Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om gemenskapens statistiska program 1998-2002"

(98/C 235/14)

Den 31 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för ekonomiska, finansiella och monetära frågor, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 maj 1998. Föredragande var Vasco Cal.

Vid sin 355:e plenarsession den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 118 röster för och 5 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Kommissionen lägger nu fram sitt femte femåriga program som utarbetats av Eurostat. I enlighet med artikel 3.1 i rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapens statistisk ligger ett rådsbeslut till grund för detta program. Förordning (EG) nr 322/97 stipulerar: "Gemenskapen måste, i synnerhet för att utforma, tillämpa, övervaka och bedöma den politik som föreskrivs i fördraget, kunna grunda sina beslut på statistik som är aktuell, tillförlitlig, väsentlig och jämförbar mellan medlemsstaterna."

1.2. Förordning (EG) nr 322/97 stipulerar att kommissionen skall fastställa riktlinjer, de huvudsakliga områdena och syftet med de planerade åtgärderna vart femte år. Programmet är först och främst en fortsättning på det statiska arbete som redan påbörjats och som syftar till "att förse Europeiska unionen med en statistisk informationstjänst av hög kvalitet" samtidigt som tre krav uppfylls: att tillgodose gemenskapens behov av statistik inom de olika politikområdena, förbättra samarbetet mellan Eurostat och de nationella statistiska myndigheterna (som tillsammans utgör gemenskapens statistiska system) och fastställa prioriterade mål.

1.3. Kommissionen fastställer fyra prioriterade områden:

- De prioriterade målen för gemenskapens politik.

- Viktiga projekt inom statistik eller infrastruktur.

- Upprätthållande och utveckling av de system som tillgodoser politikens nuvarande behov.

- Andra nödvändiga statistiska indikatorer.

1.4. Programmet kommer att kosta mellan 83 och 95 miljoner euro per år.

1.5. I programmet fastställs följande huvudsakliga områden:

- Fri rörlighet för varor.

- Jordbruk.

- Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital.

- Transporter.

- Gemensamma regler om konkurrens, beskattning och tillnärmning av lagstiftning.

- Ekonomiska och monetär politik.

- Gemensam handelspolitik.

- Socialpolitik, utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor.

- Kultur.

- Folkhälsa.

- Konsumentskydd.

- Transeuropeiska nät.

- Industri.

- Ekonomisk och social sammanhållning.

- Forskning och teknisk utveckling.

- Miljö.

- Utvecklingssamarbete.

- Statistikarbete som gemenskapen utför men som inte nämns i fördraget.

1.6. Denna uppräkning följer EG-fördraget och är inte någon rangordning. Kommissionen har dock tydligt fastställt de frågor som skall prioriteras:

- Den ekonomiska och monetära unionen.

- Konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning.

- EU:s utvidgning.

1.7. För varje statistikområde anger kommissionen slutligen inte bara de frågor som skall prioriteras utan även de åtgärder som på grund av bristande resurser kännetecknas av förseningar inom Eurostat eller som skall skjutas på framtiden.

2. Tidigare arbete

2.1. Ekonomiska och sociala kommittén yttrade sig i april 1994 () om ett kommissionsförslag som mynnade ut i rådets förordning av den 17 februari 1997 () om gemenskapsstatistik. Det tog alltså rådet tre år att fatta beslut i denna viktiga fråga. Kommittén framförde inte några principiella reservationer mot kommissionens förslag i sitt yttrande.

2.2. I november 1992 utarbetade kommittén ett viktigt yttrande om bland annat "Förslag till rådets beslut om ett ramprogram för prioriterade åtgärder på statistikområdet 1993-1997" (). I detta yttrande konstaterade kommittén att det råder en viss obalans mellan de politiska prioriteringarna och de metodfrågor som diskuterades och kommittén förespråkade största möjliga tillnärmning av de nationella statistiska systemen. Kommittén ifrågasatte även om kommissionens alltför ambitiösa program skulle kunna gå att genomföra.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Ekonomiska och sociala kommittén gläder sig åt att få yttra sig om gemenskapens femte statistiska program. Kommittén inser i sitt dagliga arbete hur viktigt det är att ha tillgång till ett välutvecklat och kraftfullt statistiskt system på såväl gemenskaplig som nationell nivå. Kommittén avser inte att i detta yttrande behandla de grundläggande egenskaper som krävs för ett dylikt system. Dessa egenskaper behandlas i förordning (EG) nr 322/97 och i kommitténs yttrande om kommissionens förslag till denna förordning. Kommittén vill dock framhålla att Europeiska unionen behöver ett relativt oberoende statistiskt system, till vilket tillräckliga resurser bör anslås.

3.2. Kommittén anser att kommissionen i sitt förslag gör en tillräckligt tydlig åtskillnad mellan metodfrågor och gemenskapens stödåtgärder. Kommittén anser dock att EU hittills inte gjort tillräckliga framsteg när det gäller att harmonisera de nationella statistiska systemen. Man kan rent allmänt konstatera att harmoniseringen av gemenskapens statistiksystem kommer efter fastställandet och genomförandet av respektive lands gemenskapspolitik.

3.3. Kommittén beklagar särskilt att de nationella statistiska myndigheterna fortsätter att sprida statistisk information som inte alls är jämförbar, även om ansträngningar görs för att Eurostat skall få in uppgifter som kan användas för att ta fram jämförbar information. Denna brist framgår särskilt tydligt på sysselsättnings- och arbetslöshetsområdet. Den nationella datainsamlingen bygger alltför ofta på olika tolkningar av de harmoniserade regler för datainsamling som man kommit överens om på gemenskapsnivå. Detta kan leda till att gemenskapens politiska åtgärder vidtas på ett diskriminerande sätt.

3.4. Kommittén ställer sig positiv till kommissionens prioriteringar, med hänsyn till Eurostats begränsade budget. Kommittén anser dock att de prioriterade frågor som nämns under artikel 2 i förslaget till beslut även bör omfatta den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Tillförlitlig och snabbt tillgänglig regional () statistik är absolut nödvändig för de transfereringar mellan stat och region som krävs för att förverkliga den ekonomiska och sociala sammanhållningen - ett av EU:s prioriterade mål.

3.5. Kommittén beklagar att visst statistiskt arbete försenas eller skjuts upp i brist på personal och budgetresurser. Ett beklagligt exempel på försenad statistik är investeringsstatistiken, vars tolkning är avgörande för den makroekonomiska politiken och således för en framgångsrik stabilitetspolitik (penningpolitik) och tillväxtpolitik (finanspolitik) som skall föras med stöd av artikel 103 i EG-fördraget. Detta kan få allvarliga konsekvenser när vissa länder åläggs böter inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten.

3.6. Ekonomiska och sociala kommittén godtar kommissionens förslag till rådets beslut med beaktande av ovanstående allmänna kommentarer och följande särskilda kommentarer.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Ekonomiska och sociala kommittén anser att kommissionen under avdelning VI "Ekonomisk och monetär politik" bör förtydliga hur man skall kunna fastställa en gemensam metod för insamling av uppgifter om konsumentprisernas utveckling och köpkraftspariteter. Köpkraftspariteten på regional nivå förtjänar särskild uppmärksamhet och bör även relateras till köpkraftspariteten i storstäderna. Dessa uppgifter krävs inte bara när man skall följa upp konvergensen i medlemsstaternas politik (artikel 103 i EG-fördraget) utan även med hänsyn till de behov som anges under avdelning XIV "Ekonomisk och social sammanhållning".

4.2. Kommittén undrar om kommissionen inte skulle kunna ge en klarare antydan om de statistiska behoven för införandet av ett definitivt momssystem i gemenskapen.

4.2.1. Väljer man att införa ett definitivt momssystem som innebär en beskattning i ursprungslandet och inte i konsumtionslandet, tvingas medlemsstaterna att komma överens om ett kompensationssystem för att undvika inkomstförluster. Denna förändring kommer att kräva en mer fullständig harmonisering av de makroekonomiska parametrar som använts i de nationella beräkningarna för att kompensera förlusten av de informationer som man får av det aktuella momssystemet.

4.3. Kommittén inser att bördan på de uppgiftslämnande företagen kan väga tungt, särskilt för små och medelstora företag. Företagens kostnader skulle emellertid kunna reduceras kraftig:

- genom att man för samman uppgifter som begärts av flera förvaltningar;

- genom att man utnyttjar nya informationsteknologier (Internet, etc.) samtidigt som man inser vikten av att skydda konfidentiella uppgifter.

4.4. I de flesta fall motsvaras nackdelarna även av vissa fördelar, eftersom företagen kan använda statistiken för egna ändamål, exempelvis utvärdering av försäljningssiffror. Informationsåtgärder i form av seminarier - men också via Internet - skulle kunna få företagens ledning att inse nyttan av statistik och öka användningen av den. Medlemsstaterna skulle kunna hjälpa branschorganisationerna att utveckla programvaror som omvandlar statistiska uppgifter till förvaltningsinstrument för företagaren.

4.5. Kommittén anser att gemenskapens jämförbara statistik över arbetslöshet och sysselsättning är helt otillräcklig. Metoderna för datainsamling skiljer sig åt mellan olika medlemsstater och exakta uppgifter saknas i fråga om olika former av deltidsarbete, tidsbegränsad anställning och arbetstagarnas preferenser i fråga om arbetstid och anställningsform. Sådana uppgifter krävs för unionens sysselsättningspolitik och i de sysselsättningsprogram som medlemsstaterna skall utarbeta.

4.6. Kommittén håller med om att "kvaliteten på gemenskapsstatistiken är beroende av kvaliteten på de uppgifter som sänds in till Eurostat" och att "det yttersta målet för gemenskapens statistiksystem är att tillgodose alla statistikbehov inom EU på ett integrerat och harmoniserat sätt" (se punkt 2.2 i kommissionens dokument). Det är därför som kommittén betonar att det är mycket viktigt att förbättra och utveckla gemenskapens statistiksystem, inklusive de nationella statistiska instituten samt att fastställa nya arbetsmetoder för att i rätt tid kunna tillhandahålla statistisk som är nödvändig för EU:s stora politiska beslut.

Bryssel den 27 maj 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 195, 18.7.1994.

() EGT L 52, 22.2.1997.

() EGT C 19, 25.1.1993.

() Samt för stadsområdena att man tar hänsyn till de nya förslagen till ändringar av förordningarna för strukturfonderna.