SV (...PICT...)|EUROPEISKA KOMMISSIONEN| Bryssel den 6.7.2010 SEK(2010) 880 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET Granskning av de åtgärder som vidtagits av Förenade kungariket som svar på rådets rekommendation av den 2 december 2009 om de åtgärder som Förenade kungariket bör vidta för att avhjälpa situationen med ett alltför stort offentligt underskott 1. TILLÄMPNINGEN AV STABILITETS- OCH TILLVÄXTPAKTEN I DEN RÅDANDE KRISSITUATIONEN För närvarande överstiger underskottet i de offentliga finanserna i flertalet EU-länder det referensvärde på 3 % av BNP som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). Den ofta kraftiga försämringen av underskotts- och skuldställningen måste ses mot bakgrund av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången 2008/09 som saknar motstycke. Flera faktorer spelar in: För det första leder den ekonomiska nedgången till minskade skatteintäkter och ökade sociala utgifter (bland annat för arbetslöshetsersättning). För det andra kan finanspolitiken i hög grad påverka den nuvarande extraordinära ekonomiska situationen, och kommissionen uppmanade därför till finanspolitiska stimulanser i sin ekonomiska återhämtningsplan för Europa från november 2008, som godkändes av Europeiska rådet i december. I planen underströks att stimulanserna bör vara anpassade till medlemsstaternas situation och återspegla att de kommit olika långt i fråga om att åstadkomma hållbara offentliga finanser och förbättrad konkurrenskraft. Slutligen har flera länder vidtagit åtgärder för att stabilisera finanssektorn. I vissa fall påverkar detta skuldsituationen eller riskerar att ge högre underskott och skuldsättning i framtiden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan återvinnas framöver. I oktober 2009 tog Europeiska rådet fasta på de första tecknen på en återhämtning och antog en finanspolitisk exitstrategi, grundad på följande principer: i) Strategin bör samordnas länderna emellan, inom ramen för en konsekvent tillämpning av stabilitets- och tillväxtpakten. ii) Man måste upphöra med de finanspolitiska stimulansåtgärderna vid rätt tidpunkt. Under förutsättning att kommissionens prognoser även fortsatt pekar på en förstärkt och bärkraftig återhämtning, bör den finanspolitiska konsolideringen i alla EU-medlemsstater inledas senast under 2011. Särskilda förhållanden i olika länder bör beaktas och flera länder behöver en konsolidering redan tidigare. iii) Med tanke på svårigheterna bör den planerade finanspolitiska konsolideringstakten vara ambitiös och i de flesta medlemsstater kommer den att behöva sättas betydligt högre än riktmärket på 0,5 % av BNP per år i strukturella termer. iv) Viktiga kompletteringsåtgärder till den finanspolitiska exitstrategin kommer att omfatta bland annat förstärkta nationella budgetramar som ska stärka förtroendet för konsolideringsstrategier samt åtgärder till stöd för långsiktig finanspolitisk hållbarhet, i enlighet med vad som framhålls i stabilitets- och tillväxtpakten. Dessutom bör insatserna för strukturreformer förstärkas i syfte att öka produktiviteten och främja långsiktiga investeringar. Dessa principer för en finanspolitisk exitstrategi har tillämpats i de rekommendationer som lämnats i samband med förfarandena vid alltför stora underskott. De har också har tillämpats i den senaste omgången av årliga bedömningar av stabilitets- och konvergensprogrammen. Tidsfristerna för korrigering och behövliga strukturella insatser har differentierats, så att de anpassats till förhållandena i de olika medlemsstaterna. Genom stimulansåtgärderna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och åtgärderna för att stabilisera finanssektorn kunde en ekonomisk kollaps undvikas och grunderna för en återhämtning läggas. I kommissionens vårprognos 2010 bekräftas utsikterna till en gradvis återhämtning som är förenlig med att de finanspolitiska stimulanserna upphör. Indikatorer pekar på en stabil återhämtning i slutet av 2010 som fortsätter 2011. Det finns dock fortfarande betydande risker med situationen på finansmarknaderna och den potentiella negativa återkopplingen mellan statsskuldens utveckling och banksektorn. Den följande bedömningen av om Förenade kungariket vidtagit åtgärder för att efterkomma rådets rekommendationer av den 2 december 2009 görs mot den ovan tecknade bakgrunden. 2. FÖRFARANDET VID ALLTFÖR STORA UNDERSKOTT OCH SENASTE REKOMMENDATIONER Enligt stabilitets- och tillväxtpakten ska kommissionen inleda förfarandet vid alltför stora underskott, om en medlemsstats underskott överskrider referensvärdet på 3 % av BNP. Ändringarna av pakten 2005 syftade särskilt till att hela den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden ska beaktas under hela förfarandet. Därigenom blir pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen, vilket också säkerställer de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Den 8 juli 2008 slog rådet fast att Förenade kungariket hade ett alltför stort underskott enligt artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat EG-fördraget). Den senaste rådsrekommendationen enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget antogs den 2 december 2009 Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Förenade kungariket finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . . [1] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Förenade kungariket finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Rådet rekommenderade Förenade kungariket att komma till rätta med det alltför stora offentliga underskottet senast budgetåret 2014/15 Det brittiska budgetåret löper från och med april till och med mars. . Enligt rådets rekommendationer bör de brittiska myndigheterna trovärdigt och varaktigt minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP, genom att vidta åtgärder på medellång sikt. De brittiska myndigheterna bör för detta ändamål göra följande: a) Genomföra de i 2009 års budget planerade finanspolitiska åtgärderna 2009/10, undvika ytterligare åtgärder som bidrar till försämringen av de offentliga finanserna och inleda konsolideringen 2010/11 för att få ner underskottet under referensvärdet senast 2014/15. b) I detta syfte åstadkomma en finanspolitisk insats på i genomsnitt 1¾ % av BNP per år mellan 2010/11 och 2014/15, vilket också bör bidra till att den offentliga bruttoskuldkvoten åter börjar minska och genom tillräckliga primära överskott närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt. c) Ytterligare specificera de kompletterande åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014/15, om konjunkturförhållandena tillåter detta, samt minska underskottet snabbare, om de ekonomiska eller finanspolitiska villkoren blir bättre än nuvarande beräkningar.[2] Det brittiska budgetåret löper från och med april till och med mars. Dessutom rekommenderades de brittiska myndigheterna att utnyttja möjligheten att gå längre än den finanspolitiska ansträngningen, bland annat till följd av ett förbättrat konjunkturläge, för att påskynda minskningen av bruttoskuldkvoten så att den återigen närmar sig referensvärdet. Förenade kungariket bör se till att dess reviderade finanspolitiska regelverk begränsar riskerna i samband med korrigeringen och att det stöder en fortsatt finanspolitisk konsolidering, när det alltför stora underskottet väl har korrigerats. Rådet fastställde den 2 juni 2010 som tidsfrist för den brittiska regeringen att genomföra de i 2009 års budget planerade finanspolitiska åtgärderna och närmare ange vilken konsolideringsstrategi som krävs för att på sikt korrigera det alltför stora underskottet. Vid bedömningen av åtgärdernas effektivitet skulle den ekonomiska utvecklingen beaktas och jämföras med de ekonomiska utsikterna i kommissionens höstprognos 2009. Enligt förordning (EG) nr 1467/97 EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. och den reviderade uppförandekoden ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 10 november 2009 och finns tillgängligt på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . ska en medlemsstat anses ha vidtagit effektiva åtgärder, om den följt rekommendationen enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget. I uppförandekoden anges att bedömningen av åtgärdernas effektivitet särskilt ska beakta om medlemsstaten har åstadkommit den årliga förbättring av sitt konjunkturrensade saldo som rådet ursprungligen rekommenderade, varvid engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder inte ska räknas med. Om den konstaterade korrigeringen visar sig mindre än den rekommenderade, ska orsakerna till detta noggrant analyseras. Avser korrigeringen flera år, specificeras i uppförandekoden att bedömningen ska koncentreras på de åtgärder som vidtagits för att trygga en tillräcklig korrigering av de offentliga finanserna under året efter det år då det alltför stora underskottet fastställdes. [3][4] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 10 november 2009 och finns tillgängligt på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . Efter valet den 6 maj 2010 meddelade den nya regeringen snabbt sin avsikt att lägga fram en nödbudget; denna antogs den 22 juni 2010. I den här bedömningen beaktas denna nödbudget. 3. BEDÖMNING AV VIDTAGNA ÅTGÄRDER Kommissionens senaste makroekonomiska prognos, som offentliggjordes den 5 maj 2010, är i stort identisk med den ekonomiska prognos som gjordes hösten 2009, och på vilken rådet grundade sina rekommendationer i december 2009. Under budgetåret 2009/10 sjönk BNP med ½ % mer än väntat hösten 2009, delvis på grund av negativa effekter av dåligt väder under första kvartalet 2010. I gengäld förutsägs en större BNP-ökning för 2010/11 i prognosen 2010. Den reala BNP-ökningen för 2010/11 förväntas uppnå 1¾ %, en ökning med ½ % jämfört med höstprognoserna, vilket i första hand har att göra med utsikterna för positiv tillväxt i hushållens konsumtion. En uppskrivning av prognosen för konsumentprisinflationen bidrog ytterligare till att prognoserna för den nominella BNP-tillväxten ökade med ¾ % 2010/11, även om inflationen väntas ha en i stort sett neutral inverkan på Förenade kungarikets offentliga finanser. Vårprognosen 2010 bekräftade beräkningarna hösten 2009 av en expansion på 2¼ % av den reala ekonomiska situationen under 2011/12. I vårprognosen 2010 förutsades en minskning av det offentliga underskottet från beräknade 12¼ % av BNP 2009/10 till 11½ % 2010/11. Minskningen av det offentliga underskottet under 2010/11 drivs av diskretionära åtgärder som uppgår till cirka 1 % av BNP. I synnerhet beräknades ökningen av den allmänna mervärdesskatten från januari 2010 till den nivå där den låg före stimulansåtgärderna kunna öka intäkterna för 2010/11 med 0,6 % av BNP, medan en minskning av kapitalutgifterna med 0,2 % av BNP skulle uppväga tidigareläggandet av planerade offentliga investeringar från 2010/11 till 2008/09 och 2009/10 för att stödja ekonomin under den ekonomiska nedgången. I vårprognosen 2010 beaktades också planerade kostnadseffektiva besparingar på 0,3 % av BNP under 2010/11, som anmälts i april 2009 och främst rör utgifter inom sjukvården. Det beräknades att det strukturella budgetunderskottet för 2010/11 endast skulle minska med ¼ % av BNP jämfört med 2009/10, vilket bland annat beror på låg inkomstelasticitet till följd av fortsatt svag aktivitet på finans- och bostadsmarknaderna, vilka båda tidigare varit viktiga inkomstkällor. Sedan vårprognosen 2010 lades fram har ett nytt initiativ tagits den 17 maj avseende oberoende prognoser i Förenade kungariket, Förenade kungariket har offentliggjort en beräkning av det offentliga underskottet för 2009/10 som kraftigt justerats nedåt (21 maj 2010), nya åtgärder för att minska de offentliga utgifterna anmäldes den 24 maj och den 17 juni 2010, och nödbudgeten lades fram inför parlamentet den 22 juni 2010. Efter det att den nya koalitionsregeringen bildats efter valet anmälde de brittiska myndigheterna den 17 maj 2010 inrättandet av ett nytt budgetkontor ( Office for Budget Responsibility – OBR ) som ska ge oberoende prognoser för de offentliga finanserna och ekonomin till stöd för finanspolitiska beslut. Kanslern har meddelat att han har för avsikt att använda prognoserna vid utvecklingen av regeringens politiska beslut. OBR kommer också att bedöma förutsättningarna för att man ska kunna uppfylla det finanspolitiska mandat som kanslern fastställer. Den 24 maj 2010 anmälde regeringen nya utgiftsminskningar med omedelbar verkan, främst i form av budgetminskningar för flera statliga organ och en frysning av rekryteringen av tjänstemän. Dessa nedskärningar av de diskretionära utgifterna bör minska underskottet med 0,4 % av BNP under det innevarande budgetåret 2010/11, medan 2011/12 ska kompensera för att ökningen av de sociala avgifterna, som planerats av den förra regeringen, inte genomförs. Den 17 juni meddelade regeringen dessutom att den, som en del av översynen av den förra regeringens utgiftsbeslut sedan januari 2010, strök ett antal projekt till en kostnad av 0,1 % av BNP och sköt upp andra projekt, främst inom försvar och transport, som skulle ha kostat 0,6 % av BNP under projektens löptid. Enligt de finanspolitiska uppgifter som offentliggjordes den 18 juni 2010, och som överensstämde med de uppgifter som Förenade kungarikets statistikbyrå offentliggjort den 21 maj 2010, skulle den offentliga sektorns underskott för 2009/10 uppgå till 11,3 % av BNP. Detta är visserligen cirka 1¾ % av BNP mindre än vad som förutsagts i höstprognosen 2009, och nästan 1 % mindre än beräknat i vårprognosen 2010 Uppgifterna offentliggjordes efter det att statistiken för den offentliga sektorns finanser den 22 april 2010. De senaste uppskattningarna av underskottet för 2009/10 grundas därför på uppgifter som ännu inte validerats av Eurostat. , men underskottet hör ändå till de högsta i EU. BNP, som var bättre än väntat, till följd av att den ekonomiska nedgången hade mindre inverkan på skatteintäkterna än väntat, bör i sin tur leda till ett lägre underskott 2010/11. [5] Uppgifterna offentliggjordes efter det att statistiken för den offentliga sektorns finanser den 22 april 2010. De senaste uppskattningarna av underskottet för 2009/10 grundas därför på uppgifter som ännu inte validerats av Eurostat. Den 22 juni 2010 lade den nya regeringen fram en "nödbudget". Där anmäldes omfattande extra åtgärder för finanspolitisk konsolidering. OBR beräknar att de nya åtgärderna kommer att minska den offentliga sektorns underskott med ytterligare 0,5 % av BNP under innevarande budgetår 2010/11, 1,0 % av BNP under 2011/12, 1½ % av BNP under 2012/13 och 2¼ % av BNP till 2014/15. Med beaktande av de åtgärder som redan anmälts i budgeten i mars 2010 eller tidigare, som uppskattas till sammanlagt 4,0 % av BNP till 2014/15, och de nya åtgärderna som anmäldes i budgeten i juni 2+010, förutser OBR en minskning av underskottet från 11,3 % av BNP 2009/10 till 10¼ % 2010/11 och 7¾ % 2011/12. Till 2014/15, den tidsfrist som fastställdes för Förenade kungariket i rådets rekommendationer i december 2009, beräknar OBR att underskottet kommer att uppnå 2¼ % av BNP, jämfört med 4¼ % av BNP med den politik som anmälts i budgeten före valet, i mars 2010. OBR anser att sannolikheten för att detta mål uppnås är större än 50 %. Den offentliga sektorns skuldkvot förutses trovärdigt av OBR att nå en topp på cirka 85 % av BNP 2012/13, innan den sjunker till nästan 80 % av BNP 2015/16. De nya åtgärder som anmäldes i budgeten i juni 2010 kommer att bidra till en förbättring av det uppskattade strukturella budgetsaldot, som uppskattats på nytt med den överenskomna metoden, med ¾ % av BNP 2010/11 och med ett årligt genomsnitt på cirka 1½ % av BNP mellan 2010/11 och 2014/15. Det är aningen lägre än vad rådet rekommenderade i december 2009 (1¾ % av BNP), men ändå adekvat med tanke på att insatsen görs utifrån ett budgetunderkott som är betydligt lägre än väntat för 2009/10 (11,3 % av BNP i stället för 13,0 % som förutsagts i höstprognosen 2009). Det är därför förenligt med en minskning av det nominella underskottet till ett värde som klart ligger under referensvärdet till 2014/15. Ungefär tre fjärdedelar av de finanspolitiska åtstramningarna planeras i form av en minskning av de diskretionära utgifterna, bland annat genom nedskärningar av ministeriernas budgetar (med undantag för budgeten för hälsovård och för bistånd till utvecklingsländer) på i genomsnitt 25 % i reala termer över en fyraårsperiod, en tvåårig frysning av den offentliga sektorns löner och en minskning av sociala förmåner. En utgiftsplan som anmälts till den 20 oktober 2010 kommer att innehålla de enskilda ministeriernas utgiftsgränser för det nuvarande parlamentets hela mandatperiod. Ytterligare inkomster kommer främst att komma från ökningen av den allmänna mervärdesskatten från och med den 1 januari 2011, från 17½ % till 20 %, vilket kommer att öka de offentliga intäkterna med 0,2 % av BNP under 2010/11 och med cirka 0,8 % av BNP per år därefter. En ny bankavgift som ska införas från januari 2011 kommer att öka skatteintäkterna med 0,2 % av BNP 2011/12. Å andra sidan kommer intäkterna att minskas med sammanlagt 0,4 % av BNP från och med 2011/12 till följd av en relativt kraftig ökning av grundavdragen för inkomstskatt och minskningar av arbetsgivarnas sociala avgifter. regeringen anmälde också minskningar av den generella bolagsskatten och skatten på småföretag, vilket väntas minska inkomsterna från skatt på företagsvinst med 0,2 % av BNP från 2012/13. Jämfört både med konvergensprogrammet från januari 2010 och 2010 års budget från mars 2010 är de makroekonomiska prognosernas i nödbudgeten från juni 2010 (som togs fram självständigt av det nya budgetkontoret OBR) betydligt mer förenliga med kommissionens vårprognos 2010 för 2010/11 och 2011/12, och med aktuella konsensusuppskattningar för perioden 2012–2014. BNP-ökningen kan emellertid bli mindre än väntat i budgeten, bland annat möjligtvis till följd av att extraåtgärderna får kraftigare inverkan på efterfrågan och på att den externa omgivningen är svagare. Detta skulle i sin tur påverka de offentliga finanserna. Utöver de makroekonomiska riskerna kommer det att bli svårt att genomföra de planerade nedskärningarna, men om de inte genomförs kommer detta att minska sannolikheten för att rådets rekommendationer kan följas utan kompensationsåtgärder. På det hela taget, och även om det finns stora risker, verkar Förenade kungariket i dag att vara på god väg mot ett underskott under 3 % av BNP inom den rekommenderade tidsfristen, med det planerade underskottet på 2¼ % av BNP 2014/15 som buffert mot eventuella avvikelser. I 2010 års junibudget anmälde de brittiska myndigheterna dessutom ett nytt finanspolitiskt "mandat": Att uppnå konjunkturrensat löpande saldo (dvs. utan kapitalutgifterna) till slutet av den rullande femåriga prognosperioden. Detta kompletteras av ett mål som förutsätter en minskning av nettoskulden som procentandel av BNP till 2015/16. Med klart fastställda slutpunkter och mindre utrymme för manipulation är det nya mandatet en klar förbättring av den tidigare gyllene regeln. Definitionerna av de finanspolitiska målen är inte direkt jämförbara, eftersom underskottsmålet inte uttryckligen tar hänsyn till kapitalutgifter och skuldmålet avser nettoskulden och inte bruttoskulden, men det nya mandatets inriktning bör bidra avsevärt till större överensstämmelse med EU-ramarna. 4. SLUTSATSER Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Förenade kungariket ha vidtagit åtgärder som innebär tillfredsställande framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet, inom de tidsfrister som rådet angett. I synnerhet de åtgärder som anmäldes i nödbudgeten i juni 2010 kommer att öka den finanspolitiska konsolideringen ytterligare under 2010/11 och kraftigt driva på minskningen av underskottet på medellång sikt. Till följd av de åtgärder som anmäldes i budgeten i juni 2010 räknar OBR med att underskottet 2014/15 (den tidsfrist som Förenade kungariket fick i rådets rekommendationer i december 2009) kommer att ha sjunkit till 2¼ % av BNP. BNP-tillväxten i prognoserna är betydligt mer i linje med kommissionens prognoser än tidigare. Den planerade konsolideringstakten drivs på genom minskade diskretionära utgifter. När utgiftsplanen offentliggörs den 20 oktober 2010 och i detalj redogör för ministeriernas utgiftsbegränsningar för att underbygga de allmänna utgiftsmålen för det nuvarande parlamentets hela mandatperiod, kommer detta att vara ytterligare ett viktigt steg på väg i myndigheternas försök att återställa hållbara offentliga finanser i Förenade kungariket. Det kommer att bli svårt att genomföra de planerade nedskärningarna, men om de inte genomförs kommer detta att minska sannolikheten för att rådets rekommendationer kan följas utan kompensationsåtgärder. Det nya budgetkontoret OBR och det nya finanspolitiska mandat som Förenade kungarikets myndigheter har lagt fram bör emellertid bidra till ett bättre finanspolitiskt klimat och minska riskerna med anpassningen. Definitionerna av de finanspolitiska målen är inte direkt jämförbara, eftersom underskottsmålet inte uttryckligen tar hänsyn till kapitalutgifter och skuldmålet avser nettoskulden och inte bruttoskulden, men det nya mandatets inriktning bör bidra avsevärt till större överensstämmelse med EU-ramarna. På det hela taget kan man säga att även om det finns risker så verkar Förenade kungariket i dag vara på god väg för att uppnå ett underskott under 3 % av BNP inom den rekommenderade tidsfristen. Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen inte att det för närvarande krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Förenade kungarikets alltför stora underskott. Kommissionen kommer att fortsätta att i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten noga övervaka hur de offentliga finanserna utvecklas i Förenade kungariket. Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar | |2008/09|2009/10|2010/11|2011/12|2012/13|2013/14|2014/15|2015/16| Real BNP (förändring i %)|Budgeten juni 2010|-1,4|-3,7|1,8|2,4|2,9|2,8|2,7|2,7| |KOM våren 2010|-1,4|-3,7|1,7|2,2|-|-|-|-| |Jan 2010 KP|-1,3|-3,5|2,0|3,3|3,3|3,3|3,3|-| Produktionsgap 1 (i % av potentiell BNP)|Budgeten juni 2010|-1,0|-4,1|-3,7|-3,5|-2,8|-2,3|-1,6|-0,9| |KOM våren 2010|0,3|-4,0|-3,7|-2,8|-|-|-|-| |Jan 2010 KP|0,0|-4,6|-4,4|-2,8|-1,5|-0,4|0,5|-| Saldot för de offentliga finanserna 2 (i % av BNP)|Budgeten juni 2010|-6,8|-11,3|-10,2|-7,7|-5,7|-3,7|-2,3|-1,3| |KOM våren 2010|-6,8|-12,2|-11,5|-9,4|-|-|-|-| |Jan 2010 KP|-6,9|-12,7|-12,1|-9,2|-7,4|-5,6|-4,7|-| Primärt saldo (i % av BNP)|Budgeten juni 2010|-4,7|-9,1|-7,3|-4,7|-2,5|-0,3|1,2|2,2| |KOM våren 2010|-4,7|-10,0|-8,6|-6,4|-|-|-|-| |Jan 2010 KP|-4,7|-10,5|-9,1|-5,7|-3,7|-1,8|-0,9|-| Konjunkturrensat saldo 1 (i % av BNP)|Budgeten juni 2010|-6,4|-9,6|-8,6|-6,2|-4,5|-2,7|-1,6|-0,9| |KOM våren 2010|-6,9|-10,5|-10,0|-8,2|-|-|-|-| |Jan 2010 KP|-6,9|-10,8|-10,3|-8,0|-6,8|-5,5|-4,9|-| Strukturellt saldo 3 (i % av BNP)|Budgeten juni 2010|-5,7|-9,3|-8,6|-6,2|-4,5|-2,7|-1,6|-0,9| |KOM våren 2010|-6,2|-10,2|10,0|-8,2|-|-|-|-| |Jan 2010 KP|-6,2|-10,5|-10,3|-8,0|-6,8|-5,5|-4,9|-| Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)|Budgeten juni 2010|55,8|71,2|78,9|83,6|85,5|84,9|83,1|80,4| |KOM våren 2010|55,8|71,4|80,9|87,9|-|-|-|-| |Jan 2010 KP|55,5|72,9|82,1|88,0|90,9|91,6|91,2|-| Anmärkningar :| | | 1 Programmens/budgetens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa,| 2 Underskottet i de offentliga finanserna (justerat för intäkter från UMTS-licenser i enlighet med Eurostats beslut), Detta ökar underskottssiffran med 0,1 procentandelar jämfört med de siffror som offentliggjorts i de officiella budgetdokumenten,| 3 Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder,| Källa :| Budgeten juni 2010, kommissionens vårprognos 2010 (KOM) och Konvergensprogrammet för Förenade kungariket, januari 2010 (KP), kommissionens beräkningar, | [1] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Förenade kungariket finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [2] Det brittiska budgetåret löper från och med april till och med mars. [3] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. [4] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 10 november 2009 och finns tillgängligt på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . [5] Uppgifterna offentliggjordes efter det att statistiken för den offentliga sektorns finanser den 22 april 2010. De senaste uppskattningarna av underskottet för 2009/10 grundas därför på uppgifter som ännu inte validerats av Eurostat. ES (...PICT...)|COMISIÓN EUROPEA| Bruselas, 6.7.2010 SEC(2010) 880 final COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN AL CONSEJO Evaluación de las medidas adoptadas por el Reino Unido en respuesta a la Recomendación del Consejo de 2 de diciembre de 2009 para poner fin a la situación de déficit público excesivo 1. APLICACIÓN DEL PACTO DE ESTABILIDAD Y CRECIMIENTO EN LA SITUACIÓN DE CRISIS ACTUAL La gran mayoría de los países de la UE están confrontados actualmente a un déficit de las administraciones públicas superior al valor de referencia del 3 % del PIB establecido en el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (TFUE). El aumento, a menudo considerable, del déficit y de la deuda debe situarse en el contexto de la crisis financiera mundial sin precedentes y de la recesión económica que se iniciaron en 2008-2009. Pueden distinguirse aquí varios factores. En primer lugar, la recesión económica provocó una disminución de los ingresos fiscales y un aumento de los gastos en prestaciones sociales (por ejemplo, en subsidios de desempleo). En segundo lugar, reconociendo que las políticas presupuestarias tienen un importante papel que desempeñar en la excepcional situación económica actual, la Comisión preconizó la aplicación de medidas de estímulo presupuestario en su Plan Europeo de Recuperación Económica (PERE) de noviembre de 2008, aprobado por el Consejo Europeo en diciembre. El Plan disponía que el estímulo fuera diferente en cada Estado miembro para poder reflejar las diversas situaciones nacionales en materia de sostenibilidad de la hacienda pública y de competitividad. Y, en tercer y último lugar, algunas de las medidas que adoptaron varios países para estabilizar el sector financiero han tenido un impacto en el nivel de endeudamiento o han planteado un riesgo de aumento del déficit y de la deuda en el futuro, aunque una parte de los costes del apoyo estatal pueda recuperarse posteriormente. En octubre de 2009, aprovechando los primeros signos de recuperación, el Consejo Europeo aprobó una estrategia presupuestaria de salida de la crisis basada en los principios siguientes: i) la estrategia deberá coordinarse entre los distintos países de cara a una aplicación coherente del Pacto de Estabilidad y Crecimiento (PEC); ii) será preciso que el estímulo presupuestario se retire en el momento oportuno; a condición de que las previsiones de la Comisión sigan indicando que la recuperación se intensifica y se hace autosostenida, el saneamiento presupuestario en todos los Estados miembros de la UE deberá iniciarse a más tardar en 2011; a tal fin, deberán tenerse en cuenta las particularidades de cada situación nacional, siendo necesario antes de ese momento el saneamiento previo de algunos países; iii) a la vista de los retos existentes, la evolución que se proyecte para el saneamiento presupuestario habrá de ser ambiciosa, y en la mayoría de los Estados miembros deberá avanzar en términos estructurales a un ritmo bastante superior al 0,5 % del PIB anual establecido como referencia; y iv) la estrategia de salida de la crisis deberá complementarse con medidas de acompañamiento que permitan reforzar los marcos presupuestarios nacionales en apoyo de la credibilidad de las estrategias de saneamiento, así como impulsar la sostenibilidad presupuestaria a largo plazo, tal y como destaca el PEC. Además, deberán intensificarse los esfuerzos de reforma estructural para incrementar la productividad y respaldar la inversión a largo plazo. Estos principios de saneamiento presupuestario se han integrado en las recomendaciones formuladas en el contexto de los procedimientos de déficit excesivo, así como en la última ronda consagrada a la evaluación anual de los programas de estabilidad y convergencia. Los plazos fijados para las medidas correctoras y los esfuerzos estructurales que son necesarios se han diferenciado en función de los Estados miembros, teniendo en cuenta las circunstancias específicas de cada país. Las medidas de estímulo adoptadas en el contexto del PERE, unidas a las medidas tomadas para estabilizar el sector financiero, han evitado el hundimiento de la economía y han sentado las bases de la recuperación. Las previsiones adelantadas por los servicios de la Comisión en la primavera de 2010 confirman las perspectivas de una recuperación gradual, acorde con la retirada de los estímulos presupuestarios. Los indicadores apuntan a una recuperación autosostenida iniciada a finales de 2010 y continuada a lo largo de 2011. No obstante, siguen existiendo todavía riesgos importantes asociados a la situación de los mercados financieros y a la posible interacción negativa entre la evolución de la deuda soberana y el sector bancario. La evaluación a la que se someten a continuación las medidas adoptadas por el Reino Unido en respuesta a las recomendaciones de 2 de diciembre de 2009 se sitúa en el contexto que acaba de esbozarse. 2. PROCEDIMIENTO DE DÉFICIT EXCESIVO Y RECOMENDACIONES MÁS RECIENTES En virtud del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión debe iniciar el procedimiento de déficit excesivo (PDE) cuando el déficit de un Estado miembro rebase el valor de referencia del 3 % del PIB. Las modificaciones introducidas en ese Pacto en 2005 estaban encaminadas a garantizar que las condiciones económicas y presupuestarias se tomasen plenamente en consideración en todas las etapas del PDE. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona un marco que, teniendo en cuenta la situación económica, apoya las políticas gubernamentales para una vuelta rápida a situaciones presupuestarias saneadas y garantiza así la sostenibilidad a largo plazo de la hacienda pública. El 8 de julio de 2008, el Consejo adoptó en aplicación del artículo 104, apartado 6, del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea (Tratado CE) una Decisión por la que declaraba la existencia de un déficit excesivo en el Reino Unido. La Recomendación más reciente que ha adoptado el Consejo en virtud del artículo 126, apartado 7, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea está fechada el 2 de diciembre de 2009 Los documentos referentes al PDE aplicado al Reino Unido pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. .[1] Los documentos referentes al PDE aplicado al Reino Unido pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. El Consejo recomendó al Reino Unido que pusiera fin a su situación de déficit excesivo antes de que finalizase el ejercicio presupuestario 2014/2015 Los ejercicios presupuestarios del Reino Unido van de abril a marzo. . De conformidad con esa Recomendación, las autoridades del Reino Unido tienen que lograr situar el déficit de las administraciones públicas por debajo del 3 % del PIB de forma creíble y sostenible, adoptando para ello las medidas que sean necesarias a medio plazo. A tal fin, dichas autoridades deben: a) aplicar en 2009/2010 las medidas previstas en el presupuesto de 2009, evitando otras medidas que contribuyan al deterioro de la hacienda pública, e iniciar el saneamiento en 2010/2011 para situar el déficit por debajo del valor de referencia de aquí a 2014/2015; b) garantizar para ello un esfuerzo presupuestario anual medio equivalente al 1,75 % del PIB entre 2010/2011 y 2014/2015, lo que deberá también contribuir a situar el ratio de deuda bruta de las administraciones públicas en una senda decreciente que lo vaya acercando al valor de referencia a un ritmo satisfactorio gracias al restablecimiento de un nivel adecuado de superávit primario; c) especificar con más precisión las medidas complementarias necesarias para lograr de aquí a 2014/2015 la corrección del déficit excesivo, si las condiciones del ciclo así lo permiten, y acelerar la reducción del déficit si las condiciones económicas y presupuestarias resultan mejores de lo que hoy se espera.[2] Los ejercicios presupuestarios del Reino Unido van de abril a marzo. Además, de acuerdo con la Recomendación, las autoridades del Reino Unido han de aprovechar cualquier oportunidad que se presente al margen del esfuerzo de ajuste presupuestario –derivada, por ejemplo, de unas mejores condiciones económicas– para acelerar la reducción del ratio de deuda bruta y acercarlo al valor de referencia. El Reino Unido debe garantizar que su marco presupuestario revisado limite los riesgos que afectan al ajuste y que, una vez corregido el déficit excesivo, apoye un saneamiento presupuestario sostenido. El Consejo estableció como fecha límite el 2 de junio de 2010 para que el Gobierno del Reino Unido aplicara las medidas previstas en el presupuesto de 2009 y definiera con cierto detalle la estrategia de saneamiento que será necesaria para avanzar en la corrección del déficit excesivo. La evaluación de la eficacia de las medidas adoptadas tendrá en cuenta la evolución económica que se haya registrado en comparación con las perspectivas económicas que figuraban en las previsiones adelantadas por los servicios de la Comisión en el otoño de 2009. De conformidad con el Reglamento (CE) nº 1467/97 DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. y con el Código de Conducta revisado «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», dictamen aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, disponible en http://ec.europa.eu/eco n omy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . : , debe considerarse que un Estado miembro ha tomado medidas eficaces si ha actuado para ajustarse a las recomendaciones que se le hayan dirigido en virtud del artículo 126, apartado 7, del TFUE. El Código de Conducta establece que la evaluación de la eficacia de las medidas adoptadas por un Estado miembro debe considerar especialmente si éste ha logrado, como le recomendó inicialmente el Consejo, la mejora anual de su saldo presupuestario ajustado en función del ciclo, excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal. Si el ajuste observado es inferior al recomendado, ha de hacerse un análisis detenido de las razones de esa circunstancia. En caso de un ajuste plurianual, el Código de Conducta especifica que la evaluación debe centrarse de forma especial en las medidas tomadas para garantizar un ajuste presupuestario adecuado en el año siguiente al de la detección del déficit excesivo.[3][4] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», dictamen aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, disponible en http://ec.europa.eu/eco n omy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . : Inmediatamente después de las elecciones generales de 6 de mayo de 2010, el nuevo gobierno anunció la intención de presentar un presupuesto de urgencia y éste se adoptó ya el 22 de junio. La presente evaluación toma también en consideración ese presupuesto. 3. EVALUACIÓN DE LAS MEDIDAS ADOPTADAS Las últimas previsiones macroeconómicas de los servicios de la Comisión, que se publicaron el 5 de mayo de 2010, son, en términos generales, similares a las perspectivas económicas apuntadas en el otoño de 2009, base de las recomendaciones formuladas por el Consejo en diciembre de ese año. En el ejercicio presupuestario 2009/2010, la producción del Reino Unido se contrajo medio punto más de lo previsto en el otoño de 2009, debido en parte al negativo impacto de las malas condiciones meteorológicas registradas en el primer trimestre de 2010. Por el contrario, para 2010/2011, las previsiones de la primavera de 2010 apuntan a un fuerte crecimiento de la producción. Se espera que el crecimiento real de ésta en 2010/2011 alcance un 1,75 % (es decir, un incremento de medio punto porcentual comparado con las previsiones del otoño), lo que viene a reflejar principalmente las perspectivas de un positivo crecimiento del gasto en consumo de los hogares. Debe tenerse en cuenta, asimismo, que, pese a considerarse que la inflación tiene un efecto prácticamente neutro en la hacienda pública del Reino Unido, la revisión al alza de la inflación prevista para los precios al consumo contribuyó también a aumentar las previsiones de crecimiento del PIB nominal en 2010/2011 (0,75 punto porcentual). Las previsiones de la primavera de 2010 vinieron a confirmar las del otoño de 2009, es decir, una expansión de un 2,25 % de la actividad real en 2011/2012. Las previsiones de la primavera de 2010 anunciaron que la reducción del déficit público pasaría del 12,25 % del PIB estimado para 2009/2010 a un 11,50 % en 2010/2011. La reducción del déficit público en 2010/2011 vendría impulsada por una serie de medidas discrecionales equivalentes a alrededor del 1 % del PIB. En particular, se estimó que la subida del tipo normal del IVA a partir de enero de 2010 hasta su nivel anterior a las medidas de estímulo presupuestario aumentaría los ingresos de 2010/2011 en un 0,6 % del PIB, en tanto que una reducción de la inversión en activos fijos igual al 0,2 % del PIB compensaría la anticipación a 2008/2009 y 2009/2010 de la inversión pública proyectada para 2010/2011 a fin de prestar apoyo a la economía durante la recesión. Las previsiones de la primavera de 2010 tuvieron en cuenta también el ahorro del 0,3 % del PIB resultante en 2010/2011 de las medidas de eficiencia del gasto, ahorro que había sido anunciado ya en abril de 2009 y que se relaciona primordialmente con los gastos sanitarios. Se estimó, por otra parte, que el déficit presupuestario estructural de 2010/2011 se reduciría únicamente un 0,25 % del PIB desde 2009/2010, reflejando, entre otros factores, la baja elasticidad de los ingresos resultante de la escasa actividad continuada en los mercados financiero e inmobiliario, que hasta ahora habían sido fuente de suculentos ingresos. El 17 de mayo de 2010, después ya de la publicación de las previsiones de primavera, se lanzó una nueva iniciativa destinada al establecimiento de previsiones independientes en el Reino Unido: además de publicar el 21 de mayo una estimación revisada, notablemente a la baja, del déficit público para 2009/2010, el Gobierno del Reino Unido anunció el 24 de mayo y el 17 de junio nuevas medidas de reducción del gasto público y presentó al Parlamento el 22 de junio un presupuesto de urgencia. Tras la formación de una nueva coalición de gobierno como resultado de las elecciones generales, las autoridades del Reino Unido anunciaron el 17 de mayo de 2010 la creación de una nueva Office for Budget Responsibility (OBR) u oficina de responsabilidad presupuestaria, que facilitará previsiones independientes en materia de economía y hacienda pública en apoyo de las decisiones de política presupuestaria. El Chancellor (Ministro de Hacienda) ha declarado que utilizará esas previsiones para dar forma a las decisiones de la política del gobierno. La OBR se encargará también de evaluar las posibilidades de cumplir el mandato de política presupuestaria determinado por el Chancellor . El 24 de mayo de 2010, el gobierno anunció con efectos inmediatos una nueva serie de recortes en los gastos consistentes principalmente en la reducción de los presupuestos de varios departmentos ministeriales y en la congelación de la contratación de funcionarios públicos. Estos recortes en los gastos discrecionales reducirían el déficit un 0,4 % del PIB en el ejercicio presupuestario corriente (2010/2011), mientras que en 2011/2012 compensaría la inaplicación del aumento de los tipos de las cotizaciones a la seguridad social previsto por el anterior gobierno. Semanas más tarde, el 17 de junio, el gobierno anunció –como parte de una revisión de las decisiones de gastos tomadas por el anterior gobierno desde el 1 de enero de 2010– la cancelación de una serie de proyectos por un importe igual al 0,1 % del PIB y la suspensión de otros proyectos, relacionados principalmente con la defensa y el transporte, cuyo coste habría representado el 0,6 % del PIB durante su tiempo de vida. Según los datos publicados el 18 de junio de 2010 con relación a la hacienda pública (datos coincidentes con los publicados por la oficina estadística del Reino Unido el 21 de mayo del mismo año), el déficit público en 2009/2010 se elevaría al 11,3 % del PIB. Aunque esta cifra represente 1,75 puntos porcentuales menos que la apuntada en las previsiones del otoño de 2009 y se sitúe casi 1 punto porcentual por debajo de lo estimado en las previsiones de la primavera de 2010 Los datos se anunciaron tras la publicación el 22 de abril de 2010 de las estadísticas relativas a la hacienda pública. Por lo tanto, la estimación más reciente del déficit de 2009/2010 se basa en datos que no han sido validados todavía por Eurostat. , el déficit sigue figurando entre los más altos de la UE. No obstante, esta cifra de déficit inferior a lo esperado, que se debió al hecho de que la contracción económica tuvo en los ingresos fiscales un impacto menos negativo de lo previsto, debería conducir a un déficit menor en 2010/2011.[5] Los datos se anunciaron tras la publicación el 22 de abril de 2010 de las estadísticas relativas a la hacienda pública. Por lo tanto, la estimación más reciente del déficit de 2009/2010 se basa en datos que no han sido validados todavía por Eurostat. El 22 de junio de 2010, el nuevo gobierno presentó un «presupuesto de urgencia» con importantes medidas complementarias para el saneamiento presupuestario. Según estimaciones de la OBR, las nuevas medidas reducirán el déficit público un 0,5 % del PIB suplementario en el ejercicio presupuestario corriente (2010/2011), un 1,0 % del PIB en 2011/2012, un 1.5 % del PIB en 2012/2013 y un 2,25 % del PIB antes de que finalice el ejercicio 2014/2015. Teniendo en cuenta las medidas ya anunciadas en el presupuesto de marzo de 2010 (o incluso antes), cuyo coste estimado total ascenderá al 4,0 % del PIB de aquí a 2014/2015, así como las nuevas medidas anunciadas en el presupuesto de junio de 2010, la OBR prevé una reducción del déficit que lo haga pasar del 11,3 % del PIB de 2009/2010 a un 10,25 % en 2010/2011 y a un 7,75 % en 2011/2012. La OBR calcula que, antes de que finalice el ejercicio 2014/2015 –que es el plazo fijado para el Reino Unido en la Recomendación del Consejo de diciembre de 2009–, el déficit alcance el 2,25 % del PIB, frente al 4,25 % que se preveía atendiendo a las medidas anunciadas en el presupuesto de marzo de 2010, antes, pues, de la celebración de las elecciones. La OBR considera que el índice de probabilidades de que se alcance este objetivo supera el 50 %. Según sus previsiones, el ratio de deuda pública alcanzará en 2012/2013 su nivel más elevado –alrededor del 85 % del PIB–, para descender después a casi el 80 % en 2015/2016. Las nuevas medidas anunciadas en el presupuesto de junio de 2010 contribuirán a una mejora gradual del saldo presupuestario estructural (recalculado con la metodología común): en 2010/2011, un 0,75 % del PIB y, entre 2010/2011 y 2014/2015, una media anual de aproximadamente un 1,5 % del PIB. Aunque estas cifras se sitúan ligeramente por debajo de lo recomendado por el Consejo en diciembre de 2009 (1,75 % del PIB), resultan, no obstante, aceptables habida cuenta de que el esfuerzo realizado parte de un déficit presupuestario en 2009/2010 notablemente inferior al previsto (un 11,3 % del PIB frente al 13,0 % adelantado en las previsiones del otoño de 2009) y son por tanto compatibles con el objetivo de que el déficit global se sitúe claramente por debajo del valor de referencia antes de que finalice 2014/2015. Se prevé que alrededor de tres cuartas partes de la nueva contención presupuestaria puedan lograrse con una reducción de los gastos discrecionales, lo que incluye: un recorte de los presupuestos ministeriales (excluidos los de sanidad y los de ayuda exterior) de un 25 %, como media, en términos reales a lo largo de un período de cuatro años; una congelación salarial de dos años en el sector público; y una reducción de las prestaciones sociales. Está anunciado para el 20 de octubre de 2010 un ejercicio de revisión que fijará los límites de gastos de cada ministerio para toda la legislatura actual. Los ingresos adicionales vendrán principalmente de un aumento del tipo de IVA principal a partir de enero de 2011, que pasará del 17,5 % al 20 %, incrementando así los ingresos públicos un 0,2 % del PIB en 2010/2011 y alrededor de un 0,8 % del PIB anual a partir de entonces. Asimismo, la imposición a los bancos de una nueva tasa desde enero de 2011 permitirá elevar los ingresos fiscales un 0,1 % del PIB en 2011/2012. En sentido contrario, el aumento relativamente importante de las desgravaciones aplicadas al impuesto sobre la renta de las personas físicas y las reducciones aplicadas a las contribuciones de los empresarios a la seguridad social vendrán a disminuir los ingresos un 0,4 % del PIB a partir de 2011/2012. El gobierno ha anunciado también reducciones del tipo principal del impuesto de sociedades y del tipo impositivo aplicado a las pequeñas empresas, lo que, según las previsiones, reducirá a partir de 2012/2013 un 0,2% del PIB los ingresos procedentes de los impuestos aplicados a los beneficios empresariales. Comparadas con el programa de convergencia de enero de 2010 y con el presupuesto 2010 presentado en marzo de ese año, las previsiones macroeconómicas contenidas en el presupuesto de urgencia de junio de 2010, elaboradas y presentadas independientemente por la nueva Office for Budget Responsibility , se ajustan considerablemente más a las previsiones adelantadas por los servicios de la Comisión en la primavera de 2010 para los ejercicios 2010/2011 y 2011/2012, así como a las estimaciones que se han consensuado actualmente para el período comprendido entre 2012 y 2014. No obstante, el crecimiento de la producción puede ser inferior al previsto en el presupuesto como resultado, posiblemente, de un mayor impacto de las medidas complementarias en la demanda y de un entorno exterior más débil, con posibles efectos secundarios en la hacienda pública. Pero, además de los riesgos macroeconómicos, ha de tenerse en cuenta que, debido a su propia amplitud, los recortes previstos en los gastos serán difíciles de aplicar y que su no consecución reducirá las posibilidades de dar cumplimiento a la Recomendación del Consejo en ausencia de las medidas compensatorias oportunas. Globalmente, en todo caso, aunque los riesgos sigan siendo importantes, parece en esta fase que el Reino Unido se encuentra en la senda adecuada para alcanzar un déficit inferior al 3 % del PIB en el plazo recomendado por el Consejo y que el déficit previsto para 2014/2015 –un 2,25 % del PIB– servirá de contención frente a otros posibles desajustes. Debe señalarse, por último, que en el presupuesto de junio de 2010 las autoridades del Reino Unido anunciaron también un nuevo «mandato» presupuestario: alcanzar un saldo presupuestario corriente (es decir, sin gastos de capital) ajustado en función del ciclo antes de que finalice el período de previsiones –en fases– de cinco años. Esto se complementa con un objetivo que exige reducir la deuda neta como porcentaje del PIB antes de que finalice 2015/2016. El nuevo mandato, que tiene un punto final claramente identificable y que deja menos margen para la manipulación, constituye una indiscutible mejora respecto de la «regla de oro» anterior. Aunque las definiciones de los objetivos presupuestarios no sean directamente comparables dado que el objetivo de déficit no tiene en cuenta expresamente los gastos de capital y que el objetivo de deuda se refiere a la deuda neta –más que a la bruta–, el enfoque adoptado en el nuevo mandato deberá contribuir a alcanzar una mayor coherencia con el marco de la Unión Europea. 4. CONCLUSIONES De la información disponible se desprende que el Reino Unido ha tomado medidas que permiten avanzar adecuadamente para corregir el déficit excesivo dentro del plazo establecido por el Consejo. Concretamente, las medidas anunciadas en el presupuesto de urgencia de junio de 2010 ampliarán el saneamiento presupuestario en 2010/2011 y reforzarán también significativamente el ritmo de reducción del déficit previsto a medio plazo. Como resultado de las medidas anunciadas en el presupuesto de junio de 2010, la nueva Office of Budget Responsibility (OBR) ha previsto que el déficit del ejercicio 2014/2015 –que es el límite temporal fijado para el Reino Unido en la Recomendación del Consejo de diciembre de 2009– descenderá al 2,25 % del PIB. El crecimiento de la producción previsto por la OBR se ajusta a las previsiones de los servicios de la Comisión considerablemente más que antes. El ritmo de saneamiento que se prevé viene impulsado por un descenso de los gastos discrecionales. La publicación de la revisión de gastos que se proyecta hacer el 20 de octubre de 2010 –fijando para cada ministerio unos límites de gastos detallados que apoyen los objetivos generales de gastos de toda la legislatura– constituirá otro importante paso en los esfuerzos que están realizando las autoridades nacionales a fin de restablecer una hacienda pública sostenible en el Reino Unido. Debido a su amplitud, los recortes previstos en los gastos serán difíciles de aplicar y, en caso de no llegar a realizarse, reducirán las posibilidades de dar cumplimiento a la Recomendación del Consejo si no se adoptan las medidas compensatorias oportunas. No obstante, la OBR y el nuevo mandato presupuestario anunciado por las autoridades del Reino Unido deberán contribuir a mejorar el marco presupuestario y a limitar los riesgos que puedan afectar al proceso de ajustes. Aunque las definiciones de los objetivos presupuestarios no sean directamente comparables dado que el objetivo de déficit no tiene en cuenta expresamente los gastos de capital y que el objetivo de deuda se refiere a la deuda neta –más que a la bruta–, el enfoque adoptado en el nuevo mandato deberá contribuir a alcanzar una mayor coherencia con el marco de la Unión Europea. Globalmente, aunque los riesgos sigan siendo importantes, parece en esta fase que el Reino Unido se encuentra en la senda adecuada para alcanzar un déficit inferior al 3 % del PIB en el plazo recomendado por el Consejo. A la vista de la evaluación arriba expuesta, la Comisión no considera necesario hoy emprender nuevas medidas en el procedimiento de déficit excesivo del Reino Unido. La Comisión continuará supervisando de cerca la evolución presupuestaria del Estado miembro de conformidad con el Tratado y con el Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Comparación de las principales previsiones macroeconómicas y presupuestarias | |2008/09|2009/10|2010/11|2011/12|2012/13|2013/14|2014/15|2015/16| PIB real (% variación)|Presupuesto junio 2010 |-1,4|-3,7|1,8|2,4|2,9|2,8|2,7|2,7| |COM Primavera 2010|-1,4|-3,7|1,7|2,2|-|-|-|-| |PC Enero 2010|-1,3|-3,5|2,0|3,3|3,3|3,3|3,3|-| Brecha de producción 1 (% del PIB potencial)|Presupuesto junio 2010 |-1,0|-4,1|-3,7|-3,5|-2,8|-2,3|-1,6|-0,9| |COM Primavera 2010|0,3|-4,0|-3,7|-2,8|-|-|-|-| |PC Enero 2010|0,0|-4,6|-4,4|-2,8|-1,5|-0,4|0,5|-| Saldo presupuestario de las administraciones públicas 2 (% del PIB)|Presupuesto junio 2010 |-6,8|-11,3|-10,2|-7,7|-5,7|-3,7|-2,3|-1,3| |COM Primavera 2010|-6,8|-12,2|-11,5|-9,4|-|-|-|-| |PC Enero 2010|-6,9|-12,7|-12,1|-9,2|-7,4|-5,6|-4,7|-| Saldo primario (% del PIB)|Presupuesto junio 2010 |-4,7|-9,1|-7,3|-4,7|-2,5|-0,3|1,2|2,2| |COM Primavera 2010|-4,7|-10,0|-8,6|-6,4|-|-|-|-| |PC Enero 2010|-4,7|-10,5|-9,1|-5,7|-3,7|-1,8|-0,9|-| Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo 1 (% del PIB)|Presupuesto junio 2010 |-6,4|-9,6|-8,6|-6,2|-4,5|-2,7|-1,6|-0,9| |COM Primavera 2010|-6,9|-10,5|-10,0|-8,2|-|-|-|-| |PC Enero 2010|-6,9|-10,8|-10,3|-8,0|-6,8|-5,5|-4,9|-| Saldo estructural 3 (% del PIB)|Presupuesto junio 2010 |-5,7|-9,3|-8,6|-6,2|-4,5|-2,7|-1,6|-0,9| |COM Primavera 2010|-6,2|-10,2|10,0|-8,2|-|-|-|-| |PC Enero 2010|-6,2|-10,5|-10,3|-8,0|-6,8|-5,5|-4,9|-| Deuda pública bruta (% del PIB)|Presupuesto junio 2010 |55,8|71,2|78,9|83,6|85,5|84,9|83,1|80,4| |COM Primavera 2010|55,8|71,4|80,9|87,9|-|-|-|-| |PC Enero 2010|55,5|72,9|82,1|88,0|90,9|91,6|91,2|-| Notas :| | | 1 Brechas de producción y saldos ajustados en función del ciclo según el programa/presupuesto, recalculados por los servicios de la Comisión sobre la base de la información contenida en el programa/presupuesto.| 2 Déficit público general ajustado en función de los ingresos procedentes de las licencias UMTS de conformidad con la decisión de Eurostat. Como regla general, esto aumenta la cifra del déficit un 0,1 punto porcentual en comparación con la cifra publicada en los documentos presupuestarios oficiales.| 3 Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal.| Fuente :| Presupuesto de junio de 2000; previsiones de los servicios de la Comisión (COM) de la primavera de 2010; Programa de convergencia (PC) del Reino Unido de enero de 2010, cálculos de los servicios de la Comisión.| [1] Los documentos referentes al PDE aplicado al Reino Unido pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. [2] Los ejercicios presupuestarios del Reino Unido van de abril a marzo. [3] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. [4] «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», dictamen aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, disponible en http://ec.europa.eu/eco n omy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . : [5] Los datos se anunciaron tras la publicación el 22 de abril de 2010 de las estadísticas relativas a la hacienda pública. Por lo tanto, la estimación más reciente del déficit de 2009/2010 se basa en datos que no han sido validados todavía por Eurostat. ET (...PICT...)|EUROOPA KOMISJON| Brüssel 6.7.2010 SEK(2010) 880 lõplik KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE Hinnang ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise meetmetele, mida Ühendkuningriik on võtnud vastuseks nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele 1. STABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHALDAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS Praegu ületab valdavas enamikus ELi liikmesriikides valitsemissektori eelarve puudujääk Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”) sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsu suurenemise põhjusi tuleb vaadelda aastate 2008–2009 finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele. Mitu riiki on võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada. Pidades silmas majanduse elavnemise esimesi märke, kiitis Euroopa Ülemkogu 2009. aasta oktoobris heaks kriisist väljumise strateegia, mis põhineb järgmistel põhimõtetel: i) strateegiat tuleks riikidevaheliselt koordineerida stabiilsuse ja kasvu pakti järjekindla rakendamise raames; ii) stimuleerivad fiskaalmeetmed tuleb õigeaegselt lõpetada. Eelarve konsolideerimine peab kõigis ELi liikmesriikides algama hiljemalt 2011. aastal, eeldusel et komisjoni prognoosid näitavad ka edaspidi, et majandus on jätkuvalt elavnemas ja selleks ei ole vaja võtta täiendavaid meetmeid. Arvesse tuleks võtta riikide eripära ning mitmes riigis tuleb eelarve konsolideerimine läbi viia juba enne nimetatud tähtaega; iii) pidades silmas probleeme, peaks eelarve konsolideerimise tempo olema kiire ning see peab enamikus liikmesriikidest selgelt ületama eelarveseisundi struktuurse paranemise sihttaset, mis on 0,5% SKPst aastas; iv) kriisist väljumise strateegiat toetavate poliitikameetmete hulka kuuluvad riikide tugevdatud eelarveraamistikud, mis suurendavad konsolideerimisstrateegiate ja eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse toetamiseks võetud meetmete usaldusväärsust, mida on ka rõhutatud stabiilsuse ja kasvu paktis. Lisaks tuleks tugevdada struktuurireformide alaseid jõupingutusi, et suurendada tootlikkust ja toetada pikaajaliste investeeringute tegemist. Kõnealuseid väljumisstrateegia põhimõtteid on järgitud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatavates soovitustes ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammide hiljutisel hindamisel. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaeg ja nõutavad struktuursed meetmed on eri liikmesriikide puhul erinevad ning nende määramisel on arvesse võetud riigispetsiifilisi asjaolusid. Euroopa majanduse elavdamise kava raames võetud stimuleerivad meetmed koos finantssektori stabiliseerimiseks võetud meetmetega on hoidnud ära majanduse kokkuvarisemise ja loonud aluse majanduse elavnemiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosis kinnitatakse, et majanduse järkjärgulise elavnemise väljavaade on kooskõlas stimuleerivate meetmete kohaldamise lõpetamisega. Näitajad osutavad, et majandus hakkab omal jõul elavnema 2010. aasta lõpus ja 2011. aastal. Märkimisväärsed riskid on endiselt seotud olukorraga finantsturgudel ja riikide võlgade võimaliku negatiivse mõjuga pangandussektorile. Järgnevas hinnangus, milles käsitletakse meetmeid, mida Ühendkuningriik on võtnud vastuseks 2. detsembri 2009. aasta soovitustele, võetakse arvesse eespool kirjeldatud tausta. 2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ja viimased soovitused Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Nõukogu võttis 8. juulil 2008. aastal vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 vastu otsuse selle kohta, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohane viimane nõukogu soovitus võeti vastu 2. detsembril 2009 Kõik Ühendkuningriigi ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . . [1] Kõik Ühendkuningriigi ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Nõukogu soovitas Ühendkuningriigil kõrvaldada praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi eelarveaastaks 2014/2015 Ühendkuningriigi eelarveaasta algab aprillis ja lõpeb märtsis. . Nõukogu soovituse kohaselt peaksid Ühendkuningriigi ametiasutused võtma meetmeid keskmise pikkusega perioodi eelarveraamistikus, et viia valitsemissektori eelarve puudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3 % SKPst. Sel eesmärgil peaksid Ühendkuningriigi ametiasutused: a) rakendama 2009/2010. eelarveaastal 2009. aasta eelarves kavandatud fiskaalmeetmeid, vältides edaspidi meetmeid, mis võiksid halvendada riigi rahanduse olukorda, ja alustama konsolideerimist 2010/2011. eelarveaastal, et vähendada puudujääki allapoole kontrollväärtust aastaks 2014/2015; b) tagama, et ajavahemikul 2010/2011–2014/2015 konsolideeritakse eelarvet igal aastal keskmiselt 1¾ % SKPst, tänu millele peaks ka valitsemissektori koguvõla suhe hakkama uuesti vähenema, ning rahuldava aja jooksul jõutakse kontrollväärtuseni ja taastatakse piisav esmane eelarveülejääk; c) täpsemalt kindlaks määrama täiendavad meetmed, mis tuleb võtta selleks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014/2015. eelarveaastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendada puudujäägi vähendamist juhul, kui majandus- ja eelarvetingimused osutuvad praegu eeldatust paremaks.[2] Ühendkuningriigi eelarveaasta algab aprillis ja lõpeb märtsis. Lisaks eelarve konsolideerimisele soovitati Ühendkuningriigi ametiasutustel kasutada valitsemissektori koguvõla vähendamise kiirendamiseks kontrollväärtuse suunas ka muid võimalusi, sealhulgas neid, mida pakuvad soodsamad majandustingimused. Ühendkuningriik peaks tagama, et läbivaadatud eelarveraamistikuga vähendatakse kohandamisega seotud ohtusid ning et pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist toetatakse sellega eelarve edasist konsolideerimist. Nõukogu kehtestatud tähtajaks – 2. juuniks 2010 – peab Ühendkuningriigi valitsus rakendama 2009. aasta eelarves kavandatud fiskaalmeetmeid ja täpsustama ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vajalikku konsolideerimisstrateegiat. Meetmete hindamisel võetakse arvesse majanduse arengutendentse võrreldes komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosiga. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1467/97 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. ja muudetud tegevusjuhendile „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kiitis heaks 10. novembril 2009, kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . tuleb liikmesriigi võetud meetmeid pidada tõhusateks, kui riik on toiminud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 7 esitatud soovituse kohaselt. Tegevusjuhendis on märgitud, et meetmete hindamisel tuleks eelkõige silmas pidada, kas asjaomane liikmesriik on nõukogu varasema soovituse kohaselt igal aastal parandanud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Kui kohandamine osutub soovitatust tagasihoidlikumaks, tuleb selle põhjuseid põhjalikult analüüsida. Mitmeaastase kohandamise korral on tegevusjuhendis kindlaks määratud, et hindamisel tuleks peamiselt keskenduda meetmetele, mis on võetud eelarve asjakohaseks kohandamiseks ülemäärase eelarvepuudujäägi tuvastamisele järgneval aastal. [3][4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kiitis heaks 10. novembril 2009, kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . Pärast 6. mai 2010. aasta üldvalimisi tegi uus valitsus kiiresti teatavaks kava esitada erakorraline eelarve, mis võeti vastu 22. juunil 2010. Käesolevas hinnangus võetakse arvesse ka nimetatud eelarvet. 3. Võetud meetmete hindamine Komisjoni talituste viimane, 5. mail 2010 avaldatud makromajanduslik prognoos on üldiselt sarnane 2009. aasta sügise majandusväljavaatega, millel põhinesid nõukogu 2009. aasta detsembri soovitused. Eelarveaastal 2009/2010 vähenes SKP ½ protsendipunkti võrra rohkem, kui 2009. aasta sügisel prognoositi; vähenemine toimus osaliselt 2010. aasta esimese kvartali halvast ilmast tingitud negatiivse mõju tõttu. 2010/2011. eelarveaastal on 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt oodata jõulisemat SKP kasvu. Prognoosi kohaselt jõuab SKP reaalkasv 2010/2011. eelarveaastal 1¾ %ni, mis on ½ protsendipunkti võrra rohkem võrreldes sügisprognoosiga ning kajastab eelkõige kodumajapidamiste tarbimiskulutuste kasvuväljavaateid. See, et tarbijahinnaindeksi inflatsiooni korrigeeriti prognoosis ülespoole, aitas veelgi parandada nominaalse SKP kasvuprognoosi 2010/2011. eelarveaastaks ¾ protsendipunkti võrra, kuigi inflatsiooni mõju Ühendkuningriigi rahandusele hinnatakse üldiselt neutraalseks. 2010. aasta kevadprognoosis kinnitati 2009. aasta sügisprognoosi, mille kohaselt suureneb SKP reaalkasv 2011/2012. eelarveaastal 2¼ %. 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt on oodata valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist hinnangulisest 12¼ %lt SKPst 2009/2010. eelarveaastal 11½ %le 2010/2011. eelarveaastal. Valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemine 2010/2011. eelarveaastal oli tingitud suvakohastest meetmetest, mille maht oli ligikaudu 1 % SKPst. Eelkõige prognoositi, et käibemaksu standardmäära tõstmine alates 2010. aasta jaanuarist tasemele, millel see oli enne stimuleerivate fiskaalmeetmete võtmist, suurendab 2010/2011. eelarveaastal tulusid 0,6 % võrra SKPst ning kapitalikulude vähendamine 0,2 % võrra SKPst kompenseeriks avaliku sektori kavandatud investeeringute toomise 2010/2011. eelarveaastast 2008/2009. ja 2009/2010. aastasse, et toetada majandust surutise ajal. Samuti võeti 2010. aasta kevadprognoosis arvesse aprillis 2009 väljakuulutatud ning peamiselt tervishoiu valdkonnas kavandatud kulutuste kokkuhoidu 0,3 % SKPst 2010/2011. eelarveaastal. Kõnealuse prognoosi kohaselt peaks eelarve struktuurne puudujääk 2010/2011. eelarveaastal vähenema vaid ¼ % SKPst võrreldes 2009/2010. aastaga; see kajastab muu hulgas madalat tuluelastsust, mis on tingitud jätkuvalt loiust tegevusest seni peamisteks tuluallikateks olnud finants- ja kinnisvaraturgudel. Pärast 2010. aasta kevadprognoosi avaldamist on astutud mitmeid samme: 17. mail käivitati uus algatus, millega nähakse ette sõltumatute prognooside koostamine Ühendkuningriigis, 21. mail 2010 avaldas Ühendkuningriigi valitsus oluliselt allapoole korrigeeritud hinnangu 2009/2010. aasta valitsemissektori eelarve puudujäägi kohta, 24. mail ja 17. juunil tehti teatavaks uued meetmed valitsemissektori kulutuste kärpimiseks ning 22. juunil esitati parlamendile erakorraline eelarve. 17. mail 2010. aastal, pärast uue valitsuskoalitsiooni moodustamist üldvalimiste järel, teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused, et moodustatakse uus vastutustundliku eelarvestamise büroo ( Office for Budget Responsibility , OBR), kelle ülesandeks on koostada sõltumatuid rahandus- ja majandusprognoose, mida saaks kasutada eelarvepoliitiliste otsuste tegemisel. Rahandusministri sõnul hakkab ta prognoose kasutama valitsuse poliitiliste otsuste toetamiseks. Lisaks on uue büroo ülesanne hinnata seda, millised on väljavaated rahandusministri poolt kindlaksmääratava eelarvepoliitika eesmärgi saavutamiseks. 24. mail 2010 teatas valitsus, et viivitamata hakatakse rakendama uusi kulukärpeid: eelkõige vähendatakse mitme valitsusasutuse eelarvet ja külmutatakse töötajate värbamine avalikku teenistusse. Need kärped suvakohaste kulutuste osas peaksid jooksval eelarveaastal 2010/2011 vähendama eelarvepuudujääki 0,4 % võrra SKPst ning kompenseerima eelarveaastal 2011/2012 selle, et eelmise valitsuse poolt kavandatud sotsiaalkindlustusmakse määrade suurendamine jäetakse rakendamata. Samuti teatas valitsus 17. juunil, et eelmise valitsuse poolt alates 1. jaanuarist 2010 vastuvõetud kuluotsuste läbivaatamise käigus on tühistatud mitmed projektid maksumusega 0,1 % SKPst ning peatatud sellised peamiselt kaitse- ja transpordivaldkonna projektid, mis läheksid projekti kestuse ajal maksma 0,6 % SKPst. Vastavalt riigi rahandust käsitlevatele andmetele, mis avaldati 18. juunil 2010 ning mis on kooskõlas Ühendkuningriigi statistikaameti poolt 21. mail 2010 avaldatud andmetega, moodustab valitsemissektori eelarve puudujääk 2009/2010. eelarveaastal 11,3 % SKPst. Kuigi see on 2009. aasta sügisel prognoositust ligikaudu 1¾ protsendipunkti vähem ning 2010. aasta kevadel prognoositust Andmed avaldati pärast valitsemissektori finantsstatistika avaldamist 22. aprillil 2010. Seega põhineb viimane prognoos 2009/2010. aasta eelarvepuudujäägi kohta andmetel, mida Eurostat ei olnud veel kinnitanud. ligikaudu 1 protsendipunkt vähem, on puudujääk siiski üks ELi suuremaid. Oodatust parem eelarvetulemus, mis oli tingitud sellest, et majandustegevuse vähenemine avaldas oodatust väiksemat negatiivset mõju maksude laekumisele, peaks omakorda vähendama 2010/2011. aasta eelarvepuudujääki. [5] Andmed avaldati pärast valitsemissektori finantsstatistika avaldamist 22. aprillil 2010. Seega põhineb viimane prognoos 2009/2010. aasta eelarvepuudujäägi kohta andmetel, mida Eurostat ei olnud veel kinnitanud. 22. juunil 2010 esitas uus valitsus erakorralise eelarve. Selles esitati olulised täiendavad eelarve konsolideerimise meetmed. OBRi hinnangul peaksid uued meetmed vähendama jooksval 2010/2011. eelarveaastal valitsemissektori eelarvepuudujääki täiendavalt 0,5 % võrra SKPst, 2011/2012. aastal 1,0 % võrra SKPst, 2012/2013. aastal 1½ % võrra SKPst ja 2014/2015. aastaks 2¼ % võrra SKPst. Võttes arvesse juba 2010. aasta märtsi eelarves või varem esitatud meetmeid, mille maht peaks olema 4,0 % SKPst eelarveaastaks 2014/2015, ning uusi 2010. aasta juuni eelarves esitatud meetmeid, prognoosib OBR eelarvepuudujäägi vähenemist 11,3 %st SKPst 2009/2010. eelarveaastal kuni 10¼ %ni 2010/2011. aastal ning 7¾ %ni 2011/2012. aastal. Aastaks 2014/2015, mis on nõukogu poolt Ühendkuningriigile 2009. aasta detsembri soovituses kehtestatud tähtaeg, ulatub eelarvepuudujääk OBRi prognoosi kohaselt 2¼ %ni SKPst mitte 4¼ %ni nagu prognoositi valimiste eel 2010. aasta märtsi eelarves esitatud meetmete põhjal. OBRi sõnul on selle eesmärgi saavutamise tõenäosus suurem kui 50 %. Valitsemissektori võla suhe peaks OBRi prognoosi kohaselt ulatuma 85 %ni SKPst eelarveaastal 2012/2013 ning vähenema ligikaudu 80 %ni SKPst 2015/2016. aastal. 2010. aasta juuni eelarves esitatud uued meetmed aitavad parandada ühiselt kokkulepitud metoodika põhjal uuesti hinnatud struktuurset eelarvepositsiooni ¾ % võrra SKPst 2010/2011. eelarveaastal ning ajavahemikul 2010/2011 kuni 2014/2015 keskmiselt 1½ % võrra SKPst aastas. See on veidi vähem kui nõukogu detsembris 2009 soovitas (1¾ % SKPst), kuid on siiski piisav, kui arvestada et 2009/2010. aasta eelarvepuudujääk on oodatust märkimisväärselt väiksem (11,3 % SKPst, 2009. aasta sügisel prognoositud 13,0 % asemel) ning toetab seega valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamist oluliselt alla kontrollväärtuse aastaks 2014/2015. Ligikaudu kolm neljandikku eelarvepiirangutest on kavandatud saavutada suvakohaste kulutuste vähendamise abil, sealhulgas on kavas reaalselt kärpida valitsusasutuste eelarveid (v.a tervishoiu ja arenguabi valdkonnas) keskmiselt 25 % nelja aasta jooksul, külmutada kaheks aastaks avaliku sektori palgad ning vähendada sotsiaaltoetusi. 20. oktoobril 2010 avaldatavas kuluaruandes kehtestatakse valitsusasutustele individuaalsed kulupiirangud kogu praeguse parlamendi ametisoleku ajaks. Täiendavad tulud tulevad peamiselt tavapärase käibemaksumäära tõstmisest 17½ %lt 20 %le alates 2011. aasta jaanuarist, mis suurendab valitsemissektori tulu 0,2 % võrra SKPst eelarveaastal 2010/2011 ning seejärel ligikaudu 0,8 % võrra SKPst aastas. 2011. aasta jaanuarist kehtima hakkav uus pangamaks suurendab maksude laekumist 0,1 % võrra SKPst 2011/2012. eelarveaastal. Teisest küljest vähendab suhteliselt suur tulumaksusoodustuste suurenemine ja töötajate sotsiaalkindlustusmaksete vähenemine tulusid kokku 0,4 % SKPst alates 2011/2012. eelarveaastast. Valitsus on teatanud ka kavatsusest vähendada ettevõtte tavapärast tulumaksumäära ja väikeettevõtete tulumaksumäära, mis peaks alates 2012/2013. eelarveaastast vähendama ettevõtete kasumilt makstavate maksude laekumist 0,2 % SKPst. Võrreldes nii 2010. aasta jaanuari lähenemisprogrammiga kui ka 2010. aasta märtsi eelarvega on vastutustundliku eelarvestamise büroo poolt sõltumatult koostatud ning 2010. aasta juuni erakorralises eelarves esitatud makromajanduslikud prognoosid märksa rohkem kooskõlas komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosiga 2010/2011. ja 2011/2012. eelarveaastaks ning praeguste üksmeelsete hinnangutega ajavahemikuks 2012–2014. Siiski võib SKP kasvada vähem kui eelarves prognoositud; selle põhjuseks võib muu hulgas olla täiendavate meetmete suurem mõju nõudlusele ja ebasoodsam väliskeskkond, mis hakkaksid omakorda riigi rahandusele mõju avaldama. Lisaks makromajanduslikele riskidele võib tekitada probleeme kulukärbete kavandatud ulatuses rakendamine, mille ebaõnnestumise korral väheneks võimalus järgida nõukogu soovitust ilma kompenseerivaid meetmeid võtmata. Kuigi riskid on olulised, näib praegu, et Ühendkuningriigil on head väljavaated saavutada eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst soovitatud tähtajaks ning 2014/2015. eelarveaastaks kavandatud eelarvepuudujääk 2¼ % jätab mänguruumi kõrvalekallete tasakaalustamiseks. 2010. aasta juunis esitatud eelarves tutvustasid Ühendkuningriigi ametiasutused ka uut eelarve-eesmärki, mille kohaselt tuleb tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon (st kapitalikulusid arvestamata) saavutada viie aasta pikkuse jooksva prognoosiperioodi lõpuks. Sellele lisaks on kehtestatud eesmärk, mille kohaselt tuleb 2015/2016. eelarveaastaks vähendada netovõlga protsendina SKPst. Selgelt määratletud eesmärk, mis jätab vähem ruumi manipuleerimiseks, on selge edasiminek võrreldes eelnenud nn kuldse reegliga. Kuigi eelarve-eesmärke ei saa otse võrrelda, kuna puudujäägiga seotud eesmärgi puhul ei võeta selgelt arvesse kapitalikulutusi ning võla vähendamise eesmärk osutab pigem neto- kui koguvõlale, peaks uue eelarve-eesmärgi lähenemisviis aitama suurendada kooskõla ELi raamistikuga. 4. KOKKUVÕTE Olemasoleva teabe põhjal näib, et Ühendkuningriik on võtnud asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu kehtestatud tähtajaks. 2010. aasta juuni erakorralises eelarves esitatud meetmed aitavad eelarvet 2010/2011. eelarveaastal täiendavalt konsolideerida ning samuti kiirendada oluliselt puudujäägi vähendamise kavandatud tempot keskmise pikkusega perioodi jooksul. 2010. aasta juuni eelarves esitatud meetmete tulemusena peaks OBRi prognoosi kohaselt puudujääk eelarveaastal 2014/2015 – see on nõukogu 2009. aasta detsembri soovituses Ühendkuningriigile kehtestatud tähtaeg – vähenema 2¼ %ni SKPst. SKP kasvu osas on need prognoosid varasemast palju rohkem kooskõlas komisjoni talituste prognoosidega. Konsolideerimise kavandatud tempo sõltub suvakohaste kulutuste kärpimisest. 20. oktoobril 2010 avaldatav kuluaruanne, millega nähakse valitsusasutustele ette üksikasjalikud kulupiirangud, et toetada üldisi kulueesmärke praeguse parlamendi kogu ametisoleku ajal, on ametiasutuste teine oluline jõupingutus taastada Ühendkuningriigis jätkusuutlik riigi rahandus. Probleeme võib tekitada kulukärbete kavandatud ulatuses rakendamine, mille ebaõnnestumise korral väheneks võimalus järgida nõukogu soovitust ilma kompenseerivaid meetmeid võtmata. Siiski peaksid uus vastutustundliku eelarvestamise büroo ja Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt väljakuulutatud eelarve-eesmärk aitama tugevdada eelarveraamistikku ja vähendama kohandamisega seotud riske. Kuigi eelarve-eesmärke ei saa otse võrrelda, kuna puudujäägi eesmärgi puhul ei võeta selgelt arvesse kapitalikulutusi ning võla vähendamise eesmärk osutab pigem neto- kui koguvõlale, peaks uue eelarve-eesmärgi lähenemisviis aitama suurendada kooskõla ELi raamistikuga. Kuigi riskid on olulised, näib praegu, et Ühendkuningriigil on head väljavaated saavutada eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst soovitatud tähtajaks. Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole vaja võtta täiendavaid meetmeid. Komisjon jätkab Ühendkuningriigi eelarvega seotud arengu põhjalikku jälgimist vastavalt ELi toimimise lepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile. Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus | |2008/09|2009/10|2010/11|2011/12|2012/13|2013/14|2014/15|2015/16| SKP reaalkasv (muutuse %)|Juuni 2010 eelarve|-1,4|-3,7|1,8|2,4|2,9|2,8|2,7|2,7| |KOM kevad 2010|-1,4|-3,7|1,7|2,2|-|-|-|-| |Jaanuari 2010 lähenemisprogramm|-1,3|-3,5|2,0|3,3|3,3|3,3|3,3|-| SKP lõhe 1 (% potentsiaalsest SKPst)|Juuni 2010 eelarve|-1,0|-4,1|-3,7|-3,5|-2,8|-2,3|-1,6|-0,9| |KOM kevad 2010|0,3|-4,0|-3,7|-2,8|-|-|-|-| |Jaanuar 2010 lähenemisprogramm|0,0|-4,6|-4,4|-2,8|-1,5|-0,4|0,5|-| Valitsemissektori eelarve positsioon (% SKPst)|Juuni 2010 eelarve|-6,8|-11,3|-10,2|-7,7|-5,7|-3,7|-2,3|-1,3| |KOM kevad 2010|-6,8|-12,2|-11,5|-9,4|-|-|-|-| |Jaanuar 2010 lähenemisprogramm|-6,9|-12,7|-12,1|-9,2|-7,4|-5,6|-4,7|-| Esmane eelarvepositsioon (% SKPst)|Juuni 2010 eelarve|-4,7|-9,1|-7,3|-4,7|-2,5|-0,3|1,2|2,2| |KOM kevad 2010|-4,7|-10,0|-8,6|-6,4|-|-|-|-| |Jaanuar 2010 lähenemisprogramm|-4,7|-10,5|-9,1|-5,7|-3,7|-1,8|-0,9|-| Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon 1 (% SKPst)|Juuni 2010 eelarve|-6,4|-9,6|-8,6|-6,2|-4,5|-2,7|-1,6|-0,9| |KOM kevad 2010|-6,9|-10,5|-10,0|-8,2|-|-|-|-| |Jaanuari 2010 lähenemisprogramm|-6,9|-10,8|-10,3|-8,0|-6,8|-5,5|-4,9|-| Struktuurne eelarvepositsioon 3 (% SKPst)|Juuni 2010 eelarve|-5,7|-9,3|-8,6|-6,2|-4,5|-2,7|-1,6|-0,9| |KOM kevad 2010|-6,2|-10,2|10,0|-8,2|-|-|-|-| |Jaanuari 2010 lähenemisprogramm|-6,2|-10,5|-10,3|-8,0|-6,8|-5,5|-4,9|-| Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst)|Juuni 2010 eelarve|55,8|71,2|78,9|83,6|85,5|84,9|83,1|80,4| |KOM kevad 2010|55,8|71,4|80,9|87,9|-|-|-|-| |Jaanuari 2010 lähenemisprogramm|55,5|72,9|82,1|88,0|90,9|91,6|91,2|-| Märkused :| | | 1 Programmi/eelarve raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ja SKP lõhe.| 2 Valitsemissektori eelarve puudujääk, mida on kohandatud UMTS laekumistega kooskõlas Eurostati otsusega. Tavaliselt suurendab see eelarve puudujäägi arvnäitajat 0,1 protsendipunkti võrra võrreldes ametlikes eelarvedokumentides avaldatud arvnäitajaga.| 3 Tsükliliselt kohandatud eelarve positsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed.| Allikas :| 2010. aasta juuni eelarve; komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos (KOM); Ühendkuningriigi 2010. aasta jaanuari lähenemisprogramm; komisjoni talituste arvutused. | [1] Kõik Ühendkuningriigi ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [2] Ühendkuningriigi eelarveaasta algab aprillis ja lõpeb märtsis. [3] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. [4] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kiitis heaks 10. novembril 2009, kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . [5] Andmed avaldati pärast valitsemissektori finantsstatistika avaldamist 22. aprillil 2010. Seega põhineb viimane prognoos 2009/2010. aasta eelarvepuudujäägi kohta andmetel, mida Eurostat ei olnud veel kinnitanud. FR (...PICT...)|COMMISSION EUROPÉENNE| Bruxelles, le 6.7.2010 SEC(2010) 880 final COMMUNICATION DE LA COMMISSION AU CONSEIL Évaluation de l'action engagée par le Royaume-Uni à la suite des recommandations du Conseil du 2 décembre 2009 en vue de mettre fin à la situation de déficit public excessif 1. APPLICATION DU PACTE DE STABILITÉ ET DE CROISSANCE DANS LA SITUATION DE CRISE ACTUELLE La grande majorité des pays de l’UE enregistre actuellement un déficit public supérieur à la valeur de référence de 3 % établie dans le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne (TFUE). L’origine de l’accroissement souvent significatif du déficit et l’évolution de la dette doivent être replacées dans le contexte de la crise financière mondiale sans précédent et du ralentissement économique de 2008 et 2009. Plusieurs facteurs sont en jeu. Tout d’abord, le fléchissement de l’activité économique a entraîné une diminution des recettes fiscales et un accroissement des dépenses de sécurité sociale (prestations de chômage, par exemple). Ensuite, reconnaissant que les politiques budgétaires sont appelées à jouer un rôle important dans la situation économique exceptionnelle que nous connaissons, la Commission a proposé une impulsion budgétaire dans son plan européen pour la relance économique de novembre 2008, approuvé par le Conseil européen en décembre. Ce plan proposait de différencier la relance budgétaire selon les États membres en fonction de la situation de chacun en termes de viabilité des finances publiques et de compétitivité. Enfin, plusieurs pays ont pris des mesures pour stabiliser le secteur financier, et certaines d’entre elles ont eu une incidence sur la situation de la dette ou font peser un risque d’accroissement du déficit et de la dette à l’avenir, bien qu’une partie des coûts du soutien apporté par l’État puisse être récupérée. En octobre 2009, mettant à profit les premiers signes de reprise, le Conseil européen a approuvé une stratégie de sortie dans le domaine budgétaire, fondée sur les principes suivants: (i) la stratégie devrait faire l’objet d’une coordination entre pays dans le cadre d’une mise en œuvre cohérente du pacte de stabilité et de croissance; (ii) les incitations budgétaires devraient être supprimées en temps opportun. Pour autant que les prévisions de la Commission continuent d’indiquer que la reprise se confirme et s’auto-alimente, l’assainissement des finances publiques dans l’ensemble des États membres de l’UE devrait commencer en 2011 au plus tard, les spécificités des situations de chaque pays devraient être prises en compte, et un certain nombre de pays devraient entamer plus tôt l’assainissement de leurs finances publiques; (iii) compte tenu des défis à relever, le rythme d’assainissement devra être ambitieux et dépasser nettement le chiffre de 0,5 % du PIB par an en termes structurels dans la plupart des États membres; enfin iv) la stratégie de sortie s’accompagnera d’importantes dispositions visant notamment à renforcer les cadres budgétaires nationaux, afin de conforter la crédibilité des stratégies d’assainissement, et de mesures destinées à soutenir la viabilité à long terme des finances publiques. Par ailleurs, les efforts en matière de réformes structurelles devraient être intensifiés afin d’accroître la productivité et de favoriser l’investissement à long terme. Ces principes ont été pris en compte dans les recommandations émises dans le cadre des procédures concernant les déficits excessifs ainsi que dans les dernières évaluations annuelles des programmes de stabilité et de convergence. Les délais fixés pour la correction et les efforts structurels requis ont été différenciés selon les États membres, en tenant compte des spécificités de chacun d'eux. Les mesures d’impulsion adoptées dans le contexte du plan européen pour la relance économique et les mesures prises pour stabiliser le secteur financier ont permis d’éviter l’effondrement de l’économie et de jeter les bases de la reprise. Dans leurs prévisions du printemps 2010, les services de la Commission confirment que les perspectives d'une croissance progressive sont compatibles avec la suppression des incitations budgétaires. Les indicateurs suggèrent que la reprise s’auto-alimentera à la fin de 2010 et en 2011. Il subsiste toutefois des risques importants liés à la situation des marchés financiers et à la possibilité d’une corrélation négative entre l’évolution de la dette souveraine et le secteur bancaire. La présente évaluation de l’action engagée par le Royaume-Uni en réponse aux recommandations du 2 décembre 2009 s’inscrit dans le contexte décrit plus haut. 2. PROCÉDURE CONCERNANT LES DÉFICITS EXCESSIFS ET DERNIÈRES RECOMMANDATIONS EN DATE Au titre du pacte de stabilité et de croissance, la Commission est tenue d’entamer la procédure concernant les déficits excessifs (PDE) chaque fois que le déficit d’un État membre dépasse la valeur de référence de 3 % du PIB. Les modifications apportées en 2005 au pacte de stabilité et de croissance visaient spécifiquement à faire en sorte que la situation économique et budgétaire soit pleinement prise en compte dans toutes les phases de cette procédure. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue le cadre qui soutient les politiques gouvernementales pour un retour rapide à des positions budgétaires saines en tenant compte de la situation économique. Il assure ainsi la viabilité à long terme des finances publiques. Le 8 juillet 2008, le Conseil a constaté, conformément à l’article 104, paragraphe 6, du traité instituant la Communauté européenne (TCE), l’existence d’un déficit excessif au Royaume-Uni. La recommandation la plus récente du Conseil au titre de l’article 126, paragraphe 7, du traité sur le fonctionnement de l’Union européenne (TFUE) a été adoptée le 2 décembre 2009 Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif du Royaume-Uni se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . . [1] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif du Royaume-Uni se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Le Conseil a recommandé au Royaume-Uni de mettre fin à la situation actuelle de déficit excessif pendant l'exercice budgétaire 2014/2015 au plus tard Au Royaume-Uni, l’exercice budgétaire se déroule d’avril à mars. . D'après la recommandation du Conseil, les autorités britanniques devraient ramener le déficit des administrations publiques sous les 3 % du PIB d’une manière crédible et durable en prenant des mesures à moyen terme. En particulier, elles devraient à cet effet: a) mettre en œuvre les mesures budgétaires en 2009/2010 comme prévu dans le budget 2009, tout en évitant de nouvelles mesures contribuant à la détérioration des finances publiques, et commencer l'assainissement budgétaire en 2010/2011 afin de ramener le déficit au-dessous de la valeur de référence en 2014/2015; b) à cette fin, assurer un ajustement budgétaire structurel annuel moyen de 1¾ % du PIB sur la période allant de 2010/2011 à 2014/2015, ce qui devrait également contribuer à ramener le ratio de la dette publique brute au PIB sur une trajectoire décroissante le rapprochant de la valeur de référence à un rythme satisfaisant en rétablissant un niveau adéquat d'excédent primaire; c) préciser davantage les mesures supplémentaires nécessaires pour corriger le déficit excessif en 2014/2015 au plus tard, si la conjoncture le permet, et accélérer la réduction du déficit au cas où les circonstances économiques ou budgétaires seraient plus favorables que prévu actuellement.[2] Au Royaume-Uni, l’exercice budgétaire se déroule d’avril à mars. De plus, au-delà de l'effort budgétaire, il était recommandé aux autorités britanniques de saisir toutes les opportunités qui s'offraient à elles, y compris des conditions économiques plus favorables, pour accélérer la réduction du taux d'endettement brut et le rapprocher de la valeur de référence. Le Royaume-Uni devrait veiller à ce que son cadre budgétaire révisé limite les risques qui pèsent sur l’ajustement et, après la correction du déficit excessif, permette la poursuite de l’assainissement budgétaire. Le Conseil a établi la date limite du 2 juin 2010 pour que le gouvernement du Royaume-Uni mette en œuvre les mesures budgétaires prévues dans le budget 2009 et précise de manière relativement détaillée la stratégie d''assainissement nécessaire pour progresser en direction de la correction du déficit excessif. L’évaluation de l’action engagée tiendra compte de l’évolution de la situation économique par rapport aux perspectives économiques décrites dans les prévisions de l’automne 2009 des services de la Commission. En vertu du règlement (CE) nº 1467/97 JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. et du code de conduite révisé «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence» approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . , il y a lieu de considérer qu’un État membre a engagé une action suivie d’effets s’il a agi conformément à la recommandation adoptée au titre de l’article 126, paragraphe 7, TFUE. Le code de conduite prévoit que pour évaluer si l’action d’un État membre est suivie d’effets, il convient notamment de tenir compte du fait qu’il a réalisé l’amélioration annuelle de son solde corrigé des variations conjoncturelles, hors mesures exceptionnelles et autres mesures temporaires, initialement recommandée par le Conseil. Si l’ajustement constaté est inférieur à ce qui était recommandé, il y a lieu de procéder à une analyse approfondie des causes de cette différence. Dans le cas d’un ajustement pluriannuel, le code de conduite précise que l’évaluation doit porter principalement sur les mesures prises pour garantir un ajustement budgétaire adéquat l’année qui suit la constatation de l’existence du déficit excessif. [3][4] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence» approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse suivante: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . À la suite des élections générales du 6 mai 2010, le nouveau gouvernement a annoncé rapidement son intention de présenter un budget d'urgence, qui a été adopté le 22 juin 2010. La présente évaluation tient compte également de ce budget. 3. ÉVALUATION DE L’ACTION ENGAGÉE Les dernières prévisions macroéconomiques des services de la Commission, qui ont été publiées le 5 mai 2010, sont globalement identiques aux perspectives économiques envisagées à l'automne 2009 et sur lesquelles reposaient les recommandations du Conseil de décembre 2009. Au cours de l'exercice budgétaire 2009/2010, la production a reculé de ½ point de pourcentage (pp) de plus que ce qui avait été prévu à l'automne 2009, du fait en partie de l'impact négatif des conditions météorologiques défavorables au premier trimestre 2010. En revanche, pour 2010/2011, les prévisions du printemps 2010 anticipent une reprise plus forte de la production. La croissance de la production réelle en 2010/2011 devrait atteindre 1¾ %, en hausse de ½ pp par rapport aux prévisions d'automne, en raison principalement de perspectives de croissance positive des dépenses de consommation des ménages. Une révision à la hausse des prévisions relatives à l'inflation des prix à la consommation a contribué à une augmentation (¾ pp) de la projection en matière de croissance du PIB nominal en 2010/2011, même si l'inflation devrait avoir un effet globalement neutre sur les finances publiques du Royaume-Uni. Les prévisions du printemps 2010 ont confirmé la projection, établie à l'automne 2009, d'une expansion de l'activité réelle de 2¼ % pour 2011/2012. Les prévisions du printemps 2010 ont annoncé une réduction du déficit public, qui passerait d'un niveau estimé à 12¼ % du PIB pour 2009/2010 à 11½ % en 2010/2011. Cette réduction du déficit public serait facilitée par des mesures discrétionnaires d'un montant d'environ 1 % du PIB. En particulier, le relèvement du taux normal de TVA, qui depuis janvier 2010 a retrouvé son niveau antérieur à l'adoption des mesures de relance budgétaire, devait accroître les recettes de 0,6 % du PIB en 2010/2011 selon les estimations, tandis qu'une réduction des dépenses en capital de 0,2 % du PIB devait compenser l'anticipation à 2009/2010 de l'investissement public prévu à partir de 2010/2011 pour soutenir l'économie pendant la récession. Les prévisions du printemps 2010 ont également tenu compte des mesures d'économies prévues, de 0,3 % du PIB pour 2010/2011, qui avaient été annoncées en avril 2009 et qui concernent principalement les dépenses de santé. Selon ces estimations, le déficit budgétaire structurel en 2010/2011 ne diminuerait que de ¼ % du PIB à partir de 2009/2010, en raison notamment d'une faible élasticité des recettes liée à l'activité encore atone des marchés financiers et du marché immobilier, qui constituaient jusqu'alors des sources de recettes importantes. Depuis la publication des prévisions du printemps 2010, une nouvelle initiative a été prise le 17 mai en ce qui concerne la fourniture de prévisions indépendantes au Royaume-Uni, le gouvernement britannique a rendu publique, le 21 mai 2010, une estimation du déficit pour 2009/2010 fortement revue à la baisse, de nouvelles mesures de réduction des dépenses publiques ont été annoncées le 24 mai et le 17 juin 2010, et un budget d'urgence a été présenté au parlement le 22 juin. À la suite de la formation d'un nouveau gouvernement de coalition après les élections générales, les autorités britanniques ont annoncé le 17 mai 2010 la création de l' Office for Budget Responsibility (OBR), qui « fournira des prévisions indépendantes en matière de finances publiques e d'économie, qui permettront une prise de décisions éclairée en matière de politique budgétaire ». Le Chancelier a affirmé qu'il utiliserait ces prévisions pour inspirer les décisions politiques du gouvernement. L'OBR «évaluera également quelles sont les chances de mener à bien le mandat budgétaire, que le Chancelier doit définir» . Le 24 mai 2010, le gouvernement a annoncé de nouvelles réductions de dépenses, avec effet immédiat, qui reposent essentiellement sur une diminution du budget de plusieurs ministères et sur un gel des recrutements dans la fonction publique. Ces réductions de dépenses discrétionnaires devraient réduire le déficit de 0,4 % du PIB en 2010/2011, et compenseront, en 2011/2012, la non-application de la hausse des taux de cotisation sociale qui avait été prévue par le gouvernement précédent. Le 17 juin, le gouvernement a également annoncé, dans le cadre du réexamen des décisions de dépenses prises par le précédent gouvernement après le 1 er janvier 2010, l'annulation d'un certain nombre de projets (pour un coût équivalant à 0,1 % du PIB) et la suspension d'autres projets, principalement dans les domaines de la défense et des transports (d'un coût total correspondant à 0,6 % du PIB). Selon les données relatives aux finances publiques publiées le 18 juin 2010 et qui cadraient avec les données publiées par l'office statistique du Royaume-Uni le 21 mai 2010, le déficit public atteindrait 11,3 % du PIB en 2009/2010. Même si c'est environ 1¾ pp du PIB de moins par rapport aux prévisions de l'automne 2009 et presque 1 pp de moins par rapport à celles du printemps 2010 Ces données ont été rendues publiques après la publication, le 22 avril 2010, des statistiques relatives aux finances publiques. L'estimation du déficit public pour 2009/2010 repose ainsi sur des données qui n'ont pas encore été validées par Eurostat. , le déficit reste néanmoins l'un des plus élevés de l'Union européenne. En revanche, cette prévision de déficit meilleure qu'escompté, due au fait que le ralentissement économique a eu un impact négatif moins important que prévu sur les recettes fiscales, devrait entraîner un déficit moins élevé en 2010/2011. [5] Ces données ont été rendues publiques après la publication, le 22 avril 2010, des statistiques relatives aux finances publiques. L'estimation du déficit public pour 2009/2010 repose ainsi sur des données qui n'ont pas encore été validées par Eurostat. Le 22 juin 2010, le nouveau gouvernement a présenté un «budget d'urgence», qui comporte de substantielles mesures d'assainissement budgétaire supplémentaires. Selon l'OBR, ces nouvelles mesures devraient permettre de réduire encore le déficit public de 0,5 % du PIB au cours de l'exercice budgétaire actuel 2010/2011, de 1,0 % en 2011/2012, de 1½ % en 2012/2013 et de 2¼ % en 2014/2015. Compte tenu des mesures déjà annoncées dans le budget de mars 2010 (et plus tôt), estimées au total à 4,0 % du PIB d'ici à 2014/2015, et des nouvelles mesures annoncées dans le budget de juin 2010, l'OBR prévoit que le déficit passera de 11,3 % du PIB en 2009/2010 à 10¼ % en 2010/2011 et à 7¾ % en 2011/2012. Pour 2014/2015, délai fixé au Royaume-Uni dans la recommandation du Conseil de décembre 2009, l'OBR table sur un déficit de 2¼ % du PIB, contre un objectif de 4¼ % fondé sur les mesures annoncées dans le budget de mars 2010 (avant les élections donc). L'OBR considère que la probabilité que cet objectif soit atteint est supérieure à 50 %. Il prévoit que le taux d'endettement public brut atteindra vraisemblablement un niveau record d'environ 85 % du PIB en 2012/2013, avant de revenir à presque 80 % du PIB en 2015/2016. Les nouvelles mesures inscrites dans le budget de juin 2010 contribueront à l'amélioration du solde structurel prévu, recalculé sur la base de la méthode commune, de ¾ % du PIB en 2010/2011 et, en moyenne, d'environ 1½ % du PIB en 2014/2015. Cet effort est légèrement inférieur à la recommandation du Conseil de décembre 2009 (1¾ % du PIB) mais est néanmoins acceptable étant donné que le déficit budgétaire de 2009/2010 est beaucoup moins élevé que prévu (11,3 % du PIB contre 13,0 % dans les prévisions de l'automne 2009) et donc compatible avec l'objectif consistant à ramener le déficit nominal bien en dessous de la valeur de référence d'ici à 2014/2015. Environ trois quarts des mesures de resserrement budgétaire devraient être axés sur une réduction des dépenses discrétionnaires, notamment une réduction des budgets ministériels (à l'exclusion de la santé et de l'aide extérieure), de 25 % en termes réels en moyenne sur quatre ans, un gel salarial de deux ans dans le secteur public et une réduction des prestations sociales. Un réexamen des dépenses prévu pour le 20 octobre 2010 fixera des limites de dépenses pour chaque ministère, valables pour toute la durée de la législature actuelle. Les recettes supplémentaires proviendront essentiellement du relèvement du principal taux de TVA à partir de janvier 2011 (de 17½ % à 20 %), ce qui devrait augmenter les recettes publiques de 0,2 % du PIB en 2010/2011 et d'environ 0,8 % du PIB par an par la suite. Une nouvelle taxe sur les banques, qui sera instaurée à partir de janvier 2011, augmentera les recettes fiscales de 0,1 % du PIB en 2011/2012. Par ailleurs, un accroissement relativement important des abattements de l'impôt sur le revenu des personnes physiques et une réduction des cotisations sociales des employeurs dimin