P9_TA(2022)0139

Uppnåendet av kvinnors ekonomiska oberoende genom entreprenörskap och egenföretagande

Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2022 om uppnåendet av kvinnors ekonomiska oberoende genom entreprenörskap och egenföretagande (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen samt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

— med beaktande av artiklarna 21.1, 23 och 33.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: Jämställdhetsstrategi 2020–2025 (COM(2020)0152),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101),

— med beaktande av studien från 2020 Kvinnor i den digitala tidsåldern från generaldirektoratet för kommunikationsnät, innehåll och teknik,

— med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (1),

— med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (2),

— med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (3),

— med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (4),

— med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021Överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (5),

— med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (6),

— med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (7),

— med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (8),

— med beaktande av studien The Professional Status of Rural Women in the EU som offentliggjordes i maj 2019 av utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik,

— med beaktande av studien Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries som publicerades 2014 av OECD:s direktorat för sysselsättning, arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor,

— med beaktande av studien International Survey of Adult Financial Literacy som offentliggjordes av OECD 2020,

— med beaktande av kapitel 2 i studien The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship som offentliggjordes av OECD i december 2019,

— med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) jämställdhetsindexrapport,

— med beaktande av artikel 6 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

— med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

— med beaktande av resultattavlan för Women in Digital,

— med beaktande av studien Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility, som offentliggjordes i maj 2020 av utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik,

— med beaktande av studien Funding women entrepreneurs – How to Empowerment growth, som offentliggjordes i juni 2020 av Europeiska investeringsbankens råd för innovationsfinansiering,

— med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0096/2022), och av följande skäl:

A. Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett centralt mål för EU samt en grundförutsättning för att kvinnor och flickor fullt ut ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter, och avgörande för deras egenmakt, för deras möjlighet att utveckla sin fulla potential och för uppnåendet av ett hållbart och inkluderande samhälle. Könsdiskriminering på grund av stereotyper och ojämlikhet, i kombination med intersektionell diskriminering på grund av bland annat kön, ras, etniskt eller socialt ursprung eller funktionsnedsättning, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, har negativa sociala och ekonomiska konsekvenser och påverkar hur kvinnor upplever svårigheter, bland annat då de vill satsa på entreprenörskap och bli egenföretagare.

B. Kvinnligt entreprenörskap främjar kvinnors frigörelse och egenmakt. Under perioden 2014–2018 var den årliga medelinkomsten för män och kvinnor som var entreprenörer på heltid den samma (9). Kvinnors ekonomiska oberoende och egenmakt är avgörande för kvinnors rättigheter och jämställdhet, och inbegriper förmågan att delta på lika villkor på arbetsmarknader, att få tillgång till och kontroll över produktionsresurser, att ha kontroll över sin egen tid och sina egna liv och kroppar, liksom självförverkligande och meningsfullt deltagande i ekonomiskt beslutsfattande på alla nivåer. Främjandet av ekonomiskt oberoende kräver att man främjar kvinnors entreprenörskap och egenföretagande och att det åtföljs av lämpliga åtgärder för att säkerställa kvinnors lika deltagande på arbetsmarknaden, lika lön för lika eller likvärdigt arbete, tillgång till anständigt arbete och att hushålls- och omsorgsansvaret i hemmet delas lika och erkänns.

C. Kvinnor är Europas värdefullaste och största outnyttjade källa när det gäller entreprenörskap och ledarskap. Mellan 2014 och 2018 var sannolikheten för att kvinnor runt om i OECD skulle starta eget dubbelt så stor som att kvinnor i EU skulle göra det (10). Kvinnliga entreprenörer och egenföretagare är en underutnyttjad källa till hållbar ekonomisk tillväxt, jobbskapande och innovationspotential, och främjandet av denna källa till tillväxt är ett viktigt verktyg för att främja kvinnors ekonomiska egenmakt och oberoende. Kvinnors ekonomiska egenmakt förbättrar produktiviteten och ökar den ekonomiska diversifieringen och inkomstjämlikheten. Egenföretagande måste erkännas som en form av arbete som bidrar till att skapa arbetstillfällen och minska arbetslösheten. Studier visar att kvinnor ofta har en annan chefs- och ledarstil än män och att en jämn könsfördelning i teamen är något som gynnar samhället och ekonomin (11). Stöd till kvinnliga entreprenörer och egenföretagare skulle också stärka EU:s konkurrenskraft, och därför bör EU och dess medlemsstater främja all entreprenörsverksamhet som skapar arbetstillfällen och inkomster och därmed ett mervärde för näringslivet och samhället.

D. Kvinnor på landsbygden och i missgynnade regioner är oftare entreprenörer och egenföretagare än kvinnor i städer och ekonomiskt välmående regioner (12). Sysselsättningsmöjligheterna för kvinnor på landsbygden i EU är sämre än för män på landsbygden och för kvinnor i stadsområden. Andelen kvinnliga egenföretagare på landsbygden är något högre än i områdena som helhet. 30 % av jordbruken i EU drivs av kvinnliga egenföretagare (13).

E. Den relativa bristen på kvinnliga entreprenörer bör betraktas som en outnyttjad källa till innovation och utveckling, särskilt mot bakgrund av Europas gröna och digitala omvandling och dess ekonomiska återhämtning efter covid-19-krisen. Covid-19-krisen har drabbat kvinnor på ett oproportionerligt sätt, särskilt kvinnor som har otrygga anställningar, som arbetar i kvinnodominerade sektorer och i den informella ekonomin, med betydande konsekvenser för deras ekonomi och sysselsättning på grund av ett ökat omsorgs- och hushållsansvar, av en begränsad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt av könsrelaterat våld och trakasserier. Den europeiska ekonomin skulle kunna få en BNP-tillväxt på 16 miljarder euro om fler kvinnor uppmuntrades att ta sig in på den digitala arbetsmarknaden. Att öka jämställdheten och möjliggöra kvinnligt entreprenörskap är avgörande för att påskynda och stärka den europeiska återhämtningen.

F. Europeiska unionen har halkat efter USA och Kina när det gäller utvecklingen av tekniker inom exempelvis artificiell intelligens och blockkedjeteknik. I april 2021 var de högst värderade uppstartsföretagen i världen övervägande kinesiska och amerikanska företag. EU bör erkänna och stödja europeiska kvinnors innovationsförmåga när det gäller att utveckla teknik.

G. Kvinnor utgör endast 34,4 % av egenföretagarna i EU och 30 % av uppstartsentreprenörerna, vilket visar att de största könsklyftorna inom entreprenörsverksamhet finns i Europa och Nordamerika (14). I EU är det endast 34 % av de ledande befattningarna som innehas av kvinnor (15). Tidigare chefserfarenhet ger individer den kompetens och det självförtroende som krävs för att själva äga ett företag (16). Bristen på socialt skydd såsom betald sjukledighet, mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet kan i flera medlemsstater vara ett problem för kvinnliga egenföretagare. Kvinnliga egenföretagare löper större risk att drabbas av fattigdom.

H. Att starta och driva ett företag är komplicerat i EU på grund av de olika byråkratiska och administrativa kraven och förfarandena, vilket utgör ett hinder för att fler kvinnor ska uppmuntras att bli företagare. De hinder som kvinnor ställs inför, särskilt ekonomiska, lagstiftningsrelaterade och sociala, när det gäller entreprenörskap skiljer sig från dem som män ställs inför. Dessa hinder bygger på könsstereotyper som bidrar till en könssegregering i utbildningen, en brist på specifik utbildning, sämre självförtroende inför entreprenörskap, sämre tillgång till information, ekonomiskt och statligt stöd och färre möjligheter att skapa sociala nätverk och företagsnätverk, könsdiskriminering och svårigheter att förena arbete och familjeliv, på grund av bristande vårdinfrastruktur, särskilt barnomsorg, och föreställningen att det främst är kvinnor som utför omsorgs- och hushållsarbete. Kvinnor säger oftare än män att de flexibla arbetstiderna är anledningen till att de blir entreprenörer och egenföretagare (17). Kvinnligt entreprenörskap och egenföretagande kan också vara ett utmärkt sätt att förena arbetsliv och privatliv. Mellan 2014 och 2018 ansåg endast 34,5 % av kvinnorna i EU och 37,7 % av kvinnorna i OECD att de hade den kompetens och kunskap som krävs för att starta eget. Det är nästan 10 % mer sannolikt att kvinnor uttrycker en rädsla för att misslyckas än att män gör det (18). Det finns en finansiell kunskapsklyfta mellan män och kvinnor. Denna klyfta gör att det blir svårare för kvinnor att få tillgång till finansiering och hindrar dem generellt sett från att på ett självklart sätt delta i ekonomisk och finansiell verksamhet (19).

I. Skadliga strukturer och stereotyper befäster ojämlikheter. De traditionella könsrollerna och könsstereotyperna påverkar fortfarande arbetsfördelningen i hemmet, inom utbildningar, på arbetsplatser och i samhället. Obetalt omsorgs- och hushållsarbete utförs främst av kvinnor, vilket påverkar sysselsättningen och karriärutvecklingen samt bidrar till löne- och pensionsklyftorna mellan könen. Åtgärder för balans mellan arbete och privatliv, såsom direktivet om balans mellan arbete och privatliv, måste införlivas snabbt och korrekt av medlemsstaterna och kompletteras med ytterligare åtgärder för att göra fler män delaktiga i oavlönat arbete.

J. Det är viktigt med tillgång till nätverk, mentorskap och främjande av kvinnliga entreprenörer som förebilder för att få kvinnor att överväga entreprenörskap som en karriär och för att öka kvinnors ekonomiska egenmakt. Många och olika förebilder kan locka kvinnor från olika bakgrunder.

K. Vissa privata företag har inkluderat åtgärder som exempelvis mentorskap, nätverksarbete och stöd som ska öka kvinnors tillgång till finansiering och teknik för att stödja kvinnligt entreprenörskap som en del av deras strategier för företagens sociala ansvar.

L. Statistiken visar att kvinnliga entreprenörer har svårare att få finansiering och kapital än män. Andelen kvinnoledda företag som är föremål för investeringar är fortfarande mycket liten. Det var grundarteam bestående av endast män som tog emot 93 % av allt kapital som investerades i europeiska teknikföretag under 2018 (20). Endast 32 % av riskkapitalfinansieringen gick till företag med minst en kvinnlig företagsledare (21). Kvinnors innovationer betraktas och erkänns mer sällan som innovationer och lovande idéer. Trots att de får mindre ekonomiskt stöd överträffar kvinnoledda företag i Central- och Östeuropa de företag som grundats av män med 96 %, sett till kapitalproduktivitet (22).

M. Uppgifter visar att kvinnliga entreprenörer genererar mer intäkter trots att de får mindre finansiellt stöd.

N. Endast 10 % av företagsänglarna i Europa är kvinnor (23) och kvinnor är särskilt underrepresenterade bland privata investerare som investerar i digitalisering. Endast 10 % av alla ledande befattningar inom privata kapital- och riskkapitalföretag runt om i världen (24) innehas av kvinnor. Flera studier visar att kapitalförvaltare har en tendens att tillhandahålla kapital till och anställa personer som liknar dem själva, vilket självklart missgynnar kvinnor, och i synnerhet de som kommer från en annan bakgrund och som utsätts för diskriminering på flera grunder, bland annat på grund av ras, etnisk eller socioekonomisk bakgrund. Det är två till tre gånger vanligare att riskkapitalbolag med kvinnliga partner investerar i företag som drivs av kvinnor (25). Avsaknaden av kvinnor i beslutsfattande roller i riskkapitalbolag är en av de främsta orsakerna till det ihållande finansieringsunderskottet för företag i EU som drivs av kvinnor (26). En annan viktig orsak till det ihållande finansieringsunderskottet för de företag i EU som drivs av kvinnor är att det är ovanligare att kvinnor söker extern finansiering såsom banklån, riskkapital eller finansiering från statliga program än män – i stället tar de av sina egna privata besparingar eller finansieras av familjemedlemmar (27). Genomförandeåtgärder för att uppnå en rättvis representation av kvinnor och utveckla ett jämställt finansiellt ekosystem, skapa en gynnsammare miljö på EU-nivå och tillhandahålla tillräckliga budgetmedel är grundläggande för att skapa både nödvändiga finansieringsvillkor och ett nödvändigt nätverk av kvinnliga investerare för att kvinnoledda företag ska bli framgångsrika.

O. Sex medlemsstater har inrättat 11 privata fonder för att åtgärda bristen på finansiering för kvinnliga entreprenörer, och dessa fonder använder jämställdhetsaspekter som stöder mångfald i sina investeringskriterier. En del av dessa fonder har fått nationellt stöd eller EU-stöd, vilket visar den offentliga politikens viktiga roll när det gäller att främja entreprenörskap (28).

P. Det är svårt att mäta entreprenörskap i EU på ett effektivt sätt.

Q. Mindre än 8 % av de verkställande direktörerna vid ledande stora företag är kvinnor.

R. Under 2018 var 59 % av forskarna och ingenjörerna i EU män och endast 41 % var kvinnor, vilket betyder en skillnad på 18 % (29). Sociala normer, stereotyper, en motarbetande kultur och könsrelaterade förväntningar på karriärval, vilka ofta förstärks genom utbildningarnas innehåll och läroplaner, är två av de främsta drivkrafterna bakom könssegregering inom högre utbildning och på arbetsmarknaden.

S. Det är mycket viktigt för Europa att ha lika många kvinnliga som manliga entreprenörer för att säkerställa ett diversifierat innehåll och diversifierade produkter. Mellan 2014 och 2018 var det lika sannolikt att kvinnoledda uppstartsföretag skulle erbjuda nya produkter och tjänster som att de som drevs av män i EU skulle göra det (30), vilket visar att kvinnor och män måste betraktas som lika bra på innovation. Genom att uppmuntra kvinnor att bli entreprenörer kan kvaliteten och mångfalden på innovationer, produkter och tjänster förbättras.

T. Det europeiska nätverket av ambassadörer för kvinnors företagande (ENFEA) har hittills anordnat mer än 650 nationella möten och nått ut till över 61 000 potentiella kvinnliga entreprenörer. ENFEA:s ambassadörer har stött bildandet av fler än 250 nya kvinnoledda företag samt flera nya klubbar för nätverkande och affärsstöd för kvinnor (31).

U. År 2020 var det fler som kände någon som hade lagt ned ett företag än som kände någon som hade startat ett (32), vilket påminner om vikten av att skapa gynnsamma förutsättningar för alla typer av entreprenörskap, och av att hålla kontakten med andra ekonomier, av att vara uppmärksam på nya möjligheter och av att skydda framtidens arbetstillfällen.

V. Lönegapet mellan könen i EU ligger på 14,1 % och har endast förändrats minimalt under det senaste årtiondet. 24 % av könslönegapet beror på att kvinnor är överrepresenterade i sektorer med relativt låga löner, såsom omsorgs-, hälso- och sjukvårds- och utbildningssektorn.

W. Entreprenörskap kräver kunskap och kompetens. En högre utbildningsnivå för kvinnor och flickor bidrar till deras ekonomiska egenmakt och till en mer inkluderande ekonomisk tillväxt. Livslångt lärande, kompetensutveckling och omskolning, särskilt för att hålla jämna steg med snabba tekniska och digitala omvandlingar, ökar deras yrkesmöjligheter och är viktigt för kvinnors och flickors hälsa, välbefinnande och livskvalitet.

X. Entreprenörskap bör vara möjligt för alla kvinnor, inbegripet kvinnor med funktionsnedsättning, äldre kvinnor och kvinnor från en etnisk minoritet. Det kan vara svårare för kvinnor med funktionsnedsättning att starta egna företag. Entreprenörskap bland äldre kvinnor främjas inte, trots att de bör ses som en värdefull och outnyttjad potential för ekonomisk tillväxt. Främjandet av entreprenörskap bland migrantkvinnor kan innebära stora möjligheter till integration på arbetsmarknaden och främja deras ekonomiska oberoende och egenmakt.

Program, utbildning och kompetensutveckling i entreprenörskap

1. Europaparlamentet understryker att kvinnligt entreprenörskap bidrar till att öka kvinnors ekonomiska oberoende och deras egenmakt, vilket är en nödvändig förutsättning för att uppnå jämställda samhällen och bör uppmuntras och främjas i hela EU. Parlamentet noterar att kvinnors ekonomiska oberoende ökar deras lika deltagande på arbetsmarknaden, erbjuder kontroll över produktionsmedlen och ökat deltagande i det ekonomiska beslutsfattandet på alla nivåer, och ekonomisk egenmakt samt självbestämmande, vilket är avgörande för kvinnors rättigheter och jämställdhet. Parlamentet framhåller att varje enskild kvinna som vill ägna sig åt entreprenörsverksamhet bör uppmuntras att ta detta steg, eftersom ett företag skapar arbetstillfällen och inkomster och därmed mervärde för näringslivet och hela samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att öka kvinnors sysselsättningsgrad i Europa och underlätta deras tillträde till arbetsmarknaden, bland annat genom att skapa fler incitament för att främja kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv om insyn i lönesättningen.

2. Europaparlamentet finner det beklagligt att kvinnor inte startar och driver lika många företag som män. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna eftertryckligen att genomföra företagsvänliga reformer i syfte att främja jämlikhet och öka kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet kräver att kvinnors behov och deltagande på arbetsmarknaden samt den horisontella och vertikala segregeringen på arbetsmarknaden undersöks närmare på EU-nivå.

3. Europaparlamentet välkomnar initiativ från kommissionen såsom Women TechEU och Europeiska innovationsrådets program för kvinnligt ledarskap samt inrättandet av olika europeiska nätverk för kvinnliga entreprenörer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att mer aktivt främja sådana initiativ genom att fokusera på EU:s potential för hållbar tillväxt och att stödja kvinnliga entreprenörers framgångar i all deras mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka nätverk som fokuserar på kvinnligt entreprenörskap på EU-nivå för att främja innovation och samarbete mellan nationella nätverk, EU-nätverk och internationella nätverk. Parlamentet noterar att ytterligare gränsöverskridande samarbete mellan kvinnliga entreprenörer kan stärka EU:s inre marknad.

4. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera offentlig-privata partnerskap i sina initiativ, eftersom privata företag kan spela en värdefull roll som rådgivare och ge kvinnliga entreprenörer relevant specialkompetens. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att underlätta för kvinnliga entreprenörer att skapa nätverk över hela EU och att stödja deras samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta program som främjar kreativ innovation för att säkerställa entreprenörskap på arbetsmarknaden, och se till att kvinnor kan tillföra samhället ett mervärde.

5. Europaparlamentet betonar att mentorskap mellan erfarna och oerfarna entreprenörer kan gynna båda sidor och bidra till att öka medvetenheten om entreprenörskap, motverka tveksamheter inför att ge sig in i entreprenörssektorn och främja utbyte av information och rådgivning bland kvinnliga entreprenörer.

6. Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt och viktigt att erkänna och främja kvinnliga entreprenörer och investerare som förebilder och mentorer, och att säkerställa att dessa förebilder representerar kvinnor i all deras mångfald. Parlamentet noterar i detta sammanhang EU-priset för kvinnliga innovatörer 2021 och det europeiska nätverket av ambassadörer för kvinnligt företagande, som uppmuntrar kvinnor att se entreprenörskap som en karriär. Parlamentet uppmanar kommissionen att lyfta fram framstående kvinnliga entreprenörer och investerare som förebilder genom att lansera en EU-omfattande upplysningskampanj om de möjligheter som entreprenörskap erbjuder, och att främst rikta sig till kvinnor och genomföra fallstudier av kvinnliga entreprenörer.

7. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna utarbeta en strategi för att säkerställa en meningsfull representation av alla kvinnor från olika bakgrunder i beslutsfattande roller och med särskilda åtgärder och politiska insatser för att främja deras ekonomiska egenmakt. Parlamentet vill att det säkerställs att alla åtgärder för kvinnligt entreprenörskap inbegriper ett intersektionellt perspektiv för att alla kvinnor ska få relevant hjälp och stöd och att ingen kvinna lämnas utanför.

8. Europaparlamentet välkomnar offentliga och privata program för kvinnligt entreprenörskap i medlemsstaterna som omfattar aspekter av nätverksarbete, mentorskap, utbildning, coachning och rådgivande tjänster samt professionell rådgivning i juridiska och skatterelaterade frågor för att stödja kvinnliga entreprenörer och ge dem råd samt främja deras ekonomiska oberoende. Parlamentet noterar att offentligt tillgängliga rapporter och vittnesmål i sju medlemsstater tyder på en positiv effekt av dessa program. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIGE att samla in könsuppdelade uppgifter från alla medlemsstater och analysera effekterna av program för kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utbyta bästa praxis för att stärka och öka andelen kvinnliga entreprenörer och egenföretagare i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en väl utvecklad utbildningsstrategi som tillhandahåller olika utbildningsnivåer, från upplysnings- och informationskampanjer till specialiserad och avancerad utbildning, och att erkänna de olika möjligheter och begränsningar som det specifika företagsklimatet medför och de olika förmågor och behov som kvinnliga entreprenörer har, där balansen mellan arbete och privatliv ges särskild uppmärksamhet. Parlamentet framhåller behovet av en enda kontaktpunkt som erbjuder entreprenörer med lite eller ingen erfarenhet eller få eller inga kvalifikationer t.ex. kurser och utbildningar inom en rad olika områden, såsom redovisning och marknadsföring. Parlamentet noterar att detta initiativ kan uppmuntra fler kvinnor att bli entreprenörer.

9. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIGE att göra aktuell och jämförbar statistik tillgänglig i syfte att analysera entreprenörers och egenföretagares ekonomiska betydelse, och de olika kategorierna inom entreprenörskap och egenföretagande sett till bransch och kön för att fastställa andelen kvinnliga entreprenörer och egenföretagare. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att förbättra insamlingen av könsuppdelade data, statistik, forskning och analys, särskilt när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och på områden såsom informell sysselsättning, entreprenörskap, tillgång till finansiering och hälso- och sjukvård, oavlönat arbete, fattigdom och de sociala trygghetssystemens inverkan. Parlamentet erinrar om EIGE:s roll i detta avseende och uppmanar kommissionen att använda dessa data för att låta dess politik och program liksom övriga EU-byråers och EU-institutioners politik och program omfattas av effektiva könsspecifika konsekvensbedömningar.

10. Europaparlamentet vill framför allt se att man i större utsträckning och med fokus på kvinnor främjar och skapar medvetenhet kring STEM-ämnen, digital utbildning och finansiella kunskaper för att motverka de stereotyper som finns i utbildningen, skolors läroplaner och yrkesvägledningen. Parlamentet vill att man ser till att fler kvinnor kommer in i dessa sektorer vilket skulle möjliggöra mer diversifierade chefs- och ledarskapsstilar som skulle ge dessa sektorer ett mervärde och bidra till utvecklingen av dem. Parlamentet betonar vikten av att vidga horisonten för kvinnligt entreprenörskap till fler sektorer än naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt informationsteknik och att främja olika former av entreprenörskap. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för en ökad diversifiering av entreprenörskap och att främja sociala och kollektiva former av kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet välkomnar specifik utbildning, forskning och studier i entreprenörskap. Parlamentet betonar vikten av att främja en finansiell utbildning och karriär för kvinnor för att stödja utvecklingen av ett tillförlitligt nätverk av kvinnliga investerare, och betonar samtidigt behovet av att ge kvinnor möjlighet att bli ekonomiskt oberoende och framgångsrika entreprenörer.

11. Europaparlamentet beklagar att kvinnor är underrepresenterade i ledande befattningar och pekar på behovet av att främja jämställdhet på alla beslutsnivåer, både i den operativa verksamheten och i ledningen. Parlamentet efterlyser en snabb förhandlingsprocess om direktivet om kvinnor i styrelser. Parlamentet framhäver behovet av att i större utsträckning och bättre informera om entreprenörskap som ett attraktivt yrkesval, såväl för unga kvinnor i skolan som för kvinnor utanför arbetsmarknaden som överväger att börja arbeta eller återuppta sitt arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja stödprogram inom entreprenörskap för äldre, och konstaterar att detta kan nå ut till kvinnor som står utanför arbetsmarknaden. Parlamentet betonar behovet av att främja strategier för att stimulera snabbväxande företag samt tillväxten och utvecklingen i medelstora och större företag för att säkerställa att fler kvinnor blir entreprenörer och stöder hållbar tillväxt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ytterligare öka medvetenheten om politiska stödinsatser bland kvinnliga entreprenörer och att minska byråkratiska och administrativa hinder när det gäller tillgången till program som syftar till att främja entreprenörskap. Parlamentet välkomnar insatserna för att främja stöd från experter och konsulter som i egenskap av mentorer kan bygga upp kvinnors självförtroende som entreprenörer och ledsaga dem under hela entreprenörsprocessen med beaktande av alla relevanta aspekter, bl.a. lagstiftning, skattefrågor, administration, ekonomi, redovisning, rättsliga, formella och arbetsrelaterade frågor samt personalrekrytering.

12. Europaparlamentet uppmärksammar behovet av att erkänna kvinnors potential som entreprenörer inom alla sektorer och utbildningsområden, inklusive de som är kvinnodominerade, som exempelvis inom hälso- och sjukvård och undervisning. Parlamentet understryker behovet av att tillhandahålla möjligheter till fortbildning och omskolning för anställda och för de som går från anställning till egenföretagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja livslångt lärande för alla. Parlamentet betonar att man även måste erkänna entreprenörsdimensionen i alla ungdomsprogram på EU-nivå. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att investera i program för omskolning och kompetensutveckling som riktar sig till kvinnliga egenföretagare och kvinnliga entreprenörer, med särskilt fokus på omskolning med inriktning på finansiella kunskaper.

Tillgång till kapital

13. Europaparlamentet betonar behovet av att se kvinnligt entreprenörskap och egenföretagande som lönsamma investeringstillfällen och som källor till ekonomisk tillväxt och jobbskapande.

14. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka medvetenheten och förenkla tillgången till finansiering för kvinnliga entreprenörer och egenföretagare, inbegripet alternativa former av finansiering, och se till att finansiering finns tillgänglig och når dem. Parlamentet noterar att kvinnliga företagare är mer benägna att använda alternativa källor såsom plattformar för gräsrotsutlåning och crowdfunding. Parlamentet noterar att mikrokrediter i vissa fall har visat sig vara framgångsrika när det gäller att motivera fler kvinnor att starta eget. Parlamentet har erkänt effekterna av finansieringsstrategier och de positiva effekter de kan ha för kvinnor. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att utnyttja de befintliga europeiska strukturfonderna för att inrikta sig på och främja kvinnliga entreprenörer och kvinnliga egenföretagare. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt nätverk av jämställdhetsmedvetna investerare. Parlamentet anser att ett sådant nätverk kommer att kunna ge kvinnoledda företag lämpliga kontakter, nätverk och finansieringsmöjligheter. Parlamentet betonar behovet av kampanjer för att öka medvetenheten och informationskampanjer om nuvarande och framtida möjligheter till EU-finansiering för kvinnliga entreprenörer i syfte att tillhandahålla skräddarsytt stöd till kvinnliga företagsägare och kvinnliga entreprenörer och göra kvinnliga ledare mer synliga så att de kan vara bättre förebilder och bryta befintliga stereotyper. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att upprätta en handlingsplan för kvinnligt företagande som en del av ”Small Business Act” för Europa och, som en del av denna, skapa ett alleuropeiskt evenemang för entreprenörskap, innovation och investeringar som samlar forskare, entreprenörer, uppstartsföretag och framför allt privata investerare, för att främja nya möjligheter till kvinnligt företagande.

15. Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts av de särskilda privata investeringsfonder som införlivar könskriterier i sina investeringsbedömningar för att lösa underfinansieringen av kvinnoledda företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja saminvesteringsprogram med riskkapitalfonder och företagsänglar där kvinnor och mentorskapsprogram för kvinnliga entreprenörer är fokus för deras investeringar. Parlamentet anser att detta skulle vara en kraftfull åtgärd som skulle gynna ekosystemet från grunden.

16. Europaparlamentet välkomnar offentliga och privata medel för ett genomförande av politik för jämställdhet, mångfald och inkludering. Parlamentet noterar i detta sammanhang åtagandet om mångfald, som är det första initiativet i världen där privata fonder åtagit sig att mäta och spåra könsrepresentation och att årligen och offentligt rapportera sina resultat.

17. Europaparlamentet framhåller mikrokrediternas viktiga roll för att öka kvinnors finansiella inkludering genom att övervinna marknadshinder och sociala hinder på finansmarknaderna. Parlamentet noterar att fördelen med mikrofinansiering är att den ger kvinnliga entreprenörer starka incitament att skapa hållbara företag eftersom de måste betala tillbaka lånet, och detta instrument är särskilt utformat för behoven hos personer som har svårt att få tillgång till traditionella krediter.

18. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att systematiskt spåra och övervaka könsuppdelade uppgifter i hela unionen för att garantera uppgifter av hög kvalitet om EU:s och medlemsstaternas finansieringsprogram. Parlamentet erinrar dessutom om vikten av att samla in jämställdhetsrelaterade uppgifter i syfte att få information om erfarenheter av samverkande diskriminering och betonar att detta skulle kunna ligga till grund för mer välgrundade politiska beslut i framtiden för kvinnors ökade ekonomiska oberoende. Parlamentet noterar att en kvinnlig entreprenörsdimension måste erkännas i formuleringen av politik med anknytning till affärsverksamhet och små och medelstora företag i syfte att säkerställa en lämplig politisk ram som stöder mer kvinnligt entreprenörskap och innovation genom mångfald.

Bättre ramar för kvinnliga entreprenörer

19. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra rådets rekommendation från 2019 om att säkerställa en effektiv tillgång till system för socialt skydd och sociala rättigheter, inbegripet pension och ledighet för alla egenföretagare, och att genomföra alla principer i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som ett sätt att säkerställa icke-diskriminering och främja jämställdhet.

20. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att införa jämställdhetsintegrering i alla etapper av processen för utformning av stödåtgärder för kvinnliga entreprenörer och att samråda med en rad olika potentiella och befintliga kvinnliga entreprenörer för att säkerställa att dessa stödåtgärder är anpassade efter och motsvarar deras förväntningar och behov.

21. Europaparlamentet betonar behovet av att undanröja administrativa hinder för att starta eget så att det blir mer attraktivt för kvinnor, inbegripet invandrarkvinnor, att bli entreprenörer eller egenföretagare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att utveckla standardiserade administrativa paket som en entreprenör kan använda i början av företagsstarten. Parlamentet tror att detta kommer att lätta den administrativa bördan i kontakterna med lokala myndigheter såsom skattemyndigheter, kommuner osv.

22. Europaparlamentet framhåller behovet av att utveckla EU:s innovationsekosystem för att ge fler kvinnor möjlighet att skapa hållbara och lönsamma företag och innovationer för att stärka EU:s konkurrenskraft, ekonomiska tillväxt och jobbskapande.

23. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål genomföra de åtgärder som anges i meddelandet om bättre lagstiftning och i dess SMF-strategi.

24. Europaparlamentet betonar behovet av vägledning och förenklade blanketter, förfaranden och processer för att hjälpa kvinnliga entreprenörer att navigera i regelverket, till exempel för att exportera. Parlamentet noterar att i synnerhet mikroföretag och små och medelstora företag redan kämpar med otillräckliga resurser för att klara av och hantera efterlevnadskrav i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera och vid behov förbättra vägledningen och administrationen.

25. Europaparlamentet välkomnar kommissionens agenda för bättre lagstiftning. Parlamentet anser att kommissionens vilja att genomföra principen ”en in och en ut” är ett viktigt steg mot att minimera de administrativa bördorna för företag, inbegripet uppstartsföretag och små och medelstora företag, vilket gör det mer attraktivt för kvinnor att bli entreprenörer eller egenföretagare.

26. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga förbättrade skatteincitament eller flexibla skattestrukturer för att förbättra ramvillkoren för entreprenörskap och egenföretagande. Parlamentet lyfter som exempel fram beskattningen av entreprenörer i verksamhetens tidiga skeden, då beskattning av enbart intäkter eller fördröjning av skatteinbetalningar i syfte att säkra kapital kan göra det mer attraktivt för kvinnor att bli entreprenörer eller egenföretagare.

27. Europaparlamentet betonar vikten av balans mellan arbete och privatliv, överkomliga sociala tjänster av god kvalitet som förutsättningar för kvinnliga entreprenörer och egenföretagare. Parlamentet erkänner att kvinnligt entreprenörskap och egenföretagande ger den flexibilitet som krävs för att få en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv. Parlamentet erkänner vikten av att möjliggöra en jämn fördelning av hushålls- och omsorgsansvaret för att uppnå den balans mellan arbetsliv och privatliv som krävs för att kvinnor ska kunna satsa på entreprenörskap och egenföretagande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv genom bättre mamma-, pappa- och föräldraledighet samt ledighet för vård av anhörig, flexibla arbetstider och barnomsorg på arbetsplatsen och genom att främja distansarbete. Parlamentet betonar att arbetstider och arbetsscheman på landsbygden skiljer sig avsevärt från dem i stadsområden och att det är viktigt att erbjuda barnomsorg som är anpassad till kvinnors särskilda behov i olika områden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att stödja sociala ramar, till exempel för äldre och omsorgsberoende personer, och att tillhandahålla mer flexibla barnomsorgsmöjligheter och möjligheter till föräldraledighet, eftersom de är avgörande för att uppmuntra och göra det möjligt för fler kvinnor att bli entreprenörer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra Barcelonamålen, och därmed säkerställa att dessa behov tillgodoses genom investeringar i tillgängliga och överkomliga omsorgstjänster av hög kvalitet, och att modernisera dem så att kvinnor inte tvingas välja mellan familjen och att delta på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att för att medlemsstaterna ska kunna minska lönegapet mellan könen kan det vara viktigt att i större utsträckning underlätta och öka kvinnors möjligheter att bli entreprenörer. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vissa medlemsstater redan vidtagit på detta område och uppmanar dem med kraft att säkerställa tillgång till kvalitativ barnomsorg och långvarig vård och omsorg, att främja tillgång för egenföretagare och att snabbt och fullt ut införliva direktivet om balans mellan arbete och privatliv, och uppmanar kommissionen att verkligen övervaka detta. Parlamentet erkänner de nationella skillnader som finns på socialpolitisk nivå och vikten av respekt för subsidiaritetsprincipen. Parlamentet framhåller att det ligger i medlemsstaternas intresse att främja familjevänliga arbetsmodeller.

28. Europaparlamentet uttrycker oro över att revisionsrätten i sin särskilda rapport nr 10/21 om jämställdhetsintegrering i EU:s budget fann att kommissionen inte hade infört jämställdhetsintegrering på ett tillfredsställande sätt och inte i tillräcklig utsträckning hade använt könsuppdelade uppgifter och indikatorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra jämställdhetsbudgetering för att säkerställa att kvinnor och män gynnas lika mycket av offentliga utgifter, bl.a. inom ramen för NextGenerationEU och alla åtgärder för ekonomisk återhämtning.

o

o o

29. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

(1) EUT C 11, 12.1.2018, s. 35.

(2) EUT C 66, 21.2.2018, s. 44.

(3) EUT C 346, 27.9.2018, s. 6.

(4) EUT C 390, 18.11.2019, s. 28.

(5) EUT C 456, 10.11.2021, s. 232.

(6) EUT C 456, 10.11.2021, s. 191.

(7) EUT C 456, 10.11.2021, s. 208.

(8) EUT C 67, 8.2.2022, s. 137.

(9) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(10) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(11) Bajcar, B. och Babiak, J., Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?, 34:e IBIMA-konferensen, Madrid, november 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12) Europaparlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, The professional status of rural women in the EU, Bryssel, maj 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU (2019) 608868_EN.pdf.

(13) Ibid.

(14) Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class, London, 2021.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15) Eurostat, Women in Management, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2020.

(16) Foss, L., Henry, C., Ahl, H. och Mikalsen, G., ”Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence”, Small Business Economics, 53(2), s. 409–429.

(17) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(18) Ibid.

(19) OECD, OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy, OECD Publishing, Paris, 2020.

(20) Skonieczna, A. och Castellano, L., ”Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe”, European Economy Discussion Papers, nr 129, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, juli 2020.

(21) Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken, Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2018.

(22) Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact, 2021.

(23) EBAN, Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Bryssel, 2019.

(24) International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Washington DC, 2019.

(25) Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional Ventures, ”Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact”, online.

(26) Europeiska kommissionen, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2020.

(27) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2021.

(28) Eurofound, Female entrepreneurship: Public and private funding, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2019.

(29) Eurostat, Women in science and technology, Products Eurostat News, 2 oktober 2020.

(30) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship, OECD Publishing, Paris, 2019.

(31) https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32) Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption, GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report