[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 8.3.2011

KOM(2011) 102 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 om arbetskostnadsindex

1. Inledning

I analysen av den ekonomiska utvecklingen på kort och medellång sikt är arbetskostnaden per arbetad timme mycket viktig. Kommissionen och Europeiska centralbanken använder sig av ett arbetskostnadsindex per arbetad timme för att bedöma eventuellt inflationstryck med anledning av utvecklingen på arbetsmarknaden. Indexet måste beräknas snabbt för varje medlemsstat, för EU som helhet och för euroområdet. Arbetskostnadsindexet är också viktigt för arbetsmarknadens parter i löneförhandlingar och för kommissionens övervakning av arbetskostnadernas utveckling på kort sikt. Arbetskostnadsindex är en av de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna[1].

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 av den 27 februari 2003 om arbetskostnadsindex[2] (nedan kallad förordningen ) införs enhetliga regler för framtagning och överföring av uppgifter för jämförbara arbetskostnadsindex i Europeiska unionen. Kommissionen (Eurostat) offentliggör ett pressmeddelande en gång i kvartalet om arbetskostnadsindex per timme[3].

I juli 2003 antog kommissionen förordning (EG) nr 1216/2003[4], med närmare föreskrifter om förfarandena för överföringen av indexet, särskilda (säsongsrelaterade) korrigeringar och innehållet i de nationella kvalitetsrapporterna. I mars 2007 antog kommissionen förordning (EG) nr 224/2007[5]. Genom den förordningen ändras förordning (EG) nr 1216/2003 så att arbetskostnadsindex även omfattar näringsgrenarna i avdelningarna L, M, N och O i Nace Rev. 1. Den utvidgningen innebär att bevakningen även omfattar icke-kommersiella tjänster, som står för huvuddelen av dessa näringsgrenar och möjligtvis har annorlunda egenskaper än kommersiella tjänster. I augusti 2007 antog kommissionen förordning (EG) nr 973/2007[6], som ändrade vissa förordningar om särskilda statistikområden, bl.a. arbetskostnadsindex, i syfte att tillämpa den statistiska näringsgrensindelningen i Nace rev. 2.

Enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 450/2003 ska kommissionen vartannat år lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. Rapporten ska särskilt belysa kvaliteten på de uppgifter som överlämnas. Årliga nationella kvalitetsrapporter är enligt artikel 8.2 i förordningen obligatoriska. Enligt bilaga I till förordning (EG) nr 1216/2003 fastställs kvaliteten för arbetskostnadsindex med ledning av följande: relevans, precision, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och förståelighet, jämförbarhet, koherens och fullständighet.

Jämförbarheten och fullständigheten har förbättrats betydligt. Den här rapporten inriktas därför på precision, aktualitet och koherens. Mindre avvikelser från tidsfristerna för uppgiftslämningen tas inte upp, eftersom det var ett tillfälligt problem.

2. FRAMSTEG SEDAN FÖRRA RAPPORTEN

BETYDANDE FRAMSTEG HAR GJORTS SEDAN DEN FÖRRA RAPPORTEN ANTOGS 2008 [7]. Den nya näringsgrensindelningen i Nace rev. 2 tillämpades enligt kraven för den första uppgiftslämningen i juni 2009. Det krävdes stora resurser i medlemsstaterna för att införa Nace rev. 2. I många fall behövdes också en grundläggande översyn av metoderna för uppgiftsinsamlingen, vilket medförde ändringar för att förbättra kvaliteten på arbetskostnadsindex. Samtidigt löpte undantaget för icke-kommersiella tjänster ut och alla medlemsstater lämnade in uppgifterna under 2009.

Aktualiteten har förbättrats betydligt. Bara två medlemsstater (Belgien och Irland) har fortfarande vissa problem med att uppfylla kraven för uppgiftslämningen enligt lagstiftningen. Betydande revideringar har gjorts av tidigare uppgifter, men detta var oundvikligt med hänsyn till införandet av den nya näringsgrensindelningen i Nace rev. 2 och de ändringar som gjorts i systemen för uppgiftsinsamling i vissa medlemsstater. För att hjälpa användarna och tydligt redovisa revideringarnas omfattning återfinns på Eurostats webbplats alla uppgifter för Europeiska unionen och euroområdet sedan juni 2009.

Arbetskostnadsindexets tillgänglighet och kvalitet har generellt sett förbättrats. Några medlemsstater har ändrat sina system för uppgiftsinsamling för att undanröja eventuella återstående avvikelser från kvalitetsstandarderna och begreppen i förordningen. I Irland och Sverige ingår nu t.ex. oregelbundna utbetalningar och i Finland omfattas alla anställda (inte bara heltidsanställda). En tydlig förbättring har också skett när det gäller medlemsstaternas rapportering av metadata. Fler medlemsstater har lämnat sina nationella kvalitetsrapporter i tid och nästa alla rapporterar nu metadata varje kvartal, med förklaringar till ändringar av dessa data. Volatiliteten i indexet har minskat, främst tack vare förbättringar i serierna för arbetade timmar, som övervakas närmare än tidigare.

Det faktum att Eurostat får arbetskostnadsindex från alla medlemsstater innebär att Eurostat kan sammanställa aggregaten för EU och göra tillräckligt noggranna jämförelser när det gäller utvecklingen av arbetskostnaderna per timme mellan medlemsstaterna. Det finns dock några problem som vissa medlemsstater måste ta itu med för att harmoniseringen ska bli fullständig. Dessa problem behandlas nedan.

Medan medlemsstaterna har infört den infrastruktur som behövs för att ta fram indexet har kommissionen (Eurostat) upprätthållit och förbättrat sitt system för mottagning, kontroll, hantering, lagring och spridning av uppgifter i arbetskostnadsindexet på ett punktligt sätt. Dessa förfaranden, som började tillämpas fullt ut 2005, ses över och uppdateras kontinuerligt.

3. Efterlevnad (till och med september 2010)

3.1 Översikt

Några medlemsstater som inte helt uppfyllde kraven enligt 2008 års rapport har nu vidtagit nödvändiga åtgärder för att uppfylla kraven. Nederländerna uppfyller nu kraven på aktualitet enligt förordningen. Sverige, Finland och Irland har gjort nödvändiga ändringar i sina system för uppgiftsinsamling för att följa definitionerna i förordningen. Österrike har sett över sin beräkningsmetod och förbättrat aktualiteten i uppgiftslämningen. Landets första beräkningar av avdelningarna G–S enligt Nace rev. 2 innehöll dock ganska omfattande revideringar, som måste undersökas ytterligare. Grekland har gjort förbättringar i många avseenden, men uppgifterna för arbetskostnadsindex är fortfarande mycket volatila.

När nu alla medlemsstater rapporterar de huvudsakliga variablerna för arbetskostnadsindex i enlighet med förordningen kan arbetet med att övervaka efterlevnaden mer inriktas på andra krav i förordningen. Kvaliteten när det gäller förfaranden för säsongsjusteringar kommer t.ex. att utvärderas närmare i framtiden, med tanke på att det säsongsjusterade arbetskostnadsindexet kommer att utgöra den viktigaste aspekten i Eurostats pressmeddelanden, i likhet med all annan makroekonomisk statistik som redovisas i kortare perioder än ett år. Sverige och Finland är de enda medlemsstater som inte sänder säsongsjusterade uppgifter till Eurostat. När det gäller Finland motiveras detta av att det finns korta tidsserier i landets nya insamlingssystem (fr.o.m. 2007). Enligt förordning (EG) nr 1216/2003 skulle några medlemsstater utföra genomförbarhetsstudier för att bedöma hur man kunde erhålla ett index över den uppskattade totala arbetskraftskostnaden, exklusive bonus. I många fall var resultaten av genomförbarhetsstudierna negativa och inga större framsteg har gjorts under de senaste åren. Österrike, Bulgarien, Malta, Tyskland, Italien, Frankrike och Irland gör för närvarande ingen beräkning av den uppskattade totala arbetskraftskostnaden, exklusive bonus. Bulgarien, Tyskland och Irland kommer att kunna göra en sådan inom en snar framtid. Österrike och Italien skulle kunna göra en sådan uppskattning, men med en mycket partiell täckning av avdelningar eller enheter enligt Nace. Frankrike och Malta anser att det inte går att uppskatta den totala arbetskraftskostnaden, exklusive bonus.

3.2 Kvalitetsbrister

3.2.1 Precision

Det finns problem med precisionen när det gäller olika aspekter av arbetskostnadsindexet. I allmänhet beror de på brister i källuppgifterna och kan medföra att indexets serier får hög volatilitet. Det kan också hända att uppgifter med låg precision inte är helt jämförbara med andra medlemsstaters uppgifter, och kan dessutom leda till inkonsekvens mellan indexet och andra uppgiftskällor som mäter liknande storheter (t.ex. utvecklingen av ersättning per timme till anställda, mätt enligt nationalräkenskaperna). För det mesta diskuterar de berörda medlemsstaterna precisionsproblem i sina kvalitetsrapporter varje år, och kommissionen (Eurostat) övervakar vidtagna och planerade åtgärder för att anskaffa bättre källor.

För närvarande dras tre medlemsstater med precisionsproblem. Tyskland och Ungern använder för närvarande inte källuppgifter som skulle göra det möjligt för dem att helt uppfylla kraven i förordningen. Greklands uppgifter till indexet visar ofta en oförklarad tillväxttakt som är svår att förena med utvecklingen på arbetsmarknaden.

Tyskland: Under det första kvartalet 2010 började Tyskland använda den nya kvartalsvisa undersökningen av löner som huvudkälla för uppskattning av arbetskostnadsindexet. Tidigare användes nationalräkenskaperna. Ändringen till en särskild källa bör betraktas som en förbättring, men den medförde också en minskad täckning av små företag inom vissa näringsgrenar. För närvarande används metoder för att minska täckningsproblemet. Anställda i små företag ingår i de viktningar som görs för att beräkna arbetskostnadsindexet vid aggregering av avdelningarna B–S enligt Nace rev. 2.

Grekland: Hög volatilitet för indexserierna och omfattande revideringar. Den kvalitetsrapport som lämnades 2009 är alltför kortfattad för att några slutsatser ska kunna dras om orsakerna till precisionsproblemen.

Ungern: Källuppgifterna omfattar inte mycket små företag med färre än fem anställda och ingen skattning görs för dessa.

3.2.2 Aktualitet

Aktualiteten har fortsatt att förbättras sedan förra rapporten 2008. Vissa medlemsstater har dock av olika skäl inte lämnat in index i tid (70 dagar efter det kvartal som uppgifterna avser) för några kvartal. Aktualitet har oerhört stor betydelse eftersom försenad uppgiftslämning innebär att skattningar måste användas för de aggregat som gäller EU respektive euroområdet. Detta kan leda till onödigt omfattande revideringar. Nedan anges de medlemsstater som lämnade sina uppgifter så sent (> t+75) att de inte kunde tas med i kommissionens kvartalsvisa pressmeddelande. Eurostat tvingades att extrapolera dessa länders värden för arbetskostnadsindex när det gäller aggregaten EU respektive euroområdet för detta kvartal.

Belgien var sen med uppgiftslämningen vid tre tillfällen under de senaste fyra kvartalen. Dröjsmålen med uppgiftslämningen har emellertid minskat betydligt i förhållande till tidigare år. Belgien vidtar ytterligare åtgärder när det gäller arbetet med administrativa register och effektivisering av förfaranden. Landet har förbundit sig att uppfylla alla krav från och med 2011.

Irland var sen med uppgiftslämningen de två sista kvartalen 2009 och har inte lämnat några uppgifter för de två första kvartalen 2010. Orsakerna är problem med införandet av den nya näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 och ett nytt system för uppgiftsinsamling. Situationen förväntas bli bättre under 2011.

Kommissionen har uppmanat länderna att vidta lämpliga åtgärder för att se till att tidsfristerna för uppgiftslämningen iakttas i framtiden.

3.2.3 Koherens

I sina årliga kvalitetsrapporter ska medlemsstaterna jämföra tillväxttakten i arbetskostnadsindexet med tillväxttakten för ersättning per timme till anställda i nationalräkenskaperna (enligt ENS95). Båda uppgiftssamlingarna mäter samma sak med avvikelser i definitioner och utförlighet vad gäller källor och metoder för beräkning av tillväxttakten. Fullständig koherens kan inte förväntas, men graden av koherens mellan de två samlingarna kan användas som kvalitetsindikator på arbetskostnadsindex. Eftersom inte alla medlemsstater sammanställer kvartalsvisa uppgifter över ersättning per timme till anställda (uppgifter från nationalräkenskaperna), kan ingen heltäckande bild över koherensen ges. Följande översikt bygger på kvalitetsrapporterna från 2008. Eftersom nationalräkenskaperna fortfarande använder näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 1, medan arbetskostnadsindexet använder Nace rev. 2, begränsas jämförelsen till mycket få aggregat av Nace-avdelningar.

Cypern och Malta: Eftersom nationalräkenskaperna är källan för arbetskostnadsindex (Malta) eller arbetskostnadsindex är källa för nationalräkenskaperna (Cypern) är koherens oundviklig.

Tjeckien, Tyskland, Grekland, Spanien, Italien, Nederländerna, Österrike och Slovenien: Tillräcklig koherens. Tillväxten går i allmänhet i samma riktning och takten i tillväxten är av liknande storlek.

Danmark, Frankrike, Estland, Litauen, Rumänien och Slovakien: Svag koherens, stora skillnader mellan de två källornas tillväxttakter.

Belgien, Bulgarien, Irland, Lettland, Luxemburg, Ungern, Polen, Portugal, Finland, Sverige och Förenade kungariket: Kvartalsvisa uppgifter från nationalräkenskaperna fanns inte tillgängliga eller redovisades inte i kvalitetsrapporten.

Eurostat granskar närmare koherensen mellan uppgifterna i arbetskostnadsindexet, nationalräkenskaperna och arbetskostnadsundersökningen, och kommer att fortsätta med detta. Resultaten av granskningen diskuteras ofta med medlemsstaterna i syfte att förbättra koherensen mellan olika statistikområden.

4. Slutsatser

Totalt sett har efterlevnaden av förordningen om arbetskostnadsindex fortsatt att öka sedan förra rapporten 2008. De flesta medlemsstater uppfyller nu kraven. Medlemsstaterna har fortsatt att satsa resurser på att nå mer jämförbara och aktuellare indexserier. Detta har utan tvekan höjt den allmänna kvaliteten och på så sätt ökat uppgifternas nytta.

Uppgifternas aktualitet har förbättrats och antalet medlemsstater med precisionsproblem har minskat.

Kommissionen (Eurostat) har under de senaste åren regelbundet uppmanat medlemsstaterna att intensifiera sina satsningar på ökad kvalitet. Kommissionen kommer utifrån lämnade uppgifter och annan nationell dokumentation att övervaka återstående fall av bristande efterlevnad och kvalitetsproblem. Om önskvärda eller planerade förbättringar inte görs i tillräcklig utsträckning kommer kommissionen att ta kontakt med behöriga nationella myndigheter samt vidta nödvändiga åtgärder för att förordningen ska efterlevas.

[1] KOM(2002) 661, Kommissionen meddelande till Europaparlamentet och rådet om statistik för euroområdet .

[2] EUT L 69, 13.3.2003, s. 1.

[3] Pressmeddelandena publiceras de dagar som anges i presskalendern (se Eurostats webbplats: http://ec.europa.eu/eurostat).

[4] Kommissionens förordning (EG) nr 1216/2003 av den 7 juli 2003 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 om arbetskostnadsindex (EUT L 169, 8.7.2003, s. 37).

[5] Kommissionens förordning (EG) nr 224/2007 av den 1 mars 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1216/2003 beträffande de näringsgrenar som omfattas av arbetskostnadsindex (EUT L 64, 2.3.2007, s. 23).

[6] Kommissionens förordning (EG) nr 973/2007 av den 20 augusti 2007 om ändring av vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden för att tillämpa den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 (EUT L 216, 21.8.2007, s. 10).

[7] KOM(2009) 33.