SV   SV 
 
 
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN   
Strasbourg den 5.4.2022  
SWD(2022) 100 final  
 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR  
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGSRAPPORTEN  
 
[…] 
Följedokument till  
Förslag till  
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING  
 
om ämnen som bryter ned ozonskiktet och om upphävande av förordning (EG) 
nr 1005/2009  
{COM(2022)  151 final}  - {SEC(2022)  157 final}  - {SWD(2022)  98 final}  -
 {SWD(2022)  99 final}   
 
1 Utsläppen från ozonnedbrytande ämnen leder både till global uppvärmning  och till ett 
”hål” i ozonskiktet  med allvarliga konsekvenser för vår hälsa och biosfären. De kan 
medföra klimatförändringar och få stora ekonomiska konsekvenser. Att förebygga sådana 
effekter är av avgörande betydelse för den europeiska gröna given  och Parisavtalet om 
klimatförändringar  och för EU:s efterlevnad av Montrealprotokollet om ämnen som 
bryter ned ozonskiktet . 
Lagstiftning på EU -nivå har förhindrat betydande mängder utsläpp av ozonnedbrytande 
ämnen under tre årtionden . I dag är det endast tillåtet att använda ett fåtal 
ozonnedbrytande ämnen i EU och de måste kontrolleras noggrant för att undvika olaglig 
användning. Fokus har således flyttats från utfasning av produktion och användning av 
ozonnedbrytande ämnen till att  upprätthålla sådana viktiga utsläppsminskningar som 
redan föreskrivs i EU -förordningen .  
Denna bedömning ligger till grund för översynen av förordning (EG) nr  1005/2009 om 
ämnen som bryter ned ozonskiktet . En utvärdering1 visade att den i allmänhet har varit  
ändamålsenlig  och att en strikt kontrollerad EU -politik för ozonnedbrytande ämnen  
har förhindrat ytterligare utsläpp. De få återstående användningsområdena skulle dock 
kunna kontrolleras på ett något mer effektivt, enhetligt och tydligt sätt. Därför handlar 
denna översyn först och främst om att finjustera  de befintliga åtgärderna . Men det 
undersöks också , mot bakgrund av den gröna given, om några av de återstående 
utsläppen skulle kunna minskas ytterligare  till en rimlig kostnad.  
Åtgärderna för att ta itu med dessa frågor är samlade i tre olika paket. Alternativ 1  
omfattar åtgärder som leder till kostnadsbesparingar eller endast mycket låga 
kostnader . Det är inriktat på förenklingar, bättre samstämmighet och förtydliganden, 
men även på kostnadseffektiva åtgärder för att förhindra utsläpp från isolerskum i 
metallbelagda paneler under renoverings - eller rivningsarbeten. Alternativ 2  omfattar, 
förutom åtgärderna i alternativ 1, också återvinning av ozonnedbrytande ämnen från fler 
typer av isolerskum samt mer omfattande övervakning och kontroll. Detta skulle 
medföra måttliga kostnader . Alternativ 3  omfattar alla åtgärder som ansågs 
genomförbara, inklusive åtgärder med höga kostnader . Alternativ 2 är den 
rekommenderade kombinationen av åtgärder , eftersom det ger mycket större 
utsläppsminskningar än alternativ 1 och därför är mer förenligt med den europeiska 
gröna given. Det tredje paketet tycks däremot vara för kostnadskrävande jämfört med den 
nytta det skulle medföra.  
Den effektivaste åtgärden för att minska utsläppen i alternativ 2 innebär att det kommer 
att bli obligatoriskt att återvinna och destruera ozonnedbrytande ämnen från  två 
typer av isolerskum2 när äldre byggnader renoveras eller rivs. Fram till 2050 kan sådana 
åtgärder innebära en minskning av utsläpp som sammanlagt motsvarar nästan 180 
miljoner ton  koldioxidekvivalenter. Som jämförelse kan nämnas att detta motsvarar den 
                                                           
1 SWD(2019) 407 final. https://ec.europa.eu/clima/document/download/62a6fb28 -0df8 -4abb -b3e8 -
373933f97191_en  
2 Förutom skum till metallklädda paneler, även vissa laminerade skivor beroende på var de är 
installerade.  
 
2 
 mängd som rapporterats av Nederländerna (UNFCCC) för alla växthusgaser under 
2019 . Minskningskostnaderna uppskattades till under 20  euro/ton koldioxidekvivalenter i 
länder där det fi nns regler och infrastruktur för rivningsverksamhet och kommer att ligga 
långt under 230  euro/ton koldioxidekvivalenter i alla medlemsstater. Kostnaderna står 
därför i proportion till vad andra sektorer behöver bidra med för att uppnå 
klimatneutralitet inom ramen för EU:s långsiktiga strategi3. Alternativet kommer att 
stimulera FoU och kan leda till ytterligare arbetstillfällen inom återvinningssektorn. De 
åtgärder som ökar effektiviteten, samstämmigheten och tydligheten  kommer att leda 
till att rörelser, s må och medelstora företag, medlemsstaterna och kommissionen kan 
sänka sina kostnader . Låga kostnader kommer att vara förknippade med mer 
omfattande övervakning och kontroll .   
Under utarbetandet av konsekvensbedömningen genomfördes omfattande samråd med 
berörda parter . De stödde generellt åtgärderna i alternativ 2, men företagen motsatte sig 
vissa av de ytterligare åtgärderna i alternativ 3 på grund av mycket höga uppskattade 
kostnader.  
                                                           
3 https://ec.europa.eu/clima/eu -action/climate -strategies -targets/2050 -long -term -strategy_sv 
(europa.eu)