SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.10.2005 
KOM(2005) 486 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅD ET, EUROPEISKA EKONOMISKA 
OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN 
om genomförande, resultat och övergripande utvärdering av Europeiska handikappåret 
2003 
(framlagd av kommissionen enligt ar tikel 13 i rådets beslut 2001/903/EG) 
    
{SEK(2005) 1252} 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Genomförande och nyckelåtgärder på EU-nivå.......................................................................... 3 
Genomförande och nyckelåtgärder på nationell nivå.................................................................. 7 Europeiska handikappårets viktigaste resultat ........................................................................... 9 
Annex 1: Background............................................................................................................ ... 11 
Annex 2: Financial issues...................................................................................................... ... 13 
Annex 3: Detailed breakdown of expenditu re commitments in 2002 and 2003 (Budget Line 
04 04 05 ex B5 806) ............................................................................................................ ..... 14 
Annex 4: Overall assessment and long-term policy outlook.................................................... 15 Annex 5: External evaluation of the EYPD Campaign............................................................ 16 
 
SV 3   SV  
Genomförande och nyckelåtgärder på EU-nivå 
Fastställandet av prioriteringar för kampan jen för Europeiska ha ndikappåret och dess 
genomförande på EU-nivå krävde medverkan av många olika parter. Det krävdes en hög grad av samordning mellan EU och de nationella instanserna och ett antal nyckelaktörer skulle engageras, särskilt Europeiskt  handikappforum - den icke-statliga para plyorganisation som 
företräder funktionshindrade på europeisk nivå. Det var som en integrerad del av kommissionens strategi för handikappåret och uttryck för en grundläggande princip på 
handikappområdet att funktionshi ndrade och deras företrädare skulle engageras i alla viktiga 
aspekter av utformningen och genomförand et av Europeiska handikappåret.  
Eftersom det till stor del var funktionshindrade själva som tagit initiativet till det Europeiska 
handikappåret och Europeiskt handikappforum  hade agerat för de tta, intensifierade 
kommissionen 2002 sina förbindelser med Europe iskt handikappforum och samrådde med denna 
och andra organisationer under sina förberedelser och under hela 2003. På så sätt försäkrade man 
sig om att de funktionshindrade var införstådda oc h att deras egna företräd are kunde utarbeta de 
huvudbudskap som skulle föras vidare. Kommissionen ville också använda Europeiska handikappåret för att göra  sin inställning på hand ikappområdet kä nd och understr yka de politiska 
frågor som den övervägde på EU-nivå. Flexibiliteten i det tillvägagångssätt som antogs för det Europeiska handikappåret och den delaktighet som skapades genom det decentraliserade tillvägagångssättet blev en garant för att de t fanns tillräckligt med utrymme i kampanjen för 
alla organisationer som ville föra fram sina åsikter, även om dessa  ibland gick isär.  
Till stöd för genomförandet och utvecklingen av Europeiska handikappåret lanserade 
kommissionen i samarbete med sina partnerorganisationer (främst Europeiskt handikappforum) en särskild informations- och PR-kampanj. Kampanjens huvudsakliga syfte var att ge det 
Europeiska handikappåret en tydlig identitet,  både visuellt och genom ett budskap som inte 
bara skulle stärka initiativets EU-prägel, utan  också de insatser so m gjordes på nationell, 
regional och lokal nivå. Kampanjen sköttes av PR-företaget Ogilvy.  
Kampanjens grundläggande koncept var att fungera som katalysator för en årslång marsch för 
funktionshindrade genom hela Europa. Tanken bakom var att, eftersom rättigheter för funktionshindrade är en fråga om mänskliga rätt igheter, skulle de funkt ionshindrade själva gå 
i bräschen för en kampanj för förändring. Kommissionen försökte undvika en traditionell informationskampanj utifrån och ville få f unktionshindrade att känna delaktighet i Europeiska 
handikappårets koncept genom att se till att de engagerade sig direkt i marknadsföringen av kampanjen och genom att uppmuntra till ett aktivt deltagande. En slogan, “Gå ombord!”, 
utarbetades för kampanjen för att understryka Europeiska handikappårets karaktär av delaktighet, något som också fick stöd av en kampanjbuss som körde runt i länderna under 
2003. Genom bussen underströk man kampanjens europeiska karaktär som länk mellan 
nationella kampanjer och budskap och förde fram bu dskapet att funktionshind er är en fråga som 
berör hela EU, trots inneboende skillnader mellan de deltagande länderna. Under 2003 fanns kampanjbussen på plats vid 211 evenemang i 181 städer i 16 länder och tillryggalade en sträcka 
på 45 000 km.  
Den logo som valdes för kampanjen var tydlig  och lätt att känna igen. Logon fanns lätt 
tillgänglig på ett antal webbplat ser och på de 20 EU-språken, sa mt språken i de anslutande 
 
SV 4   SV länderna och i Bulgarien, Rumänien och Turkiet. Enligt kampanjreglerna uppmuntrade man 
alla organisationer och enskilda som ville engagera sig i Europeiska handikappåret att använda sig av logon.  
Till stöd för hela kampanjen för Europeiska handikappåret och som en resurs för de 
organisationer och enskilda som ville delta i Europeiska handikappåret, satte man upp en webbplats för hela EU. Denna webbplats (www.eypd2003.org)
 var helt interaktiv och lätt att 
hitta1, och de viktigaste aspekter na och funktionerna fanns övers atta till alla EU-språk. Till 
skillnad från tidigare Europaårskampanjer, kunde tredje part på webbplatsen skapa sidor där de kunde publicera sina  aktiviteter och eveneman g, lägga in dokument och skapa kontakter. Detta 
gjorde det möjligt för dem som inte i vanliga fa ll har de nödvändiga fac iliteterna att synas på 
Internet under hela Europeiska handikappår et. Utöver den grundläggande informationen om 
Europeiska handikappåret inne höll webbplatsen också länkar till Europeiska handikappårets 
webbplatser i de deltagande lä nderna, tillsammans med en da gbok och ett fotogalleri, som 
uppdaterades dagligen med nyheter från Euro peiska handikappårets  marsch och buss.  
Kommissionen lanserade också tv å inbjudningar att lämna förslag på EU-nivå. Den första gällde 
informationskampanjer på EU-nivå för att stödja Europeiska handikappåret och var inriktad på 
särskilda befolkningsgrupper inom  kampanjens allmänna målgrupp. Ett exempel på detta var 
den kampanj som lanserades av den europeiska dövorganisationen EUD
2 och som satte upp en 
särskild webbplats för Europeiska handikappå ret med information som fanns att få på de 
viktigaste teckenspråken i de deltagande länderna. Den andra inbjudan att lämna förslag rörde ett litet antal stora, transnationella projekt som stöddes av Europeiska kommissionen och som gjorde det möjligt för bidragsmottagare från fl era medlemsstater att tills ammans organisera ett 
projekt till stöd för Europeiska hand ikappårets syften och mål.  
En annan nyckelåtgärd på EU-nivå som kommiss ionen vidtog för att stödja Europeiska 
handikappåret var programmet för företagsmedverkan . Uppbackad av PR-företaget Ogilvy 
försökte man genom programmet att engagera stora företag i kampanjen för Europeiska 
handikappåret och ge dem chansen att delta i ett unikt evenemang och uppmuntra dem till att bli medvetna om och stödja Europeiska handika ppåret och göra vissa insatser. Insatserna 
uppmuntrades i syfte att förstärka redan befintli ga positiva initiativ på handikappområdet och i 
syfte att handla på ett socialt ansvarsfullt sätt gentemot funkt ionshindrade genom  att främja 
anställnings- och utbildningsm öjligheter, utveckla tjänster och formgivning av produkter, 
förbättra tillgänglighet osv. 
Även om det var Europeiska kommissionens ge neraldirektorat för ut bildning och kultur som 
ansvarade för samordningen av kampanjen och insatserna för Eu ropeiska handikappåret på EU-
nivå, kunde man mobilisera alla avdelningar so m var berörda av handikappfrågor och se till 
att Europeiska handikappåret blev särskilt prioriterat i verksamheten under 2003. Det var 
möjligt tack vare det engagemang som olika kommissionärer och generaldirektorat visade för Europeiska handikappårets målsättningar och deras vilja att införl iva handikappfrågorna i 
övrig verksamhet. Man ökade till exempel bidragen  till särskilda projekt inom de särskilda 
handlingsprogrammen på utbildnings-, ungdoms-  och kulturområdet; kommissionen antog nya 
riktlinjer för god praxis för anst ällning av funktionshindrade (C( 2003)4362); man vidtog 
åtgärder för att öka samarbetet med de dåvara nde kandidatländerna om handikappfrågor samt 
                                                
 
1 WAI-AA standard  – det var inte möjligt att med tanke på tillgängliga resurser och we bbplatsens 
interaktiva karaktär att uppnå WAI-AA standard. 
2 http://www.eudeaf2003.org/   
 
SV 5   SV åtgärder på IT-området, inklusive en särskild konferens om e-tillgänglighet.3 Det senare temat 
togs också upp ur tekniskt synvinkel vid EG :s gemensamma forskningscenter. Mycket av 
detta arbete samordnades framgångsrikt av en avdelningsövergripande arbetsgrupp för 
handikappfrågor och på så sätt kunde man up pnå maximal komplementa ritet med EU:s övriga 
politikområden.  
För att förstärka nyckelbudskapen och visa fr am EU:s åtaganden, införlivade man också vid 
många större evenemang och konferenser Europeiska handikappåret som en viktig komponent, antingen genom att man en bart fokuserade på handikappfrågor eller genom att man lät vissa 
handikappfrågor ingå som en del av ett större program. Ett exempel på detta var Europeiska mobilitetsveckan
4 2003 som lyfte fram frågor om tillgänglighet för funktionshindrade. EU:s 
decentraliserade organ blev också involverade i Europeiska handikappåret och gjorde särskilda 
insatser för att stödja handikappårets budskap5. En del av EU:s institutioner bidrog också till 
Europeiska handikappåret genom särskilda insatser (t.ex. de nya lättillgängliga webbplatserna 
och översyn av instituti onsbyggnaderna när det gäller tillgänglighet) eller genom särskilda 
evenemang. Bland dessa kan nämnas ett Europaparlament för funktionshindrade som Europaparlamentet
6 var värd för och som anordnades med stöd av Europeiskt 
handikappforum och kommissionen, en konferens om den regionala dimensionen av handikappolitik som anordnades av Regionkommittén
7 samt ett evenemang som anordnades 
av Ekonomiska och sociala kommittén8 kring integrationen av funktionshindrade i det 
europeiska samhället och i arbetslivet. Andr a europeiska organisationer bidrog också till 
Europeiska handikappåret genom särskilda insatser och evenemang. European Agency for 
Development in Special N eeds Education (EADSNE) , som stöds av GD Utbildning och kultur, 
anordnade en hearing i Europaparlam entet med ungdomar som har särskilda 
utbildningsbehov. Ungdomar från 22 länder fick tillfäl le att ge uttryck för sina känslor, idéer 
och önskemål rörande utbildning och framtid. U nder hearingen visades en utställning med 
material och information från särskilt inbjudna företrädare för EU-projekten Leonardo, Youth, 
Minerva och Grundtvig, likso m från EADSNE och UNESCO. Europe 21  ordnade ett 
evenemang kring företagens sociala ansvar och handikappfrågor och vid en konferens som 
anordnats av de europeiska standardiseringsor ganen undersökte man hur dessa organs arbete 
kan bidra till tillgänglighet för alla9 1011 12. Detta är bara några enstaka exempel på de många 
hundra särskilda insatser och evenemang som ägde rum på EU-nivå. 
I syfte att samordna många av dessa  olika aktiviteter, sä rskilt de olika insats erna på EU-nivå och 
Europeiska handikappåre ts aktiviteter och kampan jer på nationell nivå, inrättade kommissionen 
en rådgivande kommitté redan i januari 2002. Ko mmittén fortsatte till slutet av 2004 sitt 
                                                 
3 http://europa.eu.int/rapid/pressRel easesAction.do?reference=IP/03/1375   
http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=IP/03/1183  
http://voice.jrc.it/events/ev2003/ eaccessibility/_eaccessibility_en.htm http://europa.eu.int/rapid/pre
ssReleasesAction.do?reference=IP/03/ 1183&format=HTML&aged=0&language=EN
&guiLanguage=en   
4 http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=IP/03/1240   
5 http://europe.osha.eu.int/good_practice/person/disability/  
6 http://www.europarl.eu.int/comparl/emp l/conferences/20031110/default_en.htm  
7 http://www.cor.eu.int/document/en/rioja_16_17_dec.pdf  
8 http://www.esc.eu.int/pages/en/acs/events/28 _11_03_disabilities/final_programme_en.pdf  
9 http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=SPEECH/02/623  
10 http://www.cenelec.org/NR/exeres/09E 16A1B-E757-4F85-B542-872A21C7C15F.htm  
11 http://www.cenorm.be/cenorm/ne ws/pressreleases/guidelines.asp  
12 http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=SPEECH/03/161  
 
SV 6   SV arbete med att samordna förberedelserna fö r och det ekonomiska stödet till Europeiska 
handikappåret, övervakningen av informationskampanjen och utvecklingen av nyckelbudskapen när det gäller handikappfrågorna. Kommittén bestod av företrädare för de deltagande länderna, observatörer från kandi datländerna, företrädare för Europeiskt 
handikappforum
13 och andra berörda parter, såsom EASPD ( European Association of Service 
Providers for Persons with Disabilities )14. Arbetsmarknadens part er inbjöds att delta i 
kommittén, men de avböjde.  
Kommittén fattade viktiga beslut om det övergripande stödet till de deltagande länderna avsett 
för delfinansiering av projekt och insatser inom  Europeiska handikappå ret, godkände viktiga 
delar av kampanjen såsom valet av logo (som fö r första gången i en EU-kampanj valdes genom 
en omröstning på Internet) och informationsmaterial samt antog en rad gemensamma kriterier för 
urvalet av projekt som skulle delfinansieras i sy fte att garantera att de grundläggande målen för 
Europeiska handikappåret enligt rådets beslut uppfylldes. Detta tillvägagångssätt syftade också 
till åstadkomma en rättvis behandling av ans ökningarna om delfinansiering i de deltagande 
länderna. Medlemmarna i kommittén var också en  förbindande länk mell an genomförandet av 
Europeiska handikappåret på EU -nivå och genomförandet på na tionell nivå, särskilt genom att 
man samordnade de nationella organens arbete. Kommittén hade också ett nära samarbete med de två ordförandeskapen för EU (Italien och Grekland) under 2003 och så g på så sätt till att 
Europeiska handikappåret fick en tydlig politi sk profil i ordförandeskapens verksamhet.  
Kommittén spelade en avgörande roll för Euro peiska handikappårets framgång, genom att den 
fattade enhälliga beslut i alla viktiga frågor och drog nytta av de enskilda ledamöternas 
erfarenheter och engagemang. Detta krävde omfattande insatser från alla ledamöter under hela arbetet med förberedelser, genomförande och uppföljning av Europeiska handikappåret.  
                                                
 
13 http://www.edf-feph.org/  
14 http://www.edf-easpd.org/  
 
SV 7   SV Genomförande och nyckelåtgärder på nationell nivå 
På nationell nivå ombads de deltagande ländern a att inrätta ett nationellt samordningsorgan. I 
enlighet med det rådsbeslut som inrättade Europeiska handikappåret, ansvarade detta nationella organ för nationella strategier och prioritering ar för Europeiska handikappåret, övervakade det 
övergripande stödet, såg till att fu nktionshindrade deltog i beslutsfattandet och administrerade 
den inbjudan att lämna fö rslag som föregick det ekonomiska stödet till särskilda insatser inom 
ramen för Europeiska handikappåret. Under 200 2 spelade de nationella samordningsorganen 
en viktig roll vid de föreberedande insatserna  och bidrog till att öka medvetenheten om syftet 
med Europeiska handikappåret, och ansvarade i de flesta fall för anordnandet av den nationella 
invigningskonferensen i början av handikappåret. I de fles ta deltagande länderna var 
samordningsorganet knutet till eller en del av ett nationellt ministerium. I alla länder fanns det 
företrädare för funktionshindrade  i dessa organ, vilket är e tt krav i rådets direktiv.  
De nationella organens arbete var avgörande för Europeiska handikappårets framgångar och 
för anpassningen av Europeiska handikappåret till nationella förhållanden och funktionshindrades särskilda s ituation i olika länder. De na tionella samordningsorganens 
struktur varierade avsevärt fr ån land till land, och vissa länder valde ganska stora organ med 
företrädare för många olika in tressegrupper. Andra länder föredrog att koncentrera sig på 
insatser av ett antal nyckelpersoner med sä rskilda erfarenheter av handikappfrågor. De 
nationella organen stöddes av regionala och lokala grupper som satts samman särskilt för att delta i kampanjen för Europeiska handikappåret och för att skapa medvetenhet om kampanjen på lokal nivå och mobilisera handikapporganisationerna till att engagera sig i Europeiska handikappåret.  
Den externa utvärderingen av Europeiska handi kappåret bekräftar det enorma engagemanget 
från de som var involverade i de nationella sa mordningsorganens arbete, av vilka många var 
oavlönade, och deras insats gjorde det möjligt a tt på en nivå nära medborgarna uppnå målet 
med handikappåret. Många arbetade med begränsade resurser och fick ta hand om det stora antalet ansökningar om at t delta i kampanjen. En del deltagand e länder inrättade särskilda lokala 
kommittéer som stödde program och aktiviteter under hela året och såg till att 
handikapporganisationerna engagerades. En majoritet av de som arbetade i samordningsorganen ansåg att detta sätt att enga gera funktionshindrade sk ulle bana väg för ett 
större samarbete mellan handikapporganisationerna och myndigheterna. Många länder valde dessutom att involvera lokala myndigheter och organ samt företrädare för arbetsmarknadens 
parter i samordningsorganen. Som ett uttryck för situationen på EU-nivå, uppmanade man i vissa länder till engagemang från företagen, medan man i andra fick företrädare för till 
exempel konstorganisationer och frivilligorganisationer att delta, oc h i ytterligare andra ingick 
politiska partier i de natione lla samordningsorganen.  
I alla deltagande länder utlyste man inbjudan at t lämna förslag för att uppmuntra projektledare 
att ansöka om delfinansiering av verksamhet och åtgärder vars mål stämde överens med 
Europeiska handikappårets. Tillvägagångssättet skilde sig också här åt mellan länderna, med en del som föredrog stora projekt, ofta nationella e ller regionala, för att uppnå vissa resultat. Andra 
länder inriktade sig på sm å, lokala projekt och de t blev på så sätt möjligt för fler orga nisationer 
att delta i Europeiska handikappåret. Många tuse n projektansökningar kom in i de flesta länder 
och nära 800 projekt fick EU-bidrag ur hand ikappårets budget. Många länder föredrog 
emellertid att ge ytterligare bidr ag till fler projekt, och den externa utvärderingen visade att i 
många länder kunde proj ekt som inte fått något EU-bidrag eller nationellt bidrag få bidrag från 
 
SV 8   SV andra källor. Dessutom ökade projektbidrag från andra EU-åtgärder och program det tillgängliga 
ekonomiska stödet. På så sätt åstadkom man ge nom det decentraliserade tillvägagångssättet ett 
enormt stöd till Europeiska handikappåret och ökade känslan av delaktighet i kampanjen. För kommissionen skapade detta tillvägagångssätt sä rskilda samordningssvårigheter, eftersom det 
var nödvändigt med en anpassning av metode rna till varje delt agande land. Det 
decentraliserade tillvägagångssättet gjorde det också mycket svårt att få till stånd 
transnationella projekt, eftersom det vid så dana var nödvändigt att ta hänsyn till olika 
finansieringssystem och prioriteringar i varj e land. Företrädarna för samordningsorganen 
uttryckte emellertid sin tillfr edsställelse med genomförandeme kanismerna och Europeiska 
handikappårets decentraliserade struktur  liksom med kommissionens samordning.  
En annan nyckeluppgift för de flesta nationella sa mordningsorgan var att hj älpa till att lägga upp 
färdplanen för Europeiska handikappårets ka mpanjbuss på dess rundresa i de deltagande 
länderna. Många av dem ordnade det så att busse n var på plats vid Europeiska handikappårets 
evenemang eller andra insatser som anordnad es. Utöver de många tusentals åskådare och 
deltagare som kom till evenemangen,  fick bussen mycket uppmärks amhet i media och flera tusen 
artiklar och TV-inslag handlade om Europeiska handikappårets buss. Kommissionen rekryterade 
för varje land också särskilda ka mpanjsupportrar, som hade det övergripande ansvaret för bussen 
och dess färdplan så länge bussen var på deras te rritorium. De flesta av dessa kampanjsupportrar 
utsågs av Europeiskt handikappforum. Det PR-f öretag som kommissionen  anlitat anordnade en 
särskild utbildning för att de skulle få så st ort utbyte som möjligt av bussens närvaro. För att 
göra kampanjen känd satte de flesta länderna också upp särskilda nationella webbplatser med 
länkar till Europeiska handikap pårets huvudwebbplats och me d information avsedd för en 
nationell publik. Kommissionen inrättade också ett medianätverk i medlemsstaterna, med en 
grupp experter som stödde det nationella samord ningsorganets mediaaktiviteter och gjorde PR 
för Europeiska handikappåret. 
Det framgår av den externa utvärderingen av Europeiska handikappåret att valet av ett 
decentraliserat tillvägagångssätt ökade kampanje ns effektivitet och resultat och mångfaldigade 
årets samlade resultat på nationell nivå. Samtidigt kunde den övergripande EU-dimensionen upprätthållas genom de gemensamma kriterierna vid urvalet av förslag, logo, och slogan för 
kampanjen och för bussen. Såsom framgår ne dan bidrog kampanjens i huvudsak nationella 
inriktning till att de ekonomiska  medlen för handikappåret utnyttj ades maximalt, vilket gjorde 
det möjligt för tusentals or ganisationer att delta i oc h bidra till att Europeis ka handikappårets mål 
kunde uppfyllas.  
 
SV 9   SV   
Europeiska handikappårets viktigaste resultat 
En av de viktigaste utmaningarna för Europeiska handikappåret var att skapa ökad förståelse 
och acceptans för de viktigaste handikappfrågorna. I den opinions undersökning om Europeiska 
handikappåret som gjordes av kommissionen i september 200315 tillfrågades EU -medborgarna 
om sina åsikter om funktionshinder i samband me d Europeiska handikappåre t. Det visade sig att 
en tredjedel av EU:s befolkning kände till Europeiska handikappåret och dess syfte. Mot bakgrund av kampanjens karaktär och andra internationella evenemang som fångade 
allmänhetens uppmärksamhet under 2003 och hur mycket resurser på europeisk och nationell 
nivå som stod till fö rfogande, måste detta ses som e tt mycket positivt resultat.  
Kampanjbussens rundresa genom hela EU var ett mycket viktigt inslag som underströk 
Europeiska handikappårets europeiska dime nsion. Den försåg funktionshindrade och deras 
organisationer med ett värdefullt redskap för att stödja och belysa deras egna insatser och i stor skala dra till sig mediernas uppm ärksamhet. Detta framgick till exempel av det stora antalet 
artiklar i pressen som behandlade bussens närv aro. Bussen blev också effektiv genom att den 
nådde många mindre städer och platser i de deltagande länderna och den kunde på så sätt 
sprida sitt budskap till personer som inte så of ta kommer i direkt ko ntakt med europeiska 
kampanjer av detta slag.  
När det gäller mediavolym, visade den analys  som utfördes för kommissionens räkning och 
som särskilt tittade på tryckta medier oc h Internet att handik appfrågor under 2003 
behandlades tre till tio gånger oftare än vanlig t i hela EU. Medietäckningen i medlemsstaterna 
ökade i snitt med drygt 600 % och Europeiska handikappåret nämndes uttryckligen i över 
hälften av inslagen. Vidare tycktes Europeiska handikappårets webbplats ha varit framgångsrik 
och ett viktigt led i kampanjen, eftersom man i nä ra 40 % av medieinslage n hade använt sig av 
material, logon eller bilder från webbplatsen och i över 50 % av fallen hade hänvisat till 
webbplatsen eller lämnat dess adress. Situationen var densamma på nationell nivå, särskilt när det gällde hänvisningar till Europeiska handikapp årets nationella webbplatser. Andra uppgifter 
om Europeiska handikappårets officiella webb plats bekräftar också dess framgångar med i snitt 
2000 besökare per dag och över en ha lv miljon besökare under 2003.  
Programmet för företagsmedverkan kan också se s som ett positivt resultat av Europeiska 
handikappåret. Det står klart att för många av de deltagande företa gen ledde kampanjen till 
ökade långsiktiga åtaganden när det gäller handikappfrågor. Ett antal företag har till exempel 
beslutat att fortsätta sitt samarbete på om rådet genom ett nätverk på europeisk nivå. 
På nationell nivå kan man konsta tera att det decentraliserade til lvägagångssättet, som innebar 
att man utarbetade nationella prioriteringar för Europeiska handikappåret och såg till att 
funktionshindrade blev direkt i nvolverade, var ett viktigt resultat och en viktig faktor bakom 
kampanjens framgångar. Mycket av samarbetet och samrådet kommer att fortsätta, eftersom många av de organ som inrättades eller som utökade sin verksamhet under 2003 beslutade att 
fortsätta sitt arbete också efter 2003. De uppgi fter som de deltagande länderna har lämnat in 
om de projekt som under Europeiska handikappåret fick EU-bidrag, natione lla bidrag eller både 
och, eller finansiering genom an dra källor, visar på mycket positiva resultat. I några länder 
                                                
 
15 http://www.europa.eu.int/comm/employment_social/index/eurobar_highlights_en.pdf  
 
SV 10   SV kommer en del av projekten att fortsätta att få bidrag också efter 2003. Det decentraliserade sätt 
att bevilja bidrag som kommissionen valde i samråd med de deltagande länderna hade 
uppenbarligen en påtaglig hävs tångseffekt för kampanjen.  
På grund av det decentraliserade genomföra ndet av Europeiska handikappåret och 
delegeringen till nationell, regional och lokal nivå av ansvaret för insatser och åtgärder, är det omöjligt att räkna upp eller beskriva de konkre ta resultaten av kampanjen. Det finns tusentals 
resultat som nu får spridning i alla deltagande länder och utanför de m. De kan till exempel 
bestå av: 
• Nya partnerskap mellan offentliga, privata och icke-statliga organisationer. 
• Andra organs och organisationers åtagande att främja funktionshindrades rättigheter, 
deltagande och integrering inom en rad olik a områden (sysselsättn ing, utbildning, kultur, 
idrott, politik etc.). 
• Insatser för att öka medvetenheten och förs tåelsen när det gäller handikappfrågor.  
• Åtgärder för att förbättra den fysiska tillgä ngligheten till byggd miljö och transportmedel. 
• Åtgärder för att förbättra funktionshindrades tillgång till informationssamhället och verka 
för bättre IT-tillgänglighet. 
• Ny nationell lagstiftning fö r att tillvarata funktionshind rades rättigheter och bekämpa 
diskriminering. 
• Regelbunden rapportering om handikappfrågor på olika nivåer. 
• Utarbetandet av åtgärder till stöd för funktionshindrades familjer. 
Europeiska handikappåret har i detta avseende  uppnått sina mål att öka medvetenheten, utbyta 
och sprida god praxis och fördjupa sa marbetet mellan olika berörda parter. 
 
SV 11   SV  Annex 1: Background 
2003 was designated the European Year of People with Disabilities (E YPD) by the European 
Union16, with the aim of raising awareness about th e rights of the EU’s disabled citizens to 
participate fully and equally within society. The EYPD was also about laying the foundation 
for action over the longer term and providing a new political impetus across Europe to achieve equality of rights fo r people with disabilities. 
All of the then 15 EU Member States formally participated in the EYPD, together with 
Norway, Iceland and, latterly, Liech tenstein (hereinafter “the pa rticipating countries”), and its 
overall implementation in the EU Member States and the EEA countries was the 
responsibility of the European Commission. Although no formal  requests to participate were 
received from the then candidate countries  for EU accession, many of these countries and 
other states beyond, such as Switzerland, Turkey, Romania and Bulgaria, developed 
campaigns and undertook a wide range of activ ities and actions in support of the EYPD. 
In contrast to previous European Years,  the Commission proposed that much of the 
responsibility for the implementation of the EYPD  should be decentralised to the level of the 
participating countries. To this end, each count ry was required to appo int and set up a national 
coordinating body, composed of a representative  range of organisations representing people 
with disabilities and other rele vant stakeholders. Much of th e EU funding made available to 
support the actions and activities undertaken in the EYPD was awarded directly to national 
authorities to be spent in cooperation with the national coordinating body. 
Although the main target audience of the EYPD campaign was the public at large, from the 
outset the Commission was committed to ensuring that 2003 should be a year of and not for 
people with disabilities. In a ll the key decisions and actions carried out during the EYPD, the 
involvement of people with disa bilities themselves, at  all levels, was of crucial importance. 
The Commission therefore ensured that representa tives of people with di sabilities at European 
level were involved in the development of priori ties for the EYPD, the actions to be supported 
and the main messages for the campaign. At nationa l level, the participa ting countries had to 
ensure that representatives of people with disabilities were pa rt of the national coordinating 
body, and in particular that pref erence was given to organisati ons representing or defending 
the rights of people with disabi lities when awarding co-funding. On e of the aims of the EYPD 
campaign was to ensure that people with disabi lities realised that 2003  was their year, during 
which they could become involved so as to guaran tee that the issues of most interest to them 
were high on the political agenda. 
The EYPD budget at EU level was initially agreed at €12 million. However, following a 
budgetary amendment adopted by the European Parliament in December 2002, a further €780 
000 was added to the EU budget allo cated for this action. Together  with the contribution from 
the EEA countries, the final budget fo r the EYPD was almost €12.977 million. 
At EU level, the Commission established an advisory committee (the “Disability Advisory 
Committee”), composed of official represen tatives of the participating countries, 
representatives of European disability organi sations and other organisations concerned. The 
social partners at EU level were also invite d to sit on this committee. At EU level, the 
                                                
 
16 Council Decision of 3 December 2001 (2001/903/EC)  
 
SV 12   SV Commission also contracted and managed an  EU-wide promotional campaign, which sought 
to create an overall identity fo r the Year, to mobilise all key stakeholders and to support the 
campaigns developed at national level. 
At national level, in line with the specific pr iorities they adopted, the national coordinating 
bodies had responsibility for using EU co-funding to promote the aims of the EYPD and to 
support projects at local, regional, national and transnational leve l. Additionally, the 
Commission awarded funding to par ticipating countries to  organise launch events at the start 
of 2003, and additionally to the two countries holding the EU Presidency in 2003 (Greece and 
Italy) for the EYPD opening and closing events  and a conference on the media and disability. 
Overall, it can be considered that the EY PD was successful. The campaign was able to 
mobilise large numbers of organi sations and individuals across Eu rope in support of the aims 
of the EYPD and it acted as a catalyst for, or in support of, a number of major actions and 
policy measures. These served to create a vast  amount of general awareness about the rights 
of the EU’s disabled citizens and increase the visibi lity of issues related to disability. This was 
reflected especially in the media coverage of  disability issues in general and the EYPD 
campaign in particular, through the written pres s and through televisi on and radio coverage. 
Moreover, the global grants awarded to each pa rticipating country to support projects had a 
particularly important leverage  effect, generating huge intere st in undertaking actions during 
2003 and creating a ‘snowball’ effect as envi saged in the original Commission proposal. 
 
SV 13   SV Annex 2: Financial issues 
As stated above, an amount of almost € 13 million was made available from the Community 
budget to support actions and activities for the EY PD. Almost two thirds of this amount was 
passed directly to the participa ting countries in the form of th e global grants awarded to each 
country to co-finance projects and actions at nati onal, regional and local level, or to support 
the national launch events, opening and closing events (organised by the EU Presidency 
countries) and one thematic conference. In accordance with the Council Decision, this 
funding was awarded to the designated authority in each participating country – a public-law 
body nominated by the state to ta ke responsibility for managing the funds awarded. In most 
countries, the designated authority was th e ministry with the main policymaking 
responsibility for disability issues.  
In accordance with the Council Decision, all Comm unity funds awarded as global grants and 
for national launch events could be used to fina nce up to 50 percent of the eligible costs of 
actions. Community funds awarded for the opening and closing events and thematic conference did not represent more than 80 percen t of the total eligible  costs. In order to 
manage the Community funds awarded as gl obal grants, a funding agreement was signed 
between the Commission and each designated au thority, setting out the measures to be 
implemented, the criteria for choosing beneficiar ies, the conditions and rates of assistance, 
and the arrangements for monitori ng, evaluating and cont rolling the use of the global grant.  
Generally, Community co-funding fo r projects in the participati ng countries was significantly 
less than 50 percent. In fact, the average across the 17 participating countries was around 20 
percent. The other main sources of funding at national level were the national, regional and 
local authorities. In some of the participating countries, th e designated authority required 
project beneficiaries to supply the additional fund ing either from their own resources or from 
other sources, such as sponsoring.  
From figures supplied to th e external EYPD evaluators
17 it appears that for every 1 euro from 
the Community budget 4.5 euros were invested at national level in specific EYPD projects. 
Given the very large number of projects submitted in many of the participat ing countries, it is 
clear that limiting the EU financing rate to  a maximum of 50 percent was a positive and 
effective approach in this particular instance.  
At EU level, the Commission took responsibility for managing all the calls for tenders and 
calls for proposals for actions at EU level (w ith the exception of the Presidency and Media 
conferences). The overall commitment rate ac hieved for all actions supported from the 
Community budget was 98 percent (see annex 1).  
                                                 
17 Rambøll management – see annex 2 
 
SV 14   SV Annex 3: Detailed breakdown of expenditure commitments in 
2002 and 2003 
(Budget Line 04 04 05 ex B5 806) 
 Description Amount
(in €1000)
Total EU contribution to co-finan ced projects and actions in the 
participating countries  8,299
 Global grants  6,686
 National Launch events  685
 Opening ceremony  300
 Media and Disability Conference 228
 Closing ceremony  400
Total EU contributions to co-f inanced projects at EU level  1,144
 NGO information campaigns 337
 Transnational Projects 582
 Parliament of Disabled Persons 225
Total EU  contributions to pr omotional activities  2,403
 EU Information and Promotional 
Campaign 2,400
 EDDP Postcards 3
Total EU spend on evaluation and study activities 809
 Evaluation of the European Year 194
 Eurobarometer survey 165
 Study on situation of disabled people in 
institutions 450
GRAND TOTAL 12,655
 
 
 
SV 15   SV Annex 4: Overall assessment and  
long-term policy outlook 
Through the EYPD campaign, the Commission wanted  not just to draw attention to  all the 
barriers that persons with disa bilities face, but also to id entify new ways of overcoming 
barriers, as well as new methods and approaches  to do so. As part of its follow-up to the 
EYPD and in order to ensure the produc tion of sustainable results beyond 2003, the 
Commission adopted the Comm unication on the policy follow-up to the EYPD – ‘Equal 
opportunities for people with disabilities: A European Action Plan’18. In particular, the 
Communication puts forward an Action Plan fo r the Commission with a time horizon of 
2010.  
The objective of the Action Plan is to pr ovide a reference point and a framework for 
mainstreaming of disability rights and issu es into relevant Community policies and for 
developing practical measures in  crucial areas to enhance th e integration of  people with 
disabilities. In this respect, the Commission has made a specific commitment to ensuring that 
the impetus created by the EYPD will continue well beyond 2003, and has delivered its own considerable contribution to ensuring the longer-term policy effects of many of the key 
objectives of the EYPD. Building on the cont ributions of a large number of Commission 
departments during 2003, supporte d by the Commission’s Disability Inter-service Group, the 
work to integrate a mainstreamed approach on disability issues across Community action and 
to enable people with disabilities to part icipate equally in Community programmes and 
initiatives will continue. Moreover, the momentum created since 2003 has certainly 
contributed to raise awareness on disability issues in the scientific community and is 
triggering high quality research proposals. 
The EYPD campaign has also succeeded in underscoring the European dimension of 
disability issues (through the very strong EU  identity of the campaign, the march and bus 
route through all the participa ting countries). Across the whole EU, disabled people have used 
the EYPD campaign to put the issues of most c oncern high up the politic al agenda and in the 
forefront of the public mind. In many of the pa rticipating countries, particularly through the 
considerable media coverage of disabil ity in 2003 and the strong and positive images 
portrayed, disability and the situ ation of people with disabilities has been, for the first time, a 
major subject of attention and a high level of public awareness has been achieved. This has 
reinforced the messages at all levels that disa bility does not mean inability, nor does it equate 
to lack of ability.  
As indicated in the Commissi on’s Communication on the follow-up to the EYPD, all of the 
then Member States adopted new legislation or developed the new policy measures which 
were implemented or announced in 2003. Thes e concern not only the updating of existing 
laws and the passing of new ones, but also the promotion of new approaches, innovative 
methods and positive measures. It is clear that the EYPD has provided the impetus in Member 
States for new policy developments towards achieving equal opportunities for people with 
disabilities, triggering a definitive shift toward s more pro-active measures in favour of people 
with disabilities, while laying the foundations on which future long-term action can be built.  
                                                
 
18 http://europa.eu.int/comm/employment_social/news/2003/oct/com650_final_en.html   
 
SV 16   SV Annex 5: External evaluati on of the EYPD Campaign 
The Commission engaged an external contractor to evaluate the EYPD campaign. In view of 
the decentralised approach to the EYPD, this wa s a particularly difficult task. The very nature 
of a transfer of respons ibility to the national level, and th e efforts made by those involved at 
all levels to encourage owners hip of the EYPD and mobilise the largest possible number of 
organisations and individuals in  the campaign, meant that it wa s not possible to monitor the 
implementation or impact of these actions directly and individu ally. Therefore, the 
methodology adopted for the external evalua tion required by the Council Decision was to 
analyse all the key products of the EYPD campai gn and interview many of the key players at 
EU and national levels. The evaluator also und ertook a number of case studies, looking at the 
approach to the EYPD in some of the participating countries or  specific actions  at European 
level, and circulated a questionn aire to all of the projects which received EU co-funding. The 
summary of the evaluation report is  attached in Annex 2 below. 
The overall conclusion of the evaluation was that the approach  taken with respect to the 
establishment of an overall EU campaign with de centralisation of some of the implementation 
of the EYPD to national level was the correct one. This, in particular, allowed the EU to address and focus on many of the challenges which people with disabilities still face on a 
daily basis in all participating countries. At th e same time, the approach helped to create a 
campaign that was very relevant and appropriate  within its broad overall objectives, while 
addressing national priorities a nd the evolving needs within th e participating countries. The 
evaluation concludes that the approach also  allowed maximum invol vement by people with 
disabilities in the EYPD and s upported the prioritisa tion of resources in line with the key 
issues identified at national level. However, it is clear that overall resources to support the 
EYPD campaign were often limited and the back ing of a number of key EU and national 
organisations and individuals was vita l to the success of the campaign.  
The evaluation report also f ound that the EYPD campaign acted  as an important lever for 
disability issues at different levels, as it wa s able to influence and define actions, prompt 
various decision-makers to focus upon disabi lity issues and put disability higher up the 
political agendas. However, the evaluators cons ider that attention should have been focused 
more on highlighting good practice and innovati on, and on identifying ways in which actions 
could be replicated and transferred to other c ontexts. The report also established that all key 
players in the implementation of the EYPD (the Commission, disability organisations, 
national coordinating bodies, gove rnment authorities etc) impl emented it in line with the 
Council Decision establishing the EYPD and, give n the limited human and financial resources 
available at different levels, managed to achie ve the participation of a wide variety of 
stakeholders including national, regional and lo cal authorities, social  partners, and most 
importantly disability organisa tions and other NGOs. The report notes a similar involvement, 
especially of disability organi sations, in the projects co-fin anced from the Community budget. 
Finally, the report concludes that the decentralis ed approach and delivery mechanism adopted 
by the Commission was a strong vehicle and a si gnificant factor in th e success of the EYPD 
campaign.