[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 28.6.2006

KOM(2006) 364 slutlig

2005/0043 (COD)

2005/0044 (CNS)

Ändrat förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

Ändrat förslag till

RÅDETS BESLUT

om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011)

(framlag da av kommissionen enligt artikel 250.2 i EG-fördraget)

MOTIVERING

Den 6 april 2005 antog kommissionen sitt förslag till beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) och om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011)[1]. Kommissionen justerade därefter dessa förslag med avseende på budgeten till följd av överenskommelsen om finansieringsramen för 2007–2013 av den 17 maj 2006.

Förslagen har granskats av rådet och Europaparlamentet samt av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Den 15 juni 2006 antog parlamentet med mycket stor majoritet sin ståndpunkt avseende förslaget. Ett avsevärt antal ändringar föreslogs.

Den 14 december 2005 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt sitt yttrande och den 16 november 2005 antog Regionkommittén sitt yttrande.

För att underlätta en överenskommelse om ramprogrammen håller kommissionen nu på att lägga fram reviderade förslag till båda ramprogram, kompletterade med parlamentets ändringsförslag och rådets synpunkter. Parlamentets ståndpunkt och rådets synpunkter återspeglar huvudprinciperna i kommissionens ursprungliga förslag. Därför innehåller dessa reviderade förslag en stor del av de andra institutionernas synpunkter, om än inte alltid ordagrannt så åtminstone till anda och innehåll.

De viktigaste frågorna som tagits upp berör förslaget till gemenskapens ramprogram. Beträffande kommissionens inställning kan följande betonas:

- När det gäller temanas omfattning och deras vetenskapliga och tekniska innehåll godtar kommissionen många av de förtydliganden och tillägg som efterlysts, i de fall dessa grundas på viktiga behov och inte leder till att den övergripande inriktningen för någon prioritet ändras, och såvida inte den minskade budgeten för ramprogrammet gör att de inte kan inlemmas.

- Beträffande Gemensamma teknikinitiativ godtar kommissionen ändringarna av de kriterier som skall användas för kartläggningen av möjliga sådana initiativ, liksom när det gäller initiativens karaktär och genomförande.

- Beträffande Europeiska forskningsrådet godtar kommissionen viktiga klargöranden, bl.a. när det gäller det vetenskapliga rådets mandattid, förnyande och roll, Europeiska forskningsrådets förvaltning och personaltillsättning, liksom genomförandet 2010 av en oberoende översyn av Europeiska forskningsrådets strukturer och funktion.

- Beträffande Människor har en rad ändringar införts som innehåller hänvisningar till kopplingarna mellan detta program och andra delar av ramprogrammet och andra gemenskapsprogram, tillägg där den internationella dimensionen av denna del av programmet uttryckligen framhävs, påpekanden om inrättandet av lämpliga arbetsförhållanden för forskare och upplysningar om samfinansieringsmetoden.

- Beträffande Kapacitet ingår de aspekter som rör samstämmig politisk utveckling nu i en separat del, vilket är i överensstämmelse med detta områdes betydelse. Dessutom har kriterierna för stödet till ny forskningsinfrastruktur gjorts mer detaljerade och betydelsen av regionala aspekter vid unrättande av ny infrastruktur bekräftats.

När det gäller budgeten håller kommissionen fast vid de belopp som föreslagits i kommissionens ändrade förslag av den 24 maj 2006.

2005/0043 (COD)

Ändrat förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166.1,

med beaktande av kommissionens förslag[2],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[3],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[4],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[5], och

av följande skäl:

1. Gemenskapen har satt som mål att skapa kunskapssamhället genom att utveckla know-how och stärka gemenskapsindustrins, även tjänsteindustrins , vetenskapliga och tekniska bas i syfte att säkerställa en hög konkurrenskraft. För detta syfte erkänner gemenskapen forskarnas ansvar och oberoende vid utarbetandet av de allmänna riktlinjerna för forskning vid kunskapens gränser . Gemenskapen skall främja all forskningsverksamhet som anses nödvändig, framför allt genom att uppmuntra företag, även små och medelstora företag, forskningscentrer och universitet i den verksamhet för forskning och teknisk utveckling som dessa bedriver, och prioritera de områden och projekt där finansiering och samarbete på europeisk nivå är av särskild betydelse och ger ett mervärde . Genom stödet till forskning vid kunskapens gränser, tillämpad forskning och innovation strävar gemenskapen efter att främja samverkanseffekter inom europeisk forskning och därmed skapa en stabilare grund för det europeiska området för forskningsverksamhet. Det blir ett positivt bidrag till den sociala och ekonomiska utvecklingen i alla medlemsstater.

2. Forskningens centrala betydelse bekräftades av Europeiska rådet vid mötet i Lissabon där man betonade kunskap och innovation som lösningen, och satte upp ett nytt strategiskt mål för nästa årtionde – att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning.

3. Sjunde ramprogrammet är av central betydelse för att Lissabonmötets strategiska mål skall kunna uppnås – att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation – är ett av de viktigaste verktygen för att detta mål skall kunna uppnås.

4. Den centrala roll som kunskap och immateriella tillgångar har för skapandet av ekonomiskt, socialt och kulturellt välstånd bekräftades av Europeiska rådet i Lissabon. I det kunskapsbaserade samhället går innovation och kunskapsproduktion inte alls uppifrån och ner utan är utspridda över hela samhället och åstadkoms i allt högre grad nerifrån och upp. Ett av gemenskapens mål är att mobilisera och stärka all denna forsknings- och innovationskapacitet .

5. Europeiska rådet i Barcelona fastslog, i linje med Lissabonstrategin, målet att öka de europeiska forskningsinsatserna till 3 % av EU:s BNP, varav två tredjedelar bör komma från privata investeringar.

6. För att det skall lyckas måste många medlemsstater och det europeiska näringslivet öka sina forskningsinsatser och på så sätt bidra till ett framgångsrikt främjande av forskningen inom ramen för sjunde ramprogrammet.

7. Det dominerande målet för hela sjunde ramprogrammet måste vara att bidra till att Europeiska unionen blir det ledande området i världen för forskningsverksamhet. För detta krävs att ramprogrammet inriktas starkt på att främja och investera i forskning av världsklass . Det är därför av avgörande betydelse att genomförandet av de särskilda programmen framför allt grundas på principerna för kompetens inom forskningen. Det är bara genom att skapa möjligheter för toppmodern forskning som EU kan bli det ledande området i världen för forskningsverksamhet .

8. Europaparlamentet har flera gånger betonat vikten av forskning, teknisk utveckling och kunskapens ökade betydelse för ekonomisk tillväxt, social välfärd och miljö , senast i riktlinjerna för EU:s framtida politik till stöd för forskningen från mars 2005[6].

9. Gemenskapen bör fastställa de vetenskapliga och tekniska mål som skall uppnås under sjunde ramprogrammet för perioden 2007–2013 med beaktande av forskningsbehoven inom all gemenskapspolitik och med ett brett stöd från den europeiska industrin, forskarvärlden, universitet och andra berörda parter.

10. För industriforskningen är europeiska teknikplattformar och gemensamma teknikinitiativ särskilt relevanta. Europeiska teknikplattformar kan utvecklas till ett allmänt verktyg för att främja europeisk konkurrenskraft .

11. Dessa mål bör bygga vidare på resultaten av sjätte ramprogrammet för att skapa det europeiska området för forskningsverksamhet och vidareutveckla dessa resultat för att bidra till utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle i Europa. Av dessa mål är följande särskilt viktiga:

12. Gränsöverskridande samarbete på alla nivåer inom EU bör stödjas.

13. Dynamiken, kreativiteten och spetskompetensen inom europeisk forskning vid kunskapens gränser bör ökas. Mot bakgrund av detta bör finansiering av mer spekulativ grundforskning klart prioriteras i ramprogrammet .

14. Den mänskliga potentialen inom forskning och teknik i Europa bör stärkas kvantitativt och kvalitativt; bättre utbildning och forskarutbildning, lättare tillgång till forskningsmöjligheter och erkännande av forskarnas ”yrke” är viktiga verktyg för att detta mål skall kunna uppnås, inte minst genom en kraftig höjning av kvinnors deltagande i forskningen och uppmuntran till forskares rörlighet och karriärutveckling. Därför bör medlemsstaterna uppmanas att genomföra den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare. Båda dessa instrument krävs för att en verklig europeisk arbetsmarknad för forskare skall kunna upprättas. Dessutom bör spetskompetensen inom europeiska forskningsinstitutioner och universitet utvecklas och förstärkas.

15. Dialogen mellan vetenskap och samhälle i Europa bör fördjupas i syfte att utveckla en agenda för vetenskap och forskning som motsvarar det som medborgarna tycker är angeläget, bl.a. genom att främja kritiskt tänkande, och som syftar till att återupprätta allmänhetens förtroende för vetenskapen .

16. Att underlätta den vetenskapliga karriären för forskare i deras mest produktiva period i livet bör ägnas särskild uppmärksamhet. Forskare som befinner sig i ett tidigt stadium och i början av karriären måste bli en viktig vetenskaplig drivkraft i Europa .

17. Den forsknings- och innovationskapacitet som finns i Europa bör ökas och ett optimalt utnyttjande av den säkerställas.

18. Hänsyn bör tas till protokollet om djurskydd och djurens välfärd i Amsterdamfördraget, och forskning för utveckling av alternativa försöksmetoder, särskilt sådana där inte djur används, bör främjas och utökas inom alla forskningsområden för att användningen av djur för forskning och försök skall kunna minskas. Syftet är att till slut ersätta djurförsöken.

19. För att uppnå dessa mål måste fyra typer av verksamhet främjas – gränsöverskridande samarbete kring strategiska teman (Samarbete), forskardriven forskning baserad på initiativ från forskarvärlden (Idéer), stöd till enskilda forskare (Människor) och stöd till forskningskapacitet (Kapacitet).

20. Under Samarbete bör stöd ges till gränsöverskridande samarbete i lämplig omfattning i och utanför Europeiska unionen inom ett antal olika temaområden som motsvarar viktiga områden för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen bör stödjas och stärkas för att Europa skall kunna hantera de sociala och ekonomiska vägval och de miljö- och folkhälsoproblem samt industriella utmaningar man står inför, och för att det allmännas bästa skall kunna tillgodoses och utvecklingsländerna bistås . Där så är möjligt kommer detta program att vara flexibelt och tillåta uppdragsorientering som spänner över de prioriterade temaområdena. Programmet bör också se till att EU kan behålla sin ledande position inom forskningen på områdena sociologi och humaniora med avseende på samspelet mellan människor och ny teknik och teknikens betydelse för utvecklingen av samhället i sin helhet .

21. Under Idéer bör verksamheten genomföras av ett europeiskt forskningsråd som bör vara mycket självständigt. Det är av grundläggande betydelse att utveckla en spetsforskning på mycket hög nivå inom EU som bygger på spetskompetens i Europa och höjer dess profil internationellt. Europeiska forskningsrådet bör hålla regelbunden kontakt med de europeiska institutionerna och forskarsamhället för att säkerställa att dess arbete har stöd och dess intressen främjas på det offentliga planet.

22. Under Människor bör enskilda uppmuntras att slå in på forskarbanan, europeiska forskare uppmuntras att stanna i Europa, forskare från hela världen lockas till Europa och Europa göras mer attraktivt för de mest framstående forskarna. På grundval av de positiva erfarenheterna av Marie Curie-åtgärderna i samband med de tidigare ramprogrammen bör programmet Människor uppmuntra mer begåvade personer att slå in på forskarbanan. Det bör även strukturera det utbud och de alternativ som finns för forskarutbildning, och även sträcka sig till att omfatta krav på färdighet. Vidare bör programmet uppmuntra europeiska forskare att stanna i eller återvända till Europa, uppmuntra till rörlighet mellan sektorer och locka forskare från hela världen till Europa. Därför bör ansträngningar göras för att förbättra det ömsesidiga erkännandet av examina och yrkeskvalifikationer som erhållits inom gemenskapen och i tredjeländer. Forskares rörlighet är inte bara avgörande för forskarnas karriärutveckling utan också för att dela och överföra kunskap mellan länder och sektorer och för att säkerställa att innovativ spetsforskning inom olika ämnesområden gynnas av engagerade och kompetenta forskare liksom av ökade ekonomiska resurser.

23. Under Kapacitet bör användningen och utvecklingen av forskningsinfrastrukturer optimeras; små och medelstora företags innovativa kapacitet och deras förmåga att dra nytta av forskningen bör stärkas; utvecklingen av regionala forskningsdrivna kluster bör stödjas; forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden bör frigöras; vetenskap och samhälle bör närma sig varandra så att vetenskap och teknik kan integreras i det europeiska samhället på ett harmoniskt sätt; övergripande åtgärder bör vidtas för att stödja det internationella samarbetet.

24. Gemensamma forskningscentret har ett viktigt uppdrag i att tillhandahålla ett kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av EU:s politik. GFC bör ges kontinuerligt stöd så att det kan fungera som EU:s referenscenter för vetenskap och teknik och vara oberoende av privata och nationella intressen .

25. Kommissionen har vid flera tillfällen bekräftat att regionerna har en viktig uppgift i genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet [7] .

26. Sjunde ramprogrammet kompletterar de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för genomförandet av Lissabonmålen, parallellt med framför allt de som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, sysselsättning och miljö.

27. Den verksamhet med inriktning på innovation och små och medelstora företag som skall stödjas inom detta ramprogram bör komplettera verksamhet som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

28. Deltagandet i verksamheten under detta ramprogram bör underlättas genom offentliggörande av all relevant information som skall göras tillgänglig i rätt tid och på ett användarvänligt sätt för alla potentiella deltagare.

29. Med tanke på det breda stödet för en utökad räckvidd för ramprogrammets åtgärder, den hävstångseffekt som ramprogrammet har på nationella och privata investeringar, behovet av att göra det möjligt för gemenskapen att anta nya vetenskapliga och tekniska utmaningar och till fullo utnyttja sina forskares potential utan någon form av diskriminering, den avgörande roll som gemenskapsstödet har för att göra det europeiska forskningssystemet mer ändamålsenligt och effektivt samt bidraget av ett utökat sjunde ramprogram när det gäller ansträngningarna för att hitta lösningar på problemen med klimatförändring och hållbarhet, EU-befolkningens hälsa och stärkandet av Lissabonstrategin är behovet av att progressivt höja fördubbla EU:s forskningsbudget angeläget[8].

30. Med tanke på översynen efter halva tiden av användningen av nya instrument i sjätte ramprogrammet och femårsutvärderingen av ramprogrammet har ett nytt tillvägagångssätt utformats som bör göra det möjligt att lättare, effektivare och på ett mer flexibelt sätt uppnå de politiska målen för EU:s forskningspolitik. I detta syfte bör ett mindre antal enklare ”finansieringsmetoder” med större flexibilitet och frihet användas för stöd till de olika åtgärderna, var för sig eller tillsammans, och större självständighet i förvaltningen beviljas deltagarna.

31. Eftersom målet för de åtgärder som i enlighet med artikel 163 i fördraget skall vidtas för att bidra till inrättandet av ett kunskapssamhälle och en kunskapsbaserad ekonomi i Europa inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta sjunde ramprogram inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

32. Genomförandet av sjätte ramprogrammet kan leda till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget.

33. Gemenskapen har ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet, och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att till fullo utnyttja fördelarna med internationaliseringen av FoU, att bidra till produktionen av globala allmänna nyttigheter och att ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarvärlden.

34. Det finns redan omfattande vetenskapliga kunskaper som drastiskt skulle kunna förbättra livet för de människor som lever i utvecklingsländerna. Ramprogrammet kommer, där så är möjligt, att bidra till att millennieutvecklingsmålen uppfylls till 2010.

35. Sjunde ramprogrammet bör bidra till att främja tillväxt, hållbar utveckling och miljöskydd.

36. All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta ramprogram bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som ingår i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik beaktas och kommer att beaktas i alla programskeden. Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning, ärftliga förändringar av människors arvsmassa[9] eller till produktion av mänskliga embryon enbart för produktion av stamceller bör inte stödjas inom ramen för detta program. Forskning på mänskliga stamceller får finansieras under detta ramprogram beroende både på innehållet i förslaget och den rättsliga ramen i den eller de inblandade medlemsstaterna .

37. Inom ramen för sjunde ramprogrammet kommer man att beakta kvinnors roll inom vetenskap och forskning att aktivt främjas genom lämpliga åtgärder i syfte att uppmuntra fler att engagera sig på detta område och öka deras aktiva roll i forskningen.

38. I denna rättsakt fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet.

39. Lämpliga åtgärder som står i proportion till Europeiska gemenskapernas finansiella intressen bör även vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[10], (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[11] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[12].

40. Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av sjunde ramprogrammet, så att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och samtidigt se till att programmets rättssäkerhet och tillgänglighet är hög för samtliga deltagare. Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och kraven på förenkling och bättre lagstiftning bör efterlevas. Förenklingen av förfarandena för genomförandet av sjunde ramprogrammet kommer att bidra till att flexibla genomförandeåtgärder ingår i reglerna för deltagande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antagande Inrättande av ramprogrammet

Ramprogrammet för gemenskapens verksamhet inom området forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, nedan kallat ”sjunde ramprogrammet”, antas upprättas härmed för perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

Artikel 2

Mål och verksamhet

41. Stöd från sjunde ramprogrammet skall utgå för de verksamheter som anges i punkterna 2–5. Målen och huvudlinjerna för dessa verksamheter anges i bilaga I.

42. Samarbete: Stöd ges till all forskning som genomförs inom ramen för gränsöverskridande samarbete på följande temaområden:

43. Hälsa

44. Livsmedel, jordbruk och bioteknik

45. Informations- och kommunikationsteknik

46. Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

47. Energi

48. Miljö (inbegripet klimatförändringar)

49. Transport (inbegripet flygteknik)

50. Samhällsvetenskap och humaniora

51. Säkerhets- och rymdforskning

52. Idéer: Stöd ges till ”forskarstyrd” forskning som utförs inom alla områden av enskilda nationella eller gränsöverskridande forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå.

53. Människor: Kvantitativ och kvalitativ förstärkning av den mänskliga potentialen för forskning och teknik i Europa samt främjande av rörligheten.

54. Kapacitet: Stöd till nyckelaspekterna av europeisk forsknings- och innovationskapacitet som t.ex. forskningsinfrastruktur; regionala forskningsstyrda kluster; utveckling av hela forskningspotentialen i gemenskapens konvergensregioner och yttersta randområden; forskning till förmån för små och medelstora företag; frågor i samband med vetenskapen i samhället; stöd för en samstämmig politisk utveckling; övergripande internationellt samarbete.

55. Stöd från sjunde ramprogrammet skall även utgå för de icke-nukleära direkta vetenskapliga och tekniska åtgärder som genomförs av Gemensamma forskningscentret (GFC) enligt definitionen i bilaga I.

Artikel 3

Sjunde ramprogrammet skall genomföras med hjälp av särskilda program. I dessa program skall det fastställas exakta mål samt närmare villkor för genomförandet.

Artikel 4

Högsta totalbelopp och fördelning av anslaget på respektive program

1. Det högsta totalbeloppet för gemenskapens finansiella deltagande i sjunde ramprogrammet skall uppgå till 50 52172726 miljoner euro. Detta belopp skall fördelas på de verksamheter och åtgärder som avses i artikel 2.2–2.6 enligt följande (miljoner euro):

Samarbete | 32 29244432 |

Idéer | 7 46011862 |

Människor | 4 7277129 |

Kapacitet | 4 2917486 |

Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder | 1 7511817 |

2. Den preliminära fördelningen mellan temaområdena för varje verksamhet som avses i punkt 1 fastställs i bilaga II.

3. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i detta ramprogram fastställs i bilaga III. Ovan nämnda belopp kan ändras vid översynen av budgetplanen för den period som omfattar detta ramprogram.

Artikel 5

Skydd av gemenskapernas finansiella intressen

För de gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta beslut skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 gälla för varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapslagstiftningen, inbegripet överträdelser av en på grundval av programmet fastställd kontraktsskyldighet, som är resultatet av en ekonomisk aktörs handling eller underlåtenhet, och som genom en omotiverad utgift har eller skulle kunna ha en negativ effekt på gemenskapernas allmänna budget eller på budgetar som de förvaltar.

Artikel 6

56. All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

57. Följande forskningsområden skall inte finansieras inom ramprogrammet:

58. Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

59. Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga[13].

60. Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor.

61. Forskning på mänskliga stamceller, både från vuxna och från embryon, får finansieras beroende både på innehållet i förslaget och på den rättsliga ramen i den eller de inblandade medlemsstaterna.Ansökningar om finansiering av forskning på mänskliga embryonala stamceller skall, i förekommande fall, innehålla detaljerade uppgifter om de åtgärder för tillståndsgivning och kontroll som skall vidtas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och om de etiska godkännanden som ges.När det gäller att skapa mänskliga embryonala stamceller skall strikt tillståndsgivning och kontroll, i enlighet med den rättsliga ramen i den eller de inblandade medlemsstaterna, tillämpas för institutioner, organisationer och forskare.

62. En översyn av de forskningsområden som räknas upp i andra stycket skall göras för programmets andra fas (2010-2013) mot bakgrund av vetenskapliga framsteg.

Artikel 7

Övervakning, bedömning och översyn

63. Kommissionen skall kontinuerligt och systematiskt övervaka genomförandet av ramprogrammet och de särskilda programmen och regelbundet rapportera om och sprida resultaten av denna övervakning.

64. Kommissionen skall, biträdd av externa experter, senast 2010 göra en preliminär faktabaserad utvärdering av detta ramprogram och de särskilda programmen, med utgångspunkt i efterhandsutvärderingen av sjätte ramprogrammet. Utvärderingen skall omfatta den pågående forskningsverksamhetens kvalitet, samt kvaliteten på genomförandet och ledningen, och framstegen med att uppnå de fastställda målen.Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén tillsammans med sina kommentarer och, i förekommande fall, förslag till anpassning av detta ramprogram.Den preliminära utvärderingen skall föregås av en lägesrapport, så snart tillräckligt med uppgifter finns tillgängliga, med de första resultaten om hur effektiva de nya åtgärder som inleds inom sjunde ramprogrammet är och om insatserna för förenkling.

65. Två år efter det att detta ramprogram har avslutats skall kommissionen låta oberoende experter göra en extern utvärdering av dess logiska grund, genomförande och resultat.Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna slutsatserna från denna utvärdering åtföljda av de iakttagelser som gjorts.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

[…]

BILAGA I

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR TEMAN OCH VERKSAMHETER

Sjunde ramprogrammet skall genomföras i syfte att uppnå de allmänna målen i artikel 163 [14] i fördraget att stärka industrins konkurrensförmåga och fylla behoven av forskning inom annan gemenskapspolitik, och därigenom bidra till inrättandet av ett kunskapsbaserat samhälle grundat på det europeiska området för forskningsverksamhet och komplettera verksamheten på nationell och regional nivå . Det skall stärka främja spetskompetensen inom vetenskaplig och teknisk forskning , teknisk utveckling och demonstration genom de fyra programmen samarbete, idéer, människor och kapacitet.

I SAMARBETE

I denna del av sjunde ramprogrammet kommer stöd att ges till gränsöverskridande samarbete i olika former oavsett omfattning i och utanför EU inom ett antal temaområden. Dessa motsvarar huvudområden för utvecklingen av kunskap och teknik där den forskning med högst kvalitet måste stödjas och stärkas för att Europas sociala, ekonomiska, miljömässiga och industriella utmaningar skall kunna hanteras. Denna insats kommer till större delen att inriktas på att stärka industrins konkurrenskraft med en forskningsagenda som återspeglar användarnas behov i hela Europa.

Det övergripande målet är att bidra till en hållbar utveckling.

Följande nio teman omfattas av EU-åtgärder:

66. Hälsa

67. Livsmedel, jordbruk och bioteknik

68. Informations- och kommunikationsteknik

69. Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

70. Energi

71. Miljö (inbegripet klimatförändringar)

72. Transport (inbegripet flygteknik)

73. Samhällsvetenskap och humaniora

74. Säkerhets- och rymdforskning

Dessa teman är brett definierade på en relativt hög nivå så att de kan anpassas till ändrade behov och möjligheter som kan uppkomma under sjunde ramprogrammets löptid. För vart och ett av dem har ett antal verksamheter fastställts som anger huvudlinjerna för gemenskapsstöd. Dessa har fastställts på grundval av hur de bidrar till att uppnå EU:s gemenskapsmål, inbegripet övergången till ett kunskapssamhälle, relevant europeisk forskningspotential och mervärdet av stödet på EU-nivå gemenskapsstöd till dessa områden.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att säkerställa en effektiv samordning mellan temaområdena och åt prioriterade temaövergripande vetenskapliga områden, som t.ex. marin vetenskap och teknik.

Tvärvetenskaplig verksamhet kommer att uppmuntras genom gemensamma temaöverskridande arbetssätt för frågor inom forskning och teknik som är relevanta för mer än ett tema, och gemensamma ansökningsomgångar kommer att utgöra en viktig temaöverskridande samarbetsform.

När det gäller områden av framför allt industriell betydelse har ämnena fastställts på grundval av bl.a. det arbete som utförts inom olika europeiska teknikplattformar som inrättats på områden där Europas konkurrenskraft, ekonomiska tillväxt och välfärd är beroende av betydande framsteg inom forskning och teknik på medellång till lång sikt. Inom europeiska teknikplattformar samlas berörda parter för att under ledning av näringslivet fastställa och genomföra en strategisk forskningsagenda. Detta ramprogram kommer att bidra till att förverkliga dessa strategiska forskningsagendor i de fall dessa medför ett verkligt europeiskt mervärde. Europeiska teknikplattformar kan ha betydelse när det gäller att underlätta industrins deltagande i forskningsprojekt som är relevant för den.

De nio temaområdena omfattar också sådan forskning som krävs för att underbygga utformningen, genomförandet och utvärderingen av EU:s gemenskapspolitiken, t.ex. på följande områden: hälsa, säkerhet, konsumentskydd, energi, miljö, utvecklingsbistånd, fiske, maritima frågor, jordbruk, djurskydd, transport, utbildning, sysselsättning, socialpolitik, sammanhållning samt upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa rättsliga och inrikes frågor liksom även standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt som kan bidra till ökad kompatibilitet och till att förbättra kvaliteten på standarder och genomförandet av dem.

Inom varje tema kommer man, utöver dessa verksamheter, att på ett öppet och flexibelt sätt behandla två typer av möjligheter:

- Framväxande behovFramtida och framväxande teknik : Genom särskilt stöd till spontana förslag till forskningsprojekt, inklusive genom gemensamma ansökningsomgångar, stödja sådan forskning som syftar till att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter på ett bestämt område och/eller kombinationen av ett sådant område med andra relevanta områden och ämnen; att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ för färdplaner för forskning, med syfte att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter på ett bestämt område eller i gränslandet mellan flera ämnesområden, i synnerhet sådana som är förknippade med utsikter till betydande genombrott; adekvat samordning med de verksamheter som genomförs enligt programmet Idéer kommer att garanteras för att undvika överlappning och säkerställa en optimal användning av finansieringen.

- Oförutsedda politiska behov: För att reagera på ett flexibelt sätt på nya politiska behov som uppkommer under ramprogrammets löptid, t.ex. utveckling eller händelser som inte kunnat förutses och som kräver snabba reaktioner som t.ex. nya epidemier, nya problem avseende livsmedelssäkerhet eller insatser i samband med naturkatastrofer.

Europeiska forskningsåtgärder medför ett betydande mervärde i form av spridning och överföring av kunskap, och åtgärder kommer att vidtas för att öka användningen av resultaten inom industrin, bland beslutsfattare och i samhället. Inom För att förbättra spridningen och användningen av resultaten av forskningen i EU skall spridningen av kunskap och överföringen av resultat, även till beslutsfattare, stödjas på alla temaområden kommer spridning av kunskap att utgöra en väsentlig uppgift (med lämpliga begränsningar i fråga om ämnet säkerhet på grund av verksamheternas konfidentiella natur), bl.a. genom finansiering av nätverksinitiativ, seminarier och evenemang, stöd från externa experter samt genom informationstjänster och elektroniska tjänster, i synnerhet CORDIS.

Komplementaritet och synergi mellan detta program och andra gemenskapsprogram kommer att säkerställas. Åtgärder till stöd för innovationer kommer att genomföras inom ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa att små och medelstora företag[15], särskilt de kunskapsintensiva, på lämpligt sätt deltar i det gränsöverskridande samarbetet. Konkreta åtgärder, bl.a. stödåtgärder för att underlätta små och medelstora företags deltagande, kommer att vidtas under hela programdelen ”samarbete” inom ramen för varje temaområde, vilka kommer att åtföljas av en kvantitativ och kvalitativ övervakning. Stöd kommer även att ges för initiativ till dialoger om vetenskapliga frågor och forskningsresultat med allmänheten, i så vid bemärkelse som möjligt, utanför forskarvärlden och på området vetenskaplig kommunikation och utbildning; civilsamhällets organisationer eller nätverk där sådana organisationer ingår bör, där så är lämpligt, också engageras. Etiska principer och jämställdhetsaspekter beaktas. Integreringen av genusperspektivet och jämställdhet kommer att behandlas på alla forskningsområden.

För att den europeiska forskningens konkurrenskraft skall kunna höjas krävs att den potential som finns inom hela det europeiska området för forskningsverksamhet frigörs fullt ut. Projekten kommer därför att syfta till vetenskaplig excellens. De skall också befrämja utvecklingen av ett verkligt europeiskt område för forskningsverksamhet genom att konsortier med bred bas upprättas och möjligheterna till bästa möjliga utnyttjande av mänskliga och finansiella resurser utforskas.

Inom alla dessa teman kommer stöd att ges för gränsöverskridande samarbete genom följande:

- Forskningssamverkan

- Gemensamma teknikinitiativ

- Samordning av forskningsprogram

- Internationellt samarbete

Forskningssamverkan

Forskningssamverkan kommer att utgöra huvuddelen av och kärnan i EU:s gemenskapens forskningsfinansiering. Syftet är att, inom huvudområdena för kunskapsutveckling, upprätta forskningsprojekt och forskningsnätverk av högsta kvalitet som skall kunna locka forskare och investeringar från Europa och resten av världen.

Detta kommer att genomföras genom stöd till forskningssamverkan med hjälp av en rad olika finansieringssystem, t.ex. samarbetsprojekt, expertnätverk samt samordnings- och stödåtgärder (se bilaga III).

Gemensamma teknikinitiativ

I ett mycket begränsat antal fall skulle det på grund av FoTU-målets omfattning och storleken på de berörda resurserna kunna finnas anledning att upprätta långsiktiga offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ. Detta nya angreppssätt, som framför allt bygger på åtgärder som utarbetats av Dessa initiativ bygger framför allt på arbetet inom europeiska teknikplattformar och kommer att omfattar en eller ett litet antal utvalda aspekter av forskningen på det område som initiativet täcker. Initiativen kombinerar investeringar från den privata sektorn och nationella och europeiska allmänna medel, inbegripet bidrag från ramprogrammet för forskning och lånemedel från Europeiska investeringsbanken. Sådana gemensamma företag skall genomföras på grundval av artikel 171 i fördraget och omfattas av beslut var för sig; de skall kombinera offentliga och privata medel, vilka kan inbegripa lånemedel från EIB, finansierade bland annat genom finansieringsfaciliteten med riskdelning, där så är lämpligt. (detta kan innebära att ett gemensamt företag startas) eller på grundval av beslut om särskilda program enligt artikel 166 i fördraget.

Möjliga gemensamma teknikinitiativ kommer att bestämmas på ett öppet och översiktligt sätt på grundval av en utvärdering med bl.a. följande kriterier:

- Mervärdet av europeiskt stöd mätt i form av spetskompetens.

- Förekomsten av ett verkligt samhällsbehov och en verklig samhällsnytta.

- De befintliga instrumenten klarar inte att uppnå målet.

- Hur omfattande effekterna är på industriell konkurrenskraft och tillväxt.

- Hur omfattande och tydligt målet och de förväntade resultaten definieras som eftersträvas.

- Hur starkt näringslivets engagemang är i fråga om finansiering och resurser.

- Hur omfattande effekterna är på industriell konkurrenskraft och tillväxt.

- Vilken betydelse insatsen har för allmänna politiska mål.

- Vilken kapacitet som finns att dra till sig ytterligare nationellt stöd och nu ocheller i framtiden uppbåda medel från industrin.

- De befintliga instrumenten klarar inte att uppnå målet.

De gemensamma teknikinitiativen måste definieras tydligt, i synnerhet avseende följande aspekter:

- Finansiella åtaganden.

- Varaktighet för deltagarnas engagemang.

- Bestämmelser för kontraktets ingående och avslutande.

- Immateriella rättigheter.

Med tanke på de gemensamma teknikinitiativens stora räckvidd och särskilda komplexitet kommer stora ansträngningar att göras för att säkerställa att de fungerar på ett öppet sätt i linje med principerna om excellens. All tilldelning av gemenskapsmedel genom de gemensamma teknikinitiativen kommer att ske på grundval av ramprogrammets principer om excellens och öppenhet. Särskild uppmärksamhet ägnas den övergripande samstämmigheten och samordningen mellan gemensamma teknikinitiativ och nationella program och projekt inom samma områden med iakttagande av deras nuvarande förfaranden för genomförande. Vid genomförandet av dem bör hänsyn tas till små och medelstora företag och till möjligheterna till tekniköverföring liksom till behovet av att föregripa utbildningsbehov för att målen med dem skall kunna uppfyllas, samt att säkerställa att deltagandet i projekten står öppet för ett stort antal deltagare i hela Europa, särskilt små och medelstora företag. Dessutom kan erfarenheterna från Eureka-kluster vara relevanta för gemensamma teknikinitiativ på intilliggande områden.

Samordning av forskningsprogram som inte finansieras av gemenskapen

För åtgärder inom detta område används framför allt två verktyg, nämligen ERA-NET och gemenskapens deltagande i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram (artikel 169 i fördraget). Åtgärden kan omfatta ämnen som inte är direkt kopplade till de nio temaområdena under förutsättning att de ger tillräckligt europeiskt mervärde för EU. Åtgärden kommer också att användas för att förbättra komplementariteten och synergin mellan ramprogrammet och verksamhet som genomförs inom ramen för mellanstatliga strukturer som t.ex. Eureka och COST[16].

Med ERA-NET kommer samordningen av nationell och regional forskningsverksamhet att utvecklas och stärkas genom följande:

- En ram för aktörer som genomför offentliga forskningsprogram tillhandahålls i syfte att förbättra samordningen av deras verksamheter. Detta kommer att inbegripa stöd för nya ERA-NET samt för breddning och fördjupning av tillämpningsområdet för befintliga ERA-NET, t.ex. genom att deras partnerskap utvidgas och genom att deras program ömsesidigt öppnas. I lämpliga fall skulle ERA-NET kunna användas för samordning av program mellan europeiska regioner och små och medelstora medlemsstater för att möjliggöra samarbete mellan dem och storskaliga initiativ.

- I ett begränsat antal fall ges ytterligare finansiellt stöd från EU gemenskapsstöd till de deltagare som förenar sina resurser upprättar en gemensam fond för gemensamma ansökningsomgångar för sina respektive nationella och regionala program (”ERA-NET PLUS”).

Gemenskapens deltagande i forskningsprogram som genomförs gemensamt på grundval av artikel 169 är särskilt relevant för europeiskt samarbete i stor skala ”med variabel geometri” mellan medlemsstater med gemensamma behov och/eller intressen. I klart angivna fall kommer sådana artikel 169-initiativ att inledas på områden som skall fastställas i nära samarbete med medlemsstaterna, inbegripet eventuellt samarbete med mellanstatliga program, på grundval av följande kriterier:

- Relevans för EU:s gemenskapsmål.

- En klar definition av det mål som eftersträvas och dess relevans för detta ramprograms mål.

- En befintlig grund (nationella forskningsprogram som redan finns eller planeras).

- Mervärdet för Europa.

- En kritisk massa med avseende på berörda programs storlek och antal och hur väl de verksamheter som omfattas överensstämmer.

- Huruvida artikel 169 är det lämpligaste medlet för att uppnå målen.

Internationellt samarbete

Åtgärderna för internationellt samarbete skall innebära ett klart definierat europeiskt mervärde och kommer i denna del av ramprogrammet att vara följande:

- Att öppna alla verksamheter som genomförs inom temaområdena för forskare och forskningsinstitutioner från alla tredjeländer, med begränsningar i fråga om ämnet säkerhet, och en ordentlig ansträngning för att uppmuntra dem att utnyttja detta tillfälle.

- Särskilda samarbetsåtgärder inom varje temaområde avsedda för tredjeländer när det finns ett gemensamt intresse av samarbete kring särskilda ämnen, vilka skall väljas på grundval av respektive lands vetenskapliga och tekniska nivå och behov. Dessa åtgärder är nära förknippade med de bilaterala samarbetsavtalen eller multilaterala dialogerna mellan EU och dessa länder eller grupper av länder och kommer att fungera som prioriterade verktyg för genomförandet av samarbetet mellan EU och dessa länder. Åtgärderna omfattar framför allt Förutom att områdena är av gemensamt intresse omfattar de även följande: åtgärder med syfte att stärka forskningskapaciteten i kandidatländer och i grannländer; och samverkan inriktad på utvecklingsländer och tillväxtländer, med fokus på deras särskilda behov på områden som hälsa, jordbruk, fiske och miljö, genomförd under finansiella villkor som är anpassade till deras förmåga.

Denna del av ramprogrammet omfattar det internationella samarbetet på varje temaområde och mellan teman. Det kommer att genomföras i samarbete med åtgärder enligt delarna människor och kapacitet i ramprogrammet.

TEMAN

1. Hälsa

Syfte

Att förbättra de europeiska medborgarnas hälsa och, öka konkurrenskraften och höja den innovativa kapaciteten för europeiska hälsorelaterade industrier och företag, och samtidigt ta itu med globala hälsofrågor, däribland framväxande epidemier. Betoningen kommer att ligga på överbryggande forskning (att omsätta grundforskningsresultat i kliniska tillämpningar, inbegripet vetenskaplig validering av experimentella resultat ), utveckling och validering av nya terapier, hälsofrämjande och förebyggande metoder, inbegripet främjande av ett åldrande med hälsan i behåll , diagnosverktyg och medicin teknik samt system för hållbar och effektiv hälsovård.

Bakgrund

Kartläggningen av människans arvsmassa och de framsteg som nyligen gjorts inom den postgenomiska forskningen har revolutionerat forskningen om människors hälsa och sjukdomar. För att integrera de stora mängderna data och förstå de underliggande biologiska processerna samt utveckla nyckelteknik för den hälsorelaterade bioindustrin i syfte att utveckla kunskap och interventionskapacitet krävs kritiska massor av olika typer av expertkunskap och resurser som inte är tillgängliga på nationell nivå.

De betydande framsteg inom den överbryggande hälsoforskningen, som är nödvändig för att garantera att den biomedicinska forskningen ger praktiska resultat och högre livskvalitet, förutsätter också tvärvetenskapliga och alleuropeiska metoder där olika berörda parter ingår. Med hjälp av sådana metoder kan Europa bidra på ett mer effektivt sätt till internationella insatser i kampen mot sjukdomar av betydelse på global nivå.

För klinisk forskning om många sjukdomar (t.ex. cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, smittsamma sjukdomar, mentala och neurologiska sjukdomar, framför allt de som är förknippade med åldrandet som t.ex. Alzheimers sjukdom och Parkinsons sjukdom) krävs internationella multicenterprövningar för att ett tillräckligt antal patienter skall kunna undersökas på kort tid. För epidemiologisk forskning krävs många olika befolkningsgrupper och internationella nätverk för att uppnå betydande slutsatser. Utvecklingen av ny diagnostik och behandling för sällsynta störningar, samt epidemiologisk forskning om dessa störningar kräver också metoder där många länder är inblandade för att antalet patienter i varje studie skall kunna höjas. Hälsopolitiskt styrd forskning på europeisk nivå gör det också möjligt att jämföra modeller, system, data och patientmaterial som finns i nationella databaser och biobanker.

En stark EU-baserad biomedicinsk forskning kommer att bidra till att stärka konkurrenskraften för den medicinska biotekniken, medicintekniken och läkemedelsindustrin i Europa. EU:s samarbete med utvecklingsländer kommer att göra det möjligt för dessa länder att utveckla forskningskapacitet. EU måste också spela en aktiv roll för att skapa en miljö som gynnar innovation inom den offentliga sektorn och läkemedelssektorn , där verksamheten är inriktad på folkhälsobehov , i synnerhet för att maximera framgångarna inom den kliniska forskningen. Forskningsbaserade små och medelstora företag är de huvudsakliga ekonomiska drivkrafterna för den industri som är verksam inom medicinsk bioteknik och medicinteknik. Även om det nu finns fler bioteknikföretag i Europa än i USA är de flesta små och mindre utvecklade än sina konkurrenter. Offentliga-privata forskningsinsatser på EU-nivå kommer att underlätta utvecklingen av dessa. EU-forskningen kommer också att bidra till utvecklingen av nya normer och standarder för skapandet av en lämplig rättslig ram för ny medicinteknik (t.ex. regenerativ medicin). Europeisk forskning och innovation på området alternativa försöksmetoder, särskilt metoder där inte djur används, kommer att säkra en ledande ställning globalt när det gäller att bemöta allmänhetens och intressenternas oro över den fortsatta användningen av djur i biomedicinsk forskning, och skulle dessutom kunna skapa en marknad för vissa delar av industrin.

De verksamheter som kommer att omfattas beskrivs nedan, inbegripet forskning som är avgörande för politiska krav. Två fFrågor av strategisk betydelse, barns hälsa och den åldrande befolkningens hälsa kommer att ägnas särskild uppmärksamhet, ingår i alla verksamheter. Långsiktiga forskningsagendor t.ex. de som fastställts inom europeiska teknikplattformar, t.ex. den om innovativa läkemedel, kommer att få stöd där så är lämpligt. Som komplement till dessa och för att reagera på nya strategiska behov kan ytterligare åtgärder stödjas, t.ex. i fråga om hälsopolitiska frågor och hälsa och säkerhet i arbetet.

Etiska, rättsliga och socioekonomiska frågor kommer att beaktas inom var och en av följande verksamheter.

Verksamheter

- Bioteknik, generiska verktyg och medicin teknik för människors hälsa

- Forskning med hög kapacitet . Att katalysera försök som utförs inom genomisk, postgenomisk och biomedicinsk forskning genom att förbättra dataframställning, standardisering, insamling och analys.

- Spårning, diagnos och övervakning. Tonvikten ligger på icke-invasiva metoder eller metoder som är så lite invasiva som möjligt.

- Förutsäga terapiers lämplighet, säkerhet och effektivitet. Att utveckla och validera biologiska markörer, in vivo- och in vitrometoder och -modeller, inbegripet simulering och farmakogenomik, mål- och resultatinriktade metoder och alternativ till djurförsök.

- Innovativa terapeutiska metoder och interventioner. Att forska inom, konsolidera och säkerställa den fortsatta utvecklingen av avancerad terapi och teknik, som kan tillämpas på många sjukdomar och störningar, exempelvis nya terapeutiska verktyg för regenerativ medicin.

- Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa

- Integrering av biologiska data och processer – storskalig datainsamling, systembiologi (inbegripet modellering av komplexa system) . Att generera och analysera den stora mängd data som krävs för att bättre förstå de komplexa regleringsnät med tusentals gener och genprodukter som styr viktiga biologiska processer i alla relevanta organismer och på alla organisationsnivåer.

- Forskning om hjärnan och därmed relaterade sjukdomar, människans utveckling och åldrande. Att undersöka processen för ett åldrande med hälsan i behåll och hur gener och miljö interagerar med hjärnverksamheten, både under normala förhållanden och i samband med hjärnsjukdomar och relevanta åldersrelaterade sjukdomar (t.ex. demens).

- Överbryggande forskning om infektionssjukdomar. Forskning om antimikrobiell läkemedelsresistens, det globala hot som utgörs av hiv/aids, inbegripet samtidig infektion med hepatit C, malaria och tuberkulos samt potentiella nya och på nytt framväxande epidemier (t.ex. sars och högpatogen influensa).

- Överbryggande forskning om stora sjukdomar – cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes/fetma; sällsynta sjukdomar; andra kroniska sjukdomar, bland annat reumatiska sjukdomar (t.ex. osteoartrit). Att utveckla patientorienterade strategier från förebyggande till diagnos med särskild tonvikt på och behandling, inbegripet klinisk forskning.

- Optimering av hälsovården för Europas medborgare

- Omsättning av kliniska resultat forskning i klinisk praxis . Att förstå skapa en kunskapsbas med tanke på kliniskt beslutsfattande och hur resultaten av klinisk forskning skall omsättas i klinisk praxis, i synnerhet med hänsyn till patientsäkerhet och bättre läkemedelsanvändning (inbegripet en del aspekter som rör säkerhetsövervakning av läkemedel och vetenskapligt testade komplementära och alternativa mediciner) samt barns, kvinnors och äldre personers särskilda situation.

- Kvalitet, effektivitet och solidaritet inom hälsovården, inbegripet hälsovårdssystem i omvandling. Att omsätta effektiva åtgärder i ledningsbeslut, att bedöma kostnaden, effektiviteten och fördelarna av olika ingrepp, även i fråga om patientsäkerhet, att fastställa behoven av och villkoren för att garantera ett adekvat tillhandahållande av mänskliga resurser, att analysera faktorer som påverkar människors lika möjligheter att få tillgång till hälsovård av hög kvalitet (även för mindre gynnade grupper), inbegripet analyser av förändringar i befolkningen (t.ex. åldrande, rörlighet och migration samt byte av arbetsplats).

- Förbättrat sjukdomsförebyggande och bättre läkemedelsanvändning. Att ta fram effektiva åtgärder för folkhälsan och ta itu med allmänna faktorer som påverkar hälsan (t.ex. stress, kost, livsstil eller miljöfaktorer och deras samverkan med medicinering). Att kartlägga framgångsrika åtgärder inom olika hälsovårdsmiljöer i syfte att förbättra ordinationen av läkemedel och få patienterna att använda läkemedel på ett bättre sätt (inbegripet aspekter som rör läkemedelsövervakning och hur olika läkemedel samverkar).

- Lämplig användning av nya hälsoterapier och ny hälsoteknik. Bedömning av säkerhet och effektivitet på lång sikt samt övervakning av användningen av ny medicinteknik (även utrustning) i stor skala och av avancerade terapiformer, för säkerställande av en hög skyddsnivå och andra fördelar för folkhälsan.

2. Livsmedel, jordbruk och bioteknik

Syfte

Att skapa en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi [17] där vetenskap, näringsliv och andra berörda parter sammanförs för att dra nytta av nya och framväxande forskningsmöjligheter med inriktning på sociala, miljömässiga och ekonomiska utmaningar: den växande efterfrågan på säkrare och hälsosammare livsmedel av högre kvalitet och på hållbar användning och produktion av förnybara bioresurser, den ökande risken för epizoiska och zoonotiska sjukdomar och livsmedelsrelaterade störningar; hoten mot en hållbar och säker jordbruks- , vattenbruks- och fiskeriproduktion, även sådana som orsakas av till följd av framför allt klimatförändring, samt den växande efterfrågan på livsmedel av hög kvalitet som producerats med hänsyn till djurskydd, och landsbygds- och kustrelaterade aspekter och som svarar mot konsumenternas särskilda kostbehov .

Bakgrund

Innovationer och kunskapsutveckling avseende hållbar förvaltning, produktion och användning av biologiska resurser (mikroorganismer, växter och djur) kommer att skapa en grund för nya, hållbara, säkra, miljöeffektiva och konkurrenskraftiga produkter för industri vars verksamhet bygger på eller har anknytning till jordbruk, fiske, foder, livsmedel, hälsa eller skog. Detta kommer, i linje med den europeiska strategin om biovetenskap och bioteknik[18], att bidra till ökad konkurrenskraft för europeiska jordbruks-, bioteknik-, utsädes- och livsmedelsföretag, i synnerhet för högteknologiska små och medelstora företag, och samtidigt förbättra den sociala välfärden och välbefinnandet. Forskning om livsmedelssäkerhet och säkerhet i livsmedelskedjan, kostrelaterade sjukdomar, kostval och kostens och näringens inverkan på hälsan bidrar till att bekämpa kostrelaterade sjukdomar (t.ex. fetma och allergier) och infektionssjukdomar (t.ex. transmissibel spongiform encefalopati och fågelinfluensa). Denna forskning bidrar samtidigt i hög grad till genomförandet av befintliga, och utformningen av framtida, strategier och bestämmelser på områdena folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och konsumentskydd.

En styrka hos den europeiska industrin på dessa områden är dess mångfald och småskalighet, som ger många möjligheter, men som även kan medföra ett splittrat förhållningssätt till likartade problem. Det är bättre att gripa sig an dessa problem genom ökat samarbete och utbyte av sakkunskap, t.ex. i fråga om nya metoder, tekniker, processer och standarder som bygger på ändringar i EU- gemenskapslagstiftningen.

Flera europeiska teknikplattformar bidrar genom att fastställa gemensamma forskningsprioriteringar på områden som växtgenomik och bioteknik, skogsbruk och skogsbaserad industri, djurhälsa på global nivå, husdjursavel, livsmedel och industriell bioteknik. Forskningen kommer också att skapa den kunskapsbas som är nödvändig för att stödja följande områden[19]: den gemensamma jordbrukspolitiken, jordbruks- och handelsfrågor; bestämmelser om livsmedelssäkerhet, den europeiska skogsstrategin, djurhälsa, bekämpning av djursjukdomar samt djurskyddskrav i gemenskapen och reformen av den gemensamma fiskeripolitiken som syftar till att få till stånd en hållbar utveckling inom fiske och vattenbruk och säkra fisk och skaldjursprodukter. En flexibel mekanism för att reagera på behov av nya strategier är också förutsedd, i synnerhet med avseende på nya sociala eller ekonomiska trender.

Verksamheter

- Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer: Att möjliggöra forskning om teknik på t.ex. områdena genomik, proteomik, och metabolomik samt systembiologi, bioinformatik och konvergerande teknik för mikroorganismer, växter och djur, inbegripet ett hållbart utnyttjande av deras biologiska mångfald. För landbaserade biologiska resurser kommer tonvikten att läggas på följande: jordens bördighet; bättre grödor och produktionssystem, i hela deras mångfald, bl.a. ekologiskt jordbruk, program för kvalitetsproduktion samt övervakning och utvärdering av GMO:s inverkan på människan och miljön; växtskydd; hållbart, konkurrenskraftigt och multifunktionellt jordbruk samt skogsbruk; integrerad landsbygdsutveckling;. Ddjurhälsa[20] och djurskydd, djuravel och animalieproduktion, även forskning om vaccin och diagnostik; växtskydd; hållbart och konkurrenskraftigt fiske och vattenbruk; infektionssjukdomar hos djur, även epidemiologiska undersökningar, zoonoser och deras patogena mekanismer liksom sjukdomar kopplade till djurfoder; andra hot mot livsmedelsproduktionens hållbarhet och säkerhet, bland annat klimatförändringar; bortskaffande av animaliskt avfall på ett säkert sätt;. För biologiska resurser från vattenmiljöer kommer forskningen att stödja fiskets hållbarhet och konkurrenskraft, tillhandahålla den vetenskapliga och tekniska basen för fiskeriförvaltning och stödja en hållbar utveckling av vattenbruk, inbegripet djuravel och djurskydd. bevarande, förvaltning och utnyttjande av de levande akvatiska resurserna, uUtveckling av de verktyg som politiska beslutsfattare och andra aktörer inom t.ex. jordbruk, fiske och vattenbruk och landsbygdsutveckling behöver (metoder för landskapsvård, markanvändning osv.); socioekonomiska och etiska aspekter på produktionen.

- ”Från gaffel till gård”: Livsmedel, hälsa och välbefinnande: konsument-, samhälls-, kultur-, industri- och hälsoaspekter på livsmedel och foder, även beteendevetenskap och kognitionsvetenskap; näringslära, kostrelaterade sjukdomar och störningar, t.ex. fetma och allergier; positiva hälsoeffekter av vissa livsmedel och viss kosthållning; teknik för framställning av innovativa livsmedel och foder (inbegripet förpackning); bättre kvalitet och högre säkerhet när det gäller livsmedel, drycker och foder, både i kemiskt och mikrobiologiskt avseende; integritet i (och kontroll av) livsmedelskedjan; hur livsmedels- och foderkedjan påverkar och påverkas av miljön; hur livsmedelskedjan påverkas av och klarar de globala förändringarna; begreppet hela livsmedelskedjan (inklusive fisk och skaldjur); spårbarhet.

- Biovetenskap och bioteknik för hållbara non-foodprodukter och -processer: bättre grödor och skogsresurser, råvaror, marina produkter och marin biomassa (inbegripet marina resurser) för energi, miljö och produkter med högt mervärde, t.ex. material och kemikalier samt nya jordbrukssystem, metoder för bioprocesser och bioraffinering; biokatalys, nya och förbättrade mikroorganismer och enzymer; skogsbruk och skogsbaserade produkter och processer; biologisk miljöåterställning och renare bearbetning, användning av jordbruksindustriavfall och biprodukter.

3. Informations- och kommunikationsteknik

Syfte

Stärka den europeiska industrins konkurrenskraft och skapa förutsättningar för Europa att behärska och utforma den framtida utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken (IKT) så att det europeiska samhällets och näringslivets krav uppfylls. Verksamheten skall stärka Europas vetenskapliga och tekniska bas och garantera en ledande ställning inom IKT på global nivå , bidra till att driva på och stimulera innovation och kreativitet i fråga om produkter, tjänster och processer genom användning av IKT och se till att framsteg inom IKT snabbt omvandlas till fördelar för Europas medborgare, näringsliv, industri och stater.

Bakgrund

Informations- och kommunikationstekniken är avgörande för Europas framtid och stärker genomförandet av Lissabonstrategin. Den har en katalysatoreffekt på tre viktiga områden: produktivitet och innovation, modernisering av offentliga tjänster och framsteg när det gäller vetenskap och teknik. Hälften av våra ekonomiers produktivitetsvinster beror på effekterna av IKT på produkter, tjänster och affärsprocesser. IKT är den viktigaste faktorn för att främja innovation och kreativitet och för att bemästra förändringar i värdekedjor inom olika industri- och tjänstesektorer. IKT är av avgörande betydelse för att man skall kunna möta den ökade efterfrågan på hälso- och sjukvård samt social omsorg, i synnerhet för personer med särskilda behov och den åldrande befolkningen, och modernisera tjänster på områden av allmänt intresse, t.ex. utbildning, kulturarv, social integration, sammanhållning, säkerhet, energi, transport och miljö, och öka tillgängligheten och öppenheten när det gäller styrelseformer och politiska processer. IKT har en viktig plats i FoTU-förvaltning och –kommunikation och har också en katalysatoreffekt för framstegen på andra områden inom vetenskap och teknik eftersom den förändrar sättet på vilket forskare bedriver sin forskning, samarbetar och finner nya vägar.

De ökande ekonomiska och samhälleliga kraven, den fortsatta integreringen av IKT och behoven av att flytta fram teknikens gränser och utveckla innovativa IKT-baserade produkter och tjänster med stort mervärde innebär ständigt nya uppgifter för forskningen. Att anpassa tekniken till människor och organisatoriska behov innebär att dölja teknikens komplexitet och visa upp efterfrågade funktioner, göra tekniken funktionell, mycket enkel att använda, tillgänglig och överkomlig till ett rimligt pris och att tillhandahålla nya IKT-baserade tillämpningar, lösningar och tjänster som är pålitliga, driftsäkra och anpassningsbara till användarnas miljöer och preferenser. Forskarna inom IKT drivs av efterfrågan på ”mer för mindre” och deltar i dag i en global kapplöpning inriktad på attför att kunna öka miniatyriseringen, på att behärska sammansmältningen av data-, kommunikations- och medieteknik, inbegripet ytterligare kompatibilitet mellan systemen, och sammansmältningen med andra relevanta vetenskaper och ämnesområden, och för att kunna på att bygga system som kan lära och utvecklas. Ur dessa olika insatser växer en ny teknikvåg fram. Forskningsverksamheten inom IKT kommer också att omfatta och bidra till en rad olika vetenskapliga och tekniska discipliner, inbegripet biologi, kemi och biovetenskap, psykologi, pedagogik, kognitions- och samhällsvetenskap samt humaniora.

IKT är en av de mest forskningsintensiva sektorerna. Forskningsinsatserna inom IKT, både offentliga och privata, motsvarar en tredjedel av de totala forskningsinsatserna i de stora ekonomierna. Även om Europa redan är industriellt och tekniskt ledande inom viktiga IKT-områden ligger man efter sina största konkurrenter när det gäller investeringar i IKT-forskning. Bara genom att på nytt och på ett mer intensivt sätt förena insatserna på europeisk nivå kan vi på bästa sätt utnyttja de möjligheter som framstegen inom IKT kan erbjuda.

Forskningsverksamheten inom IKT kommer att vara nära kopplad till politiska åtgärder för IKT-utveckling och med lagstiftningsåtgärder inom ramen för en allsidig och holistisk strategi. Prioriteringarna har fastställts efter omfattande samråd där bidrag inkommit från en rad europeiska teknikplattformar och initiativ inom näringslivet på områden som nanoelektronik, mikrosystem, inbyggda system, mobilkommunikation och trådlös kommunikation, elektroniska medier, fotonik, robotteknik och programvara, tjänster och gridteknik.

Verksamheter

Den roll som forskning om framtida och nya tekniker spelar är särskilt betydelsefull på detta område för att stödja spetsforskning inom centrala informations- och kommunikationstekniker och kombinationen av dessa med andra relevanta områden och ämnen; att främja idéer och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ för färdplaner för IKT-forskning, bl.a. utforskning av kvanteffekter, systemintegration och intelligenta system.

- Huvudsektorer inom IKT:

- Nanoelektronik, fotonik och integrerade mikro/nanosystem: driva fram gränserna för miniatyrisering, integrering, variation, lagring och täthet; öka prestanda och tillverkningsmöjligheter till lägre kostnader; underlätta inlemmandet av IKT i olika tillämpningar; gränssnitt; grundforskning som kräver att nya koncept utforskas.

- Allmänt utbredda kommunikationsnät med obegränsad kapacitet: allmän tillgång via heterogena nät – fasta, mobila, och trådlösa nät samt sändningsnät som sträcker sig från individnivå till regional och global nivå – som möjliggör skarvlös leverans av allt mer omfattande datamängder och tjänster oavsett tid och plats.

- Inbyggda system, databehandling och kontroll: kraftfulla, säkra och distribuerade, tillförlitliga och effektiva system och produkter för databehandling, lagring och kommunikation som är inbyggda i föremål och fysisk infrastruktur och som kan känna av, kontrollera och anpassa sig till sin miljö; driftskompatibilitet mellan diskreta och kontinuerliga system.

- Programvara, gridteknik, säkerhet och driftsäkerhet: dynamiska, anpassningsbara, funktionssäkra och pålitliga programvaror och tjänster, plattformar för programvaror och tjänster, komplexa system samt ny processarkitektur, även som hjälpfunktion. –

- Kunskapssystem, kognitiva system och system för inlärning: semantiska system; fånga och utnyttja kunskap som finns inbyggd i webb- och multimedieinnehåll; bio-inspirerade artificiella system som uppfattar, förstår, lär och utvecklas, och agerar självständigt; inlärning genom användarvänliga maskiner och genom människor på grundval av en ökad förståelse av människans uppfattningsförmåga.

- Simulering, visualisering, interaktion och blandade verkligheter: verktyg för innovativ design och kreativitet när det gäller produkter, tjänster och digitala medier och för naturlig, språkanpassad och kontextrik interaktion och kommunikation.

Nya perspektiv inom IKT som bygger på andra ämnesområden inom vetenskap och teknik, inbegripet insikter hämtade från fysik, bioteknik, material- och biovetenskap, matematik, för miniatyrisering av IKT-tillämpningar till storlekar som är kompatibla och interagerar med levande organismer, för förbättring av systemteknik och informationsbehandling och deras användarvänlighet och för modellering och simulering av den levande världen.

- Integrering av teknik:

- Individnivå: utrustning för personkommunikation och databehandling, tillbehör, ”wearables”, implantat; gränssnitt för dessa och sammankoppling av dem med tjänster och resurser.

- Hemmiljö: kommunikation, övervakning, kontroll, assistans; skarvlös kompatibilitet och användning av all utrustning; interaktiva digitala innehåll och tjänster.

- Robotsystem: avancerade autonoma system; kognition, kontroll, aktionsförmåga, naturlig interaktion och samarbete; miniatyrisering, humanoid teknik.

- Intelligent infrastruktur: verktyg som gör viktig infrastruktur mer effektiv och användarvänlig i vardagslivet , lättare att anpassa och underhålla, mer slitstark och mindre felkänslig.

- Forskning om tillämpningar:

- IKT för att anta samhällets utmaningar: nya system , material, strukturer, tekniker och tjänster på områden av samhällsintresse för förbättring av kvalitet, effektivitet, tillgång och täckning; användarvänliga tillämpningar, integrering av ny teknik och nya initiativ som t.ex. IT-stöd i boende.

- Hälsa: bättre förebyggande av sjukdomar och tillhandahållande av hälso- och sjukvård, tidig diagnos, behandling och individanpassning; autonomi, säkerhet, övervakning och rörlighet för patienterna; möjlighet till hälsoinformation för ny kunskap.

- Att förbättra integration och medverkan på lika villkor och förhindra digitala klyftor; tekniska hjälpmedel för äldre personer och personer med funktionshinder; design för alla.

- Mobilitet : intelligenta IKT-baserade transportsystem, fordon och intelligenta servicelösningar för turism som gör det möjligt för människor och varor att transporteras säkert, ekologiskt, bekvämt och effektivt.

- Till gagn för miljön , riskhantering och en hållbar utveckling, att förebygga eller minska sårbarheten och begränsa konsekvenserna av naturkatastrofer, industriolyckor och mänsklig verksamhet i samband med ekonomisk utveckling.

- För myndigheter : effektivitet, öppenhet och ansvarighet, för en offentlig förvaltning i världsklass och förbindelser med medborgare och näringsliv till stöd för demokratin, möjlighet till tillgång till information för alla.

- IKT för innehåll, kreativitet och personlig utveckling:

- Nya synsätt vad beträffar medier och nya former av innehåll, inbegripet underhållning; utveckling av interaktivt digitalt innehåll; rikare upplevelser hos användarna; kostnadseffektiv leverans av innehåll; förvaltning av digitala rättigheter; hybridmedier.

- Teknikunderstött lärande ; anpassningsbara och kontextrelaterade utbildningslösningar; aktivt lärande.

- IKT-baserade system för stöd avseende tillgången till och användningen av digitala kulturella och vetenskapliga resurser och tillgångar över tiden i en flerspråkig och mångkulturell miljö.

- IKT till stöd för näringsliv och industri:

- Nya former av dynamiska samverkande affärsprocesser i nätverk, ”digitala ekosystem”, framför allt för små och medelstora företag; optimerad, distribuerad arbetsorganisation och arbetsmiljöer kännetecknade av samarbete, exempelvis kunskapsspridning och interaktiva tjänster (t.ex. för turism).

- Tillverkning , inbegripet traditionell industri: snabb och anpassningsbar design, produktion och leverans av starkt kundanpassade varor; digital och virtuell produktion; verktyg för modellering, simulering, optimering och presentation; integrerade IKT-produkter i miniatyrformat.

- IKT för förtroende och tillit: identitetshantering; autentisering och tillståndsgivning; teknik för att öka skyddet av privatlivet; förvaltning av rättigheter och tillgångar; skydd mot digitala hot.

- Framtida och ny teknik: att stödja forskning vid kunskapens gränser avseende IKT av central betydelse och kombinationen av sådan med andra relevanta områden och ämnen; att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ för den kommande forskningen inom IKT.

4. Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

Syfte

Att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och generera kunskap för att säkerställa dess omställning från en resursintensiv till en kunskapsintensiv industri genom att generera banbrytandegradvisa kunskapsförändringar och genom användning av avgörande kunskap för nya tillämpningar i gränsområdet mellan olika tekniker och ämnesområden. Detta kommer att vara till gagn både för nya högteknologiska industrier och högvärdiga, kunskapsbaserade traditionella industrier varvid man särskilt inriktar sig på att på lämpligt sätt sprida resultaten från forskning och teknisk utveckling (FoTU) till små och medelstora företag. Denna verksamhet berör i första hand grundläggande teknologi som påverkar samtliga industrisektorer och många andra områden inom det här ramprogrammet.

Bakgrund

De allt större svårigheterna inom många branscher verkar inte längre vara begränsade till traditionella sektorer med hög arbetskraftsintensitet utan börjar även märkas inom mellanliggande sektorer, vilka utgör etablerat starka områden för den europeiska industrin, liksom även inom vissa högteknologiska sektorer. En bärkraftig industriell bas måste bibehållas genom att kunskapsinnehållet i den befintliga industrin stärks och en stark kunskapsbaserad och kunskapsintensiv industri skapas i Europa, där utnyttjandet av grundforskning för industriella tillämpningar betonas. Detta innebär också att den befintliga basen av små och medelstora företag moderniseras och att nya kunskapsdrivna små och medelstora företag startas som ett resultat av spridningen av kunskap och expertis genom program för samarbete.

Den framtida industrins konkurrenskraft kommer till stor del att vila på nanoteknik och dess tillämpningar. Den FoTU inom nanovetenskap och nanoteknik som påbörjats på många områden kan påskynda omvandlingen av den europeiska industrin. EU har en erkänt ledande roll inom t.ex. nanovetenskap, nanoteknik, material och produktionsteknik och den måste stärkas för att EU:s ställning i ett sammanhang med stor konkurrens på global nivå skall kunna säkras och förbättras.

De för industrin relevanta forskningsprioriteringarna och integreringen av dem i tillämpningar inom olika sektorer kan fastställas genom verksamheter som europeiska teknikplattformar på t.ex. områdena nanoelektronik, tillverkning, stål, kemi, transportindustri, konstruktion, arbetarskydd, textil, skogsbruksbaserad industri och nanomedicin. Detta kommer att bidra till att gemensamma prioriteringar och mål för forskningen kan fastställas. Dessutom kommer frågor av för industrin relevanta forskningsprioriteringar och integreringen av dem i tillämpningar inom olika sektorerrelevans för politiska strategier, reglering, standardisering och följdverkningar att tas upp, genom att man på ett flexibelt sätt tillgodoser behov av nya strategier under sjunde ramprogrammets löptid, även genom att reagera på ett flexibelt sätt inför behov av nya strategier.

Verksamheter

- Nanovetenskap, nanoteknik

- Utveckling av ny kunskap om fenomen som är beroende av gränssnitt och storlek; kontroll på nanonivå av materialegenskaper för nya tillämpningar; integrering av teknik på nanonivå; självmonterande egenskaper; nanomotorer; nanomaskiner och nanosystem; metoder och verktyg för karaktärisering och hantering i nanodimensioner; nanoteknik och högprecisionsteknik inom kemin för tillverkning av råmaterial och komponenter; inverkan på människors säkerhet, hälsa och på miljön; metrologi, övervakning och avkänning, nomenklatur och standarder; utforskande av nya koncept och angreppssätt för tillämpningar inom olika sektorer, inbegripet integrering och sammansmältning av ny teknik. Inom ramen för verksamheten kommer man även att undersöka nanoteknikens inverkan på samhället och nanovetenskapens och nanoteknikens betydelse för lösningar av samhällsproblem.

- Material

- Utveckling av ny kunskap om ytor och material med hög prestanda för nya produkter och processer; kunskapsbaserade material med skräddarsydda egenskaper och förutsägbara prestanda; mer tillförlitlig design och simulering; datoriserad modellering; större komplexitet; förenlighet med miljön; integrering av nano-, molekylär- mikro- och makrofunktionernivåer i industrin inom kemiteknik och materialbearbetning; nya nanomaterial inbegripet nanokompositer, biomaterial, artificiella material med elektromagnetiska egenskaper som inte finns i naturen och hybridmaterial, inbegripet design och kontroll av deras bearbetning, egenskaper och prestanda. Material med nya egenskaper kommer att vara centrala för den europeiska industrins konkurrenskraft i framtiden och själva grunden för tekniska framsteg inom många olika områden som hälso- och sjukvård, elektronik, energi, transporter och säkerhet.

- Ny produktion

- Skapa förutsättningar och tillgångar för hållbar kunskapsintensiv produktion, inbegripet konstruktion, utveckling och validering av nya paradigm som svarar mot framväxande behov inom industrin och främja moderniseringen av Europas industriella bas; utveckling av generiska produktionstillgångar för anpassningsbar kunskapsbaserad produktion i nätverk; utveckling av nya tekniska koncept där sammansmältningen av tekniker (t.ex. nano-, bio-, informationsteknik, kognitiv teknik och de tekniska kraven för dessa) utnyttjas för nästa generation produkter och tjänster med högt mervärde samt anpassning till nya behov; användning av produktionstekniker med hög kapacitet.

- Integrering av teknik för industriella tillämpningar

- Integrering av ny kunskap, nano- och mikroteknik, material och produktion i tillämpningar inom och mellan flera sektorer, framför allt för att tillgodose de behov som identifierats av relevanta europeiska teknikplattformar. t.ex. hälsa, konstruktion, transport, energi, kemi, miljö, textil och beklädnad, massa och papper samt maskinindustri.

5. Energi

Syfte

Att omvandla anpassa dagens fossilbränslebaserade energisystem, till ett som är mer hållbart , mindre beroende av importerat bränsle och som bygger på en mix avmånga olika energikällor , i synnerhet energiteknik som ger lägre eller inga koldioxidutsläpp , i kombination med förbättrad energieffektivitet och energisparande , för hantering av de allt större utmaningarna i fråga om försörjningstrygghet och klimatförändring, samtidigt som den europeiska energi industrins konkurrenskraft ökas.

Bakgrund

Energisystemen står inför stora utmaningar. Det akuta behovet av att kartlägga och utveckla lämpliga lösningar i tid motiveras av den alarmerande utvecklingen av den globala efterfrågan på energi, det faktum att de konventionella olje- och naturgastillgångarna är ändliga och (som förväntas öka med 60 % under de kommande trettio åren), behovet av att kraftigt begränsa utsläppen av växthusgaser i syfte att dämpa de förödande konsekvenserna av klimatförändringarna, de skadligt fluktuerande oljepriserna (som framför allt skadar den starkt oljeberoende transportsektorn) och av den geopolitiska instabiliteten i försörjningsregionerna. Energiforskningen bidrar till att ge våra medborgare och företag energi till rimligt pris. Forskning och demonstration krävs för att de mest miljövänliga och kostnadseffektiva teknikerna och åtgärderna skall kunna tillhandahållas så att EU med råge kan uppfylla målen inom ramen för Kyotoprotokollet och genomföra sina energipolitiska åtaganden i enlighet med grönboken från år 2000 om trygg energiförsörjning[21], grönboken från 2005 om energieffektivitet och grönboken från 2006 om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning.

Europa har blivit världsledande på en rad energitekniska områden när det gäller energiproduktion och energieffektivitet och är exempelvis en pionjär när det gäller modern teknik för förnybar energi, exempelvis solenergi, bioenergi och vindenergi. EU är också en global konkurrent i fråga om teknik för kraftproduktion och kraftdistribution och har en stark forskningskapacitet på området avskiljning och bindning av koldioxid. Denna ställning står emellertid nu inför under starkt hot från konkurrenter hård konkurrens (i synnerhet från USA och Japan). Europa måste därför behålla och utveckla sin ledande ställning vilket kräver stora ansträngningar och internationellt samarbete.

Att radikalt omvandla energisystemen till tillförlitliga, konkurrenskraftiga och hållbara energisystem med mindre eller obefintliga koldioxidutsläpp kräver ny teknik som är förknippad med för höga risker och för osäkra vinster för att privata företag skall göra alla de investeringar som krävs för forskning, utveckling, demonstration och uppbyggnad. Den offentliga sektorn bör därför spela en nyckelroll när det gäller att mobilisera privata investeringar, och europeiska insatser och resurser bör kombineras på ett sammanhängande och mer effektivt sätt så att man skall kunna konkurrera med ekonomier som gör stora och regelbundna investeringar i liknande teknik. Europeiska teknikplattformar har stor betydelse i detta avseende genom att på ett samordnat sätt uppbåda de forskningsinsatser som krävs. De verksamheter som skall vara ett stöd till att uppfylla målet beskrivs nedan. En särskild verksamhet avseende kunskap för energipolitiskt beslutsfattande ingår. Den kan också vara ett stöd i samband med uppkommande behov av nya strategier, t.ex. i fråga om den europeiska energipolitikens roll i utvecklingen av internationella åtgärder mot klimatförändringar och instabilitet eller avbrott med avseende på energiförsörjning och energipris.

Verksamheter

- Vätgas och bränsleceller

Integrerad åtgärd för utveckling av en stark teknisk grund för en konkurrenskraftig industri för bränsleceller och vätgas i EU, för stationära och portabla tillämpningar och transporttillämpningar. Den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller bistår denna verksamhet genom förslag till en integrerad strategi för forskning och utbyggnad.

- Produktion av förnybar el

Teknik för att generellt öka verkningsgraden, kostnadseffektiviteten och tillförlitligheten, och pressa ner kostnaden för produktion av el från inhemska förnybara energikällor, även biologiskt nedbrytbart avfall, och utveckling och demonstration av teknik som passar olika regionala förutsättningar.

- Produktion av förnybart bränsle

Integrerad teknik för omvandling och system för bränsleproduktion: att utveckla och pressa ner kostnaden per enhet för fasta, flytande och gasformiga bränslen (inbegripet vätgas) som framställts med förnybara energikällor, inklusive biomassa och biologiskt nedbrytbart avfall. Målet är kostnadseffektiv produktion, lagring, distribution och användning av koldioxidneutrala bränslen, i synnerhet flytande biobränslen för transportsektorn.

- Förnybara energikällor för uppvärmning och kylning

Forskning, utveckling och demonstration avseende teknik och utrustning, inbegripet lagringsteknik, för att öka effektiviteten och minska kostnaderna för aktiv och passiv uppvärmning och kylning med hjälp av förnybara energikällor, samtidigt som man ser till att de kan användas under olika regionala förutsättningar.

- Teknik för avskiljning och lagring av koldioxid för kraftproduktion utan utsläpp

Forskning, utveckling och demonstration avseende teknik för att kraftigt minska den negativa miljöpåverkan från användningen av fossila bränslen med sikte på mycket effektiva och kostnadseffektiva kraftverk och/eller ånganläggningar nästan utan utsläpp på grundval av teknik för avskiljning och lagring av koldioxid, i synnerhet lagring under jord.

- Ren kolteknik

Att avsevärt förbättra kraftverkens effektivitet, tillförlitlighet och kostnadsbild genom forskning, utveckling och demonstration av ren kolomvandlingsteknik för kol och andra fasta bränslen som även producerar sekundära energibärare (inbegripet vätgas) och flytande eller gasformiga bränslen.

- Nätverk för intelligent energi

Forskning, utveckling och demonstration om hur effektiviteten, säkerheten och, tillförlitligheten och kvaliteten hos system och nät för el och gas i Europa kan ökas, bland annat inom ramen för en mer integrerad europeisk energimarknad, genom att t.ex. omvandla de befintliga elnäten till ett interaktivt (kunder/operatörer) servicenät, utveckla olika lagringslösningar och undanröjaoch att undanröja hinder för storskalig utbyggnad och effektiv integrering av distribuerade och förnybara energikällor.

- Energieffektivitet och energibesparingar

Forskning, utveckling och demonstration avseende nNya idéer, optimering av beprövade idéer och tekniker för att förbättra energieffektiviteten och ytterligare minska den slutliga och primära energiförbrukningen föröka energibesparingarna med avseende på byggnader, med beaktande av hela livscykeln, samt för transporter, tjänster och industri. Detta omfattar även integrering av strategier och teknik för energieffektivitet (inbegripet kraftvärmeproduktion och kombinerad produktion av olika energiformer), användning av teknik för ny och förnybar energi och åtgärder och utrustning för styrning av efterfrågan på energi samt demonstration av byggnader med minimal klimatpåverkan .

- Kunskaper för energipolitiskt beslutsfattande

Utveckling av verktyg, metoder och modeller för bedömning av de huvudsakliga ekonomiska och sociala frågorna i samband med energiteknik och fastställande av kvantifierbara mål och scenarier på medellång och lång sikt (vilket inkluderar vetenskap som underlag för politiska strategier).

6. Miljö (inbegripet klimatförändringar)

Syfte

Hållbar förvaltning av miljön och dess resurser genom ökad kunskap om samspelet mellan klimat, biosfär, ekosystem och mänsklig aktivitet, och genom utveckling av ny teknik, nya verktyg och nya tjänster för att globala miljöfrågor skall kunna hanteras på ett integrerat sätt. Tonvikten kommer att ligga på prognostisering av förändringar i klimat-, eko-, jord- och oceansystem, på verktyg och teknik för övervakning, förebyggande, begränsning av och anpassning till påfrestningar på och risker för miljö och hälsa samt för bevarandet och återställandet av naturlig och av människan skapad miljö.

Bakgrund

Miljöproblem sträcker sig över nationsgränser och kräver ett samordnat angreppssätt på europeisk och ofta global nivå. Jordens naturresurser och den miljö som människan skapat är hårt ansträngda av en växande befolkning, urbanisering, byggande, en kontinuerlig expansion av jordbruks-, vattenbruks-, fiske-, transport-, bygg- och energisektorerna liksom av klimatförändringar och uppvärmning i lokal, regional och global omfattning. Europa måste inleda ett nytt hållbart förhållande till miljön och samtidigt förbättra den miljöinriktade konkurrenskraften och stärka den europeiska industrin. Med tanke på den storlek, omfattning och höga komplexitet som kännetecknar miljöforskningen krävs samarbete på EU-nivå för att en kritisk massa skall kunna uppnås. Därigenom underlättas gemensam planering, användning av anknutna kompatibla databaser och utveckling av sammanhängande och storskaliga system för observation och prognostisering. Forskningen bör inriktas på behovet av datahanterings- och informationstjänster samt problem när det gäller dataöverföring, integration och mappning.

Forskning på EU-nivå krävs för genomförande av internationella åtaganden, t.ex. FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, FN-konventionen om biologisk mångfald, FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning, Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar, målen från världstoppmötet om hållbar utveckling 2002, inbegripet EU:s vatteninitiativ, och för bidrag till Mellanstatliga panelen för klimatförändringar och initiativet för jordobservation. Dessutom finns omfattande forskningsbehov till följd av befintliga och nya strategier på EU-nivå, genomförandet av sjätte miljöhandlingsprogrammet och därmed förknippade temainriktade strategier (t.ex. EU:s marina strategi), handlingsplanerna, programmen och direktiven om miljöteknik och miljö och hälsa samt ramverket för vatten och Natura 2000.

EU måste stärka sin ställning på världsmarknaden för miljöteknik. Sådan teknik bidrar till en hållbar konsumtion och produktion som i sin tur bidrar till att skapa en hållbar tillväxt, genom att tillhandahålla miljöeffektiva lösningar på miljöproblem av olika omfattning, och till att skydda vårt kulturarv och naturarv. Miljökrav stimulerar innovation och kan leda till affärsmöjligheter och ökad konkurrenskraft, samtidigt som en mer hållbar framtid garanteras för kommande generationer. Europeiska teknikplattformar för vattenförsörjning och renhållning och för hållbar kemiindustri bekräftar behovet av åtgärder på EU-nivå. Forskningsagendorna för dessa teknikplattformar beaktas i verksamheterna nedan. Andra plattformar (t.ex. för konstruktion och för skogsbruk) tar delvis itu med frågor kring miljöteknik, och dessa beaktas också. Socioekonomiska aspekter påverkar särskilt starkt utvecklingen och införandet av miljövänliga tekniker på marknaden och den efterföljande tillämpningen av dessa, t.ex. när det gäller förvaltningen av vattenresurser. I verksamheten skall i förekommande fall hänsyn tas till de socioekonomiska aspekterna av politiken och den tekniska utvecklingen.

En rad verksamheter räknas upp nedan [22] . Många av dessa är av direkt relevans för behoven av strategier. Kompletterande stöd kan emellertid tillhandahållas för uppkommande behov av nya strategier, t.ex. avseende konsekvensbedömningar av EU-strategiers hållbarhet, uppföljningen av åtgärderna efter Kyoto om klimatförändringar och ny miljöpolitik, t.ex. i samband med den europeiska markstrategin och politik, standarder och regler på det maritima området.

Verksamheter

- Klimatförändring, förorening och risker

- Påfrestningar på miljö och klimat: Klimatsystemets och jordsystemets funktion, inbegripet polarområdena; anpassningsåtgärder och begränsande åtgärder; föroreningar i luft, mark och vatten; förändringar i atmosfärens sammansättning och vattnets kretslopp; globalt och regionalt samspel mellan klimat och atmosfär, markyta, is och hav samt konsekvenser för biologisk mångfald och ekosystem, även den höjda havsnivåns effekter på kustområden och särskilt känsliga områden som bergsområden.

- Miljö och hälsa: Samspel mellan miljöpåverkande faktorer och människors hälsa, inbegripet kartläggning av källor, forskning om biologisk övervakning för miljörelaterad hälsa, inomhusluftens kvalitet och kopplingar till inomhusmiljöer, stadsmiljö, utsläpp från bilar samt påverkande faktorer och framväxande riskfaktorer; integrerade metoder för riskbedömning av toxiskafarliga ämnen, bl.a. alternativ till djurförsök; kvantifiering och kostnads-nyttoanalys av miljörelaterade hälsorisker och indikatorer för förebyggande strategier.

- Naturbetingade risker: Förbättra möjligheterna att förutse katastrofer i samband med geologiska risker (t.ex. jordbävningar, vulkanutbrott och tsunamier) och klimatet (t.ex. stormar, torka, och översvämningar, skogsbränder, jordskred, laviner och andra extrema förhållanden) och deras effekter samt integrerade risk- och sårbarhetsbedömningar av sådana katastrofer; utveckla system för tidig varning och förbättra strategierna för prevention, och begränsning samt hantering av sådana risker, även med strategier som omfattar flera risker.

- Hållbar förvaltning av resurser

- Bevarande och hållbar förvaltning av naturresurser och resurser som skapats av människan samt biologisk mångfald: ekosystem; förvaltning av vattenresurser; avfallshantering och förebyggande av avfall; skydd och förvaltning av den biologiska mångfalden, inbegripet kontroll av invasiva främmande arter, markskydd, skydd av havsbotten, laguner och kustområden, åtgärder mot ökenspridning och markförstörelse samt för att bevara landskapet; hållbar skogsanvändning och hållbart skogsbrukskogsförvaltning; hållbar förvaltning och planering av stadsmiljöer, inbegripet post-industrialiserade områden; datahantering och informationstjänster; bedömning och framsyn avseende naturliga processer.

- UtvecklingenFörvaltning av marina miljöer: Effekter av mänsklig aktivitet på den marina miljön och dess resurser; förorening och övergödning i innanhav och kustområden; ekosystem till havs; bedömning av trender avseende den biologiska mångfalden i marina miljöer, processer i ekosystem och av havsströmmarna; havsbottnens geologi. Utveckling av strategier, koncept och redskap för ett hållbart utnyttjande av havet och dess resurser.

- Miljöteknik

- Miljöteknik för observation, simulering, prevention, begränsning, anpassning, sanering och återställande av den naturliga miljön och den miljö som skapats av människan: avseende vatten, klimat, luft, marin miljö, stads- och landsbygdsmiljö, mark, avfallshantering, återvinning, rena produktionsprocesser och ekologiskt hållbara produkter, kemikaliesäkerhet, skydd av kulturarv och av och byggnadsmiljö.

- Skydd, bevarande och framhävande av kulturarvet, inbegripet den mänskliga livsmiljön, främjande av integreringen av kulturarvet i stadsmiljön.

- Utvärdering, kontroll och test av teknik: Metoder och verktyg för utvärdering av processer, teknik och produkter med avseende på miljörisk och livscykel, även alternativa teststrategier och i synnerhet metoder för att testa industrikemikalier utan djurförsök; stöd till plattformar för hållbar kemiindustri, teknik för skogsbrukssektorn, vattenförsörjning och renhållning[23]; vetenskapliga och tekniska aspekter av ett framtida europeiskt program för kontroll och test av miljöteknik, som kan komplettera tredje parts utvärderingsinstrument.

- Verktyg för observation och analys av jorden

- System för observation av jord och hav samt övervakningsmetoder för miljön och hållbar utveckling: Bidra till utveckling och integrering av observationssystem för frågor kring miljö och hållbarhet inom ramen för GEOSS (i vilket GMES har en komplementär roll); kompatibilitet mellan system och optimering av information för att kunna förstå, modellera och förutsäga miljöfenomen, för utvärdering, kartläggning och förvaltning av naturresurser.

- Prognosmetoder och analysverktyg för hållbar utveckling med beaktande av olika observationsnivåer: Göra modeller av kopplingarna mellan ekonomi, miljö och samhälle, där marknadsbaserade instrument, yttre faktorer och gränsvärden ingår samt utveckla kunskapsbasen och metoderna för konsekvensbedömningar av hållbarheten på nyckelområden, exempelvis markanvändning och marina frågor; stadsutveckling, sociala och ekonomiska spänningar förknippade med klimatförändring.

7. Transport (inbegripet flygteknik)

Syfte

Att på grundval av tekniska och operativa framsteg och den europeiska transportpolitiken med respekt för miljön och naturresurserna utveckla integrerade, säkrare, miljövänligare och intelligentare alleuropeiska transportsystem till gagn för alla medborgare och samhället samhälle och klimatpolitik ; den konkurrenskraft ledande ställning som den europeiska industrin uppnått på den globala marknaden skall även säkras och utvecklas ytterligare.

Bakgrund

En av Europas starka sidor är transporter – lufttransportsektorn står för 2,6 % av EU:s BNP (3,1 miljoner arbetstillfällen) och yttransportsektorn för 11 % av denna (sysselsätter omkring 16 miljoner människor). Transportsektorn svarar dock även för 25 % av samtliga koldioxidutsläpp i EU och det är därför absolut nödvändigt att göra systemet mer miljövänligt för att skapa mer hållbara transportmönster och göra systemet förenligt med tillväxttalen, vilket framgår av vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden”[24].

EU:s utvidgning (som innebär att markytan ökades med 25 % och befolkningen med 20 %) och ekonomiska utveckling medför nya utmaningar för transporten av människor och varor på ett effektivt, kostnadseffektivt och hållbart sätt. Transporter är också av direkt betydelse för andra stora politikområden, t.ex. handel, konkurrens, miljö, sysselsättning, sammanhållning, energi, säkerhet och den inre marknaden. FoTU-investeringar inom EU:s transportindustri är en förutsättning för att garantera tekniska konkurrensfördelar på globala marknader[25]. Verksamhet på europeisk nivå kommer även att stimulera omstruktureringen av industrin, inbegripet integreringen av försörjningskedjan och i synnerhet små och medelstora företag.

De forskningsagendor som utvecklats inom ramen för de europeiska teknikplattformarna[26] bekräftar behovet av ett nytt perspektiv för transportsystem som beaktar samverkan mellan fordon, transportnät och användningen av transporttjänster, vilken bara kan utvecklas på europeisk nivå. Kostnaderna för FoTU på alla dessa områden stiger avsevärt och samverkan på EU-nivå är därför avgörande för att skapa en kritisk massa av olika FoTU-aktörer som kan ta itu med de storleksmässiga och tvärvetenskapliga utmaningarna på ett kostnadseffektivt sätt. Samtidigt kan de politiska, tekniska och socioekonomiska utmaningarna antas när det gäller framtidens "rena och säkra fordon", kompatibilitet och intermodalitet inom framför allt transporter på vattenvägar och järnvägstransporter, överkomlighet, säkerhet, kapacitet, trygghet och miljöpåverkan i en utvidgad union. Att utveckla teknik till stöd för Galileo och detta systems tillämpningar kommer också att vara avgörande för genomförandet av europeiska strategier.

De teman och verksamheter som beskrivs nedan är mycket relevanta för industrin, och de politiska beslutsfattarnas behov kommer även att beaktas på ett integrerat sätt vilket omfattar ekonomiska, sociala och miljörelaterade aspekter av transportpolitiken. Dessutom kommer stöd att tillhandahållas så att befintliga och nya politikbehov kan uppfyllas, t.ex. utvecklingen av sjöfartspolitiken eller genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum.

Verksamheter

- Flygteknik och lufttransport

- Miljövänligare lufttransporter: minskade utsläpp, inbegripet växthusgaser, och mindre bullerstörningar genom utveckling av motorer och alternativa bränslen, strukturer och ny konstruktion av luftfartyg, flygplatsverksamhet och trafikledning.

- Ökad tidseffektivitet: effektivare driftstider med fokus på innovativa lufttrafikledningssystem i linje med ett effektivt genomförande av politiken för det gemensamma luftrummet där luft-, mark- och rymdaspekter integreras, inbegripet trafikflöden och större autonomi för luftfartyg.

- Garanterad tillfredsställelse och säkerhet för kunderna: förbättra komforten för passagerarna, innovativa tjänster under flygningen och effektivare handhavande av passagerarna; förbättring av alla aspekter som rör säkerheten under lufttransporter; större urval av luftfartyg, från sådana vars kropp har större tvärsnittsomkrets (wide body-flygplan) till småmindre luftfartyg som är lämpliga för olika tillämpningar.

- Ökad kostnadseffektivitet: minskning av kostnaderna för produktutveckling, tillverknings- och driftskostnader med inriktning mot innovativa och underhållsfria luftfartyg som inte kräver reparationer och översyn, ökad användning av automatisering och simulering.

- Skydd av luftfartyg och passagerare: förbättrade skyddsåtgärder för resenärer, besättning, luftfartyg och lufttransportsystem, t.ex. förbättrade metoder för databehandling och identifiering, skydd av luftfartyg mot attacker, förbättrad utformning av luftfartyg med avseende på säkerheten.

- Bana väg för framtidens lufttransporter: ta itu med utmaningarna på längre sikt genom mer radikala, miljöeffektiva, tillgängliga och innovativa kombinationer av teknik som kan leda till avsevärda framsteg inom lufttransportsektorn.

- Hållbarare yttransporter (på järnväg, väg och vatten)

- Miljövänligare yttransporter: minskning av miljöföroreningar och buller , inbegripet växthusgaser med hjälp av teknik och socioekonomiska metoder; utveckling av rena och effektiva motorer och framdrivningsmetoder, inbegripet hybridteknik och användning av alternativa bränslen för transporttillämpningar och i synnerhet väte och bränsleceller, med beaktande av kostnadseffektiviteten och energieffektiviteten; strategier för uttjänta fordon och fartyg. –

- Uppmuntra och bidra till ett ökat byte av transportslag och få bort stockningar i transportkorridorer : utveckling av hållbara innovativa, intermodala och driftskompatibla regionala och nationella transport- och logistiknät, -infrastrukturer och -system i Europa; internalisering av kostnader; informationsutbyte mellan fordon/fartyg och transportinfrastruktur; optimering av infrastrukturkapacitet; omställningsstrategier för att främja användningen av energieffektiva transportmedel.

- Garantera hållbar rörlighet i städer som är tillgänglig för samtliga medborgare inbegripet de mindre gynnade: innovativa organisationsscheman, däribland rena oc