EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.12.1996 
KOM(96)631 slutlig 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA 
MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 30 JUNI 1996 
VAD GALLER GARANTIER SOM BEROR DEN 
ALLMÄNNA BUDGETEN 

- A -
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA 
MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 30 JUNI 1996 VAD 
GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA 
BUDGETEN 
I denna rapport redogörs för situationen den 30 juni 1996 vad gäller garantier som berör den 
allmänna budgeten. 
Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om 
tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis lägga 
fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och därmed 
förbundna risker". 
Denna rapport läggs fram enligt bestämmelserna i artikel 134 (g) i budgetförordningen för 
Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 
Kommissionen har tidigare lagt fram tio sådana rapporter till den budgetansvariga 
myndigheten. 
Denna rapport består av två delar: 
1. Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för utvecklingen 
vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. 
2. En bedömning av potentiella risker mot bakgrund av en värdering av det ekonomiska och 
finansiella läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande 
lånetransaktionerna. 
Innehållsförteckning 
DEL 1: OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 
31.12.1995, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV 
DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
L INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR. 1 \r 
I. A. TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MAL 1 %-
l.B. TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MAL 1 Qr 
EL OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1995 1 £,-
n A YTTERLIGARE MAKROEKONOMISKT STÖD TILL MOLDOVA 1 \jj-
ÏÏ.B. MAKROEKONOMSIKT STÖD TILL SLOVAKIEN 2 
HL RISKSITUATIONEN 3 
KLA. UTESTÅENDE BELOPP DEN 30 JUNI 1996 3 
III.B. MAXIMAL RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR: BELOPP SOM 
UTBETALATS FRAM TILL DKN 30 JlfNI 1996 4 
III.C. MAXIMALTEORETISK RISK SOM KAN BELASTA tiKMENSKAPKNS Hl IIKiHT. REDOVISAD ÄR FÖR ÄR 5 
IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 9 
IV.A. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS LAN TILL TREDJE LAND 9 
IV.B. IN- OCH UTLÅNING ELLER GARANTIER FÖR LAN TILL TREDJE LAND 9 
V. ANALYS AV GEMENSKAPENS TEORETISKA UTLÅNINGSKAPACITET OCH KAPACITET 
ATT STÄLLA GARANTIER TDLL FÖRMÄN FÖR TREDJE LAND 11 
VL GARANTD70NDENS RELATIVA SOLIDITET 12 
DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH 
FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE 
MEST BETYDANDE LÅNETRANSAKTIONERNA 
LINLEDNING 14 
H. DE CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDERNA 15 
HL DE NYA OBEROENDE STATERNA 18 
IV. MEDELHAVSLÄNDER 22 
BILAGA 
L RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR 24 
LA. TABELL 1-3 24 
I.B. LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BLIDGETEN 25 
I.C. FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER 39 
BL METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV GEMENSKAPENS BERÄKNADE 
UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1996-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED 
UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTD70NDSSYSTEMET 41 
n.A. RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LAN TILL TREDJE LAND (1) 41 
ÏÏ.B. BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN (2) 41 
n.C. UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 42 
n.D. INBETALNING TILL GARANTIFONDEN (3) 42 
n.E. RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER (4) 43 
n.F. ÅTERSTÅENDE UTLANINGSKAPACITET (5) 43 
HL TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 44 
4--
DELI: 
OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 
31.12.1995, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH 
UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR 
BUDGETEN 
I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR 
De risker som täcks av garantier ur gemenskapens budget avser låne- och 
garantitransaktioner av två slag: transaktioner med makroekonomiska mål och transaktioner 
med mikroekonomiska mål. 
I.A. Transaktioner med makroekonomiska mål 
Detta rör sig framför allt om betalningsbalanslån till medlemsstater eller till tredje land. Lånen 
beviljas utifrån väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. 
Till kategorin hör även det lån på 1250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import av 
jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom riskerna 
härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i 
mottagarländerna. 
I.B. Transaktioner med mikroekonomiska mål 
Här rör det sig om lån för finansiering av projekt, där återbetalningstiden vanligen är lång och 
återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I 
allmänhet är det finansiella och andra företag samt tredje länder som beviljas dessa lån, och 
lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. 
Det avser Euratomlan till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya 
gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlan och EIB-lån till länder utanför gemenskapen 
(Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke-medlemsländer -
utvecklingsländer i Asien och Latinamerika). 
DL OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 
DECEMBER 1995 
De mest betydelsefulla operationerna som inletts under det första halvåret 1996 är följande: 
ILA. Ytterligare makroekonomiskt stöd till Moldova1 
Moldova gjorde betydande framsteg vad gäller ekonomisk stabilitet och ekonomiska refonner 
Rådets beslut 96/242/EG av den 25 mars 1996 om fortsatt makroekonomiskt stöd till Moldova. 
-2-
under 1994, och uppfyller i stort sett de kriterier som fastställts inom ramen för Internationella 
valutafondens (TMF) första program. Rådet beslutade således i juni 1994 att bevilja 
Moldavien ett makroekonomiskt stöd på högst 45 miljoner ecu till stöd till stabiliserings- och 
reformprogram (se punkt I1.C2). De moldoviska myndigheternas nya program, som fått stöd 
av ett nytt avtal med IMF, avser perioden mars 1995 till mars 1996 och syftar till att 
ytterligare öka stabiliteten och intensifiera reformarbetet på det ekonomiska området. Detta 
program kräver ytterligare ca 50 miljoner dollar i utländsk finansiering. 
Rådet har mot denna bakgrund beslutat (beslut 96/242/EG) att ge ett fortsatt 
makroekonomiskt stöd till Moldova på högst 15 miljoner ecu till stöd för landets 
betalningsbalans. 
Kommissionen är bemyndigad att låna upp detta belopp i gemenskapens namn för en period 
på högst tio år. Beloppet skall betalas ut till Moldova såsom ett engångsbelopp. 
Beloppet hade ännu inte betalats ut den sista dagen i den period som denna rapport avser. 
n.B. Makroekonomsikt stöd till Slovakien2 
Kommissionen bemyndigades genom rådets beslut nr 94/939 av den 22 december 1994 att 
låna 130 miljoner ecu i gemenskapens namn i två delar och för högst sju år inom ramen för ett 
makroekonomiskt stöd till Slovakien, och återutlåna dessa medel på samma villkor till 
Slovakien. 
Som en följd av det förbättrade ekonomiska läget i Slovakien, i synnerhet vad gäller 
betalningsbalansen och valutareserven, samt landets tillgång till den internationella privata 
kapitalmarknaden, förklarade de slovakiska myndigheterna i april 1995, att de inte längre 
skulle komma att använda sig av de av IMF beviljade medlen från betalningsbalanslånet. 
Mot bakgrund av att IMF:s standby-avtal löper ut och att de slovakiska myndigheterna inte är 
beredda gå med på de ekonomisk-politiska åtgärder som hör ihop med genomförandet av 
EU-lånet har kommissionen lagt fram ett förslag till rådet enligt vilket Europeiska 
gemenskapen bör dra konsekvensen av det förändrade läget och upphäva beslutet av den 22 
december 1994. Rådet upphävde det berörda beslutet den 25 juli 1996. 
2 Rådets beslut av den 25 juli 1996 om upphävande av beslut 94/939/EG av den 22 december 1994 om ytterligare 
makroekonomiskt bistånd till Slovakien. 
-3-
IIL RISKSrrUATIONEN 
Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras med två 
olika metoder, nämligen 
- den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående 
lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och 
- den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala summan 
som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. 
Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen 
- genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till den 31 
december 1995, vilket ger den minsta risken för gemenskapen om inga tidiga 
återbetalningar sker (se tabell 2 nedan), och 
- genom att man även blickat framåt, och tagit hänsyn till alla transaktioner som 
rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på 
framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens 
förslag i fråga godtas, den största risken för gemenskapen (se tabell 3 nedan). 
Den senare metoden ger en uppfattning om hur stora de risker som är förknippade med 
förslagen är. Den kräver emellertid att ett antal antaganden görs vad gäller utbetalningsdatum, 
villkor för återbetalning, räntesatser3 och växelkurser4. Närmare uppgifter om detta återfinns i 
bilagan. 
Resultaten framgår av de tabell 1-3, där beräkningar av risker i samband med lån till länder 
inom respektive utanför gemenskapen återges. 
De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd gäller det 
lån till en enda stat, medan det t.ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens 
verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (NGI) rör sig om projektlån. 
I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till medlemsstater 
och risker som gäller icke-medlemsstater. 
IELA. Utestående belopp den 30 juni 1996 
Läget beskrivs i tabell 1. 
Den totala risken belöpte sig till 11 705 miljoner ecu den 30 juni 1996, jämfört med 13 114 
miljoner ecu den 31 december 1995, alltså en minskning med 1 409 miljoner ecu5. 
3 Det antagande som tillämpats är en genomsnittlig räntesate på 10 %. 
4 När det gäller lån i andra valutor än ecu tillämpas växelkurserna den 30 juni 1996. 
5 Delar av skillnaden i förhållande till den föregående sexmånadersperioden beror på förändringar i växelkurser vid lån 
andra valutor än ecu. 
-4-
De transaktioner som påverkat det utestående beloppet i nedanstående tabell under perioden 
1 januari-30juni 1996: 
Utestående belopp den 31.12.95 13114 
Återbetalningar av lån 
Grekland 500 
Italien 500 
Euratom 32 
Nya gemenskapsinstrument 179 
Ungern 260 
F.d Sovjetunionen 204 
EIB 121 
Förändring av växelkurser för andra valutor i förhållande till ecu 20 
Utbetalningar av lån 
F.d. Sovjetunionen 1 
EIB 406 
tående belopp den 30.06.96 11705 
Det utestående lånebeloppet (exklusive räntor) till förmån för medlemsstater var den 30 juni 
5 985 miljoner ecu, vilket är 17,6 % lägre än motsvarande belopp den 31 december 1995. 
Denna förändring beror främst på att Grekland och Italien återbetalat betalningsbalanslån på 
vardera 500 miljoner ecu (totalt 1 miljard ecu). 
För övriga medlemsstater ligger det utestående lånebeloppet kvar på samma nivå som tidigare. 
Även vad gäller de risker som hänför sig till tredje land kan en minskning av det utestående 
beloppet konstateras: 5 720 miljoner ecu innebär en minskning med 2,2 % jämfört med 
beloppet per den 31 december 1995. 
ni.B. Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år for år: 
belopp som utbetalats fram till den 30 juni 1996 
Läget beskrivs i tabell 2. 
Den totala risken uppgår till 3 149 miljoner ecu 1996 och kommer att öka konstant för att 
uppgå till ca 3 500 miljoner ecu år 2000. En speciell situation kommer dock att råda 1999 
eftersom inga betalningsbalanslån till medlemsstaterna skall amorteras det året, och eftersom 
amorteringarna på lånen till Ungern, Tjeckien och Slovakien samt lånet på 290 miljoner ecu till 
Bulgarien slutförs under 1998. 
Beloppet för de transaktioner som avser medlemsstater uppgår 1996 till 2 068 miljoner ecu. 
Detta belopp kommer att variera beroende på när amorteringsdatum infaller för 
betalningsbalanslånen till Grekland och Italien (vilket sker vartannat år). Således kommer den 
-5 
maximala risken att vara högst under jämna årtal fram till och med år 2000, då den uppgår till 
2 793 miljoner ecu. 
Den maximala risken i samband med transaktioner gentemot tredje land uppgår till 1 081 
miljoner ecu 1996. Man kommer också att erfara en ökning till 1 617 miljoner ecu under 
1997, beroende på att följande amorteringar då kommer att förfalla: 
- Ungern: 80 miljoner ecu. 
- Tjeckien: 127 miljoner ecu. 
- Slovakien: 63 miljoner ecu. 
- Bulgarien: 140 miljoner ecu. 
- Algeriet: 250 miljoner ecu. 
- Israel: 160 miljoner ecu. 
- Länder i f.d. Sovjetunionen: 143 miljoner ecu. 
III.C. Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år 
för år 
Läget beskrivs i tabell 3. 
Denna risk, som är 3 490 miljoner ecu 1996, kommer regelmässigt att öka till och med år 
2000 (bortsett från år 1999, då den kommer att uppgå till är 2 255 miljoner ecu). 
Vad gäller transaktioner gentemot medlemsstaterna blir den maximala teoretiska riskens 
utveckling fram till och med år 2000 ungefär densamma som den som framgår av tabell 2. Det 
året uppgår risken till 3 188 miljoner ecu, för att sedan sjunka till 2 370 miljoner ecu år 2002 
och 2 197 miljoner ecu år 2003. 
Risken vid transaktioner gentemot tredje land kommer att öka från 1 253 miljoner ecu 1996 
till 1930 miljoner ecu 1997. Vid en jämförelse med tabell 2 kan här konstateras en ökad risk 
från och med 1999, då de första amorteringarna planeras för de föreslagna lånen till Turkiet, 
Kroatien och f d. jugoslaviska republiken Makedonien. 
6-
TABELL 1 
UTESTÅENDE GARANTERADE BELOPP • 
(i miljoner ecu) GODKÄNDA TRANSAKTIONER 
Berörda transaktioner 
MEDLEMSSTATERNA 
A. Betalningsbalanslå n 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Övriga 
3. Euratom 
4. Nya gemenskapsinstrument (NGI) och NGI-jordbävn.stöd 
5. EIB Medelhavsområdet; 
Spanien, Grekland, Portugal 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
A. Ekonomiskt stöd 
1. Ungern 
2. Tjeckien 
3. Slovakien 
4. Bulgarien 
5. Rumänien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. Baltikum 
9. Moldova 
10. Ukraina 
11. Vitryssland 
12. F.d. Sovjetunionen 
B. Övriga 
13. EIB Medelhavsområdet 
14. EIB Central- och Östeuropa I 
15. EIB Central- och Östeuropa II 
16. EIB Utvecklingsländer i Asien och Latinamerika 
17. EIB Sydafrika 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT Högsta 
godkända 
belopp 
14000 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
125 
400 
580 
600 
160 
220 
60 
285 
55 
1250 
6362 
1700 
3000 
750 
300 
17147 
43477 Utestående 
lånebelopp den 
31.12.95 
1000 
4045 
720 
1113 
385 
7263 
440 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
347 
1782 
837 
96 
149 
5851 
13114 Utestående 
lånebelopp den 
30.6.96 
500 
3512 
695 
932 
346 
5985 
180 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
143 
1981 
884 
141 
191 
5720 
11705 Återstod att 
betala ut den 
30.6.96 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
0 
40 
70 
100 
0 
85 
15 
200 
25 
0 
3112 
733 
2865 
548 
300 
8353 
13553 
1 ) Ingen utbetalning planeras 
2) Den tredje och fjärde tranchen har ännu inte utbetalats den 30.6.96, eftersom den italienska regeringen 
inte begärt dessa utbetalningar 
BILAGA TILL TABELL 1 
EIB:S TRANSAKTIONER - SITUATION DEN 30.6.1996 
Transaktioner 
EIB Medelhavsomrädet; 
Spanien, Grekland, Portugal 
Tredje länder EIB Medelhavsområdet 
Central- och Östeuropa I 
Central-och Östeuropa II 
Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien 
Sydafrika Tak för 
godkända lån 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
300 Tillgängliga an­
slag minus 
annulleringar 
1465 
5128 
1647 
1999 
647 
101 Ursprungligt 
utbetalat belopp 
1572 
2984 
914 
141 
191 Utestående 
den 30.6.96 
346 
1981 
884 
141 
191 
Märk: Det faktum att det ursprungliga utbetalade beloppet ibland överstiger beloppet för de lån som godkänts beror 
pä variationer i ecuns växelkurs mellan dagen för undertecknande av kontraktet och den 30 juni 1996. 
-?-
TABELL 2 
MAXIMAL ÄRLIG RISK FÖR GEMENSKAPENS BUDGET 
(Uppskattning i miljoner ecu grundad pä de transaktioner som skett till och med den 30 juni 1996 
MEDLEMSSTATER 
LÅNEBELOPP 
A Betalningsbalansen 
1. Grekland 
2. Italien 
B Strukturella lån 
3. Euratom 
4 Nytt aemenskapsinstrument (NGI) och NGI-iordbavninasstöd 
5 EIB Medelhavsområdet - gamla protokollen; 
Spanien, Grektand, Portugal 
t änebelopp totalt 
RÄNTOR 
A Betalningsbalanslån 
1 Grekland 
2 Italien 
B Strukturella lån 
3 Euratom 
4 Nytt aemenskapsinstrument (NGI) och NGI-iordbavningsstöd 
5 EIB Medelhavsområdet - gamla protokollen; 
Spanien, Grekland, Portugal 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATERNA TOTALT 
TREDJE LAND 
LÅNEBELOPP 
A Ekonomiskt stöd 
fi Ungern 
1 1 leckien 
8 Slovakien 
9 Bulgarien 
10 Rumänien 
11. Israel 
12 Algeriet 
13 Fd Sovietunionen 
14 Baltikum 
15 Moldova 
16 Ukraina 
17. Vitryssland 
B. Garantier 
18 EIB Medelhavsområdet 
19. EIB Central- och Östeuropa I och II 
20 EIB Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien 
Länebelopp totalt 
RÄNTOR 
A Ekonomiskt stöd 
6. Ungern 
7. Tjeckien 
8. Slovakien 
9 Bulgarien 
10 Rumänien 
11. Israel 
12. Algeriet 
13. F.d. Sovietunionen 
14 Baltikum 
15 Moldova 
16 Ukraina 
17 Vitryssland 
B Garantier 
18. EIB Medelhavet 
19. EIB Öst- och Centraleuropa I och II 
20. EIB Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien 
Räntor totalt 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT 
(Östeuropa) 
(övriga tredje lander) 1996 
500 
500 
153 
306 
73 
1533 
95 
255 
57 
95 
33 
535 
2068 
260 
204 
134 
30 
628 
26 
25 
13 
36 
51 
16 
50 
14 
14 
5 
9 
3 
123 
63 
6 
453 
1081 
3149 
751 
330 1997 
453 
541 
70 
1064 
48 
213 
43 
69 
26 
398 
1462 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
143 
141 
46 
15 
1165 
18 
25 
13 
36 
51 
16 
50 
7 
14 
5 
9 
3 
130 
67 
9 
452 
1617 
3079 
846 
771 1998 
500 
997 
93 
91 
56 
1738 
48 
213 
10 
21 
20 
311 
2049 
100 
123 
62 
150 
185 
161 
67 
19 
867 
10 
12 
6 
22 
51 
25 
14 
5 
9 
3 
120 
64 
9 
348 
1215 
3264 
882 
333 1999 
16 
41 
50 
107 
158 
3 
12 
15 
189 
296 
190 
172 
88 
20 
470 
7 
33 
25 
14 
5 
9 
3 
108 
59 
8 
269 
738 
1034 
406 
332 2000 
2514 
13 
41 
45 
2613 
158 
1 
10 
11 
180 
2793 
80 
110 
5 
166 
96 
22 
479 
7 
14 
25 
14 
5 
9 
3 
96 
53 
7 
231 
710 
3503 
394 
316 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
9 
17 
6 
156 
97 
22 
528 
7 
6 
25 
3 
4 
9 
3 
85 
46 
7 
193 
720 
827 
275 
445 2002 
23 
23 
2 
5 
7 
30 
55 
100 
25 
9 
17 
6 
151 
96 
23 
483 
6 
10 
3 
3 
7 
2 
73 
39 
6 
149 
631 
661 
268 
364 2003 
21 
21 
2 
3 
5 
27 
9 
17 
6 
151 
90 
8 
281 
2 
5 
2 
63 
33 
5 
110 
390 
417 
164 
226 TOTALT 
1000 
4012 
728 
1092 
359 
7190 
190 
998 
113 
216 
123 
1640 
8830 
440 
250 
125 
360 
510 
160 
500 
347 
135 
32 
51 
18 
1233 
611 
128 
4901 
54 
62 
32 
115 
210 
32 
210 
21 
73 
32 
63 
22 
797 
424 
57 
2203 
7103 
15934 
3986 
3117 
-g 
TAPEll9 
MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR 
MEDLEMSSTATER 
LÅNEBELOPP 
A. Betalningsbalanslån 
1. Grekland 
2. Italien 
B Strukturella lån 
3. Euratom och NGI 
4. EIBSp.Gre.Port 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A Betalningsbalans 
1. Grekland 
2 Italien 
B Strukturella lån 
3 Euratom och NGI 
4 EIB Sp.Gre.Port 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATERNA TOTALT 
TREDJE LAND 
LÅNEBELOPP 
A. Ekonomiskt stöd 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7. Slovakien 
8. Bulgarien 
9. Rumänien 
10 Israel 
11. Algeriet 
12. F.d. Sovjetunionen 
13. Baltikum 
14. Moldova 
15. Ukraina 
16 Vitryssland 
17 Euratom Central- och Östeuropa 
B Garantiei 
18 EIB Medelhavsomrädet 
19 EIB Central- och Östeuropa I och II 
20 EIB Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien 
21. EIB Sydafrika 
Länebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Ekonomiskt stöd 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7 Slovakien 
8. Bulgarien 
9 Rumänien 
10 Israel 
11. Algeriet 
12. F.d. Sovjetunionen 
13. Baltikum 
14. Moldova 
15. Ukraina 
16. Vitryssland 
17. Euratom Central- och Östeuropa 
B. Garantier 
18. EIB Medelhavsområdet 
19. EIB Central- och Östeuropa I och II 
20. EIB Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien 
21. EIB Sydafrika 
Rântor totalt 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT 
(Östeuropa ) 
(Övriga tredje lander ) 1996 
500 
500 
459 
73 
1532 
95 
425 
152 
33 
705 
2237 
260 
204 
134 
30 
628 
57 
25 
20 
40 
55 
16 
55 
14 
18 
5 
19 
5 
1 
168 
112 
15 
1 
625 
1253 
3490 
864 
389 1997 
994 
70 
1064 
48 
553 
111 
26 
738 
1802 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
143 
141 
46 
15 
1165 
44 
25 
26 
44 
58 
16 
60 
7 
22 
6 
29 
8 
6 
213 
170 
28 
4 
765 
1930 
3731 
1043 
887 1998 
500 
997 
184 
56 
1738 
48 
638 
30 
20 
736 
2474 
100 
123 
62 
150 
185 
161 
67 
19 
867 
36 
12 
20 
30 
58 
35 
22 
6 
29 
8 
17 
274 
249 
47 
9 
851 
1718 
4192 
1173 
545 1999 
57 
50 
107 
553 
15 
15 
583 
690 
190 
216 
143 
29 
2 
580 
26 
14 
15 
40 
35 
22 
6 
29 
8 
34 
345 
328 
69 
16 
985 
1565 
2255 
853 
712 2000 
2514 
54 
45 
2613 
553 
11 
11 
575 
3188 
80 
110 
5 
260 
213 
44 
5 
717 
26 
13 
15 
21 
35 
22 
6 
29 
8 
54 
394 
368 
85 
22 
1097 
1814 
5002 
969 
845 2001 
71 
21 
92 
340 
7 
7 
354 
446 
70 
150 
9 
17 
6 
1 
318 
288 
64 
10 
934 
26 
13 
15 
13 
35 
11 
6 
29 
8 
72 
411 
362 
90 
25 
1114 
2048 
2494 
944 
1103 2002 
2000 
23 
2023 
340 
2 
5 
347 
2370 
55 
100 
25 
12 
37 
11 
7 
392 
363 
85 
17 
1103 
26 
13 
8 
13 
20 
11 
5 
27 
7 
88 
409 
337 
88 
26 
1077 
2180 
4550 
1043 
1137 2003 
2000 
21 
2021 
170 
2 
3 
175 
2197 
260 
80 
70 
100 
85 
12 
57 
11 
16 
431 
377 
96 
21 
1616 
26 
8 
7 
10 
11 
3 
23 
6 
94 
383 
301 
45 
24 
941 
2557 
4753 
1447 
1110 TOTAL 
1000 
8012 
1819 
359 
11190 
190 
3571 
330 
122 
4213 
15402 
700 
250 
125 
440 
580 
160 
600 
347 
220 
38 
111 
28 
24 
2054 
1527 
352 
55 
7611 
267 
62 
118 
175 
263 
32 
285 
21 
139 
43 
211 
55 
366 
2597 
2227 
467 
127 
7454 
15065 
30468 
8336 
6729 
-9-
IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
IV.A. Europeiska investeringsbankens lån till tredje land 
Investeringsbanken ansökte den 7 mars 1996 om utnyttjande av en budgetgaranti för lån till 
republiker i f d. Jugoslavien (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien-Hercegovina 
och Serbien) med ett belopp om 6,4 miljoner ecu. Utbetalning till Europeiska 
investeringsbanken skedde den 11 juni 1996. 
Den 2 juli 1996 ansökte EIB på nytt om utnyttjande av garantin för lån till republiker i f.d. 
Jugoslavien (f d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien) med ett belopp på 8,9 
miljoner ecu. Utbetalning till Europeiska investeringsbanken skall ske den 4 oktober 1996. 
De fordringar som gemenskapen täckt och som den 30 juni ännu inte hade återbetalats av 
låntagarna uppgick till 72,5 miljoner ecu. Dessa fordringar gällde alla republikerna i f.d 
Jugoslavien utom Kroatien och Slovenien, som kommit ikapp med sin återbetalning. 
Av dessa 72,4 miljoner ecu fördes 28,6 miljoner in i budgeten som uteblivna betalningar från 
perioden före 1994. Dessa fordringar har blivit föremål för ansökningar om utnyttjande av 
garantifonden till ett totalt belopp på 39,6 miljoner ecu: 5,3 miljoner ecu den 11 januari 1995, 
14,3 miljoner ecu den 30 januari 1995, 6,08 miljoner ecu den 24 maj 1995, 8,6 miljoner ecu 
den 11 oktober 1995, 5,2 miljoner ecu den 26 januari 1996 och 6,4 miljoner ecu den 11 juni 
1996. Av de fordringar som inte täckts vid förfallodagen har därefter 2,1 miljoner ecu 
återbetalts av f d. jugoslaviska republiken Makedonien. 
IV.B. In- och utlåning eller garantier för lån till tredje land 
IV. B. I. A nvändning av de likvida medlen 
Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets förordning 
nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet 
för gemenskapernas egna medel. Genom detta förfarande har man undvikit förseningar (och 
medföljande kostnader) av kommissionens utbetalningar i de fall då inbetalningen från 
låntagaren är försenad. 
IV.B.2. Intervention från garantifonden 
Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanteras av gemenskapen 
överskrids av låntagaren, skall garantifonden täcka underskottet inom tre månader efter 
förfallodagen. 
Dröjsmålsränta mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datumet för fondens 
intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. 
-10 
Under de sex senaste månaderna har fonden belastats i samband med lån till följande låntagare: 
Land Datum Belopp (lånebelopp + räntor) 
Georgien (lån motsv. 10 miljoner ecu) 15.4.1996 10 106 572,43 
Georgien (lån motsv. 40 miljoner ecu) 15.4.1996 1 050 469,67 
Arménien (lån motsv. 20 miljoner ecu) 15.4.1996 19 604 806,06 
Totalt 30 761848,16 
IV.B.3. Försenade återbetalningar 
Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje land, efter 
förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden tidigare intervenerat. Detta 
belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets 
förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en 
garantifond för åtgärder avseende tredje land. 
Land Âterbetalningsdag Belopp (lånebelopp + räntor) 
Turkmenistan (lån motsv. 45 miljoner ecu) 7.5.1996 15 279 824,71 
IV.B.4. Ställning den 31 december 1995 vad gäller ännu ej genomförda 
återbetalningar 
De belopp som ännu inte återbetalats vid periodens slut är följande: 
Land Belopp (lånebelopp + räntor) 
Tadjikistan 63181389,89 
Georgien 92 463958,04 
Arménien 57601313,20 
Turkmenistans 30 570321,40 
Totalt 243816982,53 
6 Två återbetalningar har gjorts efter den 30 juni 1996, till ett totalt belopp på 22,8 miljoner ecu. 
11 
V. ANALYS AV GEMENSKAPENS TEORETISKA UTLÂNINGSKAPACITET 
OCH KAPACITET ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMÅN FÖR 
TREDJE LAND 
Systemet med fonden och reserven för garantier innebär i praktiken en begränsning av 
gemenskapens utlåningskapacitet och kapacitet att ställa garantier till förmån för tredje land, 
eftersom de anslag som är disponibla för de obligatoriska avsättningarna i samband med varje 
beslut om lån (eller årlig delutbetalning - tranche - om det gäller garantier för fleråriga 
lånetransaktioner) begränsas till det belopp som anges för garantireserven i budgetplanen7. 
Vid varje givet tillfälle motsvarar utlåningskapaciteten det utrymme som står till förfogande 
under taket för garantireserven. Detta utrymme är lika med reservens totala storlek minus 
summan av de avsättningar som redan skett eller som är under förberedelse. 
Tabell 4 innehåller en beräkning av gemenskapens utlåningskapacitet gentemot tredje land 
under perioden 1996-1999, med utgångspunkt från garantifondssystemet. En närmare 
beskrivning av tillvägagångssättet för beräkningen återfinns, jämte hänvisningar till rättsakter, i 
bilagan till denna rapport. 
Mot bakgrund av beslut som antagits av rådet8 samt förslag till beslut och beslut under 
förberedelse9 (se tabell 4) förväntas ett utnyttjande av garantin för reserver på 306 miljoner 
ecu. Det disponibla utrymmet i reserven skulle därmed bli 20 miljoner ecu vid 1996 års 
utgång. 
I garantifonden skulle i så fall ett belopp på 620 miljoner ecu vara tillgängligt vid årets slut, 
förutsatt 
- att inga nya uteblivna betalningar kräver att fonden belastas, samt 
- att inga försenade återbetalningar genomförs av de länder som ligger efter med 
betalningar. 
Mot bakgrund av hur reserven för garantier påverkas av avsättningar till garantifonden i 
samband med lån under perioden 1997-1999 om vilka beslut antagits, föreslagits eller är under 
förberedelse, kommer utlåningskapaciteten att variera 
- mellan 1,8 miljarder och 2 miljarder ecu vad gäller lån som garanteras helt och 
hållet genom gemenskapens budget, och 
- mellan 2,4 miljarder och 2,7 miljarder ecu vad gäller lån som garanteras till 75 % 
(till exempel EIB-lån till länder i Medelhavsområdet). 
7 Det belopp som förts in i budgetplanen är 300 miljoner ecu. 
8 Genom överföring nr 5/96, som antagits av den budgetansvariga myndigheten, överfördes 191,8 miljoner ecu från garantin 
för reserver till garantifonden. 
9 De garantier som skulle krävas i samband med de lån som kommissionen föreslagit eller förbereder för 1996 skulle 
belasta garantifonden till ett belopp av 114 miljoner ecu. 
12 
VL GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET 
Förhållandet mellan det belopp som förväntas vara tillgängligt i garantifonden i slutet av 1996 
och den maximala risk som förutses för 1997 enligt tabell 3 (vilken definieras såsom summan 
av alla belopp som förfaller till betalning det året) är 32 %. 
Vid samma tidpunkt torde fondens tillgångar utgöra 7,5 % av det totala utestående beloppet 
för de lån utanför gemenskapen som omfattas av garantier. 
Förhållandet mellan beloppet i fonden i slutet av 1996 och de återbetalningar som förfaller 
under 1997 för lån till länder varifrån betalningar tidigare uteblivit är 11 mot 1. 
-Ah-
TABELL 4 
GEMENSKAPENS PRELIMINÄRA TEORETISKA UTLÄNINGSKAPACITET OCH KAPACITET ATT STÄLLA GARANTIER TILL 
FÖRMAN FÖR TREDJE LAND UNDER PERIODEN 1996-1999 
med avseende pä garantlfondssystemetf*) 
"753? Ï99? fW Miljoner ecu 1999 
Reserv för garantier avseende lån till tredje land(1) 
Beräkningsunderlag för avsättningar till garantifonden(2) 
- EIB-LAN 
- Medelhavsområdet (a) 
- Länder i Central- och Östeuropa (b) 
- Latinamerika och Asien (c) 
- Sydafrika (d) 
- EIB-Iån totalt 
- EURATOM-lån (e) 
- Makroekonomiskt stod (f) 
Avsättningar till garantifonden (3) 
Resterande utrymme i reserven för garantier (4) 
Återstående utlåningskakapacrtet (betalningsbalanslån, 
EIB-Iån och Euratom-lån) (5) 
- Minsta belopp vid fullt utnyttjande (100%) av garantin (t.ex. BB-lån) 
- Högsta belopp vid fullt utnyttjande vid EIB-Iån (garanti till 75%). 326 329 
201 281,75 
1114 
521 
120 55 
1956 336,75 
0 200 
165 -130 
306 eo 
20 269 337 
195,5 
195,5 
200 
57 
280 346 
150 
150 
150 
44 
303 
134 
179 1794 
2393 1865 
2486 2017 
2689 
(*) Vid ett antagande om att målbeloppet nås efter 1999. Om målbeloppet för fonden exempelvis nås 
den 1 januari 1999 och inbetalningssatsen efter den prövning som föreskrivs enligt artikel 4 i förordningen 
om upprättande av fonden därmed minskas till 10%, ökar unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land 
med 1 143 miljoner ecu per år för lån som garanteras till 100% och med 1 524 miljoner ecu för län som garanteras till 75% 
Lån som skall återbetalas till fonden under perioden 1996-1999: 
- EIB 
a. Medelhavsområdet: 
- beslutade lån: 1994-1996.115 miljoner ecu enligt det 4:e finansprotokollet med Syrien. 
1995-1998:80 miljoner ecu enligt det fjärde finansprotokollet med Malta och Cypern. 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse. 1996-2000:750 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med 
Turkiet och 230 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Kroatien. 1997-2000:150 miljoner ecu 
enligt det ekonomiska samarbetet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. 
b. Länder i Central- och Östeuropa: 
- beslutade lån: 1994-1996: 3 000 miljoner ecu 
c. Latinamerika och Asien: 
- beslutade lån: 1993-1996: 750 miljoner ecu 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1996: 410 miljoner ecu. 
d. Sydafrika: 
- beslutade lån: Från mitten av 1995 till mitten av 1997: 300 miljoner ecu. 
e - Euratom 
- beslutade län: 1994-1999:1 100 miljoner ecu. 
f. - Ekonomiskt stöd 
- beslutade lån: 1996: Lån på 15 miljoner ecu till Moldova; Inställda lån på 20 miljoner ecu till Vitryssland; 1997: 
Inställda lån på 130 miljoner ecu till Slovakien. 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1996: Lån på 170 miljoner ecu till Georgien, Arménien och Tadsjikistan. 
14-
DEL2: 
BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH 
FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR 
FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE 
LÅNETRANSAKTIONERNA 
I. INLEDNING 
De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de 
kvantitativa aspektema på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter 
behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspektema, d.v.s. som 
berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I detta avsnitt analyseras de händelser 
som inträffat under den senaste tiden och som kan påverka riskerna vad avser de aktuella 
länderna. 
Den riskvärdering av länder som presenteras i detta kapitel skiljer sig något från tidigare 
rapporter. Den föreliggande rapporten inriktar sig tydligare på aktuella 
utvecklingstendenser av direkt relevans för värderingen av risker i respektive land. 
Mindre utrymme ges följaktligen åt en mer allmän beskrivning av den ekonomiska 
utvecklingen i de berörda länderna, vilket innebär att texten kan göras betydligt kortare. 
Samma syfte har lett till att en del länder - där den samlade risknivån kan anses vara låg 
och den senaste tidens utveckling av mindre betydelse - behandlas summariskt, medan 
andra, i vilka EU: s finansiella riskexponering är stor och/eller en anmärkningsvärd 
förändring (försämring eller förbättring) av riskvärderingen har skett, analyseras 
grundligare. 
Som ett viktigt komplement till analysen i texten ges i form av en helsidestabell för varje 
land utförliga riskindikatorer för alla berörda länder i Central- och Östeuropa och 
Medelhavsområdet samt för de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen. 
Det bör observeras att värderingen inte omfattar EU:s riskexponering i andra regioner än 
de ovan nämnda, framför allt därför att denna (i huvudsak genom garantier för EIB:s 
utlåning) står för endast en bråkdel av den totala riskexponeringen (mindre än 3 %) och 
dessutom är fördelad på många länder. 
Generellt tyder utvecklingen sedan den förra rapporten på att EU: s samlade 
riskexponering i de berörda regionerna (Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet 
samt staterna i före detta Sovjetunionen) minskat marginellt. Ökningar i de central- och 
östeuropeiska länderna och Medelhavsområdet uppvägs mer än väl av minskningen i 
staterna i före detta Sovjetunionen. 
Riskutvecklingen ser dock olika ut i dessa tre regioner. I Central- och Östeuropa är 
risknivåerna i allmänhet lägre, med några viktiga undantag. Den ovisshet som råder om 
- 15-
den framtida utvecklingen i Bulgarien tycks särskilt oroande, men också utvecklingen i 
Rumänien och i Slovakien kan, om än i lägre grad, behöva följas noga. 
Bland de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen uppvisar länderna i 
Centralasien i allmänhet betydande risker, med undantag för Uzbekistan. Läget är lika 
ömtåligt i Kaukasusregionen, medan Vitryssland, Moldavien och Ukraina klarar sig 
något bättre. 
I Medelhavsområdet slutligen står Algeriet i sin nuvarande kritiska situation för den 
känsligaste riskbilden. 
n. DE CENTRAL- OCH OSTEUROPEISKA LÄNDERNA 
BULGARIEN 
Bulgarien står mitt uppe i en allvarlig ekonomisk och finansiell kris. De strukturella 
reformerna framskrider fortfarande långsamt, särskilt vad gäller nedläggningen av stora, 
förlustbringande företag i statlig ägo och omstruktureringen av den svårt drabbade 
banksektorn. IMF har uppskjutit och Världsbanken ytterligare fördröjt allt vidare 
finansiellt stöd. BNP sjönk med 2,6 % under första kvartalet parlamentgemenskap 1996, 
innan krisen kulminerade. Valutan fortsätter att sjunka i värde mot dollarn: i mitten av 
september var kursen 230 leva/USD, jämfört med omkring 80 i mitten av april. Samtidigt 
har inflationstakten accelererat kraftigt. Nyckelräntesatsen höjdes i september från 108 % 
till 300 % i en kortsiktig ansträngning för att stödja levan. Förtroendet för valutan, och 
för bankerna, är dock fortsättningsvis extremt lågt. Bytesbalansen har förbättrats mycket 
långsamt och var fortfarande negativ 1995. Skötseln av Bulgariens utrikesskuld kräver 
betydande resurser under resten av 1996 och de följande åren. Att få den bulgariska 
ekonomin tillbaka på vägen mot makroekonomisk stabilisering och återhämtning är i allt 
väsentligt beroende av ett reviderat ekonomiskt program i samförstånd med IMF, vilket 
är nödvändigt för att inte landet skall finna sig fullständigt avskuret från officiella 
krediter. Tiden mellan presidentvalet i oktober 1996 och parlamentsvalet i slutet av 1998 
erbjuder en ganska kort period för att genomföra en stram ekonomisk politik. 
TJECKIEN 
Landrisken för Tjeckien har växt, men förblir mycket måttlig i jämförelse med andra 
övergångsländer. Den reala tillväxten är hög och drivs av ökande inhemska investeringar. 
Arbetslösheten är mycket låg och inflationen under 10%. Budgetsaldot har dock 
uppvisat röda siffror för första gången på flera år och underskottet i bytesbalansen är 
fortfarande betydande. Finansieringen av den externa obalansen kommer att medföra att 
nettoskuldkvoten stiger från en mycket låg nivå, men Tjeckien skulle inte ha några 
problem med att ta upp de nödvändiga lånen på de internationella marknaderna. En viss 
makroekonomisk anpassning kunde fortfarande vara på sin plats, men kommer att vara 
svårare för regeringen att åstadkomma sedan den förlorade sin majoritet i parlamentet i 
de allmänna valen nyligen. 
- 16 
ESTLAND 
Riskvärderingen av Estland har förbättrats stadigt de senaste åren. Ekonomin återhämtar 
sig påtagligt som följd av den sunda politik myndigheterna bedriver och den snabba 
avregleringen och reformeringen av ekonomin. Efter stabiliseringen av BNP under 1994, 
tillväxte den med 3,2 % år 1995 och förväntas växa med ytterligare 4 % under 1996. 
Inflationen har sjunkit till 29% år 1995 från den hyperinflation som landet genomgick 
1992 (1 000 %). Den estniska kronans växelkurs är fast mot DEM (8 EEK = 1 DEM) 
genom ett valutaråd ssy stem som kopplar tillväxten av penningmängden till 
betalningsbalansen. Trots ansenliga bytesbalansunderskott under de senaste åren (8 % 
1995, exklusive officiella transfereringar) har den totala balansen hela tiden varit positiv 
tack vare kapitalinflöden, särskilt i form av stora utländska direktinvesteringar (i 
storleksordningen 200 miljoner USD). Trots den reala apprecieringen av valutan under 
senare år är växelkursen fortfarande konkurrenskraftig på grund av dess ur 
konkurrenssynvinkel mycket fördelaktiga utgångsläge. Det kan därför antas att 
kapitalinflödena fortsätter under ett antal år, men slutligen upphör, vilket under 
valutarådssystemet far en dämpande effekt på ekonomin. Skuld- och skuldtjänstkvoterna 
förblir relativt låga. 
UNGERN 
Den samlade riskvärderingen har för Ungerns del fortsatt att förbättras tack vare en 
positiv utveckling av betalningsbalansen och siffrorna för den utländska skuldsättningen, 
minskat budgetunderskott, accelererad privatiseringsprocess och ett relativt stabilt 
politiskt klimat. I mars 1996 godkände IMF en standby-kredit "i nödfall" för Ungern och 
det ekonomiska programmet löper enligt planerna. Ungerns skuldkvoter är dock 
fortfarande farligt höga, och det behövs ytterligare minskningar av underskotten i 
bytesbalansen och budgeten. Forinten blev fullt konvertibel för bytesbalanstransaktioner i 
januari 1996. Ungerns internationella rating är fortsättningsvis stabil på en låg nivå. 
LETTLAND 
Lettlands ekonomi hade just återhämtat sig efter en recession och visat en positiv 
BNP-tillväxt på 2 % år 1994 då en stor bankkris bröt ut på våren 1995, som bidrog till 
en minskning av BNP (-1,6 %) och en ökning av den samlade offentliga sektorns 
underskott till 3,3 % av BNP (4,8 % för centralregeringen). Som följd av krisen spårade 
standby-avtalet (SBA) från april 1995 ur. Sedan maj 1996 finns ett nytt standby-avtal och 
ekonomin ser ut att återhämta sig med växande handel och industriproduktion. Som följd 
av krisen minskade de valutareserven under loppet av 1995, från att ha motsvarat 4,5 
månaders import till 3,2 månaders, vilket dock fortfarande ser ganska bra ut. De 
utländska skuld- och skuldtjänstkvoterna har förblivit relativt låga. 
LITAUEN 
I slutet av 1995 drabbades den litauiska ekonomin av en bankkris. Den ekonomiska 
tillväxten som började bli positiv under 1994 och accelererade 1995 har sjunkit 1996 och 
arbetslösheten har ökat till över 8 %. Men de litauiska myndigheterna reagerade på 
finanskrisen med en kombination av penningpolitiska lättnader och åtstramad 
17 
finanspolitik och stabiliserade på så sätt de finansiella förhållandena och bevarade 
valutarådssystemet som knyter den nationella valutan, litas, till den amerikanska dollarn. 
Dessutom har med stöd av IMF och Världsbanken en plan utarbetats för att angripa de 
svåra skuldsättningsproblemen i banksektorn. 
Under första kvartalet 1996 visade betalningsbalansen ett underskott för första gången 
sedan början av 1994. Det berodde på en kraftig nedgång i kapitalinflödena och ett ökat 
handelsunderskott, som kan vara en följd av den avsevärda reala apprecieringen av litas 
sedan april 1994. Hittills har Litauen inte varit särskilt framgångsrikt i sina försök att dra 
till sig utländska direktinvesteringar, särskilt i jämförelse med det mindre Estland, den 
andra baltiska staten som har ett valutarådssystem och som far mer än tre gånger så 
mycket utländska direktinvesteringar per år. Åtgärder vidtas för att skapa ett 
gynnsammare och stabilare klimat för utländska direktinvesteringar. De utländska skuld-
och skuldtjänstkvoterna har förblivit relativt låga, men skulden växer stadigt i förhållande 
till exporten. 
RUMÄNIEN 
Landrisken för Rumänien har ökat då de kommande allmänna valen påverkar det 
politiska beslutsfattandet. Detta kan äventyra de positiva resultat som uppnåddes i början 
av det ekonomiska reformprogram som håller på att genomföras med IMF:s stöd sedan 
1994. På det makroekonomiska planet framväxer ojämvikter och de beskedliga 
mikroekonomiska reformerna har stoppats och i vissa fall omintetgjorts. Detta gäller t.ex. 
förenhetligandet av växelkursregimen: en fri valutamarknad mellan bankerna avskaffades 
de facto i mars 1996 och statliga företag fick se sina valutaintäkter konfiskerade. Som 
följd av detta spårade Rumäniens standby-avtal med IMF ur och utbetalningen av den 
andra tranchen av EU:s betalningsbalanslån har fördröjts. Utlandsskulden ger ännu inte 
upphov till några omedelbara farhågor, men den har en i genomsnitt mycket kort löptid 
och skuldkvoten har stigit brant. Tillgången till den privata internationella 
kapitalmarknaden kan försvåras om reformansträngningarna inte återupptas efter valen. 
SLOVAKIEN 
Riskvärderingen av Slovakien har försämrats som följd av den snabba ökningen av 
underskottet i bytesbalansen sedan början av 1996, men är dock ännu relativt positiv. 
Mot bakgrund av en försiktig finans-, penning- och valutapolitik uppvisar de flesta 
makroekonomiska indikatorerna en gynnsam utveckling. Den reala BNP växte med 7 % 
under första halvåret 1996, arbetslösheten minskar, den årliga inflationen har stabiliserats 
på en nivå under 6 % - lägst bland övergångsländerna -, de officiella valutareserverna 
och skuldsiffrorna kvarstår på en oproblematisk nivå och budgetunderskottet har hållits 
nere på ungefär 2 % av BNP. På minussidan förutspås att överskottet i bytesbalansen på 
3,6% av BNP år 1995 förvandlas till ett underskott på mer än 4% av BNP 1996. 
Dessutom störs framtidsutsikterna ännu av politiska spänningar (inbegripet den ihållande 
konflikten mellan premiärministern och republikens president och frågan om den 
ungerska minoriteten) och långsamma eller inte tillräckligt tydliga strukturreformer. 
Försämringen av bytesbalansen återspeglar uppsvinget i den inhemska efterfrågan, den 
svaga ekonomiska aktiviteten i EU, en viss ackumulerad appreciering av den reala 
18 
växelkursen och sänkningen av avgifterna på importerade bilar. Underskottet i 
bytesbalansen finansieras mer än väl av ett stort kapitalinflöde, och de officiella 
valutareserverna kvarstår därför på en betryggande nivå (motsvarande mer än fyra 
månaders import i mitten av september 1996). Slovakien tillerkändes i oktober 1995 
status enligt IMF:s artikel VIII. Tilläggsavgiften på importen sänktes från 10 % till 7,5 % 
i juli 1996 och regeringen har för avsikt att avskaffa den helt och hållet i slutet av 1996. 
Standby-avtalet med IMF löpte ut i början av 1996. Översynen efter halva tiden av 
standby-programmet fullföljdes inte, vilket återspeglar regeringens oförmåga att 
genomföra åtaganden beträffande privatiseringen och reformeringen av banksektorn. 
Slovakiens internationella rating har varit stabil sedan Moody's tilldelade landet ett 
kreditbetyg i maj 1995. 
Hl. DE NYA OBEROENDE STATERNA 
ARMENIEN 
Arménien kvarstår i kreditgivarnas högriskkategori. Den ekonomiska återhämtningen, 
som inleddes från en mycket låg nivå år 1994, har fortsatt under 1996 och inflationen är 
under kontroll. Den långsamma takten i de strukturella reformerna - trots att 
privatiseringsprocessen kom i gång snabbt efter självständigheten - har dock gjort att 
Arménien till stor del är beroende av utländskt bistånd. Utrikesskulden hade nått 25 % av 
BNP i slutet av 1995 och denna andel har ökat under 1996 genom utnyttjande av 
kreditfaciliteter från IMF och Världsbanken. Dessutom har landet förfallna betalningar till 
EU sedan augusti 1995 och ser ingen möjlighet att på kort sikf och på egen hand lösa 
detta problem. Det treåriga ESAF-stödda ekonomiska program som IMF:s styrelse 
godkände i februari 1996 borde dock kunna bidra till att öka reformtakten och förbättra 
det allmänna ekonomiska läget på medellång sikt. Inom den politiska sfären är den olösta 
konflikten med grannlandet Azerbajdzjan om Nagorno-Karabach en negativ faktor. 
AZERBAJDZJAN 
Azerbajdzjan bedöms ha den högsta risken av de tre kaukasiska länderna. BNP beräknas 
ha minskat ytterligare under de första månaderna av 1996, efter en kraftig nedgång på 
omkring 40% under åren 1994-1995. Tillväxten antas dock återupptas under andra 
hälften av året. Inflationen är under kontroll och också budgetsaldot har förbättrats 
ganska mycket under de senaste månaderna. Vad gäller strukturella reformer ligger 
Azerbajdzjan långt efter de flesta andra OS S-länder. En rad områden har utpekats där 
myndigheterna har åtagit sig att uppnå viktiga framsteg på kort sikt. Den andra 
översynen enligt IMF:s 12 månaders standby-arrangemang, som godkändes i november 
1995, genomfördes i maj 1996. Resultatkriterierna hade uppfyllts och utbetalningen av 
den tredje tranchen godkändes. Landets utlandsskuld beräknas uppgå till omkring 500 
miljoner USD (ca. 15 % av BNP), i huvudsak till Ryssland och Turkmenistan. 
Azerbajdzjan har potentiellt gynnsamma utsikter på medellång sikt, framför allt på grund 
av sina väldiga oljereserver. På kort sikt tyngs dock den negativa riskvärderingen 
påtagligt ned av kombinationen av ett svagt allmänekonomi skt läge, långsamma 
strukturreformer och konflikten med grannlandet Arménien om Nagorno-Karabach. 
- 19-
VITRYSSLAND 
Folkomröstningen som skall hållas i Vitryssland i november 1996 förväntas leda till att 
motsättningen mellan det vitryska parlamentet och presidenten biläggs och avgörande 
påverka takten i landets strukturella reformprocess. Det ekonomiska läget i Vitryssland 
har, på grund av en olämplig politik, sedan förra året varit på tillbakagång och flera 
makroekonomiska indikatorer har utfallit sämre än väntat. Hittills har myndigheterna i 
huvudsak reagerat genom att tillgripa kommandoekonomiska åtgärder i form av ökade 
statliga interventioner och kontroller, handels- och valutarestriktioner, ökade subsidier i 
ekonomin och minskning av takten i, stopp för eller till och med omintetgörande av 
strukturella och institutionella reformer. Utbetalningarna från IMF, Världsbanken och 
Europeiska unionen har stoppats. Underskottet i handelsbalansen steg kraftigt (750 
miljoner USD) under första hälften av 1996 på grund av en orealistisk växelkurs, och 
överskottet i kapitalbalansen minskade betydligt (100 miljoner USD). Detta medförde att 
valutareserven befann sig på en mycket låg nivå, motsvarande tre veckors import, i april 
1996. Den fortsatta nominella deprecieringen av den vitryska valutan (30 % sedan april 
1996) förväntas dock leda till en viss återhämtning av konkurrenskraften. Den offentliga 
skuldsättningen ökade till 1,5 miljarder USD (15% av BNP) i slutet av 1995 och 
minskade till 1 miljard USD efter att Ryssland annullerat vissa fordringar i april 1996. 
GEORGIEN 
Riskvärderingen av Georgien har varit ganska stabil under de senaste månaderna, på en 
oroväckande nivå. Efter en mycket skarp nedgång i ekonomin från 1990 till 1994, 
började tecken på återhämtning visa sig under loppet av 1995 och under 1996 förväntas 
ekonomin tillväxa. Inflationen är också under kontroll och den nya valutans växelkurs har 
varit stabil under 1996. Denna ömtåliga process hotas dock av det drastiska läget i de 
offentliga finanserna, förorsakat av en kollaps i intäkterna. Efter självständigheten har 
Georgien samlat på sig en stor utlandsskuld - huvudsakligen för att finansiera importen -
som uppskattades till omkring 1,2 miljarder USD i slutet av 1995 (44,7% av BNP), 
varav största delen är förfallna betalningar. Eftersom Georgien inte kunnat betala sina 
förfallna skulder, har landet fatt till stånd överenskommelser om omläggning av lån med 
en del av kreditgivarna (i huvudsak Turkmenistan). Landet har även haft förfallna 
betalningar till EU sedan april 1994 och kan inte räkna med att på egen hand få till stånd 
en lösning av dessa betalningsproblem. IMF-styrelsens godkännande i februari 1996 av 
ett treårigt ESAF-stött ekonomiskt program borde dock kunna bidra till att öka 
reformtakten och förbättra det allmänekonomiska läget på medellång sikt. Politiskt 
innebär även Abchazienproblemet en negativ faktor. 
MOLDAVDEN 
Efter att länge ansetts vara relativt framgångsrikt, har Moldaviens utveckling avseende 
ekonomin och strukturella reformer under den senaste tiden inte levt upp till 
förväntningarna. Om inflationen förblir under kontroll (9 % under de första 8 månaderna 
av 1996) förväntas en anspråkslös BNP-tillväxt på omkring 3 % för detta år. De 
offentliga finanserna har påverkats negativt av den bristfälliga skatteuppbörden, men flera 
korrigerande åtgärder har genomförts under 1996 för att komma till rätta med 
problemet. Moldaviens utrikesskuld - i huvudsak till internationella 
20 
finansieringsinstitutioner - förväntas uppgå till omkring 700 miljoner USD i slutet av 
1996 (omkring 32 % av BNP). Viktiga strukturreformer i nyckelsektorer väntar ännu på 
att genomföras, såsom privatiseringen av jordbruket och omstruktureringen av företags-
och energisektorerna. IMF-styrelsens godkännande i maj 1996 av ett treårigt EFF-stött 
ekonomiskt program, i kombination med Världsbankens program för 
"landbiståndsstrategi" ("Country assistance strategy", CAS) borde dock kunna bidra till 
att öka reformtakten och förbättra det allmänekonomiska läget på medellång sikt. Fastän 
frågan om den utropade Dnjestrrepubliken - en del av Moldaviens territorium - på det 
politiska området är komplicerad, påverkar den inte i någon betydande utsträckning den 
samlade riskvärderingen. 
TADZJIKISTAN 
Säkerhetsläget i Tadzjikistan tycks ha försämrats och den senaste tidens utveckling kan 
komma att påverka den tadzjikiska regeringens relationer med den tadzjikiska 
oppositionen i utlandet. Den makroekonomiska utvecklingen har hittills under 1996 varit 
positiv med en snabb minskning av den månatliga inflationen (4 % i september), 
tillfredsställande budgetinkomster och en ännu fungerande kredit- och penningpolitik 
samt ett litet överskott i handelsbalansen. BNP har dock fortsatt att minska (omkring 
10 %). Dessutom ger bomullsskörden och de offentliga utgifterna (särskilt försvars- och 
investeringsutgifterna) upphov till bekymmer. Privatiseringen av företagen har gått 
långsamt, men jordreformen har utvecklats snabbare. I slutet av 1995 översteg 
Tadzjikistans utlandsskuld (800 miljoner USD) landets BNP (150%), medan 
valutareserven motsvarade mindre än en veckas import. Flera långivare har gått med på 
att lägga om skulder som förfaller till betalning under 1996, medan andra fortfarande 
förhandlar. En ytterligare omläggning av skuldtjänstbetalningar kommer att bli nödvändig 
för att täcka det återstående finansieringsunderskottet som förutses för 1997. 
Undertecknandet av ett standby-arrangemang i början av 1997 kommer att vara 
beroende av framstegen i det pågående IMF-programmet. 
TURKMENISTAN 
Den politiska situationen i Turkmenistan tycks vara stabil, om än komplicerad. Landets 
ekonomiska utveckling påverkas fortsättningsvis mycket av dess största kunders 
betalningsoförmåga samt Rysslands och Irans ovillighet beträffande gastransporter. 
Produktionen förväntas öka kraftigt under 1996 på grund av extra gastransporter, men 
den allmänna ekonomiska situationen förblir svag. Den månatliga inflationen, som 
minskade från omkring 30 % i slutet av 1995 till 3,5 % i juli 1996, ökade till en nivå på 
10% i augusti på grund av för stor kreditgivning i ekonomin. Budgetsituationen är 
fortfarande dålig på grund av återkommande uteblivna betalningar för gasleveranser. Det 
stora handelsöverskottet i betalningsbalansen representeras delvis av krediter till landets 
kunder. Den fortfarande stora valutareserven (9 månaders import) kan användas för att 
sköta de avsevärda externa skuldförbindelser som förfaller till betalning. Turkmenistans 
regering har varit ovillig att agera snabbt i fråga om strukturella reformer, även om 
deklarationer från senaste tid tycks tyda på en förändrad attityd. 
-21 
UKRAINA 
Ukrainas landrisk minskar långsamt, men är fortfarande hög. De ekonomiska 
förhållandena förbättras gradvis. Inflationen har minskat ytterligare under loppet av 
1996, men BNP fortsätter att minska, om än i långsammare takt (beräknad minskning på 
8 % år 1996). Efter godkännandet av det nya SB A-avtalet i maj i år har den ekonomiska 
politiken varit relativt stram. Detta gäller i synnerhet penningpolitiken. Trycket på 
budgeten är dock stort (viktiga utestående lönebetalningar, krav på stöd till kolgruvorna 
m.m.) och en försvagning av finanspolitiken kvarstår som en stor risk. Den 2 september 
1996 infördes den nya nationella valutan, hryvnia. På grund av tillkännagivandet av en 
rad restriktiva åtgärder i samband med valutareformen måste den ukrainska 
centralbanken göra stora "interventioner på valutamarknaden för att hålla växelkursen 
stabil, vilket medförde stora minskningar av valutareserven (nivån motsvarar mindre än 
en månads import). Den politiska risken förblir hög. För det första pågår en kamp mellan 
reformvänliga krafter i regeringen, som även stöds av presidenten, och konservativa 
reformmotståndare, som inbegriper majoriteten i det ukrainska parlamentet. För det 
andra finns det olösta frågor i relationerna med Ryssland, t.ex. om Svarta havsflottan och 
handelsfrågor. 
Den externa finansiella situationen förblir pressad under nästa år. Fastän exporten 
utvecklas starkt och tjänstebalansen är positiv, förväntas bytesbalansunderskottet 
fortfarande uppgå till mer än en miljard USD och sjunka något som andel av BNP. Efter 
kapitalinflöden, investeringar och långfristiga krediter förväntas ett kvarvarande 
finansieringsunderskott på nästan 2 miljarder USD, som inte fullständigt kan täckas 
genom finansiering från IMF och Världsbanken (på omkring 1,5 miljarder). Inga 
dramatiska förändringar av skuld- och skuldtjänstkvoterna förväntas. 
UZBEKISTAN 
Förutsatt att nya skeenden i Afganistan inte på något väsentligt sätt påverkar den 
centralasiatiska regionen, förväntas de uzbekiska myndigheterna, trots långsamma 
institutionella reformer, upprätthålla politisk och social stabilitet samt spela en ledande 
och konstruktiv roll i den centralasiatiska politiken.Med stöd av inkomster från bomull, 
guld och olja har Uzbekistans BNP under de senaste åren sjunkit mycket mindre än i de 
flesta OS S-länder, och med betydande utländska investeringar och en energisektor som 
fortfarande expanderar, emotses en stabilisering av produktionen under 1996. 
Åtstramningen av finans- och penningpolitiken sedan mitten av 1994 har medfört en 
kraftig minskning av den månatliga inflationen, från 100 % år 1994 till omkring 2 % i 
mars 1996. Budgetunderskottet, som minskade redan 1995 (4 % av BNP), förväntas bli 
ännu mindre 1996. För 1995 visade bytesbalansen ett underskott på 0,5 % av BNP, 
medan landet höll på att bygga upp sina valutareserver (6 månaders import). 
Underskottet i bytesbalansen förväntas öka något 1996-1997 och sjunka till år 2000. Den 
externa skuldtjänstens andel av exporten förväntas förbli på en hanterlig nivå. Medan 
valutan, som, var stabil under största delen av 1995 och 1996, har den kommit under 
ökande tryck sedan augusti 1996 som följd av en stark ökning av handeln, fallande 
bomullspriser och dåliga skördar. Eftersom regeringen hittills har vägrat att utnyttja sina 
avsevärda reserver av hårdvaluta, har Uzbekistan drabbats av en brist på hårdvaluta som 
kan komma att hämma den fortsatta utvecklingen av utrikeshandeln. De ekonomiska och 
-22-
strukturella reformerna i Uzbekistan har på senare tid, trots att de introducerades 
försiktigt, intensifierats med stöd av IMF och Världsbanken, och framsteg har gjorts på 
flera områden: avreglering av priser, inrikeshandel, utrikeshandel och valutaregim. 
Takten i skapandet av små- och medelstora företag har accelererat och landet är öppet 
för utländska investeringar. 
IV. MEDELHAVSLÄNDER 
ALGERIET 
Landrisken för Algeriet är fortsättningsvis hög. Den politiska situationen och 
säkerhetsproblemen fortsätter att lägga hinder för en högre takt i strukturreformeringen 
och utvecklingen av en dynamisk privat sektor. Den makroekonomiska förbättring som 
uppnåtts med det IMF-stödda program som genomförs sedan 1994 har på senaste tid 
förstärkts av ett uppsving i oljepriserna. Men arbetslösheten är fortfarande över 20 % 
och de känsligaste områdena för avgörande mikroekonomiska reformer (jordbruket och 
omstruktureringen av de statliga företagen) väntar ännu på att åtgärdas. På grund av den 
begränsade strukturförändringen förblir såväl den offentliga sektorns balans som 
utrikesbalansen sårbara för framtida svängningar i oljepriset. Den samlade 
utrikesbalansen har förbättrats, men förblir bräcklig med ingen tillgång till den 
internationella kapitalmarknaden, försumbara utländska direktinvesteringar och ett 
bestående underskott i betalningsbalansen. Den externa fortlevnaden uppnås endast 
genom stödet från de multilaterala institutionerna och skuldomläggningen som avtalats 
med London- och Parisklubbarna (som utlöper 1998). 
ISRAEL 
Riskbedömningen för Israel har försämrats något, vilket återspeglar dödläget i 
fredsprocessen i Mellanöstern, växande underskott i budgeten och bytesbalansen samt 
inflationstryck i samband med ekonomisk överhettning. Dessa negativa 
utvecklingstendenser kompenseras endast delvis av regeringen Netanyahus godkännande 
av nedskärningar på 4,9 miljarder Sk i 1997 års budget, dess samtidiga antagande av en 
stram, flerårig plan för minskning av underskottet och dess åtagande att påskynda 
privatiseringen och andra strukturella reformer. Fast Israel har en stor utlandsskuld och 
en betydande politisk risk, drar värderingen av landrisken fördel av den outtalade garanti 
som ges av USA:s ekonomiska och politiska stöd. 
23 
BILAGA 
I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR ...24 
LA. TABELL 1-3 24 
I.B. LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN 25 
I.C. FÖRPARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER 39 
DL METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV GEMENSKAPENS BERÄKNADE 
UTLÄNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1996-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED 
UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET 41 
II.A. RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LAN TILL TREDJE LAND (1) 41 
H.B. BERÄIOWGSUNDERLAG töR I^ETALhTONlGA^ 41 
n.C. UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 42 
ED. INBETALNING TILL GARANTIFONDEN (3) 42 
U.E. RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER (4) 43 
n.F. ÅTERSTÅENDE UTLÄNINGSKAPACITET (5) 43 
m TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 44 
24-
I. RISKER SOM TACKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: 
FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR 
LA. TabeU 1-3 
Tabell 1-3 syftar till att ge en överblick över de utstående garantibelopp och de årliga 
amorteringarna och räntorna på de in- och utlåningsoperationer som innebär risker för 
gemenskapens budget. Dessa siffror utgör tillsammans den maximala risk som dessa 
transaktioner kan medföra för gemenskapen. De skall däremot inte tolkas så att budgeten 
faktiskt kommer att belastas med alla dessa belopp. Beträffande tabell 3 är det inte ens säkert 
att alla de utbetalningar som redovisas kommer att äga rum. 
I.A. 1. Högsta mö/liga belopp i beviljade lån (tabell 1) 
Det högsta möjliga beloppet i beviljade lån definieras såsom summan av de lånetak som 
fastställts för varje låneoperation genom beslut av rådet. 
För att få en fullständig bild av den risk som belastar gemenskapens budget, måste man även 
beakta följande faktorer, som kan påverka risken: 
En faktor som ökar risken: de räntor som är kopplade till lånen bör läggas till det högsta 
beviljade lånebeloppet (lånetaket). 
Risken minskar 
• i fall då gemenskapen endast garanterar lånen till länder i Medelhavsområdet till 
75 %, 
• om det redan skett återbetalningar, eftersom det här (utom vad gäller 
betalningsbalanslån) rör sig om högsta beviljade lånebelopp, och inte om 
beviljade utestående belopp, 
• på grund av det faktum att de belopp som beviljas inte nödvändigtvis utnyttjas i 
sin helhet. 
I.A.2. Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) 
Det utestående beloppet definieras såsom den del av de utbetalade beloppen som vid ett givet 
datum ännu inte återbetalats. 
Till skillnad från den storhet som beskrivs under den föregående punkten omfattar alltså det 
utestående beloppet inte de summor som ännu inte betalats ut, eller de summor som redan 
betalats tillbaka. Den anger alltså vilka belopp som fortfarande är "i arbete" vid en viss 
tidpunkt. 
-25 
LA. 3. Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) 
Detta belopp utgörs av summan av de amorteringar och räntor som förfaller till betalning 
under ett visst budgetår. 
Beloppet kan räknas fram på grundval av 
a) de lån som betalats ut (tabell 2); det belopp som skall återbetalas motsvarar då det 
utestående beloppet enligt ovan, eller 
b) de lån som betalats ut plus de lån om vilka beslut fattats men som ännu inte betalats 
ut, plus de lån som föreslagits av kommissionen men om vilka ännu inget beslut 
fattats (tabell 3). I det fallet motsvaras det lånebelopp som skall återbetalas av 
summan av de tak som fastställts i besluten om lån plus de lånebelopp som 
kommissionen föreslagit, men där beslut ännu inte fattats. 
LB. Lånetransaktioner som garanteras genom budgeten 
I 1996 års budget har den budgetansvariga myndigheten fört in angivelsen p.m. (symboliskt 
anslag) under 31 olika budgetposter, i avsikt att där föra in eventuella garantibetalningar. De 
aktuella transaktionerna kan delas in i tre kategorier: in- och utlåning inom gemenskapen, 
transaktioner gentemot tredje land och garantier till finansiella företag. 
LB. 1. Lån som tas uppför återutlåning inom gemenskapen 
I.B.l.a Gemenskapsinlåning som syftar till betalningsbalansstöd 
Gemenskapen har befogenhet att låna upp medel på kapitalmarknaden eller hos finansiella 
institut i syfte att ställa dessa medel till förfogande för medlemsstater som genomgår tillfälliga 
betalningsbalanssvårigheter. 
Det totala utestående belopp exklusive räntor som får beviljas gentemot medlemsstaterna är 
begränsat till 14 miljarder ecu. 
Den sista dagen i den period som rapporten gäller kunde en transaktion till förmån för 
Grekland (beslut av den 4 mars 1991) samt en transaktion till förmån för Italien noteras (beslut 
av den 18 januari 1993). 
I.B.l.b Euratomlan 
Kommissionen bemyndigades 1977 att ta upp lån för att kunna bidra till finansieringen av 
kärnkraftverk. 
Lånen är avsedda för producenter av elkraft och omfattas av sedvanliga bankgarantier. 
Låntagarna är ofta statliga företag eller företag som fått statliga garantier. 
Maximalt får 4 miljarder ecu lånas upp, varav 500 miljoner godkändes genom 1977 års beslut, 
500 miljoner 1980, 1 miljard 1982, 1 miljard 1985 och 1 miljard 1990. Det belopp som lånats 
26 
upp till och med den 30 juni 1994 var ca 2 900 miljoner ecu, varför lån om 1 100 miljoner ecu 
fortfarande får tas upp. 
Kommissionen föreslog den 9 december 1992 att den del av lånebeloppet som inte använts 
inom medlemsstaterna skulle användas till att finansiera en förbättring av effektivitet och 
säkerhet vid kärnkraftverk i Central- och Östeuropa och inom Oberoende staters samvälde. 
Detta antogs av rådet genom ett beslut den 21 mars 1994 (se del II, lån till tredje land). 
I.B.l.c Upplåning till stöd för investeringar inom gemenskapen 
Kommissionen har genom rådets beslut av den 16 oktober 1978 bemyndigats att ta upp lån för 
att främja investeringar i gemenskapen (nya gemenskapsinstrument). 
Det maximala beloppet fastställdes genom beslut den 16 oktober 1978 till 1 miljard ecu och 
höjdes senare med ännu en miljard genom beslut av den 15 mars 1982, med 3 miljarder genom 
beslut av den 19 april 1983 och med 750 miljoner genom beslut av den 9 mars 1987. 
Det upplånade beloppet utbetalas i form av lån som Europeiska investeringsbanken beviljar 
såsom ombud, i syfte att finansiera investeringsprojekt och bidra till konvergens och ökad 
integration i överensstämmelse med gemenskapens prioriterade målsättningar inom sektorerna 
för energi, industri och infrastrukturarbeten. Därvid skall hänsyn bl.a. tas till projektens 
regionala konsekvenser och till nödvändigheten av att bekämpa arbetslösheten. Stödet till små 
och medelstora företag har också genom ett beslut den 26 april 1982 blivit en prioriterad 
målsättning. 
Genom ett beslut av den 20 januari 1981 blev det även möjligt för gemenskapen att ta upp lån i 
syfte att ge ett särskilt stöd på 1 miljard ecu för återuppbyggnad av de områden i Italien som 
drabbades av jordbävningen i november 1980. Ett motsvarande beslut fattades den 14 
december 1981 för stöd om 80 miljoner ecu till de områden i Grekland som drabbades av 
jordbävningarna i februari och mars 1981. 
De högsta möjliga belopp som får lånas upp är således 6 830 miljoner ecu. 
Risken är spridd över ett antal låntagare hos Europeiska investeringsbanken. De flesta av lånen 
är därtill globala lån som EIB undertecknat med finansinstitutioner som är ansvariga för att 
medlen återbetalas. 
Europeiska investeringsbanken överlämnar årligen en förteckning till kommissionen över de 
låntagare som, enligt de uppgifter man har tillgång till, riskerar att inte klara av återbetalningar 
under det kommande året. För närvarande finns inga namn på denna förteckning. 
27 
LB. 2. Lån som tas upp i syfte att återutlåna till tredje land 
I.B.2.a Euratomlan till vissa tredje länder 
Rådet fattade den 21 mars 1994 beslut om att ändra beslut 77/270/Euratom, i syfte att 
möjliggöra för kommissionen att underteckna Euratomlan för finansiering av förbättrad 
säkerhet och effektivitet vid kärnkraftverk i vissa tredje länder. 
Detta beslut innebär att en stor del av Euratoms utlåningskapacitet (ca 1 100 miljoner ecu) kan 
användas till finansiering av projekt som 
- avser kärnkraftverk och andra anläggningar i kärnbränslecykeln som är igång 
eller under konstruktion, 
- avser nedmontering av anläggningar i fall där en upprustning inte är försvarbar ur 
teknisk eller ekonomisk synvinkel. 
Följande länder kan komma i fråga: 
Bulgarien 
Ungern 
Litauen 
Rumänien 
Slovenien 
Tjeckien 
Slovakien 
Ryska federationen 
Arménien 
Ukraina 
Principen om ekonomiskt stöd på internationell nivå för en stängning av Tjemobylreaktom 
skrevs in bland slutsatserna vid Europeiska rådets möte på Korfu den 24-25 juni 1994 samt vid 
G7-mötet i Neapel den 7-8 juli samma år. 
I.B.2.b Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till länder i Central- och 
Östeuropa 
• Ungern 
Ungern I 
1990 beviljade gemenskapen Ungern ett medelfristigt lån på högst 870 miljoner ecu och för 
högst fem år. Detta lån är avsett att underlätta anpassningen av den ungerska ekonomin till en 
marknadsbaserad ekonomi på så sätt att den får del av alla dess fördelar. Lånebeloppet betalas 
ut till Ungern i delutbetalningar (trancher). 
-28 
Den första delutbetalningen på 350 miljoner ecu betalades ut den 20 april 1990, och en andra 
del på 260 miljoner den 14 februari 1991. En tredje utbetalning på högst 260 miljoner ecu 
planerades för 1992. Denna tredje del har emellertid inte betalats ut, på grund av att Ungems 
betalningsbalans utvecklats bättre än väntat. Varje utbetald del skall återbetalas vid ett tillfälle 
och högst fem år efter det att respektive del ställdes till Ungerns förfogande. Räntorna är 
rörliga och betalas halvårsvis. 
Den första delen, 350 miljoner ecu, återbetalades i sin helhet av Ungern den 20 april 1995. 
Den andra delen, 260 miljoner ecu, återbetalades den 20 april 1996. 
Ungem II 
Eftersom upplösningen av Rådet för ömsesidigt ekonomiskt bistånd (Komekon) och krisen 
vid Persiska vilken riskerade att äventyra de dittills framgångsrika reformerna beslutade rådet i 
juni 1991 att ge Ungem ett kompletterande makroekonomiskt stöd på 180 miljoner ecu, inom 
ramen för ett G24-program för övergripande finansiellt stöd. 
En första delutbetalning om 100 miljoner ecu skedde den 14 augusti 1991. Denna summa skall 
återbetalas genom en engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas 
halvårsvis. Den andra delutbetalningen på 80 miljoner ecu skedde den 15 januari 1993, och 
skall återbetalas i januari 1997. Räntan är här fast och betalas in årsvis. 
• Tjeckien och Slovakien 
- Kommissionen bemyndigades att i gemenskapens namn och inom ramen för ett 
G24-program för övergripande ekonomiskt stöd låna upp 375 miljoner ecu, 
uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutlåna 
dessa medel till Tjeckoslovakien på samma villkor. 
Den första delutbetalningen på 185 miljoner ecu skedde den 14 augusti 1991. Denna 
summa skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och 
skall betalas halvårsvis. 
Den andra delen, 190 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 och skall 
återbetalas genom en engångsbetalning efter sex år. 
- Efter delningen av republiken i Tjeckien och Slovakien den 1 januari 1993 
föreslog kommissionen att också lånet skulle delas mellan de två nya 
republikerna. 
Genom rådets beslut av den 24 januari 1994 delades lånet upp på så sätt att två 
tredjedelar, det vill säga 250 miljoner ecu, gick till Tjeckien och en tredjedel, 125 
miljoner ecu, till Slovakien. 
- Slovakien 
Inom ramen för ett ekonomiskt stöd till Slovakien har kommissionen genom rådets 
beslut nr 94/93 9/EG av den 22 december 1994 bemyndigats att i gemenskapens 
namn låna upp 130 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om 
högst sju år, i syfte att återutlåna detta belopp till Slovakien på samma villkor. 
29 
Som en följd av det förbättrade ekonomiska läget i Slovakien, i synnerhet vad gäller 
betalningsbalansen och valutareserven, samt landets tillgång till den internationella 
privata kapitalmarknaden, förklarade de slovakiska myndigheterna i april 1995, att de 
inte längre skulle komma att använda sig av de medel som IMF i samband med 
standby-avtalet beviljat till stöd för betalningsbalansen. 
Mot bakgrund av att IMF:s standby-avtal löper ut och att de slovakiska 
myndigheterna inte är beredda gå med på de ekonomisk-politiska åtgärder som hör 
ihop med genomförandet av EU-lånet lade kommissionen därför fram ett förslag till 
rådet enligt vilket Europeiska gemenskapen bör dra konsekvensen av det förändrade 
läget och upphäva beslut 94/939 av den 22 december 1994. Rådet upphävde det 
berörda beslutet den 25 juli 1996. 
• Bulgarien 
Bulgarien I 
Inom ramen för en G24-åtgärd för ekonomiskt stöd till Bulgarien har kommissionen 
bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 290 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp 
och för en period om högst sju år, i syfte att återutlåna detta belopp till Bulgarien på samma 
villkor. 
Den första delutbetalningen om 150 miljoner ecu skedde den 14 augusti 1991. Denna summa 
skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas 
halvårsvis. 
Den andra delen, 140 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 och skall återbetalas genom 
en engångsbetalning efter fem år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
Bulgarien II 
Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny G24-
åtgärd för perioden 1992-93 låna upp 110 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en 
period på högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Bulgarien. På grund av förseningen 
av de ekonomiska reformerna i Bulgarien sköts dessa transaktioner emellertid upp till i 
december 1994, då en första utbetalning till Bulgarien om 70 miljoner ecu skedde. Detta 
belopp skall återbetalas genom en engångsbetalning den 7 december 2001. Räntan är rörlig 
och skall betalas halvårsvis. 
• Rumänien 
Rumänien I 
Inom ramen för en G24-åtgärd för övergripande ekonomiskt stöd har kommissionen 
bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 375 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp 
och för en period om högst sju år, i syfte att återutlåna detta belopp till Rumänien på samma 
villkor. 
-30-
Den första delutbetalningen om 190 miljoner ecu med en löptid på sju år skedde den 22 
januari 1992. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning den 1 februari 1999. 
Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
Den andra delen, 185 miljoner ecu, betalades ut i april 1992 och skall återbetalas efter sex år. 
Återbetalningen skall ske i form av en engångsbetalning den 18 mars 1998. Räntan är rörlig 
och skall betalas halvårsvis. 
Rumänien II 
Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny G24-
åtgärd låna upp 80 miljoner ecu för en period på högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel 
till Rumänien. 
Lånebeloppet betalades ut i form av en enda utbetalning den 26 februari 1993. Beloppet skall 
återbetalas genom en engångsbetalning den 26 februari 2000, medan räntan skall betalas 
halvårsvis. 
Rumänien LTI 
Genom rådets beslut av den 20 juni 1994 bemyndigades kommissionen att i gemenskapens 
namn och inom ramen för en ny, övergripande, makroekonomisk G24-åtgärd låna upp 125 
miljoner ecu, uppdelat på två delar om 90 respektive 35 miljoner ecu och för en period på 
högst sju år. Detta skall ske i syfte att återutlåna dessa medel till Rumänien på samma villkor. 
Den första delutbetalningen om 55 miljoner ecu för en period på sju år genomfördes den 20 
november 1995. Beloppet skall återbetalas genom en engångsbetalning den 20 november 
2002, medan den rörliga räntan skall betalas halvårsvis. 
Den 31 december 1995 hade den andra utbetalningen ännu inte ägt rum. 
1.B.2.C Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till de nya oberoende 
staterna i före detta sovietunionen 
• Medelfristiga lån om 1 250 miljoner ecu 
Rådet beslutade i december 1991 att ställa en kreditmöjlighet om högst 1 250 miljoner ecu till 
Sovjetunionens och dess delrepublikers förfogande för finansiering av import av 
jordbruksprodukter, livsmedel och läkemedel med ursprung i Europeiska gemenskapen eller 
Östeuropa. Såsom maximal löptid fastställdes tre år. 
Efter Sovjetunionens upplösning fördelades detta lånebelopp i början av 1992 mellan de nya 
oberoende staterna. 
Lånekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den ursprungliga fördelningen 
De flesta av dessa lånekontrakt undertecknades under 1992, nämligen 
31-
- med Arménien (38 miljoner ecu), Kirgisistan (32 miljoner ecu), Turkmenistan 
(45 miljoner ecu) och Moldavien (27 miljoner ecu), samtliga den 10 juli 1992; 
lånet till Kirgisistan minskades senare på dess myndigheters begäran till 23,7 
miljoner ecu, 
- med Ukraina den 13 juli 1992 (130 miljoner ecu), 
- med Vitryssland (102 miljoner ecu), Tadzjikistan (55 miljoner ecu) och Georgien 
(70 miljoner ecu) den 24 juli 1992, 
- med Ryssland den 9 september 1992 (150 miljoner ecu), 
- med Ryssland åter den 9 december 1992 (349 miljoner ecu), och 
- med Kazakstan den 15 december 1992 (25 miljoner ecu). 
Lånekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den modifierade fördelningen 
Under 1993 undertecknades ett antal lån med utgångspunkt från ändringar i den ursprungliga 
fördelningen av lånesumman. 
- Den 5 maj 1993 undertecknades lanekontrakt med Arménien och Georgien (20 
respektive 10 miljoner ecu). Det sammanlagda beloppet var ursprungligen avsett 
för Kazakstan. 
- Den 6 december 1993 undertecknades ännu ett lånekontrakt, denna gång 
omfattande 40 miljoner ecu, med Georgien. Detta belopp motsvarar en 
minskning av lånebeloppet till Uzbekistan. 
- Den 14 september 1994 undertecknades ett lånekontrakt omfattande 59 miljoner 
ecu med Uzbekistan. 
- Den 12 oktober 1994 undertecknades kontrakt med Azerbajdzjan (68 miljoner 
ecu). 
-32 
Utnyttjande av lånebeloppet 1250 miljoner ecu 
Land 
Arménien a 
Arménien b 
Azerbajdzjan 
Vitryssland 
Georgien a 
Georgien b 
Georgien c 
Kazakstan a 
Kazakstan b 
Kirgisistan 
Moldavien 
Ryssland a 
Ryssland b 
Tadzjikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Total Ursprunglig fördelning 
(1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
129 
1250 Fördelning den 30.06.96 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 
40 
25 
0 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1132,9 Utnyttjande per den 
30.06.96 
37,9 
19,6 
50,3 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
58,8 
1053,9 
Den 30 juni 1996 uppgick mottagarländemas faktiska utnyttjande av krediten till 1053,9 
miljoner ecu. 
Datum för återbetalning av lånebelopp och återstående räntor 
Datumen för återbetalningar av lånebelopp och återstående räntor varierar med 
lånebeloppens storlek och med kontraktsdatum: 
- För lån till Georgien (40 miljoner) 
- skall räntor betalas den 15 januari 1997, och 
- återbetalning ske den 15 januari 1997. 
- För lån till Azerbajdzjan och Uzbekistan 
- skall räntor betalas den 28 mars och den 28 september, och 
- återbetalning ske den 28 september 1997. 
Den 30 juni 1996 hade uteblivna betalningar på 243,81 miljoner ecu konstaterats vad 
gäller såväl räntor som lånebelopp från Georgien, Arménien, Turkmenistan och 
Tadzjikistan (se del IV.2 - Utnyttjande av garantier). 
-33 
• Makroekonomiskt stöd till Moldova 
Inom ramen för gemenskapens deltagande i de internationella stödåtgärderna för Moldova har 
kommissionen genom ett beslut den 13 juni 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna 
upp 45 miljoner ecu, uppdelat i två delar och för en period om högst tio år, i syfte att 
återutlåna dessa medel till Moldova på samma villkor. 
Den första delutbetalningen om 25 miljoner ecu skedde i december 1994. Lånet skall 
återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara 
helt och hållet återbetalt den 7 december 2004. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
Den andra delutbetalningen om 20 miljoner ecu för en period på sex år genomfördes i 
december 1994. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början 
det sjätte året. Det skall vara helt och hållet återbetalt den 8 augusti 2005. Räntan är rörlig och 
skall betalas halvårsvis. 
Makroekonomiskt stöd till Ukraina 
Inom ramen för ett internationellt stödprogram till förmån för Ukraina har kommissionen 
genom ett beslut av rådet den 22 december 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna 
upp 85 miljoner ecu för en period om högst tio år, i syfte att återutlåna dessa medel till 
Ukraina i form av en enda utbetalning. 
Lånet har getts i form av en engångsutbetalning den 28 december 1995. Lånet skall återbetalas 
genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och 
hållet återbetalt den 28 december 2005. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
Ukraina II 
Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Ukraina har kommissionen bemyndigats att i 
gemenskapens namn låna upp 200 miljoner ecu för en period om högst tio år i syfte att 
återutlåna dessa medel till Ukraina i form av två delutbetalningar. 
Den 30 juni 1996 hade någon delbetalning ännu inte ägt rum. 
• Makroekonomiskt stöd till Vitryssland 
Inom ramen för ett internationellt stödprogram till förmån för Vitryssland har kommissionen 
genom ett beslut av rådet den 10 april 1995 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 
75 miljoner ecu för en period om högst tio år, i syfte att återutlåna dessa medel till Vitryssland 
i form av två delutbetalningar. 
Av lånet på 75 miljoner ecu har 55 miljoner ecu tagits i anspråk. Den ekonomiska situationen i 
Ukraina har förbättrats i förhållande till vad IMF ursprungligen förutsåg, och återstående 20 
miljoner ecu kommer inte att betalas ut. 
34 
Den första delutbetalningen om 30 miljoner ecu skedde den 28 december 1995. Lånet skall 
återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara 
helt och hållet återbetalt den 28 december 2005. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
l.B.2.d Gemenskapens upplåning för makro-ekonomisk stöd till de Baltiska staterna 
Kommissionen har, inom ramen för ett G24-program för övergripande ekonomiskt stöd till 
dessa tre länder, bemyndigats att i gemenskapens namn ta upp lån om 220 miljoner ecu för en 
period om högst sju år, i syfte att återutlåna medlen till dessa stater, uppdelat på två 
utbetalningar och på jämförbara villkor. Lånen skall fördelas på följande sätt: 
- 40 miljoner ecu till Estland. 
- 80 miljoner ecu till Lettland. 
- 100 miljoner ecu till Litauen. 
De första utbetalningarna till Estland (20 miljoner ecu) och Lettland (40 miljoner ecu) skedde 
den 31 mars 1993. Lånen skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 31 mars år 2000. 
Räntorna är rörliga och skall betalas halvårsvis den 31 mars och den 30 september varje år. 
Den första delutbetalningen om 50 miljoner ecu till Litauen ägde rum den 27 juli 1993. Lånet 
skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 27 juli år 2000. Räntan är fast och skall 
betalas den 27 juli varje år. 
Hälften av den andra delutbetalningen till Litauen, dvs. 25 miljoner ecu av planerade 50 
miljoner, ägde rum den 16 augusti 1993. Lånet skall återbetalas genom en engångsinbetalning 
den 16 augusti år 2002. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis den 16 februari och den 
16 augusti varje år. 
l.B.2.e. Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till länder i 
Medelhavsområdet 
• Israel 
Såsom en del av det finansiella biståndet till Israel och folken i de ockuperade områdena 
bemyndigades kommissionen i juni 1991 att ta upp lån i gemenskapens namn om 160 miljoner 
ecu, i en enda del och för högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Israel på samma 
villkor. Israel har också beviljats en räntesubvention om 27,5 miljoner ecu ur gemenskapens 
budget. 
Transaktionen inleddes den 2 mars 1992. Lånet skall återbetalas i sin helhet den 15 december 
1997. 
Det utestående beloppet i lån till Israel den 31 december 1995 var 160 miljoner ecu. 
35 
• Algeriet 
I september 1991 bemyndigades kommissionen att i gemenskapens namn låna upp 400 
miljoner ecu, uppdelat i två delbelopp och för en period om högst sju år. Medlen är avsedda 
att återutlånas till Algeriet på samma villkor. 
En första delutbetalning till Algeriet om 250 miljoner ecu skedde den 23 december 1991 
genom ett övergångslån, vilket återbetalades med nettobeloppet av de medel som för en 
period om sex år upplånades den 14 januari 1992. 
Beloppet skall återbetalas genom en engångsbetalning den 15 december 1997. Räntan skall 
betalas den 15 december varje år. 
Den andra delutbetalningen om 150 miljoner ecu sköts upp till följd av förseningar av de 
ekonomiska reformerna i Algeriet, och ägde rum först i augusti 1994, i samband med 
återupptagandet av de strukturella förändringarna i Algeriet. Beloppet skall återbetalas i form 
av en engångsbetalning den 17 augusti 2001. Räntan skall betalas den 17 augusti varje år. 
Rådet beslutade i samband därmed om nytt makroekonomiskt stöd i december 1994. 
Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 200 miljoner ecu för en 
period om högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Algeriet i form av två 
delutbetalningar. 
Den första delutbetalningen om 100 miljoner ecu med en löptid på sju år ägde rum den 27 
november 1995. Lånet skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 27 november år 
2002. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
I.B.3. Gemenskapsgarantier till tredje part 
l.B.3.a. Fördelning av låneanslag per geografiskt område 
• Europeiska investeringsbankens (EIB) lån till länder i Medelhavsområdet; garantier som 
berör gemenskapens allmänna budget 
Enligt rådets förordning av den 8 mars 1977 garanterar gemenskapen de lån som beviljas av 
Europeiska investeringsbanken inom ramen för gemenskapens finansiella åtaganden gentemot 
länder i Medelhavsområdet. 
Detta beslut låg till grund för det avtal om garanti som undertecknades av Europeiska 
ekonomiska gemenskapen och EIB den 30 oktober 1978 i Bryssel och den 10 november 1978 
i Luxemburg, genom vilket en generell garanti på 75 % av krediten infördes för lån till följande 
länder: Portugal (finansiellt protokoll; stöd före anslutningen), Grekland, Spanien (ekonomiskt 
samarbete), Malta, Tunisien, Algeriet, Marocko, Turkiet, Cypern, Egypten, Jordanien, Syrien, 
Israel, Jugoslavien och Libanon. 
Genom undantag täcks lån för katastrofbistånd till Portugal av en garanti på 100 %, i enlighet 
med rådets beslut av den 7 oktober 1975. 
36-
För varje nytt finansprotokoll skall en ny förlängning av garantiavtalet fastställas. 
De lån som hade beviljats den 30 juni 1996 uppick till totalt 7 862 miljoner ecu, varav 1 500 
miljoner till Spanien, Grekland och Portugal och 6 362 miljoner till tredje länder i 
Medelhavsområdet. Det utestående garanterade beloppet den 30 juni 1996 var 2 066 miljoner 
ecu (garantigränsen på 75 % beaktad), varav 346 miljoner i Spanien, Grekland och Portugal 
och 1 720 miljoner i tredje länder i Medelhavsområdet. 
Genom rådets förordning (EEG) nr 1763/92 av den 29 juni 1992 om ekonomiskt samarbete 
med avseende på samtliga icke-medlemsstater i Medelhavsområdet har det blivit möjligt att ge 
lån ur Europeiska investeringsbanken även vid sidan om dessa protokoll. 
Sådana EIB-Iån får inte överstiga 1800 miljoner ecu. En generell garanti på 75 % ges. 
Den 30 juni 1996 hade krediter om 1396,5 miljoner gjorts tillgängliga, varav 261 miljoner ecu 
betalats ut. Detta belopp motsvarar det för närvarande utestående beloppet. 
Den 30 juni 1996 fördelade sig de lånebelopp som beviljats icke-medlemsländer på följande 
sätt. 
miljoner ecu 
Beviljade lån 
Algeriet 640 
Cypern 142 
Egypten 802 
Israel 215 
Jordanien 198 
Libanon 222 
Malta 85 
Marocko 517 
Slovenien 150 
Syrien 323 
Tunisien 418 
Turkiet 90 
Jugoslavien 1° ^60 
Protokoll, totalt 4562 
Övergripande ekonomiskt samarbete 1800 
Medelhavsomradet, totalt 6362 
Lånen löper normalt på 15 år och är amorteringsfria under 3-4 år. 
10 Det andra protokollet med Jugoslavien har sagts upp trots att det återstod 100 miljoner i anslag som kunde beviljas. 
37 
• Europeiska investeringsbankens lån till tredje länder i Central- och Östeuropa 
På en anmodan från rådet den 9 oktober 1989 beslutade Europeiska investeringsbankens 
styrelse den 29 november samma år att bemyndiga banken att bevilja lån på högst en miljard 
ecu ur egna medel för finansiering av investeringsprojekt i Ungern och Polen. Lånen syftar till 
finansiering av projekt som uppfyller de kriterier som banken normalt tillämpar när den beviljar 
lån ur egna medel. Garantiavtal med gemenskapen täcker 100% av transaktionerna och 
undertecknades i Bryssel den 24 april 1990 och i Luxemburg den 14 maj 1990. 
Den 14 maj 1991 utvidgade den budgetansvariga myndigheten denna garanti på 100 % till att 
även omfatta lån om högst 700 miljoner ecu till Tjeckoslovakien, Bulgarien och Rumänien. 
Utvidgandet av garantiavtalet undertecknades den 31 juli 1991. 
Kommissionen lade den 23 oktober 1992 fram ett förslag till rådets beslut om att utvidga 
denna garanti på 100 % till att omfatta även förluster som EIB lider i samband med lån till 
Estland, Lettland och Litauen. Detta förslag antogs av den budgetansvariga myndigheten den 
15 mars 1993. 
Ett tak för lån från EIB till dessa länder fastställdes till 200 miljoner ecu under en period på tre 
o 
ar. 
Den 18 december 1992 föreslog kommissionen att en garanti på 100 % skulle omfatta även 
förluster som EB3 lider i samband med lån till Albanien. 
Den budgetansvariga myndigheten förnyade den 13 december 1993 gemenskapsgarantin, som 
täcker transaktionerna till 100%, för de lån som Europeiska investeringsbanken beviljar länder 
i Central- och Östeuropa, inklusive de baltiska staterna och Albanien, under de följande tre 
åren och till ett lånetak på sammanlagt 3 miljarder ecu. 
Garantiavtalet undertecknades i Bryssel den 22 juli 1994 och den 12 augusti 1994 i 
Luxemburg. 
Lånen är i allmänhet långfristiga. De löper på i genomsnitt 15 år, med 3-4 amorteringsfria år. 
Den 30 juni 1996 hade krediter om 3646 miljoner ecu gjorts tillgängliga i länder i Central- och 
Östeuropa, medan dock endast 1055 miljoner betalats ut. 
• Lån som beviljas övriga tredje länder av Europeiska investeringsbanken 
Rådet i sin sammansättning av ekonomi- och finansministrar antog den 19 maj 1992 de 
riktlinjer som kommissionen föreslagit vad gäller en utökning av Europeiska 
investeringsbankens verksamhet utanför gemenskapen, och anmodade banken att bevilja lån i 
enlighet med sina stadgar och gängse kriterier för finansiering av projekt av ömsesidigt intresse 
i vissa tredje länder (utvecklingsländer i Latinamerika och Asien) med vilka gemenskapen 
slutit samarbetsavtal. 
38 
Ett generellt tak på 250 miljoner ecu har fastställts under en period om tre år. Detta tak skall 
omprövas efter det att perioden löpt ut. 
Lånen garanteras till 100 % i gemenskapemas budget. Kommissionen lade fram ett förslag till 
beslut därom den 3 juni 1992, vilket ledde fram till ett definitivt beslut av rådet den 15 februari 
1995. Garantiavtalet mellan gemenskapen och Europeiska investeringsbanken undertecknades 
den 4 november 1993 i Bryssel och den 17 november 1993 i Luxemburg. 
Den 30 juni 1996 uppgick de krediter som undertecknats till 647 miljoner ecu, medan endast 
191 miljoner ecu betalats ut fram till det datumet. 
• Lån som beviljas Sydafrika av Europeiska investeringsbanken 
Rådet antog den I juni 1995 de riktlinjer som kommissionen föreslagit vad gäller en utökning 
av Europeiska investeringsbankens verksamhet i Sydafrika, och anmodade banken att bevilja 
lån i enlighet med sina stadgar och gängse kriterier för finansiering av projekt av ömsesidigt 
intresse i landet. 
Ett generellt tak på 300 miljoner ecu har fastställts under en period om två år. Detta tak kan 
komma att gälla för två och ett halvt år. 
Lånen garanteras till 100 % i gemenskapemas budget. Kommissionen lade fram ett förslag till 
beslut därom den 5 december 1994, vilket ledde fram till ett definitivt beslut av rådet den 1 
juni 1995. Garantiavtalet mellan gemenskapen och Europeiska investeringsbanken 
undertecknades den 4 oktober 1995 i Bryssel och den 16 oktober 1995 i Luxemburg. 
Den 30 juni 1996 uppgick de krediter som undertecknats till 101 miljoner ecu. Ingen 
utbetalning har ännu ägt rum. 
l.B.3.b. Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-Iån 
De siffror som ligger till grund för beräkningen i tabell 3 härrör från EIB (EIB-Iån till tredje 
länder ur EIB.s egna medel). 
Förväntade utanordnanden 
Länder i Medelhavsområdet 
Den 30 juni 1996 uppgick det belopp som återstod att utananordna från pågående och 
föregående mandat till 1234,5 miljoner ecu, minus 227 miljoner (saldot från första och andra 
protokollen med Jugoslavien kommer inte att utanordnas). Därmed återstår ett nettobelopp 
om 1007,5 miljoner ecu. Cirka 460 miljoner ecu av detta belopp kan utanordnas under andra 
halvan av 1996 och cirka 320 miljoner ecu under 1997. 
För tredje och fjärde protokollen med Syrien (225 miljoner ecu totalt) kvarstår det mycket 
osäkra antagandet om utanordnanden för halva 1996 och halva 1997. 
-39 
Central- och östeuropeiska länder (PECO) 
Den 30 juni 1996 uppgick återstående belopp från pågående och föregående mandat till 1054 
ecu, minus 52,8 miljoner ecu motsvarande saldot för det första uppdraget vilka inte kommer 
att utanordnas. Återstår ett nettobelopp om 1001,2 miljoner ecu att utanordna under andra 
halvåret 1996. 
Länder i Latinamerika och Asien (ALA) 
Den 30 juni 1996 uppgick återstående belopp att utbetala inom ramen för det första uppdraget 
till 98 miljoner ecu. Cirka 45 miljoner ecu kan utanordnas under det andra halvåret 1996 och 
resterande belopp under 1997. 
Sydafrika 
Den 30 juni 1996 uppgick återstående belopp att betala inom ramen för det första uppdraget 
till 199 miljoner ecu. Cirka 120 miljoner ecu kan utanordnas under det andra halvåret 1996 
och resterande belopp under 1997. 
Förväntade utbetalningar 
Vad gäller utbetalningen av återstående lånemedel har följande antaganden gjorts: året för 
utanordnandet: 0%, andra året: 10%, tredje - femte åren: 25% per år, sjätte året: 15%. 
Den 30 juni 1996 återstod 5252,4 miljoner ecu att utbetala på lån som utanordnats fram till 
detta datum. Detta belopp fördelar sig enligt följande11 : 
MEDELHAVSLÄNDER 2104,5 miljoner ecu 
CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 2596,7 miljoner ecu 
ASIEN OCH LATINAMERIKA 450,2 miljoner ecu 
SYDAFRIKA 101,1 miljoner ecu 
LC. Förfarande vid utbetalning av garantier 
/. C. /. In- och utlåningstransaktioner 
Gemenskapen lånar upp medel på finansmarknaden för att sedan återutlåna dessa medel på 
samma räntevillkor och löptid till medlemsstater (betalningsbalans), till tredje länder 
(ekonomiskt stöd på medellång sikt) och till företag (NGI, Euratom-lån). 
Återbetalningen av dessa lån skall täcka återbetalningen av de lån som gemenskapen har tagit 
upp. Om låntagaren inte betalar i tid skall kommissionen återbetala lånet på det fastställda 
datumet med egna medel. 
1 ^ Baserat på antagandet om utbetalningar över fyra år (25% per år) och en genomsnittlig beräknad löptid på 15 år, av vilka 
tre amorteringsfria. 
-40-
De medel som krävs för att betala budgetgarantin när den som tagit ett lån från gemenskapen 
inte har återbetalat i tid skall anskaffas på följande sätt: 
a) Genom provisoriskt utnyttjande av likvida medel enligt artikel 12 i rådets 
förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 
88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapemas egna medel. Denna metod 
har upprättats för att kommissionen omedelbart på den fastställda förfallodagen 
skall kunna återbetala lån om låntagaren inte betalar i tid. 
b) Om den försenade återbetalningen har bekräftats tre månader efter förfallodagen 
skall kommissionen vända sig till garantifonden för att möta den konstaterade 
bristen. Denna hänvändelse syftar till att återställa kommissionens likviditet. 
c) Genom överföringsförfarandet kan de nödvändiga anslagen för att täcka den 
konstaterade bristen föras in under budgetposten för garantier. Varje disponibelt 
utrymme i reserven för garantier skall användas i första hand. Denna metod skall 
tillämpas när garantifondens disponibla medel är otillräckliga. För att metoden skall 
få tillämpas måste den budgetansvariga myndigheten först ha gett sitt godkännande. 
d) Genom återanvändning av belopp som tidigare återvunnits från låntagare som 
brustit i återbetalning och för vilka gemenskapensgarantin har trätt i funktion. 
Denna metod gör det i praktiken möjligt att betala snabbt, givetvis under 
förutsättning att återvunna medel finns disponibla. 
/. C. 2. Garantier avseende tredje land 
Gemenskapens lånegaranti gäller i fråga om tredje land för lån som beviljats av finansiella 
företag såsom Europeiska investeringsbanken (EIB). När EIB konstaterat att en låntagare vars 
lån är garanterat inte har återbetalat på den utsatta förfallodagen, begär banken att 
gemenskapen betalar skuldbeloppet enligt garantiavtalen. Garantin skall betalas senast tre 
månader efter det att en begäran från EIB inkommit till gemenskapen. EIB skall förvalta lånet 
med all den noggrannhet som krävs enligt bankpraxis och skall återvinna de medel som inte 
återbetalats sedan garantin trätt i funktion. 
Sedan förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land trätt i 
kraft, föreskrivs enligt bestämmelserna i konventionen mellan gemenskapen och EIB om 
förvaltningen av fonden att kommissionen på grundval av EIB.s begäran om aktivering av 
garantin vid en konstaterad bristande återbetalning skall bevilja att banken inom tre månader 
tar ut de medel som fattas från garantifondens konto. 
Om fondens medel är otillräckliga aktiveras garantin genom samma förfarande som för 
inlånings- och utlåningstransaktioner. 
41 -
IL METODBESKRIVNING FOR ANALYS AV GEMENSKAPENS 
BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1996-1999 
GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN 
GARANTIFONDSSYSTEMET 
n.A. Reserv för garantier avseende lån till tredje land (1) 
I överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser i Edinburgh enades insitutionema om 
att Europeiska gemenskapemas allmänna budget, i enlighet med rådets beslut om 
budgetdisciplin och avtalet mellan institutionerna av den 29 oktober 1993, bör innehålla en 
reserv för lån och garantier för lån till tredje land. Denna reserv är avsedd att möta 
garantifondens behov av medel och i förekommande fall garantiansökningar som överstiger 
fondens disponibla medel, så att dessa kan påföras budgeten. 
Reservens garantibelopp är det belopp som avsatts i budgetplanen, dvs. 300 miljoner ecu i 
1992 års penningvärde. Det reserverade beloppet uppgår till 326 miljoner ecu 1996 och 
kommer 1997 att uppgå till 329 miljoner ecu. 
Villkoren för inbetalningar till samt utnyttjande och finansiering av garantireserven fastställs 
genom följande rättsakter. 
- Rådets beslut 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin. 
- Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2730/94 av den 31 oktober 1994 
om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska 
gemenskapemas allmänna budget. 
- Rådets beslut 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för 
gemenskapemas egna medel. 
ILB. Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden (2) 
Underlaget för inbetalningar till fonden beräknas genom tillämpning av gällande garantinivåer 
(75% eller 100%): 
- på lånegarantier som beviljats av rådet och för lånegarantier som föreslagits eller 
är under förberedelse av kommissionen, på grundval av uppskattade belopp för 
utanordnande av lån i finansieringsöversikterna (EIB-Iån, Euratom-lån), 
- på lånebelopp som beviljats (för finansiellt stöd) av rådet och lån som föreslagits 
och är under förberedelse av kommissionen. 
I bilagan till rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om 
upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, som rör sätten för betalning 
till garantifonden, anges att för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till 
finansieringsorgan inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk eller strukturell 
inriktning, skall inbetalningar till fonden ske i form av årliga trancher vars storlek beräknas på 
grundval av de belopp som angivits i den ekonomiska redogörelse som bifogas kommissionens 
förslag och som vid behov anpassas mot bakgrund av rådets beslut. 
42-
Vad gäller gemenskapens övriga in- och utlåningstransaktioner, såsom betalningsbalanslån till 
tredje land, verkställda i en eller flera trancher, skall belopp som betalas till fonden beräknas på 
grundval av det totala belopp som rådet fastställt för transaktionen. 
I bilagan till förordningen om upprättande av garantifonden anges att från och med det andra 
året (för transaktioner som sträcker sig över flera år) skall de belopp som betalas in till fonden 
justeras med den skillnad som föreligger den 31 december föregående år mellan de 
uppskattningar som låg till grund för den föregående betalningen och det faktiska utfallet av de 
lån som godkändes under året. Skillnader som avser det föregående året medför en betalning 
det påföljande året. 
I bilagan anges även att när kommissionen inleder ett betalningsförfarande skall den gå igenom 
de transaktioner som redan föranlett betalningar och i de fall de tidsfrister som ursprungligen 
fastställts inte iakttagits skall den föreslå att detta beaktas vid beräkningen av den första 
betalningen inom ramen för påbörjade låneoperationer som skall göras vid början av det 
påföljande räkenskapsåret. 
Den budgetansvariga myndigheten antog under det första halvåret 1996 överföring 5/96, som 
liksom alltid i början av ett budgetår, syftade till att justera de belopp som inbetalats till fonden 
och de inbetalningar som motsvarar den årliga tranch som fastställts i 
finansieringsöversikterna. 
U.C. Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier 
Vad avser EIB-Iån som garanteras till 75%, baseras inbetalningen till fonden på 100% av de 
utanordnanden som förutses för året, motsvarande upp till 75% av det totala beloppet för de 
beviljade operationerna. 
ELD. Inbetalning till garantifonden (3) 
De belopp som inbetalas till garantifonden beräknas med hjälp av de tillämpliga 
inbetalningssatserna (15% eller 14%), enligt det underlag som definierats ovan. 
En inbetalningssats på 15% tillämpas på lån som beviljas under de perioder som följer på 
ingripanden från garantifonden i de fall som utestående belopp inte har återbetalats till 
garantifonden. I artikel 5 i förordningen om upprättande av garantifonden anges att "om 
fondens tillgångar efter införande av garantiförpliktelser på grund av betalningsunderlåtelse 
understiger 75% av målbeloppet, skall inbetalningssatsen för nya transaktioner höjas till 15% 
till dess att målbeloppet på nytt uppnås eller, om betalningsunderlåtelsen inträffat innan 
målbeloppet uppnåtts, till dess att infriandet av garantiförpliktelsen har kompenserats helt". 
En inbetalningssats på 14% tillämpas på återstående lån, dvs. lånet om 115 miljoner ecu till 
Syrien, lånen om 750 miljoner ecu till länder i Latinamerika och Asien, lånen till central- och 
östeuropeiska länder om 3 000 miljoner ecu samt Euratom-lånen. I förordningen om 
garantifonden fastställs i artiklarna 2 och 4 att fonden tillförs medel genom betalningar från 
den allmänna budgeten motsvarande 14% av transaktionsbeloppet till dess att fondens medel 
uppgår till målbeloppet. 
-43 
ILE. Resterande utrymme i reserven för garantier (4) 
Det resterande utrymmet i garantireserven fastställs genom skillnaden mellan reserven (1) och 
rubriken inbetalning till garantifonden (3). 
ELF. Återstående utlåningskapacitet (5) 
Den återstående utlåningskapaciteten är lånesidans motsvarighet till det resterande utrymmet i 
garantireserven med utgångspunkt från de gällande garantinivaema. 
-44-
III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 
-Li!>-
Riskindikatorer för länder 
Land: Bulgarien 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec-dec) 
Växelkurs (BGL per USD) (genomsnitt) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljoner USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar 
Officiella valutareserver, inkl. guld (vid slutet av perioden) 
miljarder USD 
månads import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljarder USD) 
Avtal om omläggning av län 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position pä ranglistan (2) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (3) 
(1 ) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående be 1993 
-1,5 
-11,8 
16,4 
63,8 
32,7 
-10,8 
5,0 
-12,8 
40 
1,0 
2,0 
12,5 
1,6 
1,1 
0,5 
120,5 
266,5 
33,0 
na. 
Londonklubben 
(förnyande och 
principavtal 
om DDSR 
5,6 
2,8 
7,1 
-
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
122 125 
(169) (170) 
mars sept 
91 89 
(127) (133) 
18.9 19.5 
•telningar) Ull länd 1994 
1,8 
7,8 
12,8 
121,9 
66,0 
-5,8 
5,3 
-2,0 
105 
1,3 
3,0 
10,3 
0,9 
0,5 
0,5 
130,2 
194,3 
18,4 
17,6 
Londonklubben 
DDSR (juli) 
Parisklubben 
omläggning (april) 
6,8 
4,6 
8,9 
SBA+STF 
(3/94-3/95) 
SBA upphävd 
i sept. 1994 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
• 88 98 
(167) (167) 
mars sept 
91 95 
(135) (135) 
19.8 20.8 
erna i Ost- och Cen 1995 
preliminär 
2,5 
8,6 
11,6 
32,8 
70,7 
-5,7 
7,0 
-0,4 
82 
1,5 
2,8 
9,4 
0,8 
0,2 
0,6 
76,3 
134,3 
11,4 
0,0 
nej 
7,3 
5,7 
7,7 
-
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
90 90 
(187) (181) 
mars sept 
93 94 
(135) (135) 
21.9 22.2 
traleuropa, 
de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
(2) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
tf6-
Riskindikatorer för länder 
Land: Tjeckien 
1§9T 159T —ms— 
Senaste uppg. 
eller uppsk. (E) 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (vid slutet av perioden) 
Inflationstakt 
Växelkurs (CZK per USD) (dec-dec) 
(genomsnitt) -0,9 
-5,3 
3,5 
18,2 
29,9 2,6 
2,1 
3,2 
10,2 
28,2 4,8 
9,2 
2,9 
7,9 
26,3 (nov) 
(okt) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 0,8 -0,3 -0,8 (E) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljoner USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar 
Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) 
miljoner USD 
månaders import av varor och tjänster 13077 
0,4 
538 
3,9 
2,8 14295 
-0,1 
762 
6,2 
4,2 17054 
-4,2 
2547 
14,0 
7,9 (E) 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(7 konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljarder USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av lån 8,5 
1.4 
0,9 
0,5 
27,3 
65,0 
7,0 
nej 
nej 10,7 
2,5 
2,0 
0,5 
29,7 
74,8 
12,6 
nej 
nej 16,5 
2,6 
1,5 
1,1 
35,8 
96,7 
15,2 
nej 
nej (E) 
(E) 
Indikatorer pä EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 4,6 
3,4 
2,2 5,2 
3,4 
2,5 5,8 
2,6 
2,5 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) SBA 
(3.93-3.94) 
Villkoren uppfylls SBA 
(3.93-3.94) 
Villkoren uppfylls 
Alla IMF-skulder 
betalda i förtid 
Indikatorer pä marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (3) Baa3 
BBB 
mars sept 
48 43 
(169) (170) 
mars sept 
42 40 
(127) (133) 
44.6 46.6 Baa2 (juni) 
BBB+ (juli) 
mars sept 
40 39 
(167) (167) 
mars sept 
40 39 
(135) (135) 
49.7 52.8 Baa1 (sept) 
A(nov) 
mars sept 
35 41 
(187) (181) 
mars sept 
33 30 
(135) (135) 
55.8 58.4 
(1 ) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa, 
de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
(2) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
-t)3-
Riskindikatorer tor lander 
Land: Estland 
1993 1994 T995 
Senaste uppg. 
eller uppsk. (E) 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt 
Växelkurs (EEK per USD) (dec-dec) 
(genomsnitt) -8,4 
-30,0 
3,9 
35,7 
13,2 -0,1 
3,5 
4,5 
41,6 
13,0 3,2 
1,4 
4,1 
28,8 
11,5 (E) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Kapitalbalans (1) 
Finansiell balans (1) 1,6 
-0,7 2,9 
1,3 -0,4 
-0,8 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljoner USD) 
Bytesbalans (% av BNP) (exkl. officiella transfereringar) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) 
Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) 
miljoner USD 
månaders varuimport 812 
-4,9 
154 
388 
4,9 1329 
-12,3 
212 
447 
3,2 1861 
-8,2 
202 
583 
2,7 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld (inkl. till IMF) 
(i konvertibla valutor, miljoner USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) 
Amorteringar 
Räntor + avgifter till IMF 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/varuexport (%) 
Skuldtjänst/varuexport (%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av lån 140,5 
16,2 
13,5 
2,7 
8,4 
17,3 
2,0 
nej 
nej 170,3 
8,1 
3,0 
5,1 
7,5 
12,8 
0,6 
nej 
nej 246,8 
12,8 
3,5 
9,3 
7,1 
13,3 
0,7 
nej 
nej 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (2) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 0,4 
16,7 
2,9 0,4 
15,7 
2,0 0,5 
16,5 
2,2 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) SBA + STF 
(10.93-3.95) 
Villkoren uppfylls SBA + STF 
(10.93-3.95) 
Villkoren uppfylls SBA 
(4.95-6.96) (3) 
Villkoren uppfylls 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (4) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position pä ranglistan (4) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (5) Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
126 122 
(169) (170) 
mars sept 
81 84 
(127) (133) 
21.4 20.9 Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
105 102 
(167) (167) 
mars sept 
88 86 
(135) (135) 
20.7 23.6 Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
66 76 
(187) (181) 
mars sept 
79 79 
(135) (135) 
25.4 26.3 
(1) Den finansiella balansen beaktar inte såsom kapitalbalansen statlig nettoutlåning. 
(2) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa, 
de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
(3) Även villkoren för SBA (7.96-7.97) uppfylls. 
(4) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
(5) Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
t. 6 -
Riskindikatorer för länder 
Land: Ungem 
1993 1994 1995 
Real BNP-tjllväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (vid slutet av perioden) 
Inflationstakt 
Växelkurs (HUF per USD) (dec-dec) 
(genomsnitt) -0,8 
4,0 
12,1 
21,1 
100,7 2,9 
9,0 
10,9 
21,2 
111,0 1,5 
6,0 
10,4 
28,5 
139,5 
Off. sektorns konsoliderade finansiella sparande (% av BNP) (GFS:s def.) -7,6 -6,3 -3,8 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljoner USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar 
Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) 
miljarder USD 
månaders varuimport 10371 
-9,6 
2328 
6,7 
7,1 10219 
-9,5 
1100 
6,8 
7,2 14667 
-5,6 
4410 
12,0 
9,5 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(/' konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) 
Amorteringar (1) 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av lån 24,6 
4,9 
3,3 
1,6 
63,8 
237,2 
47,4 
nej 
nej 28,5 
6,2 
4,2 
2,0 
68,9 
278,9 
60,8 
nej 
nej 31,7 
7,7 
5,3 
2,4 
70,8 
189,2 
52,5 
nej 
nej 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU.s totala riskexponering (%) (2) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 16,9 
4,3 
10,3 16,5 
4,0 
11,3 13,0 
3,1 
6,6 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) SBA 
(9.93-12.94) 
Villkoren uppfylls SBA 
Första granskningen 
oavslutad 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (3) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position på ranglistan (3) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (4) Ba1 
BB+ 
mars sept 
47 46 
(169) (170) 
mars sept 
43 43 
(127) (133) 
44.3 44.8 Ba1 
BB+ 
mars sept 
44 46 
(167) (167) 
mars sept 
43 44 
(135) (135) 
46.1 46.2 Ba1 
BB+ 
mars sept 
50 44 
(187) (181) 
mars sept 
45 48 
(135) (135) 
46.4 45.0 
(1 ) Inklusive förtida betalningar. 
(2) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Öst- och Centraleuropa, 
de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
(3) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
(4) Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
'f 3 
Riskindikatorer för länder 
Land: Lettland 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec-dec) 
Växelkurs (LVL per USD) (genomsnitt) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Kapitalbalans (1 ) 
Finansiell balans (1) 
Betalningsbalans 
Export (miljoner USD) 
Bytesbalans, exkl. officiella transfereringar (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
miljoner USD 
månaders import 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, miljoner USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/varuexport (%) 
Skuldtjänst/varuexport (%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av län 
Indikatorer på EU: s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (2) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (4) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position på ranglistan (4) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (5) 1993 
-16,0 
-32,6 
5,3 
34,8 
0,60 
1,0 
0,6 
998 
4,8 
51 
510 
4,4 
225 
20,0 
n.a. 
n.a. 
10,0 
22,5 
2,0 
No 
No 
0,7 
20,8 
4,7 
SBA + STF 
(12.93-3.95) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
133 132 
(169) (170) 
mars sept 
89 87 
(127) (133) 
19.5 20.0 1994 
2,0 
-2,2 
6,5 
26,0 
0,55 
-1,7 
-4,0 
997 
-3,4 
155 
545 
4,5 
359 
50,0 
n.a. 
n.a. 
10,0 
36,0 
5,0 
No 
No 
0,7 
13,3 
4,8 
SBA + STF 
(12.93-3.95) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
1C4 125 
(167) (167) 
mars sept 
94 92 
(135) (135) 
19.6 21.3 1995 
Senaste uppg. 
eller uppsk. (E) 
-1,6 (E) 
-6,3 
6,1 
23,0 
0,54 
-2,7 
-3,3 
1306 
-4,3 
165 
527 
3,2 
423 
39,0 
n.a. 
n.a. 
9,0 
32,4 
3,0 
No 
No 
0,7 
12,3 
4,0 
SBA 
(4.95-4.96) 
Villkoren uppfylls ej (3) 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
106 116 
(187) (181) 
mars sept 
91 89 
(135) (135) 
22.6 234 
länderna i öst- och Centraleuropa, (1) Den finansiella balansen beaktar inte såsom kapitalbalansen statlig nettoutlåning. 
(2) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) I 
de nya oberoende staterna i f.d. Sojetunionen och till Medelhavsländerna. 
(3) Villkoren för det nya SBA (5.96-8.97) uppfylls. 
(4) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
(5) Länderna är rangordnade på en skala frän 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
Riskindikatorer för länder 
Land: Litauen 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (vid slutet av perioden) 
Växelkurs (LTL per USD) (vid slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Kapitalbalans (1) 
Finansiell balans (1) 
Betalningsbalans 
Export (miljoner USD) 
Bytesbalans, exkl. officiella transfereringar (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) 
Officiella valutareserver (vid slutet av perioden, uti. tillgångar netto) 
miljoner USD 
månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(/ konvertibla valutor, miljoner USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster(%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster(%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av lån 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (2) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (3) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position på ranglistan (3) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (4) 1993 
-24,2 
-29,8 
4,4 
188,7 
3,6 
0,9 
-3,1 
1709 
-8,4 
23 
412 
2,5 
281 
12 
n.a. 
n.a. 
9,8 
16,4 
0,7 
nej 
nej 
0,9 
20,8 
3,4 
SBA + STF 
(10.93-3.94) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
134 130 
(169) (170) 
mars sept 
91 93 
(127) (133) 
18.9 19.0 1994 
1.0 
-6,7 
3,8 
45,1 
4,3 
-1,5 
-4,2 
1930 
-4,2 
60 
587 
3,1 
448 
19 
n.a. 
n.a. 
7,5 
23,2 
1,0 
nej 
nej 
0,9 
13,3 
3,1 
STF (10.93-3.94) 
EFF (10.94-11.97) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
110 121 
(167) (167) 
mars sept 
97 96 
(135) (135) 
18.4 20.0 1995 
Senaste uppg. 
2,8 
0,8 
7,3 
35,7 
4,5 
-1,8 
-3,3 
2210 
-3,3 
55 
819 
3,9 
757 
69 
n.a. 
n.a. 
9,8 
34,3 
3,1 
nej 
nej 
0,9 
9,6 
3,3 
EFF 
(10.94-10.97) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
108 118 
(187) (181) 
mars sept 
95 90 
(135) (135) 
21.7 22.9 
(T) 
(2) 
(3) 
(4) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa, 
de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
s\ 
Riskindikatorer för länder 
Land: Rumänien 
Rea! BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring 1 %) 
Arbetslöshet (vid slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec-dec) 
Växelkurs (ROL per USD) (vid slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljarder USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) 
Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) 
miljoner USD 
månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster(%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster(%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av län 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU :s totala riskexponering (%) (1) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) 
Indikatorer pä marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position pä ranglistan (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (3) 1993 
1,5 
8,2 
10,2 
295,5 
1276 
-0,1 
4,9 
-4,6 
87 
970 
1,6 
4,3 
323 
146 
177 
16,1 
87,7 
6,6 
nej 
nej 
8,7 
12,8 
11,2 
No 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
66 75 
(169) (170) 
mars sept 
73 75 
(127) (133) 
24.2 24.4 1ÔÔ4 
3,9 
7,2 
10,9 
61,7 
1767 
-1,0 
6,1 
-1,4 
341 
1596 
2,2 
5,5 
589 
313 
276 
18,3 
90,1 
9,6 
nej 
nej 
8,4 
10,7 
9,7 
SBA + STF 
(5.94-12.95) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
74 77 
(167) (167) 
mars sept 
76 74 
(135) (135) 
25.4 26.2 1995 
Senaste uppg. 
eller uppsk. (E) 
6,9 
5,2 
8,9 
27,8 
2578 
-2,5 
7,5 
-3,6 
417 
1110 
1,4 
6,6 (E) 
1038 (E) 
462 (E) 
576 (E) 
18.7 (E) 
88,0 (E) 
13.8 (E) 
nej 
nej 
10,2 
11,5 
10,1 
SBA förlängt 
t.o.m. 1997 
och utökad 
Villkoren uppfylls 
(Villkoren upp­
fylldes ej 1996) 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
68 64 
(187) (181) 
mars sept 
73 71 
(135) (135) 
28.1 29.7 
7ÏÏ 
(2) 
(3) de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
b? 
Riskindikatorer ror länder 
Land: Slovakien 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec-dec) 
Växelkurs (SKK per USD) (vid slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljoner USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) 
Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) 
miljoner USD 
månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av län 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euro money 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (3) 
( 1 ) Nämnaren inkluderar EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående 1993 
-4,1 
-8,6 
14,4 
25,1 
33,2 
-7,6 
7568 
-5,4 
134 
416 
0,6 
3,4 
674 
490 
184 
30,8 
44,5 
8,9 
nej 
nej 
2,4 
4,5 
2,0 
STF 
(7.93 - 7.94) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
56 63 
(169) (170) 
mars sept 
57 57 
(127) (133) 
31 30.6 
betalningar) till länd 1994 
4,8 
7,0 
14,6 
11,7 
31,3 
-2,7 
8983 
6,0 
184 
1691 
2,3 
3,9 
791 
n.a. 
n.a. 
31,1 
43,4 
8,8 
nej 
nej 
2,9 
5,3 
2,3 
STF 
(7.93 -7.94) 
SBA 
(7.94-3.96) 
Baa3 (maj) 
BB- (Feb) 
mars sept 
64 66 
(167) (167) 
mars sept 
59 59 
(135) (135) 
31.6 33.1 
erna i Ost- ocl 1995 
Senaste uppg. 
eller uppsk. (E) 
7,4 
9,6 
13,1 
7,2 
29,6 
0,4 
10921 
3,6 
157 
3400 
4,1 
5,8 
1045 (E) 
n.a. 
n.a. 
39,9 
53,1 
9,5 (E) 
nej 
nej 
4,1 
5,2 
2,8 
SBA 
(7.94-3.96) (4) 
Baa3 (maj) 
BB+ (apr) 
mars sept 
53 51 
(187) (181) 
mars sept 
61 59 
(135) (135) 
33.2 35.7 
i Centraleuropa, 
(2) 
(3) 
(4) de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
Halvtidsgranskningen av programmet som skulle ha gjorts i februari 1995 slutfördes inte. 
Riskindikatorer för länder 
Land: Vitryssland 
Real BNP-tillväxt (%) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
inflationstakt (dec-dec) 
Växelkurs (BYB per USD) (genomsnitt) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljoner USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) miljoner USD 
månaders import 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(/ konvertibla valutor, miljoner USD, i slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljarder USD) 
Avtal om omläggning av lån 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IM F-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position pä ranglistan (2) 
(antal länder) 
Kreditrating (3) 1993 
-10,6 
-10,9 
1,4 
1994 
269 
-1,8 
2941 
-8,7 
18 
91,0 
0,3 
964,0 
14,7 
n.a. 
n.a. 
25,0 
32,8 
0,5 
n.a. 
1,9 
12,2 
4,0 
STF 
(08.93 - 8.94) 
Villkoren 
uppfylls ej 
Se fotnot 4 
Inte ratad 
Inte ratad 
mars sept 
148 139 
(169) (170) 
mars sept 
100 
(127) (133) 1994 
-12,2 
-19,3 
2,1 
1957 
3651 
-2,6 
2641 
-12,4 
10 
101,0 
0,3 
1251,0 
123,0 
n.a. 
n.a. 
25,9 
47,4 
4,3 
493 
m Ryssland 
om obet gaslev 
0,9 
4,8 
2,3 
STF 
(01.95) 
Se fotnot 
(4) 
Inte ratad 
Inte ratad 
mars sept 
145 138 
(167) (167) 
mars sept 
109 109 
(135) (135) 
15.5 15.7 1995 
-10,2 
-11,5 
2,7 
244 
11532 
-1,9 
4621 
-2,5 
7 
377,0 
0,7 
1513,0 
178,0 
n.a. 
n.a. 
14,7 
32,7 
3,4 
460 
obet ry gaslev 
upps. av avtal 
02.96-08.96 
0,5 
2,6 
0,8 
SBA 
(12.95-11.96) 
Villkoren 
uppfylls ej 
(5) 
Inte ratad 
Inte ratad 
mars sept 
135 134 
(187) (181) 
mars sept 
112 112 
(135) (135) 
15.215 5 
(1) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Öst- och 
Centraleuropa, de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetuionen och till Medelhavsländerna. 
(2) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. 
Ett land kan förbättra sin rating men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditratingen 
för alla länder förbättras. 
(4) IMF.s STF-program 1993 upphörde att fungera i början av 1994. IMF-personal såg dock positivt på regeringens 
program som antogs på hösten 1994 och som stöddes av den andra STF-utbetalningen i slutet av januari 1995. 
(5) Den första kvartalsgranskningen av programmet, ursprungligen planerad till december 1995, har ännu inte färdigställts. 
Riskindikatorer för länder 
Land: Moldavien 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid slutet av perioden) 
Inflationstakt vid slutet av perioden 
Växelkurs (MDL per USD) (vid slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Betalningsbalans 
Varuexport (miljoner USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) 
Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) 
miljoner USD 
månaders varuimport 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, miljoner USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/varuexport (%) 
Skuldtjänst/varuexport (%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av lån 
Indikatorer pä EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) 
EUs riskexponering/utlandsskuld (%) 
EUs riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position pä ranglistan (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (3) 1993 
-1,2 
-7,2 
n.a. 
837 
3,64 
-6,8 
451 
-9,3 
14,0 
76,6 
1,4 
168,0 
5,0 
n.a. 
n.a. 
23,0 
37,3 
1,1 
nej 
nej 
0,5 
17,7 
6,6 
SBA 
(3.93-3.94) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
159 160 
(169) (170) 
Inte betygsatt 1994 
-31,2 
-30,0 
1,0 
116 
4,27 
-8,7 
618 
-12,9 
18,0 
179 
2,9 
343,0 
12,3 
n.a. 
n.a. 
30,0 
55,5 
4,0 
nej 
nej 
0,9 
18,0 
10,0 
SBA 
(12.93-3.95) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
148 155 
(167) (167) 
Inte betygsatt 1995 
Preliminär 
-3,0 
-10,0 
2,0 
24 
4,50 
-5,5 
741 
-6,8 
72,0 
257 
3,2 
675,0 
91,0 
n.a. 
n.a. 
38,0 
91,1 
11,0 
nej 
nej 
0,8 
8,7 
7,9 
SBA 
(3.95-3.96) 
Villkoren uppfylls 
Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
157 141 
(187) (181) 
Inte betygsatt 
TT) 
(2) 
(3) de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
Riskindikatorer för länder 
Land: Ukraina 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (vid slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec-dec) 
Växelkurs (UAK per USD) (vid slutet av penoden) 
- auktion/interbank 
- kontanter 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljarder USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljarder USD) 
Officiella valutareserver brutto miljoner USD 
veckors import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(/ konvertibla valutor, miljarder USD. vid slutet av perioden) 
Erlagd konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster(%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster(%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av lån 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU.s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga värdering (rating) av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga värdering (rating) av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position pà ranglistan (2) 
(antal länder) 
Kreditrating (3) 1993 
-17,1 
-25,1 
0,3 
10155 
12610 
25000 
-10,1 
14,4 
-5,9 
0,2 
193 
0,8 
4,1 
202 
n.a. 
n.a. 
12,1 
28,5 
1,3 
548 
2,3 
3,5 
1,0 
-
Ej betygsatt 
Ej betygsatt 
mars sept 
142 146 
(169) (170) 
mars sept 
95 96 
(127) (133) 
18.2 18.2 1994 
23,0 
-28,5 
0,3 
401 
108196 
128000 
-8,2 
14,8 
-6,0 
0,09 
646 
2,3 
7,2 
1794 
n.a. 
n.a. 
29,2 
48,0 
12,1 
2722 
Omläggning 
av län frän 
Ryssl/Turkm. 
1,6 
1,6 
0,8 
STF 
26.10.1994 
Villkoren 
uppfylls 
Ej betygsatt 
Ej betygsatt 
mars sept 
149 147 
(167) (167) 
mars sept 
111 113 
(135) (135) 
15.1 14.5 I 1995 
Uppskattn (E) 
-12,0 
-11,7 
0.4(E) 
182 
179400 
186000 
-5,0 
15.1 (E) 
-4,4 
0,27 
1100 
3,7 
8,1 
1531 
986 
545 
23,3 
53.6 (E) 
9,3 
236 
Omläggning 
av län från 
RysslATurkm. 
1,5 
1,4 
0,7 
SBA 
dec. 1995 
Villkoren 
uppfylls ej* 
Ej betygsatt 
Ej betygsatt 
mars sept 
145 138 
(187) (181) 
mars sept 
109 111 
(135) (135) 
15.5 15.7 
(1 ) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa, 
de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
(2) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin rating men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga totala kreditratingen för alla 
länder förbättras. 
Nytt SBA godkänt i maj 1996, villkoren uppfylls. 
Riskindikatorer för länder 
Land: Algeriet 
T9§4" 1993 "T5§5~ 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Olje- och naturgasproduktion (förändring i %) 
Inflationstakt (dec-dec) 
Växelkurs (i slutet av perioden) -2,0 
-0,6 
16,1 
24,0 -0,2 
-2,5 
38,6 
42,9 4,3 
3,5 
21,9 
52,2 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) -8,7 -4,4 -1,4 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljarder USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) 
Officiella valutareserver miljarder USD 
månaders import av varor och tjänster 11,0 
1,6 
0,0 
1,5 
1,9 8,9 
-4,34 
0,0 
2,6 
2,9 10,2 
-5,6 
0,0 
2,1 
2,1 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, miljarder USD, slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) 
Förfallna betalningar (bäde räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om av avskrivning och omläggning av lån (miljarder USD) 26,4 
8,7 
7,0 
1,7 
62,9 
240,0 
82,2 
nej 
nej 29,5 
5,1 
3,4 
1,7 
70,6 
331,5 
48,6 (4) 
nej 
4,5 31,7 
3,8 (4) 
2,2(4) 
1,6(4) 
76,4 
310,8 
43,8 
nej 
4,8 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 7,4 
1,8 
4,2 9,9 
2,4 
7,8 12,2 
2,9 
8,9 
IMF-arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) nej SBA 
(5.94-5.95) 
Villkoren uppfylls SBA 
(5 94 - 5.95) 
EFF 
(5.95 - 5.98) 
Villkoren uppfylls 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (3) Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
68 79 
(169) (170) 
mars sept 
62 69 
(127) (133) 
28,2 27,1 Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
92 96 
(167) (167) 
mars sept 
75 78 
(135) (135) 
26,3 24,6 Inte betygsatt 
Inte betygsatt 
mars sept 
102 107 
(187) (181) 
mars sept 
89 91 
(135) (135) 
23,5 22,8 
Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa 
de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. 
Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
Länderna är rangordnade pä en skala frän 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
Efter omläggning. ÏÏ7 
(2) 
(3) 
(4) 
'T/ 
Riskindikatorer för länder 
Land: Israel 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (förändring i %) (1990 års priser) 
Arbetslöshet (genomsnitt) 
Konsumentprisindex (dec-dec) 
Växelkurs (shekel per USD) (vid slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (miljoner USD) 
Bytesbalans (% av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) miljarder USD 
månaders import av varcr och tjänster 
Utlandsskuld 
Bruttoutlandsskuld 
(miljarder USD, vid slutet av perioden) 
Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) 
Amorteringar 
Räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) 
Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) 
Avtal om avskrivning och omläggning av lån 
Indikatorer på EU:s riskexponering 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) 
EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) 
EUs riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IM F -arrangemang 
Typ/nej 
(Datum/ - ) 
Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej 
( - / datum) 
Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten 
Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) 
Euromoney 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position på ranglistan (2) 
(antal länder) 
Kreditvärdighet (3) 1993 
3,5 
6,5 
10,0 
11,3 
2,986 
-2,5 
22,1 
-1,8 
-141 
6,382 
2,4 
36,1 
4,1 
1,9 
2,2 
55,8 
163,4 
14,0 
No 
No 
4,7 
0,8 
1,4 
nej 
Inte betygsatt 
BBB+ 
mars sept 
29 29 
(169) (170) 
mars sept 
46 46 
(127) (133) 
39.6 40.5 1994 
6,5 
7,2 
7.8 
14,5 
3,018 
-2,0 
24,2 
-3,0 
-357 
6,689 
2,5 
41 
4,6 
2,2 
2,4 
54,2 
169,4 
14,9 
No 
No 
4,4 
0,8 
1,3 
nej 
Inte betygsatt 
BBB+ 
mars sept 
30 33 
(167) (167) 
mars sept 
46 43 
(135) (135) 
43.4 46.5 1995 
Uppskattning (E) 
7,1 
8,4 
6,3 
8,1 
3,140 
-3,2 
25,9 
-4,5 
806 
8,158 
2,6 
44 
.3.9(E) 
n.a. 
n.a. 
57 
170,0 
15(E) 
No 
No 
4,4 
0,7 
1,3 
nej 
A3 
A-
mars sept 
31 31 
(187) (181) 
mars sept 
43 42 
(135) (135) 
47.9 49.2 
de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna 
(2) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna är rangordnade pä en skala frän 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land 
kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla 
länder förbättras. 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 631 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 
Katalognummer : CB-CO-96-662-SV-C 
ISBN 92-78-13216-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg