EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.03.1996 
KOM(96)102 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
SMÅSKAUGT KUSTFISKE 
(BUDGETPOST B-521) 

SMASKALIGT KUSTFISKE (BUDGETPOST B2-521) 
(Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet) 
1. INLEDNING 
Syftet med detta meddelande från kommissionen är att upplysa rådet och Europaparlamentet om de initiativ 
som tagits av kommissionen under år 1995 för att effektuera budgetposten B2-521. Det är en följd av 
kommissionens åtagande den 10 juli 1995 i fråga om "det småskaliga kustfisket". 
Den nya budgetpost B2-521 som Europaparlamentet skapat försågs i budgeten med 3 miljoner ecu i 
atangandebemyndiganden till förmån för "det småskaliga kustfisket", vars "sociala och ekonomiska betydelse 
.... gör det berättigat att inrätta denna artikel inom ramen för den gemensamma fiskeripolitikens strukturåtgärder 
Budgetkommentaren hänvisar till en resolution av Europaparlamentet(1). På grund av åtgärdens "betydelselösa" 
karaktär - enligt artikel 22.1 andra stycket i budgetförordningen - krävdes inte att en grundläggande akt 
dessförinnan antogs, och kommissionen kunde alltså själv fastställa reglerna för hur de disponibla anslagen 
skulle användas med iakttagande av ovan nämnda resolution från parlamentet. 
2. ARBETSSÄTT 
Handlingsplaner 
Kommissionen tog omgående bort metoden att delfinansiera individuella projekt, som skulle varit alltför tung 
och stel att hantera. När omfattningen av gemenskapens insatser fastställts (se nedan) bestämdes det att man 
skulle inbjuda medlemsstaterna att lägga fram globala program av begränsad omfattning, så kallade 
"handlingsplaner för det småskaliga kustfisket" på grundval av enkla regler för genomförandet, vars tillämpning 
i vid utsträckning grundar sig på subsidiaritetsprincipen. Efter granskning skulle varje plan godkännas genom 
kommissionsbeslut och bli föremål för ett enda budgetåtagande och två utbetalningar (förskott när planen 
godkänns och resterande belopp när den genomförts, rapport lämnats till kommissionen och utgifterna 
kontrollerats). 
Europaparlamentets resolution av den 20.1.1989 om det småskaliga fisket (dok. A2-271/88, EGT nr 47, 27.2.89, s. 173) 
1 
Verksamhetsområde 
Varken budgetposten eller tillhörande kommentar gav någon definition av "det småskaliga kustfisket". Följande 
definition har antagits: "med smàskaligt kustfiske avses det fiske som praktiseras av yrkesfiskefartyg med en 
största längd av mindre än 9 meter, som kan utsträckas till 12 meter för de fartyg som kan bedriva tràlfiske". 
De som kan komma i åtnjutande av planerna är ägaren, befälhavaren och besättningen i fråga om de fartyg 
som tillhör det småskaliga kustfisket. 
"J 
Planemas syfte - systematisering av åtgärderna 
För att förbli trogen Europaparlamentets medvetna motiveringar som återfinns i budgetkommentaren beslöt 
man att koncentrera åtgärden på modernisering av det småskaliga kustfisket. Vissa gemenskapsflottor är i 
själva verket sammansatta av mycket små båtar utan däck, som inte är försedda med säkerhetsutrustning, 
maskiner eller med otillräcklig maskinstyrka och som inte har utrustning för bevarande av fisk ombord. Man 
bör likväl se till att de fleråriga utvecklingsprogrammen för fiskeflottorna (FUP)^ inte äventyras, och särskilt 
mycket strikt fastställa ramen för stöd till nya motorer till fartygen för att kunna öka fiskeansträngningen. 
Åtgärden bör dock skilja sig från de traditionella strukturåtgärder som genomförs med stöd av FFU(3). Med 
hänsyn till de små disponibla resurserna skulle en åtgärd av så liten omfattning inte vara meningsfull eller 
politiskt klarsynt om den inte var nydanande och medförde en höjning av yrkesskickligheten och kunde ge 
upphov till en följdeffekt genom sin övertygande och föredömliga karaktär. Samtliga dessa villkor innebär krav 
på ett vidare åtagande än enbart stöd till investering i fartygen. Man har följaktligen beslutat att prioritera 
sådana projekt som förenar investeringar i fartygen med utbildningskurser till nytta för användarna av 
moderniserade fartyg i direkt anslutning till investeringarna. 
I enlighet med artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 3699/93 av den 21 december 1993 om kriterier och förfaranden för 
gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning och avsättning av dess produkter (EGT nr 
L 346, 31.12.1993, s.1) avses med FUP "ett antal mål jämte ett antal åtgärder för deras förverkligande som gör det möjligt att 
styra fiskeansträngningen på ett konsekvent och långsiktigt sätt". 
Villkoren för stöd från FFU fastställs i ovan nämnda förordning (EG) nr 3699/93. 
2 
V^." 
Finansieringssatser 
Finansieringssatserna har fastställts i procent av de bidragsberättigande utgifterna enligt följande: 
Utgiftsslag Gemenskapsbidrag Offentligt 
bidrag från 
medlemsstaten 
(Stat, region, ...) Förmånstagarens 
andel 
Investeringar 
ombord på 
fartygen < 75 % >5% > 20 % 
Utbildning £ 75 % £ 25 % 
Planemas varaktighet 
Åtgärderna bör vara avslutade senast tolv månader efter det beslut om godkännande som fattats av 
kommissionen. 
3. VERKSTÄLLANDE 
En skrivelse sändes den 8 augusti 1995 till medlemsstaterna för att inbjuda dem att senast den 1 oktober 1995 
inkomma med en handlingsplan för det småskaliga kustfisket. 
Sju medlemsstater svarade på kommissionens inbjudan (Grekland, Spanien, Irland, Italien, Portugal, Finland, 
Sverige). Under färdigställandet av programdokumenten såg kommissionen till att investeringarna för 
modernisering av fartygen inom det småskaliga kustfisket i samtliga planer samordnades med åtgärder för 
yrkesutbildning av de berörda fiskarna. 
De disponibla anslagen har fördelats i förhållande till den betydelse det småskaliga kustfisket har i de berörda 
medlemsstaterna, såväl med avseende på antalet fartyg som tonnagets storlek. De slutgiltiga anslagen är 
följande: 
(ecu) 
Medlemsstat Total budget Nationella bidrag 
Offentliga Privata Gemenskaps­
stöd 
GR 
E 
FIN 
IRL 
I 
P 
S 1.124.000 
1.174.276 
193.333 
133.333 
536.000 
689.000 
228.000 101.160 
183.179 
13.182 
20.000 
54.000 
58.000 
22.800 179.840 
169.097 
35.151 
13.333 
80.000 
114.000 
34.200 843.000 
822.000 
145.000 
100.000 
402.000 
517.000 
171.000 
TOTALT 4.077.942 452.321 625.621 3.000.000 
Programmen, som godkänts genom kommissionens beslut den 18 december 1995, skall pågå till utgången 
av 1996 och bli föremål för rapporter om verkställighet under första halvåret 1997. 
Bilaga: Kortfattad beskrivning av programmen "smàskaligt kustfiske" 
GREKLAND 
Fiskeflottan för smàskaligt kustfiske i Grekland berör omkring 16 000 båtar, och den bedöms sysselsätta 
omkring 21 000 fiskare. Denna fiskeflotta brottas med speciella problem, som är särskilt stora för båtarna i de 
ytterområden i övärlden som kännetecknas av en geografisk, ekonomisk och social isolering. Vissa av dessa 
öar (Tilos, Agathonissi, Lipsi, Anafi, etc.) lever bara av fiske, som uteslutande är av lokal betydelse. Denna 
verksamhet, som är ytterst begränsad på grund såväl av de ålderdomliga båtarna som de öppna hav som 
omger dessa öar, ger inte fiskarna en tillräcklig inkomst för att kunna modernisera sina båtar. De särskilda 
utbildningsåtgärderna för skydd av miljön, förvaltning av resurserna utmed kusterna, produktkvalitet, säkerhet 
ombord och för navigeringen har hitintills inte i tillräcklig utsträckning, eller inte alls, omfattat fiskarna i dessa 
ytterområden av den grekiska övärlden, liksom övriga områden som är belägna i Egeiska och Joniska haven. 
Handlingsplanen för det småskaliga kustfikset i Grekland avser två slags åtgärder: 
Modernisering av båtarna, särskilt rörande öarna Tilos/Agathonissi/Lipsi/Anafi, etc. genom att 
byta ut motorerna mot nya med samma effekt 
anskaffa standardlådor för att bevara fisken och bibehålla fiskens kvalitet 
anskaffa utrustning för säkerheten ombord 
Utbildning av fiskarna genom seminarier i områdena i Egeiska och Joniska haven i frågor som rör 
förvaltningen av kustens resurser 
skyddet av den marina miljön 
produktkvalitet och hygienföreskrifter 
säkerhetsföreskrifter ombord och föreskrifter för navigeringen. 
Det är tänkt att dessa åtgärder, som är strikt lokaliserade till områdena för det småskaliga kustfisket, skall 
förbättra livet för fiskarna i områdena runt dessa öar och deras ytterområden. 
SPANIEN 
Betydelsen av det småskaliga kustfisket i Spanien bör snarare bedömas utifrån dess regionala påverkan än 
dess särskilda vikt för hela fiskerisektom. Trots dess ringa betydelse i mervärdestermer bidrar denna delsektor 
till att skapa betydande sysselsättningsmöjligheter och inkomster för landets ekonomi. För närvarande omfattar 
den spanska fiskeflottan omkring 19 000 fartyg, varav 13 000 tillhör det småskaliga kustfisket. Handlingsplanen 
i fråga avser den del av denna fartygsflotta som är baserad i ett begränsat antal hamnar (28) med ett 
betydande antal av dessa fartyg (minst 1 350). Hamnarna är i allmänhet belägna i sådana kustområden som 
är mycket beroende av fiske och de finns utmed alla kuster i Spanien och på Balearerna. 
I handlingsplanen föreslås en rad åtgärder fördelade på följande två områden: 
Investeringar i fartyg: 
Installation av utrustning för att förbättra säkerheten ombord på fartygen. 
Konstruktion av en så standardiserad modell som möjligt av en kylanläggning för 
fiskeriprodukterna och av små kontainrar som underlättar hanteringen och transporten av 
produkterna, och som bidrar till att förbättra kvaliteten och hygienen i fråga om 
fiskeriprodukterna. 
Tekniska studier för att fastställa vilken typ av framdrivning som är lämpligast i de sedvanliga 
fiskeområdena för de enheter som omfattas av planen och för att förbättra deras underhåll. 
Det planeras att totalt 472 fartyg från det småskaliga kustfisket skall kunna få stöd. 
Utbildning av fiskare: 
Anordnande av utbildningsdagar om säkerhetsnormerna ombord på fartygen och sättet att 
undvika risksituationer i kustnavigeringen. 
Anordnande av uppföljningskurser till sjöss. 
Anordnande av kurser i selektivt fiske och i förbättring av arbetshygienen ombord på fartygen. 
Totalt 28 kurser skall anordnas på platsen, och de stödtagare som nämns i föregående stycke skall i första 
hand få delta i dessa kurser. 
Till grund för planen ligger ett nytänkande i fråga om åtgärderna, vilka omfattar ett flottsegment som ofta är 
bortglömt men som har större andel olyckor än andra segment. De föreslagna åtgärderna tar hänsyn till såväl 
en ökad säkerhet ombord som en ökad effektivitet i de nödtjänster som de lokala myndigheterna inrättat för 
fiskarna. 
Förvaltningen av planen är decentraliserad, och de olika behöriga regionala förvaltningarna är ansvariga för 
genomförandet av de planerade åtgärderna. Men en samordning säkerställs genom den statliga centrala 
förvaltningen. 
IRLAND 
Den plan som inlämnats av Irland är huvudsakligen inriktad på utbildning av fartygsägarna, befälhavarna och 
besättningen på små fiskefartyg. Enligt bestämmelserna skall också ägarna förmås att investera i 
säkerhetsutrustning. 
Den irländska fartygsflottan består huvudsakligen av små fartyg. Det finns 907 fartyg med en längd av mindre 
än 12 meter, och dessa utgör 65 % av samtliga fartyg i fiskeflottan. Av dessa 907 fartyg är 433 mindre än nio 
meter (ca 31 % av det totala antalet fartyg i fiskeflottan). 
Irland har under en längre tid erkänt att dessa små fiskefartyg bidrar till utvecklingen av ett stort antal avlägset 
belägna kustsamhällen, där det finns få möjligheter till alternativ sysselsättning. 
De huvudsakliga problemen för det småskaliga kustfisket i Irland är: 
Bristande medvetenhet om lämpliga säkerhetsåtgärder och om de små öppna båtarnas begränsningar, 
särskilt i fråga om stabilitet och fara för kantring till följd av överbelastning. 
Effekterna av långa perioder av dåligt väder, särskilt i söder och utmed de västra och nordvästra 
kusterna, som är områden som är utsatta för atlantstormar. 
Vissa sektorers beroende av ett begränsat urval arter. 
Ett utbildningsprogram som uteslutande vänder sig till ägare till små fartyg och deras besättning skall hållas 
i fiskehamnarna runt kusten. Programmet skall omfatta seminarier, workshops och demonstrationer 
huvudsakligen inom sektorerna 
säkerhet, 
underhåll och utrustning, 
fiskkvalitet, 
bevarande av resurserna, 
alternativa resurser, 
bokföring och finansiell kontroll. 
Utbildningsprogrammet skall kompletteras med en serie affischer och informationsblad. 
Ett av problemen med små fiskefartyg ligger i det faktum att de ofta lider av bristande underhåll och att 
säkerheten ombord och brandskyddsutrustningen är bristfälliga. Enligt planen skall stöd ges till denna typ av 
utrustning. 
ITALIEN 
Den italienska fiskeflottan ifråga består av 7 398 båtar på mindre än 9 m och 1 271 båtar (trålare) med en 
längd av mindre än 12 m. 
De problem som detta segment av den italienska fiskeflottan brottas med är 
allmänt fallfärdiga båtar 
ökande konflikter med andra segment rörande utnyttjandet av kustens resurser. 
Enligt de italienska myndigheterna kommer 20 hamnar och 330 båtar att gynnas av denna åtgärd. Av 
Europeiska unionens bidrag skall 75 % gå till investeringar ombord och 25 % till utbildning. 
Planerade typer av åtgärder 
Investeringar ombord 
Säkerhet ombord: Man planerar att förse alla båtar med en navigeringsanordning av typ GPS, som 
gör att de vid behov kan lokaliseras, eftersom de numera har en tendens att fiska längre ut från 
kusten. 
Effektivitet: Båtarna skall förses med en vinsch, som gör att de kan hala in blöta nätredskap på djupt 
vatten. 
Fiskkvalitet: Man har för avsikt att installera kontainrar av glasfiber för att förbättra fiskens kvalitet. 
Yrkesutbildning: Dessa kurser avser åtgärder inom ramen för investeringar ombord. De bör ge besättningen 
den tekniska kunskap som krävs för att använda nya utrustningar (navigeringsanordning, vinsch, hantering av 
fisken ombord). 
Producentorganisationernas roll: Dessa kurser vänder sig uteslutande till dem som tillstyrkt investeringar 
ombord. De skall inte anordnas förrän vid första investeringsfasens utgång. De italienska myndigheterna har 
försäkrat kommissionen att varje investerare skall kunna gå en utbildningskurs, och att detta initiativ skall 
marknadsföras i en kampanj. 
De italienska myndigheterna har anförtrott producentorganisationerna ansvaret för planens genomförande. 
Dessa skall inbjudas att presentera noggranna handlingsplaner och direkt ta på sig ansvaret för deras 
genomförande. 
PORTUGAL 
Investeringar ombord på fartygen 
Förbättring av säkerheten ombord - för att uppfylla sektoms behov (räddnings- och 
säkerhetsutrustningen ombord är ofta otillräcklig med tanke på att de områden där man söker 
nödhamn och hamnarnas konstruktion i norra Portugal är farliga). 
Förbättring av de fiskade produkternas kvalitet. Varken användningen eller ens befintligheten 
av utrustning för att bevara de fiskade produkterna är allmänt utbredd. 
Utbildning 
Främjande av utbildning för fiskare - upplysning om hur räddningsutrustningen skall användas 
och förbättring av produkternas kvalitet. 
Tillämpningsområde: Fartyg för kustfiske med en största längd av 9 eller 12 m för trålarna i de norra 
och centrala delarna av Portugal. 
Planens mål - systematisering av åtgärderna: Anskaffningen av den räddnings- och 
säkerhetsutrustning som anges i den portugisiska handlingsplanen (nödsignaler och räddningsbojar, 
räddningsvästar, räddningsflottar, brandsläckare) är i linje med den typ av åtgärder som berättigar till 
stöd enligt den handlingsplan som fastställts av GD XIV. 
FINLAND 
Varje år finns det ca 100-150 fiskare i den finländska skärgården som använder ryssjor för att fånga sill, och 
i mindre skala abborre, gös och gädda. En ryssja är ett nätredskap som är fästat på ringa djup vid pålar, och 
vars ena ände har formen av en kon. Fiskarna fiskar från små fartyg runt talrika öar och i vikar. 
Att fånga sill och andra arter med ryssja är ett traditionellt men arbetsamt sätt att fiska i avlägna områden där 
det finns få hamnar och hamnutrustningar. 
På västkusten i södra Finland föreslår fiskarnas förbund att förbundet, de nationella förvaltningarna och 
kommissionen gemensamt skall finansiera följande åtgärder: 
Byggandet av en ny speciell fiskebåt för fiskare som använder denna typ av ryssja. Båten skall vara 
utrustad med ett pumpsystem för att lossa fisken ur ryssjan. Utrustningen bör omfatta en 
sorteringsmaskin och maskiner för att lägga fisken på burk och kyla ned den. Detta är tänkt att vara 
ett pilotprojekt, som om det blir framgångsrikt gör att man kan utveckla ryssjan för fiske av abborre 
och andra arter. 
Utbildning av fiskarna i användningen av dessa nya båtar och deras utrustning. 
De eventuella fördelarna med denna investering är att 
nedgången av detta traditionella fiske minskas, 
andra fiskare sporras att använda samma teknik, 
man utvecklar användningen av ryssjan för att fiska andra arter, 
fiskens kvalitet garanteras. 
SVERIGE 
Den svenska planen omfattar de fyra följande åtgärderna: 
Investeringar ombord på fiskefartygen. Denna åtgärd omfattar införande och utveckling av mer 
selektiva redskap för kustfisket, dvs. inköp och införande av selektionsfönster/kvadratiska maskor för 
de trålare som fiskar efter havskräfta och för de selektiva trålar med vilka man fiskar räkor och sik, 
samt utveckling och införande av mer selektiva redskap (ryssjor) för fiske av ål och tinor för fångst av 
blötdjur och kräftdjur. Man har räknat med en kompensation för inkomstbortfall under försöksperioderna 
(max. 10 % av de offentliga utgifterna). 
Förbättring av säkerheten och arbetsförhållandena ombord på fartygen för kustfiske, dvs. utveckling, 
inköp och installation av säkerhetsutrustning, investeringar för att minska bullret och utrustningar för 
en säkrare hantering av materielen och fångsterna. 
Förbättring av produktkvaliteten och färskheten, dvs. investeringar i utrustningar för kylning och 
behandling av fångsterna. 
Teoretisk och praktisk utbildning i användningen av selektiva redskap, utbildning i säkerhet 
(fyradagarskurser som erbjuds 500 fiskare), utbildning i förfarandet vid hygien- och kvalitetskontroll. 
Åtgärdernas innovativa karaktär betonas genom att investeringarna i ny materiel skall prövas i det verkliga 
yrkesfisket. Utbildningen syftar till ett effektivt utnyttjande av ny materiel, utrustningar och fiskemetoder. 
Fiskeriverket skall ansvara för programmets genomförande. 
Investeringarna ombord på fiskefartygen och utbildningen representerar 80 % respektive 20 % av planens 
totala kostnad. 
Under bilaterala samråd, särskilt i budgetfrågor, har de svenska myndigheterna uttryckt sin preferens för de 
två första åtgärderna rörande de selektiva fiskemetoderna och förbättringen av säkerheten och 
arbetsförhållandena. 
Med beaktande av de disponibla medel som tilldelats de berörda medlemsstaterna och den svenska 
preferensen för de två första åtgärderna föreslås att enbart dessa åtgärder och utbildningen skall berättiga till 
stöd från gemenskapen inom ramen för handlingsplanen för smàskaligt kustfiske i Sverige. 
Tilldelningen för de åtgärder som berättigar till bidrag ur de disponibla medlen är för Sveriges del följande: 
Selektiva fiskeredskap 50 % 
Säkerhet och arbetsförhållanden 30 % 
Utbildning 20 % 
10 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 102 slutli a 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalognummer : CB-CO-96-110-SV-C 
ISBN 92-78-01419-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
si*