SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 8.8.2014  
COM(2014) 508 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
om Europeiska systemrisknämnde ns (ESRB) uppdrag och organisation 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TI LL EUROPAPARLAMENTET OCH 
RÅDET 
om Europeiska systemrisknämnde ns (ESRB) uppdrag och organisation 
1. I NLEDNING  
Den globala finanskrisen 2008 visade på br ister i Europeiska unionens rättsliga och 
tillsynsmässiga ramverk. Tillsynen var fort farande nationsvis uppsplittrad, inte 
tillräckligt fokuserad på ömsesidiga be roendeförhållanden inom det finansiella 
systemet,  informationsutbytet var otillräckligt liksom samordningen mellan tillsynsmyndigheter och makrotillsyn ga vs liten vikt. Med utgångspunkt i 
rekommendationerna i Laro sière-rapporten från 2009
1inrättades 2010 en ny 
myndighet med ansvar för makrotillsyn för hela EU, – europeiska systemrisknämnden (ESRB), som en del av det nya europeiska systemet för 
finansiell tillsyn (ESFS) som även innefattar tre europeiska sektorsspecifika mikrotillsynsmyndigheter, de europeiska tillsynsmyndigheterna
2. 
I enlighet med artikel 20 i föro rdningen om inrättande av ESRB3,görs i denna 
rapport en översyn av ESRB:s uppdrag och organisation, inklusive frågor som rör 
utseendet av ordförande i ESRB, mot bakgr und av de senaste tre årens erfarenheter. 
I enlighet med artikel 5.1 i förordningen, ut ses ECB:s ordförande  till ordförande i 
ESRB för en första mandatperiod på fem år efter det att förordningen trätt i kraft, dvs. den 16 december 2010. För efterföljande mandatperioder ska ordföranden i ERSB utses enligt former som ännu ej fastställts. Denna rapport uppfyller också 
rapporteringskravet i artikel 8 i den andra förordningen om ESRB
4som anger 
formerna för ECB:s stöd till ESRB.  
Av konsekvensskäl, och eftersom de fyra  myndigheter ingår i samma tillsynssystem, 
har kommissionen beslutat att göra en samfälld översyn av ESRB och ESA-myndigheterna i syfte samtidigt att anta oc h offentliggöra två granskningsrapporter 
– , en som täcker ESRB och en som täcker  de europeiska tillsynsmyndigheterna – . 
Syftet med denna rapport är att bedöma ESRB:s uppdrag och organisation sedan 
starten i enlighet med översynsklausulern a i de båda ESRB-förordningar. Förutom 
förstahandserfarenhet genom sitt deltagande som medlem av ESRB:s styrelse samt i 
ESRB:s övriga styrande eller rådgi vande organ, inhämt ade kommissionen 
information för sin översyn från flera olik a källor. Kommissionen analyserade först 
och främst vittnesmål från den offentliga utfrågningen om översynen av ESFS den 24 maj 2013. Kommissionen bedömde för de t andra den erhållna återkopplingen 
från samrådsprocessen, som pågick mellan den 26 april och den 31 juli 2013. Denna 
process inbegrep ett offentligt samråd och ett riktat samråd, inklusive mer 
detaljerade och tekniska frågor riktade ti ll de europeiska tillsynsmyndigheterna, 
nationella myndigheter, relevanta inst itut och organ och nyckelintressenter. 
Kommissionen mottog totalt 137 svar (94 på offentliga samrådet och 43 på det 
                                                
 
1 Rapport från gruppen på hög nivå för finansiell tillsyn (ledd av Jacques de Larosière) av den 
25 februari 2009; http://ec.europa.eu/internal_market/fin ances/docs/de_larosiere_report_en.pdf . 
2 För förordningarna om inrättande av ESA-myndigheterna hänvisas till EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.  
3  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om 
makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk 
systemrisknämnd (EUT L 331, 15.12.2010, s. 1).(ESRB-förordningen). 
4  Rådets förordning (EU) nr 1096/2010 av den 17 november 2010 om tilldelning till Europeiska 
centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet (EUT L 
331, 15.12.2010, s. 162). 
 
3 riktade samrådet). För det tredje b eaktade kommissionen bidraget från ESRB:s 
högnivågrupp om översynen av ESRB5 liksom de europeiska 
tillsynsmyndigheternas gemensamt yttrande om översynen av ESRB6. 
Kommissionen tog dessutom hänsyn till andra studier och rapporter i ämnet som 
IMF lade fram7. Slutligen beaktades noga den studie som Europaparlamentet8 
beställt om översynen av ESRB och Europaparlamentets resolution med rekommendationer till  kommi ssionen om översynen av ESFS
9 och de diskussioner 
som föregick den. Med beaktande av bidrag från dessa olika externa källor – , nedan 
helt enkelt kallade intressenter – har ko mmissionen gått vidare med den bedömning 
som föreskrivs i den relevanta lagstiftningen10.  
Bedömningen av systemrisknämndens funktion vid denna tidpunkt är en 
komplicerad uppgift främst av två skäl. För de t första är det svårt att bedöma hur väl 
ESRB har fungerat som en framåtblickande makroprudentiell myndighet eftersom den inrättades när den finansiella krisen  var som djupast, medan dess huvudsakliga 
uppgift är att förhindra uppkomsten av sådana  kriser. För det andr a är två betydande 
reformer av det finansiella ramverket på väg att genomföras som kommer att 
påverka ESRB:s uppgift, nämligen inrättandet av en gemensam tillsynsmekanism 
(SSM)
11 i euroområdet –  och i medlemsst ater utanför euroområdet som har 
upprättat ett nära samarbete med ECB – – samt bestämmelserna som rör 
makrotillsynsinstrument i det nya ka pitalkravsdirektivet och den nya 
kapitalkravsförordningen (CRD IV/CRR)12. De följande avsnitten i rapporten 
                                                 
5  ESRB, högnivågruppen för översynen av ESRB, bidrag till översynen av ESRB (som föreskrivs i 
ESRB-förordningen), mars 2013:  http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8  . 
6    Gemensamt yttrande från ESA – om översyn av  Europeiska systemrisknämnden (ESRB, av den 17 
december 2013, ESA-2013-035; 
https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf ) 
Europeiska unionen: Offentliggörande av dokume ntation avseende bedömningsprogrammet för den 
finansiella sektorn —Teknisk not om makrotillsyn och ESRB:s roll  IMF landrapport nr 13/70, Mars 
2013. 
8 Europaparlamentets, översyn av det nya europeiska  systemet för finansiell tillsyn (ESFS) – Del 2: 
Arbetet inom Europeiska systemrisknämnden (ES RB) (författare: Samuel McPhilemy och John Roche 
(Oxford Analytica)), Oktober 2013:  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf   
9  Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2014 med rekommendationer till kommissionen om 
översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (EFSF) (2013/2166(INL))  
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#top  . 
10 Jfr. artikel 20 i ESRB-förordningen och artikel 8 i rådets förordning (EU) nr 1096/2010. ECB:s 
yttrande väntas. 
11  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till 
Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, 
s. 63). (förordning om inrättandet av en gemensam tillsynsmekanism). 
12  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för 
kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 och 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kred itinstitut och värdepappersföretag, om ändring av 
direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 
27.6.2013, s. 338). 
 
4 fokuserar på ESRB:s verksamhet fram till id ag, lyfter fram ESRB:s främsta starka 
sidor och resultat och identifierar om råden för möjliga förbättringar.  
2. H UR ESRB  HAR FUNGERAT (UPPDRAG OCH ORGANISATION ) SEDAN DEN 
INRÄTTADES  
2.1. ESRB:s uppdrag 
ESRB:s uppdrag definieras i vid mening i ESRB-förordningen. ESRB ansvarar 
för makrotillsynen av det finansiella systemet i unionen för att bidra till att förhindra eller minska systemrisker för den finansiella stabiliteten till följd av skeenden inom det finansiella systemet. Det bidrar till at t den inre marknaden fungerar smidigt och 
på så sätt säkerställer att finanssektorn sp elar en roll när det gäller att främja hållbar 
ekonomisk tillväxt. I ESRB-förordningen defi nieras systemrisk som en ”risk för 
störningar i det finansiella systemet med potentiellt allvarliga negativa konsekvenser 
för den inre marknaden och den reala ekonomin. Alla typer av finansiella mellanhänder, marknader och av infrastruktur  kan vara potentiellt systemviktiga i 
någon utsträckning ”
13.  
I ESRB-förordningen understryks ESRB:s förebyggande roll  i att den bör ”bidra 
till att förebygga systemrisk er” och ”förhindra perioder av  utbredd finansiell oro”. 
Därutöver bör ESRB ”identifiera och rangordna systemrisker”. 
ESRB fullgör inom ramen för sitt makrotillsynsuppdrag ett antal 
nyckelfunktioner, nämligen riskövervakn ing, riskbedömning och slutligen, i 
förekommande fall, antagandet av va rningar och rekommendationer om 
korrigerande åtgärde r14. ESRB har förutom policyrekommendationer offentliggjort 
ett antal dokument som rö r dess verksamhet och analysarbete, kvartalsvisa 
risksammanställningar, rapporter från den rådgivande vetenskapliga kommittén 
(ASC) och andra enstaka skrifter och komm entarer samt två årsrapporter.   Enligt 
ESRB-förordningen får ESRB endast utfärd ar varningar och rekommendationer som 
är icke-bindande men för vilka förfar andet  ”agera eller förklara” gäller. 
Användningen av icke-bindande instrument  ger ESRB möjligheten att interagera 
fritt med varje myndighet som arbetar med fina nsiella frågor och ger större spelrum 
vid utarbetandet av eventuella rekommendati oner. ESRB har åberopat sitt inflytande 
och auktoritet (dvs. erkänt goda rykte) för att garantera att lämpliga åtgärder vidtas 
till följd av dess varningar och rekommendationer. Varningar och 
rekommendationer kan offentliggör as efter ett beslut av ESRB:s styrelse från fall till 
fall. Hittills har ESRB har offentlig gjort sju politiska rekommendationer15.  
Med ikraftträdandet av de ramverket för makrotillsyn i  det nya 
kapitalkravsdirektivet och den nya kapita lkravsförordningen (CRD IV/CRR) den 
1 januari 2014, är ESRB på väg att utveckla  en analytisk och organisatorisk ram 
                                                 
13  Jfr artikel 2 c i ESRB-förordningen. 
14  Jfr artikel 3 i ESRB-förordningen. 
15 Rekommendation om utlåning i utländsk valuta (EUT C 342, 22.11.2011, s. 1). Rekommendation om 
finansiering i USA-dollar (EGT C 72, 10.03.2012, s. 1), rekommendation om nationella myndigheters 
mandat när det gäller makrotillsyn (EUT C 41, 14.2.2012, s. 2). Rekommendation om kreditinstitutens finansiering (EGT C 119, 25.4.2013, s. 1), rekommendation om penningmarknadsfonder (EUT C 146, 
25.5.2013, s. 1). Rekommendation om makrotillsyns politikens mellanliggande mål och instrument (EUT C 
170, 15.6.2013, s. 1). Rekommendation om vägledning för fastställande av konjunkturutjämnande buffertkvoter (ESRB/2014); 30.6.2014).
 
 
5 för att kunna påta sig de nya uppgifter den tilldelats i kraft av lagstiftningen , dvs. 
att avge yttranden och/eller rekommendati oner till medlemsstater när det gäller 
användningen av de nya verktygen för makrotillsyn (dvs. konjunkturutjämnande kapitalbuffertar, systemriskbuffertar), inbegripet möjligheten att i enlighet med 
artikel 458 i kapitalkravsförordni ngen införa striktare tillsynskrav 
(”flexibilitetsklausulen”). I syfte att gör a ramverket för makrotillsyn operationellt 
offentliggjorde ESRB i mars 2014 en huvudrapport
16 med en första översikt över de 
nya ramverket för makrotillsyn i EU samt en detaljerad handbok17 som syftar till att 
ge vägledning till nationella myndigheter i användningen av de nya instrumenten. ECB kommer också att spela en central roll på detta område i framtiden. Enligt 
artikel 6 i förordningen om inrättande av den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) kommer ECB att ha  specifika ma krotillsynsbefogenheter i euroområdet – 
och i medlemsstater utanför euroområdet som har upprättat ett nära samarbete med 
ECB–och kommer särskilt att kunna påtvinga  striktare makroprudentiella buffertar 
ände som antagits på nationell nivå.   
2.2. ESRB:s organisation 
ESRB har en komplicerad organisationsstru ktur, som återspeglar en önskan att 
samla nödvändig expertis både på nationell  nivå – där nationella centralbanker 
och tillsynsorgan ingår, och på eur opeisk nivå – där ECB, kommissionen, 
Ekonomiska och finansiella kommi ttén (EFC), och de europeiska 
tillsynsmyndigheterna ingår.  ESRB:s institutionella ram består av en styrelse, en 
styrkommitté, en rådgivande teknisk kommitté (ATC) och en rådgivande vetenskaplig kommitté (ASC). Stöd i arbe tet i dessa olika fora ges  av ESRB:s 
sekretariat
18. ESRB:s styrelse, som för närvarande består av 67 medlemmar, är det 
huvudsakliga beslutsfattande organet i ESRB. Var och en av de för närvarande 38 styrelseledamöterna med rösträtt
19 har en röst och styrelsen beslutar normalt med 
enkel majoritet. Två tredjedelars majoritet krävs för att anta en rekommendation eller för att offentliggöra en  varning eller rekommendation
20. Styrelseledamöter utan 
rösträtt (för närvarande 29 ledamöter) inbe griper en företrädare på hög nivå från 
varje medlemsstat från respektive behörig nationell tillsynsmyndighet och 
ordföranden i Ekonomiska och finansiella  kommittén. Omröstningsreglerna inom 
styrelsen bedömdes av berörda aktörer vara lämpliga. Styrkommittén som består av 14 styrelseledamöter ansvarar för förber edelserna inför styrelsens möten. Den 
rådgivande tekniska kommittén avspeglar styrelsens sammansättning på en mer 
                                                
 
16 Huvudrapport (s. k. flaggskeppsrapport) om makrotillsynspolitik inom banksektorn. 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8.  
17 ESRB:s handbok om makrotillsynspolitiken inom banksektorn operationell. 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba18
5dfe9  
18     Artikel 2 e i rådets förordning (EU) nr 1096/2010. 
19  Ordföranden och vice ordföranden i ECB. De nationella centralbankscheferna. En ledamot av 
kommissionen. Ordföranden i Europeiska tillsyn smyndigheten (Europeiska bankmyndigheten). 
Ordföranden i Europeiska tillsynsmy ndigheten (Europeiska försäkrings- 
och tjänstepensionsmyndigheten). Ordföranden i Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska 
värdepappers- och marknadsmyndigheten). Ordföranden och de två vice ordförandena i den 
rådgivande vetenskapliga kommittén. Ordföranden i rådgivande tekniska kommittén. 
20  Artikel 10 i ESRB-förordningen. 
 
6 teknisk nivå. Den rådgivande vetenskapliga kommittén har inrättats för att få ett 
annorlunda och mer externt, vetenskapligt perspektiv på ESRB:s arbete. Den består 
av 15 ledamöter som företräder ett bre tt spektrum av kompetens och sakkunskap. 
ESRB är beroende av ECB för analys-,  ekonomiskt och administrativt stöd . Vid 
tidpunkten för inrättandet av ESRB styrdes va let av ECB som värdinstitution av en 
rad överväganden. Det främsta målet var att dra nytta av ECB:s befintliga 
sakkunskap på området finansiell stabilitet.  Det nära sambandet mellan makrotillsyn 
och penningpolitik ansågs också vara en tillgång. Det faktum att ESRB skulle kunna 
dra fördel av det analytiska, finansiella och administrativa stödet från ECB ansågs 
avgörande för framtida framgång. Än viktigare skulle ESRB kunna dra nytta av ECB:s synlighet, oberoende och goda re nommé. I samma tankegång beslutades det 
att ESRB:s förste ordförande skulle vara ordföranden i ECB för en period av fem år. 
Eftersom ESRB har inga bindande befoge nheter, men i stället förlitar sig på 
moralisk övertalning och kolle gialt tryck, ansågs det lämp ligt att välja en känd och 
trovärdig figur som ordförande för ESRB.  I översynsklausulen i ESRB-förordningen 
hänvisas särskilt till formerna för att utse eller välja ordförande i ESRB
21. 
ESRB är ansvarig inför Eu ropaparlamentet och rådet. Den är skyldig att lämna 
information om sin verksamhet till Europaparlamentet och rådet22. Minst en gång 
om året, och oftare i händelse av utbre dd finansiell oro, inbjuds ESRB:s ordförande 
till en utfrågning i Europaparlamentet. Ut frågningar av ESRB:s ordförande hålls i 
allmänhet parallellt med utfrågningar av  ECB:s ordförande. ESRB:s ordförande 
håller även konfidentiella muntliga disku ssioner minst två gånger om året med 
ordföranden och vice ordförandena i Eur opaparlamentets utskott för ekonomi och 
valutafrågor.  
ESRB är en del av ESFS och särskild vi kt har i inrättandeförordningarna lagts 
vid samspelet mellan ESRB och de europeiska tillsynsmyndigheterna. En av de 
viktigaste lärdomarna av den finansiella krisen var att det för att ha ett stabilt 
finansiellt system krävs att ansvariga fö r tillsyn på mikronivå nära samverkar med 
tillsynsansvariga å den nya makronivån. Båda  pelarna i det nya tillsynssystemet är 
grundläggande för att uppnå värdefulla synergieffekter mellan mikro- och 
makronivån, ömsesidigt förstärka effekterna  på den finansiella stabiliteten och dra 
nytta av en fullt integrerad tillsynsram. Nära samverkan säkerställs genom överlappande medlemskap  i de fyra myndi gheterna. I förordningarna om inrättande 
av de europeiska tillsynsmyndigheterna
23 specificeras också vilka förfaranden de 
europeiska tillsynsmyndigheterna ska följa för att vidta åtgärder som svar på 
ESRB:s rekommendationer och hur de eu ropeiska tillsynsmyndigheterna bör 
använda sina befogenheter för att säkerstä lla att rekommendatione r som riktats till 
en eller flera behöriga na tionella tillsynsmyndigheter följs upp i tid. Samarbete 
mellan ESRB och de europeiska tillsyns myndigheterna är också viktigt när det 
gäller stresstester.  
3. U TVÄRDERING AV ESRB: S ARBETE : FRÄMSTA STARKA SIDOR OCH 
OMRÅDEN INOM VILKA FÖRBÄTTRINGAR KAN GÖRAS  
Berörda aktörer var i många tillfredsställda med ESRB:s ar bete under de första åren 
sedan starten. Nästan alla be tonade vikten av makrotill syn att och medlemsstaternas 
                                                 
21  Jmfr. artikel 20 jämförd med artikel 5 i ESRB-förordningen. 
22  Jfr artikel 19 i ESRB-förordningen. 
23  Jmfr. artikel 36 i förordningen om inrättandet av de europeiska  tillsynsmyndigheterna (se fotnot 2). 2). 
 
7 behov att samordna användningen av verktygen för makrotillsyn. Berörda aktörer 
ansåg generellt sett att det var för tidi gt att bilda sig en underbygd uppfattning om 
effekterna av ESRB:s varningar och rekom mendationer. ESRB har just färdigställt 
sin konsekvensbedömningsram och det behövs me r tid för att få en bättre och mer 
djupgående bedömning av hur adressater har reagerat.  
Medan ESRB ses som en nyckelkomponent i det europeiska systemet för finansiell 
tillsyn har många berörda aktörer identifie rat områden för förbättringar. Dessa 
områden för förbättringar rör främst organisa torisk identitet, intern styrning och de 
verktyg som finns att tillgå (dvs . varningar och rekommendationer).   
3.1. S TARKA SIDOR  
ESRB:s starka sidor och goda resultat har framhållits av många berörda aktörer. 
ESRB bygger på en unik och bred sakkuns kap, den har lyckats öka medvetenheten 
om frågor som rör finansiell stabilitet bl and beslutsfattare, och den har redan börjat 
utveckla användbara och lovande analysarbete, framför allt om sammanlänkningsgraden.  
Vad gäller ESRB:s uppdrag och befogenheter,  delade de allra flesta berörda 
aktörer uppfattningen att ESRB:s mandat var tillräckligt brett  och alla berörda 
aktörer var positiva till den framåtblicka nde och förebyggande tonvikten i ESRB:s 
mandat. Alla berörda parter också var nöj da med den icke-bindande karaktären i 
ESRB:s varningar och rekommendationer,  som ansågs väl anpassad till ESRB:s 
breda mandat och tillämpningsområde. Ingen av de berörda aktörerna har efterlyst 
någon förändring på detta område. Det finns en bred enighet om att ”reagera eller 
förklara” bör förbli en central del av sy stemet för varningar och rekommendationer, 
som bör kunna leverera dessa i rätt  tid och på ett flexibelt sätt. 
Under hela  krisen har ESRB har ut gjort ett unikt forum för diskussioner  på 
högsta nivå mellan centralbanker, natione lla tillsynsmyndigheter och europeiska 
myndigheter i frågor som rör finansiella stabilitet. ESRB samlar en bred sakkunskap 
över alla finansiella sektors-  och landgränser, vilket av många berörda aktörer ses 
som en viktig styrka. Berörda aktörer ansåg allmänt att ESRB.s sekretariat har en positiv roll. Sekretariatet har spelat en avgörande roll vid införandet av interna 
procedurer, utveckling av arbetsmetode r och verktyg (t.ex. ESRB:s webbplats, 
ESRB:s IT-applikationer) och för att förbered a och organisera möten på ett effektivt 
sätt. Sekretariatet deltog även aktivt i ESRB:s analytiska arbete. Vissa berörda aktörer ansåg emellertid att de resurser  som anslås till ES RB:s sekretariat var 
otillräckliga. 
ESRB har bidragit till införandet av en  makrotillsynsdimension på ekonomisk 
politik och regleringar. Makrotillsynspolitik utgjorde den främsta innovationen i de 
Larosière-rapporten. Före inrättandet av ESRB, fanns det ingen myndighet i 
Europeiska unionen som aktivt arbeta de med den makrotillsyn. Medan de 
europeiska tillsynsmyndigheterna i h uvudsak var uppbyggda kring verksamhet som 
redan utfördes på nationell nivå, var ESRB:s behörighetsområ de till stor del obruten 
mark. ESRB har på grund av sin verksamhet , framför allt men inte enbart genom 
sina varningar och rekommendationer, ökat medvetenheten bland de politiska 
beslutsfattarna om systemrisker och fr ågor som rör finansiell stabilitet.  
ESRB har en nyckelroll när det gäller att införa ett ramverk för makrotillsyn i 
Europeiska unionen. Den rådgivande tekniska kommittén deltar aktivt i arbetet på 
att införa ett enhetligt ramverk mella n medlemsstater. Den har utarbetat två 
rekommendationer i detta syfte, som båda  har antagits och offentliggjorts av 
styrelsen; en rekommendation om nöd vändigheten att inrätta nationella 
 
8 makrotillsynsmyndigheter med ett särskilt mandat och en om 
makrotillsynspolitikens mål och medel. Rekommendationen om makrotillsynsmyndigheter fick ett mycket påtagligt genomslag. För att svara upp till rekommendationerna–och även som en konse kvens av ikraftträdandet av det nya 
kapitalkravsdirektivet och den nya kap italkravsförordningen CRD IV/CRR i januari 
2014, där det krävs att medlemsstaterna ska utse en särskild myndighet med ansvar 
för att aktivera  de nya kapitalkravsbuffert arna–,  har alla medlemsstater antingen 
redan inrättat elle r är i färd att inrätta nati onella makroti llsynsmyndigheter 
(samtidigt som det bör noteras att inte a lla dessa myndigheter för närvarande är 
företrädda i ESRB). ESRB:s nya roll som samordnare av medlemsstaternas 
makrotillsynspolitik enligt det nya kapitalkravsdirektivet och den nya kapitalkravsförordningen ( CRD IV/CRR) är  förenlig med de mål som fastlagts i 
ESRB-förordningen om att den bör direkt kunna bidra till att sk apa en integrerad 
tillsynsstruktur inom unionen som är nödvändig för att främja rättidiga och 
konsekventa politiska reaktioner från medlem sstaternas sida, för att på så sätt 
förhindra skiljaktiga strategi er och förbättra den inre marknadens funktion.. Med 
tanke på ECB:s kommande makrotills ynsbefogenheter i euroområdet och i 
medlemsstater utanför euroområdet som ha r inrättat ett nära samarbete med ECB 
måste en lämplig samverkan mellan ECB och ESRB säkerställas. 
ESRB håller på att ta fram ett vikt igt analysarbete om övergripande 
makrotillsynsfrågor ( t.e x. alltför stor bankverksam het, sammanlänkningsgrad). 
Det nyligen slutförda arbetet om spridningskanaler via kreditswappar (CDS) eller 
interbankfinansiering är särskilt intressant  i det avseendet. Många  berörda parter har 
framhållit betydelsen av detta aktuella arbete och har föreslagit att det bör utvecklas ytterligare. Mikrot illsynsmyndigheternas deltaga nde i ESRB:s arbete liksom 
ESRB:s deltagande i de europeiska tillsynsmyndigheternas arbete är avgörande för att säkerställa att den makr oprudentiella riskbedömningen baseras på fu llständig och 
korrekt information. Generellt sett bedöms samarbetet mellan ESRB och de europeiska tillsynsmyndigheterna  ha f ungerat väl, men många  berörda aktörer 
skulle välkomna mer gemensamma insatser  – , t.ex. inrättande t av en gemensam 
riskkontrolltavla. ("risk dashboard") ESRB: s ökande roll  i samband med stresstester 
är också värd att notera och har välk omnats av många berörda aktörer.  
Berörda aktörer ansåg att de nuvarande arrangemangen för ansvarsutkrävande 
var lämpliga , eftersom de möjliggör en verklig dialog och samtidigt garanterar full 
konfidentialitet för känsliga uppgifter. 
3.2. M
ÖJLIGA FÖRBÄTTRINGAR  
De områden för potentiella förbättringar so m lyftes fram av berörda aktörer rörde 
huvudsakligen  tre aspekter: ESRB:s organi satoriska identitet, ESRB:s interna 
organisation och dess arbetsstrukturer, samt de verktyg och befogenheter som 
nämnden förfogar över, vilka skulle kunna utökas för att förstärka varningsfunktionen. 
3.2.1.  Organisatorisk identitet  
Att anförtro ordförandeskapet i ESRB till ECB:s ordförande  under de första fem 
åren efter ESRB:s inrättade har gjort det möjligt för ESRB att dra fördel av ECB:s synlighet, oberoende och goda anseende. Eftersom det första ordförandemandatet 
kommer att löpa ut fem år efter ikraf tträdandet av ESRB-förordningen, dvs. den 16 
december 2015, kommer förordningen att behöva ses över för att säkerställa rättslig 
klarhet. Eftersom ESRB inte har binda nde befogenheter, utan bygger på moralisk 
 
9 övertalning och kollegialt tryck, har en välkänd och trovärdig person som 
ordförande i ESRB många förtjänster.  
Många berörda aktörer betonade behovet att stärka ESRB:s identitet.  Många 
berörda parter insisterade på behovet av att stärka ESRB:s oberoende och samtidigt 
fortsatt göra det möjligt för nämnden att förlita sig på ECB:s goda anseende och sakkunskap. Denna fråga togs även upp i Europaparlamentets resolution. I detta 
avseende har en del berörda aktörer föreslagit möjligheten till en dualistisk ledningsstruktur. ESRB skulle kunna fortsätta  att ledas av ECB:s ordförande, men 
en ny tjänst som heltidsanställd verkställa nde direktör kunde inrättas. Medan ECB:s 
ordförande skulle fortsätta att vara or dförande för ESRB styrelse, det högsta 
beslutande organ i ESRB, sku lle den verkställande direktören bli ansvarig för den 
löpande verksamheten i ESRB och skulle äv en kunna företräda ES RB i vissa viktiga 
fora, t.ex. i Ekonomiska och finansiella kommittén. Att utse en ”verkställande 
ledningsperson” rekommenderades också i Europaparlamentets resolution.  
3.2.2.  Intern organisation och arbetsstrukturer  
Enligt flertalet berörda aktörer skulle ES RB:s nuvarande struktur och styrelseformer 
kunna förbättras för att för säkerställ a ett effektivare beslutsfattande.  
Styrelsens storlek skulle kunna minskas.  Nästan alla berörda aktörer har pekat på 
den stora styrelsen (67 leda möter) som ett potentiellt pr oblem, och vissa har också 
på motsvarande sätt lyft fram storleken på de rådgivande tekniska kommittén. Samtidigt som det generellt sett anses vara en tillgång att kunna samla ett brett spektrum av sakkunskap, betonade många  berörda aktörer att den nuvarande 
storleken på styrelsen har nackdelar för hur möten och diskussioner faktiskt 
fungerar, möjligheten att utbyta konfidentie ll och känslig information samt för ett 
smidigt beslutsfattande. Styrkommittén, vars  storlek är mer begränsad (dvs. 14 
styrelseledamöter), är mer lämpad för di skussioner om känsliga frågor, men den är 
inte behörig att fatta beslut och dess roll  är således begränsad till att förbereda 
styrelsens sammanträden. En del berörd a aktörer har föreslagit att en ökad 
mötesfrekvens i styrkommittén skulle kunna bidra till att stärka dess roll. Många 
berörda aktörer har hävdat att det finns utry mme att minska styrel sens storlek (t.ex. 
genom att begränsa medlemsstaternas re presentation till en företrädare per 
medlemsstat) eller att överlåta mer be fogenheter till st yrkommittén vars 
sammansättning också skulle kunna  modifieras, särskilt men inte enbart på grund av 
inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen.  
Vissa berörda aktörer föreslog också att styrelsens sammansättning skulle kunna 
ändras i syfte att omfördela ESRB:s inrikt ning mellan olika sektorer och stärka 
det europeiska perspektivet. Ledamöter skulle exempelvis kunna företräda flera 
institut inom samma medlem sstat eller till och med fl era medlemsstater. En annan 
faktor som har lyfts fram som bidragande till en viss ”snedvridni ng till förmån för 
banksektorn” skulle vara att ESRB-se kretariatets pers onal kommer från 
centralbankerna, vilka mer na turligt fokuserar på bankfrå gor (de flesta nationella 
centralbanker ansvarar för banktillsyn) än på andra finansiella sektorer. Det måste 
emellertid även konstateras att bankerna i de flesta fall utgör huvudkällorna till systemrisker, så denna inriktning mo tiveras också av den högre risk som 
banksektorn genererar.  
Det har föreslagits att de båda rådgivan de kommittéernas sammansättning skulle 
kunna ses över. De synpunkter som erhölls under samrådet om arbetet i de två 
rådgivande kommittéerna skiljde sig åt . Vad gäller den rådgivande tekniska 
kommittén lovordade många svarande kommitt én för att den tillhandahåller ett 
 
10 regelbundet informationsunderlag till da gordningen för ESRB:s styrelse. Andra 
framhöll dock att det var al ltför inriktade på bankverk samhet och hade en viss 
nationell vinkling i sin syn på systemrisker. Det har föreslagits att antalet ledamöter i den rådgivande tekniska kommittén skulle kunna minskas, något som avspeglar 
den lösning som styrelsen kan tänkas förorda. Vad gäller den rådgivande 
vetenskapliga kommittén konstaterade berörda aktörer att dess produktion varit mindre regelbunden än  den rådgivande tekniska kommitténs. Innehållsmässigt 
uppfattas emellertid dess arbete allmänt mer innovativt och utanför de givna ramarna än arbetet i rådgivande tekniska kommitténs.  Vissa svarande föreslog att 
man skulle slå samman de två rådgiva nde kommittéerna för att kombinera den 
rådgivande tekniska kommitténs arbetsmetod  med den rådgivande vetenskapliga kommitténs friare förhållningssätt.  
3.2.3.  ESRB:s verktygslåda 
Många berörda aktörer anser att ESRB:s kommunikation och samverkan med andra 
institutioner och organ ger utrymme för förbättringar oc h att man i alltför stor 
utsträckning  förlitar sig på de formella varnings- och rekommendationsinstrumenten. av varningar och rekommendationer. 
Berörda aktörer har efterlyst ökad öppenhet  som ett sätt att förstärka ordningen 
”reagera eller förklara” (t.ex. offentliggör ande av varningar och rekommendationer, 
mer öppenhet och insyn i fråga om hu r adressaterna följer upp dem osv..  
Berörda aktörer har också föreslagit att or dningen ”reagera eller förklara” skulle 
kunna förstärkas genom en bättre sa mverkan med andra europeiska organ, 
särskilt Ekonomiska och finansiella kommittén.  En bättre och rättidig samverkan 
skulle kunna stärka effekterna av ES RB:s åtgärder och öka medlemsstaternas 
medvetenhet om effekterna av deras politiska  beslut på den fina nsiella stabiliteten. 
Vissa, – och då särskilt experterna på hög ni vå från den tekniska  och vetenskapliga 
rådgivande kommittén – i sin rapport, ha r betonat att en heltidsarbetande 
verkställande direktör för ESRB
24 skulle kunna bidra till en smidigare samverkan 
med potentiella adressater på ett tidigar e stadium och på så sätt göra ESRB:s 
åtgärder mer effektiva.   
När det gäller ESRB intervention på lags tiftningsområdet har vissa berörda 
aktörer antytt att den skulle kunna utformas bättre  för att undvika ingrepp i ett 
mycket sent skede i lagstiftningsprocessen eller till och med efter det att en rättsakt 
redan antagits. Ett planerat bidrag i ett tidigt skede skulle kunna undvika 
ineffektivitet till följd av en intervention i ett sent skede– , som var fallet i fråga om 
kapitalkravslagstiftningen (CRD IV/CRR). I detta sammanhang har det hävdats att 
Europeiska systemrisknämndens medverk an skulle kunna begränsas till att 
identifiera områden för framtida lagstift ningsåtgärder. Andra berörda aktörer 
föreslog att ESRB skulle kunna rådfrågas i nnan ett lagstiftningsförslag på området 
för finansiell stabilitet antas.  
Det finns en uppfattning bland be rörda aktörer att ESRB:s externa 
kommunikation skulle kunna förbättras. ESRB:s uppgift är att övervaka och 
bedöma risker för det finansiella system et, men nämnden är beroende av andra 
organ och medlemsstaterna för att genomf öra makroprudentiell politik för att dämpa 
dessa risker. Dess prestationer avhänger därför av hur väl nämnden hanterar 
förbindelserna med andra berörda aktörer och medlemsstaterna. Den förlitar sig 
                                                 
24  Se avsnitt 3.2.1 ovan. 
 
11 också på information från dessa organ för underlag till sitt ar bete. Vissa berörda 
aktörer ser möjligheter att förbättra kva liteten och rättidigheten i ESRB:s 
kommunikation både internt, med andra or gan inom det europeiska systemet för 
finansiell tillsyn (ESFS) och det europe iska centralbankssystemet (ECBS), men 
också gentemot utländska och internati onella kolleger (US Fi nancial Stability 
Oversight Council, Financial Stability Board, Baselkommittén för banktillsyn, 
IMF), marknadsaktörer och den breda allmä nheten. En heltidsanställd verkställande 
direktörs möjliga framtida roll skulle kunna bidra till att göra ESRB mer synligt och 
underlätta en mer proaktiv och kons ekvent kommunikationsstrategi.  
Berörda parter har pekat på behovet att pr ocedurerna för att hantera utbytet av 
uppgifter mellan ESRB och de europe iska tillsynsmyndigheterna inom ESFS . Det 
finns ett detaljerat och tidsödande godkännandeförfarande genom vilket ESRB 
hämtar in statistska uppgifter, som kan på verka aktualiteten i och genomslaget för 
dess producerade material. Ett flertal godkännandesteg är upprepningar. Det har 
hävdats att dessa processer bör strömlinjeformas för att förbättra effektivitet och ändamålsenlighet. Förseningar i tillgång till uppgifter innebär att ESRB eventuellt 
inte kan utfärda varningar och rekommendatione r innan dess risker tar fast form – , 
vilket kan inverka negativt på dess förmåga att ge tidig varning. 
ESRB:s verktygslåda skulle kunna utvi dgas till att omfatta fler ”mjuka 
maktmedel” . ESRB har utfärdat en rad forme lla rekommendationer under de gångna 
tre åren. Aktualiteten i ESRB:s rekommenda tioner kritiserades av vissa berörda 
aktörer, där vissa rekommendationer kom sent  och, i ett fall, efter det att problemet 
redan hade åtgärdats. förfarandet för styrelsens antagande av ESRB:s 
rekommendationer och det faktum att ESRB:s rekommendationer är mycket 
formellt avfattade har utpekats som sanno lika källor till försening. Adressater 
uppfattade dem ibland som alltför formella, vilket föranledde dem att som reaktion inta en försvarsposition. En mer gradvis ansats skulle kunna öka effekten av ESRB:åtgärder och medge en konstruktiv  dialog med potentiella adressater i ett 
tidigt skede. Det kan finnas utrymme att utvidga möjligheterna för ESRB att utöva mer ”mjuk makt” till exempel via offentlig gjorda skrivelserna eller offentliga 
uttalanden som ett sätt a tt öka flexibiliteten i fö rvarningsfunktion. Det har 
föreslagits att en verkställande direktör på  heltid för ESRB skulle kunna spela en 
positiv roll i det hänseendet för att öka ESRB:s synlighet, och därmed också dess förmåga att påverka innan formella va rningar och rekommend ationer utfärdas. 
4. S LUTSATS  
Det är svårt att bedöma ESRB:s prestation som framåtblickande 
makrotillsynsmyndighet med tanke på att den endast nyligen inrättades. De synpunkter som kommissionen mottagit från  berörda aktörer visar att ESRB under 
sina första tre verksamhetsår har lyckats etablera sig som en nyckelkomponent i det 
europeiska tillsynsramverket. De berörd a aktörerna har bekräftat att ESRB har 
utgjort ett unikt diskussionsforum i frågor  som rör finansiell stabilitet under hela 
krisen och att den har ökat medvetenhe ten bland beslutsfattare om den 
makroprudentiella dimensionen av ekonomis k politik och lagstiftning. ESRB utgör 
fortsatt en viktig del av det europeis ka systemet för finansiell tillsyn (ESFS). 
Mot bakgrund av dessa framsteg är det dock värt att uppmärksamma viktiga 
aspekter av ESRB:s ramverk i syfte att göra makrotillsynen på EU-nivå mer 
effektiv.  
 
12 ESRB kan genomföra en del av förslagen till förbättringar på kort sikt och de skulle 
inte kräva någon ändring av den rättsliga ramen. Detta är fall et när det gäller 
exempelvis följande:  
- En mer proaktiv kommunikationsstra tegi och samverkan på tidigare 
stadium med potentiella adressater.  Detta skulle särski lt kunna inbegripa ett 
bättre informationsutbyte med Ekonomiska och finansiella kommittén och ett utökat 
deltagande av ESRB i den ekonomiska och finansiella kommitténs diskussioner och 
möten. ESRB skulle även i högre gr ad kunna dra nytta av ”mjuka 
maktbefogenheter” till exempel genom offentliggjorda skrivelser eller offentliga uttalanden, som ett sätt att öka flexibi liteten i förvarningsfunktionen innan en 
formell varning eller re kommendationer utfärdas. 
- En ökad mötesfrekvens i styrkommittén  Detta skulle kunna vara ett sätt att öka 
styrkommitténs roll genom att göra det möjligt för styrkommittén att mer noggrant övervaka det arbete som utförs i ESRB:s arbetsstrukturer me llan styrelsemötena. 
- mindre formalism i avfattande t av ESRB:s rekommendationer . Detta skulle 
kunna bidra till att förkorta tidsfristerna för antagandet av rekommendationerna och 
öka ESRB:s reaktionsförmåga, vilket stär ker dess system för tidig varning.  
- En omläggning av fokus till att även omfatta andra risker än bankrisker . 
ESRB har börjat bredda sitt pe rspektiv och har den senast e tiden alltmer arbetat med 
frågor som inte rör banksektorn. En sådan utveckling är välkommen och bör 
eftersträvas eftersom det är viktigt att bibehålla den sektorsövergripande 
dimensionen i ESRB:s uppdrag. 
Samtidigt rör många frågor som tagits upp  av berörda aktörer och som enligt deras 
uppfattning kräver ytterligare uppmärksamhet själva ESRB:s 
inrättandeförordningar. Detta skulle särskilt gälla villkoren för ordförandeskapsarrangemangen (eftersom E CB:s ordförande utsågs för det första 
femårsmandatet, dvs. till och med den 16 december 2015). Skapandet av en funktion son verkställande dire ktör på heltid. Förändringa r i beslutsstrukturen (t.ex. 
ändringar av sammansättningen av st yrelsen och styrkommittén, minskning av 
styrelsens storlek, förstärkta beslutsbefogenheter i styrkommittén osv.). Kommissionen har för avsikt att ytterlig are undersöka de te kniska och rättsliga 
aspekterna på de olika frågor som tagits upp och inleda förbered ande arbetet med att 
bedöma de olika möjliga alternativen för att lösa dessa frågor. I detta arbete kommer 
i synnerhet följande att undersöka:  
Organisatorisk identitet: Det finns ett behov av att förstärka ESRB:s synlighet och 
autonomi och samtidigt göra det möjligt för nä mnden att fortsätta att dra fördel av 
ECB:s goda anseende och sakkunskap.  Ko mmissionen kommer att fortsätta att 
reflektera över denna fråga. Möjlighete n till en tudelad ledningsstruktur med 
ordföranden i ECB som ordför ande i ESRB och en ny helt idsanställd verkställande 
direktör som ansvarar för ES RB:s löpande verksamhet är ett alternativ som skulle 
kunna utforskas vidare. 
- Intern styrning:  Dessa interna struktur av ES RB skulle behöva reformeras. Det 
finns i synnerhet utrymme för att strömlin jeforma ordningen för beslutsfattande som 
inbegriper styrelsen och styrkommittén genom att antingen minska styrelsens 
storlek eller delegera/överföra mer befogenheter till styrkommittén. Det kan finnas 
 
13 ytterligare utrymme för att förbättra de rådgivande kommittéernas effektivitet och 
ändamålsenlighet.  
- Verktygslåda:  ESRB har utfärdat en rad formella varningar och 
rekommendationer under de gå ngna tre åren. Det finns doc k utrymme för att utöka 
ESRB:s verktygslåda så att den utövar mer ”mjuka maktbefogenheter” för att stärka 
flexibilitet och främja tidigt ingripande. Å andra sidan kan det finnas utrymme för 
att tydligare precisera ESRB:s roll förhållande till lagstiftningsändringar. 
Det tekniska och juridiska arbete som kommissionen kommer att påta sig kommer 
att kunna väga in viktiga delarna av den övergripande finansiell a arkitektur som i 
dag ännu inte är på plats: bankunionens o lika pelare inte ännu till fullo inrättade. 
Medlemsstaterna är i färd med att inrä tta nationella makrotillsynsmyndigheter. 
Ansvarsbefogenheterna för makrotillsynen i nom ECB/SSM håller på att fastställas. 
Större klarhet kring alla dessa delar kräv s innan eventuella la gstiftningsåtgärder 
skulle kunna föreslås om reformen av ESRB, eftersom dessa kommer att påverka 
utformningen av förslaget.