TRETTIOANDRA EKONOMISKA REDOGÖRELSEN för EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET, GARANTISEKTIONEN - RÄKENSKAPSÅRET 2002 -INNEHÅLL

(framlagt av kommissionen)

1. BUDGETFÖRFARANDET

1.1. Avtalet från toppmötet i Berlin och budgetdisciplin

1.2. Det preliminära budgetförslaget

1.3. Budgetförslaget

1.4. Ändringsskrivelsen

1.5. Antagande av budgeten för år 2002

2. FINANS- OCH ANSLAGSFÖRVALTNING

A. Anslagsförvaltning

2.1. Disponibla anslag under räkenskapsåret 2002

2.2. Utnyttjandet av disponibla anslag under räkenskapsåret 2002

2.3. Automatiskt överförda anslag från räkenskapsåret 2001 till 2002

2.4. Ej automatiskt överförda anslag från budgetåret 2001

2.5. Anslagsöverföringar inom EUGFJ:s garantisektion

2.6. Överföringar från eller till den monetära reserven

B. Systemet för förskott och direktutbetalningar

2.7. Förskotten till medlemsstaterna

2.8. Direkta utbetalningar

3. BUDGETGENOMFÖRANDET

A. Inledning

3.1. Genomförande av budgeten

3.2. Effekter av euro/dollar-kursutvecklingen

3.3. De dubbla kurserna

3.4. Agromonetära beslut

B. Analys av budgetgenomförandet per kapitel

3.5. Inledning

3.6. AVDELNING B1-1 - Vegetabiliska produkter

3.7. AVDELNING B1-2 - Animaliska produkter

3.8. AVDELNING B1-3 - Sidoutgifter

3.9. AVDELNING B1-40 - Landsbygdens utveckling

3.10. Utgifternas fördelning på utgiftsslag

C. Särskild verksamhet

3.11. Leverans av livsmedel från interventionslager till de personer i gemenskapen som har det sämst ställt

3.12. Kapitel B1-33 - Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder

3.13. Fiske

3.14. Informationsåtgärder

3.15. Säljfrämjande åtgärder

4. KONTROLLVERKSAMHET

4.1. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS)

4.2. Kompatibiliteten med IAKS

4.3. Kontrollorgan för olivolja

4.4. Samfinansiering för att stärka kontrollerna

4.5. Tillämpning av förordning (EEG) nr 4045/89 (efterhandskontroller)

5. GRANSKNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA

5.1. Allmänt

5.2. Avslutande av räkenskaperna inom ramen för det nya förfarandet för avslutande av räkenskaperna

5.3. Avslutande av räkenskaperna för räkenskapsåret 2001

5.4. Överklaganden vid domstolen av beslut om granskning och godkännande av räkenskaperna

6. DIALOG MED EUROPAPARLAMENTET RESPEKTIVE REVISIONSRÄTTEN

6.1. Dialog med Europaparlamentet

6.2. Dialog med revisionsrätten

7. FÖRTECKNING ÖVER GRUNDLÄGGANDE LAGSTIFTNING FÖR GARANTISEKTIONEN VID EUGFJ, SAMT ÄNDRINGAR I DENNA UNDER 2002

7.1. Allmänt/Förskottssystemet

7.2. Kontrollåtgärder

7.3. Avslutande av räkenskaperna

7.4. Offentlig lagring

Bilagorna till den trettioandra ekonomiska redogörelsen finns tillgängliga på franska i pappersform vid GD Jordbruk och på generaldirektoratets webbplats.

1. BUDGETFÖRFARANDET

1.1. Avtalet från toppmötet i Berlin och budgetdisciplin

Vid toppmötet i Berlin den 24 och 25 mars 1999 drogs slutsatser om förslagen i Agenda 2000. År 2000 antogs dessutom förordningen om budgetdisciplin, som trädde i kraft den 1 oktober 2000.

I slutsatserna från toppmötet i Berlin behålls den riktlinje som kommissionen föreslagit (där ingår även åtgärder för utveckling av landsbygden, veterinära åtgärder, det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet för jordbruket/Sapard samt det belopp som avsatts för jordbruket vid anslutningarna), och samtidigt fastställs utgiftstak som ligger under riktlinjen.

Det rör sig i själva verket om årliga utgiftstak för två underrubriker för perioden 2000-2006, det ena för traditionella marknadsåtgärder (underrubrik 1a) och det andra för utgifter för utveckling av landsbygden (underrubrik 1b). Dessa utgiftstak fastställdes i enlighet med den utgiftsbedömning som gjordes i samband med att Agenda 2000 antogs. Detta innebär att de nya utgiftstaken ligger i nivå med de förutsebara utgifterna, utan någon marginal för oförutsebara situationer som kan uppkomma, vilket ofta skett tidigare. Nivån för utgiftstaken framgår av nedanstående tabell.

Budgetplan EU-15 (miljoner euro, löpande priser)

>Plats för tabell>

Slutsatserna från toppmötet i Berlin följdes av att parlamentet och rådet antog

- ett nytt interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet, budgetplanen (utgiftstaken) och budgetförfarandet, som innehåller dessa slutsatser och formellt ger kommissionen möjlighet att under hösten lägga fram en ändringsskrivelse till det preliminära budgetförslaget för följande år, så att det i budgetberäkningarna tas hänsyn till den senaste tidens utveckling,

- en ny förordning om budgetdisciplin (rådets förordning (EG) nr 2040/2000, 26 september 2000 om budgetdidisciplin, EGT L 244, 29.9.2000, s. 27) i vilken det bland annat slås fast att alla rättsliga åtgärder som beslutas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken skall respektera de utgiftstak för underrubrikerna 1a och 1b som fastställs i budgetplanen och att anslagen skall rymmas inom dessa utgiftstak; att rådet för att säkerställa att de fastställda beloppen för underrubrik 1a (traditionella utgifter för EUGFJ:s garantisektion) respekteras, kan besluta att justera nivån för de stödåtgärder som skall tillämpas från och med början av det följande regleringsåret inom de olika berörda sektorerna; att kommissionen när det preliminära budgetförslaget upprättas skall lägga fram en analys av de konstaterade avvikelserna mellan de ursprungliga prognoserna och de faktiska utgifterna under de tidigare budgetåren samt granska budgetläget på medellång sikt; att kommissionen i allmänhet skall använda den växelkurs för dollar/euro som konstaterats i genomsnitt under det senaste kvartalet för att upprätta budgetberäkningarna när budgeten, en ändringsskrivelse eller en ändrings- och tilläggsbudget fastställs samt att den monetära reserven minskas till 250 miljoner euro år 2002 och avskaffas från och med räkenskapsåret 2003.

1.2. Det preliminära budgetförslaget

Det preliminära budgetförslaget för 2002 upprättades av kommissionen och föreslogs för budgetmyndigheten i maj 2001. De totala anslag som föreslogs för garantisektionen vid EUGFJ uppgick till 46 221,8 miljoner euro, varav 41 626,8 miljoner för underrubrik 1a (vilket är 365,2 miljoner euro under taket på 41 992 miljoner euro) och 4 595 miljoner euro för underrubrik 1b (dvs. i nivå med taket).

1.3. Budgetförslaget

Rådet antog budgetförslaget för år 2002 i juli 2001. Det minskade anslagen för underrubrik 1a med 200 miljoner euro generellt och strök den särskilda reserv på 1 000 miljoner euro som föreslagits för kompletterande marknadsåtgärder och veterinära åtgärder knutna till BSE och mul- och klövsjuka. De samlade anslagen för EUGFJ-garantisektionen uppgick således till 45 021,8 miljoner euro, varav 40 426,8 miljoner euro för underrubrik 1a och 4 5950 miljoner euro för underrubrik 1b.

1.4. Ändringsskrivelsen

I slutet av oktober 2001 antog kommissionen ändringsskrivelse nr 2/2002 till budgetförslaget. Ändringsskrivelsen beaktade konjunkturutvecklingen för jordbruket, utvecklingen på nötköttsmarknaden, utrotningen av BSE och mul- och klövsjuka samt nyligen antagen lagstiftning på jordbruksområdet. Dessa beaktanden innebar att behoven kunde uppskattas till 44 250,8 miljoner euro, varav 39 655,8 miljoner euro för underrubrik 1a (som låg under taket) och 4 595 miljoner euro för underrubrik 1b (som var lika med taket). Detta innebär en minskning på 1 971 miljoner euro jämfört med de anslag som begärdes i det preliminära budgetförslaget.

1.5. Antagande av budgeten för år 2002

Efter förlikning mellan de tre institutionerna fastlades budgeten för år 2002 enligt följande:

- För underrubrik 1a beviljades med anledning av de anslag som begärdes i ändringsskrivelse nr 2/2002 en höjning med 4,5 miljoner euro, varav 2,5 miljoner euro för särskilt stöd för biodling och 2 miljoner euro för information om den gemensamma jordbrukspolitiken. Anslagssumman uppgår till 39 660,08 miljoner euro, dvs. 2 331,9 miljoner euro lägre än det tak för underrubriken som fastställdes i Berlin.

- För underrubrik 1b beviljades de anslag på 4 595 miljoner euro som kommissionen begärde. Dessa anslag motsvarar det fastställda taket.

Dessutom har anslag på 250 miljoner euro anslagits för den monetära reserven, som enbart kan användas när relationen mellan euron och dollarn varierar enligt de bestämmelser som anges i artikel 9.1 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin.

2. FINANS- OCH ANSLAGSFÖRVALTNING

A. Anslagsförvaltning

2.1. Disponibla anslag under räkenskapsåret 2002

De anslag som slutligen blev disponibla under räkenskapsåret uppgick till 44 255,08 miljoner euro (exklusive den monetära reserven på 250 miljoner euro). En icke-automatisk överföring av anslag från räkenskapsåret 2001 till 2002 har godkänts av budgetmyndigheten till ett belopp av 99 miljoner euro (se punkt 2.2.3).

2.2. Utnyttjandet av disponibla anslag under räkenskapsåret 2002

2.2.1. Budgettransaktioner

I följande tabell återges i detalj de budgettransaktioner som genomfördes under räkenskapsåret 2002:

euro

1. Disponibla anslag

- normala anslag

- icke-automatiska överföringar

2. Detaljerade åtaganden

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna med normala anslag

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna med icke-automatiska överföringar

- för direktbetalningar Totalt åtaganden

3. Konteringar

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna med normala anslag

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna med icke-automatiska anslag

- för direktbetalningar

Totalt konteringar

4. Anslag som skall överföras automatiskt

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna med normala anslag

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna med icke-automatiska överföringar

- för direktbetalningar

Totalt att överföras automatiskt

5. Anslag som inte skall överföras automatiskt

6. Anslag på väg att förfalla

(= 1 - 2 - 5) //

44 255 080 000,00

99 000 000,00

42 858 918 892,28 99 000 000,00 259 039 299,12 43 216 958 191,40 42 858 918 892,28

99 000 000,00

27 863 255,39

42 985 782 147,67 0,00

0,00

231 176 043,73

231 176 043,73

83 892 329,00

1 053 229 479,60

2.2.2. Anslag som skall överföras automatiskt

Anslagen som skall överföras automatiskt utgör skillnaden mellan åtagandena och konteringarna. Under räkenskapsåret uppgick de till 231,176 miljoner euro, vilket motsvarar de anslag som kommissionen åtagit sig i fråga om utgifter som utbetalas direkt av kommissionen själv och som ännu inte verkställts vid räkenskapsårets slut.

2.2.3. Anslag som inte skall överföras automatiskt

I enlighet med artiklarna 9 och 149 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 beslutade kommissionen om en icke-automatisk överföring från räkenskapsåret 2002 till 2003 på totalt 83,89 miljoner euro. Denna överföring avser

- 34,576 miljoner euro för budgetrubrik B1-332 "Fond för nödfallsåtgärder på veterinärområdet och för andra djursjukdomar vilka kan innebära risker för folkhälsan",

- 4,571 miljoner euro för budgetrubrik B1-400 "Investeringar i jordbruksföretag",

- 32,256 miljoner euro för budgetrubrik B1-4050 "Miljövänligt jordbruk (nytt system)",

- 6,49 miljoner euro för budgetrubrik B1-4080 "Främjande av anpassning och utveckling i landsbygdsområden - Huvudsakliga åtgärder till förmån för jordbrukssektorn",

- 5,999 miljoner euro för budgetrubrik B1-4081 "Främjande av anpassning och utveckling i landsbygdsområden - Andra åtgärder".

2.3. Automatiskt överförda anslag från räkenskapsåret 2001 till 2002

Tabellen nedan ger en övergripande bild av hur dessa överförda anslag har utnyttjats under räkenskapsåret 2002:

euro

1. Överförda åtaganden - för utgifter verkställda av medlemsstaterna - för direktbetalningar Totalt åtaganden

2. Frigjorda åtaganden bland överförda anslag - för utgifter verkställda av medlemsstaterna - för direktbetalningar Totalt frigjorda åtaganden

3. Betalningar - för utgifter verkställda av medlemsstaterna - för direktbetalningar Totalt konteringar

4. Förfallna anslag (= 1 + 2 - 3)

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna

- för direktbetalningar

Totalt förfallna överförda anslag // -

585 917 004,50 585 917 004,50 - (3 095 719,78) (3 095 719,78) - 534 771 970,15 534 771 970,15 - 48 049 314,57 48 049 314,57

2.4. Ej automatiskt överförda anslag från budgetåret 2001

I enlighet med artikel 7.3 i budgetförordningen av den 21 december 1977 lämnade kommissionen in en begäran till budgetmyndigheten om en icke-automatisk överföring från räkenskapsåret 2001 till 2002 på totalt 99 miljoner euro. Det rör sig om 82 miljoner euro för budgetrubrik B1-4050 "Miljövänligt jordbruk (nytt system)" och 17 miljoner euro för budgetrubrik B1-4070 "Skogsbruk (nytt system, artikel 31)". Dessa anslag har utnyttjats till fullo under 2002.

2.5. Anslagsöverföringar inom EUGFJ:s garantisektion

Överföring nr 56/02 mellan kapitel godkändes av budgetmyndigheten under 2002

- från kapitlen B1-12 Olivolja (-25 miljoner euro), B1-14 Spånadsväxter och silkesmaskar (-120 miljoner euro), B1-15 Frukt och grönsaker (-80 miljoner euro), B1-21 Nötkött (-960 miljoner euro), B1-22 Får- och getkött (-100 miljoner euro), B1-23 Griskött, ägg, fjäderfän och andra åtgärder för animalieprodukter (-35 miljoner euro), B1-31 Livsmedelsprogram (-42 miljoner euro), B1-39 Andra åtgärder (-100 miljoner euro),

- till kapitlen B1-10 Jordbruksgrödor (+ 700 miljoner euro), B1-13 Torkat foder och trindsädesslag (+ 7 miljoner euro), B1-18 Andra vegetabiliska sektorer eller produkter (+ 5 miljoner euro), B1-20 Mjölk och mjölkprodukter (+ 472 miljoner euro), B1-37 Avslutande av tidigare års räkenskaper samt minskning eller tillfällig indragning av förskott enligt kapitlen B1-10 till B1-39 (+ 278 miljoner euro).

2.6. Överföringar från eller till den monetära reserven

Den genomsnittliga dollarkursen under räkenskapsåret blev lägre än vad som förväntats vid utarbetandet av budgeten för år 2002, vilket medförde extra utgifter för EUGFJ-garantisektionen på ungefär 33 miljoner euro under räkenskapsåret 2002. Med hänsyn till att dessa ytterligare kostnader understiger den gräns på 100 miljoner euro som avses i artikel 11.2 i förordning (EG) nr 2040/2000 gjordes ingen överföring från den monetära reserven. De extra utgifterna har emellertid finansierats med medel från anslagen i avsnitten 1-3 för EUGFJ-garantisektionen för 2002.

B. Systemet för förskott och direktutbetalningar

2.7. Förskotten till medlemsstaterna

2.7.1. Systemet för månatliga förskott på verkställda utgifter

I rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken [1] fastslås i artikel 7 att kommissionen skall besluta om "månatliga förskott på verkställda utgifter som betalas av de ackrediterade utbetalningsställena". Förskotten betalas ut till medlemsstaterna i början av den andra månaden efter det att utgifterna verkställts av utbetalningsställena.

[1] EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

Det handlar här inte om förskott i strikt betydelse, utan snarare om en återbetalning av utgifter som medlemsstaterna redan verkställt. Uttrycket "förskott" understryker betalningarnas provisoriska karaktär: förskotten fastställs utifrån månatliga redovisningar av medlemsstaternas verkställda utgifter. Utgifterna bokförs slutgiltigt efter verifikation på plats under de följande räkenskapsåren (jfr punkt 4 - Avslutande av räkenskaperna).

De betalningar som utförts av medlemsstaterna mellan den 16 oktober 2001 och 15 oktober 2002 omfattas av förskottssystemet. Det rör sig för övrigt om mer än 99 % av de utgifter som täcks av EUGFJ:s garantisektion. Därutöver verkställer kommissionen själv direkta utbetalningar när det gäller ett begränsat antal åtgärder.

2.7.2. Förskottsbeslut under räkenskapsåret 2002

Under räkenskapsåret 2002 antog kommissionen tolv beslut om månatliga förskott (bilaga 4 till den ekonomiska redogörelsen).

Ett kompletterande förskott som syftade till att anpassa de beviljade förskotten till de totala utgifterna som skall hänföras till räkenskapsåret antogs i december 2002.

2.7.3. Minskning och tillfällig indragning av förskotten

Under 2002 gjordes korrigeringar till ett värde av -53,1 miljoner euro avseende de förskott som utbetalats till medlemsstaterna. Nedan anges vilka kategorier av ändringar det är fråga om.

a. Minskning av förskotten till följd av betalningsförseningar

Med tillämpning av artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 av den 26 september 2000 om budgetdisciplin [2] har EUGFJ konstaterat att vissa medlemsstater fortfarande inte iakttar de betalningsfrister som fastställs i gemenskapslagstiftningen för utbetalning av stöd till förmånstagarna.

[2] EGT L 244, 26.9.2000, s. 27.

Betalningsfristerna infördes å ena sidan för att garantera likabehandling av förmånstagarna i samtliga medlemsstater och, å andra sidan, för att motverka att stödets förväntade effekt uteblir på grund av förseningarna. Möjligheten att göra utbetalningarna enligt de olika administrativa rutinerna hos utbetalningsställena innebar dessutom att budgetdisciplinen inte kunde tillämpas korrekt.

På grund av betalningsförseningarna har kommissionen vid tre tillfällen beslutat att minska de månatliga förskotten med totalt 52,34 miljoner euro.

b. Minskning av förskotten till följd av att tilläggsavgiften för mjölk inte tagits ut för regleringsåret 2001/02

Vid granskningen av de utgifter som deklarerats för räkenskapsåret 2002, fastslogs att två medlemsstater inte hade tagit ut hela tilläggsavgiften för regleringsåret 2001/02 i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EG) nr 536/93.

Kommissionen har med tillämpning av artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 beslutat att minska de aktuella medlemsstaternas förskott med 0,733 miljoner euro.

c. Korrigeringar för offentlig lagring

Under 2002 infördes det nya systemet e-Faudit, vilket har lett till en märkbar förbättring av beräkningen, deklarationen och verifieringen av medlemsstaternas utgifter för offentlig lagring. Följaktligen har inga korrigeringar varit nödvändiga under 2002 inom detta system.

2.8. Direkta utbetalningar

I vissa fall verkställer kommissionen direkta utbetalningar till mottagarna. Det rör sig om betalningar för veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder (kapitel 33) och betalningar för vissa åtgärder som inte är traditionella marknadsåtgärder men som syftar till att utöka avsättningsmöjligheterna, särskilt inom olivolje- och spånadslinsektorerna, och till att finansiera insatser för bedrägeribekämpning, kvalitetsfrämjande åtgärder samt åtgärder för forskning om tobak.

I bilaga 5 återfinns detaljerade uppgifter om de direkta utbetalningarna.

3. BUDGETGENOMFÖRANDET

A. Inledning

3.1. Genomförande av budgeten

Anslagsutnyttjandet för EUGFJ:s garantisektion för budgetåret 2002 var 43 216,8 miljoner euro, dvs. 97,4 % av de anslag som förts in under budgetrubrik B1. Utgifterna uppgick till ungefär 1 137,3 miljoner euro under budgetanslagen. I bifogad tabell 6 ges en detaljerad redogörelse för utnyttjandet av 2002 års budgetanslag per kapitel.

Budgetsanslagen för underrubrik 1a uppgick till 39 660,1 miljoner euro, varav 38 867,4 miljoner euro utnyttjades, dvs. 98 % av de anslag som förts in under denna underrubrik. Med undantag för budgetens avdelning för vegetabiliska produkter, som var överutnyttjad, var avdelningarna för animaliska produkter och sidoutgifter underutnyttjade. Budgetanslagen för underrubrik 1b uppgick till 4 694 miljoner euro, varav 4 349,4 miljoner euro utnyttjades, dvs. 92,70 % av de anslag som förts in under denna underrubrik.

3.2. Effekter av euro/dollar-kursutvecklingen

När det gäller en betydande del av exportbidragen för jordbruksprodukter, särskilt spannmål, ris och socker, samt för vissa interna stöd, t.ex. stödet till stärkelseproduktion, bidrag för socker som används inom kemisk industri och bomullsstödet, fastställs budgetanslagen på grundval av skillnaden mellan gemenskapens priser uttryckta i euro och de beräknade världsmarknadspriserna, vanligen uttryckta i dollar.

När det preliminära budgetförslaget upprättades i april 2001 fastställdes den växelkurs som ursprungligen antogs för att upprätta budgetberäkningarna för 2002 till 1 euro = 0,92 dollar (medelvärde för januari, februari och mars 2001), i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 2040/2000. När kommissionen sedan antog en ändringsskrivelse till det preliminära budgetförslaget i slutet av oktober 2001, rörande jordbruksutgifterna, sänktes kursen till 1 euro = 0,89 dollar (medelvärde för juli, augusti och september 2001). Växelkursen 1 euro = 0,89 dollar blev den slutliga kurs som användes för upprättandet av budgetberäkningarna för 2002.

Under de första nio månaderna av referensperioden för dollarns inverkan (augusti 2001 till april 2002) visade växelkursens månatliga medelvärden inga förändringar på över 2,5 % i förhållande till den slutliga kurs som användes för att upprätta budgetberäkningarna för 2002. Efter april sjönk emellertid dollarn betydligt i värde och i juli 2002 hade växelkursen ett medelvärde på 1 euro = 0,99 dollar, vilket innebär att den kurs som använts i budgeten överskreds med ungefär 11 %.

Därmed uppgår de beräknade extra utgifterna för räkenskapsåret 2002 för EUGFJ-garantisektionen på grund av dollarns minskade värde i förhållande till budgetkursen till 33 miljoner euro för räkenskapsåret 2002. Med hänsyn till att dessa extra utgifter understiger den gräns på 100 miljoner euro som avses i artikel 11.2 i förordning (EG) nr 2040/2000 kan ingen överföring göras från den monetära reserven. De extra utgifterna kan dock finansieras via budgetanslagen i avdelningarna 1-3 för EUGFJ-garantisektionen för 2002.

3.3. De dubbla kurserna

Det faktum att utgifterna är klart mindre än under föregående år beror på de dubbla kursernas inverkan. Avskaffandet av de gröna kurserna har lett till att effekten av de dubbla kurserna har försvunnit i de länder som deltar i EMU. Effekten av de dubbla kurserna för de medlemsstater som inte deltar i EMU uppskattas till i storleksordningen 30 miljoner euro för räkenskapsåret 2002.

3.4. Agromonetära beslut

Eftersom rådets förordning (EG) nr 2799/98 enbart föreskriver kompensationer för revalveringar som inträffat före den 1 januari 2002 för de valutor som inte deltar i EMU, har inget nytt agromonetärt stöd fastställts under 2002. Det agromonetära systemet har upphört att gälla.

De betalningar som verkställts på grundval av det agromonetära systemet (kapitel B1-39) gäller tidigare fastställda stöd.

B. Analys av budgetgenomförandet per kapitel

3.5. Inledning

Under räkenskapsåret 2002 har åtgärderna för jordbruksreformen enligt Agenda 2000 genomförts för de olika produkter som omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken.

Utgifterna för åkergrödor utgör en betydande del av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion. Sedan reformen 1992 har direktstöden till producenterna kommit att dominera utgifterna i sektorn. Man har kunnat konstatera att efter den inledande perioden, då budgetutgifterna ökade efter det gradvisa införandet av reformen 1994, har de varit förhållandevis stabila mellan 1997 och 1999.

Därefter har jordbruksgrödorna genomgått en ny etapp i reformprocessen i och med antagandet av jordbruksdelen av Agenda 2000. I och med de beslut som fattats inom ramen för Agenda 2000 har interventionspriserna för spannmål sänkts kraftigt för att åstadkomma en tillnärmning till världsmarknadspriserna. För producenten har det åtföljande inkomstbortfallet kompenserats med ett hektarstöd. Oljeväxter, proteingrödor, oljelin och, från och med 2001, spånadslin och hampa ingår också i detta system för direktstöd med differentierade stödsatser beroende på produkt under en övergångsperiod.

Stödet finns i följande fyra former:

- Stöd till småproducenter som betalas ut utan krav på arealuttag.

- Stöd till yrkesproducenter, med obligatoriskt arealuttag.

- Tilläggsstöd till durumveteproducenter.

- Arealuttag (obligatoriskt eller frivilligt arealuttag).

Under regleringsåret 2001/02 kännetecknas Agenda 2000-reformen inom sektorn för åkergrödor sammanfattningsvis av följande:

- För spannmål har interventionspriset sänkts gradvis (101,31 euro/ton under regleringsåret 2001/02) parallellt med att det direkta hektarstödet höjts gradvis.

- För oljeväxter har grundbeloppet för det direkta hektarstödet gradvis sänkts till samma nivå som stödet för spannmål och arealuttag.

- För durumvete har det fasta tillägget till hektarstödet förblivit oförändrat.

- För proteingrödor har stödet per skördat ton minskat.

- I regioner utan majsodling har även arealer med odling av gräsensilage beviljats hektarstöd.

- Minimipriset per ton har sänkts för potatisstärkelse.

- När det gäller Finland och vissa områden i Sverige har ett fast tilläggsbidrag utbetalats för oljeväxter och spannmål.

- Arealstödet för lin och hampa har anpassats till stödet för oljelin.

- Procentsatsen för det obligatoriska arealuttaget har fastställts till 10 %, vilket ger en skördevolym för spannmål på ungefär 198 miljoner ton.

Sektorn för mjölk och mjölkprodukter är den tredje största i fråga om utgifter inom EUGFJ:s garantisektion. Denna sektor är en av de sektorer som omfattas av det reformbeslut som fattades av rådet vid dess möte i Berlin i mars 1999. Det rör sig främst om en sänkning på 15 % av interventionspriset under tre regleringsår med början regleringsåret 2005/06, åtföljt av inrättandet av ett kompensationsstöd som utbetalas direkt till producenterna från och med kalenderåret 2005. Denna reform hade ingen budgeteffekt på räkenskapsåret 2002.

Under 2002 stod utgifterna för nötkött för 16,4 % av utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion, vilket innebär att nötköttssektorn var den näst största i budgettermer. Agenda 2000-reformen har inneburit höjningar av vissa direktstöd inom sektorn, som kompensation för sänkningar av de institutionella priserna.

I nedanstående avdelningar presenteras en analys av EUGFJ-garantisektionens utgifter, som även jämförs med 2002 års budgetanslag.

3.6. AVDELNING B1-1 - Vegetabiliska produkter

Inledning

Anslagen för denna avdelning i budgeten uppgick till 27 349 miljoner euro, medan utgifterna uppgick till ungefär 27 686,3 miljoner euro, dvs. en genomförandegrad på 101,2 % av budgetanslagen. Detta överutnyttjande berodde främst på utgifterna för jordbruksgrödor (kapitel B1-10 i budgeten). Anslagen för alla andra kapitel var dock underutnyttjade (se bifogad tabell 6 för detaljerade uppgifter).

KAPITEL B1-10 - JORDBRUKSGRÖDOR

miljoner euro

>Plats för tabell>

Sektorns bokslut

Den totala spannmålsproduktionen under regleringsåret 2001/02 uppgick till ungefär 198 miljoner ton, mot 213 miljoner ton under det föregående regleringsåret. Under budgetåret 2002 uppskattades konsumtionen av spannmål inom EU till ungefär 189 miljoner ton, dvs. en ökning på 3 miljoner ton jämfört med nivån för föregående år. Under året sjönk dock exporten till ungefär 17,5 miljoner ton, mot 28,6 miljoner ton under det föregående året, medan beståndet i offentliga lager ökade till ungefär 7,9 miljoner ton.

Intervention

Interventionslagringen ökade generellt under budgetåret 2002, från ungefär 6,7 miljoner ton i början av året till ungefär 7,9 miljoner ton vid årets slut. Inom ramen för denna ökning fanns dock ganska stora skillnader när det gäller lagernivåerna för enskilda typer av spannmål. Medan vetelagren hade minskat ytterligare från en nivå på 0,66 miljoner ton i början av året till ungefär 0,43 miljoner ton vid årets slut, ökade under samma period kornlagren från 2,2 till 2,4 miljoner ton och när det gäller råglagren fortsatte den stigande tendensen från tidigare år med en ökning från 3,8 till 5 miljoner ton. Lagervolymerna för majs och durra var obetydliga.

Inköpen till interventionslager uppgick till ungefär 4,4 miljoner ton medan försäljningen uppgick till 2,7 miljoner ton, mot de ursprungliga budgetberäkningarna för 2002 på 8,0 miljoner ton respektive 6,4 miljoner ton.

Detta innebär att lägre utgifter för tekniska utgifter för offentlig lagring av spannmål stod för -64,0 miljoner euro av underutnyttjandet av 2002 års budgetanslag.

Internationella marknader

På de internationella marknaderna var utvecklingen något blandad under 2002. De internationella priserna på de flesta typerna av spannmål återhämtade sig märkbart i början av året. De försvagades dock mot slutet av året i och med att flera länder som inte betraktas som traditionella exportländer utnyttjade den senaste tidens goda skördar och de minskade kvantiteterna som var tillgängliga för export från traditionella exportländer för att göra mer av sitt produktionsöverskott tillgängligt för export.

EU:s spannmålsexport minskade kraftigt under 2002. Exporten av vete uppskattades till ungefär 8,0 miljoner ton mot de 15,0 miljoner ton som angavs i 2002 års budget, exporten av korn uppgick till 6,0 miljoner ton mot de 8,5 miljoner ton som angavs i budgeten och exporten av övriga typer av spannmål uppgick till 2,5 miljoner ton mot de 2,6 miljoner ton som angavs i budgeten. Dessa volymminskningar berodde på ökad konkurrens från export från tredje land, särskilt republikerna i före detta Sovjetunionen, vars globala effekt var att EU:s spannmålsexport sjönk samtidigt som EU:s spannmålsimport ökade till nästan det dubbla jämfört med samma period 2001.

Dessa hämmande effekter på EU:s exportvolym förstärktes ytterligare av eurons ökade värde mot den amerikanska dollarn. Efter 2001 års svaga ställning gentemot den amerikanska dollarn, stärktes euron något under årets gång och under året som helhet låg den på en valutaparitet på 1 euro = 0,91 dollar jämfört med den nivå på 1 euro = 0,89 dollar som man räknade med i upprättandet av 2002 års budget. I 2002 års budget räknade man inte med några exportbidrag för vete, men vid budgetårets slut infördes ändå sådana bidrag, om än till låga nivåer. Samtidigt höjdes bidragen för korn från 19,3 euro/ton till 26,7 euro/ton, medan bidragen för havre höjdes från 26,0 euro/ton till 34,7 euro/ton.

Följaktligen överskred utgifterna för exportbidrag 2002 års budgetanslag med 19,0 miljoner euro.

Jordbruksgrödor och väderförhållanden

När det gäller vädret fick jordbruksåret 2002 en god start med markberedning och sådd av vintergrödor hösten 2001 under nästan optimala och generellt mycket gynnsammare förhållanden än under det föregående året. Höstperioden avslutades med några för säsongen ovanligt kalla veckor i hela Europa i december 2001 och i januari 2002, vilket ledde till en viss oro för frostskador. Förhållandena under den följande vintersäsongen var dock allmänt gynnsamma, med övervägande högre temperaturnivåer än det normala och en period med gynnsamt väder inför vårsådden.

Under våren 2002 var klimatförhållandena i stort sett tillfredsställande för grödornas tillväxt och jordbruksarbetet. Iberiska halvön, Syditalien (med undantag för regionen Mezzogiorno, Sicilien och Sardinien) och Grekland fick goda regnmängder, vilket gjorde det möjligt att fylla på vattenreserverna och gav en potentiell effekt på produktionen av durumvete. Högre temperaturer än normalt för säsongen i slutet av april och maj främjade grödornas tillväxt, särskilt i länderna i centrala och norra Europa.

I områdena kring Medelhavet främjades sommargrödornas tillväxt av en våg av topptemperaturer i juni, som emellertid ledde till svår torka i Syditalien. Situationen blev dessutom allmänt sämre i juli och augusti med häftiga regn i många centraleuropeiska medlemsstater, särskilt i Tyskland och Österrike. Detta ledde till övermättade jordar och översvämningar, vilket hämmade arbetet med att skörda stråsäden, orsakade lokal skada i många områden och ledde till att skördar och betesmarker gick förlorade.

För att underlätta situationen för jordbrukare i dessa områden beslutade kommissionen i slutet av augusti, genom kommissionens förordningar (EG) nr 1519/2002 och nr 1535/2002, att förskottera 50 % av arealersättningen för jordbruksgrödor och ersättningen för arealuttaget (för regleringsåret 2002/03) i vissa regioner i Tyskland och Italien inom ramen för 2002 års budget istället för att betala ut dem under budgetåret 2003. Denna utgift hade inte förutsetts i 2002 års budget och uppgick till ungefär 847,0 miljoner euro.

Följaktligen uppgick utgifterna för arealstöd och ersättning för arealuttag till 18 040 miljoner euro, vilket innebär ett överutnyttjande av budgetanslagen med 769 miljoner euro.

Intervention, utom lagring, av spannmål

De kvantiteter för vilka kompensationsbetalningar och bidrag för potatisstärkelse, produktionsbidrag för stärkelse och stödet till portugisiska spannmålsproducenter utgick var lägre än de som angivits i 2002 års budget.

Följaktligen innebär utgifterna för dessa interventioner ett underutnyttjande av budgetanslagen med 51 miljoner euro.

Kapitlets totala anslag överutnyttjades med ungefär 674,0 miljoner euro.

KAPITEL B1-11 - SOCKER

miljoner euro

>Plats för tabell>

De kvantiteter på ungefär 2,5 miljoner ton socker som exporterades med bidrag var något lägre jämfört med den nivå på 2,7 miljoner ton som anslagits i 2002 års budget för regleringsåret 2001/02.

Följaktligen innebär utgifterna för exportbidrag ett underutnyttjande av 2002 års budgetanslag med 22 miljoner euro.

Kvantiteterna för vilka bidrag för socker som används inom kemisk industri utgick uppgick dock till ungefär 0,36 miljoner ton för regleringsåret 2001/02, vilket är högre än den nivå på 0,33 miljoner ton som angavs i upprättandet av 2002 års budget.

Följaktligen innebär utgifterna för bidrag för socker som används inom kemisk industri ett överutnyttjande av 2002 års budgetanslag med 18 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 5 miljoner euro.

KAPITEL B1-12 - OLIVOLJA

miljoner euro

>Plats för tabell>

När det gäller produktionsstödet för olivolja betalade medlemsstaterna ungefär 56 miljoner euro för utestående saldon avseende tidigare regleringsår som inte förutsetts i 2002 års budget. Samtidigt betalade medlemsstaterna inte ut hela det stöd på ungefär 89 miljoner euro som skulle betalas för regleringsåret 2000/01.

Följaktligen innebär utgifterna för produktionsstödet för olivolja ett underutnyttjande av 2002 års budgetanslag med 34 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 37 miljoner euro.

KAPITEL B1-13 - TORKAT FODER OCH TRINDSÄDESSLAG

miljoner euro

>Plats för tabell>

För att begränsa budgetutgifterna omfattas produktionsstödet för torkat foder av ett stabiliseringssystem. De stödberättigade kvantiteterna omfattas av en maximal garanterad kvantitet på 4,412 miljoner ton för både hetluftstorkat och soltorkat foder. Om den maximala garanterade kvantiteten överskrids görs en motsvarande minskning av stödet. Budgeten för år 2002 upprättades utifrån antagandet att de producerade kvantiteterna under regleringsåret 2001/02 skulle uppgå till 4,700 miljoner ton, vilket innebär en minskning av stödsatsen med 6,2 %. De kvantiteter som producerades under detta regleringsår var dock lägre och uppgick till ungefär 4,421 miljoner ton. Därigenom sjönk stödsatsen till 0,3 % mot de 6,2 % som man räknat med i 2002 års budget.

Följaktligen var den stödsats som utbetalades för de kvantiteter som producerats under detta regleringsår högre än det som angivits i 2002 års budget, vilket innebär att de totala utgifterna för detta system överskred budgetanslagen med 4 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel överutnyttjades de totala anslagen med ungefär 3 miljoner euro.

KAPITEL B1-14 - SPÅNADSVÄXTER OCH SILKESMASKAR

miljoner euro

>Plats för tabell>

För att begränsa produktionsökningen och de utgifter som denna leder till omfattas bomullsstödet av ett stabiliseringssystem. Om den maximala garanterade kvantiteten på 1 031 000 ton, fastställd till 782 000 ton för Grekland och till 249 000 ton för Spanien, överskrids minskas stödet i det land som är ansvarigt för överskridandet.

Den totala produktionen under regleringsåret 2001/02 uppgick till ungefär 1,6 miljoner ton, vilket var mer än den nivå på 1,4 miljoner ton som man utgick från i 2002 års budget. I Spanien låg den faktiska produktionen på 0,34 miljoner ton något över den nivå på 0,31 miljoner ton som man räknade med när 2002 års budget upprättades. I Grekland låg den faktiska produktionen på 1,25 miljoner ton mycket över den nivå på 1,09 miljoner ton som man räknade med när 2002 års budget upprättades. Dessa höga produktionssiffror ledde till en oproportionerligt stor ökning i de minskningar som enligt stabiliseringssystemet tillämpades på stödsatsen. Detta innebär att överskridandet av den maximala garanterade kvantiteten inte gav upphov till några utgiftsökningar.

Nivån på stödet för bomull beräknas också utifrån skillnaden mellan riktpriset på bomull (1 063 euro/ton) och det faktiska världsmarknadspriset (ungefär 185 euro/ton), vilket visade sig vara lägre än den nivå man räknade med när 2002 års budget upprättades (ungefär 204 euro/ton).

Dessa faktorer ledde till att stödsatsen för Grekland fastställdes till en lägre sats än den som angavs i 2002 års budget. Utgifterna för bomullssektorn i Grekland var alltså lägre än de anslag som anvisats i budgeten.

Följaktligen uppgick utgifterna för bomullsstöd till 804 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 130 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 140 miljoner euro.

KAPITEL B1-15 - FRUKT OCH GRÖNSAKER

miljoner euro

>Plats för tabell>

Färsk frukt och färska grönsaker

Tidiga uppskattningar pekar på en mycket marginell ökning av fruktproduktionen under 2002 (+ 0,6 % jämfört med 2001), medan grönsaksproduktionen låg kvar på i princip samma nivå som under tidigare år. Prisökningar noterades för grönsaker (+ 8,5 %) och för frukt (+ 7 %).

Tack vare denna gynnsamma marknadssituation minskade återtagandena av frukt och grönsaker från marknaden mycket i jämförelse med de kvantiteter som man räknade med när 2002 års budget upprättades.

Följaktligen uppgick utgifterna för kompensation för de kvantiteter av frukt och grönsaker som återtogs från marknaden till 61 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 82 miljoner euro.

När det gäller bananer låg de kvantiteter som producerades under 2001 ungefär 5 % under den nivå man räknade med när 2002 års budget upprättades. Även produktionen under 2002 förutspås bli ungefär 7 % lägre än den nivå man räknade med i 2002 års budget. De höga marknadspriserna som detta gav upphov till ledde till en lägre stödsats (-21 %) för bananer under 2001 jämfört med den man räknat med i 2002 års budget.

Följaktligen uppgick utgifterna för stöd för bananer till 212 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 90 miljoner euro.

När det gäller nötter betalas stöd för kvalitetsförbättringsplaner. Rådet har med anledning av antagandet av nya regler för den här sektorn beslutat att förlänga planer som är på väg att upphöra att gälla med ytterligare ett år.

Följaktligen uppgick utgifterna för stöd för nötter till 97 miljoner euro, vilket innebär ett överutnyttjande av budgetanslagen med 52 miljoner euro.

Bearbetade frukter och grönsaker

När det gäller torkade druvor betalades stödet för ett lägre antal områden än de man räknade med i 2002 års budget.

Följaktligen uppgick utgifterna för stöd för torkade druvor till 113 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 14 miljoner euro.

När det gäller bearbetade citrusfrukter betalades bearbetningsstödet för högre kvantiteter av apelsiner och klementiner från det aktuella regleringsåret 2001/02 än man räknat med i 2002 års budget. I budgeten utgick man även från att 50 miljoner euro skulle betalas ut för att balansera bearbetningsstödet från tidigare regleringsår. Dessa utgifter kom i slutänden att uppgå till 63 miljoner euro.

Följaktligen uppgick utgifterna för bearbetningsstödet för citrusfrukter till 265 miljoner euro, vilket innebär ett överutnyttjande av budgetanslagen med 34 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 99 miljoner euro.

KAPITEL B1-16 - PRODUKTER INOM VINSEKTORN

miljoner euro

>Plats för tabell>

Sektorns bokslut

Den totala vinproduktionen under regleringsåret 2001/02 uppgick till ungefär 158 miljoner hektoliter mot 176 miljoner hektoliter under det föregående regleringsåret. Under budgetåret 2002 låg konsumtionen av vin inom EU på ungefär 125 miljoner hektoliter mot de 127 miljoner hektoliter som angavs budgeten. Exporten uppgick till 11,6 miljoner hektoliter, dvs. ungefär den nivå på 12 miljoner hektoliter som man räknade med i budgeten. Produktionen av vin för industriell användning, destillation och andra ändamål uppgick till 35 miljoner hektoliter mot den nivå på 37,7 miljoner hektoliter som angavs i budgeten. Den offentliga lagringen av alkohol uppgick till 3,6 miljoner hektoliter, vilket är mycket mer än de cirka 2,2 miljoner hektoliter som man räknade med i 2002 års budget.

Destillation

Den minskade vinproduktionen ledde till att kvantiteten destillerade alkoholdrycker sjönk till 12 miljoner hektoliter istället för de 13 miljoner hektoliter som man räknat med i 2002 års budget. Den kvantitet på 8 miljoner hektoliter som omfattades av krisdestillation motsvarar den kvantitet som angivits i budgeten. Förseningar i genomförandet av krisdestillationen, särskilt i Frankrike, ledde dock till ett underutnyttjande på 16 miljoner euro av de anslag som avsatts för denna åtgärd och därav följande utgiftsöverföring från 2002 till 2003 års budget. Utgifterna för obligatorisk destillation av biprodukter av vinframställning var däremot något högre än väntat, vilket berodde på utbetalningar på ungefär 7 miljoner euro för regleringsåret 2000/01 som man inte räknade med när 2002 års budget upprättades. Kvantiteten vin och druvmust i privat lagring (ungefär 15 miljoner hektoliter) var större än den ursprungliga kvantitet man räknade med i budgeten (13,5 miljoner hektoliter). Detta ledde till högre utgifter för interventionslagring av vin och druvmust, dvs. 5,5 miljoner euro.

De totala interventionsutgifterna för produkter inom vinsektorn uppgick till 489 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 3,8 miljoner euro.

Intervention

Den minskade volymen destillationer ledde till att lägre kvantiteter alkohol gick till offentlig lagring under det aktuella räkenskapsåret. För budgetåret 2002 uppgick det ingående lagret alkohol till ungefär 2,2 miljoner hektoliter, medan det utgående lagret uppgick till ungefär 3,6 miljoner hektoliter. Inköp och försäljning under året uppgick till ungefär 2,1 respektive 0,4 miljoner hektoliter, vilket är mindre än de kvantiteter man räknade med i 2002 års budget. Stödet för privat lagring av alkohol var också något lägre (-2,7 miljoner euro), vilket berodde på att den kvantitet på ungefär 0,98 miljoner hektoliter alkohol var något lägre än den kvantitet på 1,04 miljoner hektoliter som man räknat med i budgeten.

Följaktligen uppgick utgifterna för lagring av alkohol till 261 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 23 miljoner euro.

Användningen av must

De kvantiteter must som användes var lägre än de man räknat med i 2002 års budget.

Följaktligen uppgick utgifterna för stöd för användningen av must till 141 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 12 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 43 miljoner euro.

KAPITEL B1-17 - TOBAK

miljoner euro

>Plats för tabell>

För att kontrollera tobaksproduktionen begränsar den gemensamma organisationen av marknaden för tobak bidragsbeloppet genom ett system för kvoter, vilka fastställs separat efter sortgrupper och medlemsstater. För 2001 års skörd var det justerade kvottaket ungefär 0,344 miljoner ton råtobak. Tobaksbidragen för 2001 års skörd utbetalas under budgetåret 2002. Anslagen i 2002 års budget underutnyttjades med ungefär 18 miljoner euro därför att Grekland, Belgien och Portugal inte betalade ut alla beräknade tobaksbidrag som skulle utgå före budgetårets slut.

I 2002 års budget ingick anslag på 15 miljoner euro för Gemenskapsfonden för forskning och upplysning. Utgifterna uppgick till ungefär 12 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande på 3 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 20 miljoner euro.

KAPITEL B1-18 - ANDRA VEGETABILISKA SEKTORER ELLER PRODUKTER

miljoner euro

>Plats för tabell>

Utsäde

Anslagen för utsäde i 2002 års budget underutnyttjades med ungefär 11 miljoner euro därför att Danmark och Frankrike inte betalade ut alla beräknade stöd som skulle utgå före budgetårets slut.

Ris

Anslagen i 2002 års budget för exportbidrag för ris verkar vara överutnyttjade eftersom vissa medlemsstater felaktigt deklarerat bidrag för livsmedelshjälp i samband med export av ris i det här budgetkapitlet istället för i budgetkapitel 32, där det skall införas.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel överutnyttjades de totala anslagen med ungefär 3 miljoner euro.

3.7. AVDELNING B1-2 - Animaliska produkter

Inledning

Anslagen för denna avdelning i budgeten uppgick till 10 859,6 miljoner euro, medan utgifterna uppgick till ungefär 10 118,7 miljoner euro, dvs. en genomförandegrad på 93,2 % av budgetanslagen. Detta underutnyttjande berodde främst på utgifterna för nötkött och fårkött (kapitel B1-21 och B1-22 i budgeten). Anslagen för mjölk (kapitel B1-20) var dock överutnyttjade (se bifogad tabell 6 för detaljerade uppgifter).

KAPITEL B1-20 - MJÖLK OCH MJÖLKPRODUKTER

miljoner euro

>Plats för tabell>

Sektorns bokslut

Den totala smörproduktionen under 2002 uppgick till ungefär 1,93 miljoner ton, mot 1,86 miljoner ton under det föregående regleringsåret. Under 2002 uppskattades konsumtionen av smör inom EU till ungefär 1,72 miljoner ton, dvs. samma nivå som angavs i 2002 års budget. Exporten uppgick till ungefär 0,2 miljoner ton, vilket är ungefär den nivå man räknade med i budgeten. Den offentliga lagringen av smör uppgick till 0,17 miljoner ton, vilket är mycket högre än den nivå på ungefär 0,03 miljoner ton som man räknade med i 2002 års budget.

Den totala produktionen av skummjölkspulver under 2002 uppgick till ungefär 1,04 miljoner ton, mot 0,95 miljoner ton under det föregående regleringsåret. Under 2002 uppskattades konsumtionen av skummjölkspulver inom EU till ungefär 0,86 miljoner ton, dvs. samma nivå som angavs i 2002 års budget. Exporten uppgick till ungefär 0,09 miljoner ton, vilket är mycket lägre än den nivå på 0,21 miljoner ton som man räknade med i 2002 års budget. Den offentliga lagringen av skummjölkspulver uppgick till 0,15 miljoner ton, vilket är mycket högre än den nivå på ungefär 0,01 miljoner ton som man räknade med i 2002 års budget.

Under 2002 genomgick både de inre och de yttre marknaderna för mjölk och mjölkprodukter en kraftig försämring jämfört med de mer gynnsamma antaganden som användes vid upprättandet av 2002 års budget. Efter ett märkbart prisfall under det första halvåret 2001 låg de genomsnittliga smörpriserna inom EU kvar på en relativt låg nivå under hela 2002. De stannade på nivåer som låg nära 90-92 % av interventionspriset under hela året och en bra bit under de senaste årens prisnivå. De genomsnittliga priserna på skummjölkspulver inom EU låg i början av året strax över interventionspriset. Prisfallet i slutet av 2001 fortsatte dock under 2002 på grund av den kraftiga produktionsökningen och genomsnittspriserna slutade inte sjunka förrän i slutet av maj, då de stannade på en nivå som låg ungefär 2,4 % under interventionspriset. Först i september började priserna uppvisa en stabil förbättring och genomsnittspriserna steg generellt över interventionspriset under den senare delen av året i och med att den externa efterfrågan på skummjölkspulver från EU ökade som ett svar på den låga, torkdrabbade produktionen i Australien.

Internationella marknader

De internationella priserna på mjölk och mjölkprodukter sjönk under större delen av året, men genomgick en viss återhämtning under den senare delen av 2002. Mjölkpulverpriserna uppvisade den största ökningen, medan prisökningen för smör och ost var mindre påtaglig. Trots detta låg priserna på alla mjölkprodukter kvar på en nivå som var mycket lägre än tolv månader tidigare.

Detta innebar att man tvingades genomföra en kraftig ökning av exportbidragen för mjölkprodukter (med undantag för exportbidragen för ost) jämfört med de nivåer man räknat med i 2002 års budget. Denna ökning jämnade ut den nedåtgående tendensen för exportvolymerna avseende mjölkprodukter, där exportvolymerna för skummjölkspulver, ost och andra exportprodukter sjönk medan exportvolymerna för smör och smörfett förblev mer eller mindre stabila jämfört med de antaganden man utgick från i 2002 års budget.

Följaktligen uppgick utgifterna för exportbidrag till 1 160 miljoner euro, vilket innebär ett överutnyttjande av budgetanslagen med 183 miljoner euro.

Intervention

Interventionslagringen av skummjölkspulver och smör ökade kraftigt under 2002.

Interventionslagren av skummjölkspulver, som var helt tömda i slutet av oktober 2000 och förblev tomma under 2001, började fyllas på igen i mars 2002 och började därefter öka kraftigt för att i slutet av september 2002 nå en nivå på knappt 0,15 miljoner ton. Denna inköpsnivå hade man inte räknat med i 2002 års budget.

Följaktligen uppgick utgifterna för offentlig lagring av skummjölkspulver till 86 miljoner euro. I 2002 års budget hade inga anslag avsatts för den här åtgärden.

Interventionsköpen av smör ökade också kraftigt under 2002 och uppgick till ungefär 0,16 miljoner ton mot den volym på 0,02 miljoner ton som man räknat med i 2002 års budget. Interventionsförsäljningen låg kvar på den nivå man räknat med i 2002 års budget, dvs. ungefär 0,03 miljoner ton. Interventionslagren av smör ökade alltså från knappt 0,03 miljoner ton i början av året till 0,17 miljoner ton i slutet av budgetåret 2002.

Följaktligen uppgick utgifterna för offentlig lagring av smör till 300 miljoner euro, vilket innebär ett överutnyttjande av budgetanslagen för detta system med 297 miljoner euro.

Tilläggsavgiften togs ut för en mjölkvolym och uppgick till ungefär 0,42 miljoner ton mot den volym på 0,1 miljoner ton man räknade med i 2002 års budget.

Följaktligen uppgick intäkterna för tilläggsavgiften för mjölk till -150 miljoner euro mot det belopp på -36 miljoner euro som man räknat med i 2002 års budget. Skillnaden mellan dessa två belopp motsvarar en utgiftsminskning på 114 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel överutnyttjades de totala anslagen med ungefär 448 miljoner euro.

KAPITEL B1-21 - NÖTKÖTT

miljoner euro

>Plats för tabell>

Sektorns bokslut

Jordbruksåret 2002 kännetecknades främst av en påtaglig återhämtning inom boskapssektorn efter den nyligen inträffade mul- och klövsjukekrisen. Nötköttskonsumtionen förbättrades kraftigt och priserna inom sektorn ökade med i genomsnitt över 6 %.

Nötköttsproduktionen under 2002 påverkades fortfarande mycket starkt av de senaste årens störningar. Den låga prisnivå som kännetecknat marknaden sedan hösten 2000 och som bestod under större delen av 2001 verkar, tillsammans med en allmän känsla av ovisshet knuten till en svag och instabil efterfrågan, ha lett till en minskning av produktionskapaciteten. Dessutom hade de åtgärder som beslutats i juni 2001 för att stabilisera marknaden ytterligare minskat incitamenten för produktion. Följaktligen förväntas nötköttsproduktionen under 2002 uppgå till 7,6 miljoner ton, vilket är en minskning på bara 2,9 % jämfört med det föregående årets nivå och ytterligare ungefär 3 % lägre än nivån 1999. Under 2002 genomgick nötköttskonsumtionen en stark återhämtning och den inhemska nötköttskonsumtionen uppskattas till totalt ungefär 7,3 miljoner ton, dvs. en något högre nivå än de 7 miljoner ton som man räknade med i 2002 års budget. Exporten uppgick till ungefär 0,56 miljoner ton jämfört med de 0,62 miljoner ton som man räknade med i 2002 års budget. Den offentliga lagringen av nötkött uppgick till 0,22 miljoner ton slaktvikt och låg mycket under den nivå på ungefär 0,54 miljoner ton som man räknade med i 2002 års budget.

Internationella marknader

På de internationella köttmarknaderna sjönk priserna generellt under 2002 till följd av de stigande utbudsnivåerna. En mycket positiv utveckling var köttexportens återhämtning från det föregående årets krisnivåer, då handelsrestriktioner på grund av krisen med BSE och mul- och klövsjuka så gott som stoppade EU:s export av köttprodukter.

Mot bakgrund av denna internationella situation ökades exportbidragen. De kvantiteter som faktiskt exporterades uppgick dock bara till ungefär 0,56 miljoner ton, mot den kvantitet på 0,62 miljoner ton som man räknat med i 2002 års budget.

Följaktligen uppgick utgifterna för exportbidrag till 387 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande med 101 miljoner euro.

Intervention

I 2002 års budget utgick man från att årets nötköttsproduktion skulle uppgå till 7,72 miljoner ton, medan den nivå som faktiskt uppnåddes var ungefär 7,6 miljoner ton. Kombinerat med återhämtningen inom konsumtionen ledde denna faktor till att lägre volymer av nötkött gick till offentlig lagring. Medan nötköttslagren i början av budgetåret uppgick till ungefär 0,23 miljoner ton slaktvikt, dvs. ungefär den nivå man räknat med i 2002 års budget, uppgick interventionsinköpen av nötkött bara till 0,020 miljoner ton istället för de 0,32 miljoner ton man räknade med i budgeten. Interventionsförsäljningen uppgick till 0,025 miljoner ton, vilket var något högre än den kvantitet på 0,018 miljoner ton som man räknade med i budgeten. De utgående lagren uppgick därför till ungefär 0,22 miljoner ton slaktvikt, vilket var mycket lägre än den nivå på 0,54 miljoner ton man räknade med i 2002 års budget. De tekniska och finansiella kostnaderna för offentlig lagring, särskilt värdeminskningskostnaderna, var följaktligen mycket lägre än de kostnader man räknat med i 2002 års budget.

Följaktligen uppgick utgifterna för offentlig lagring till 100 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 420 miljoner euro.

Bidragssystem

Det antal bidragsberättigade djur som man räknade med i budgeten för 2002 baserades på det faktiskt minskade antalet djur för vilka bidrag betalades ut under 2001. Ett lägre antal djur under det drygt trettio månader långa systemet i Storbritannien ledde därför till ett underutnyttjande av budgetanslagen med 148 miljoner euro medan utgifterna enligt systemen för inköp för destruktion och särskilda inköp underutnyttjades med ungefär 136 miljoner euro. Dessutom betalades bidraget för slaktade vuxna djur ut bara för 17 miljoner djur (ungefär 72 % av taket) istället för de 20,1 miljoner djur man utgick från i 2002 års budget, vilket ledde till ett underutnyttjande på 159 miljoner euro. Samtidigt ledde det minskade antalet bidragsberättigade djur till ökade utgifter för extensifieringsbidraget på grund av ett ökat antal djur som var berättigade till den högsta bidragssatsen. Följaktligen uppgick utgifterna för extensifieringsbidraget till 943 miljoner euro mot det belopp på 891 miljoner euro som man räknade med i budgeten.

De samlade bidragsutgifterna uppgick alltså till 6 611 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 482 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 1 023 miljoner euro.

KAPITEL B1-22 - FÅRKÖTT OCH GETKÖTT

miljoner euro

>Plats för tabell>

Privat lagring av fårkött

I budgeten räknade man med att ungefär 5 000 ton fårkött skulle gå till privat lagring under 2002. Den kvantitet som slutligen lagrades var ungefär 140 ton.

Följaktligen uppgick utgifterna för privat lagring av fårkött till 0,2 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 7,8 miljoner euro.

Tack- och getbidrag

Det tackbidrag som betalas ut till producenterna täcker skillnaden mellan baspriset och det aritmetiska medelvärdet av de marknadspriser som noterats under regleringsåret. Under regleringsåret 2001 var det faktiska marknadspriset 4 116,8 euro/ton mot det belopp på 4 000 euro/ton som man räknade med när budgeten för 2002 upprättades. Därför fastställdes en lägre bidragsnivå än vanligt på 8,949 euro/får respektive 7,159 euro/get jämfört med de bidragsnivåer på 10,779 euro/får respektive 8,623 euro/get som man räknade med i 2002 års budget. Dessutom justerades antalet bidragsberättigade tackor och getter ned en aning till 70,7 miljoner djur jämfört med de 72,7 miljoner djur man räknade med i budgeten. Det förutfastställda tack- och getbidraget i mindre gynnade områden och i bergsområden fastställdes till 6,641 euro/får respektive 6,977 euro/get för regleringsåret 2001. Antalet tackor och getter som var berättigade till det förutfastställda bidraget justerades också ned till 56,4 miljoner djur jämfört med de 57,3 miljoner djur som man räknade med i 2002 års budget.

Följaktligen uppgick utgifterna för tack- och getbidrag till 554 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 111 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 120 miljoner euro.

KAPITEL B1-23 - GRISKÖTT, ÄGG, FJÄDERFÄN OCH ANDRA ÅTGÄRDER FÖR ANIMALIEPRODUKTER

miljoner euro

>Plats för tabell>

Exportbidrag för griskött

I budgeten för 2002 hade man ursprungligen räknat med en export på ungefär 0,27 miljoner ton färska eller kylda slaktkroppar eller halva slaktkroppar av gris med en genomsnittlig bidragssats på 100 euro/ton. Marknadsförhållandena ledde till att bidragssatsen nollställdes under budgetåret 2002. Eftersom bidraget omfattar korv och konserver uppgick dessutom de kvantiteter som faktiskt exporterades med bidrag till ungefär 0,07 miljoner ton jämfört med de 0,17 miljoner ton man räknade med när budgeten för 2002 upprättades. Den genomsnittliga bidragssatsen fastställdes till 268 euro/ton jämfört med den sats på 250 euro/ton man räknade med i budgeten.

Följaktligen uppgick utgifterna för exportbidrag för griskött till 27 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 43 miljoner euro.

Exportbidrag för ägg och fjäderfäkött

Exporten av ägg uppgick till ungefär 0,08 miljoner ton, vilket är mindre än den kvantitet på 1 miljon ton som man räknade med i 2002 års budget. Exportbidragen för äggprodukter var lägre än den nivå man räknade med i budgeten. Även kycklingexporten var mindre och uppgick till ungefär 0,23 miljoner ton mot den kvantitet på 0,29 miljoner ton som man räknade med i budgeten. Nivån på bidragssatsen för export av den andra kategorin av kycklingprodukter fastställdes till ungefär 260 euro/ton, vilket var högre än den sats på 245 euro/ton som man räknade med i budgeten för 2002.

Följaktligen uppgick utgifterna för exportbidrag för ägg och fjäderfäkött till 77 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande av budgetanslagen med 1 miljon euro.

Särskilt stöd för biodling

Utgifterna för finansieringen av programmen för förbättring av villkoren för produktion och saluföring av honung uppgick till 14,3 miljoner euro mot det belopp på 16,5 miljoner euro som man räknade med i 2002 års budget.

Följaktligen underutnyttjades budgetanslagen med 2 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 44 miljoner euro.

KAPITEL B1-26 - EUROPEISKA GARANTIFONDEN FÖR FISKET

miljoner euro

>Plats för tabell>

Se även kommentarer om genomförandet av detta kapitel i punkt 3.13.

3.8. AVDELNING B1-3 - Sidoutgifter

Inledning

Anslagen för denna budgetrubrik uppgick 1 426,6 miljoner euro medan utgifterna för genomförandet uppgick till 1 062,4 miljoner euro, vilket innebär ett underutnyttjande på 364,2 miljoner euro. Detta underutnyttjade berodde främst på kapitel B1-33 för veterinära och fytosanitära åtgärder.

KAPITEL B1-30 - BIDRAG FÖR VISSA VAROR SOM FRAMSTÄLLS GENOM FÖRÄDLING AV JORDBRUKSPRODUKTER

miljoner euro

>Plats för tabell>

Återvinning av felaktigt utbetalda belopp

I 2002 års budget förutsågs inget belopp under budgetrubrik B1-309 för återvinning av felaktigt utbetalda belopp. De belopp som faktiskt inkasserades under denna rubrik uppgick dock till -4,1 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 5 miljoner euro.

KAPITEL B1-31 - LIVSMEDELSPROGRAM

miljoner euro

>Plats för tabell>

Anslagen för detta kapitel har underutnyttjats med avseende på alla system det omfattar.

När det gäller utdelningen av jordbruksprodukter till dem som har det sämst ställt inom gemenskapen berodde underutnyttjandet på att vissa medlemsstater, bland annat Grekland, Portugal och Finland, inte delade ut alla de kvantiteter jordbruksprodukter som angivits i den godkända planen för 2002. Se punkt 3.11 för detaljerade uppgifter om gratisutdelningen av jordbruksprodukter.

När det gäller bidragen i samband med livsmedelshjälp berodde underutnyttjandet på att exporten av ris uppgick till ungefär 0,002 miljoner ton ris som livsmedelshjälp mot den kvantitet på 0,06 miljoner ton som man räknade med i budgeten för 2002. Dessutom deklarerades bidragen för livsmedelshjälp i form av risexport från Italien deklarerades felaktigt under budgetrubrik B1-1850.

När det gäller skolmjölk berodde underutnyttjandet på att ungefär 0,32 miljoner ton mjölk delades ut i skolorna, istället för den kvantitet på 0,35 miljoner ton som man räknade med i budgeten för 2002.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 63 miljoner euro.

KAPITEL B1-32 - PROGRAM TILL FÖRMÅN FÖR REGIONER I GEMENSKAPENS YTTERSTA RANDOMRÅDEN OCH EGEISKA ÖARNA

miljoner euro

>Plats för tabell>

Alla program till förmån för regioner i de yttersta randområdena underutnyttjades, i varierande grad, jämfört med budgetanslagen för 2002.

För fiskeriprogrammet till förmån regioner i de yttersta randområdena anslog budgetmyndigheten 14,9 miljoner euro för kapitel B0-40 i 2002 års budget därför att den gällande förordningen, rådets förordning (EG) nr 1587/98, skulle upphöra att gälla den 31 december 2001. Kommissionen hade under tiden lagt fram ett förslag om en förlängning av systemet med ett år. Rådet antog detta förslag den 25 mars 2002 genom rådets förordning (EG) nr 579/2002. När utgifter för detta program uppstod och med hänsyn till underutnyttjandet av de andra programmen inom detta kapitel, beslutade man att inte finansiera dem genom en överföring av anslagen för kapitel B0-40 till budgetrubrik B1-324. Medlemsstaternas utgifter för detta system, som uppgick till 10,7 miljoner euro, finansierades därför genom en överföring från andra budgetartiklar i det här kapitlet. Detta är anledningen till att den här budgetrubriken uppvisar ett överutnyttjande, som emellertid inte är ett verkligt sådant.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 29 miljoner euro.

KAPITEL B1-33 - VETERINÄRA ÅTGÄRDER OCH VÄXTSKYDDSÅTGÄRDER

miljoner euro

>Plats för tabell>

Se även kommentarer om genomförandet av detta kapitel i punkt 3.12.

KAPITEL B1-36 - ÅTGÄRDER FÖR BEKÄMPNING AV BEDRÄGERI INOM EUGFJ, GARANTISEKTIONEN

miljoner euro

>Plats för tabell>

Detta kapitel omfattar de åtgärder som vidtagits för att förstärka instrumenten för kontroller på plats och förbättra kontrollsystemen i syfte att begränsa risken för bedrägeri och oegentligheter som skadar gemenskapens budget. Alla system under detta kapitel underutnyttjades.

När det gäller utgifterna för dessa åtgärder för bekämpning av bedrägeri uppgick utgifterna för de berörda medlemsstaterna (med undantag för vinodlingsregistret, för vilket betalningarna gjordes av kommissionen) till ungefär 27,5 miljoner euro.

Följaktligen innebär medlemsstaternas utgifter för åtgärder för bekämpning av bedrägeri ett underutnyttjande av budgetanslagen för 2002 med 18 miljoner euro.

När det gäller Europeiska gemenskapens direktbetalningar för åtgärder för bekämpning av bedrägeri direktfinansierade kommissionen åtgärder för ungefär 5,2 miljoner euro mot det belopp på 12,1 miljoner euro som anslagits i 2002 års budget.

Följaktligen innebär utgifterna för direktutbetalningar för åtgärder för bekämpning av bedrägeri ett underutnyttjande av budgetanslagen för 2002 med 7 miljoner euro.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 26 miljoner euro.

Se även punkt 4.

KAPITEL B1-37 - AVSLUTANDE AV TIDIGARE ÅRS RÄKENSKAPER SAMT MINSKNING ELLER TILLFÄLLIG INDRAGNING AV FÖRSKOTT ENLIGT KAPITLEN B1-10 TILL B1-39

miljoner euro

>Plats för tabell>

Detta kapitel omfattar de belopp som krediterats EUGFJ-garantisektionens budget genom korrigeringar av avslutandet av räkenskaperna och minskning/tillfällig indragning av förskott.

När det gäller avslutandet av tidigare års räkenskaper motsvarades de belopp som av medlemsstaterna krediterats EUGFJ-garantisektionen budget av de finansiella korrigeringar som omfattas av de fyra beslut om avslutande av räkenskaperna som antogs av kommissionen under 2002, dvs. kommissionens beslut 2002/144/EG, 2002/523/EG, 2002/461/EG och 2002/524/EG. Det totala beloppet på korrigeringarna var -182 miljoner euro, mot det belopp på -400 miljoner euro som man räknade med i 2002 års budget, dvs. ungefär 218 miljoner euro under det anslag som avsatts i budgeten.

När det gäller minskning/tillfällig indragning av förskott uppgick det belopp som ursprungligen avsattes för denna budgetpost i 2002 års budget till -100 miljoner euro. Under årets gång togs dock ett belopp på 53 miljoner euro bort från medlemsstaternas förskott, dvs. ungefär 47 miljoner euro under de anslag som man räknat med i budgeten.

Budgetanslagen för detta kapitel underutnyttjades med ungefär 265 miljoner euro.

Se även punkt 5.

KAPITEL B1-38 - SÄLJFRÄMJANDE ÅTGÄRDER

miljoner euro

>Plats för tabell>

Alla säljfrämjande åtgärder i detta kapitel underutnyttjades.

När det gäller säljfrämjande åtgärder som betalas av medlemsstaterna uppgick utbetalningarna till ungefär 12 miljoner euro mot det belopp på 61 miljoner euro som anslagits i 2002 års budget. Detta beror på att endast ett nytt program hade godkänts enligt de nya reglerna i slutet av 2002 och därför bara hade en begränsad finansiell inverkan på budgeten. Utgifterna avsåg främst de gamla programmen och övergångsprogrammet för nötkött, vilket för närvarande är nära att avslutas.

När det gäller säljfrämjande åtgärder som betalas direkt av Europeiska gemenskapen direktfinansierade kommissionen säljfrämjande åtgärder för ungefär 5,1 miljoner euro mot det belopp på 14,3 miljoner euro som anslagits i 2002 års budget.

När det gäller information om den gemensamma jordbrukspolitiken uppgick utgifterna för dessa informationsåtgärder till ungefär 3,5 miljoner euro mot det belopp på 8,5 miljoner euro som anslagits i 2002 års budget.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 58,5 miljoner euro.

KAPITEL B1-39 - ANDRA ÅTGÄRDER

miljoner euro

>Plats för tabell>

Agromonetärt stöd

Det agromonetära stödet underutnyttjades med 105,2 miljoner euro på grund av Storbritanniens beslut att inte utnyttja sina möjligheter att bevilja agromonetärt stöd fullt ut, särskilt när det gäller andra och tredje delbetalningar av stöd till nötkötts-, får- och mjölkproducenter.

Med hänsyn till budgetgenomförandet av de andra systemen i detta kapitel underutnyttjades de totala anslagen med ungefär 102 miljoner euro.

3.9. AVDELNING B1-40 - Landsbygdens utveckling

Med anslagen under underrubrik 1b samfinansierar EUGFJ:s garantisektion (förordning (EG) nr 1257/1999) program för landsbygdens utveckling, som när det gäller fyra åtgärder (förtidspensionering, kompensationsstöd, beskogning och miljövänligt jordbruk) omfattar hela unionen. När det gäller sex andra åtgärder (investeringar i jordbruksföretag, startstöd till unga jordbrukare, utbildning, skogsbruk, förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, främjande av anpassning och utveckling i landsbygdsområden) omfattar programmen andra områden än mål 1-områden (som finansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion).

För perioden 2000-2006 har ett totalt anslag på 32 907 miljoner euro anslagits för underrubrik 1b. Detta anslag har fördelats mellan de medlemsstater som skulle upprätta program för genomförande av politiken för landsbygdens utveckling.

De femton medlemsstaterna har upprättat 89 program för landsbygdens utveckling, varav 52 godkändes genom beslut av kommissionen under 2000, 35 under 2001 och de 2 sista under 2002.

Det anslag som avsattes av budgetmyndigheten i budgeten för 2002 uppgick till 4 595 miljoner euro, vilket motsvarar taket för underrubrik 1b enligt budgetprognosen för 2000-2006.

Detta belopp ökades med 99 miljoner euro som överfördes från 2001 till 2002. De disponibla budgetanslagen uppgick alltså till 4 694 miljoner euro.

Genomförandet under 2002 avseende de utgifter som faktiskt verkställts inom ramen för de 89 program som pågår uppgick till 4 418,9 miljoner euro, dvs. 94,1 % av de disponibla anslagen. Följaktligen underutnyttjades de disponibla anslagen på 4 694 miljoner euro med 275,1 miljoner euro, vilket är tvärtemot de prognoser som gjordes den 30 september 2001 av de medlemsstater som hade överskridit anslagen med 195 miljoner euro.

En analys av genomförandet under 2002 per budgetrubrik i förhållande till de disponibla anslagen ger ett underutnyttjande som främst avser åtgärderna inom ramen för den nya ordningen för kompletterande åtgärder, särskilt beskogning och miljövänligt jordbruk samt i mindre omfattning åtgärder för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, etablering av unga jordbrukare, utbildning, investeringar i jordbruksföretag och främjande av landsbygdens utveckling.

De ursprungliga anslagen för åtgärder inom ramen för de gamla ordningarna för kompletterande åtgärder och i mindre omfattning kompensationsbidragen har däremot kraftigt överskridits. Det har därför varit nödvändigt att göra korrigerande överföringar inom kapitlet så att budgetanslagen kan användas för de verkliga behoven.

Det har följaktligen inte varit möjligt att under 2002 nå den anpassningsnivå som skulle ha gjort det möjligt att utnyttja de disponibla anslagen fullt ut.

Inom ramen för överläggningen om överföring av icke verkställda anslag från 2002 till 2003 har ett belopp på 49,3 miljoner euro överförts genom kommissionens beslut enligt artikel 149.3 i den nya finansförordningen.

3.10. Utgifternas fördelning på utgiftsslag

Utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion fördelar sig på två huvudkategorier: utgifter i samband med bidrag och så kallade interventionsutgifter, som främst avser direktstöd, lagring, återtag och liknande åtgärder samt övriga utgifter. Till dessa kommer utgifter för landsbygdsutveckling som inte ingår vare sig i bidragen eller i interventionerna. I bilagorna 14-16 förtecknas de olika utgifterna enligt deras utgiftsslag.

3.10.1. Bidrag

Utgifterna för bidrag uppgick till 3 432,3 miljoner euro, dvs. 7,9 % av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion för räkenskapsåret 2002, vilket är nästan samma nivå som under det föregående räkenskapsåret.

3.10.2. Direktstöd

Utgifterna under direktstöd uppgick till 28 800,8 miljoner euro, dvs. 84 % av de totala interventionsutgifterna, som uppgick till 34 275,2 miljoner euro. Dessa utgifter utgör 67 % av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion. De utgifter som går under benämningen direktstöd definieras i bilagan till rådets förordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 (EGT L 160, s. 113). Det rör sig i huvudsak om (ej fullständig förteckning) hektarstöd och arealuttag, stöd till olivoljeproduktion, arealstöd till lin, hampa, trindsäd, ris, russin, tobaksbidrag, am- och dikor, nötkreatur av hankön, tackor och getter samt agromonetärt stöd.

3.10.3. Lagring

Lagringsutgifterna uppgick till 1 163,1 miljoner euro, dvs. 3 % av interventionsutgifterna. Mellan den 1 oktober 2001 och den 30 september 2002, det datum då räkenskaperna för offentlig lagring avslutades, utvecklades lagervolymen och det bokförda värdet för produkter i offentliga lager enligt följande. Det bokförda värdet på lagren ökade från 984,08 miljoner euro i slutet av räkenskapsåret 2001 till 1 419,94 miljoner euro i slutet av räkenskapsåret 2002.

Följaktligen ökade lagren av spannmål och ris från 7,3 miljoner ton till 8,4 miljoner ton, lagren med olivolja försvann, lagren med skummjölkspulver ökade från 0 ton till 0,15 miljoner ton och lagren med smör ökade från 0,03 miljoner ton till 0,17 miljoner ton.

Nötköttslagren har förblivit stabila och minskade bara från 0,23 miljoner ton till 0,22 miljoner ton. Alkohollagren ökade från 2,2 miljoner hektoliter till 3,5 miljoner hektoliter under räkenskapsåret 2002.

När det gäller fördelningen av lagrens bokförda värde fortsätter andelen spannmål och ris att minska, eftersom dessa två produkter för närvarande utgör ungefär 52 % av de lagrade produkternas totala värde efter att under 2000 ha utgjort 85 % av lagren och under 2001 67 %. Återstående 48 % är fördelade på mjölkprodukter (30 %), nötkött (15 %) och alkohol (3 %).

Som varje år sedan 1988 har kommissionen skrivit ned värdet på de produkter som köpts in genom offentliga interventionsköp. Denna nedskrivning sker i två steg. När produkterna köps in skrivs de ned med ett belopp som motsvarar minst 70 % av den beräknade totala värdeminskningen. Vid räkenskapsårets slut görs en värdering av lagren och om det bedöms nödvändigt görs ytterligare en nedskrivning för att få ned produkternas bokförda värde i nivå med det beräknade försäljningspriset. För räkenskapsåret 2002 uppgick nedskrivningen vid inköpstillfället till 239,924 miljoner euro och tilläggsnedskrivningen vid räkenskapsårets slut till 436,329 miljoner euro.

3.10.4. Arealuttag och exportbidrag

Utgifterna för arealuttag och exportbidrag uppgick till 831,9 miljoner euro, dvs. 2,4 % av de totala interventionsutgifterna.

3.10.5. Övrigt

Utgifterna för annan intervention uppgick till 3 479,4 miljoner euro, dvs. 10,2 % av de totala interventionsutgifterna. Under denna beteckning återfinns främst de utgifter som inte faller under de föregående kategorierna, dvs. framför allt annan intervention än kostnader för lagring av socker, produktionsstöd för torkat foder, stöd för bomull, producentorganisationernas driftsfonder, produktionsstöd och finansiell ersättning för att främja bearbetningen av citrusfrukter, stöd för användningen av must, stöd för användningen av skummjölkspulver och åtgärder för smörfetter.

C. Särskild verksamhet

3.11. Leverans av livsmedel från interventionslager till de personer i gemenskapen som har det sämst ställt

Under den mycket stränga vintern 1986-1987 inrättade gemenskapen ett nödprogram för gratis leverans av livsmedel under en begränsad period till de medborgare i gemenskapen som har det sämst ställt.

När nödprogrammet avslutades riktades önskemål från många håll till gemenskapen om att denna typ av program skulle införas på mer permanent basis. Kommissionen lade fram ett förslag om detta för rådet som antog det i form av förordning (EEG) nr 3730/87 om allmänna bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till utsedda organisationer för utdelning till de sämst ställda i gemenskapen [3]. Kommissionen har antagit en förordning om tillämpningsföreskrifter (förordning (EEG) nr 3149/92 [4]), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1921/2002 [5]).

[3] EGT L 352, 15.12.1987, s. 1.

[4] EGT L 313, 30.10.1992, s. 50.

[5] EGT L 293, 29.10.2002, s. 9.

Sedan dess antar kommissionen varje år en distributionsplan som slår fast de budgetmedel och de produktkvantiteter som skall tilldelas de olika länder som deltar i denna åtgärd.

Tio medlemsstater har önskat delta i denna åtgärd under 2002. Anslagen har fördelats mellan dem med hjälp av en fördelningsnyckel som återspeglar antalet behövande människor i respektive medlemsstat. Vid behov tas också hänsyn till ett större underutnyttjande som konstaterats under de tre föregående åren.

Årsplanen upprättas efter samråd med välgörenhetsorganisationer på plats. På nationell nivå handhas den av statliga förvaltningar i de deltagande staterna. Varje stat utser de organisationer som inom sitt territorium skall se till att produkterna delas ut till dem som har det sämst ställt.

Denna åtgärd gör det också möjligt för varje deltagande medlemsstat att få tag på produkter som lagras i en annan medlemsstat när inga interventionslager finns i den egna medlemsstaten för en produkt som man blivit tilldelad inom ramen för denna åtgärd.

Inom ramen för 2002 års plan (beslut 2001/772/EG [6]) fördelades 196 miljoner euro mellan de medlemsstater som deltog i åtgärden enligt tabellerna nedan.

[6] EGT L 290, 7.11.2001, s. 5.

>Plats för tabell>

Fördelning av produktkvantiteterna per medlemsstat (plan 2002)

>Plats för tabell>

3.12. Kapitel B1-33 - Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder

Allmänt om kapitlet

De disponibla anslagen i budgeten för 2002 har bara utnyttjats till 39,24 %, dvs. 345 998 799 euro av ett totalt belopp på 569 500 000 euro har inte utnyttjats. Med hänsyn till den anslagsöverföring som beviljats för fonden för nödfallsåtgärder uppgår dock utnyttjandet till 45,31 % eller 258 077 530 euro.

För att finansiera merkostnaderna för mul- och klövsjukekrisen under 2001, som främst drabbade Storbritannien, fastställdes budgeten för fonden för nödfallsåtgärder (budgetrubrik B1-3320) till 400 miljoner euro. På grund av den låga tillförlitligheten i uppgifterna om ersättningar för driftskostnader i samband med sjukdomens utrotning har kommissionen inte kunnat fatta några beslut om gemenskapens finansiering av dessa ersättningar.

Dessutom gjordes en överföring inom kapitel 33 (se nedan) under det första halvåret 2002 för att förstärka budgetrubrik B1-330 som täcker programmen för utrotning och övervakning.

Fördelning inom kapitlet

Budgetrubrik B1-330 - Program för utrotning och övervakning

Som angivits ovan förstärktes de ursprungliga anslagen för budgetrubrikens med 6 556 000 euro för att täcka ett extra behov med anledning av den vetenskapliga kommitténs yttrande av den 18 och 19 oktober 2001. Kommittén ansåg nämligen att övervakningen av TSE (transmissibel spongiform encefalopati) hos små idisslare måste genomföras. Efter upptäckten av TSE i Finland och Österrike drog man dessutom tillbaka upphävandet för dessa två länder avseende provtagning på friska djur. Kostnaden för dessa två förändringar uppgår till 4 146 000 euro respektive 2 410 000 euro. Anslagen i fråga har hämtats från budgetrubrik B1-332 (fond för nödfallsåtgärder).

Följaktligen höjdes de disponibla anslagen för budgetrubriken i fråga från 155 000 000 euro till 161 556 000 euro. Totalt har 161 006 000 euro utnyttjats, varav 120 556 000 euro för övervakningen av TSE och 40 450 000 euro för utrotningsprogrammen.

Enligt de senaste tillgängliga uppskattningarna kommer ungefär 8 miljoner provtagningar att samfinansieras av Europeiska gemenskapen under 2002.

De planerade utgifterna har ökats genom en överföring av det belopp som anges i första stycket.

Utgiftsanslagen har utnyttjats till ett belopp på 97 384 658 euro (anslag för 2001).

Budgetrubrik B1-331 - Andra åtgärder inom veterinärområdet

Tre fjärdedelar av de ursprungliga anslagen (7 946 687 euro av 10 500 000 euro) har utnyttjats under 2002.

Utgiftsanslagen har utnyttjats till ett belopp på 3 901 369 euro, varav 1 657 176 euro avsåg anslagen för 2001.

Budgetrubrik B1-332 - Fond för nödfallsåtgärder

De ursprungliga anslagen uppgick till 400 000 000 euro och skulle täcka ersättningar i samband med utrotningen av mul- och klövsjuka under 2001 i Nederländerna, Irland, Frankrike och Storbritannien.

Redan under 2001 avsattes över 400 miljoner euro för att samfinansiera ersättningen för sjukdomen. De har betalats ut under 2002 i form av förskott och täcker den obligatoriska slakten av djur. När det gäller Storbritannien omfattades bara obligatorisk slakt fram till den 30 juni 2001 av beslutet om gemenskapens finansiering.

Under 2002 har bara det beslut som avser samfinansiering av obligatorisk slakt i Storbritannien under det andra halvåret tagits.

Beslut om samfinansiering av de driftskostnader (desinfektion, rengöring, destruktion av djurkroppar osv.) som burits av Nederländerna, Frankrike och Irland har lagts fram för Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa i slutet av december 2002. Dessa har av administrativa skäl inte kunnat antas av kommissionen. För anslagen i fråga (34 756 329 euro) har en anslagsöverföring till räkenskapsåret 2003 beviljats.

När det gäller de driftskostnader för dessa åtgärder som burits av Storbritannien väntas ett beslut om samfinansiering under 2003.

Följaktligen har bara 50 854 668 euro av de 400 miljoner euro som ursprungligen var disponibla utnyttjats under 2002. Dessutom har 6 556 000 euro överförts till budgetrubrik B1-330 för att täcka ett extra behov i samband med övervakningen av TSE hos små idisslare.

Utgiftsanslagen har utnyttjats till ett belopp på 420 642 846 euro, varav 6 564 871 euro avsåg anslagen för år 2001.

Budgetrubrik B1-333A - Växtskyddsåtgärder - administrativa kostnader

De ursprungliga anslagen uppgick till 1 000 000 EUR. Åtaganden har gjorts till ett totalt belopp på 965 163 euro, varav 34 837 euro inte har kunnat utnyttjas under 2002.

Utgiftsanslagen har utnyttjats till ett belopp på 832 100,2 euro, varav 815 950,2 euro avsåg anslagen för år 2001.

Budgetrubrik B1-333 - Växtskyddsåtgärder - driftskostnader

De ursprungliga anslagen uppgick till 3 000 000 euro. Åtaganden har gjorts till ett totalt belopp på 2 728 682 euro, varav 271 318 euro inte har kunnat utnyttjas under 2002.

Utgiftsanslagen har utnyttjats till ett belopp på 1 456 606 euro, varav 1 423 902 euro avsåg anslagen för år 2001.

Sammanfattande tabell över kapitel B1-33

>Plats för tabell>

Avslutningsvis bör det påpekas att de disponibla utgiftsanslagen för budgetrubrik B2-519 (Slutförande av tidigare åtgärder inom det veterinära och fytosanitära området - frigjorda anslag) som reserverats för GD Hälsa och konsumentskydd har höjts med 1 miljon euro genom en överföring inom kapitlet. De uppgick alltså till 13 287 000 euro, varav 13 187 285 euro har utbetalats under 2002

3.13. Fiske

a) Budgetrubrik B1-261

Budgetanslaget för fiske uppgick till 17,08 miljoner euro, varav 15,4 miljoner euro utnyttjades, vilket innebär en avvikelse på 1,6 miljoner euro.

Det totala underutnyttjandet av budgeten avser huvudsakligen driftsprogrammen, för vilka medlemsstaterna får välja att inte bevilja ekonomisk ersättning till producentorganisationerna, vilket förekom under 2002 (-2,4 miljoner euro i förhållande till budgetprognoserna).

Utgifterna för gemenskapens återtag var däremot högre än väntat (+ 1,8 miljoner euro), främst på grund av kvarstående skulder.

Man har dessutom kunnat konstatera ett svagt utnyttjande av stödet för privat lagring (-0,9 miljoner euro).

b) Budgetrubrik B1-3240

Genom rådets förordning (EG) nr 579/2002 (EGT L 89, 5.4.2002) förlängdes rådets förordning (EG) nr 1587/98 (EGT L 208, 24.7.1998) om att upprätta ett kompensationssystem för de extra kostnader vid avsättningen av vissa fiskeriprodukter från Azorerna, Madeira, Kanarieöarna och de franska departementen Guyana och Réunion till att gälla även år 2002.

Systemet syftar till att upprätthålla konkurrenskraften för vissa fiskeriprodukter som avsätts i stora kvantiteter, och detta i förhållande till verksamhetsvillkoren för ekonomiska aktörer som är etablerade på den europeiska kontinenten.

Den enda årsrapporten som hittills gjort tillgänglig gäller regionen Madeira. De uppgifter som lämnats avseende de kvantiteter som under 2002 omfattats av systemet är de följande:

- Tonfisk: 2 767 008 kg.

- Svart hårstjärt: 944 977 kg.

- Makrill: 0 kg.

3.14. Informationsåtgärder

Budgetrubrik B1-382 gäller sedan 2000 finansiering av åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdens utveckling. Dess rättsliga grund utgörs av rådets förordning (EG) nr 814/2000 och kommissionens förordning nr 2208/2002.

Stödansökningarna har inkommit från framför allt jordbruksorganisationerna, i form av åtgärdsprogram eller punktinsatser. Dessa åtgärder omfattas av de riktlinjer som fastställs inom ramen för den inbjudan att inkomma med förslag som offentliggörs varje år.

Finansieringsgraden för åtgärdsprogram och punktinsatser är 50 %. I vissa fall, särskilt när det gäller åtgärder som är av särskilt intresse med hänsyn till urvalskriterierna, och under vissa förutsättningar, kan dock denna grad höjas till 75 %.

Bestämmelserna medger dessutom finansiering av informationsåtgärder som utförs på initiativ av kommissionen.

Under 2002 uppgick anslagen för budgetrubrik B1-382 till 8,5 miljoner euro. Under budgetåret 2002 (från den 16 oktober 2001 till den 15 oktober 2002) finansierades följande informationsåtgärder:

- 5 årliga åtgärdsprogram till ett belopp av 842 811,83 euro.

- 27 punktinsatser till ett sammanlagt belopp av 1 123 875,44 euro.

- 39 åtgärder från kommissionens sida genom avtal eller beställningar, varav 36 till ett belopp av 2 397 368,40 euro under la budgetrubrik B1-382 och 3 till ett belopp av 82 165,13 euro under budgetrubrik AO3410.

3.15. Säljfrämjande åtgärder

Genom artiklarna B1-380 och B1-381 finansieras program för informations- och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter inom och utanför Europeiska unionen. Den rättsliga grunden utgörs av rådets förordningar (EG) nr 2702/1999 och nr 2826/2000 samt kommissionens förordningar (EG) nr 2879/2000 nr 94/2002.

Programmen presenteras av branschorganisationer till medlemsstaterna, som ansvarar för förvaltningen av programmen, efter det att kommissionen har bekräftat urvalet och beslutat om sin samfinansiering.

Finansieringsgraden för åtgärdsprogram är 50 %. För två- och treåriga program är finansieringsgraden avtagande, dvs. 60 % och 40 % respektive 60 %, 50 % och 40 %.

Förordningen medger bland annat finansiering av informationsåtgärder som genomförs på kommissionens initiativ (affärsresor i tredje land, information om systemen för PDO/PGI och den ekologiska produktionen i tredje land).

Under 2002 uppgick anslagen för artikel B1-380 till 56 miljoner euro. Under året har 40 nya säljfrämjande program beslutats (Beslut K(2002) 3116 slutligt) till ett totalt belopp av 32,1 miljoner euro.

De debiterade utbetalningarna uppgick till 11,81 miljoner euro, men gäller framför allt säljfrämjande åtgärder som beslutats enligt de gamla ordningarna.

Anslagen till artikel B1-381 på 14,3 miljoner euro gäller säljfrämjande åtgärder som förvaltas direkt av kommissionen. Utnyttjandet uppgår till 5,035 miljoner euro och avser främst åtgärder för olivolja.

Anslagsutnyttjandet under dessa två artiklar är fortfarande lågt på grund av bytet av ordning för säljfrämjande åtgärder och förseningar när det gäller startandet av de nya programmen.

4. KONTROLLVERKSAMHET

4.1. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS)

Efter intensiva diskussioner med medlemsstaterna i fyra expertgrupper antogs 2001 en ny förordning om IAKS - kommissionens förordning (EG) nr 2419/2001. Förordningen skall tillämpas på regleringsår eller bidragsperioder från och med den 1 januari 2002. Den innebär en rad ändringar av den tidigare förordningen, den har en mer sammanhållen och logisk utformning och full hänsyn tas till utvecklingen av elektroniska verktyg för systemens förvaltning. Förordningen ersätter förordning (EEG) nr 3887/92.

Till de viktigare fördelarna med den nya förordningen hör den allmänna möjligheten att lämna in ansökningar etc. på elektronisk väg, effektivare kontroller genom maximal användning av datorbaserade kontroller och fjärrkontroll, en integrerad kontroll av nötdjursbidragen som täcker flera system och en förenkling av bestämmelserna om påföljderna för djurbidrag.

Genom kontrollbesök och reviderade instruktioner för rapporteringen om administration och kontroll (inklusive påföljder) av ansökningar, har kommissionen kontrollerat överensstämmelsen hos medlemsstaternas kontrollsystem och säkerställt en enhetlig tillämpning av den nya förordningen.

Genom expertmöten har man gjort en särskild ansträngning för att främja och informera om IAKS-lagstiftningen i kandidatländerna, för att se till att nödvändiga anpassningar av administrations- och kontrollsystem görs i god tid före ländernas faktiska anslutning till Europeiska unionen.

4.2. Kompatibiliteten med IAKS

Enligt artiklarna 9a 1 och 13.1 d i rådets förordning (EEG) nr 3508/92 måste vissa stödsystem administreras och kontrolleras på ett sätt som är överensstämmer med IAKS från och med den 1 januari 2003. Denna bestämmelse gäller totalt 12 stödsystem, bland annat för tobak, vin, olivolja och mindre gynnade områden.

Under 2002 inledde kommissionen en undersökning av denna bestämmelse och bad medlemsstaterna lämna in rapporter om systemens nuvarande kompatibilitet och när denna hade nåtts eller skulle nås.

Undersökningen visade att alla medlemsstater var medvetna om sina skyldigheter när det gällde kompatibilitet och att en sådan enligt medlemsstaterna i många fall hade nåtts eller skulle nås före den 1 januari 2003. I några medlemsstater skulle dock kompatibilitet för ett antal stödsystem inte nås inom den fastslagna tidsfristen. De flesta problemen fanns inom sektorerna för vin, olivolja och torkat foder.

Från och med den 1 januari 2003 kommer uppfyllande av kompatibilitetsskyldigheten att omfatta de kontroller som görs enligt artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999.

4.3. Kontrollorgan för olivolja

Genom tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 2262/84 [7] och kommissionens förordning nr 27/85 [8] har kontrollorgan för olivolja inrättats i de största av unionens producentländer: Italien, Grekland, Spanien och Portugal (se s. 53-54 i EUGFJ:s artonde ekonomiska redogörelse).

[7] EGT L 208, 3.8.1984, s. 11.

[8] EGT L 4, 5.1.1985, s. 5.

De fyra kontrollorganen har fullgjort sina kontrolluppdrag under regleringsåret 2001/02 enligt föreskrifterna i arbetsprogrammen och i de preliminära rapporter som godkänts av medlemsstaternas myndigheter och av kommissionen.

I Italien genomförde organet under regleringsåret 2001/02 1 881 grundliga kontroller och 1 263 översiktliga kontroller vid fabriker. Kontroll på plats genomfördes hos 298 producenter, 15 producentorganisationer och ett fackförbund. Organet genomförde 2 711 kontroller vid 933 jordbruksföretag och fabriker inom ramen för regional avkastning (fabriker + producenter). Organet genomförde också 1 588 dubbelkontroller, främst vid fabriker. Det var 453 fabriker som var föremål för dubbelkontroller, ett antal som ligger gott och väl över de 10 % som föreskrivs i artikel 30.3 i förordning (EG) nr 2366/98. Vid de grundliga kontrollerna vid fabriker togs 938 stickprover på olivolja, varav 300 (31,9 %) skickades till godkända laboratorier för analys. Dessa analyser bekräftade oljornas överensstämmelse med punkt 1 i bilagan till förordning nr 136/66/EEG.

På grundval av dessa konstateranden har böter/administrativa påföljder föreslagits i fråga om 852 fabriker till ett belopp på 445 454 euro och återkallande av godkännandet har föreslagits för 302 av dessa. Skattemyndigheterna har informerats om 261 fall av oegentligheter, 19 fall har meddelats domstolsmyndigheterna och 141 fall av överträdelse av reglerna för hantering av spillvatten har meddelats de behöriga myndigheterna. Efter kontroller vid producentorganisationer har 9 böter och 3 återkallanden av godkännandet föreslagits. Tolv rapporter har översänts till skatte- och domstolsmyndigheterna. Organet har kunnat konstatera att producentorganisationerna fortfarande tillämpar ett regelvidrigt avdrag på det stöd som utbetalas till producenterna. För producenterna finns 92 förslag till påföljder som omfattar en indragning eller en minskning av stödet till ett belopp av 595 589 euro samt böter till ett belopp av 168 269 euro. Tio fall har meddelats andra kontrollmyndigheter.

På grundval av dessa konstaterande har de behöriga regionala myndigheterna beslutat dra tillbaka godkännandet för 41 fabriker och att utfärda påminnelser om denna påföljd för ytterligare 82 fabriker. I 40 fall beslutades att ärendet skulle avslutas utan åtgärd och i 139 fall är förfarandet fortfarande inte avslutat. Det skall understrykas att för regleringsåret 2000/01 har 36 av de 382 indragningar av godkännandet som organet föreslagit fortfarande inte behandlats, framför allt i regionerna Kalabrien (16), Apulien (9), Ligurien (5) och Marche (3).

Inga påföljder har ännu beslutats för producentorganisationerna.

De oegentligheter som gäller producenterna har meddelats utbetalningsstället (AGEA) så att stödet minskas eller inte betalas ut.

De pekuniära påföljder som föreskrivs i den nationella lagstiftningen har fram till slutet av 2001 tillämpats av jordbruksministeriets avdelning för bedrägeribekämpning. Denna behörighet har under 2002 överförts till regionerna. Hittills har 839 fall meddelats för regleringsåret 2001/02, varav endast 30 fall har granskats, 6 bötesstraff har dömts ut och 24 fall har avslutats utan påföljder.

I Grekland genomförde organet under regleringsåret 2001/02 809 grundliga kontroller och 341 översiktliga kontroller vid fabriker. Detta motsvarar 38,1 % respektive 16,1 % av de 2 124 fabriker som var verksamma under regleringsåret. Vid kontrollerna togs stickprover vid 602 fabriker och 169 stickprover har analyserats. Organet kontrollerade även 21 producentorganisationer och 1 751 producentärenden, 4 fall av privat lagring, 48 företag som förpackar bordsoliver och 2 811 producenter samt genomförde 2 064 kontroller vid jordbruksföretag och fabriker inom ramen för regional avkastning. Organet har genomfört 102 kontroller inom ramen för fastställandet av avkastningen för 18 homogena zoner. Totalt har man genomfört 14 204 dubbelkontroller av fabriker-producenter, 726 kontroller av producenter av bordsoliver, 138 kontroller av fabriker-uppköpare och 36 kontroller av fabriker-pressrestfabriker.

Organet har föreslagit att godkännandet dras in för 130 fabriker, varav 113 avser totalt 2 924 516 kg olja på grund av tvivel kring produktionen. För 306 fabriker har en påföljd föreslagits för underlåtenhet att skicka in de månatliga deklarationerna i tid.

Vid kontrollbesöken har organet kunnat konstatera att producentorganisationerna fortsätter att tillämpar ett regelvidrigt avdrag på det stöd som utbetalas till producenterna, vilket uppskattas till ett belopp av 24 miljoner euro.

Oegentligheter konstaterades hos 3 329 producenter som hade deklarerat en produktion på 2 468 996 kg olja. Korrigeringen gällde 997 531 kg olja och de bötesstraff som utmättes uppgick till 1 135 581 euro. Vid kontroller som genomfördes hos de 2 811 producenter som deklarerat 573 291 träd kunde organet konstatera att 780 producenter hade 57 768 träd färre än vad man uppgett i deklarationen. Dessa konstateranden medför en korrigering av odlingsdeklarationer och därtill hörande handlingar.

Under 2002 har de behöriga myndigheterna handlagt 236 fall av oegentligheter vid fabriker. För 197 fabriker har de beslutat om böter på mellan 1 467 och 29 347 euro till ett totalt belopp på 1 094 564 euro och dragit in tre godkännanden. I de andra fallen har förfarandet fortfarande inte avslutats.

I Portugal kontrollerade organet 1 621 producenter, 449 fabriker och 14 producentorganisationer under regleringsåret 2001/02. Organet genomförde 8 735 dubbelkontroller och 20 kontroller vid företag som bearbetar bordsoliver. Inom ramen för fastställandet av den regionala avkastningen genomfördes 300 kontroller på plats vid 100 jordbruksföretag. Dessa kontroller ledde till att organet föreslog en indragning av godkännandet för 73 fabriker, 30 avslag på stödansökningar och 168 korrigeringar av belopp till producenter. Dessa förslag har till fullo följts av medlemsstaten, som i de flesta fallen tillämpade den föreslagna.

I Spanien genomförde organet under regleringsåret 2001/02 881 grundliga kontroller och 120 översiktliga kontroller vid fabriker. Organet kontrollerade 28 producentorganisationer, 753 producenter och 61 företag som bearbetar bordsoliver samt genomförde 1 174 dubbelkontroller i produktions- och distributionsleden före och efter fabrikerna.

Organet har föreslagit att godkännandet skall dras in för 2 producentorganisationer och 9 fabriker samt översänt 280 påminnelser till fabriker, främst på grund av att de inte har skickat in sina månatliga deklarationer i tid och otillräckliga uppgifter i bokföringen. Påminnelser har av samma skäl skickats till 19 företag som bearbetar bordsoliver. Det har föreslagit att godkännandet dras in för 3 företag på grund av underlåt att uppfylla bokföringsskyldigheter. Organet har föreslagit en indragning av stödet till ett belopp på 1 848 800 euro för 22 producenter, varav 4 producenter av bordsoliver, en korrigering av de belopp som betalas för 148 olivodlare (760 000 euro) varav 18 producenter av bordsoliver, samt att utbetalningen av stödet till 24 producenter dras in.

De autonoma regionerna har informerat kontrollorganet om att man på grundval av de rapporter som meddelats under de senaste regleringsåren har dragit in godkännandet för 23 fabriker under regleringsåret 2001/02. De har dessutom inlett indragningsförfarandet för 7 andra fabriker och skickat ut 62 påminnelser för att reglera situationen. När det gäller producenterna har de autonoma regionerna avslutat 60 ärenden och begärt en återbetalning av det stöd som uppburits (2 226 633 euro). I 37 andra fall har återvinningsförfarandet inletts. När det gäller bordsoliver har de dragit in godkännandet för 2 företag och utfärdat 14 påminnelser.

I stort sett och utan att något tyder på motsatsen har medlemsstaterna lyckats väl i uppföljningen av de förslag till påföljder som de meddelats av kontrollorganen.

4.4. Samfinansiering för att stärka kontrollerna

Gemenskapen deltar inom ramen för rådets förordning (EG) nr 723/97 av den 22 april 1997, ändrad genom förordning (EG) nr 2136/2001, under en sjuårsperiod i finansieringen av medlemsstaternas utgifter för genomförandet av de nya åtgärdsprogram som följder av de nya åtaganden som godkänts av kommissionen och som är i kraft sedan den 15 oktober 1996 och som syftar till att förbättra strukturen och effektiviteten i kontrollerna av utgifterna för EUGFJ:s garantisektion.

Inom ramen för samma förordning (artikel 4.3) får kommissionen aktivt arbeta för att upprätthålla och utveckla kontrollsystemen och datasystemen för direkt informationsutbyte mellan medlemsstaterna och kommissionen. Efter samråd med EUGFJ:s fondkommitté skall kommissionen fastställa maximibeloppet för gemenskapens bidrag i euro för varje årlig delbetalning, med hänsyn till de disponibla anslagen och de program som medlemsstaterna lagt fram. Gemenskapens finansiella bidrag är 50 % av medlemsstaternas verkställda utbetalningar under budget