EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 26.6.2019 COM(2019) 317 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning 2018



Europeiska utvecklingsfondens

årsredovisning 2018 INNEHÅLLSFÖRTECKNING CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF SLUTLIG ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 2018 PRELIMINÄR ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 2018 KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU-FÖRVALTNINGSFONDERNA RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF ÅRSRAPPORT OM GENOMFÖRANDET – FONDER SOM FÖRVALTAS AV EIB

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning för 2018 har utarbetats i enlighet med avdelning X i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen. Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för Europeiska utvecklingsfonden i enlighet med artikel 18 i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden. Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från Europeiska investeringsbanken (EIB), vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande. Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning. Rosa Aldea Busquets Räkenskapsförare Juni 2019

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL 1.BAKGRUND Europeiska unionen (nedan kallad EU) har samarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Det huvudsakliga syftet är att främja ekonomisk och social utveckling samt miljöutveckling med särskild inriktning på att långsiktigt minska och utrota fattigdom genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar EU, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dem. De EU-medel som anslås för utvecklingssamarbete kommer från tre källor: -EU-budgeten. -Europeiska utvecklingsfonden. -Europeiska investeringsbanken. Europeiska utvecklingsfonden (nedan kallad EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla EU-stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (nedan kallade AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (nedan kallade ULT). EUF finansieras inte genom EU-budgeten. Den inrättades genom en intern överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaterna, församlade inom rådet, och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF. Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) förvaltar investeringsanslaget. Under perioden 2014–2020 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny EUF ingås för en period av cirka fem år och styrs av en egen budgetförordning i vilken det krävs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild EUF. Årsredovisningarna utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av kommissionen. Årsredovisningarna läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen för de medel som kommissionen är ansvarig för. Det interna avtal som inrättade elfte EUF undertecknades av de deltagande medlemsstaterna under deras rådsmöte i juni 2013. Det trädde i kraft den 1 mars 2015. År 2018 antog rådet budgetförordningen för elfte EUF. Denna förordning upphäver den tidigare gällande förordningen och är tillämplig på verksamhet som finansieras genom tidigare EUF, utan att detta påverkar befintliga rättsliga åtaganden. Denna förordning ska inte tillämpas på investeringsanslaget för tidigare EUF. Investeringsanslaget inrättades inom ramen för AVS-EU-partnerskapsavtalet (Cotonou-avtalet). Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsräkenskaperna, dvs. EUF:s årsredovisning och rapporten om det ekonomiska genomförandet. Årsredovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del av årsräkenskaperna (del II) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd.



2.HUR FINANSIERAS EUF? Den fleråriga budgetramen för 2014–2020 antogs under Europeiska rådets möte den 2 december 2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU-budgeten (budgeteras), utan fortsätta finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF. EU-budgeten är ettårig och enligt denna budgetprincip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU-budgeten är EUF en fond som förvaltas på flerårsbasis. I varje EUF fastställs en övergripande fond för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen användas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där EUF:s budgetgenomförande mäts i förhållande till de samlade medlen. Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU-medlemsstaterna. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet av medlen. Därefter förvaltar kommissionen fonden i enlighet med unionens politik för utvecklingssamarbete. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av EU-politiken måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra. Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF. 3.RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET 3.1.ÅRSREDOVISNING

I enlighet med artikel 18.3 i budgetförordningen för EUF utarbetas EUF:s årsredovisning med hjälp av regler om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas). De redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU-institutioner och EU-organ för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetande av årsredovisningar. Dessa redovisningsregler tillämpas även för EUF, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär. Utarbetandet av årsräkenskaperna anförtros kommissionens räkenskapsförare, som är EUF:s räkenskapsförare. Det är räkenskapsföraren som säkerställer att EUF:s årsredovisningar i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska ställning. Årsredovisningarna består av följande: Del I: Medel som förvaltas av kommissionen (I)EUF:s årsredovisningar och förklarande noter (II)Årsredovisning för de av EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF (III)Konsoliderad årsredovisning för EUF och EU:s förvaltningsfonder (IV)Rapport om EUF:s ekonomiska genomförande Del II: Årsrapport om genomförandet – Fonder som förvaltas av EIB (I)Årsredovisning av investeringsanslaget Delen ”Årsredovisning för de av EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF” innehåller årsredovisningar för de två förvaltningsfonder som inrättats i EUF: EU-förvaltningsfonden Bêkou (se avsnitt ”Årsredovisning för förvaltningsfonden Bêkou”) och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (se avsnitt ”Årsredovisning för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika”). Förvaltningsfondernas enskilda årsredovisningar utarbetas under ansvar av kommissionens räkenskapsförare och en privat revisor gör en extern och oberoende revision av dem. De siffror för förvaltningsfonderna som ingår i årsredovisningen är preliminära. Årsredovisningen måste antas av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggas fram för rådet och Europaparlamentet för beviljande av ansvarsfrihet. 4.REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET 4.1.REVISION EUF:s årsredovisning granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten), som utarbetar en årsrapport till Europaparlamentet och rådet. 4.2.BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det ekonomiska genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar EUF ansvarsfrihet. Detta innebär att rådet, efter revision och slutversion av årsräkenskaperna, lämnar en rekommendation till Europaparlamentet, som därefter beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts för ett givet räkenskapsår. Beslutet grundas på en översyn av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som också innehåller en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt också efter frågor till och ytterligare begäran om upplysningar från kommissionen. EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN RÄKENSKAPSÅRET 2018

FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. INNEHÅLLSFÖRTECKNING ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN BALANSRÄKNING FÖR EUF RESULTATRÄKNING FÖR EUF KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF ÄNDRINGAR I EUF:s NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING PER EUF RESULTATRÄKNING PER EUF

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF SLUTLIG ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 2018 BALANSRÄKNING RESULTATRÄKNING KASSAFLÖDESANALYS ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PRELIMINÄR ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 2018 BALANSRÄKNING RESULTATRÄKNING KASSAFLÖDESANALYS ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU-FÖRVALTNINGSFONDERNA KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING SAMMANSTÄLLD KASSAFLÖDESANALYS SAMMANSTÄLLNING ÖVER ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF INLEDANDE NOT

ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. BALANSRÄKNING FÖR EUF

Miljoner euro Not 31.12.2018 31.12.2017 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 887 582 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.2 201 163 1 088 745 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 1 448 1 518 Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 2.3 138 92 Likvida medel 2.4 387 347 1 973 1 958 TOTALA TILLGÅNGAR 3 061 2 703 LÅNGFRISTIGA SKULDER Avsättningar 2.5 – (4) Finansiella skulder 2.6 (18) (14) (18) (18) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 (241) (563) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 (1 281) (733) (1 523) (1 296) TOTALA SKULDER (1 540) (1 314) NETTOTILLGÅNGAR 1 521 1 389 FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.9 50 423 46 173 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.9 2 252 2 252 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (47 037) (43 219) Ekonomiskt resultat för året (4 118) (3 818) NETTOTILLGÅNGAR 1 521 1 389 RESULTATRÄKNING FÖR EUF Miljoner euro Not 2018 2017 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkravsverksamhet 4 61 4 61 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter 10 4 Övriga intäkter 46 22 57 25 Totala intäkter 60 87 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 (4 054) (3 700) Samfinansieringskostnader 3.4 17 (42) Finansieringskostnader 3.6 7 (8) Övriga kostnader 3.7 (148) (154) Totala kostnader (4 178) (3 904) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (4 118) (3 818) KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF Miljoner euro Not 2018 2017 Ekonomiskt resultat för året (4 118) (3 818) Löpande verksamhet Kapitaltillskott – bidrag (netto) 4 250 3 850 (Ökning)/minskning av bidragen till förvaltningsfonden (38) (66) (Ökning)/minskning av förfinansiering (235) (319) (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation (46) 40 Ökning/(minskning) av avsättningar (4) – Ökning/(minskning) av finansiella skulder 3 8 Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare (322) 14 Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 548 (42) NETTOKASSAFLÖDE 40 (333) Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel 40 (333) Likvida medel vid årets början 2.4 347 680 Likvida medel vid årets slut 2.4 387 347 ÄNDRINGAR I EUF:s NETTOTILLGÅNGAR Miljoner euro Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219) 2 252 1 357 Kapitaltillskott – bidrag – (4 050) 4 050 – – 4 050 Återbetalningar till medlemsstater (200) – (200) – – (200) Ekonomiskt resultat för året – – – (3 818) – (3 818) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037) 2 252 1 389 Kapitaltillskott – bidrag – (4 250) 4 250 – – 4 250 Ekonomiskt resultat för året – – – (4 118) – (4 118) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155) 2 252 1 521



BALANSRÄKNING PER EUF Miljoner euro 31.12.2018 31.12.2017 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 – 23 520 344 887 – 32 221 330 582 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.2 – – – 201 201 – 86 – 77 163 – 23 520 546 1 088 – 118 221 407 745 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR – – Förfinansiering 2.1 0 19 445 984 1 448 1 40 867 610 1 518 Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 2.3 1 65 36 36 138 0 64 17 11 92 Interna transaktioner inom EUF 2.3 183 111 2 421 – 2 715 189 88 3 555 – 3 832 Likvida medel 2.4 – – – 387 387 – – – 347 347 184 195 2 902 1 407 4 689 190 193 4 439 968 5 791 SUMMA TILLGÅNGAR* 184 218 3 422 1 953 5 777 190 311 4 660 1 375 6 536 – – LÅNGFRISTIGA SKULDER – – Avsättningar 2.5 – – – – – – – – (4) (4) Finansiella skulder 2.6 – – (1) (16) (18) – – (7) (7) (14) – – (1) (16) (18) – – (7) (11) (18) KORTFRISTIGA SKULDER – – Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 (0) (6) (125) (111) (241) (0) (13) (133) (417) (563) Interna transaktioner inom EUF 2.3 – – – (2 715) (2 715) – – – (3 833) (3 833) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 (0) (83) (358) (840) (1 281) (0) (76) (517) (140) (733) (0) (89) (482) (3 666) (4 237) (0) (89) (650) (4 389) (5 128) SUMMA SKULDER* (0) (89) (484) (3 682) (4 255) (0) (89) (657) (4 401) (5 147) – – NETTOTILLGÅNGAR* 184 129 2 938 (1 729) 1 521 190 222 4 003 (3 025) 1 389 – – FONDER OCH RESERVER – – Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.9 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.9 627 1 625 – – 2 252 627 1 625 – – 2 252 Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF 2.9 (2 509) 2 137 55 317 – (2 503) 2 177 120 206 – Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (10 098) (14 352) (17 078) (5 508) (47 037) (10 098) (14 339) (15 812) (2 969) (43 219) Ekonomiskt resultat för året 0 (53) (1 000) (3 065) (4 118) 0 (13) (1 266) (2 539) (3 818) NETTOTILLGÅNGAR 184 129 2 938 (1 729) 1 521 190 222 4 003 (3 025) 1 389 * Interna transaktioner inom EUF bör dras av från totala tillgångar och skulder, de interna transaktionerna bör dras av för att kunna göra en avstämning av dem i totalbeloppet i EUF:s balansräkning RESULTATRÄKNING PER EUF Miljoner euro 2018 2017 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkravsverksamhet 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter 0 2 8 1 10 (0) (1) 4 (0) 4 Övriga intäkter 1 6 27 12 46 1 5 13 4 22 1 8 35 13 57 1 4 17 4 25 Totala intäkter 1 11 32 17 60 1 9 66 11 87 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 0 (59) (984) (3 012) (4 054) (0) (14) (1 251) (2 435) (3 700) Samfinansieringskostnader 3.4 – – 18 (1) 17 – – (42) (1) (42) Finansieringskostnader 3.6 0 1 5 1 7 1 1 (10) (0) (8) Övriga kostnader 3.7 (1) (7) (71) (70) (148) (2) (9) (29) (114) (154) Totala kostnader (0) (64) (1 031) (3 082) (4 178) (1) (22) (1 332) (2 549) (3 904) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET 0 (53) (1 000) (3 065) (4 118) 0 (13) (1 266) (2 539) (3 818) ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF Miljoner euro Åttonde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala tillgångar netto (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 496) 197 Överföringar till och från tionde EUF – (7) (7) Överföringar till och från elfte EUF – – – Ekonomiskt resultat för året – 0 0 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 503) 190 Överföringar till och från tionde EUF – (7) (7) Ekonomiskt resultat för året – 0 – 0 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 509) 184

Miljoner euro Nionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+ (E) + (F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 10 973 – 10 973 (14 339) 1 625 2 214 472 Återbetalningar till medlemsstater (200) – (200) (200) Överföringar till och från tionde EUF – (37) (37) Ekonomiskt resultat för året – (13) (13) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 10 773 – 10 773 (14 352) 1 625 2 177 222 Överföringar till och från tionde EUF – (40) (40) Överföringar till och från elfte EUF – – – Ekonomiskt resultat för året – (53) – (53) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 10 773 – 10 773 (14 406) 1 625 2 137 129 Miljoner euro Tionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala tillgångar netto (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812) – 247 3 622 Kapitaltillskott – bidrag (1 773) 1 773 1 773 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF – 44 44 Överföringar till och från elfte EUF – (171) (171) Ekonomiskt resultat för året – (1 266) (1 266) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 20 960 20 960 (17 078) – 120 4 003 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF – 47 47 Överföringar till och från elfte EUF – (112) (112) Ekonomiskt resultat för året – (1 000) – (1 000) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 20 960 – 20 960 (18 077) – 55 2 938 Miljoner euro Elfte EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala tillgångar netto (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 29 367 29 367 – (2 969) – 35 (2 934) Kapitaltillskott – bidrag (2 277) 2 277 – 2 277 Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF – – 171 171 Ekonomiskt resultat för året – (2 539) – (2 539) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508) – 206 (3 025) Kapitaltillskott – bidrag (4 250) 4 250 112 4 362 Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF – – – Ekonomiskt resultat för året – (3 065) – (3 065) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573) – 317 (1 729) NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING

Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. 1.VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER 1.1.REDOVISNINGSPRINCIPER En årsredovisning ska ge information om en enhets finansiella situation, resultat och kassaflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal användare. De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen finns fastställda i EU:s redovisningsregel 1 och är desamma som de som beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: Rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, väsentlighet, aggregering, kvittning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska kännetecknas av att innehålla relevanta, rättvisande (tillförlitliga), begripliga, aktuella, jämförbara och kontrollerbara uppgifter. 1.2.GRUND FÖR UTARBETANDET 2.Rapporteringsperiod Årsredovisningen läggs fram varje år. Budgetåret börjar den 1 januari och slutar den 31 december. 3.Valuta och omräkningsunderlag Årsredovisningarna är uppställda i miljoner euro, eftersom euron är EUF:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta. Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller på dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årets utgång gällande växelkursen. Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet. Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta omräknas i euro enligt Europeiska centralbankens (ECB) växelkurser som gäller den 31 december. Eurons växelkurs Valuta 31.12.2018 31.12.2017 Valuta 31.12.2018 31.12.2017 BGN 1.9558 1.9558 PLN 4.3014 4.177 CZK 25.7240 25.5350 RON 4.6635 4.6585 DKK 7.4673 7.4449 SEK 10.2548 9.8438 GBP 0.8945 0.8872 CHF 1.1269 1.1702 HRK 7.4125 7.4400 JPY 125.8500 135.01 HUF 320.9800 310.3300 USD 1.145 1.1993 4.Användning av uppskattningar Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (Ipsas) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Signifikanta uppskattningar omfattar, men begränsas inte till upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader, avsättningar, finansiella risker avseende fordringar, eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt nedskrivning av tillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar. Rimliga uppskattningar är ett viktigt inslag i arbetet med att upprätta årsredovisningen och undergräver inte dess tillförlitlighet. En uppskattning kan behöva revideras om ändringar sker i fråga om de omständigheter som uppskattningen baserades på, eller som en följd av ny information eller ökad erfarenhet. Till sin karaktär berör en revidering av en uppskattning inte tidigare perioder och är inte rättelse av ett fel. Konsekvenserna av en ändrad uppskattning ska redovisas i resultatavräkningen under den period den blir känd. 4.1.BALANSRÄKNING 5.Finansiella tillgångar Finansiella tillgångar tas upp i följande kategorier: Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, lån och fordringar, investeringar som hålls till dess de förfaller och finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansieringsinstrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen. (I)Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

En finansiell tillgång tas upp i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av enheten. Derivat ingår också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under budgetåret. (II)Lån och fordringar Lån och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppkommer när enheten tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen. Lån och fordringar är tidsbunden inlåning med en ursprunglig löptid på mer än tre månader. (III)Investeringar som hålls till dess de förfaller Investeringar som innehas till förfall är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som enheten har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under budgetåret. (IV)Finansiella tillgångar som kan säljas Finansiella tillgångar som kan säljas är tillgångar, förutom derivat, som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De tas antingen upp som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på hur lång tidsperiod enheten har för avsikt att inneha dem, vilket vanligen motsvarar återstående löptid. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under budgetåret. Första redovisningstillfälle och värdering Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, tillgångar som hålls till förfall eller tillgångar som kan säljas redovisas på affärsdagen – dvs. den dag då enheten åtar sig att köpa eller sälja tillgången. Likvida medel och lån tas upp när likvida medel deponeras hos ett finansinstitut eller betalas i förskott till låntagare. Finansieringsinstrument tas inledningsvis upp till verkligt värde. För alla sådana finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde genom resultatavräkning läggs transaktionskostnader till det verkliga värdet vid första redovisningstillfället. Finansieringsinstrument tas bort när rätten till att motta kassaflöden från investeringen har upphört eller när enheten överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet till en annan part. Efterföljande värdering Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning bokförs därefter till verkligt värde, där vinster och förluster som uppkommer ändrar det verkliga värde som tas upp i resultaträkningen under den period de uppkommer. Utlåning och fordringar samt investeringar som innehas till förfall tas upp till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet redovisas i reserven för verkligt värde. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas, som har räknats fram enligt effektivräntemetoden, tas upp i resultaträkningen. Enheten bedömer varje balansdag huruvida det finns objektiva omständigheter som tyder på att en finansiell tillgång behöver skrivas ned och om nedskrivningsförlusten bör tas upp i resultaträkningen. 6.Förfinansieringsbelopp Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, överenskommelse eller grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om stödmottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska förfinansieringen återbetalas till enheten. Beloppet för förfinansieringen kan minskas (helt eller delvis) beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande (och som tas upp som kostnader). Förfinansieringen värderas, vid en efterföljande balansdag, till det belopp som redovisades första gången i balansräkningen minus stödberättigande kostnader (inklusive uppskattade belopp vid behov) som uppkommit under perioden. 7.Fordringar och återkrav Eftersom EU:s redovisningsregler kräver att transaktioner med och utan motprestation redovisas separat i räkenskaperna anses fordringar härstamma från transaktioner med motprestation och återkrav definieras som att de härrör från transaktioner utan motprestation (när enheten erhåller värde från en annan enhet utan att ge ett ungefärligt direkt lika värde i utbyte).

Fordringar från transaktioner med motprestation uppfyller definitionen för finansieringsinstrument och klassificeras därmed som lån och fordringar och värderas i enlighet med detta (se 1.3.1 above). Fordringar från transaktioner utan motprestation värderas till ursprungsbeloppet (justerat för ränta och böter) minus nedskrivningar för värdeminskning. Nedskrivning på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att enheten inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda belopp och det belopp som återkrävs. Nedskrivningsbeloppet förs upp i resultaträkningen. 8.Likvida medel Likvida medel är finansieringsinstrument och innefattar kontanter, inlåning i bank som med kort varsel kan tas ut på begäran och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader. 9.Avsättningar Avsättningar tas upp när enheten har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje parter på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida verksamhetsförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på balansdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. När avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med sina sannolikheter (”väntevärdesprincipen”). 10.Skulder till leverantörer och stödmottagare I kortfristiga skulder ingår både beloppen för transaktioner med motprestation, som köp av varor och tjänster, och transaktioner utan motprestation exempelvis relaterade till ersättningskrav från stödmottagare, bidrag eller annan EU-finansiering. När bidrag eller annan finansiering tillhandahålls stödmottagarna, tas ersättningskraven upp som skulder till leverantörer och stödmottagare med det begärda beloppet när ersättningskravet mottas. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande. Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. 11.Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader Transaktioner och andra händelser ska tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årets utgång avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats och varor som levererats av enheten, samt för sådana händelser som omfattas av kontrakt (t.ex. med hänvisning till ett kontrakt). Intäkter tas vid årets utgång upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats. Kostnader tas också upp under den period de avser. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som räkenskapsföraren utfärdat för att säkerställa att det finns rimliga garantier för att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska och övriga situation. På motsvarande sätt gäller att om en betalning gjorts i förväg för tjänster eller varor som ännu inte mottagits, tas kostnaden upp som förutbetald och bokförs under efterföljande redovisningsperiod. 11.1.RESULTATRÄKNING 12.Intäkter Intäkterna omfattar ett bruttoinflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet som erhållits eller kommer att erhållas av enheten, vilket representerar en annan ökning av nettotillgångar än ökningar relaterade till bidrag från ägare. Beroende på de underliggande transaktionernas karaktär görs i resultaträkningen åtskillnad mellan följande: (I)Intäkter från transaktioner utan motprestation Intäkter från transaktioner utan motprestation utgörs av skatter och överföringar, eftersom överlåtaren tillhandahåller medel till den mottagande enheten utan att denna direkt lämnar ett ungefärligt motsvarande värde i utbyte. Överföringar är inflöden av potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänster från andra transaktioner utan motprestation än skatter. Enheten ska bokföra en tillgång vid överföringar när enheten kontrollerar medlen till följd av tidigare händelser (överföringen) och förväntas erhålla potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet från dessa medel, och när det verkliga värdet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Ett inflöde av medel från en transaktion utan motprestation som bokförs som en tillgång (dvs. likvida medel) bokförs också som en intäkt, utom i den omfattning enheten har en befintlig förpliktelse med avseende på den överföringen (villkor), som kan behöva uppfyllas innan intäkten kan bokföras. Fram till dess att villkoret är uppfyllt tas intäkterna upp som förutbetalda intäkter och bokförs som en skuld (mottagen förfinansiering).

(II)Intäkter från transaktioner med motprestation Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster bokförs i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen. 13.Kostnader Kostnader är minskningar i potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet under rapporteringsperioden i form av utflöden eller förbrukning av tillgångar eller uppkomst av skulder som leder till minskade nettotillgångar eller eget kapital. De inbegriper både kostnader från transaktioner med motprestation och kostnader från transaktioner utan motprestation. Kostnader från transaktioner med motprestation som uppkommer vid inköp av varor och tjänster bokförs när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Vidare bokförs på balansdagen i resultaträkningen de kostnader för tjänster som tillhandahållits under den period för vilken en faktura ännu inte har mottagits eller godkänts. Kostnader utan direkt motprestation avser överföringar till stödmottagare och kan vara av tre olika slag: Fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En transaktion tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den uppkommit, förutsatt att transaktionen är tillåten enligt bestämmelserna eller godkänts i avtal, att eventuella kriterier för godkännande har uppfyllts av mottagaren, samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet. Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årets utgång beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig, men ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader. 13.1.EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER 14.Eventualtillgångar En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång redovisas i det fall ett inflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential är sannolikt. 15.Eventualförpliktelser En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som en skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras. 15.1.SAMFINANSIERING De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater, icke-medlemsstater och andra när de uppfyller kriterierna för intäkter från transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF använder bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot). Utestående skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppkommit i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna. Kostnader för samfinansierade projekt bokförs allteftersom de uppkommer. Motsvarande bidragsbelopp bokförs som rörelseintäkter och det ekonomiska resultatet påverkas inte. 16.NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN TILLGÅNGAR

16.1.FÖRFINANSIERING Många kontrakt innehåller bestämmelser om förskottsbetalning innan arbetet påbörjats eller innan några varor har levererats eller tjänster tillhandahållits. Ibland anges i kontraktens betalningsplan att betalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs. Tidpunkten för återkravet eller nyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som en kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Nyttjandet bestäms av den underliggande överenskommelsen för projektet. Återkrav eller ianspråktagande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas vissa förfinansieringsbelopp upp som anläggningstillgångar. Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Långfristig förfinansiering 2.1.1 – 23 520 344 887 582 Kortfristig förfinansiering 2.1.2 0 19 445 984 1 448 1 518 Totalt 0 42 964 1 328 2 335 2 100 Ökningen av den långfristiga förfinansieringen berodde framför allt på att ett kontrakt som skulle ha avslutats 2017 förlängdes fram till 2023 (med en sjuårig utbetalningsperiod). Detta kontrakts sammanlagda värde kostnadsfördes under 2017, men efter att det förlängdes beräknades den långfristiga förfinansieringen uppgå till 217 miljoner euro. Minskningen av nuvarande förfinansiering berodde på att utbetalningarna av förfinansieringen minskade (med 10 %) och att nivån på avslutade räkenskaper ökade (framför allt i tionde EUF). Denna minskning överensstämmer med EUF:s livscykel. Många kontrakt har clearats och avslutats i tionde EUF: detta kan ses som en minskning av antalet – från 3 400 år 2017 till 2 600 år 2018. Antalet öppna kontrakt i elfte EUF ökade från 1 600 år 2017 till 2 300 år 2018. Elfte EUF inleddes 2015 och därmed var 2018 dess fjärde verksamhetsår. Elfte EUF har nått sin mognad och topp vad gäller genomförandet av antagna åtgärder. 17.Långfristig förfinansiering Miljoner euro 31.12.2018 31.12.2017 Direkt förvaltning 188 159 Genomförd av: Kommissionen 140 105 EU:s genomförandeorgan 0 6 EU-delegationer 48 48 Indirekt förvaltning 698 423 Genomförd av: EIB och EIF 367 166 Internationella organisationer 280 189 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 6 11 Offentligrättsliga organ 24 37 Tredjeländer 21 20 EU-organ och offentlig-privata partnerskap 0 – Privaträttsliga organ som genomför offentlig-privata partnerskap – 0 Totalt 887 582 18.Kortfristig förfinansiering Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Förfinansiering (brutto) 1 113 2 034 3 005 5 153 5 288 Avslut av räkenskaperna genom periodavgränsning (1) (94) (1 589) (2 021) (3 705) (3 770) Totalt 0 19 445 984 1 448 1 518 Miljoner euro 31.12.2018 31.12.2017 Direkt förvaltning 280 256 Genomförd av: Kommissionen 102 86 EU:s genomförandeorgan 8 10 Förvaltningsfonder 1 – EU-delegationer 169 161 Indirekt förvaltning 1 169 1 262 Genomförd av: EIB och EIF 100 345 Internationella organisationer 658 563 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 78 59 Offentligrättsliga organ 124 108 Tredjeländer 208 186 EU-organ och offentlig-privata partnerskap 0 - Privaträttsliga organ som genomför offentlig-privata partnerskap 0 0 Totalt 1 448 1 518 19.Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering Vid förfinansiering ställs säkerheter som frigörs när betalning av den slutliga betalningsansökan för projektet har gjorts. Den 31 december 2018 uppgick de säkerheter som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 79 miljoner euro (2017: 54 miljoner euro). Den största delen av förfinansieringen betalas inom ramen för indirekt förvaltning. I sådana fall är mottagaren av den ställda säkerheten inte EUF, utan den upphandlande myndigheten. Genom dessa säkerheter säkerställs EUF:s tillgångar, även om fonden inte är mottagaren. Under 2018 uppgick dessa ställda säkerheter till 534 miljoner euro. 19.1.BIDRAG TILL FÖRVALTNINGSFONDERNA Denna rubrik motsvarar det belopp som betalats ut som bidrag till EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika och EU:s förvaltningsfond Bêkou. Bidragen lämnas netto efter avdrag av förvaltningsfondernas kostnader och kan hänföras till EUF.

Förvaltningsfondens bidrag genomförs av EUF genom direkt förvaltning. Miljoner euro Förvaltningsfonder Nettobidrag per den 31.12.2017 Bidrag som inbetalats 2018 Fördelning av förvaltningsfondernas nettokostnader 2018 Nettobidrag per den 31.12.2018 Afrika 148 345 (301) 192 Bêkou 16 – (7) 9 Totalt 163 345 (308) 201 19.2.FORDRINGAR MED MOTPRESTATION OCH ÅTERKRAV UTAN MOTPRESTATION Miljoner euro Not 31.12.2018 31.12.2017 Återkrav avseende transaktioner utan motprestation 2.3.1 37 19 Fordringar avseende transaktioner med motprestation 2.3.2 101 73 Totalt 138 92 20.Återkrav avseende transaktioner utan motprestation Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Medlemsstaterna – – – 5 5 7 Kunder 2 7 16 1 26 19 Offentliga organ 0 9 9 7 25 20 Tredjeländer 0 1 3 0 5 6 Nedskrivet belopp (2) (15) (10) (0) (27) (34) Företagsinterna konton med EU:s institutioner – – – 3 3 2 Totalt 1 2 18 16 37 19 21.Fordringar avseende transaktioner med motprestation Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Upplupna intäkter 0 63 18 0 81 74 Fordringar på EU – – – 20 20 – Interna transaktioner inom EUF 183 111 2 421 (2 715) (0) (0) Totalt 183 174 2 439 (2 695) 101 73 I upplupna intäkter ingår främst upplupna räntor på förfinansierade belopp med koppling till projekt (63 miljoner euro) och förfinansiering i samband med EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (18 miljoner euro). Fordringen från EU är det belopp som överfördes till Europeiska kommissionens förvaltningskonto. Av effektivitetsskäl tilldelas den gemensamma kassan för alla EUF till elfte EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom interna transaktioner mellan EUF:s olika balansräkningar. Interna transaktioner redovisas bara i enskilda EUF. Summan av de totala interna transaktionerna är noll.



21.1.LIKVIDA MEDEL Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Centralbanker – – – 276 276 105 Affärsbanker – – – 87 87 242 Likvida medel som hör till finansieringsinstrument – – – 24 24 – Totalt – – – 387 387 347 De totala likvida medlen låg på en fortsatt stabil nivå. De likvida medlens struktur har dock ändrats. En betydande minskning (136 miljoner euro) konstaterades på Förenade kungarikets bidragskonto i affärsbanken Natwest. Det berodde främst på att Förenade kungariket i slutet av 2017 betalade den första delbetalningen av sitt bidrag för 2018 på 170 miljoner euro. Den 31.12.2018 fanns mer likvida medel i centralbankerna för att begränsa motpartsrisken (se not 5.4).

SKULDER 21.2.AVSÄTTNINGAR Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Avsättningar – – – – – 4 Totalt – – – – – 4 Avsättningen för Centre de Development (Centrum för företagsutveckling) har frigjorts, eftersom domstolsärendena är avslutade och inga ytterligare kostnader bör uppkomma. 21.3. FINANSIELLA SKULDER Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Samfinansiering – skulder – – 1 16 18 14 Totalt – – 1 16 18 14 Ändringen av de totala skulderna för samfinansiering förklaras i not 2.7.2.1. 21.4.SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Kortfristiga skulder 2.7.1 0 6 80 88 173 361 Diverse skulder 2.7.2 – – 45 23 68 202 Totalt 0 6 125 111 241 563 22. Kortfristiga skulder Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Leverantörer 0 5 65 32 102 133 Medlemsstaterna – – 0 1 1 12 Tredjeländer 0 – 6 31 37 146 Offentliga organ – 2 10 30 43 83 Andra kortfristiga skulder (0) (2) (2) (6) (10) (13) Totalt 0 6 80 88 173 361 Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för sin bidragsverksamhet. De tas upp till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas på fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandling. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen bokförts i resultaträkningen. Belopp som inte ger rätt till stöd har redovisats som övriga kortfristiga skulder. 23.Diverse skulder Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering 2.7.2.1 – – 47 21 68 28 Förutbetalda fondkapitaltillskott 2.7.2.2 – – – – – 173 Övriga diverse skulder – – (2) 2 – 1 Totalt – – 45 23 68 202 24.Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering Fördelningen av lång- och kortfristiga skulder för samfinansiering per medlemsstat sammanfattas i tabellen nedan:





Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Långfristig samfinansiering Österrike – – – 1 1 – Belgien – – 0 2 2 2 Tjeckien – – – 1 1 – Danmark – – – 3 3 0 Finland – – – 1 1 – Frankrike – – 1 1 2 4 Luxemburg – – – 1 1 – Nederländerna – – – 3 3 – Portugal – – – 0 0 – Sverige – – 0 – 0 3 Förenade kungariket – – – 2 2 1 Australien – – 0 – 0 0 Usaid – – – 2 2 4 – – 1 16 18 14 Kortfristig samfinansiering Österrike – – – 0 0 – Belgien – – 4 0 4 3 Tjeckien – – – 0 0 – Danmark – – 0 2 3 (0) Finland – – – 0 0 – Frankrike – – 21 1 22 12 Tyskland – – 1 – 1 0 Luxemburg – – – 0 0 – Nederländerna – – 1 1 2 0 Polen – – 0 – 0 – Portugal – – – 0 0 – Spanien – – 2 – 2 1 Sverige – – 5 1 5 5 Schweiz – – 0 – 0 0 Förenade kungariket – – 13 12 25 4 Kanada – – 0 – 0 0 Australien – – 0 – 0 1 Usaid – – – 4 4 2 – – 47 21 68 28 Totalt – – 48 37 86 42 De totala långfristiga och kortfristiga skulderna för samfinansiering minskade med 44 miljoner euro jämfört med den föregående rapporteringsperioden. Under 2018 mottogs totalt 28 miljoner euro i nya samfinansieringsbidrag. De totala skulderna för samfinansiering ökade med 17 miljoner euro för att tas upp som intäkter och kostnader i samband med samfinansieringsprojekten (se noterna 3.1.1 och 3.4). 25.Förutbetalda fondkapitaltillskott Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Förenade kungariket – – – – – 170 Litauen – – – – – 2 Totalt – – – – – 173 Denna rubrik avser helt medlemsstaternas bidrag för 2018 som betalats i förskott. 25.1.UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Upplupna kostnader 0 83 358 838 1 279 730 Övriga upplupna intäkter och förutbetalda kostnader – – – 3 3 3 Totalt 0 83 358 840 1 281 733 Upplupna kostnader omfattar beräknade rörelsekostnader för pågående eller avslutade kontrakt utan godkända ersättningsanspråk där de stödberättigande kostnaderna för 2018, som uppkommit för mottagarna av medlen från EUF, beräknades genom att använda bästa tillgängliga uppgifter. Andelen beräknade upplupna kostnader som avser betald förfinansiering har bokförts som en minskning av förfinansieringsbeloppen (se not 2.1). Upplupna kostnader ökade främst i elfte EUF (från 140 miljoner euro 2017 till 840 miljoner euro 2018). Detta ligger i linje med ökningen av antalet kontrakt (från 1 600 under 2017 till 2 300 under 2018). Elfte EUF inleddes 2015 och därmed var 2018 dess fjärde verksamhetsår. Elfte EUF har nått sin mognad och topp vad gäller genomförandet av antagna åtgärder. NETTOTILLGÅNGAR 25.2.FONDKAPITAL 26.Infordrat fondkapital – aktiva EUF Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Fondkapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Icke infordrat fondkapital – – – (27 090) (27 090) Infordrat fondkapital per den 31.12.2017 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Fondkapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Icke infordrat fondkapital – – – (22 840) (22 840) Infordrat fondkapital per den 31.12.2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal. Icke infordrat fondkapital motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna. Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor (se not 2.9.2 nedan).





27.Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat Miljoner euro Bidrag elfte EUF % Icke infordrat kapital per den 31.12.2017 Infordrat kapital 2018 Icke infordrat kapital per den 31.12.2018 Österrike 2.40 650 (102) 548 Belgien 3.25 880 (138) 742 Bulgarien 0.22 59 (9) 50 Kroatien 0.23 61 (10) 51 Cypern 0.11 30 (5) 25 Tjeckien 0.80 216 (34) 182 Danmark 1.98 537 (84) 452 Estland 0.09 23 (4) 20 Finland 1.51 409 (64) 345 Frankrike 17.81 4 826 (757) 4 068 Tyskland 20.58 5 575 (875) 4 700 Grekland 1.51 408 (64) 344 Ungern 0.61 166 (26) 140 Irland 0.94 255 (40) 215 Italien 12.53 3 394 (533) 2 862 Lettland 0.12 31 (5) 27 Litauen 0.18 49 (8) 41 Luxemburg 0.26 69 (11) 58 Malta 0.04 10 (2) 9 Nederländerna 4.78 1 294 (203) 1 091 Polen 2.01 544 (85) 458 Portugal 1.20 324 (51) 273 Rumänien 0.72 195 (31) 164 Slovakien 0.38 102 (16) 86 Slovenien 0.22 61 (10) 51 Spanien 7.93 2 149 (337) 1 812 Sverige 2.94 796 (125) 671 Förenade kungariket 14.68 3 976 (624) 3 353 Totalt 100.00 27 090 (4 250) 22 840 Under 2018 har 4 250 miljoner euro betalats ut från elfte EUF. Den 31 december 2018 hade kapitalet för åttonde, nionde och tionde EUF infordrats och tagits emot i sin helhet. 28.Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Medel överförda från avslutade EUF 627 1 625 – – 2 252 2 252 Under denna rubrik ingår medel som överförts från avslutade EUF till åttonde och nionde EUF.



29.Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Utgående balans per den 31.12.2016 (2 496) 2 214 247 35 – Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF (7) (37) 44 – – Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF – – (171) 171 – Utgående balans per den 31.12.2017 (2 503) 2 177 120 206 – Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF (7) (40) 47 – – Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF – – (112) 112 – Utgående balans per den 31.12.2018 (2 509) 2 137 55 317 – Under denna rubrik ingår medel som överförts mellan aktiva EUF. Alltsedan ikraftträdandet av Cotonouavtalet överförs alla medel som inte tagits i anspråk från tidigare aktiva EUF till den senast inrättade EUF efter det att de tidigare åtagandena dragits tillbaka. Medel som överförts från andra EUF resulterar i en ökning av anslagen för den mottagande fonden och i en minskning av anslagen för ursprungsfonden. Medel som överförts till resultatreserven för tionde och elfte EUF kan bara tas i anspråk enligt särskilda villkor i de interna avtalen. 30.NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN INTÄKTER Miljoner euro Not 2018 2017 Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 4 61 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 57 25 Totalt 60 87 30.1.INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2018 2017 Återkrav av kostnader 0 3 14 3 21 19 Återkrav av Stabexmedel – – 0 – 0 0 Intäkter från samfinansiering 3.1.1 – – (18) 1 (17) 42 Totalt 0 3 (3) 4 4 61 Intäkter från transaktioner utan motprestation kan delas upp enligt följande förvaltningsmetod: Miljoner euro 2018 2017 Direkt förvaltning 4 5 Genomförd av: Kommissionen 1 1 EU-delegationer 3 4 Indirekt förvaltning 0 56 Genomförd av: Tredjeländer (13) 55 Internationella organisationer 12 2 Offentligrättsliga organ 0 0 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 1 (1) Totalt 4 61

31.Intäkter från samfinansiering Samfinansieringsbidragen uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation och bör därmed inte påverka resultaträkningen. De bidrag som tagits emot kvarstår som skulder (se not 2.7.2.1) till dess att de villkor som åtföljer bidragen är uppfyllda, dvs. stödberättigande kostnader har uppkommit (se not 3.4). Motsvarande belopp bokförs därefter som intäkter utan motprestation från samfinansiering. Följaktligen är påverkan på årets ekonomiska resultat noll. 31.1.INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2018 2017 Finansiella intäkter 0 2 8 1 10 4 Övriga intäkter 1 6 27 12 46 22 Totalt 1 8 35 13 57 25 De finansiella intäkterna innehåller ränta från förvaltningsfonden och ränta på förfinansiering. Övriga intäkter avser realiserade och orealiserade växelkursvinster.



KOSTNADER 31.2.STÖDINSTRUMENT Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2018 2017 Programplanerat bistånd (0) 1 532 1 468 2 001 2 150 Makroekonomiskt stöd – 26 – – 26 21 Sektorspolitik – 2 – – 2 (9) Projekt som avser flera AVS-stater – 27 389 410 827 1 112 Katastrofbistånd – 3 60 811 873 289 Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF – 0 – – 0 (1) Institutionellt stöd – – 3 15 18 23 Kompensation exportintäkter 0 (0) – – 0 (1) Bidrag till förvaltningsfonderna – – – 307 307 114 Totalt (0) 59 984 3 012 4 054 3 700 EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut. Ökningen av de totala kostnaderna för stödinstrument uppkommer framför allt i elfte EUF. Denna ökning ligger i linje med denna EUF:s livscykel. Elfte EUF inleddes 2015 och därmed var 2018 dess fjärde verksamhetsår. Under 2018 nådde elfte EUF mognad vad gäller genomförandet av antagna åtgärder och därmed har kostnaderna ökat jämfört med 2017. Antalet öppna kontrakt i elfte EUF ökade från 1 600 år 2017 till 2 300 år 2018. Denna ökning ligger i linje med ökningen av regleringar av förfinansiering och ökningen av upplupna kostnader. Kostnaderna för sektorspolitiken var negativa under 2017 till följd av en återföring av en faktura som felaktigt bokförts under 2016. 31.3.SAMFINANSIERINGSKOSTNADER Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2018 2017 Samfinansiering – – (18) 1 (17) 42 I denna rubrik ingår kostnader som uppkommit för samfinansieringsprojekt under 2018. Det bör noteras att de kostnader som uppkommit inbegriper beräknade belopp som avser periodavgränsningen (och följaktligen återföring av de beräknade belopp som avser förra året). Eftersom återföringen av de beräknade kostnaderna för 2017 (52 miljoner euro) översteg de kostnader som uppkom under 2018 (36 miljoner euro), var samfinansieringskostnaderna negativa under 2018. Motsvarande negativa intäkter har bokförts i resultaträkningen (se not 3.1.1).





31.4.STÖDINSTRUMENT OCH SAMFINANSIERINGSKOSTNADER PER FÖRVALTNINGSMETOD Miljoner euro 2018 2017 Direkt förvaltning 1 750 1 447 Genomförd av: Kommissionen 122 122 EU:s genomförandeorgan 31 26 Förvaltningsfonder 594 89 EU-delegationer 1 003 1 209 Indirekt förvaltning 2 287 2 295 Genomförd av: EIB och EIF 44 48 Internationella organisationer 920 1 171 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 114 (20) Offentligrättsliga organ 231 356 Tredjeländer 977 739 EU-organ och offentlig-privata partnerskap 1 – Privaträttsliga organ som genomför offentlig-privata partnerskap 0 0 Totalt 4 037 3 742 31.5.FINANSIERINGSKOSTNADER Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2018 2017 Nedskrivning av fordringar (0) (1) (5) (1) (7) 9 Övriga finansiella kostnader – – – (0) (0) (1) Totalt (0) (1) (5) (1) (7) 8 Rubriken för nedskrivning av fordringar innehåller en beräkning av kostnaderna för fordringar som betraktas som omöjliga att uppbära. Eftersom beräkningen också inbegriper återföringar av föregående års beräkningar var de totala kostnaderna negativa under 2018 (från 34 miljoner euro 2017 till 27 miljoner euro 2018 - se not 2.3.1). 31.6.ÖVRIGA KOSTNADER Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2018 2017 Administrativa kostnader och it-kostnader (0) (0) 45 67 112 107 Avsättningar för risker och kostnader – – – (4) (4) – Realiserade förluster på kundfordringar 0 0 0 – 1 3 Växelkursförluster 0 6 26 7 39 44 Totalt 1 7 71 70 148 154 I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datornät, tekniskt bistånd etc. 32.EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA SIGNIFIKANTA TRANSAKTIONER 32.1.EVENTUALTILLGÅNGAR Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Fullgörandegarantier – 0 10 0 11 10 Tillbakahållandegarantier – 0 6 – 7 8 Totalt – 1 16 0 17 18 Det krävs ibland att en säkerhet ställs i form av fullgörandegarantier för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de kontrakt de slutit med EUF. Tillbakahållandegarantier avser bara kontrakt om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagarna uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar. I fråga om de kontrakt som förvaltas inom ramen för indirekt förvaltning tillhör de säkerheter som ställts en annan upphandlande myndighet än EUF och de bokförs därför inte genom EUF. Under 2018 uppgick dessa ställda säkerheter till 501 miljoner euro. 32.2.ÖVRIGA SIGNIFIKANTA UPPLYSNINGAR 33.Utestående åtaganden som ännu inte bokförts Det nedanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtagandena minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen. Med budgeterade utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program. Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2018 31.12.2017 Utestående åtaganden som ännu inte bokförts 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 Totalt 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 Den 31 december 2018 uppgick de budgeterade utestående åtagandena till 10 616 miljoner euro (2017: 9 745 miljoner euro).

34.Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen Bakgrund I en folkomröstning den 23 juni 2016 röstade en majoritet av medborgarna i Förenade kungariket för att landet skulle lämna EU. Den 29 mars 2017 meddelade Förenade kungariket formellt Europeiska rådet om sin avsikt att lämna EU och Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). Därmed aktiverades artikel 50 i EU-fördraget, som anger förfarandet för ett medlemslands utträde ur unionen. Förhandlingsgången Den 19 mars 2018 offentliggjorde kommissionen ett förslag till utträdesavtal som beskrev de framsteg som gjorts i förhandlingarna. I den del av utträdesavtalet som rör den ekonomiska uppgörelsen har EU och Förenade kungariket omvandlat de framsteg som nåddes under den första fasen av förhandlingarna till en lagtext. En gemensam rapport offentliggjordes den 14 november 2018 om en överenskommelse på förhandlarnivå om den fullständiga texten till utkastet till utträdesavtal och om ett utkast till politisk förklaring om regelverket för de framtida förbindelserna mellan Förenade kungariket och Europeiska unionen. Samma dag offentliggjordes detta uppdaterade och överenskomna utkast till utträdesavtal, i vilket Förenade kungariket gick med på att betala alla sina skyldigheter enligt den nuvarande fleråriga budgetramen och tidigare budgetplaner som om det fortfarande vore en medlemsstat, inklusive dess andel av unionens skulder och eventualförpliktelser. Den brittiska regeringen godkände utkastet till utträdesavtal den 14 november och Europeiska rådet godkände det den 25 november 2018. Den 11 januari 2019 godkände rådet (artikel 50) beslutet om ingående av utträdesavtalet och överlämnade det till Europaparlamentet för godkännande. På begäran av Förenade kungariket enades Europeiska rådet den 21 mars 2019 om att, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 50 i EUF-fördraget, senarelägga det brittiska utträdet till den 22 maj 2019, förutsatt att utträdesavtalet godkändes av underhuset senast den 29 mars 2019 och till den 12 april 2019, om så inte var fallet (Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476 av den 22 mars 2019, EUT L 80 22.3.2019, s. 1). Underhuset godkände inte utträdesavtalet den 29 mars 2019 och på nytt beslutade Europeiska rådet den 10 april 2019 att, på begäran av Förenade kungariket, senarelägga landets utträde till den 31 oktober 2019 (Europeiska rådets beslut (EU) 2019/584 av den 11 april 2019, EGT L 101, 11.4.2019, s. 1). Utträdet bör ske den första dagen i månaden efter det att ratificeringsförfarandena slutförts eller den 1 november 2019, beroende på vilket som inträffar först. Förenade kungariket kommer att förbli en medlemsstat fram till dagen för utträdet, med fullständiga rättigheter och skyldigheter i enlighet med artikel 50 i EU-fördraget, och Förenade kungariket har rätt att när som helst återkalla sin anmälan om utträde. Beträffande EUF I detta förslag till utträdesavtal anges att Förenade kungariket ska fortsätta vara part i EUF fram till avslutet av elfte EUF, och alla tidigare oavslutade EUF, och landet ska i detta avseende ha samma skyldigheter som medlemsstaterna enligt det interna avtal genom vilket EUF inrättades, samt de skyldigheter som följer av tidigare EUF fram till det att dessa avslutas. Förenade kungariket får delta, utan rösträtt, som observatör i EUF-kommittén. I förslaget till utträdesavtal anges också att om inga åtaganden ingåtts för beloppen för projekt i tionde EUF, eller från tidigare EUF, eller har återtagits den dag då detta avtal träder i kraft, ska Förenade kungarikets del av dessa belopp inte återanvändas. Samma gäller för Förenade kungarikets del av medel som inte ingåtts eller som återtagits i elfte EUF efter den 31 december 2020. Vid den tidpunkt när dessa räkenskaper godkändes, och eftersom Förenade kungariket inte har ratificerat avtalet, är den faktiska dagen och sättet för utträdet (med eller utan avtal) ännu inte känd. Mot bakgrund av nuvarande situation finns inga finansiella konsekvenser att redovisa i EUF:s årsredovisning per den 31 december 2018. 35.HANTERING AV FINANSIELLA RISKER Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som kommissionen utför för EUF:s räkning för att ta fondens medel i anspråk. 35.1.RIKTLINJER FÖR FINANSIELL RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING Reglerna och principerna för hanteringen av likviditetsförvaltningen anges i budgetförordningen för elfte EUF och i det interna avtalet. Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper: (a)Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona till dess betalningen till EUF ska verkställas. (b)Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor. (c)Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras. Utöver de särskilda kontona har kommissionen öppnat andra bankkonton i EUF:s namn hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper. En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet. 35.2.VALUTARISK EUF:s exponering för valutarisker vid årsslutet – nettoposition Miljoner euro 31.12.2018 31.12.2017 USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt Finansiella tillgångar Fordringar och återkrav 63 – 0 – 67 8 138 64 – – – 26 2 92 Likvida medel 1 0 – – 386 – 387 4 0 – – 344 – 347 Totalt 64 0 0 – 453 8 525 68 0 – – 370 2 439 Finansiella skulder Långfristiga finansiella skulder – – – – (18) – (18) – – – – (14) – (14) Skulder till leverantörer och stödmottagare (1) – – – (218) (22) (241) 0 – – – (533) (30) (563) Totalt (1) – – – (236) (22) (259) 0 – – – (547) (30) (577) Totalt 63 0 0 – 217 (14) 267 68 0 – – (177) (28) (138) Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker. 35.3.RÄNTERISK EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker. Räntan är upplupen på saldona på fondens olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsräntorna samt eventuella fluktuationer. Bidragen till EUF-budgeten krediteras av varje medlemsstat till ett särskilt konto som öppnats av det finansinstitut som den utsett. Eftersom avkastningen på vissa av dessa konton kan vara negativ, finns likviditetsförvaltningsförfaranden för att minimera innehavet på de berörda kontona. Dessutom bärs en negativ avkastning på dessa konton, i enlighet med rådets förordning (EU) 2016/888, av den berörda medlemsstaten. Avkastningen på insatta medel över natten på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen på dessa konton baseras på rörliga marknadsräntor och på denna avkastning tillämpas en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ). På de flesta kontona är räntan kopplad till en marknadsreferensränta och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. Därmed riskerar inte EUF att dess innehav får ersättning till lägre räntenivåer än marknadsräntorna. 35.4.KREDITRISKER (MOTPARTSRISK) Finansiella tillgångar som varken är förfallna till betalning eller nedskrivna: Miljoner euro Totalt Antingen förfallna eller nedskrivna Förfallna men inte nedskrivna < 1 år 1–5 år >5 år Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 138 121 12 5 – Totalt per den 31.12.2018 138 121 12 5 – Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 92 92 0 – – Totalt per den 31.12.2017 92 92 0 – – Finansiella tillgångar per riskkategori: Miljoner euro 31.12.2018 31.12.2017 Fordringar Kontanta medel Totalt Fordringar Kontanta medel Totalt Motparter med extern kreditvärdering Högsta och hög kreditvärdighet 5 303 308 3 103 106 Medelhög till hög kreditvärdighet – 80 80 0 240 240 Låg till medelhög kreditvärdighet – 4 4 3 4 7 Icke investeringsvärdig eller låg kreditvärdighet – 0 0 1 0 2 Totalt 5 387 391 7 347 354 Motparter utan extern kreditvärdering Grupp 1 (gäldenärer utan tidigare skulder) 133 0 134 86 0 86 Grupp 2 (gäldenärer med tidigare skulder) – – – – – – Totalt 133 0 134 86 0 86 Totalt 138 387 525 92 347 440

Medel i kategorierna icke investeringsvärdig och låg till medelhög kreditvärdighet avser främst medlemsstaternas bidrag till EUF som betalas till de särskilda konton som medlemsstaterna öppnat i enlighet med artikel 22.3 i budgetförordningen för EUF. Enligt förordningen ska bidraget stå kvar på detta särskilda konto till dess att utbetalningar görs. Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med budgetförordningen för EUF, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna). För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka betalningar fylls dessa konton på just innan utbetalningarna görs och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå likvida medel, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton över natten konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad. Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för. Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. 35.5.LIKVIDITETSRISK Löptidsanalys av finansiella skulder per återstående kontraktuell löptid Miljoner euro < 1 år 1–5 år >5 år Totalt Finansiella skulder 241 7 11 259 Totalt per den 31.12.2018 241 7 11 259 Finansiella skulder 563 13 1 577 Totalt per den 31.12.2017 563 13 1 577 De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade likvida medlen för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga. Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna. För att säkerställa att de likvida medlen alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas en viss månad, utbyts regelbundet information om situationen för de likvida medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och de berörda utbetalande avdelningarna. Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton. 36.REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE PARTER Närstående parter till EUF är EU-förvaltningsfonden Bêkou, EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika och Europeiska kommissionen. Transaktioner mellan dessa äger rum som ett led i EUF:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler. EUF har ingen separat förvaltning, eftersom fonden förvaltas av kommissionen. Ersättningar till nyckelpersoner inom EU, däribland kommissionen, har offentliggjorts i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning under rubrik 7.2 ”Ersättningar till nyckelpersoner”. 37.HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN Den dag då dessa räkenskaper godkändes hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas separat under detta avsnitt uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som det redogörs för ovan. 38.AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets ekonomiska resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner, är försök att stämma av dem mot varandra ett användbart sätt att genomföra kontrollerna på. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste avstämningsbeloppen, som delas upp mellan intäkter och kostnader. Miljoner euro 2018 2017 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (4 118) (3 818) Intäkter Fordringar som inte påverkar budgetutfallet (1) (7) Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits (11) (3) Fordringar som fastställts under tidigare budgetår och uppburits under budgetåret 11 29 Nettoeffekt av förfinansiering 36 57 Upplupna intäkter (netto) (39) (62) Övriga (1) (2) Kostnader Kostnader under innevarande år som ännu inte betalats 115 19 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år (366) (60) Nettoeffekt av förfinansiering (179) (685) Upplupna kostnader (netto) 484 373 BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (4 069) (4 158) 38.1.AVSTÄMNING – INTÄKTER Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och uppbörd av fordringar från tidigare budgetår. Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i det ekonomiska resultatet, men kan ur budgetsynvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut. De fordringar som fastställs under budgetåret, men som ännu inte uppburits, ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år, men som uppbärs under det aktuella året, läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande. Nettoeffekten av förfinansiering är regleringen av återkrävda förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat. De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas. 38.2.AVSTÄMNING – KOSTNADER Kostnader under innevarande år som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att vare sig påverka det ekonomiska resultatet eller minska utgifterna i det fall justeringar görs. Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte det ekonomiska resultatet men påverkar budgetutfallet. Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalats under det aktuella budgetåret (årets budgetutgifter) och regleringen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetkostnad i det skede då den betalades ut. De upplupna nettokostnaderna består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av stöd från EUF men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året, beaktas. ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF

SLUTLIG ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 2018 Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU

Allmän bakgrund om unionens förvaltningsfonder I enlighet med artiklarna 234 och 235 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (EU:s budgetförordning) och artikel 35 i den budgetförordning som är tillämplig på elfte EUF (budgetförordningen för EUF) får kommissionen inrätta förvaltningsfonder för externa åtgärder (unionens förvaltningsfonder). Unionens förvaltningsfonder inrättas enligt ett avtal som ingåtts med andra givare för katastrofinsatser och insatser efter katastrofsituationer som krävs för att reagera på en kris eller för tematiska åtgärder. Unionens förvaltningsfonder inrättas av Europeiska kommissionen med ett beslut efter samråd med eller godkännande av Europaparlamentet och rådet. Detta beslut inbegriper inrättandeavtalet med andra givare. Unionens förvaltningsfonder får bara inrättas och genomföras om följande villkor är uppfyllda: •Det ska finnas ett mervärde i unionens intervention: Målen för unionens förvaltningsfonder, särskilt på grund av deras omfattning eller potentiella effekter, kan uppnås bättre på unionsnivå än på nationell nivå, och användningen av befintliga finansieringsinstrument skulle inte vara tillräckliga för att uppnå unionens politiska mål. •Unionens förvaltningsfonder skapar tydlig politisk synlighet för unionen och förvaltningsfördelar samt bättre kontroll från unionens sida av risker och utbetalningar av unionens och andra givares bidrag. •Unionens förvaltningsfonder duplicerar inte andra befintliga finansieringskanaler eller liknande instrument utan att bidra med något nytt. •Målen för unionsförvaltningsfonderna är anpassade till målen för det unionsinstrument eller den budgetpost som de finansieras genom. För varje av unionens förvaltningsfond ska det tillsättas en styrelse med kommissionens företrädare som ordförande för att säkerställa att givarna är rättvist företrädda och för att besluta om användningen av medlen. Styrelsen ska inkludera en företrädare från varje medlemsstat som inte bidrar som observatör. Reglerna för styrelsens sammansättning och dess interna regler ska fastställas i unionens förvaltningsfonds inrättandeavtal. Unionens förvaltningsfonder ska inrättas för en begränsad period, som fastställs i inrättandeavtalet. Giltighetstiden kan förlängas på begäran av unionens förvaltningsfonds styrelse och efter att kommissionen har lagt fram en rapport som motiverar förlängningen. Europaparlamentet och/eller rådet får begära att kommissionen avbryter anslagen till förvaltningsfonden eller ändrar den konstituerande akten för att likvidera den. Kommissionens räkenskapsförare ska fungera som räkenskapsförare för unionens förvaltningsfonder. Räkenskapsföraren ska ansvara för att fastställa de räkenskapsförfaranden och kontoplaner som är gemensamma för alla unionens förvaltningsfonder. Kommissionens internrevisor, Olaf och revisionsrätten ska ha samma befogenheter i förhållande till unionens förvaltningsfonder som till kommissionens övriga verksamhet. Unionens förvaltningsfonder ska vara föremål för en oberoende extern revision varje år. EU:s befintliga förvaltningsfonder Kommissionens har hittills inrättat följande fyra förvaltningsfonder för externa åtgärder: - BÊKOU EUTF, vars mål är att stödja alla aspekter av Centralafrikanska republikens väg ur krisen och dess återuppbyggnadsinsatser. Fonden inrättades den 15 juli 2014. - MADAD EUTF, EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien. Fonden inrättades den 15 december 2014. - AFRICA EUTF, EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och situationen med fördrivna personer i Afrika. Inrättad den 12 november 2015. - COLOMBIA EUTF, för att stödja genomförandet av fredsavtalet i början av återhämtningen och stabiliseringen efter konflikten. Inrättad den 12 december 2016. Närmare uppgifter finns tillgängliga på de enskilda förvaltningsfondernas webbplatser: Bêkou - http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en Madad - http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrika - http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en Colombia - http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en Förvaltningsfonden Bêkou Den första förvaltningsfonden med flera givare kallad Bêkou, vilket betyder ”hopp” på sangospråket, inrättades den 15 juli 2014 av Europeiska kommissionen (företrädd av GD DEVCO och ECHO, samt EEAS) och tre av medlemsstaterna (Tyskland, Frankrike och Nederländerna), med målet att främja stabilisering och återuppbyggnad av Centralafrikanska republiken. Fonden har inrättats med en längsta varaktighet på 60 månader. Förvaltningsfonden förvaltas från Bryssel. Förvaltningsfondens styrelse och den operativa kommittén för EU:s förvaltningsfond Bêkou består av företrädare för givarna, kommissionen och observatörer. Styrelsen antar och ser över förvaltningsfondens strategi. Styrelsen ska sammanträda minst en gång om året. Den operativa kommittén undersöker, godkänner och utövar tillsyn över genomförandet av de åtgärder som finansieras av fonden. Kommittén godkänner också årsredovisningen och årsrapporterna om de insatser som finansieras av förvaltningsfonden. Årsredovisning för förvaltningsfonden Bêkou Enligt artikel 8 i avtalet om upprättande av EU-förvaltningsfonden för Centralafrikanska republiken, ”EU-förvaltningsfonden Bêkou” och artikel 11.2.1 i inrättandeavtalet består årsredovisningen av två delar: 1) En årlig finansiell rapport som utarbetats av chefen för förvaltningsfonden för externa åtgärder och 2) en årsredovisning som utarbetats av kommissionens räkenskapsförare som, på grundval av samma artikel, också är förvaltningsfondens räkenskapsförare. I enlighet med artikel 8 i inrättandeavtalet ska årsredovisningarna utarbetas i enlighet med de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (EU:s redovisningsregler, EAR) som grundas på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS). En extern och oberoende revision görs av årsredovisningen och chefen för EU:s förvaltningsfond och räkenskapsföraren lämnar den slutliga årsredovisningen till den operativa styrelsen för godkännande (artikel 8.3.4 c).



Viktiga händelser under året EU-förvaltningsfonden Bêkou (EU-förvaltningsfonden Bêkou) ska säkerställa tillgång till grundläggande tjänster, stödja ekonomisk återhämtning och skapande av arbetstillfällen, främja social sammanhållning och försoning. Sedan inrättandet av EU-förvaltningsfonden Bêkou har 16 program antagits och mer än 2 miljoner stödmottagare har beviljats bidrag. Trots att det finns en demokratiskt vald regering med insatser för att återställa stabiliteten är säkerhetssituationen i Centralafrikanska republiken fortfarande instabil. Det är i detta komplexa och känsliga sammanhang som EU-förvaltningsfonden Bêkou helt och fullt utnyttjar sina komparativa fördelar vad gäller flexibilitet och förmåga att anpassa sig till förändrade omständigheter. Dessutom är EU-förvaltningsfonden Bêkou fortfarande det enda instrument som bygger upp resiliens för både befolkningen och staten i en verklig strategi för att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd. Mot bakgrund av den nuvarande situationen i Centralafrikanska republiken och med tanke på att EU-förvaltningsfonden Bêkou löper ut i juli 2019 begärde fondens styrelse i november 2018 en formell förlängning på 18 månader, vilket innebär att den totala löptiden för EU-förvaltningsfonden Bêkou förlängdes från 60 till 78 månader. Det officiella förfarandet, som inbegriper ett samråd med Europaparlamentet och rådet, inleddes i december 2018. De viktigaste händelserna under 2018 är följande: ·Genom EU-förvaltningsfonden Bêkou antogs en ny åtgärd för ett sammanlagt belopp på 35 miljoner euro inom hälso- och sjukvårdssektorn och ökade med 2 miljoner euro vardera budgeten i två redan antagna åtgärder inom sektorerna för ekonomisk återhämtning och främjande av social sammanhållning, dialog och försoning. ·Resultatramen för EU-förvaltningsfonden Bêkou har antagits som svar på revisionsrättens rekommendation om att fastställa mål enligt konceptet SMART på en nivå som motsvarar en EU-förvaltningsfond. Detta strategiska verktyg kommer att bättre visa de övergripande resultaten av åtgärderna i EU-förvaltningsfonden Bêkou. ·EU-förvaltningsfonden Bêkous projekt präglades av en relativ stabilitet i de nordöstra och sydvästra delarna av landet som efterlyste ytterligare insatser, lokala konflikter i Bangui och inlandet samt omplaceringar av offentliga tjänstemän utanför Bangui.

På den finansiella sidan uppgick utfästelserna från EU-förvaltningsfondens givare i slutet av 2018 till mer än 242 miljoner euro. Det är en ökning med 6 miljoner euro jämfört med 2017. 5 miljoner euro av dessa 242 miljoner euro har dock inte bestyrkts. I fråga om kontrakt undertecknade EU-förvaltningsfonden Bêkou 30 nya kontrakt under 2018 på totalt nästan 80 miljoner euro (vilket motsvarar 48 % av det totala kontrakterade beloppet sedan det inrättades). De bidrar till genomförandet av programmen inom områdena hälsa, ekonomisk återhämtning, landsbygdens resiliens och skapande av arbetstillfällen, vatten och sanitet, försoning och öppning av regioner. Sist men inte minst betalades mer än 57 miljoner euro (vilket motsvarar nästan 50 % av det totala belopp som betalats sedan inrättandet av EU-förvaltningsfonden Bêkou) under 2018 utöver de betalningar som gjorts under tidigare år. Sedan EU-förvaltningsfonden Bêkou inrättades uppgår de totala utbetalningarna till över 119 miljoner euro. I årsredovisningen är påverkan till följd av denna verksamhet mest märkbar när man tittar på följande: ·Förfinansiering: En ökning med 24 839 000 euro till följd av det stora antalet undertecknade nya kontrakt och utbetalda förskott. ·Likvida medel: En minskning med 26 017 000 euro beror främst på ökade utbetalningar av förfinansiering, som beskrivs ovan. ·Utestående åtaganden som ännu inte bokförts: En ökning från 25 310 000 euro till 54 645 000 euro till följd av de nya kontrakten. BALANSRÄKNING I tusen euro 31.12.2018 31.12.2017 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 3 443 686 3 443 686 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 29 546 7 465 Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 1 138 877 Likvida medel 13 926 39 943 44 611 48 285 TOTALA TILLGÅNGAR 48 054 48 971 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder (42 737) (44 720) (42 737) (44 720) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare (918) (716) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (4 399) (3 536) (5 317) (4 252) TOTALA SKULDER (48 054) (48 971) NETTOTILLGÅNGAR – – FONDER OCH RESERVER Ackumulerat överskott – – Ekonomiskt resultat för året – – NETTOTILLGÅNGAR – – RESULTATRÄKNING I tusen euro 2018 2017 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation Intäkter från donationer 33 682 29 620 33 682 29 620 Intäkter från transaktioner med motprestation Finansiella intäkter 1 1 1 1 Totala intäkter 33 683 29 621 KOSTNADER Rörelsekostnader (32 825) (28 918) Övriga kostnader (858) (703) Totala kostnader (33 683) (29 621) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET – – KASSAFLÖDESANALYS I tusen euro 2018 2017 Ekonomiskt resultat för året – – Löpande verksamhet (Ökning)/minskning av förfinansiering (24 839) 7 912 (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation (261) 578 Ökning/(minskning) av finansiella skulder (1 982) (14 620) Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare 202 716 Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 863 2 321 NETTOKASSAFLÖDE (26 017) (3 092) Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel (26 017) (3 092) Likvida medel vid årets början 39 943 43 036 Likvida medel vid årets slut 13 926 39 943 ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR I tusen euro Ackumulerat överskott/ (underskott) Ekonomiskt resultat för året Nettotillgångar UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 – – – Ekonomiskt resultat för året – – – UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 – – –

PRELIMINÄR ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 2018 Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. BAKGRUNDSINFORMATION OM EU-FÖRVALTNINGSFONDEN FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA Allmän bakgrund om unionens förvaltningsfonder I enlighet med artiklarna 234 och 235 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (EU:s budgetförordning) och artikel 35 i den budgetförordning som är tillämplig på elfte EUF (budgetförordningen för EUF) får kommissionen inrätta unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder (unionsförvaltningsfonder). Unionsförvaltningsfonder inrättas enligt ett avtal som ingåtts med andra givare för katastrofinsatser och insatser efter katastrofsituationer som krävs för att reagera på en kris eller för tematiska åtgärder. Unionsförvaltningsfonder inrättas av Europeiska kommissionen med ett beslut efter samråd med eller godkännande av Europaparlamentet och rådet. Detta beslut inbegriper inrättandeavtalet med andra givare. Unionsförvaltningsfonder får bara inrättas och genomföras om följande villkor är uppfyllda:

•Det ska finnas ett mervärde i unionens intervention: Målen för unionsförvaltningsfonderna, särskilt på grund av deras omfattning eller potentiella effekter, kan uppnås bättre på unionsnivå än på nationell nivå, och användningen av befintliga finansieringsinstrument skulle inte vara tillräckliga för att uppnå unionens politiska mål. •Unionsförvaltningsfonder skapar tydlig politisk synlighet för unionen och förvaltningsfördelar samt bättre kontroll från unionens sida av risker och utbetalningar av unionens och andra givares bidrag. •Unionsförvaltningsfonder duplicerar inte andra befintliga finansieringskanaler eller liknande instrument utan att bidra med något nytt. •Målen för unionsförvaltningsfonderna är anpassade till målen för det unionsinstrument eller den budgetpost som de finansieras genom. För var och en av unionsförvaltningsfonderna ska det tillsättas en styrelse med kommissionens företrädare som ordförande för att säkerställa att givarna är rättvist företrädda och för att besluta om användningen av medlen. Styrelsen ska inkludera en företrädare från varje medlemsstat som inte bidrar som observatör. Reglerna för styrelsens sammansättning och dess interna regler ska fastställas i unionsförvaltningsfondens inrättandeavtal. Unionsförvaltningsfonderna ska inrättas för en begränsad period, som fastställs i inrättandeavtalet. Giltighetstiden kan förlängas på begäran av unionsförvaltningsfondens styrelse och efter det att kommissionen har lagt fram en rapport som motiverar förlängningen. Europaparlamentet och/eller rådet får begära att kommissionen avbryter anslagen till förvaltningsfonden eller ändrar den konstituerande akten för att likvidera den. Kommissionens räkenskapsförare ska fungera som räkenskapsförare för unionsförvaltningsfonderna. Räkenskapsföraren ska ansvara för att fastställa de räkenskapsförfaranden och kontoplaner som är gemensamma för alla unionsförvaltningsfonder. Kommissionens internrevisor, Olaf och revisionsrätten ska ha samma befogenheter i förhållande till unionsförvaltningsfonder som till kommissionens övriga verksamhet. Unionsförvaltningsfonderna ska vara föremål för en oberoende extern revision varje år. EU:s befintliga EU-förvaltningsfonder Kommissionens har hittills inrättat följande fyra EU-förvaltningsfonder för externa åtgärder: - BÊKOU EUTF, vars mål är att stödja alla aspekter av Centralafrikanska republikens väg ur krisen och dess återuppbyggnadsinsatser. Fonden inrättades den 15 juli 2014. - MADAD EUTF, EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien. Fonden inrättades den 15 december 2014. - AFRICA EUTF, EU-förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och situationen med fördrivna personer i Afrika. Fonden inrättades den 12 november 2015. - COLOMBIA EUTF, för att stödja genomförandet av fredsavtalet i början av återhämtningen och stabiliseringen efter konflikten. Fonden inrättades den 12 december 2016. Närmare uppgifter finns tillgängliga på de enskilda förvaltningsfondernas webbplatser: Bêkou - http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en Madad - http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm Afrika - http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en Colombia - http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en EU-förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika EU-förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika för stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer i Afrika (EU-förvaltningsfond för Afrika) lanserades den 12 november 2015 under toppmötet i Valletta om migration. Det främsta målet med denna förvaltningsfond är att stödja alla aspekter av stabilitet och bidra till bättre migrationshantering samt åtgärda de bakomliggande orsakerna till destabilisering, tvångsförflyttning och irreguljär migration, särskilt genom att främja resiliens, ekonomiska och lika möjligheter, säkerhet och utveckling samt förhindra kränkningar av mänskliga rättigheter.

Förvaltningsfonden är verksam i tre större geografiska områden, nämligen Sahelregionen och området kring Tchadsjön, Afrikas horn och Nordafrika men också grannländerna till de berättigade länderna kan från fall till fall gynnas av förvaltningsfondens projekt. Förvaltningsfonden har inrättats för en begränsad period, till och med den 31 december 2020, för att på kort och medellång sikt möta utmaningarna i regionerna. Förvaltningsfonden förvaltas från Bryssel. Förvaltningsfondens styrelse och den operativa kommittén för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika består av företrädare för givarna och kommissionen, samt företrädare för icke bidragande medlemsstater, myndigheter i berättigande länder och regionala organisationer och observatörer. Styrelsen inrättar och ser över förvaltningsfondens strategi. Styrelsen ska sammanträda minst en gång om året. Den operativa kommittén undersöker, godkänner och utövar tillsyn över genomförandet av de åtgärder som finansieras av fonden. Kommittén godkänner också årsredovisningen och årsrapporterna om de insatser som finansieras av förvaltningsfonden. Årsredovisning för EU-förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika I enlighet med artikel 7 i det avtal om inrättandet av EU-förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika för stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer i Afrika och dess interna regler (avtal om inrättande), består årsredovisningen av två delar: 1) En årlig finansiell rapport som utarbetats av chefen för EU-förvaltningsfonden för externa åtgärder och 2) en årsredovisning som utarbetats av kommissionens räkenskapsförare som, på grundval av samma artikel, också är förvaltningsfondens räkenskapsförare. I enlighet med artikel 8 i inrättandeavtalet ska årsredovisningarna utarbetas i enlighet med de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (EU:s redovisningsregler, EAR) som grundas på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS). En extern och oberoende revision görs av årsredovisningen och chefen för EU-förvaltningsfonden och räkenskapsföraren lämnar den slutliga årsredovisningen till den operativa styrelsen för godkännande (artikel 8.3.4 c).



Viktiga händelser under året Den 31 december 2018 uppgick de medel som anslagits till EU-förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika till cirka 4,2 miljarder euro. Detta inbegriper omkring 3,7 miljarder euro från Europeiska utvecklingsfonden (EUF) och EU:s finansieringsinstrument, däribland finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska grannskapsinstrumentet, Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) och finansiering från generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (GD Echo) samt 489,5 miljoner euro från EU:s medlemsstater och andra givare (Schweiz och Norge). Under 2018 ökade de samlade medlen i EU-förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika med 902 miljoner euro, inklusive nya utfästelser på 674 miljoner euro från EUF och 117 miljoner euro från EU-budgeten. EU-förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika fick 24 nya utfästelser från EU:s medlemsstater och andra givare på 110 miljoner e