[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 20.12.2010

KOM(2010) 766 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om inledande av samråd med Republiken Guinea-Bissau enligt artikel 96 i det ändrade Cotonouavtalet

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om inledande av samråd med Republiken Guinea-Bissau enligt artikel 96 i det ändrade Cotonouavtalet

1. Bakgrund

Sedan Guinea-Bissau blev självständigt 1975 har landet haft nära förbindelser med Europeiska unionen, som redan har bidragit med mer än 500 miljoner euro inom ramen för samarbetet. Landet är dock fortfarande instabilt på grund av de etniska spänningarna, en armé som har ett oproportionerligt stort inflytande, som brister i professionalitet och är politiserad, och den utbredda fattigdomen. Dessutom har pengarna från narkotikahandel under de senaste åren lett till korruption inom olika skikt i samhället (armén, de politiska partierna, myndigheter osv.). Det är en faktor som skapar instabilitet också för grannländerna med hänsyn till att gränserna är otäta och fri rörlighet råder, samt att säkerhetsläget är spänt i Casamance och i Guinea Conakry.

Under det första halvåret 2009 blev det politiska läget och säkerhetsläget i landet åter spänt, vilket ledde till att överbefälhavaren och president Joao Vieira mördades i mars. I början av juni 2009 dödades ministern för territoriell administration och en f.d. försvarsminister, och andra framträdande personer anhölls. Alla dessa personer stod president Vieira nära och var enligt myndigheterna inblandade i ett försök till statskupp.

Trots dessa tragiska händelser genomfördes det tidigarelagda presidentvalet för att välja en efterträdare till president Vieira under lugna former. I den andra valomgången den 26 juli vann Malam Bacai Sanha (PAIGC) med 63,31 % av rösterna. Malam Bacai Sanha tillträdde presidentämbetet den 8 september 2009, för en period på fem år och med Carlos Gomes som premiärminister. I sitt installationstal betonade den nye presidenten att nationell försoning, kampen mot straffrihet och reform av säkerhetssektorn ingick i hans prioriteringar.

Några dagar senare bekräftades utnämningen av amiral José Zamora Induta, chef för marinen och känd för sin reformvänlighet, till överbefälhavare. I slutet av oktober gjorde presidenten en omfattande ommöblering i sin regering som berörde flertalet ministerposter och förde med sig nya ansikten. Kort därefter utnämndes en ny riksåklagare med uppgift att förbättra åklagarmyndighetens resultat, både i fråga om förebyggande och bekämpande av brottslighet och i fråga om genomförandet av de officiella utredningar som inletts för att finna de ansvariga för de politiska morden i mars och juni 2009.

De nya makthavarna har gett intryck av att ta sig an de problem som underminerar landet med större beslutsamhet än sina föregångare. Militärens inflytande över det politiska livet i landet kvarstår dock och är en betydande källa till oro och instabilitet.

EU har försökt att åtgärda denna situation genom att kontinuerligt öka sitt stöd till Guinea-Bissau när det gäller genomförandet av reformen av säkerhetssektorn, som är grundläggande för att återupprätta den civila kontrollen över militären. Utöver insatser via EUF har EU stött myndigheterna med genomförandet av reformen via ett uppdrag som inleddes i maj 2008 inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och vars uppgift var att stödja myndigheterna, särskilt militären, polisen och åklagarmyndigheten, i arbetet med den nationella strategin för reformen av säkerhetssektorn.

Trots framsteg inträffade det man befarat den 1 april 2010, då en grupp upproriska militärer under befäl av biträdande överbefälhavaren, general Antonio Injai, anhöll överbefälhavare Zamora (som fortfarande sitter fängslad) liksom premiärministern som hotades till livet innan han släpptes efter några timmar.

Efter detta uppror intog general Injai de facto posten som överbefälhavare innan han officiellt utnämndes den 25 juni 2010 genom ett presidentdekret, på förslag av regeringen, trots varningar från det internationella samfundet.

2. EU:s reaktion

Genom ett uttalande från den höga representanten av den 2 april fördömde EU upproret den 1 april som karaktäriserades som ett brott mot den gällande konstitutionen. I meddelandet uppmanades myndigheterna i Guinea-Bissau att verka för att återupprätta demokratin. Liknande uttalanden kom från Afrikanska unionen och Ecowas.

Den 13 april fastslog rådets kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik, Kusp, att det var nödvändigt med en period av eftertanke när det gäller EU:s framtida engagemang i Guinea-Bissau och att det var viktigt att ge de civila myndigheterna allt stöd som de behövde för att med kraft ta itu med den aktuella situationen.

Den 14 april uppmanade rådets arbetsgruppen för Afrika (Coafr) EU:s uppdragschefer i Bissau att genomföra en démarche till myndigheterna i Guinea-Bissau och inleda en förstärkt politisk dialog på grundval av artikel 8 i Cotonouavtalet om följande punkter: i) omedelbart frisläppande av överbefälhavaren och de övriga personer som hållits fängslade sedan den 1 april 2010, ii) det rättsliga ansvaret för och disciplinära åtgärder mot de personer som var inblandade i händelserna den 1 april, iii) erforderlig lydnad och respekt för de demokratiskt tillsatta myndigheterna. Denna démarche genomfördes den 19 april 2010.

Den 26 april granskade rådets arbetsgrupp för Afrika rapporten från EU:s uppdragschefer i Bissau och enades om i) att reformen av säkerhetssektorn är av avgörande betydelse för demokratin och stabiliteten i landet, och ii) att EU:s framtida engagemang i Guinea-Bissau beror på den politiska utvecklingen i landet.

Den 30 april gav Kusp rådets generalsekretariat i uppgift och uppmanade samtidigt kommissionen i) att omedelbart föreslå en rad kortsiktiga åtgärder som kan förbättra situationen på plats, ii) att före utgången av juni göra en strategisk översyn av EU:s engagemang i Guinea-Bissau på grundval av alla instrument som står till EU:s förfogande, då det slutgiltiga beslutet om EU:s engagemang, särskilt den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, ska fattas i juli 2010 på grundval av denna översyn och den framtida utvecklingen i Guinea-Bissau.

Den 7 maj bekräftade rådet på nytt att en fortsättning av GSFP-engagemanget i reformen av säkerhetssektorn efter den 30 september var beroende av följande: i) en återgång till konstitutionellt styre, ii) frisläppande av den f.d. överbefälhavaren, Zamora Induta, iii) åtal mot de personer som var inblandade i händelserna den 1 april, iv) antagande av lagstiftningspaketet om reformen av säkerhetssektorn.

Under maj månad genomfördes ett gemensamt uppdrag (kommissionen, rådet, ordförandeskapet för arbetsgruppen för Afrika) i Guinea-Bissau på grundval av de kortsiktiga åtgärder som rådets generalsekretariat och kommissionen föreslagit. Uppdraget kom till slutsatsen att myndigheterna i Guinea-Bissau, även om de instämde i EU:s analys av upproret, inte skulle kunna uppfylla kravet på en återgång till konstitutionellt styre.

I ett uttalande av den 5 juli 2010 uttryckte den höga representanten sin bestörtning över att general Antonio Injai utnämnts till överbefälhavare, eftersom han varit den huvudansvarige för upproret den 1 april. Den höga representanten upprepade också att hon var djupt oroad över att Zamora Induta olagligen hålls fängslad och uppmanade myndigheterna i Guinea-Bissau att göra slut på denna situation. Den höga representanten konstaterade i sitt uttalande att situationen i Bissau skulle kunna utgöra en överträdelse av Guinea-Bissaus åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen samt grundsatserna i Cotonouavtalet och manade till en översyn av EU:s totala engagemang i Guinea-Bissau. Liknande fördömande uttalanden kom från Afrikanska unionen, Ecowas och Förenta staterna.

Den 7 april granskade rådets arbetsgrupp för Afrika en ny rapport från EU:s uppdragschefer i Bissau. Arbetsgruppen i) välkomnade uppdragschefernas rekommendationer, ii) beklagade utnämningen av general Injai till överbefälhavare och framförde att utnämningen kunde utgöra en kränkning av de demokratiska principerna, rättsstatsprincipen och grundsatserna i Cotonouavtalet, iii) uppmanade uppdragscheferna att lägga fram förslag till en förteckning över enskilda personer som bär ansvaret för den kroniska instabiliteten och/eller är inblandade i olaglig verksamhet och som kan bli föremål för riktade åtgärder från EU:s sida, iv) välkomnade den samstämmiga reaktionen från det internationella samfundet och bekräftade vikten av att nära samordna EU:s reaktion med resten av det internationella samfundet, bland annat med Afrikanska unionen, Ecowas och FN.

Den 9 juli beslutade Kusp följande: i) att avsluta det aktuella GSFP-uppdraget gällande reformen av säkerhetssektorn, ii) att uppmana rådets generalsekretariat och kommissionen att lägga fram förslag till förstärkning av EU:s närvaro i Guinea-Bissau med sakkunskap på området reform av säkerhetssektorn.

Slutligen informerade den höga representanten genom en skrivelse av den 27 juli premiärministern om att det pågående GSFP-uppdraget slutgiltigt skulle avslutas den 30 september 2010, att ett nytt uppdrag inte var möjligt på grund av det aktuella politiska klimatet och att det var nödvändigt att se över EU:s samtliga åtaganden i Guinea-Bissau på grundval av en förstärkt politisk dialog mellan de båda parterna.

3. Kommissionens förslag

Kommissionen anser att upproret den 1 april 2010 och utnämningen av en av upphovsmännen till överbefälhavare väsentligen har ändrat det politiska och säkerhetsmässiga läget i Guinea-Bissau och i sig utgör en överträdelse av landets åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och grundsatserna i Cotonouavtalet.

I artikel 96.2 i AVS–EG-partnerskapsavtalet, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Ouagadougou den 22 juni 2010 hänvisas till de grundsatser på vilka partnerskapet vilar och som definieras i artikel 9. Respekten för demokratiska principer, för rättsstatsprincipen och för de mänskliga rättigheterna ska ligga till grund för parternas interna och externa politik och utgöra grundsatser för avtalet. Med beaktande av dessa principer och de omständigheter under vilka myteriet inom armén ägde rum i Guinea-Bissau den 1 april 2010 konstaterar kommissionen att det föreligger en särskilt allvarlig och uppenbar kränkning av dessa grundsatser och anser att situationen utgör ett särskilt brådskande fall i den mening som avses i artikel 96.2 b i avtalet. Den anser det därför nödvändigt att inleda samråd med makthavarna i Guinea-Bissau i syfte att undersöka möjliga lösningar på krisen, så att den demokratiska ordningen återupprättas. Detta samråd ska hållas i enlighet med artikel 96 i det ändrade Cotonouavtalet och syftet är främst att diskutera en förteckning över åtaganden med de berörda myndigheterna, bland annat följande:

- Frisläppande av viceamiral Zamora Induta och de övriga personer som anhölls vid händelserna den 1 april 2010 och som hålls olagligt fängslade.

- Inledande och slutförande, i fullständigt oberoende, av utredningar av händelserna mellan den 1 mars 2009 och den 1 april 2010 .

- Utnämning av personer med integritet, som inte varit inblandade i våldsamheter eller agerat i strid med författningen, till ledare för de väpnade styrkorna i Guinea-Bissau.

- Godtagande från myndigheterna av alla expertuppdrag samt alla civila och militära medel som Ecowas/CPLP och/eller andra parter kan komma att föreslå för att övervaka och stödja reformen av säkerhetssektorn och säkerställa skyddet av politiker.

- Antagande av, information om och offentliggörande av lagstiftningspaketet om reformen av säkerhetssektorn.

- Godkännande från regeringen av ett operativt program för genomförandet av reformen av säkerhetssektorn.

- Alla andra åtaganden som kan innebära förbättringar av landets demokratiska styre och reformen av säkerhetssektorn.

Genom denna dialog ges myndigheterna i Guinea-Bissau tillfälle att vidta åtgärder för att råda bot på den pågående krisen. Europeiska unionen får möjlighet att ta ställning till om, och i så fall i vilken utsträckning, den på grundval av denna dialog kan stödja initiativ som syftar till förbättrad efterlevnad av grundsatserna i Cotonouavtalet.

Kommissionen föreslår därför rådet att Guinea-Bissau kallas till samråd enligt artikel 96 i det ändrade Cotonouavtalet i enlighet med det bifogade utkastet till skrivelse .

I avvaktan på resultatet av detta samråd kommer kommissionen att vidta skyddsåtgärder när det gäller verksamhet inom ramen för utvecklingssamarbetet i Guinea-Bissau, undantaget utbetalningar för kontrakt som redan börjat genomföras, humanitära insatser eller insatser som direkt kommer befolkningen till del, regionala projekt eller projekt i samband med bekämpande av gränsöverskridande brottslighet liksom förberedelser för genomförandet av framtida projekt, förutsatt att de särskilda villkoren i de olika instrumenten eller konventionerna är uppfyllda.

I enlighet med redan etablerad praxis och mot bakgrund av de speciella förhållandena i Guinea-Bissau kommer Afrikanska unionen, Ecowas och CPLP att inbjudas till samrådet.

BILAGA

Utkast till skrivelse

Herr President,

Herr Premiärminister,

Sedan det väpnade upproret den 1 april 2010 i Guinea-Bissau har Europeiska unionen (EU) vid flera tillfällen framfört sin oro över att vissa höga militärer inte respekterar de demokratiska principerna och att de mänskliga rättigheterna kränks i landet. EU har uppmanat myndigheterna i Ert land att verka för att återställa normala konstitutionella förhållanden. Trots den démarche som EU gjort hos myndigheterna i Ert land den 19 april 2010 och det gemensamma uppdraget (kommissionen, rådet, Spanien) i maj 2010, är det tyvärr mycket som tyder på att utvecklingen i Ert land inte går i den riktningen. Dessutom ökar narkotikahandeln vilket utgör en källa till stor oro för EU.

Den höga representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och kommissionens vice ordförande reagerade i sitt uttalande av den 5 juli 2010 starkt på utnämningen av general Injai som överbefälhavare. Hon upprepade också sin djupa oro över det olagliga fängslandet av viceamiral Zamora Induta och krävde att myndigheterna ingriper för ett frisläppande.

Genom sin skrivelse av den 27 juli 2010 informerade den höga representanten Er om att det pågående EU-uppdraget till stöd för reformen av säkerhetssektorn skulle avslutas den 30 september 2010, att ett nytt uppdrag inte var möjligt på grund av det aktuella läget i Ert land och att det var nödvändigt att se över EU:s samtliga åtaganden i Guinea-Bissau genom en förstärkt politisk dialog.

Eftersom det enligt vår uppfattning föreligger en särskilt allvarlig och uppenbar kränkning av de grundsatser som anges i artikel 9 i det ändrade Cotonouavtalet ber vi med stöd av artikel 96.2 a i avtalet, på EU:s och på dess medlemsstaters vägnar, att få kalla Ert land till samråd i syfte att, såsom anges i avtalet, på ett konstruktivt sätt närmare undersöka situationen tillsammans och, om möjligt, finna lösningar. Syftet med samrådet är främst att med de berörda myndigheterna diskutera en förteckning över åtaganden i fråga om respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, bland annat följande:

- Stopp för det olagliga fängslandet av viceamiral Zamora Induta och de övriga personer som anhölls vid händelserna den 1 april 2010.

- Inledande och slutförande i fullständigt oberoende av utredningar som rör händelserna mellan den 1 mars 2009 och den 1 april 2010 .

- Utnämning av personer med integritet, som inte agerat i strid med författningen eller varit inblandade i våldsamheter, till ledare för de väpnade styrkorna i Guinea-Bissau.

- Godtagande från myndigheterna av alla civila och militära expertuppdrag som Ecowas/CPLP och/eller andra partner kan komma att föreslå för att övervaka och stödja reformen av säkerhetssektorn och säkerställa skyddet av politiker.

- Antagande av, information om och offentliggörande av lagstiftningspaketet om reformen av säkerhetssektorn.

- Godkännande från regeringen av ett operativt program för genomförandet av reformen av säkerhetssektorn.

- Alla andra åtaganden som kan innebära förbättringar av landets demokratiska styre och reformen av säkerhetssektorn.

Dialogen bör ge Guinea-Bissau möjlighet att vidta lämpliga åtgärder för att åtgärda den nuvarande situationen. Vi föreslår att samrådet äger rum inom 30 dagar från mottagandet av denna skrivelse i Europeiska unionens råds byggnad i Bryssel. Eftersom olika frågor som gäller samhällsstyrning, bland annat på det lagstiftningsmässiga och rättsliga planet, bör tas upp under samrådet är det önskvärt om de högsta ansvariga i landet kan närvara. Afrikanska unionen, Ecowas och CPLP kommer att inbjudas till överläggningarna.

I avvaktan på resultatet av detta samråd kommer kommissionen att vidta skyddsåtgärder när det gäller verksamhet inom ramen för utvecklingssamarbetet i Guinea-Bissau, undantaget utbetalningar för kontrakt som redan börjat genomföras, humanitära insatser eller insatser som direkt kommer befolkningen till del, regionala projekt eller projekt i samband med bekämpande av gränsöverskridande brottslighet liksom förberedelser för genomförandet av framtida projekt, förutsatt att de särskilda villkoren i de olika instrumenten eller konventionerna är uppfyllda.

Med utmärkt högaktning

På kommissionens vägnar (Andris Piebalgs) | På rådets vägnar (Catherine Ashton) |

Kopia till

Guinea-Bissaus ambassadörOrdföranden i AVS–EG-ministerrådetOrdföranden i AVS-ambassadörskommitténGeneralsekreteraren för AVS-statsgruppen