de 2008. Fuente : Eurostat, previsiones de los servicios de la Comisión de la primavera de 2008 y presupuesto de 2008 La cifra de déficit notificada respecto del ejercicio 2008/09 denota a primera vista la previsión de un déficit excesivo en el Reino Unido en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, lo que la medida anunciada posteriormente no viene sino a corroborar. En consecuencia, con la adopción del presente informe, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de déficit excesivo respecto del Reino Unido. En la sección 2 del informe se examina el criterio de déficit y en la sección 3, el criterio de deuda. La sección 4, por su parte, versa sobre la inversión pública y otros factores pertinentes. El análisis técnico en que se sustentan las conclusiones del informe se presenta en un documento de trabajo más pormenorizado de los servicios de la Comisión, que se publica en paralelo al presente informe Documento técnico de los servicios de la Comisión que acompaña al informe relativo al Reino Unido elaborado de conformidad con el artículo 104, apartado 3 del Tratado [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. . En ambos documentos se han tenido en cuenta las previsiones de los servicios de la Comisión de la primavera de 2008, publicadas el 28 de abril. [7] Documento técnico de los servicios de la Comisión que acompaña al informe relativo al Reino Unido elaborado de conformidad con el artículo 104, apartado 3 del Tratado [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. 2. Criterio de déficit De acuerdo con la notificación de marzo de 2008, estaba previsto que el déficit de las Administraciones Públicas alcanzase el 3,2 % del PIB en el ejercicio 2008/09. · Aunque superior al 3 % del PIB, la previsión de déficit se aproxima al valor de referencia establecido en el Tratado. · El exceso previsto sobre el valor de referencia del 3 % del PIB no es excepcional . En particular: i) No se deriva de un acontecimiento inhabitual, en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. ii) No es consecuencia de una grave recesión económica, en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. El crecimiento del PIB en 2006 y 2007 fue superior a su potencial, habiendo alcanzado valores del 2,9 % y 3,0 %, respectivamente. Por lo que respecta a los ejercicios 2008 y 2009, cabe considerar que las previsiones de los servicios de la Comisión de la primavera de 2008 constituyen una evaluación actualizada de las perspectivas económicas del Reino Unido. En ellas se prevé una ralentización del crecimiento en 2008 y 2009, registrándose tasas anuales inferiores al potencial debido al debilitamiento de la demanda interna como consecuencia de las desfavorables condiciones de crédito derivadas, a su vez, de las turbulencias en los mercados financieros, la atonía del mercado inmobiliario y el repunte de la inflación, que reduce la renta disponible real. Las previsiones de la primavera de 2008 son más prudentes que las previsiones presupuestarias del Reino Unido por lo que atañe a la velocidad del restablecimiento de condiciones normales en el mercado de crédito ―en particular, por lo que se refiere a los préstamos a las familias, con y sin garantía―, proceso que, de acuerdo con las previsiones de primavera, se prolongará hasta entrado 2009. La esperada mejora de las exportaciones netas no basta para contrarrestar la disminución de la demanda interna. Con todo, se prevé que el crecimiento trimestral del PIB se mantenga en tasas positivas, en tanto que el crecimiento anual alcanzará, previsiblemente, el 1,7 % en 2008 y el 1,6 % 2009. Esas tasas de crecimiento coinciden con la media de las previsiones independientes realizadas en mayo de 2008, de acuerdo con los datos recogidos por el Ministerio de Finanzas británico HM Treasury (2008): Forecasts for the UK economy – A comparison of independent forecasts [Previsiones sobre la economía británica: comparación de previsiones independientes], mayo de 2008 http://www.hm-treasury.gov.uk/media/B/2/200804forcomp.pdf . Sobre la base del ejercicio presupuestario, las previsiones de primavera apuntan a un crecimiento del PIB del 1,4 % en 2008/09 y del 1,8 % en 2009/10. [8] HM Treasury (2008): Forecasts for the UK economy – A comparison of independent forecasts [Previsiones sobre la economía británica: comparación de previsiones independientes], mayo de 2008 http://www.hm-treasury.gov.uk/media/B/2/200804forcomp.pdf · El exceso previsto sobre el valor de referencia del 3 % del PIB no puede considerarse temporal en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En 2009/10, y en el supuesto de que el Gobierno se atenga a lo anunciado en el presupuesto de 2008 en cuanto al gasto primario no cíclico, el déficit se mantendrá, según las previsiones de los servicios de la Comisión de la primavera de 2008, en el 3,3 % del PIB, y la debilidad del contexto económico se traducirá en un lento crecimiento de los ingresos. Las previsiones presupuestarias de marzo de 2008, por el contrario, apuntaban a un déficit del 2,8 % del PIB en 2009/10, basando el Gobierno su mayor optimismo en una recuperación económica más temprana y más pronunciada de lo estimado en las previsiones de primavera de los servicios de la Comisión, a saber: un crecimiento del 1,75 % en 2008/09, seguido de un repunte hasta el 2,5 % en 2009/10. Cuadro 2 : Evolución macroeconómica y presupuestaria a |2004/05|2005/06|2006/07|2007/08|2008/09|2009/10| |||||COM|Presu-puesto de 2008|COM|Presu-puesto de 2008| PIB real (% variación) b|3,3|1,8|2,9|3,0|1,7|2,0|1,6|2,5| PIB potencial (% variación) b,c|2,7|2,7|2,8|2,7|2,4|2,5|2,3|2,5| Brecha de producción (% PIB potencial) b,c|0,7|-0,1|0,0|0,4|-0,3|-0,6|-1,0|-0,6| Saldo de las Administraciones Públicas|3,5|3,1|2,6|2,9|3,3|3,2|3,3|2,8| Saldo primario|-1,4|-1,0|-0,4|-0,7|-1,1|-1,2|-1,2|-0,8| Medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal|-|0,3|-|-|-|-|-|-| Formación bruta de capital fijo de las Administraciones Públicas|1,8|0,6|1,8|1,9|2,0|2,0|1,9|2,0| Saldo ajustado en función del ciclo c,d|-3,7|-3,0|-2,7|-3,0|-3,1|-2,9|-2,9|-2,6| Saldo primario ajustado en función del ciclo|-1,7|-0,9|-0,6|-0,8|-0,9|-0,9|-0,8|-0,6| Saldo estructural d,e|-3,7|-3,3|-2,7|-3,0|-3,1|-2,9|-2,9|-2,6| Saldo primario estructural|-1,7|-1,2|-0,6|-0,8|-0,9|-0,9|-0,8|-0,6| Notas : a En porcentaje del PIB, salvo indicación en contrario. b Cifras basadas en el año natural. Las cifras de la columna 2004/05 se refieren al año natural 2004. c Las cifras referentes al crecimiento del PIB potencial, las brechas de producción y los saldos ajustados en función del ciclo atribuidos al presupuesto de 2008 son las recalculadas por los servicios de la Comisión a partir de la información contenida en el presupuesto . d La estimación que, en el presupuesto de 2008, se hace del saldo ajustado en función del ciclo y del saldo estructural en 2007/08, según datos recalculados por los servicios de la Comisión, es del 2,8 % del PIB. e Saldo ajustado en función del ciclo, excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal. Fuente : Eurostat y previsiones de los servicios de la Comisión de la primavera de 2008 No obstante, las previsiones presupuestarias de la Comisión de la primavera de 2008 (y el proyecto de presupuesto de 2008) son anteriores a la declaración del Gobierno, el 23 de abril de 2008, en la que informaba de su propósito de ofrecer contrapartidas que neutralizasen algunas de las consecuencias adversas de la supresión, a partir de abril de 2008, del 10 % como tipo básico del impuesto sobre la renta (una de las medidas anunciadas en el presupuesto de marzo de 2007). Una primera medida, hecha pública el 13 de mayo de 2008, consiste en una reducción del impuesto sobre la renta de las personas físicas en 2008/09, que se financiará mediante un mayor recurso al endeudamiento y se traducirá en un incremento del déficit de 0,2 puntos porcentuales del PIB en 2008/09, elevando las previsiones de déficit de los servicios de la Comisión al 3,5 % del PIB. En su declaración, el Gobierno anunció su intención de «mantener el mismo nivel de ayuda a los perceptores de rentas más bajas» Véase el apartado 35 de la declaración del Ministro de Finanzas británico : http://www.hm-treasury.gov.uk/newsroom_and_speeches/speeches/statement/Speech_statement_130508.cfm . El anuncio no compromete al Gobierno a hacer extensivas las ayudas de 2008/09, financiadas por entero mediante la emisión de deuda, al ejercicio 2009/10 (ofreciendo así la posibilidad de adoptar medidas fiscales y de gasto compensatorias Está previsto el anuncio de nuevas medidas en el informe previo al presupuesto, que se presentará en el otoño de 2008. ). Comporta, no obstante, un riesgo elevado de que se supere en 2009/10 la estimación de déficit de las previsiones presupuestarias de marzo de 2008, y podría tener una incidencia similar, si las demás condiciones no varían, en las previsiones de primavera.[9][10] Véase el apartado 35 de la declaración del Ministro de Finanzas británico : http://www.hm-treasury.gov.uk/newsroom_and_speeches/speeches/statement/Speech_statement_130508.cfm Está previsto el anuncio de nuevas medidas en el informe previo al presupuesto, que se presentará en el otoño de 2008. En resumen, si bien el déficit previsto está próximo al valor de referencia del 3 % del PIB, el exceso sobre dicho valor no puede considerarse excepcional ni temporal en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Así pues, del análisis que precede se desprende que no se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado. 3. Criterio de deuda De acuerdo con las estimaciones, el ratio de deuda bruta de las Administraciones Públicas del Reino Unido se mantendrá a medio plazo por debajo del valor de referencia (60% del PIB), si bien mostrando una tendencia ascendente hasta 2009/10. Las previsiones de la primavera de 2008 situaban la deuda bruta al término del ejercicio 2007/08 en el 43,2 % del PIB, y pronosticaban nuevos repuntes del ratio de deuda hasta alcanzar el 46,2 % del PIB en 2008/09 y el 47,5 % en 2009/10 (véase el cuadro 1); tras el anuncio del 13 de mayo, es previsible que esos ratios sean algo más altos. La aceleración de la acumulación de deuda pública se debe, en parte, al deterioro del saldo primario. No obstante, en 2008/09 el repunte previsto del ratio de deuda, de 3 puntos porcentuales frente al ejercicio precedente, refleja también el efecto denominador derivado de un menor crecimiento del PIB real y del deflactor del PIB, así como un ajuste flujos-fondos próximo al 1 % del PIB, como resultado de la previsible sustitución del préstamo concedido por el Banco de Inglaterra al banco Northern Rock, que se ha ido ampliando gradualmente desde septiembre de 2007, por financiación pública directa (véase la sección 4.4 más adelante). Del análisis que precede se desprende que se cumple el criterio de deuda establecido en el Tratado. 4. Factores pertinentes El artículo 104, apartado 3, del Tratado establece que en el informe de la Comisión «también se tendrá en cuenta si el déficit público supera los gastos públicos de inversión, así como todos los demás factores pertinentes, incluida la situación económica y presupuestaria a medio plazo del Estado miembro». El artículo 2, apartado 3, del Reglamento (CE) nº 1467/97 aporta aclaraciones sobre esos factores y también especifica que en el informe debe considerarse debidamente «cualquier otro factor que, en opinión del Estado miembro afectado, sea pertinente para evaluar globalmente en términos cualitativos la superación del valor de referencia y que el Estado miembro haya puesto en conocimiento de la Comisión y del Consejo.». Los cuatro subapartados que siguen examinan respectivamente, a la luz de las anteriores disposiciones: 1) la situación económica a medio plazo; 2) la situación presupuestaria a medio plazo (incluida la inversión pública); 3) otros factores presentados por el Estado miembro; y 4) otros factores que la Comisión considera pertinentes. 4.1. Situación económica a medio plazo Condiciones cíclicas y crecimiento potencial Tras registrar tasas de crecimiento levemente superiores al potencial en 2006 y 2007, en 2008 y 2009 la economía del Reino Unido va a atravesar, si se atiende a las previsiones de la primavera de 2008, un período de débil crecimiento en relación con su potencial. Esta moderación se debe, en gran medida, a un debilitamiento generalizado de la demanda interna, si bien acompañado de una mejora de la demanda externa como resultado de la acusada depreciación de la libra esterlina. Esta depreciación contribuirá a corregir el déficit de la balanza por cuenta corriente del Reino Unido, que alcanzó el 4,2 % del PIB en 2007. Con unas tasas de crecimiento potencial estimadas ligeramente inferiores al 2,5 %, el crecimiento esperado del PIB en 2008 y 2009, del 1,7 % y 1,6 % respectivamente, dará lugar a una brecha de producción negativa próxima al 1 % del PIB para el final del período de previsión . Esta tendencia de la brecha de producción denota el paso a una coyuntura económica desfavorable en 2008 y 2009, si bien no constituye una grave recesión económica. Reformas estructurales recientes A pesar del ritmo de crecimiento relativamente elevado de los últimos años y de la gran flexibilidad de los mercados de trabajo, capitales y productos, parece que el Reino Unido continúa experimentando problemas de productividad. En 2006, el PIB por hora trabajada fue un 4 % inferior a la media de la zona del euro. No obstante, el Reino Unido ha acortado distancias, con un crecimiento medio anual de la productividad laboral durante el período 2001-2006 del 2,1 %, frente al 1,0 % de la zona del euro. Las medidas de política estructural han ido dirigidas sobre todo a mejorar la capacitación, la I+D e innovación, la base científica, la reglamentación, el régimen de competencia y la productividad de los servicios públicos, en consonancia con las prioridades establecidas en el programa nacional de reforma del Reino Unido ―incluido el último informe de aplicación de 2007―, en el contexto de la Estrategia de Lisboa para el Crecimiento y el Empleo. De acuerdo con el análisis global de gastos ( Comprehensive Spending Review ) de 2007, se prevé que el gasto del Reino Unido en el ámbito científico se mantenga estable durante los próximos tres años, en torno al 0,4 % del PIB. De aplicarse en su integridad, los efectos a largo plazo de las medidas de reforma sobre el crecimiento (y, por ende, el saldo presupuestario) serán, previsiblemente, positivos. 4.2. Situación presupuestaria a medio plazo Déficit estructural y saneamiento presupuestario en una coyuntura favorable Tras los notables resultados alcanzados en materia de saneamiento presupuestario al final de la década de los noventa, a principios de los años 2000 se produjo una relajación de la política presupuestaria, debido fundamentalmente al objetivo expreso de incrementar significativamente el gasto en materia de servicios públicos. En consecuencia, el saldo de las Administraciones Públicas del Reino Unido pasó de una situación de superávit a finales de los años noventa a un déficit global del 3,5 % del PIB en 2004/05, lo que equivale a un deterioro del saldo presupuestario estructural de 4,5 puntos porcentuales del PIB Según los cálculos efectuados por los servicios de la Comisión aplicando el método común de estimación de las brechas de producción. en el período comprendido entre 1999/00 y 2004/05. En 2005/06 y 2006/07, el fuerte aumento de la tributación de los beneficios empresariales, impulsado por el incremento de los ingresos fiscales procedentes del sector financiero, como resultado de los excelentes resultados de los mercados de renta variable y de la actividad en el ámbito de las fusiones y adquisiciones, contribuyó a una mejora de las estimaciones de déficit global y estructural. Con todo, y a pesar de la coyuntura económica favorable, en 2007/08 se registró un deterioro de la situación presupuestaria. Merced a la política presupuestaria procíclica desarrollada en 2007/08, el déficit estructural ha experimentado un incremento en el ejercicio, según las estimaciones, de 0,25 puntos porcentuales, pasando al 3 % del PIB. De cara al futuro y con arreglo a las previsiones de los servicios de la Comisión de la primavera de 2008, cabe esperar que la situación presupuestaria siga debilitándose en 2008/09, y que la desaceleración de la economía se traduzca en una ralentización del crecimiento de los ingresos. No obstante, por efecto de la relajación presupuestaria anunciada por el Gobierno en mayo de 2008, se prevé que el déficit global alcance el 3,5 % del PIB, y que el déficit estructural aumente en 0,25 puntos porcentuales. Las previsiones de la primavera de 2008 situaban el déficit estructural en 2009/10 en torno a un 3 % del PIB, lo que representa 0,33 puntos porcentuales menos que la estimación más reciente del déficit estructural respecto de 2008/09. Este último refleja, en parte, el efecto combinado de una serie de medidas discrecionales ―concretamente, el aumento de los impuestos sobre el alcohol y los vehículos automóviles―, anunciadas en el presupuesto de 2008, y del menor ritmo de crecimiento del gasto público. Sin embargo, el compromiso asumido por el Gobierno de mantener un nivel indefinido de ayuda a las familias con rentas bajas más allá de 2008/09 comporta un riesgo elevado de que la reducción del ratio de déficit estructural en 2009/10 pueda en realidad no ser suficiente para compensar esta medida. [11] Según los cálculos efectuados por los servicios de la Comisión aplicando el método común de estimación de las brechas de producción. Inversión pública La formación bruta de capital fijo de las Administraciones Públicas ha pasado del 1,2 % del PIB en 2000/01 al 1,9 % en 2007/08, como reflejo de la política del Gobierno de aumento de la inversión pública frente a los niveles relativamente bajos de años anteriores. Con todo, desde 2002/03 el ratio de déficit de las Administraciones Públicas ha sido sistemáticamente superior al ratio de inversión fija bruta con respecto al PIB. De acuerdo con las previsiones de los servicios de la Comisión, el ratio de déficit de las Administraciones Públicas seguirá superando al ratio de inversión fija bruta durante todo el período de referencia. Entre 2007/08 y 2008/09 se prevé un aumento del ratio de inversión pública de 0,1 puntos porcentuales, que lo situarán en el 2,0% del PIB, habiéndose previsto (antes del anuncio de 13 de mayo) un incremento del déficit global de 0,4 puntos porcentuales. Calidad de las finanzas públicas En los últimos años, el ratio de gasto de las Administraciones Públicas respecto al PIB ha registrado un aumento de más de 5 puntos porcentuales, pasando del 39 % en 1999/00 al 44 % en 2006/07. En comparación, la media de la UE fue próxima al 47 % tanto en 1999 como en 2006. Este repunte en el Reino Unido se explica por el aumento del gasto en servicios públicos que caracteriza la política del Gobierno, y en particular el aumento de la inversión pública frente a los niveles relativamente bajos de años anteriores. El análisis global de gastos (CSR) de 2007 –dado a conocer en octubre de 2007, junto al informe previo al presupuesto de 2007– fijaba los planes y prioridades de gasto de los ministerios para los ejercicios 2008/09, 2009/10 y 2010/11. Los planes de gasto para el período que abarca el CSR de 2007 suponen un crecimiento marcadamente inferior al de anteriores análisis de gastos. Durante el período cubierto por el CSR de 2007, se prevé que el gasto público total registre, en promedio, un incremento del 2,1 % anual en términos reales, frente a la media del 4,0 % de los análisis de gastos que cubrían el período comprendido entre abril de 1999 y marzo de 2008. A fin de respaldar los planes y prioridades de gasto de los ministerios y permitir la liberación de recursos en favor de ámbitos prioritarios, el Gobierno ha adoptado asimismo, en el contexto del CSR de 2007, una serie de iniciativas destinadas a potenciar la eficiencia y eficacia del gasto público, entre ellas un programa de optimización del gasto y un marco de gestión de resultados. Es aún demasiado pronto para valorar si las medidas adoptadas permitirán efectivamente mejorar la eficiencia del gasto público. Existe el riesgo de que alguno de los logros de eficiencia declarados no constituya sino una mera reducción de costes, con el consiguiente deterioro de los servicios públicos, en términos cuantitativos o cualitativos. Por otra parte, los objetivos son intrínsecamente difíciles de evaluar. Sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas El Reino Unido parece afrontar un nivel medio de riesgo en lo que se refiere a la sostenibilidad de las finanzas públicas. El ratio de deuda bruta, aun en una senda ascendente, se sitúa actualmente muy por debajo del valor de referencia (60 % del PIB). Los efectos a largo plazo del envejecimiento de la población sobre el presupuesto se aproximan a la media comunitaria, si bien el incremento del gasto público en pensiones será algo más limitado que la media de la UE, debido en parte al papel más importante que desempeñan en el Reino Unido los sistemas privados de pensiones, en comparación con otros países de la UE. Las extensas reformas del régimen de pensiones adoptadas en 2007, orientadas a solventar el problema de una posible dotación insuficiente del sistema en el futuro, implicarán probablemente un incremento algo mayor del gasto vinculado al envejecimiento de la población. El análisis efectuado por la Comisión sobre la base de la situación presupuestaria en el año natural 2007 indica que la sostenibilidad de las finanzas públicas corre peligro, conclusión que se ve reforzada si se toman también en consideración los efectos a largo plazo del envejecimiento de la población sobre el presupuesto. El logro de altos superávit primarios contribuiría a reducir los riesgos que pesan sobre la sostenibilidad de las finanzas públicas. 4.3. Otros factores presentados por el Estado miembro En un escrito de 20 de mayo de 2008, las autoridades del Reino Unido establecían una relación de factores pertinentes, de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo. Las autoridades señalaban que las proyecciones del presupuesto de 2008 en materia de finanzas públicas se basaban en hipótesis prudentes y revisadas de manera independiente, planteamiento éste que permitía integrar mayor número de contingencias en las principales magnitudes presupuestarias y ofrecía mayor protección frente a imprevistos. Las previsiones atienden a incidencias negativas e incorporan revisiones a la baja en una serie de ámbitos, entre otros, los ingresos tributarios procedentes del sector financiero y del mercado inmobiliario. Las autoridades británicas indican que el incremento del déficit estimado en el presupuesto de 2008 refleja la intervención de los estabilizadores automáticos, así como factores no discrecionales, a corto plazo, que son resultado de perturbaciones excepcionales en los mercados financieros internacionales. En el escrito se señala que, de acuerdo con las previsiones del Reino Unido, el déficit presupuestario del país descenderá por debajo del valor de referencia del 3 % en 2009/10, lo que pone de relieve el carácter excepcional y temporal del exceso sobre dicho valor de referencia. Las autoridades británicas destacan, asimismo, la existencia de un nivel de endeudamiento muy inferior al de referencia, que, a su juicio, permite proseguir las inversiones en servicios públicos; los compromisos asumidos con vistas a mejorar la eficiencia y a optimizar el gasto público; los planes de gasto que permitirán mejorar los servicios públicos; los importantes compromisos en relación con la aplicación de la Estrategia de Lisboa para el Crecimiento y el Empleo, concretamente en lo referente al gasto en el ámbito científico, al programa tecnológico y a la enseñanza superior; y a las previsiones de gasto en ayuda oficial al desarrollo. El análisis que antecede abarca todos los factores expuestos por las autoridades británicas, salvedad hecha de la mención a los compromisos del Reino Unido en materia de ayuda internacional. A este respecto, las autoridades remiten al programa del Reino Unido destinado a incrementar su contribución en favor del desarrollo internacional, especialmente en el contexto del compromiso colectivo de la UE de destinar una media del 0,56 % de la renta nacional bruta a la ayuda oficial al desarrollo de aquí a 2010. El Reino Unido se propone alcanzar ese nivel en 2010/11. En 2005 y 2006, el ratio de la ayuda oficial al desarrollo neta del Reino Unido con respecto a la renta nacional bruta (RNB) fue del 0,47 % y 0,51 %, respectivamente Anexo 1, Informe anual de 2008, Ministerio de Desarrollo Internacional. http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/departmental-report/2008/Annexes-bcov.pdf . Las cifras de ayuda oficial al desarrollo correspondientes a esos dos años incluían la reducción de la carga de la deuda de Nigeria, aprobada por el grupo de acreedores del Club de París. En 2007, la ayuda oficial al desarrollo se redujo al 0,36 % de la RNB, lo que refleja menores reducciones de reducción de la carga de la deuda . [12] Anexo 1, Informe anual de 2008, Ministerio de Desarrollo Internacional. http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/departmental-report/2008/Annexes-bcov.pdf 4.4. Otros factores que la Comisión considera pertinentes Las previsiones de los servicios de la Comisión de la primavera de 2008 parten del supuesto de que se respetarán los planes de gasto primario no cíclico anunciados en el marco del análisis global de gastos de 2007. Sin embargo, durante los seis años comprendidos entre 2002/03 y 2007/08, el gasto efectivo total anual ha sobrepasado las dotaciones globales de gasto iniciales establecidas en anteriores análisis de gastos. No obstante, las tendencias registradas en el pasado demuestran que, por lo general, los excesos en los gastos son menores en el primer año del período de referencia, lo que parece indicar que el riesgo de que se superen las previsiones de gasto es relativamente más bajo por lo que se refiere a la previsión de déficit de 2008/09, si bien se acentuará en 2009/10. La nacionalización, el 22 de febrero de 2008, del banco Northern Rock, que venía experimentando graves problemas de liquidez desde septiembre de 2007, a raíz de la contracción del crédito, no ha tenido, de momento, incidencia directa alguna en las finanzas públicas. Con todo, no se ha establecido aún con claridad si el préstamo concedido al banco por el Banco de Inglaterra, que, a finales de marzo de 2008, ascendía a 24 100 millones de libras esterlinas, lo que equivale al 1,7 % del PIB, debería haberse contabilizado ya como deuda pública, puesto que se concedió por cuenta del Estado y con garantía del Estado. Este extremo está siendo objeto de debate entre la Oficina Nacional de Estadística del Reino Unido y Eurostat. Entretanto, la inyección de liquidez del Banco de Inglaterra y las garantías otorgadas por el Ministerio de Finanzas a los demás acreedores del banco (alrededor de 30 000 millones de libras esterlinas, equivalente al 2,0 % del PIB) seguirá considerándose un pasivo contingente. El tratamiento contable de algunos contratos de asociación público-privada (APP) está siendo objeto de debate entre Eurostat y la Oficina Nacional de Estadística Véase la sección 6.6 del informe en relación con la última visita de Eurostat al Reino Unido, en el marco del PDE: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_9/FINDINGS%20FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF . La Comisión está informada de que las autoridades del Reino Unido se proponen adoptar las Normas Internacionales de Información Financiera con vistas a la elaboración de los estados financieros anuales de los ministerios y demás organismos públicos a partir de 2009/10. De operarse este cambio, algunos de los actuales proyectos enmarcados en la Iniciativa de Financiación Privada ( Private Finance Initiative , PFI), que son actualmente operaciones fuera de balance, se reclasificarán e incorporarán a la contabilidad del sector público. Las reclasificaciones no necesariamente afectarán adversamente a las finanzas públicas. Con todo, es posible que las modificaciones del tratamiento contable, incluidas las que vienen impuestas por la necesidad de atender a las orientaciones de Eurostat sobre la contabilización de las APP en las cuentas públicas, se traduzcan en un ligero incremento de la estimación de déficit de las Administraciones Públicas en 2009/10, en función, entre otras cosas, de la proporción de APP fuera de balance que finalmente se incluya en las cuentas públicas.[13] Véase la sección 6.6 del informe en relación con la última visita de Eurostat al Reino Unido, en el marco del PDE: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_9/FINDINGS%20FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF En su dictamen sobre la actualización más reciente del programa de convergencia http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:ES:PDF , el Consejo señalaba que el programa venía a confirmar un importante deterioro de la situación presupuestaria del Reino Unido, que, unido a un contexto macroeconómico probablemente menos favorable de lo previsto, comportaba el riesgo evidente de que el déficit de las Administraciones Públicas rebasase a corto plazo el valor de referencia del 3 % del PIB. El Consejo instaba, por tanto, al Reino Unido a aplicar las medidas necesarias para evitar que el déficit sobrepasase el valor de referencia del 3 % del PIB.[14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:ES:PDF 5. Conclusiones El déficit de las Administraciones Públicas del Reino Unido previsto respecto de 2008/09 conforme a la notificación de marzo de 2008 es del 3,2 % del PIB, por encima del valor de referencia del 3% del PIB, aunque próximo al mismo. La relajación presupuestaria anunciada por el Gobierno en mayo de 2008 tendrá, previsiblemente, el efecto de elevar el ratio de déficit en 0,2 puntos porcentuales más en 2008/09. El exceso previsto sobre el valor de referencia no puede considerarse excepcional en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. No puede, tampoco, considerarse temporal. Así pues, de cuanto antecede se desprende que no se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado. La deuda bruta de las Administraciones Públicas se mantiene por debajo del valor de referencia del 60 % del PIB. Se cumple, por tanto, el criterio de deuda establecido en el Tratado. Conforme a lo establecido en el Tratado, en el presente informe se han examinado asimismo los factores pertinentes. Dado que el déficit no satisface la doble condición de proximidad al valor de referencia y temporalidad, esos factores no pueden, de acuerdo con el Pacto de Estabilidad y Crecimiento, tomarse en consideración en las etapas que llevan a la adopción de una decisión relativa a la existencia de un déficit excesivo. [1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1056/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 5). En el informe se han tomado asimismo en consideración las « Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes » [«Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia»], dictamen aprobado por el Consejo EcoFin de 11 de octubre de 2005, que puede consultarse en http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. . [2] El primer PDE incoado al Reino Unido se revocó en 1998. A raíz del déficit registrado en 2002/03, que se situó en el 3,2 % del PIB, en abril de 2004 la Comisión inició un segundo PDE, elaborando el informe previsto en el artículo 104, apartado 3. Ante las previsiones que indicaban una regresión del déficit a niveles inferiores al umbral de referencia el siguiente año, la Comisión y el Comité Económico y Financiero llegaron a la conclusión de que no cabía considerar que el Reino Unido se encontrase en la situación de déficit excesivo definida en el Tratado. [3] El ejercicio presupuestario del Reino Unido va de abril a marzo. El PDE se aplica al Reino Unido sobre la base del ejercicio presupuestario (anexo del Reglamento nº 1467/97). [4] Los documentos referentes al PDE aplicado al Reino Unido pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2 [5] Con arreglo al Reglamento (CE) nº 3605/93, los Estados miembros deben comunicar a la Comisión, dos veces al año, los niveles de déficit y deuda públicos previstos y reales. La notificación más reciente del Reino Unido puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. [6] Sobre la base del PIB ajustado en función de los SIFMI. [7] Documento técnico de los servicios de la Comisión que acompaña al informe relativo al Reino Unido elaborado de conformidad con el artículo 104, apartado 3 del Tratado [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. [8] HM Treasury (2008): Forecasts for the UK economy – A comparison of independent forecasts [Previsiones sobre la economía británica: comparación de previsiones independientes], mayo de 2008 http://www.hm-treasury.gov.uk/media/B/2/200804forcomp.pdf [9] Véase el apartado 35 de la declaración del Ministro de Finanzas británico : http://www.hm-treasury.gov.uk/newsroom_and_speeches/speeches/statement/Speech_statement_130508.cfm [10] Está previsto el anuncio de nuevas medidas en el informe previo al presupuesto, que se presentará en el otoño de 2008. [11] Según los cálculos efectuados por los servicios de la Comisión aplicando el método común de estimación de las brechas de producción. [12] Anexo 1, Informe anual de 2008, Ministerio de Desarrollo Internacional. http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/departmental-report/2008/Annexes-bcov.pdf [13] Véase la sección 6.6 del informe en relación con la última visita de Eurostat al Reino Unido, en el marco del PDE: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_9/FINDINGS%20FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF [14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:ES:PDF ET (...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON| Brüssel 11.6.2008 SEK(2008) 2014 lõplik KOMISJONI ARUANNE Ühendkuningriik Asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud aruanne (komisjoni esitatud) {SEK(2008) 2016} KOMISJONI ARUANNE Ühendkuningriik Asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud aruanne 1. Sissejuhatus Käesolevas aruandes hinnatakse Ühendkuningriigi eelarve varasemaid ja praegusi suundumusi ning vaadatakse läbi lühi- ja pikaajalised väljavaated üldiste majandustingimuste ja valitsuse poliitika valguses. Aruanne on koostatud asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohaselt ja järgneb Ühendkuningriigi teadaandele kontrollväärtust ületava kavandatud eelarvepuudujäägi kohta. Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Nimetatud menetlust täpsustatakse stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . . Vaatamata sellele, et eespool nimetatud norme kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes sama moodi kui teiste riikide suhtes, kes ei osale euroalas, tuleks meenutada, et teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli artiklis 5 on sätestatud, et asutamislepingu artikli 104 lõikes 1 kehtestatud kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes, välja arvatud juhul, kui riik ühineb majandus- ja rahaliidu kolmanda etapiga. Selle asemel nõutakse majandus- ja rahaliidu teise etapiga ühinenud Ühendkuningriigilt vastavalt asutamislepingu artikli 116 lõikele 4 seda, et riik „üritaks vältida ülemäärast eelarvepuudujääki”.[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsipliini järgimist kahe kriteeriumi alusel: a) kas kavandatud või tegeliku valitsemissektori eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse kogutoodangusse (SKTsse) ületab kontrollväärtuse 3% (välja arvatud juhul, kui see puudujäägi suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane); ja b) kas valitsemissektori võla suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 60% kontrollväärtuse (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega). Artikli 104 lõikes 3 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei vasta ühele või kummalegi kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb „võtta arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk [Termin on muutunud. Uus termin on „valitsemissektori eelarvepuudujääk”] ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarveseisund”. Eelmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus Ühendkuningriigi suhtes (kolmas menetlus Esimene Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tühistati 1998. aastal. Pärast eelarvepuudujäägi jõudmist 2002./2003. majandusaastal 3,2%ni algatas komisjon 2004. aasta aprillis teise ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja koostas asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastava aruande. Võttes aluseks eelduse, et ülemäärane eelarvepuudujääk langeb järgmisel aastal uuesti alla alampiiri, järeldasid komisjon ning majandus- ja rahanduskomitee, et Ühendkuningriigil ei ole asutamislepingu kohaselt ülemäärast eelarvepuudujääki. ) tühistati 2007. aasta oktoobris. Nimetatud menetluse algatas komisjon 2005. aasta septembris asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohase aruande vastuvõtmisega pärast augustis 2005 välja antud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatist, milles teatati 3,2% suurusest valitsemissektori eelarvepuudujäägist majandusaastal 2004/2005 Ühendkuningriigi eelarveaasta algab aprillis ja lõpeb märtsis. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes riigi eelarveaasta põhjal (määruse nr 1467/97 lisa). . 2006. aasta jaanuaris otsustas nõukogu komisjoni soovituse põhjal, et Ühendkuningriigil on artikli 104 lõike 6 kohane ülemäärane eelarvepuudujääk Kõik Ühendkuningriigi ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2 . Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli 104 lõike 7 kohaselt Ühendkuningriigile soovitused likvideerida ülemäärane valitsemissektori eelarvepuudujääk hiljemalt 2006./2007. majandusaasta lõpuks. 12. septembril 2007 võttis komisjon vastu soovituse menetluse tühistava nõukogu otsuse kohta. 9. oktoobril 2007 otsustas nõukogu tühistada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12.[2][3][4] Esimene Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tühistati 1998. aastal. Pärast eelarvepuudujäägi jõudmist 2002./2003. majandusaastal 3,2%ni algatas komisjon 2004. aasta aprillis teise ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja koostas asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastava aruande. Võttes aluseks eelduse, et ülemäärane eelarvepuudujääk langeb järgmisel aastal uuesti alla alampiiri, järeldasid komisjon ning majandus- ja rahanduskomitee, et Ühendkuningriigil ei ole asutamislepingu kohaselt ülemäärast eelarvepuudujääki. Ühendkuningriigi eelarveaasta algab aprillis ja lõpeb märtsis. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes riigi eelarveaasta põhjal (määruse nr 1467/97 lisa). Kõik Ühendkuningriigi ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2 Ühendkuningriigi poolt märtsis 2008 Nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas aruande oma valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Ühendkuningriigi kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud andmete kohaselt eeldati, et valitsemissektori eelarvepuudujääk küündib 2008./2009. majandusaastal 3,2 %ni, mis ületab kontrollväärtust 3 % SKTst, samas kui valitsemissektori koguvõla suuruseks hinnati 43,0 %, mis jääb alla kontrollväärtuse 60 % SKTst, aga näitab siiski kasvutendentsi; nimetatud näitajad on samad, mis avaldati Ühendkuningriigi 2008. aasta märtsi eelarves. Teatisele järgnes 13. mail poliitika teadaanne üksikisiku tulumaksu vähendamise kohta 2008./2009. majandusaastal, kuna maksuvähenduse rahastamiseks võeti täiendavat laenu (vt 2. jagu), on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võla suhe teatises näidatust suuremad.[5] Nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas aruande oma valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Ühendkuningriigi kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . Tabel 1 : Valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg a |2004/05|2005/06|2006/07|2007/08|2008/09|2009/10| |||||KOM|2008. aasta eelarve b|KOM|2008. aasta eelarve b | Valitsemissektori eelarve seisundValitsemissektori koguvõlg|3,539,7|3,141,7|2,642,5|2,943,2|3,346,2|3,245,2|3,347,5|2,846,1| Märkus : a Protsent SKTst . b Märtsis 2008 teatatud prognoosid on samad, mis avaldati 2008. aasta eelarves . Allikas : Eurostat, komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosid ja 2008. aasta eelarve. Majandusaasta 2008/2009 puhul teatatud eelarvepuudujääk on esmapilgul usutav tõend Ühendkuningriigis ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandamise kohta asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses, samas kui teatisele järgnenud poliitika teadaanne kinnitab seda. Seetõttu otsustas komisjon käesoleva aruande vastuvõtmisega algatada Ühendkuningriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. Käesoleva aruande 2. jaos vaadeldakse eelarvepuudujäägi kriteeriumi ning 3. jaos võla kriteeriumi. 4. jaos käsitletakse riiklikke investeeringuid ja muid asjakohaseid tegureid. Aruande järeldusi toetav tehniline analüüs on esitatud üksikasjalikumas komisjoni talituste töödokumendis, mis on avaldatud koos käesoleva aruandega Asutamiselepingu artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud Ühendkuningriiki käsitlevale aruandele lisatud komisjoni talituste tehniline dokument [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. . Mõlemas dokumendis võetakse arvesse komisjoni talituste 28. aprillil avaldatud 2008. aasta kevadprognoose. [6] Asutamiselepingu artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud Ühendkuningriiki käsitlevale aruandele lisatud komisjoni talituste tehniline dokument [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. 2. Eelarvepuudujäägi kriteerium 2008. aasta märtsi teatises eeldati, et 2008./2009. aastal küündib valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,2 %ni SKTst. · Kuigi kavandatud eelarvepuudujääk ületab 3 % SKTst, on see asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse lähedane . · Kavandatud eelarvepuudujääk, mis ületab kontrollväärtust 3 % SKTst, ei ole erandlik . Eelkõige: i) see ei ole ebatavalise sündmuse tulemus asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses; ii) see ei ole põhjustatud tõsisest majanduslangusest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. SKT kasv 2006. ja 2007. aastal oli potentsiaalsest kasvumäärast suurem, aastakasv oli vastavalt 2,9 % ja 3,0 %. 2008. ja 2009. aasta puhul võib komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi pidada ajakohastatud hinnanguks Ühendkuningriigi majanduslike väljavaadete kohta. Selle prognoosi kohaselt aeglustub Ühendkuningriigi majanduskasv ja aastane kasvumäär potentsiaalsest väiksemaks sisenõudluse vähenemise tõttu, mis on tingitud ebasoodsatest laenutingimustest, mille põhjuseks on rahaturgude ebastabiilsus, eluasemeturu nõrgenemine ja tegelikult kasutada jäävat sissetulekuosa vähendav suurem inflatsioon. 2008. aasta kevadprognoos on tavapäraste laenuturu tingimuste – sh majapidamiste tagatisega ja tagatiseta laenude tingimuste, mis kevadprognoosi kohaselt 2009. aastal muutuvad – juurde tagasi pöördumise kiiruse suhtes Ühendkuningriigi eelarveprognoosist ettevaatlikum. Eeldatav koguekspordi suurenemine ei saa täielikult korvata sisenõudluse vähenemist. Sellest hoolimata eeldatakse, et SKT kvartalikasv jääb positiivseks ning SKT aastakasv on 2008. aastal 1,7 % ja 2009. aastal 1,6 %. Nimetatud kasvumäärad on samad, mis on keskmised määrad 2008. aasta aprillile eelnenud kolme kuu sõltumatute prognooside puhul, mille koondas UK Treasury (Ühendkuningriigi rahandusministeerium) HM Treasury (2008). Ühendkuningriigi majanduse prognoosid – sõltumatute prognooside võrdlus, mai 2008: ( http://www.hm-treasury.gov.uk/media/0/C/200805forcomp.pdf ). . Kevadprognoosi kohaselt on SKT kasv 2008./2009. eelarveaastal 1,4 % ja 2009./2010. eelarveaastal 1,8 %. [7] HM Treasury (2008). Ühendkuningriigi majanduse prognoosid – sõltumatute prognooside võrdlus, mai 2008: ( http://www.hm-treasury.gov.uk/media/0/C/200805forcomp.pdf ). · Kavandatud eelarvepuudujääk üle kontrollväärtuse 3% SKTst ei ole ajutine asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. 2009./2010. majandusaastaks prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis – eeldades, et valitsus järgib 2008. aasta eelarves väljakuulutatud mittetsüklilisi esmaseid eelarvekavasid – eelarvepuudujäägi püsimist tasemel 3,3 % SKTst nõrga majanduse tõttu, mille tulud hakkavad aeglaselt kasvama. Märkimisväärse kontrastina on 2008. aasta märtsi prognoosis 2009./2010. majandusaasta eelarvepuudujääk 2,8 % SKTst valitsuse suurema optimismi tõttu, mis põhineb majanduskasvu varasemal ja tugevamal taastumisel, kui on eeldatud komisjoni talituste kevadprognoosis: kasv 2008./2009. majandusaastal 1¾ %, millele järgneb tõus 2½ % majandusaastal 2009/2010. Tabel 2 : Makromajanduse ja eelarve muutused a |2004/05|2005/06|2006/07|2007/08|2008/09|2009/10| |||||KOM|2008.aasta eelarve|KOM|2008.aasta eelarve| SKT reaalkasv (%) b|3,3|1,8|2,9|3,0|1,7|2,0|1,6|2½| Potentsiaalne SKT (muutus %des) b, c|2,7|2,7|2,8|2,7|2,4|2 ½|2,3|2 ½| SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) b,c|0,7|-0,1|0,0|0,4|-0,3|-0,6|-1,0|-0,6| Valitsemissektori eelarve seisund|3,5|3,1|2,6|2,9|3,3|3,2|3,3|2,8| Esmane eelarveseisund|-1,4|-1,0|-0,4|-0,7|-1,1|-1,2|-1,2|-0,8| Ühekordsed ja muud ajutised meetmed|-|0,3|-|-|-|-|-|-| Valitsemissektori kapitali kogumahutus põhivarasse|1,8|0,6|1,8|1,9|2,0|2,0|1,9|2,0| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal c,d|-3,7|-3,0|-2,7|-3,0|-3,1|-2,9|-2,9|-2,6| Tsükliliselt kohandatud tasakaal|-1,7|-0,9|-0,6|-0,8|-0,9|-0,9|-0,8|-0,6| Struktuurne tasakaal d,e|-3,7|-3,3|-2,7|-3,0|-3,1|-2,9|-2,9|-2,6| Struktuurne esmane tasakaal|-1,7|-1,2|-0,6|-0,8|-0,9|-0,9|-0,8|-0,6| Märkused : a Protsent SKTst . b Kalendriaasta alusel . Kalendriaastal põhinevad andmed, 2004./2005. majandusaastat käsitlevas lahtris esitatud arvud käivad kalendriaasta 2004 kohta. c 2008. aasta eelarve potentsiaalse SKT kasvu, SKT lõhe ja tsükliliselt kohandatud tasakaalu andmed on esitatud komisjoni talituste poolt ümberarvutatuna eelarves sisalduva teabe põhjal . d 2008. aasta eelarveprognoosi tsükliliselt kohandatud ja struktuurse tasakaalu väärtus (ümberarvutatuna komisjoni talituste poolt ) on 2007./2008. majandusaastal 2,8 % SKTst . e Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed . Allikas : Eurostat ja komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos. Komisjoni 2008. aasta kevadine eelarveprognoos (ja 2008. aasta eelarve aruanne) siiski eelnes valitsuse 23. aprilli teadaandele selle kohta, et valitsus kaalub mõningate hüvitiste maksmist mõnedele isikutele, keda mõjutas negatiivselt 10 % tulumaksu alammäära 2008. aasta aprillis tühistamine (mis on üks 2007. aasta eelarves väljakuulutatud meetmetest). 2008. aasta 13. mail väljakuulutatud algne meede on üksikisiku tulumaksu vähendamine 2008./2009. majandusaastal, mille rahastamiseks võetakse lisalaenu, mis suurendab eelarvepuudujääki 2008./2009. majandusaastal 0,2 % võrra SKTst, mille tõttu suureneb komisjoni talituste prognoositav 2008./2009. majandusaasta eelarvepuudujääk 3,5 %ni SKTst. Valitsus kuulutas oma teadaandes välja järgmiste aastate eesmärgi „ jätkata väikese sissetulekuga inimeste toetamist samal tasemel ” Vt rahandusministri teadaande punkt 35: http://www.hm-treasury.gov.uk/newsroom_and_speeches/speeches/statement/Speech_statement_130508.cfm . Teadaandes ei võta valitsus endale kohustust jätkuvalt majandusaastal 2009/2010 maksta täielikult laenust rahastatavat hüvitist, mida võimaldatakse 2008./2009. majandusaastal (millega pakub võimaluse maksumeetmete ja kulude suurenemise korvamiseks). Sellest hoolimata kujutab see endast märkimisväärset ohtu, et eelarvepuudujääk 2009./2010. majandusaastal liigselt paisub, eelarvepuudujääk suureneks võrreldes 2008. aasta märtsi eelarvekavaga, samasugust mõju avaldaks see tingimusel, et muud tingimused püsivad muutumatuna, ka kevadprognoosile. [8] Vt rahandusministri teadaande punkt 35: http://www.hm-treasury.gov.uk/newsroom_and_speeches/speeches/statement/Speech_statement_130508.cfm Kokkuvõttes on kavandatud eelarvepuudujääk kontrollväärtuse 3 % SKTst lähedane, kuid kavandatud kontrollväärtuse ületamine ei ole erandlik ega ajutine asutamis