(4)Den 28 november 2014 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten, som inledde 2015 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. Samma dag antog kommissionen på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011 även rapporten om varningsmekanismen, i vilken Luxemburg inte angavs som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

(5)Den 18 december 2014 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att främja investeringar, skynda på strukturreformerna och fortsätta med en ansvarsfull, tillväxtfrämjande konsolidering av de offentliga finanserna.

(6)Den 26 februari 2015 offentliggjorde kommissionen 2015 års landsrapport för Luxemburg. Den innehöll en bedömning av hur väl Luxemburg hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som antogs den 8 juli 2014.

(7)Den 30 april 2015 lade Luxemburg fram sitt nationella reformprogram för 2015 och sitt stabilitetsprogram för 2015. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

(8)Luxemburg omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Enligt stabilitetsprogrammet 2015 planerar regeringen att få ned det nominella överskottet från 0,6 % av BNP under 2014 till 0,1 % av BNP under 2015. Därefter är det tänkt att överskottet ska öka till 0,9 % av BNP år 2018. Regeringen planerar att hålla det medelfristiga målet om ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP under hela programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet planerar regeringen att hålla den offentliga skuldsättningen som andel av BNP betydligt under det fördragsfästa målet på 60 %. Skuldkvoten förväntas ligga på omkring 24 % under programperioden, med en topp på drygt 24 % under 2016 och en minskning till knappt 24 % av BNP fram till 2019. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är gynnsamt 2015 och rimligt därefter. Från och med 2016 föreligger dock risker med hur budgetåtgärderna kan komma att genomföras. Enligt kommissionens vårprognos 2015 förväntas det strukturella saldot att hålla sig vid det medelfristiga målet under 2015 och 2016. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens vårprognos 2015, att Luxemburg kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Luxemburgs finanspolitiska ramar har stärkts betydligt genom att den medelfristiga budgetramen har antagits och att ett finanspolitiskt råd har inrättats. Trots det bör allvarliga svagheter åtgärdas, bl.a. regelbundet offentliggörande av delårsvis finansstatistik, som är en förutsättning för realtidsövervakning av budgetutvecklingen.

(9)Den förväntade minskningen av intäkter från skatter på konsumtion till följd av den ändrade e-handelsregleringen belyser hur känslig åtminstone en del av skatteintäkterna är. För mer förutsägbara intäkter kan det övervägas att ytterligare bredda skattebasen och harmonisera beskattningen, särskilt genom att se över den för närvarande låga skatten på fastigheter och i större omfattning utnyttja alternativa källor, såsom miljöskatter. Förberedelser av en omfattande skattereform (tänkt att träda i kraft 2017) har inletts.

(10)De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt hotas av ökande pensionsutgifter, trots den senaste tidens reformer av pensionssystemet, och av den stadiga ökningen av utgifter för långvarig vård. Försäkringen för långvarig vård spås gå med underskott 2015 och dess reserver tros minska successivt, vilket får till följd att de redan 2017 kommer att underskrida det lagstadgade minimibeloppet på 10 % av utgifterna. Vissa åtgärder med besparingspotential vidtogs i budgeten för 2015. Den planerade reformen av försäkringen för långvarig vård, som syftar till att ge personer med långvarigt vårdbehov tillräcklig servicenivå och garanterad finansiering för detta, har ännu inte omsatts i lagstiftning. Reformen av pensionssystemet 2012 var inte tillräckligt långtgående, eftersom den bara delvis åtgärdade den stora skillnaden mellan lagstadgad och faktisk pensionsålder. Flera vägar till förtida pensionering kvarstår. De äldre arbetstagarnas deltagande på arbetsmarknaden är fortfarande mycket låg, jämfört med andra EU-länder. Utkast till lagstiftning med anknytning till pensionsreformen och ändringar av anställningslagstiftningen har utarbetats. Det är fråga om ett åtgärdspaket för att hålla äldre arbetstagare kvar på arbetsmarknaden.

(11)Luxemburgs ekonomi karakteriseras av stora skillnader i arbetskraftens produktivitet mellan de ekonomiska sektorerna: produktiviteten i finanssektorn är dubbelt så hög som i andra sektorer. Detta implicerar att större variation i reallönerna mellan sektorerna, i enlighet med arbetskraftens produktivitet i sektorerna, kan stödja en omfördelning av arbetskraften till framväxande konkurrenskraftiga sektorer eller sektorer som förlorat kostnadskonkurrenskraft. Hinder kvarstår för nödvändiga justeringar av lönerna i de olika sektorerna på längre sikt.

(12)Trots en i allmänhet väl fungerande arbetsmarknad och en hög andel högskoleutbildade, är sysselsättningen jämförelsevis låg för äldre arbetstagare, kvinnor och lågutbildade ungdomar. Det finns institutionella hinder för verkningsfulla aktiveringsåtgärder. Inom den offentliga arbetsförmedlingen pågår en omfattande reform för att ge individuell vägledning till arbetssökande, men den är inte färdig än. Utkasten till reform av yrkesutbildningen och den sekundära utbildningen för att förbättra utbildningsresultaten, särskilt för studerande från en mindre gynnad socioekonomisk bakgrund, har inte antagits. De tillkännagivna åtgärderna i fråga om moderskapsbidrag och utbildningsbidrag och den planerade reformen av föräldraledigheten torde bidra till fler kvinnor i arbetslivet. Negativa incitament för andraförsörjare att arbeta beror på sambeskattningen och på hur socialförmånssystemet är utformat. Trots en stor andel högskoleutbildade är utbildningsresultaten fortfarande otillfredsställande, och det är fortsatt svårt att förbättra situationen för personer med migrantbakgrund och lågutbildade ungdomar. Flaskhalsar i tillgången till arbetskraft med ursprung i institutionella faktorer och socialförmånssystemets utformning kvarstår och är orsaken till problem på arbetsmarknaden.

(13)Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en omfattande analys av Luxemburgs ekonomiska politik och offentliggjort den i 2015 års landsrapport. Kommissionen har också bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet samt uppföljningen till de rekommendationer Luxemburg fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Luxemburg utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–3.

(14)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Luxemburgs stabilitetsprogram, och anser i ett yttrande att Luxemburg följer stabilitets- och tillväxtpakten.

(15)I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen dessutom analyserat den ekonomiska politiken i euroområdet som helhet. På grundval av den analysen har rådet utfärdat särskilda rekommendationer till de medlemsstater som har euron som valuta. Luxemburg bör se till att utan dröjsmål genomföra även dessa rekommendationer till fullo.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Luxemburg att under perioden 2015 och 2016 vidta följande åtgärder:

1.Bredda skattebasen, särskilt på konsumtion, återkommande fastighetsbeskattning och miljöbeskattning.

2.Minska skillnaden mellan lagstadgad och faktisk pensionsålder genom att begränsa förtida pensionering och knyta den lagstadgade pensionsåldern till den förväntade livslängden.

3.Reformera lönebildningssystemet i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis för att se till att lönerna utvecklas i enlighet med produktiviteten, särskilt på sektorsnivå.

Utfärdad i Bryssel den