Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om det gemensamma företaget för biobaserade industrier /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Allmän bakgrund Ett av huvudmålen för Horisont 2020, som är ramprogrammet för forskning och innovation för perioden 2014–2020, är att stärka den europeiska industrin genom åtgärder som stödjer forskning och innovation i flera industrisektorer. Framförallt ska programmet bidra till att inrätta offentlig-privata partnerskap som ska hjälpa till att ta itu med några av de allvarligaste problem som Europa står inför. Biobaserade industrier i Europa skulle i hög utsträckning kunna bidra till att uppnå målen i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ ”Innovationsunionen”, ”Ett resurseffektivt Europa” och ”Industripolitik för en globaliserad tid”. Detta har uppmärksammats i flera av EU:s senaste politiska initiativ, såsom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket[1], smart specialiseringsstrategi för medlemsstaterna och regionerna[2] samt förslaget till det sjunde miljöhandlingsprogrammet. I det meddelande som beskriver den europeiska strategin för bioekonomi, som antogs den 13 februari 2012[3], föreslås att det inrättas ett offentlig-privat partnerskap för biobaserade industrier (”biobaserade offentlig-privata partnerskap”) inom ramen för strategins handlingsplan. I kommissionens meddelande om att främja en starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning[4] upprepas vikten av att inrätta ett biobaserat offentlig-privat partnerskap i form av ett gemensamt teknikinitiativ inom ramen för EU:s industripolitik, vilket även detta ligger i linje med kommissionens meddelande ”Offentlig-privata partnerskap, inom Horisont 2020: ett kraftfullt verktyg för att kunna åstadkomma resultat i fråga om innovation och tillväxt i Europa”[5]. Regionkommittén framhöll också i sitt yttrande om den europeiska strategin för bioekonomi slutet av november 2012[6] den viktiga roll som biobaserade produkter och ett biobaserat samhälle i Europa har. Med tanke på bredare frågor när det gäller ekonomisk och social hållbarhet och konsekvenser för konsumenter, håller kommissionen för närvarande på att studera biobränslen från ett konsumentperspektiv som en del av en mer övergripande studie om hur bränslemarknaden fungerar[7]. Motiv och mål för ett gemensamt teknikinitiativ bland biobaserade industrier Biobaserade industrier är industrier som använder förnybara biologiska resurser i framställningen av biobaserade produkter och biobränslen. Produktionen sker vanligen i bioraffinaderier och bygger ofta på biobaserade processer. Processerna ger upphov till nya värdekedjor som kopplar ihop primärproducenter (och t.ex. förvaltare av organiskt avfall) och industrier som tidigare inte hade kontakt. Därigenom erbjuds nya möjligheter för ett stort antal etablerade aktörer. Ett ökande antal bearbetningsindustrier, exempelvis inom kemi, biobränslen, pappersmassa och papper, socker och stärkelse samt teknikleverantörer (särskilt för industriell bioteknik och konstruktion) är intresserade av att helt eller delvis lägga över produktionen mot hållbara förnybara biobaserade resurser och/eller produkter. Teknikinitiativet kommer främst att vara inriktat på omvandlingen av oätliga delar av växter (t.ex. trä, jordbruks- och skogsavfall) och biologiskt nedbrytbart avfall till biobaserade produkter och biobränslen. De oätliga växtdelarna, även kallade material som innehåller både cellulosa och lignin, är normalt sett heterogena och innehåller en blandning av olika typer av komplexa biomolekyler (dvs. cellulosa, halvcellulosa och lignin). Den teknik som krävs för att omvandla material som innehåller både cellulosa och lignin anses ”mer avancerad” jämfört med nuvarande teknik för att omvandla ätbara växtdelar, och är fortfarande under utveckling. De produkter och processer som blir resultatet kallas därför ”avancerade”. Biobaserade industrier är en av hörnstenarna i EU:s bioekonomi när det gäller att skapa tillväxt och sysselsättning. Även om biobaserade produkter och biobränslen för närvarande endast utgör ungefär 3 % av en årlig omsättning på 2 biljoner euro och 1 % av de 22 miljoner arbetstillfällen som skapas av den europeiska bioekonomin[8], förväntas biobaserade industrier växa snabbare och mer omfattande än de mer traditionella bioekonomisektorerna[9],[10]. Uppskattningar från olika källor pekar på · att den globala inkomstpotentialen hos hela värdekedjan för biomassa för bioraffinering skulle kunna överskrida 200 miljarder euro år 2020[11], · att andelen biobaserade processer i all kemisk produktion sannolikt kommer att öka från mindre än 2 % år 2005 till 25 % år 2025[12], · att tillväxten räknat i volym i fråga om biobaserade kemiska produkter i EU (bl.a. bioplaster, biosmörjmedel, biolösningsmedel, biobaserade ytaktiva ämnen och kemiska insatsvaror), skattas till 5,3 % per år fram till 2020, vilket skulle leda till en marknad på över 40 miljarder euro och över 90 000 nya arbetstillfällen bara i den biokemiska industrin[13], och · att upp till 75 miljarder liter bioetanol kan produceras hållbart till ett konkurrensmässigt pris senast 2020, vilket skulle motsvara ungefär 15 miljarder euro i ytterligare intäkter för jordbrukssektorn[14]. För att ta vara på denna potential och värna om Europas biobaserade industriers konkurrenskraft och deras värdekedjor på de globala marknaderna, måste flera uppgifter lösas: · Råvara för biomassa kommer att behöva tas från Europa på ett hållbart sätt och utan oavsiktliga negativa konsekvenser, exempelvis förlust av biologisk mångfald, indirekta förändringar av markanvändningen eller negativa effekter på livsmedelstryggheten. · Olika aktörer, däribland jordbruk och skogsbruk, industrier och avfallshanterare, måste inleda samarbete längs hela förädlingskedjan för att effektivisera resursanvändningen genom att minska den nuvarande splittringen och isoleringen av dessa sektorer. · Nya processer måste utvecklas för att separera, förbehandla och omvandla denna råvara till biobaserade produkter och biobränslen. Vitt skilda tekniska alternativ (t.ex. enzymbaserade kontra termokemiska processer) kommer att behöva drivas på samtidigt genom intensiva och mångfasetterade forskningsinsatser för att göra processen effektivare och optimera avkastningen. · Betydande investeringar i uppgradering av teknik och infrastruktur behövs för att bedöma den relativa nyttan av vitt skilda tekniska alternativ och för att hitta de bästa alternativen. Detta kommer att innebära en modernisering av befintliga biobaserade industrier (till exempel massa- och pappersindustrin, biobränslen, stärkelse, kemisk osv.) och utveckling av nya och anpassningsbara integrerade modeller för bioraffinaderier. · Om nya biobaserade produkter och bioenergi/bränsle ska få önskad spridning krävs det utveckling av standarder samt märknings- och certifieringssystem och att kunderna accepterar produkterna. Produktpriserna bör på lämpligt sätt återspegla externa effekter och konsumenterna bör kunna göra välgrundade produktval, t.ex. på grundval av uppgifter om produkternas fördelar under hela produktens livscykel från vaggan till graven. Den biobaserade industrins förädlingskedjor (alltifrån primärproduktion, bioraffinaderier, industriella användare till varumärken) är komplexa, och det gäller även utmaningar i fråga om teknik och innovation som måste övervinnas om man vill utnyttja den socioekonomiska och miljömässiga potentialen inom den biobaserade industrin. Det behövs en stark strategisk vision, en välstrukturerad och fastställd agenda för forskning och innovation och ett långsiktigt stabilt finansiellt åtagande om man i ett enda program ska kunna samla de olika kompetenserna från hela Europa för att förverkliga nödvändiga genombrott och skapa tillräcklig säkerhet och kritisk massa för att locka till sig betydande privata investeringar. Målen för det föreslagna gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier är att · bidra till en mer resurseffektiv och hållbar koldioxidsnål ekonomi och till att öka den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen, särskilt i landsbygdsområden, genom att utveckla hållbar och konkurrenskraftig bioindustri i Europa, som bygger på avancerad bioraffinaderier som använder sin biomassa på ett hållbart sätt, och framförallt · demonstrera teknik som möjliggör nya kemiska byggstenar, nya material och nya konsumentprodukter från biomassa från Europa, som ersätter behovet av fossila insatsvaror, · utveckla affärsmodeller som integrerar ekonomiska aktörer i värdekedjan från leverantörer av biomassa till bioraffinaderier till konsumenterna av biobaserat material, kemikalier och bränslen, exempelvis genom att skapa nya sektorsövergripande sammanlänkningar och stödja branschövergripande kluster, och · starta flaggskeppsbioraffinaderier som använder teknik och företagsmodeller för biobaserade material, kemikalier och bränslen och som visar att det går att sänka kostnaderna och förbättra resultaten till nivåer som är konkurrenskraftiga med fossilbaserade alternativ. Tidigare erfarenheter Under de senaste årtiondena har EU finansierat ett stort antal projekt för att bidra till utvecklingen av biobaserade industrier. EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling täcker nästan 6 % av EU:s totala FoU-investeringar och 15 % av Europas offentligfinansierade forskning och utveckling som finansieras gränsöverskridande. Inom ramen för det sjunde ramprogrammets särskilda program ”Samarbete”, tema 2 ”Livsmedel, jordbruk och fiske, bioteknik” finansieras för närvarande 100 projekt inom bioteknikområdet med ett EU-bidrag på omkring 400 miljoner euro. Med tanke på bioraffinaderiers tvärvetenskapliga karaktär anordnade GD Forskning en gemensam ansökningsomgång 2008 om bioraffinaderier. Ansökningsomgången omfattade fyra teman från programmet ”Samarbete” (tema 2, tema 5, tema 4 ”Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik” och tema 6 ”Miljö ”). Tre flaggskeppssamarbetsprojekt (Biocore, Eurobioref och Suprabio) valdes 2009 ut för finansiering. Bidraget från EU uppgick till cirka 50 miljoner euro. De senaste årens erfarenheter bekräftar att Europa har en stark forskningsbas i fråga om biobaserade industrier med vissa framgångsrika bioraffinaderiprojekt, både på EU-nivå och på regional och nationell nivå. Finansieringsmekanismer som tillämpas på EU-nivå och regional nivå, i synnerhet stora och integrerade bioraffinaderiprojekt och regionala bioekonomikluster, är ett steg i rätt riktning genom att det tillämpas en värdekedjemetod som omfattar forskning, demonstration och spridningsverksamhet och uppmuntrar samarbete över nationsgränserna. Men de har ändå inte lyckats nå en kritisk massa som är tillräcklig för att få bukt med fragmenteringen och skapa integrerade biobaserade industrivärdekedjor i Europa. Finansieringsmekanismerna kunde gett ännu bättre resultat om de varit del av en integrerad långsiktig vision för biobaserade industrier och om mer stöd gavs till demonstration och spridningsverksamhet. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Många olika aktörer har konsulterats vid förberedandet av det gemensamma teknikinitiativet: · Ett offentligt samråd om de föreslagna biobaserade offentlig-privata partnerskapen ägde rum från och med den 21 september till den 14 december 2012. Vid samrådet lämnades 638 giltiga svar in. 64,6 % av svaren kom från den privata sektorn, 24,6 % från den akademiska världen, 8,8 % från den offentliga sektorn och 2 % från icke-statliga organisationer. Svaren kom från 19 av de 27 medlemsstaterna, med flest svar från Polen, följt av Nederländerna, Tyskland, Spanien, Frankrike, Belgien, Sverige, Finland, Italien, Österrike, Storbritannien, Rumänien, Tjeckien, Portugal, Danmark, Irland, Ungern, Grekland och Slovakien. Nästan alla svarande (94,3 %) ansåg att EU skulle bidra och 86,9 % tyckte att offentlig-privata partnerskap var den lämpligaste mekanismen för att genomföra FoU-programmet för biobaserade industrier inom ramen för Horisont 2020, och ansåg att det skulle ge positiva socioekonomiska effekter. Andra viktiga budskap var behovet av att stärka EU:s innovationsförmåga, öka konkurrenskraften och formulera tydliga mål för biobaserade industrier. Resultaten från samrådet lades fram och diskuterades vid ett evenemang den 9 januari 2013 i Bryssel med 162 deltagare. Den fullständiga rapporten från det offentliga samrådet på internet ingår i konsekvensbedömningen. Enligt planerna ska en tryckt version offentliggöras i juni 2013. · Genom flera evenemang som anordnats inom ramen för genomförandet av bioekonomistrategin gavs möjlighet till regelbundna och omfattande kontakter med intressenter vid utarbetandet av konsekvensbedömningen. Ett exempel är konferensen ”Partnering for the Bioeconomy in European Regions” som anordnades den 12 oktober 2012 av GD Forskning och Regionkommittén. Under konferensen informerades om potentialen hos biobaserade offentlig-privata partnerskap och exempel på regional verksamhet belyste eventuella fördelar med partnerskap inom bioekonomi. GD REGIO informerade framförallt om strategin för smart specialisering, som utgör en del av EU:s landsbygdsutvecklingspolitik. Generaldirektoratet föreslog att investeringar skulle fokuseras på bioekonomi där det var lämpligt. · Man har använt sig av flera studier om bioekonomi, biobaserade produkter och biobränslen. · En grupp på tio externa granskare med expertkunskap som är relevanta för de olika delarna av värdekedjan för de biobaserade industrierna fick i uppgift att bistå GD Forskning med insamling och analys av ovannämnda uppgifter och utarbetandet av konsekvensbedömningen. Konsekvensbedömning Förslaget till förordning stöds av en konsekvensbedömning från kommissionen som bifogas förslaget. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Detta förslag gäller inrättandet av ett gemensamt företag för biobaserade industrier (det gemensamma företaget BBI) enligt artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) för genomförande av det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier (det gemensamma teknikinitiativet BBI). Det gemensamma företaget BBI ska bildas för en period fram till och med den 31 december 2024. Det ska ha sitt säte i Bryssel, Belgien. Det ska inrättas av EU, företrädd av Europeiska kommissionen, och konsortiet för biobaserade industrier. Det gemensamma företaget BBI:s verksamhet ska finansieras gemensamt av dess grundare. Kommissionen och konsortiet för biobaserade industrier ska bidra med lika delar till det gemensamma företaget BBI:s driftskostnader. Forskning och demonstration kommer att finansieras genom bidrag från konsortiets medlemsföretag med ekonomiska bidrag och andra resurser (personal, utrustning, förbrukningsvaror osv.) samt ekonomiska resurser från EU. Nivån på EU-medel kommer att variera, i linje med reglerna för Horisont 2020, beroende på vilken typ av verksamhet det rör sig om. Det gemensamma företaget kommer att vara öppet för nya medlemmar förutsatt att de bidrar med medel för att uppnå företagets mål. Kommissionen kommer att vara representerad i styrelsen i fråga om rättigheter och röster som konsortiets industriella medlemmar. Rättslig grund Förslagets rättsliga grund är artikel 187 i EUF-fördraget. Reglerna för deltagande och spridning av Horisont 2020 kommer att gälla. Med tanke på ett specifikt driftsbehov för det här initiativet, är ett undantag från dessa regler nödvändiga. Det undantaget ingår dock inte i det nuvarande förslaget i det här stadiet för att inte föregripa de interinstitutionella diskussionerna om lämplig rättslig grund och lämpliga procedurförfaranden för reglernas antagande, som fortfarande inte fattats inom ramen för det rättsliga arbetet för kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr.../2013 av den ... 2013 om regler för deltagande och spridning i Horisont 2020, (KOM(2011) 0810 - 2011/0399 (COD). Det särskilda undantaget kommer att läggas till längre fram mot bakgrund av resultaten av ovanstående diskussioner. Undantaget kommer att göra det möjligt att i fråga om åtgärder som inte är innovationsåtgärder begränsa bidragsberättigandet till enheter som små och medelstora företag eller högre utbildningsanstalter samtidigt som man uppnår en optimal hävstångseffekt i fråga om privata investeringar. Subsidiaritet och proportionalitet Förslaget rör ett område där EU inte har ensam behörighet, och därför ska subsidiaritetsprincipen tillämpas. De strategiska mål som ligger till grund för förslaget kan endast uppnås genom åtgärder på EU-nivå, av följande skäl: (1) Den stora forsknings- och innovationsuppgift som identifierats är gränsöverskridande och komplex, vilket förutsätter att komplementär kunskap och finansiella resurser slås ihop över sektors- och landsgränser. Ingen enskild medlemsstat, företag eller annan berörd part, kan lösa problemet på egen hand. (2) Den samordning och de resurser som krävs är av ett sådant omfång att de endast kan genomföras på EU-nivå. (3) Med tanke på att liknande, konkurrerande initiativ pågår eller håller på att lanseras i andra ledande ekonomier (USA, Brasilien, Kina, Kanada), måste det till storskaliga satsningar på EU-nivå för att attrahera industrier att investera i Europa. I enlighet med proportionalitetsprincipen går bestämmelserna i denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att målen ska uppnås. Val av regleringsform Den föreslagna förordningen kommer att avsevärt öka de offentliga och privata investeringarna i forskning och innovation som syftar till att förbättra konkurrenskraften hos EU:s biobaserade industrier och skapa sysselsättning, särskilt på landsbygden. Det gemensamma företaget BBI kan sammanlänka privata resurser med EU-medel till en nivå som inte kan uppnås med traditionella instrument, som saknar det strategiska långsiktiga tillvägagångssättet för programplanering och finansiering. Varje euro från EU-medel kommer att generera 2,8 euro från privata medel under driften av det gemensamma företaget BBI. 4. BUDGETKONSEKVENSER Den totala budgeten för det gemensamma företaget BBI kommer att vara 2 000 miljoner euro (däribland i kontanter och in natura). Dessutom har industrin åtagit sig att investera 1 800 miljoner euro i inrättandet av storskaliga demonstrations- och flaggskeppsanläggningnar som bidrar till målen för detta gemensamma teknikinitiativ. Det maximala bidraget från Europeiska unionen (inklusive Efta-länderna) kommer att uppgå till 1 000 miljoner euro[15], som betalas från budgeten för Horisont 2020. De löpande kostnaderna för det gemensamma företaget BBI kommer från början att finansieras till lika delar av EU och konsortiet. De administrativa kostnaderna får inte överstiga 60 miljoner euro för det gemensamma företaget BBI:s hela löptid. De forsknings- och demonstrationsaktiviteter som genomförs av det gemensamma företaget BBI och som är bidragsberättigande för samfinansiering inom ramen för Horisont 2020 kommer att finansieras gemensamt av EU och konsortiet. 5. ÖVRIGT Översyn EU kommer att lägga fram en årlig rapport om de framsteg som görs av det gemensamma företaget BBI och kommer att genomföra en översyn efter halva tiden senast den 31 december 2017. Ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s bidrag ska utgöra en del av ansvarsfriheten som Europaparlamentet, på rådets rekommendation, beviljar kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 319 i EUF-fördraget. 2013/0241 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om det gemensamma företaget för biobaserade industrier (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 187 och artikel 188 första stycket, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande[16], med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[17], och av följande skäl: (1) Offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ fastställdes ursprungligen i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[18]. (2) I rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[19] identifierades särskilda offentlig-privata partnerskap som borde få stöd. (3) Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr.../2013 av .... 2013 om inrättande av Horisont 2020 — Ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)[20] syftar till att uppnå större påverkan på forskning och innovation genom att kombinera ramprogrammet Horisont 2020 och privata medel i offentlig-privata partnerskap på nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft och bidra till att ta itu med samhällsproblem. Europeiska unionens deltagande i dessa partnerskap kan ske i form av ekonomiska bidrag till gemensamma företag som inrättats på grundval av artikel 187 i fördraget inom ramen för beslut nr 1982/2006/EG. (4) I enlighet med rådets beslut (EU) nr.../2013 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 (2014-2020)[21] är det möjligt att bevilja stöd till gemensamma företag som inrättats inom Horisont 2020 i enlighet med villkoren i det beslutet. (5) I Europa 2020-strategin[22] betonas behovet av att utveckla gynnsamma villkor för investeringar i kunskap och innovation i syfte att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i unionen. Både Europaparlamentet och rådet har uttalat sitt stöd för denna strategi. (6) Konsortiet för biobaserade industrier (konsortiet) har författat ett idédokument och en strategisk innovations- och forskningsagenda, grundad på omfattande samråd med offentliga och privata aktörer. I den strategiska innovations- och forskningsagendan beskrivs de viktigaste tekniska problem och innovationsproblem som måste lösas för att utveckla hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade industrier i Europa och vidare identifieras forskning, demonstration och utbyggnadsverksamhet som ska utföras genom ett gemensamt initiativ om ”biobaserade industrier”. (7) Konsortiet är en ideell organisation som bildades för att representera den företagsgrupp som stöder det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier. Dess medlemmar täcker hela biobaserade värdekedjan och består av stora industrier, små och medelstora företag, regionala kluster, europeiska branschorganisationer och europeiska teknikplattformar. Konsortiet har som mål att garantera och främja de europeiska biobaserade industriernas tekniska och ekonomiska utveckling. Alla berörda aktörer längs den biobaserade värdekedjan kan ansöka om medlemskap. Konsortiet tillämpar allmänna principer om öppenhet och insyn i fråga om medlemskap, och eftersträvar ett omfattande näringslivsdeltagande. (8) I kommissionens meddelande av den 13 februari 2012 ”Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa”[23], och i synnerhet i dess handlingsplan, efterlyses ett offentlig-privat partnerskap som syftar till att stödja införandet av hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade industrier och värdekedjor i Europa. Mot bakgrund av övergången till ett samhälle som inte är oljeberoende, syftar meddelandet till att bättre integrera de sektorer som producerar och bearbetar biomassa för att förena tryggad livsmedelsförsörjning, bristen på naturresurser och miljömål med användningen av biomassa för industriella och energiändamål. (9) Kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 ”En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning” [24] bekräftar den strategiska betydelsen av biobaserade industrier för Europas framtida konkurrenskraft, vilket också sägs i kommissionens meddelande av den 21 december 2007 ”Ett pionjärmarknadsinitiativ för Europa” [25], och betonar behovet av ett gemensamt initiativ för biobaserade industrier. (10) Biobaserade industrier och deras värdekedjor står inför komplexa och betydande tekniska och innovationsmässiga utmaningar. Som en framväxande sektor måste biobaserade industrier lösa problemet med spridningen av teknisk kompetens och den begränsade mängden offentligt tillgängliga uppgifter om tillgången till faktiska resurser för att bygga upp hållbara och konkurrenskraftiga värdekedjor. För att lösa dessa problem, måste en kritisk massa uppnås på ett fokuserat och enhetligt sätt på EU-nivå i fråga om verksamhet, kvalitet och innovationspotential. (11) Det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier bör motverka de olika typer av marknadsmisslyckanden som hindrar privata investeringar i forskning före det konkurrensutsatta stadiet, samt i demonstration och utbyggnadsverksamhet för biobaserade industrier i Europa. I synnerhet bör initiativet säkerställa tillgång till tillförlitlig biomassa, med beaktande av andra konkurrerande sociala och miljömässiga krav, och stödja utvecklingen av avancerad förädlingsteknik, storskalig demonstration och politiska instrument, vilket minskar risken som privata investeringar i forskning och innovation inom utvecklingen av hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade produkter och biobränslen utsätts för. (12) Det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier bör vara ett offentlig-privat partnerskap med syfte att öka investeringarna i utvecklingen av en hållbar, biobaserad industri i Europa. Det bör ge miljömässiga och socioekonomiska fördelar för EU:s befolkning, göra EU konkurrenskraftigare och bidra till att befästa Europa som en central aktör inom forskning, demonstration och spridning av avancerade biobaserade produkter och biobränslen. (13) Syftet med det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier är att genomföra ett program för forskning och innovation i Europa som ska bedöma tillgången på förnybara biologiska resurser som kan användas för produktion av biobaserat material och på grundval av detta stöda upprättandet av hållbara biobaserade värdekedjor. Detta arbete bör bedrivas genom samarbete mellan intressenter längs hela de biobaserade värdekedjorna, inklusive primärproduktion och bearbetningsindustrierna, varumärken, små och medelstora företag, forsknings- och teknikcentrum samt högskolor och universitet. (14) Med tanke på ambitionsnivån och storleken på målen för det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier, de stora finansiella och tekniska resurser som behöver mobiliseras och behovet av effektiv samordning och samverkan när det gäller resurser och finansiering, bör åtgärder vidtas av unionen. Därför bör man inrätta ett gemensamt företag för genomförandet av det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier (det gemensamma företaget BBI) som en juridisk person. (15) Det gemensamma företaget BBI:s mål bör uppnås genom att resurser från den offentliga och den privata sektorn stödjer företagets forskning. Därför bör det gemensamma företaget BBI organisera ansökningsomgångar för att stödja forskning, demonstration och spridningsinsatser. (16) För största möjliga effekt bör det gemensamma företaget för biobaserade industrier utveckla nära synergier med andra unionsprogram på områden som utbildning, miljö, konkurrenskraft och små och medelstora företag, och med resurser från sammanhållningspolitiken och politiken för landsbygdsutveckling, som särskilt kan bidra till att stärka nationell och regional forsknings- och innovationsförmåga inom ramen för strategier för smart specialisering. (17) Det gemensamma företaget BBI:s grundande medlemmar bör vara unionen och konsortiet. (18) Reglerna för organisation och drift av det gemensamma företaget BBI bör fastställas i stadgarna för det gemensamma företaget BBI som en del av denna förordning. (19) Konsortiet har skriftligt lämnat sitt medgivande att bedriva forskning inom det gemensamma företaget BBI:s område inom en struktur som är anpassad till arten av ett offentlig-privat partnerskap. Det är lämpligt att konsortiet ansluter sig till stadgan som anges i bilagan till denna förordning genom att underteckna ett godkännande. (20) För att uppnå sina mål bör det gemensamma företaget BBI ge finansiellt stöd främst i form av bidrag till deltagare efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar. (21) Bidrag från de privata medlemmarna bör inte begränsas till enbart de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget BBI och den samfinansiering som krävs för att bedriva forskning och innovation som stöds av det gemensamma företaget BBI. (22) Deras bidrag bör också avse ytterligare verksamheter som ska utföras av privata medlemmar, enligt en ytterligare verksamhetsplan. För att få en bra överblick av hävstångseffekten bör dessa ytterligare verksamheter utgöra bidrag till det bredare gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier. (23) Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras genom det gemensamma företaget BBI bör överensstämma med Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr.../2013 av den ... 2013 om regler för deltagande och spridning i ”Horisont 2020 — Ramprogrammet för forskning och innovation (2014-2020)”[26]. (24) Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget BBI bör förvaltas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och med relevanta bestämmelser om indirekt förvaltning i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifterna i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012[27]. (25) Revisioner av dem som mottar medel från unionen enligt den här förordningen bör genomföras på ett sådant sätt att den administrativa bördan minskas, i enlighet med förordning (EU) nr.../2013 [the Horizon 2020 Framework Programme]. (26) De ekonomiska intressena för unionen och för övriga medlemmar i det gemensamma företaget BBI bör skyddas genom proportionerliga åtgärder i hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oegentligheter, krav på återbetalning av belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, eventuellt, administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. (27) Kommissionens internrevisor bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget BBI som i fråga om kommissionen. (28) I enlighet med artikel 287.1 i fördraget kan den rättsakt varigenom organet eller byrån upprättats hindra granskningen av räkenskaperna över samtliga inkomster och utgifter för de organ eller byråer som utförs av revisionsrätten. I enlighet med artikel 60.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska räkenskaperna för organ enligt artikel 209 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 granskas av ett oberoende revisionsorgan, som bland annat ska yttra sig om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. För att undvika överlappning med granskningen av räkenskaperna är det motiverat att det gemensamma företaget BBI inte granskas av revisionsrätten. (29) För att underlätta bildandet av det gemensamma företaget BBI, bör kommissionen ansvara för inrättandet av det och dess inledande verksamhet till dess det har operativ kapacitet att genomföra sin egen budget. (30) I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen kan målen för det gemensamma företaget BBI, dvs. att förbättra industrins forskning och innovation i hela unionen, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och målen kan därför, för att undvika dubbelarbete och behålla en kritisk massa och garantera att offentliga medel används optimalt, bättre uppnås av unionen. Denna förordning begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att dessa mål ska kunna uppnås och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Inrättande 1. För genomförandet av det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier bildas härmed ett gemensamt företag i den mening som avses i artikel 187 i fördraget (nedan kallat det gemensamma företaget BBI) för perioden 1 januari 2014–31 december 2024. 2. Det gemensamma företaget BBI ska utgöra ett organ som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap som avses i artikel 209 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012[28]. 3. Det gemensamma företaget BBI ska vara en juridisk person. Företaget ska i varje medlemsstat i Europeiska unionen ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt lagstiftningen i dessa stater. Företaget ska i synnerhet kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom, samt uppträda som part i rättsliga förhandlingar. 4. Det gemensamma företaget BBI ska ha sitt säte i Bryssel, Belgien. 5. Det gemensamma företaget BBI:s stadgar ingår i bilagan. Artikel 2 Mål Det gemensamma företaget BBI ska ha följande mål: (a) Att bidra till genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr.../2013 av den.... 2013 om inrättande av ramprogrammet Horisont 2020 och särskilt del... i rådets beslut nr.../2013 EU .. av den 2013 om inrättandet av det särskilda programmet Horisont 2020. (b) Att bidra till målen för det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier om en mer resurseffektiv och hållbar koldioxidsnål ekonomi och till att öka den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen, särskilt i landsbygdsområden, genom att utveckla hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade industrier i Europa, som bygger på avancerade bioraffinaderier som använder sin biomassa på ett hållbart sätt, och framförallt (c) Att demonstrera teknik som möjliggör nya kemiska byggstenar, nya material och nya konsumentprodukter från biomassa från Europa, som ersätter behovet av fossila insatsvaror. (d) Att utveckla affärsmodeller som integrerar ekonomiska aktörer i värdekedjan från leveranser av biomassa till bioraffinaderier till konsumenterna av biobaserat material, kemikalier och bränslen, exempelvis genom att skapa nya sektorsövergripande sammanlänkningar och stödja branschövergripande kluster. (e) Att starta ett flaggskeppsbioraffinaderi som använder teknik och företagsmodeller för biobaserade material, kemikalier och bränslen och som visar att det går att sänka kostnaderna och förbättra resultaten till nivåer som är konkurrenskraftiga med fossilbaserade alternativ. Artikel 3 Unionens ekonomiska bidrag 1. Maximalt bidrag från unionen, inklusive Efta-anslag till det gemensamma företaget BBI för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader, ska vara 1 000 miljoner euro. Bidraget ska betalas från de anslag i Europeiska unionens allmänna budget som avsatts för det särskilda programmet Horisont 2020 för genomförande av Horisont 2020 i enlighet med de relevanta bestämmelserna i artikel 58.1 c iv och i artiklarna 60 och 61 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 för organ som avses i artikel 209 i den förordningen. 2. Detaljerna för unionens finansiella bidrag ska fastställas i ett delegeringsavtal och avtal om årliga överföringar som ingås mellan kommissionen, på unionens vägnar, och det gemensamma företaget BBI. 3. Det delegeringsavtal som avses i punkt 2 ska omfatta de delar som anges i artikel 58.3 och i artiklarna 60 och 61 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och i artikel 40 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 samt bland annat följande: a) Kraven för bidrag från det gemensamma företaget BBI i fråga om de relevanta resultatindikatorer som anges i bilaga II till beslut nr.../EU [the Specific Programme implementing the Horizon 2020 Framework Programme]. b) Kraven för bidrag från det gemensamma företaget BBI i fråga om den övervakning som avses i bilaga II till beslut nr.../EU [he Specific Programme implementing the Horizon 2020 Framework Programme]. c) De specifika resultatindikatorerna i fråga om det gemensamma företaget BBI:s verksamhet. d) Arrangemangen för tillhandahållande av uppgifter som krävs för att kommissionen ska kunna uppfylla sina spridnings- och rapporteringsskyldigheter. e) Användningen och ändringarna av mänskliga resurser, särskilt när det gäller rekrytering per tjänstegrupp, lönegrad och kategori, omklassificering och eventuella förändringar av antalet anställda. Artikel 4 Bidrag från andra medlemmar än unionen 1. Medlemmarna i det gemensamma företaget BBI, förutom unionen, ska ge eller se till att deras parlament ger ett sammanlagt bidrag på minst 2 800 miljoner euro under den period som anges i artikel 1. 2. Det bidrag som avses i punkt 1 ska bestå av följande: (a) Bidrag till det gemensamma företaget BBI enligt regel 12.2, 12.3 b och 12.3 c i stadgarna i bilagan. (b) Bidrag in natura på minst 1 800 miljoner euro under den period som anges i artikel 1 från andra medlemmar än unionen eller deras parlament och som består av kostnaderna för att genomföra kompletterande verksamhet utanför arbetsplanen för det gemensamma företaget BBI som bidrar till målen för det gemensamma teknikinitiativet BBI. Andra unionsprogram för finansiering får stödja de kostnaderna i enlighet med tillämpliga regler och förfaranden. I sådana fall ska unionens finansiering inte ersätta bidrag in natura från andra medlemmar än unionen eller deras parlament. De kostnader som avses i punkt b berättigar inte till ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget BBI. Motsvarande verksamhet ska presenteras i en ytterligare årlig verksamhetsplan som ska ange det beräknade värdet av dessa bidrag. 3. Medlemmarna i det gemensamma företaget BBI andra än unionen ska varje år före den 31 januari till styrelsen för det gemensamma företaget BBI rapportera värdet av de bidrag som avses i punkt 2 och som gjorts under de tidigare budgetåren. 4. För att utvärdera de bidrag som avses i punkt 2 b och punkt 12.3 c i stadgarna som anges i bilagan, ska kostnaderna fastställas enligt de normala rutinerna för kostnadsredovisning för de berörda enheterna, enligt de redovisningsstandarder som tillämpas i det land där varje enhet är etablerad och enligt tillämpliga internationella redovisningsstandarder/IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards). Kostnaderna ska certifieras av en oberoende extern revisor som utsetts av den berörda enheten. Värderingen av bidragen ska verifieras av det gemensamma företaget BBI. Om oklarheter kvarstår, kan den granskas av det gemensamma företaget BBI. 5. Kommissionen får upphäva, proportionellt minska eller tillfälligt upphäva det ekonomiska bidraget från unionen till det gemensamma företaget BBI eller inleda det likvidationsförfarande som avses i punkt 20.2 i stadgarna som ingår i bilagan om dessa medlemmar eller deras parlament inte bidrar, bara bidrar delvis eller för sent i fråga om de bidrag som avses i punkt 2. Artikel 5 Finansiella bestämmelser Det gemensamma företaget BBI ska anta särskilda finansiella bestämmelser i enlighet med artikel 209 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och förordning (EU) nr... [Delegated Regulation on the model Financial Regulation for PPPs]. Artikel 6 Personal 1. Tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, fastställda genom rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68[29] och de bestämmelser som avtalats mellan unionens institutioner för att ge verkan åt tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren ska gälla för det gemensamma företaget BBI:s anställda. 2. I fråga om det gemensamma företaget BBI:s personal ska styrelsen utöva de befogenheter som tilldelas tillsättningsmyndigheten i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och i anställningsvillkoren för övriga anställda tilldelas den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal (befogenheter som tillsättningsmyndighet). Styrelsen ska, i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna, anta ett beslut grundat på artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och på artikel 6 i anställningsvillkoren för övriga anställda om att till den verkställande direktören delegera relevant behörighet att sluta anställningsavtal och fastställa på vilka villkor denna delegering av befogenheter kan dras in. Den verkställande direktören får vidaredelegera dessa befogenheter. Vid mycket särskilda omständigheter får styrelsen genom beslut tillfälligt dra in den verkställande direktörens behörighet att sluta anställningsavtal och sådan behörighet som denne sedan delegerar vidare, och utöva den själv eller delegera den till en av sina ledamöter eller till någon annan anställd än den verkställande direktören. 3. Styrelsen ska anta lämpliga genomförandebestämmelser, i enlighet med bestämmelserna i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna, för tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda. 4. Personalstyrkan ska fastställas i det gemensamma företaget BBI:s tjänsteförteckning som anger antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, i linje med dess årsbudget. 5. Personalen vid det gemensamma företaget BBI ska bestå av tillfälligt anställda och kontraktsanställda. 6. Alla personalkostnader ska bäras av det gemensamma företaget BBI. Artikel 7 Utstationerade nationella experter eller praktikanter 1. Det gemensamma företaget BBI får anlita utstationerade nationella experter eller praktikanter som inte är anställda av det gemensamma företaget BBI. Antalet utstationerade nationella experter uttryckt i heltidsekvivalenter ska läggas till den information om anställda som avses i artikel 6.6 i denna förordning i linje med den årliga budgeten. 2. Styrelsen ska anta ett beslut som fastställer reglerna för utstationering av nationella experter till det gemensamma företaget BBI och om användningen av praktikanter. Artikel 8 Privilegier och immunitet Det gemensamma företaget BBI och dess personal ska omfattas av protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier. Artikel 9 Det gemensamma företaget BBI:s ansvar 1. Det gemensamma företaget BBI:s avtalsrättsliga ansvar ska regleras av de avtalsbestämmelser och den lagstiftning som är tillämplig på avtalet, kontraktet eller beslutet i fråga. 2. Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska det gemensamma företaget BBI ersätta skada som orsakats av dess personal under tjänsteutövningen i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar. 3. Det gemensamma företaget BBI:s utbetalningar för skadestånd enligt punkterna 1 och 2 och kostnader och utgifter i samband med detta ska räknas som utgifter för det gemensamma företaget BBI och täckas av det gemensamma företaget BBI:s medel. 4. Det gemensamma företaget BBI ska vara ensamt ansvarigt för att fullgöra sina skyldigheter. Artikel 10 Domstolens behörighet och tillämplig lagstiftning 1. Domstolen ska vara behörig i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget och a) vid tvister mellan medlemmarna som berör ämnesområden som regleras i denna förordning, b) i enlighet med eventuella skiljedomsklausuler i avtal, beslut eller kontrakt som ingåtts av det gemensamma företaget BBI, c) i tvister som avser ersättning för skada som vållats av anställda i det gemensamma företaget BBI under deras tjänsteutövning, d) i alla tvister mellan det gemensamma företaget BBI och dess anställda inom de gränser och på de villkor som fastställts i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen. 2. För frågor som inte omfattas av denna förordning eller någon annan unionsrättsakt gäller lagstiftningen i den stat där det gemensamma företaget BBI har sitt säte. Artikel 11 Utvärdering 1. Senast den 31 december 2017 ska kommissionen genomföra en interimsutvärdering av det gemensamma företaget BBI. Kommissionen ska senast den 30 juni 2018 meddela sina slutsatser, tillsammans med sina synpunkter, till Europaparlamentet och rådet. 2. På grundval av slutsatserna från den interimsutvärdering som avses i punkt 1 får kommissionen agera i enlighet med artikel 4.5 eller vidta andra lämpliga åtgärder. 3. Inom sex månader efter likvidation av det gemensamma företaget BBI, men inte senare än två år efter inledandet av det likvidationsförfarande som avses i regel 20 i stadgarna som ingår i bilagan, ska kommissionen göra en slututvärdering av det gemensamma företaget BBI. Resultaten av slututvärderingen ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet. Artikel 12 Ansvarsfrihet 1. Ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s bidrag till det gemensamma företaget BBI ska utgöra en del av ansvarsfriheten som Europaparlamentet, på rådets rekommendation, beviljar kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 319 i fördraget. 2. Det gemensamma företaget BBI ska till fullo samarbeta med de institutioner som är involverade i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet och vid behov tillhandahålla all nödvändig tilläggsinformation. I det sammanhanget kan det gemensamma företaget BBI begära att vara företrädd vid möten med berörda institutioner och organ och bistå kommissionens utanordnare genom delegering. Artikel 13 Revision i efterhand 1. Revisioner i efterhand av utgifter för indirekta åtgärder ska genomföras i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) nr... [the Horizon 2020 Framework Programme] som en del av indirekta åtgärder i ramprogrammet Horisont 2020. 2. För att garantera konsekvens, kan kommissionen besluta att genomföra de revisioner som avses i punkt 1. Artikel 14 Skydd av medlemmarnas finansiella intressen 1. Utan att det påverkar tillämpningen av regel 16.4 i stadgarna som ingår i bilagan, ska det gemensamma företaget BBI ge kommissionens tjänstemän, och andra personer som bemyndigats av kommissionen, liksom revisionsrätten, tillträde till sina anläggningar och lokaler samt tillgång till all nödvändig information, även i elektronisk form, som behövs för att utföra revisionen. 2. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får göra utredningar, däribland kontroller på plats och inspektioner, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 vad gäller utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)[30] och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 vad gäller de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[31] i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med ett avtal, beslut eller kontrakt som beviljats bidrag enligt denna förordning. 3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2, ska kontrakt, avtal och beslut, som följer av genomförandet av denna förordning, innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, det gemensamma företaget BBI, revisionsrätten och Olaf befogenhet att utföra sådan revision och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter. 4. Det gemensamma företaget BBI ska säkerställa att dess medlemmars finansiella intressen skyddas på ett adekvat sätt genom att genomföra eller låta genomföra lämpliga interna och externa kontroller. 5. Det gemensamma företaget BBI ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen när det gäller interna utredningar som utförs av Olaf[32]. Det gemensamma företaget BBI ska anta de bestämmelser som behövs för att underlätta interna utredningar som genomförs av Olaf. Artikel 15 Sekretess Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16 ska det gemensamma företaget BBI skydda alla känsliga uppgifter vars röjande kan skada dess medlemmars eller projektdeltagarnas intressen. Artikel 16 Öppenhet och insyn 1. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar[33] ska tillämpas på de handlingar som finns hos det gemensamma företaget BBI. 2. Det gemensamma företaget BBI:s styrelse får anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001. 3. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 får beslut som fattas av det gemensamma företaget BBI i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 ta formen av ett klagomål till Europeiska ombudsmannen enligt villkoren i artikel 228 i fördraget. Artikel 17 Regler för deltagande och spridning 1. Förordning (EU) nr... [Rules for the participation and dissemination in Horizon 2020] ska tillämpas på åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI. I enlighet med den förordningen ska det gemensamma företaget BBI betraktas som ett finansieringsorgan och ska ge ekonomiskt stöd till indirekta åtgärder som anges i regel 1 i stadgan i bilagan. Artikel 18 Stöd från värdstaten Ett administrativt avtal kan ingås mellan det gemensamma företaget BBI och den stat där företaget har sitt säte avseende immunitet och privilegier och annat stöd som den staten ska tillhandahålla det gemensamma företaget BBI. Artikel 19 Inledande åtgärder 1. Kommissionen ska ansvara för inrättandet av det gemensamma företaget BBI och dess inledande verksamhet till dess det har operativ förmåga att genomföra sin egen budget. Kommissionen ska, i enlighet med unionens lagstiftning, vidta alla nödvändiga åtgärder i samarbete med övriga medlemmar och med bidrag från behöriga organ från det gemensamma företaget BBI. 2. För detta ändamål (a) till dess att den verkställande direktören tillträder sitt arbete efter att ha utnämnts av styrelsen i enlighet med regel 8 i bilagan, får kommissionen utse en tjänsteman från kommissionen att agera som ställföreträdande verkställande direktör och fullgöra de plikter som åligger den verkställande direktören som får biträdas av ett begränsat antal tjänstemän från kommissionen, (b) genom undantag från artikel 6.2 i denna förordning, får den ställföreträdande direktören utöva tillsättningsmyndighetens befogenheter, (c) får kommissionen utse ett begränsat antal av dess tjänstemän på tillfällig basis. 3. Den ställföreträdande verkställande direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av de bemyndiganden som anges i den årliga budgeten för det gemensamma företaget BBI, när de godkänts av styrelsen, och får ingå avtal, beslut och kontrakt bland annat anställningsavtal när tjänsteförteckningen för det gemensamma företaget BBI har antagits. 4. Den ställföreträdande verkställande direktören ska i samförstånd med den verkställande direktören för det gemensamma företaget BBI, och med förbehåll för styrelsens godkännande, fastställa den dag då det gemensamma företaget BBI har förmåga att genomföra sin egen budget. Efter denna dag ska kommissionen avstå från att göra åtaganden och utbetalningar för det gemensamma företaget BBI:s verksamhet. Artikel 20 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA STADGAR FÖR DET GEMENSAMMA FÖRETAGET BBI 1 — Uppgifter Det gemensamma företaget BBI ska ha följande uppgifter: (a) Att garantera inrättandet och en hållbar förvaltning av det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier. (b) Att mobilisera de resurser som behövs från den offentliga och den privata sektorn. (c) Att upprätta och utveckla intensivt och långsiktigt samarbete mellan unionen, näringslivet och andra berörda parter. (d) Att garantera att det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier är effektivt. (e) Att uppnå den kritiska massa av forskningsinsatser som krävs för att inleda ett långsiktigt program. (f) Att övervaka hur målen för det gemensamma företaget BBI uppfylls. (g) Att ekonomiskt stödja indirekta åtgärder inom forskning och innovation, åtgärder främst genom bidrag. (h) Att sörja för information, kommunikation, utnyttjande och spridning av resultat, genom användning av tillämpliga delar av bestämmelserna i artikel 22 i förordning (EU) nr.../2013 [the Horizon 2020 Framework Programme]. (i) Att genomföra alla andra aktiviteter som krävs för att uppnå målen i artikel 2 i denna förordning. 2 — Medlemmar 1. Medlemmarna i det gemensamma företaget BBI ska vara följande: (a) Unionen, företrädd av kommissionen. (b) Efter godkännande av dessa stadgar, genom ett godkännandebrev, det biobaserade industrikonsortiet Aisbl (konsortiet), som är en icke-vinstdrivande organisation som inrättats enligt belgisk lag (registreringsnummer: 0521-857-822), med permanent säte i Bryssel, Belgien. 3 - Ändringar av medlemskap 1. Under förutsättning att den bidrar till den finansiering som avses i regel 12 för att uppnå målen för det gemensamma företaget BBI enligt artikel 2 i denna förordning, och godtar det gemensamma företaget BBI:s stadgar, kan varje juridisk person som direkt eller indirekt stöder forskning och utveckling i en medlemsstat eller ett land som är associerat till ramprogrammet Horisont 2020 söka medlemskap i det gemensamma företaget BBI. 2. Varje ansökan om medlemskap i det gemensamma företaget BBI ska ställas till styrelsen tillsammans med ett förslag om att anpassa styrelsens sammansättning som anges i regel 5. 3. Styrelsen ska bedöma ansökan med beaktande av den sökandes relevans och potentiella mervärde när det gäller att uppnå det gemensamma företaget BBI:s mål. Den ska därefter besluta om ansökan. 4. Medlemmar kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget BBI. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter anmälan till de övriga medlemmarna. Därefter ska den före detta medlemmen befrias från alla skyldigheter, förutom dem som godkändes eller ådrogs av de gemensamma företaget innan medlemskapet avslutades. 5. Medlemskap i det gemensamma företaget BBI får inte överlåtas till tredje part utan förhandsmedgivande från styrelsen. 6. Omedelbart efter ändringar av medlemskap i enlighet med denna regel ska det gemensamma företaget BBI på sin webbplats offentliggöra en uppdaterad förteckning över medlemmar i det gemensamma företaget BBI samt den dag då en sådan ändring träder i kraft. 4 — Organisation av det gemensamma företaget BBI 1. Det gemensamma företaget BBI:s organ ska vara (a) styrelsen, (b) verkställande direktören, (c) vetenskapliga kommittén, (d) medlemsstaternas grupp. 2. Vetenskapliga kommittén och medlemsstaternas grupp ska vara rådgivande organ till det gemensamma företaget BBI. 5 - Styrelsens sammansättning 1. Styrelsen ska bestå av följande: – Fem företrädare för kommissionen. – Fem företrädare för privata medlemmar, av vilka minst en ska företräda små och medelstora företag. Styrelsens arbetssätt 1. Kommissionen ska ha 50 % av rösterna. Kommissionens röst ska vara odelbar. De privata medlemmarna ska ha samma antal röster. Medlemmarna ska alltid försöka uppnå enhällighet. Om enhällighet inte kan uppnås ska styrelsen fatta beslut med en majoritet av minst 75 % av samtliga röster, däribland rösterna från dem som inte är närvarande. 2. Styrelsen ska välja sin ordförande för en period på två år. 3. Styrelsen ska hålla sina ordinarie sammanträden två gånger per år. Styrelsen kan hålla extraordinära sammanträden på begäran av kommissionen eller en majoritet av företrädarna för de privata medlemmarna, eller på begäran av ordföranden. Styrelsens sammanträden ska sammankallas av dess ordförande och ska normalt äga rum på den plats där det gemensamma företaget BBI har sitt säte. Den verkställande direktören ska ha rätt att delta i diskussionerna, men utan att ha rösträtt. Ordföranden för medlemsstaternas grupp för det gemensamma företaget BBI ska ha rätt att delta i styrelsens sammanträden som observatör. Företagets styrelse kan bjuda in, från fall till fall, andra personer att delta som observatörer i dess möten, i synnerhet företrädare för regionala myndigheter i unionen och företrädare för det civila samhället. Medlemmarnas företrädare ska inte vara personligt ansvariga för åtgärder som de vidtagit i egenskap av styrelseledamöter. Styrelsen ska själv anta sin egen arbetsordning. 7 - Styrelsens uppgifter 1. Styrelsen ska ha det övergripande ansvaret för och utöva tillsyn över genomförandet av det gemensamma företaget BBI:s verksamhet och strategiska inriktning. 2. Styrelsen ska särskilt ha följande uppgifter: (a) Bedöma, godkänna eller avslå en ansökan om nytt medlemskap i enlighet med regel 3. (b) Besluta om upphävande av medlemskap i det gemensamma företaget BBI när medlemmar inte uppfyller sina skyldigheter. (c) Anta finansiella bestämmelser för det gemensamma företaget BBI i enlighet med artikel 5 i denna förordning. (d) Anta den årliga budgeten för det gemensamma företaget BBI, inklusive tjänsteförteckningen som anger antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad samt uppgifter om antalet kontraktsanställda och utstationerade nationella experter, uttryckt i heltidsekvivalenter. (e) Utöva tillsättningsmyndighetens befogenheter i fråga om personalen i enlighet med artikel 6.2 i denna förordning. (f) Utse, entlediga, förlänga mandatperioden för, ge vägledning och övervaka den verkställande direktörens arbete. (g) Godkänna programkontorets organisationsstruktur, som avses i regel 9.5, på rekommendation av den verkställande direktören. (h) Anta den årliga arbetsplanen och motsvarande kostnadsberäkningar, enligt förslag från den verkställande direktören efter samråd med den vetenskapliga kommittén och medlemsstaternas grupp. (i) Godkänna den årliga ytterligare verksamhetsplan som avses i artikel 4.2 b i denna förordning på grundval av ett förslag från de privata medlemmarna och efter samråd med, i förekommande fall, en särskild rådgivande grupp. (j) Godkänna årsredovisningar. (k) Godkänna den årliga verksamhetsrapporten, inbegripet tillhörande utgifter. (l) Upprätta en intern revisionsfunktion för det gemensamma företaget BBI. (m) Godkänna ansökningsomgångarna samt, i förekommande fall, de därmed sammanhängande reglerna för inlämning, bedömning, urval, tilldelning och översynsförfaranden. (n) Godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering. (o) Fastställa det gemensamma företaget BBI:s kommunikationsstrategi på rekommendation från den verkställande direktören. (p) Vid behov fastställa genomförandebestämmelser i enlighet med artikel 6.3 i denna förordning. (q) Vid behov fastställa regler för utstationering av nationella experter till det gemensamma företaget BBI och om användningen av praktikanter i enlighet med artikel 7 i denna förordning. (r) Vid behov inrätta rådgivande grupper förutom organen inom det gemensamma företaget BBI. (s) I förekommande fall, till kommissionen lämna alla begäran om ändring av denna förordning från medlemmar i det gemensamma företaget BBI. (t) Ansvara för alla uppgifter som inte uttryckligen tilldelats något av organen inom det gemensamma företaget BBI som det får tilldela ett av dessa organ. 8 – Utnämning av, entledigande av eller förlängning av mandatperioden för den verkställande direktören 1. Den verkställande direktören ska utses av styrelsen från en förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen på grundval av ett öppet och transparent urvalsförfarande. Kommissionen ska inlemma representationen från övriga medlemmar i det gemensamma företaget BBI i urvalsförfarandet när så är lämpligt. 2. Framförallt ska en särskilt lämplig representation från övriga medlemmar i det gemensamma företaget BBI säkerställas vid inledningen av urvalsförfarandet. Därför ska privata medlemmar i samförstånd utnämna en företrädare samt en observatör på uppdrag av styrelsen. Den verkställande direktören ingår i personalstyrkan och ska anställas som tillfälligt anställd det gemensamma företaget BBI enligt artikel 2 a i anställningsvillkoren för övriga anställda vid unionen. I det avtal som sluts med den verkställande direktören ska det gemensamma företaget BBI företrädas av styrelsens ordförande. 3. Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara tre år. Före utgången av denna period ska kommissionen som associerar de privata medlemmar på lämpligt sätt utvärdera den verkställande direktörens arbete och det gemensamma företaget BBI:s framtida uppgifter och utmaningar. 4. Styrelsen får, på förslag från kommissionen som beaktar den utvärdering som avses i punkt 3, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst fyra år. 5. En verkställande direktör vars mandat har förlängts får inte delta i ett annat urvalsförfarande för samma befattning vid slutet av den sammantagna mandatperioden. 6. Verkställande direktören får endast entledigas genom beslut av styrelsen på förslag av kommissionen som associerar de privata medlemmar på lämpligt sätt. 9 - Den verkställande direktörens uppgifter 1. Den verkställande direktören ska leda det gemensamma företaget BBI:s löpande verksamhet i enlighet med styrelsens beslut. 2. Den verkställande direktören ska vara det gemensamma företaget BBI:s juridiska företrädare. Han eller hon ska vara ansvarig inför styrelsen. 3. Den verkställande direktören ska genomföra budgeten för det gemensamma företaget BBI. 4. Den verkställande direktören ska framförallt utföra följande arbetsuppgifter på ett oberoende sätt: (a) Förbereda och lämna till styrelsen, för antagande, ett förslag till årsbudget med motsvarande tjänsteförteckning som anger antalet tillfälliga tjänster i varje lönegrad och tjänstegrupp och uppgifter om antalet kontraktsanställda och utstationerade nationella experter uttryckt i heltidsekvivalenter. (b) Utarbeta och lämna till styrelsen, för antagande, den årliga arbetsplanen och tillhörande utgiftsprognoser. (c) Förelägga styrelsen årsräkenskaperna för godkännande. (d) Utarbeta och lämna till styrelsen, för godkännande, den årliga verksamhetsrapporten och tillhörande utgiftsprognoser. (e) Lämna till styrelsen, för godkännande, förteckningen över de åtgärder som valts ut för finansiering. (f) Underteckna enskilda avtal eller beslut. (g) Underteckna upphandlingsavtal. (h) Tillämpa det gemensamma företaget BBI:s kommunikationsstrategi. (i) Organisera, leda och övervaka verksamheten och personalen vid det gemensamma företaget BBI inom ramen för de gränser som sätts genom styrelsens delegering i enlighet med artikel 6.2 i denna förordning. (j) Fastställa och garantera ett effektivt internt kontrollsystem och rapportera alla betydande ändringar av det till styrelsen. (k) Se till att riskbedömning och riskhantering utförs. (l) Vidta alla andra åtgärder som behövs för att mäta det gemensamma företaget BBI:s framsteg i fråga om att uppnå sina mål. (m) Genomföra alla uppgifter som styrelsen tilldelat den verkställande direktören. 5. Den verkställande direktören ska inrätta ett programkontor för genomförandet, under direktörens ansvar, av alla uppgifter som följer av denna förordning. Programkontoret ska bestå av anställda vid det gemensamma företaget BBI och ska särskilt utföra följande uppgifter: (a) Stödja upprättande och förvaltning av ett lämpligt redovisningssystem i enlighet med de finansiella bestämmelserna för det gemensamma företaget. (b) Hantera ansökningsomgångar enligt den årliga arbetsplanen och förvaltningen av avtal eller beslut, inklusive samordning av dem. (c) Förse ledamöterna och övriga organ inom det gemensamma företaget BBI med all relevant information och stöd som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter och vidta åtgärder vid specifika önskemål. (d) Agera som sekretariat för organen inom det gemensamma företaget BBI och ge stöd till en rådgivande grupp som inrättats av styrelsen. 10 — Vetenskapliga kommittén 1. Den vetenskapliga kommittén ska bestå av högst tio medlemmar. Den ska utse sin ordförande bland sina medlemmar. 2. Medlemmarna ska vara en välavvägd blandning av internationellt erkända experter från den akademiska världen, industrin, små och medelstora företag, icke-statliga organisationer och tillsynsmyndigheter. Den vetenskapliga kommitténs ledamöter ska tillsammans ha vetenskaplig kompetens och sakkunskap som täcker hela det tekniska område som krävs för att göra vetenskapligt grundade rekommendationer för det gemensamma företaget BBI. 3. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och det urvalsförfarande som ska gälla för sammansättningen av den vetenskapliga kommittén samt utse dess medlemmar. Styrelsen ska ta hänsyn till de potentiella kandidater som föreslås av medlemsstaternas grupp för det gemensamma företaget BBI. 4. Den vetenskapliga kommittén ska utföra följande arbetsuppgifter: (a) Ge råd om vilka vetenskapliga prioriteringar som ska tas upp i de årliga arbetsplanerna. (b) Ge råd om de vetenskapliga resultat som beskrivs i den årliga verksamhetsrapporten, 5. Den vetenskapliga kommittén ska sammanträda minst en gång per år. Mötena ska sammankallas av dess ordförande. 6. Den vetenskapliga kommittén får, efter godkännande från sin ordförande, bjuda in utomstående personer till kommitténs möten. 7. Den vetenskapliga kommittén ska själv anta sin arbetsordning. 11 — Medlemsstaternas grupp 1. Medlemsstaternas grupp ska bestå av en företrädare för varje medlemsstat och för varje land som är associerat till ramprogrammet Horisont 2020. Den ska utse sin ordförande bland sina medlemmar. 2. Medlemsstaternas grupp ska sammanträda minst en gång om året. Sammanträdena ska sammankallas av dess ordförande. Den verkställande direktören och styrelsens ordförande eller deras företrädare ska närvara vid sammanträdena. Ordföranden för medlemsstaternas grupp kan bjuda in utomstående personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, framför allt företrädare för regionala myndigheter i unionen, företrädare för det civila samhället eller företrädare för sammanslutningar av små och medelstora företag. 3. Medlemsstaternas grupp ska i synnerhet granska information och avge yttranden på följande områden: (a) Framstegen inom programmen vid det gemensamma företaget BBI och måluppfyllelse. (b) Uppdatering av den strategiska inriktningen. (c) Kopplingar till ramprogrammet Horisont 2020. (d) Årliga arbetsplaner. (e) Små och medelstora företags medverkan. 4. Medlemsstaternas grupp ska också informera och fungera som förbindelselänk till det gemensamma företaget BBI om följande frågor: (a) Statusen hos aktuella nationella eller regionala program för forskning och innovation och fastställande av potentiella samarbetsområden, däribland användning av relevant teknik. (b) Särskilda åtgärder på nationell nivå i fråga om spridningsevenemang, tekniska workshoppar med särskild inriktning samt kommunikationsverksamhet. (c) Särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå med avseende på utvecklingsverksamhet i samband med det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier. 5. Medlemsstaternas grupp kan på eget initiativ utfärda rekommendationer till det gemensamma företaget BBI i tekniska och finansiella frågor samt ledningsfrågor, särskilt när det gäller nationella eller regionala intressen. Det gemensamma företaget BBI ska informera medlemsstaternas grupp om hur man följt upp rekommendationerna. 6. Medlemsstaternas grupp ska själv anta sin arbetsordning. 12 — Finansiering 1. Det gemensamma företaget BBI ska finansieras gemensamt av unionen och andra medlemmar än unionen eller deras parlament genom finansiella bidrag som betalas ut genom delbetalningar och bidrag som består av de kostnader för genomförandet av indirekta åtgärder som inte ersätts av det gemensamma företaget BBI. 2. De administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget BBI får inte överstiga 60 miljoner euro och ska täckas genom finansiella bidrag fördelade lika på årsbasis mellan unionen och andra medlemmar. Om en del av bidraget för administrativa kostnader inte används, kan det göras tillgängligt för att täcka driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI. 3. Driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI ska täckas på följande sätt: (a) Ett finansiellt bidrag från unionen. (b) Ett finansiellt bidrag från andra medlemmar än unionen. (c) Bidrag in natura från andra medlemmar än unionen eller deras parlament som består av kostnader för genomförandet av indirekta åtgärder minus bidraget från det gemensamma företaget BBI och andra bidrag från unionen för att täcka de kostnaderna. 4. Det finansiella bidraget från andra medlemmar än unionen till de driftskostnader som avses i punkt 3 b ska vara minst 182,50 miljoner euro under den period som avses i artikel 1 i denna förordning. 5. Det gemensamma företaget BBI:s resurser som förs upp i dess budget ska bestå av följande bidrag: (a) Medlemmarnas finansiella bidrag till de administrativa kostnaderna. (b) Medlemmarnas finansiella bidrag till driftskostnaderna. (c) Alla intäkter som det gemensamma företaget BBI genererar. (d) Andra finansiella bidrag, resurser och intäkter. All avkastning från bidragen som betalas till det gemensamma företaget BBI av medlemmarna ska betraktas som det gemensamma företaget BBI:s intäkter. 6. Det gemensamma företaget BBI:s alla resurser och all verksamhet ska användas för att uppnå de mål som anges i artikel 2 i denna förordning. 7. Det gemensamma företaget BBI ska äga alla tillgångar det skapat eller som överförts till det för att uppfylla de mål som anges i artikel 2 i denna förordning. 8. Med undantag av om det gemensamma företaget BBI likvideras i enlighet med regel 20 ska det inte göras några utbetalningar till medlemmarna i det gemensamma företaget BBI i samband med ett eventuellt ekonomiskt överskott. 13 — Finansiella åtaganden Det gemensamma företaget BBI:s finansiella åtaganden får inte överstiga beloppet för de finansiella resurser som finns tillgängliga eller som medlemmarna ska betala till dess budget. 14 — Räkenskapsår Räkenskapsåret ska löpa från och med den 1 januari till och med den 31 december. 15 — Operativ och finansiell planering 1. Den verkställande direktören ska för styrelsen lägga fram, för antagande, ett utkast till årlig arbetsplan, som ska innehålla en detaljerad plan för forsknings- och innovationsverksamheten, den administrativa verksamheten och tillhörande utgiftsprognoser för det kommande året. Utkastet till arbetsplanen ska också innehålla uppgifter om det beräknade värdet av de bidrag som ska lämnas i enlighet med regel 12.3 c. 2. Den årliga arbetsplanen för ett visst år ska antas senast i slutet av föregående år. Den årliga arbetsplanen ska göras tillgänglig för allmänheten. 3. Den verkställande direktören ska utarbeta utkastet till årsbudget för det följande året och lägga fram det för styrelsen för antagande. 4. Den årliga budgeten för ett visst år ska antas av styrelsen senast i slutet av föregående år. 5. Den årliga budgeten ska anpassas för att ta hänsyn till unionens bidrag enligt unionens budget. 16 — Operativ och finansiell rapportering 1. Den verkställande direktören ska varje år rapportera till styrelsen om utförandet av sina uppgifter i enlighet med de finansiella bestämmelserna för det gemensamma företaget BBI. Senast den 15 februari varje år ska den verkställande direktören lägga fram för styrelsen, för godkännande, en årlig verksamhetsrapport om de framsteg det gemensamma företaget BBI gjort under föregående kalenderår, särskilt i förhållande till den årliga arbetsplanen för det året. Rapporten ska bland annat innehålla upplysningar om följande: (a) Forskning, innovation och övrig verksamhet, och motsvarande utgifter. (b) Inlämnade åtgärder, inklusive en uppdelning per deltagartyp, inbegripet små och medelstora företag, samt per land. (c) De åtgärder som väljs ut för finansiering, inklusive en uppdelning per deltagartyp, inbegripet små och medelstora företag, samt per land med angivande av bidraget från det gemensamma företaget BBI till de enskilda deltagarna och åtgärderna. 2. Efter styrelsens godkännande ska den årliga verksamhetsrapporten offentliggöras. 3. Det gemensamma företaget BBI ska årligen rapportera till kommissionen i enlighet med artikel 60.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. 4. Räkenskaperna för det gemensamma företaget BBI ska granskas av ett oberoende revisionsorgan enligt artikel 60.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Räkenskaperna för det gemensamma företaget BBI ska inte bli föremål för prövning av revisionsrätten. 17 — Internrevision Kommissionens internrevisor bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget BBI som i fråga om kommissionen. 18 - Medlemmarnas finansiella ansvar och försäkring 1. Medlemmarnas finansiella ansvar för det gemensamma företaget BBI:s skulder ska vara begränsat till deras redan inbetalade bidrag till de administrativa kostnaderna. 2. Det gemensamma företaget BBI ska teckna och upprätthålla lämpliga försäkringar. 19 - Intressekonflikter 1. Det gemensamma företaget BBI, dess organ och personal ska undvika alla intressekonflikter när de utför sin verksamhet. 2. Det gemensamma företaget BBI:s styrelse får anta regler för förebyggande och hantering av intressekonflikter för dess medlemmar, organ och personal. Reglerna ska vara utformade så att man undviker intressekonflikter för företrädare för de medlemmar som ingår i styrelsen. 20 — Likvidation 1. Det gemensamma företaget BBI ska likvideras vid utgången av den period som anges i artikel 1 i denna förordning. 2. Likvidationsförfarandet ska inledas automatiskt om kommissionen eller alla privata medlemmar drar sig tillbaka från det gemensamma företaget BBI. 3. För att genomföra förfarandena i samband med likvidation av det gemensamma företaget BBI ska styrelsen utse en eller flera förvaltare som ska följa styrelsens beslut. 4. När det gemensamma företaget BBI likvideras, ska dess tillgångar användas för att täcka dess skulder och utgifterna för likvidationen. Eventuellt överskott ska fördelas mellan medlemmarna i företaget vid tidpunkten för likvidationen. Fördelningen ska ske i proportion till respektive medlems faktiska bidrag till det gemensamma företaget BBI. Sådana eventuella överskott som tilldelas unionen ska återföras till unionens budget. 5. Ett ad hoc-förfarande ska upprättas för att säkerställa en lämplig förvaltning av eventuella avtal som ingåtts eller beslut som antagits av det gemensamma företaget BBI samt alla upphandlingsavtal som löper längre än företagets varaktighet. FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning Förslag till rådets förordning om ett gemensamt företag för biobaserade industrier 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[34] Politikområde: Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation Verksamhet: Samhällsutmaningar ”Livsmedelstrygghet, hållbart jordbruk, havs- och sjöfartsforskning och bioekonomi” och Industriellt ledarskap ”Viktig möjliggörande teknik (Bioket)” 1.3. Typ av förslag eller initiativ X Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[35] ¨ Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Upprättande av det gemensamma företaget BBI som en ny typ av offentlig-privat partnerskap mellan kommissionen och näringslivet för finansiering av forskning och innovation. Genomförande av ansökningsomgångar, utvärdering och urval av projekt, där näringslivet kommer att samfinansiera de utvalda samarbetsprojekten för forskning som genomförs i en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont 2020, tillsammans med universitetsvärlden, små och medelstora företag och andra partner, med stöd från det gemensamma företaget BBI. 1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs (a) Att demonstrera teknik som möjliggör nya kemiska byggstenar, nya material och nya konsumentprodukter från biomassa från Europa, som ersätter behovet av fossila insatsvaror. (b) Att utveckla affärsmodeller som integrerar ekonomiska aktörer i värdekedjan från leveranser av biomassa till bioraffinaderier till konsumenterna av biobaserat material, kemikalier och bränslen, exempelvis genom att skapa nya sektorsövergripande sammanlänkningar och stödja branschövergripande kluster. (c) Att starta ett flaggskeppsbioraffinaderi som använder teknik och företagsmodeller för biobaserade material, kemikalier och bränslen och som visar att det går att sänka kostnaderna och förbättra resultaten till nivåer som är konkurrenskraftiga med fossilbaserade alternativ. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen (a) Att övervaka och följa upp finansiella och vetenskapliga aspekter av projekt som tecknat ett bidragsavtal med det gemensamma företaget BBI. (b) Att genomföra de anbudsförfaranden som krävs för det gemensamma företaget BBI:s drift. (c) Att upprätta och genomföra alla förfaranden för det gemensamma företaget BBI. (d) Att organisera det gemensamma företaget BBI:s spridningsåtgärder. (e) Att organisera all övrig verksamhet som har med det gemensamma företaget BBI att göra. 1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs. En betydande ökning av privata forskningsinvesteringar med: – Fem nya byggstenar för den kemiska industrin till 2020 – 50 nya biobaserade material till 2020 – Fem flaggskeppsbioraffinaderier till 2020 En kortare tid till marknadsintroduktion av: – 30 nya konsumentprodukter till 2020 – Tio nya biobaserade värdekedjor till 2020 – Ett brett deltagande av små och medelstora företag 1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. En uppsättning kvantitativa och kvalitativa resultatindikatorer, (nyckelutförandeindikatorer) kommer att utarbetas för att följa genomförandet av det gemensamma företaget BBI. Dessa nyckelutförandeindikatorer kommer att mäta effekterna av det gemensamma företaget på EU:s konkurrenskraft och på forskningsmiljön för biobaserade industrier och industrier för förnybar energi. De kvantitativa indikatorerna kommer att mätas storskaligt på ett jämförbart och systematiskt sätt, medan den kvalitativa strategin omfattar fallstudier och tekniska revisioner. Nyckelutförandeindikatorerna bör utvärderas mot bakgrund av det faktiska läget under åren före starten av det gemensamma företaget för att bidra till bedömningen av företagets ytterligare effekter under dess livstid. Det gemensamma företaget BBI:s utveckling kommer att övervakas mot bakgrund av en uppsättning objektivt verifierbara indikatorer, till exempel följande: – Övervakning av offentlig (från EG och andra källor) och privat finansiering. – Uppföljning av mervärdeseffekter. – Val av projekt och finansieringens fördelning, – Teknisk uppföljning mot väl definierade särskilda programmilstolpar. – Genomförande av tidsplanen. – Kvantifierad övervakning av marknadspenetreringen inom målsektorerna. – Deltagandet av små och medelstora företag och deltagande av de nya medlemsstaterna. – Hållbarhetsindikatorer. Efter halva tiden kommer det gemensamma företaget att utvärderas av oberoende experter på uppdrag av kommissionen. Denna utvärdering kommer att omfatta det gemensamma företagets kvalitet och effektivitet och framsteg mot uppställda mål och innehålla rekommendationer om nödvändiga justeringar av programmet och, vid behov, beskrivning av en avslutningsstrategi. 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt Att upprätta det gemensamma företaget som en ny struktur för partnerskap mellan kommissionen och näringslivet för att finansiera forskning och innovation. Att anordna ansökningsomgångar, utvärdering och urval av projekt, där näringslivet kommer att samfinansiera de utvalda samarbetsprojekten för forskning. Att övervaka och följa upp finansiella och vetenskapliga aspekter av projekt som tecknat ett bidragsavtal med det gemensamma företaget BBI. Att upprätta och genomföra alla förfaranden för det gemensamma företaget BBI, inklusive finansiell revision. Att organisera det gemensamma företaget BBI:s spridningsåtgärder och kommunikationsstrategi. Att organisera all övrig verksamhet som har med det gemensamma företaget BBI att göra. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå Ett samordnat tillvägagångssätt på EU-nivå är också viktigt för utvecklingen av biobaserade industrier, eftersom inrättandet av deras värdekedjor förutsätter sammankoppling av aktörer på områden med starka jord- och skogsbrukssektorer med aktörer med en stark teknisk och industriell bas. Dessa får inte vara verksamma i samma region eller medlemsstat, eftersom det kan komplicera en redan komplex situation. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder Ett antal småskaliga initiativ från medlemsstater eller regioner har redan visat att en framgångsrik utveckling av bioekonomin är starkt beroende av ett effektivt gränsöverskridande samarbete. Detta återspeglas i fler samarbeten mellan nationella och regionala bioekonomikluster, t.ex. mellan IAR och Wagralim, eller CLIB2021 och BE-BASIC. Även om dessa samarbeten mellan regioner och kluster verkar lovande vid en första anblick, påverkas de ofta av olika finansieringsnivåer och finansieringsregler. 1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter Det kan finnas förenlighet i inriktningen för både Horisont 2020 och strukturfonderna när det gäller stödet till FoTU-verksamhet — särskilt i fråga om innovation. De olika nya rättsliga ramarna, programplaneringsmekanismerna och strategierna i fråga om deltagande måste beaktas. Synergieffekter mellan finansieringsåtgärder inom Horisont 2020 och finansiering från medlemsstater och regioner skulle kunna vara möjligt. Eftersom det offentlig-privata partnerskapet är den viktigaste faktorn för att koppla samman forsknings- och innovationsverksamhet med regionala kluster som anordnas inom ramen för den strategi för smart specialisering kan det vara till stor hjälp för att underlätta kombination av dessa finansieringskällor och göra åtgärden effektivare. Man kan även överväga synergieffekter för att få tillgång till nya finansiella instrument, som EIB:s finansieringsinstrument för riskdelning, för användningen. 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen X Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid X Förslaget eller initiativet ska gälla från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2024. X Det påverkar resursanvändningen från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020 (åtagandebemyndiganden) X Det påverkar resursanvändningen från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2024 (betalningsbemyndiganden) ¨ Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. 1.7. Planerad metod för genomförandet[36] ¨ Direkt förvaltning som sköts av kommissionen genom: ¨ Genomförandeorgan ¨ Delad förvaltning med medlemsstater X Indirekt förvaltning genom att genomförandeuppgifter anförtros åt ¨ Internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka) ¨ EIB och Europeiska investeringsfonden X Organ som anges i artikel 209 i budgetförordningen ¨ Offentligrättsliga organ ¨ Privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier ¨ Organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier ¨ Personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten. 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder Det gemensamma företaget BBI kommer att övervakas genom mellanhandskontakter och enligt reglerna 6 och 16 i stadgarna. 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.2.1. Ram för internkontroll Kommissionen kommer genom den delegerade utanordnaren att se till att de regler som gäller för det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet uppfyller samtliga krav i artiklarna 60 och 61 i budgetförordningen. Övervakningsarrangemangen, inklusive medlemskap i styrelsen, för det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet samt rapporteringsförfarande kommer att garantera att kommissionens avdelningar kan uppfylla kraven när det gäller ansvarighet, både till kommissionskollegiet och till budgetmyndigheten. De interna kontrollramarna för det gemensamma företaget för det gemensamma teknikinitiativet kommer att bygga på följande: - Genomförandet av de standarder för intern kontroll som ger garantier som minst är likvärdiga kommissionens garantier. - Förfaranden för att välja ut de bästa projekten genom oberoende utvärdering, och för att omsätta dem i rättsliga instrument. - Förvaltning av projekt och kontrakt under varje projekts hela livstid. - Förhandskontroller av 100 % av alla ansökningar om utbetalning, inklusive metoder för mottagande av revisionsintyg och förhandsattestering av kostnader. - Efterhandskontroller av ett urval av ansökningar om utbetalning som en del av efterhandskontrollerna inom Horisont 2020. - Vetenskaplig utvärdering av projektresultat. Olika åtgärder kommer att inrättas för att minska den inneboende risken för intressekonflikt i det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet, främst i form av samma antal röster för kommissionen och industripartner i styrelsen, utnämning av direktören av styrelsen på grundval av ett förslag från kommissionen, personalens oberoende, utvärdering av oberoende experter på grundval av offentliggjorda urvalskriterier tillsammans med mekanismer för överklagande och fullständig redogörelse för eventuella intressen. Fastställandet av etiska och organisatoriska värden kommer att vara en av de viktigaste uppgifterna för det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet, och efterlevnaden ska övervakas av kommissionen. 2.2.2. Kostnader för och fördelar med kontroller Kommissionens internrevisor bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget BBI som i fråga om kommissionen. Styrelsen kan dessutom välja att vid behov inrätta en intern revisionsfunktion för det gemensamma företaget. Den verkställande direktören för det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet ska, som utanordnare, åläggas att införa kostnadseffektiva system för internrevision och förvaltning. Han/hon kommer att vara skyldiga att rapportera till kommissionen om det ramverk för internrevision som antagits. Kommissionen kommer att övervaka risken för bristande regelefterlevnad genom det rapporteringssystem den kommer att utveckla, samt genom att följa resultaten av efterhandsrevisioner av mottagarna av EU-medel från det gemensamma teknikinitiativet, som en del av efterhandsrevisioner som omfattar hela Horisont 2020. Det kontrollsystem som inrättats måste beakta den starka uppfattningen bland mottagarna av EU-medel och hos den lagstiftande myndigheten att kontrollbördan som krävs för att uppnå en felgräns på 2 % har blivit för stor. Detta riskerar att minska intresset för unionens forskningsprogram, och därmed negativt påverka forskning och innovation i unionen. Vid Europeiska rådets möte den 4 februari 2011 drog man slutsatsen att ”det är av avgörande betydelse att EU:s instrument för främjande av forskning, utveckling och innovation förenklas så att de lättare kan användas av de bästa vetenskapsmännen och de mest innovativa företagen, särskilt genom överenskommelse mellan de berörda institutionerna om en bättre balans mellan förtroende och kontroll och mellan risktagande och riskförebyggande” (EUCO 2/1/11 REV1, Bryssel den 8 mars 2011). I sin resolution av den 11 november 2010 (P7_TA (2010) 0401) om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning stöder Europaparlamentet uttryckligen tanken med en högre risk för fel i samband med forskningsfinansiering och ”är bekymrat över att dagens system och rutiner inom förvaltningen av FP7 är alltför kontrollinriktade, vilket leder till slöseri med resurser, lägre deltagande och mindre attraktiva forskningslandskap. Parlamentet konstaterar med oro att dagens system med ”nolltolerans” tycks innebära att man undviker risker i stället för att hantera dem.” Det är därmed allmänt accepterat bland aktörer och institutioner att alla typer av mål och intressen, särskilt med avseende på framgångarna med forskningspolitiken, den internationella konkurrenskraften och den vetenskapliga spetskompetensen, bör beaktas parallellt med felprocenten. Samtidigt finns det ett tydligt behov av att hantera budgeten på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, och att förhindra bedrägerier och slöseri. Som sägs ovan kommer kommissionen att övervaka risken för bristande regelefterlevnad genom det rapporteringssystem den kommer att fastställa, samt genom att följa resultaten av efterhandsrevisioner av mottagarna av EU-medel från det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet, som en del av de efterhandsrevisioner som omfattar hela Horisont 2020. 2.2.3. Förväntade graden av risk för bristande efterlevnad Som kommissionen rapporterade i finansieringsöversikten för Horisont 2020, är det slutliga målet fortfarande att uppnå en kvarstående felfrekvens på mindre än 2 % av de totala utgifterna under programmets löptid och i detta syfte har kommissionen infört ett antal förenklingsåtgärder. Även övriga mål som anges ovan samt kostnaderna för kontrollerna måste beaktas. Eftersom reglerna för deltagande i det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet i stort sett är samma som kommissionen kommer att använda, och med en typ av stödmottagare med en liknande riskprofil som kommissionen, kan det förväntas att felnivån blir liknande den som kommissionen har fastställt för Horisont 2020, dvs. att ge rimlig säkerhet om att risken för fel under den fleråriga utgiftsperioden på årsbasis ligger inom ett intervall på 2-5 %, med det slutliga målet att uppnå en kvarstående felfrekvens som ligger så nära 2 % som möjligt i samband med avslutandet av de fleråriga programmen, när de finansiella konsekvenserna av alla revisioner, korrigeringar och åtgärder för återkrav har beaktats. Se finansieringsöversikten för Horisont 2020 för fullständiga uppgifter om vilken felfrekvens som förväntas i fråga om deltagare. 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Kommissionen kommer att säkerställa att förfarandena för att bekämpa bedrägerier på alla förvaltningsnivåer tillämpas av det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet. Förslagen till Horisont 2020 har varit föremål för bedrägerisäkring och en bedömning av deras inverkan. De föreslagna åtgärderna bör generellt ha en positiv inverkan på kampen mot bedrägerier, särskilt med avseende på den större tonvikten på riskbaserad revision och förstärkt vetenskaplig utvärdering och kontroll. Kommissionen kommer att se till att det finns åtgärder som garanterar att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. Kommissionen kommer att se till att samarbetet med tjänsteavdelningar inom det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet i frågor som rör bedrägerier och oegentligheter är starkt och kommer att fortsätta vara det. Revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit EU-finansiering inom ramen för programmet. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förfarandena i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, utföra kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som berörs av sådan finansiering. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Nya budgetrubriker som föreslås Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag Rubrik 1A – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning || Diff./Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidatländer || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 1 A || 08 02 07 32 — Samhällsutmaningar — det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier || Differentierade || JA || JA || JA || JA Den årliga budgeten för åtagande- och betalningsbemyndiganden för det gemensamma företaget för biobaserade industrier finansieras genom: 08.020201 Ledarskap i nanoteknik, avancerade material, bioteknik och avancerad tillverkning och bearbetning: 15 % - 08.020302 Förbättra livsmedelssäkerheten, utveckla hållbart jordbruk, havs- och sjöfartsforskning och bioekonomi: 85 % Det årliga ekonomiska bidraget per budgetrubrik anges i tabellen nedan. Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT 08.020201 Ledarskap i nanoteknik, avancerade material, bioteknik och avancerad tillverkning och bearbetning || 7 793 || 30 314 || 24 411 || 20 768 || 21 318 || 21 529 || 23 867 || 150 000 08.020302 Förbättra livsmedelssäkerheten, utveckla hållbart jordbruk, havs- och sjöfartsforskning och bioekonomi || 44 162 || 171 782 || 138 332 || 117 685 || 120 803 || 121 998 || 135 238 || 850 000 Totalt || 51 955 || 202 096 || 162 743 || 138 453 || 142 121 || 143 527 || 159 105 || 1.000,000 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Rubrik i den fleråriga budgetramen: || 1 A || Rubrik 1A – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning Budgetrubrik 08 02 07 32 — Samhällsutmaningar — Det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Det gemensamma företaget BBI || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021–2024 || TOTALT Rubrik 1 — Personalkostnader || Åtaganden || 1. || 0 498 || 0 651 || 0 664 || 0 678 || 0 691 || 0 705 || 3 745 || 0 || 7 632 Betalningar || 2. || 0 498 || 0 651 || 0 664 || 0 678 || 0 691 || 0 705 || 0 719 || 3 026 || 7 632 Avdelning 2 — Infrastruktur och driftsutgifter || Åtaganden || (1a) || 1 457 || 1 445 || 1 579 || 1 775 || 1 930 || 1 822 || 2,36 || 0 || 12 368 Betalningar || (2a) || 1 457 || 1 445 || 1 579 || 1 775 || 1 930 || 1 822 || 1 292 || 1 068 || 12 368 Rubrik 3 — Driftsutgifter || Åtaganden || (3a) || 50 000 || 200 000 || 160 500 || 136 000 || 139 500 || 141 000 || 153 000 || 0 || 980 000 Betalningar || (3b) || 0 || 130 000 || 94 660 || 95 680 || 106 996 || 119 776 || 216 444 || 216 444 || 980 000 TOTALA anslag för det gemensamma företaget BBI || Åtaganden || = 1 + 1a + 3a || 51 955 || 202 096 || 162 743 || 138 453 || 142 121 || 143 527 || 159 105 || 0 || 1.000,000 Betalningar || = 2 + 2a + 3b || 1 955 || 132 096 || 96 903 || 98 133 || 109 617 || 122 303 || 218 455 || 220 538 || 1.000,000 Det gemensamma företaget för biobaserade industrier baseras på delade kostnader med industrin. Rubrik i den fleråriga budgetramen: || 1 A || Administrativa utgifter || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2024 || TOTALT GD Forskning || ||  Personalresurser || 0 393 || 0 400 || 0 408 || 0 417 || 0 425 || 0 433 || 0 441 || p.m. || 2 917  Övriga administrativa utgifter || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTALT GD Forskning || Anslag || 0 393 || 0 400 || 0 408 || 0 417 || 0 425 || 0 433 || 0 441 || p.m. || 2 917 TOTALA anslag för RUBRIK 1A i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 0 393 || 0 400 || 0 408 || 0 417 || 0 425 || 0 433 || 0 441 || p.m. || 2 917 || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2024 || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 52 348 || 202 496 || 163 151 || 138 870 || 142 546 || 143 960 || 159 546 || || 1.002,917 Betalningar || 2 348 || 132 496 || 97 311 || 98 550 || 110 042 || 122 736 || 218 896 || 220 538 || 1.002,917 3.2.2. Beräknad inverkan på det gemensamma företaget BBI:s anslag ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Mål- och resultatbeteck-ning ò || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020-2024 || TOTALT || || || || Typ[37] || Genom-snittliga kostna-der || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || SPECIFIKT MÅL 1[38] Uppgradering och validering på demonstrationsstadiet av helt nya byggstenar för den kemiska industrin || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat: Fem nya byggstenar för den kemiska industrin || Byggstenar || 30 000 || || 22 000 || || 75 000 || || 57 500 || || 52 000 || || 50 000 || || 50 000 || || 83 000 || 389 500 Delsumma för specifikt mål nr 1 || || 22 000 || || 75 000 || || 57 500 || || 52 000 || || 50 000 || || 50 000 || || 83 000 || 389 500 SPECIFIKT MÅL nr 2 Att utveckla nya biobaserade material || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat: Femtio nya biobaserade material || Material || 2 500 || || 9 000 || || 35 000 || || 36 500 || || 24 000 || || 27 000 || || 29 500 || || 36 000 || 197 000 Delsumma för specifikt mål nr 2 || || 9 000 || || 35 000 || || 36 500 || || 24 000 || || 27 000 || || 29 500 || || 36 000 || 197 000 SPECIFIKT MÅL nr 3 Att lägga fram nya konsumentprodukter som är nära marknadsintroduktion || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat: Trettio nya konsumentprodukter || Produkter || 2 500 || || 10 000 || || 21 500 || || 21 500 || || 15 500 || || 17 500 || || 19 000 || || 31 500 || 136 500 Delsumma för specifikt mål nr 3 || || 10 000 || || 21 500 || || 21 500 || || 15 500 || || 17 500 || || 19 000 || || 31 500 || 136 500 SPECIFIKT MÅL nr 4 Att inrätta flaggskeppsbioraffinaderier || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat: Fem flaggskeppsbioraffinaderier || Raffinaderier || 25 000 || || 19 000 || || 70 000 || || 47 000 || || 51 000 || || 53 000 || || 51 000 || || 65 000 || 356 000 || Delsumma för specifikt mål nr 4 || || 19 000 || || 70 000 || || 47 000 || || 51 000 || || 53 000 || || 51 000 || || 65 000 || 356 000 || SPECIFIKT MÅL 5 Att fastställa nya biobaserade värdekedjor || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat: Tio nya biobaserade värde