ÄNDRINGSSKRIVELSE nr 1 TILL FÖRSLAGET TILL ALLMÄN BUDGET för 2014 UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt 3 – Kommissionen /* COM/2013/0644 final - 2013/ () */





ÄNDRINGSSKRIVELSE nr 1 TILL FÖRSLAGET TILL ALLMÄN BUDGET för 2014 UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt 3 – Kommissionen Med beaktande av – fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, – Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget[1], särskilt artikel 39, – förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, som lades fram av kommissionen den 28 juni 2013[2], Europeiska kommissionen förelägger härmed budgetmyndigheten denna ändringsskrivelse nr 1 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 av de skäl som anges i motiveringen. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1 Inledning.. 5 2 Tidigareläggning för Horisont 2020, Erasmus för alla, Cosme och ungdomssysselsättningsinitiativet.. 5 2.1 Resultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen.. 5 2.2 Inverkan på rubrik 1a ¾ Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. 6 2.2.1 Tidigareläggningen för Horisont 2020, Cosme och Erasmus för alla. 6 2.2.2 Senareläggning för FSE-energi och Iter. 6 2.2.3 Reviderad profil för programmen under rubrik 1a. 7 2.3 Inverkan på rubrik 1b ¾ Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. 7 2.3.1 Ursprunglig tidigare- och senareläggning. 7 2.3.2 Ytterligare senareläggning. 7 2.3.3 Konsekvenser i detalj 8 3 Ytterligare stöd till Cypern.. 8 3.1 Skäl till begäran.. 8 3.2 Finansiering genom användande av flexibilitetsmekanismen.. 9 4 Den nya generationen av gemensamma teknikinitiativ.. 9 4.1 Lagstiftningsförslag. 9 4.2 Inverkan på mänskliga och finansiella resurser. 11 5 Inrättande av specifika budgetposter för tekniskt stöd i samband med sammanhållningspolitiken 12 5.1 Lagstiftningsförslag. 12 5.2 Inverkan på kontoplanen.. 12 6 Slutsats.. 13 7 Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen.. 14 UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Ändringarna i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt finns på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sv.htm). I informationssyfte bifogas en engelsk version av dessa ändringar per avsnitt som bilaga. 1 Inledning Denna ändringsskrivelse nr 1 till budgetförslaget för 2014 (BF 2014) avser följande: ¾ Förläggandet till den tidigare delen av perioden (tidigareläggningen) av åtagandebemyndiganden för ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont 2020), programmet för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (Erasmus för alla) och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), utöver den tidigareläggning för ungdomssysselsättningsinitiativet (YEI) som redan föreslagits i budgetförslaget för 2014, till följd av den politiska överenskommelse som nåddes i slutet av juni 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020. ¾ Ytterligare stöd till Cypern inom ramen för strukturfonderna, för vilket man har föreslagit att ett belopp på 100 miljoner euro ska finansieras genom marginalen för rubrik 1b (21,6 miljoner euro) och genom mobilisering av flexibilitetsmekanismen (78,4 miljoner euro). ¾ Följderna (mänskliga och finansiella resurser) av den föreslagna nya generationen av gemensamma teknikinitiativ. ¾ Inrättandet av budgetposter med ett symboliskt anslag för göra det möjligt för kommissionen att förvalta en del av de europeiska struktur- och investeringsfondernas (ESIF) nationella anslag till tekniskt bistånd i det fall en medlemsstat med tillfälliga budgetsvårigheter så begär. Nettoeffekten på budgeten av dessa förändringar är en ökning av åtagandebemyndigandena med 100 miljoner euro jämfört med budgetförslaget för 2014. Ändringsskrivelsen innehåller inga förslag till ändringar av betalningsbemyndigandena. 2 Tidigareläggning för Horisont 2020, Erasmus för alla, Cosme och ungdomssysselsättningsinitiativet 2.1 Resultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen I linje med den politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 kan upp till 2 543 miljoner euro (i 2011 års priser) tidigareläggas under 2014 och 2015, som en del av det årliga budgetförfarandet, för specifika politiska mål som rör ungdomssysselsättning, forskning och Erasmus, särskilt för lärlingsutbildning, och små och medelstora företag. Enligt överenskommelsen ska de tidigarelagda beloppen (vilka ska fördelas med 2 143 miljoner euro till ungdomssysselsättning, 200 miljoner euro till Horisont 2020, 150 miljoner euro till Erasmus och 50 miljoner euro till Cosme) helt och håller räknas av mot anslag helt och hållet räknas av mot anslag inom och/eller mellan rubriker, så att ingen förändring sker av de sammanlagda årliga taken per rubrik eller underrubrik under perioden 2014–2020. Denna ändringsskrivelse nr 1 till budgetförslaget för 2014 beaktar den politiska överenskommelse som nåtts om den nya fleråriga budgetramen genom att justera 2014 års anslag för motsvarande program under rubrik 1a (konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) och rubrik 1b (ekonomisk, social och territoriell sammanhållning) i enlighet med detta. Inga förändringar föreslås för tidigareläggningen till ungdomssysselsättningsinitiativet, vilken redan fanns med i budgetförslaget för 2014. Tidigareläggningen för programmen under rubrik 1a får emellertid konsekvenser för de tidigarelagda beloppen under rubrik 1b, såsom beskrivs närmare nedan. 2.2 Inverkan på rubrik 1a ¾ Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning 2.2.1 Tidigareläggningen för Horisont 2020, Cosme och Erasmus för alla Kommissionen föreslår att ett belopp på 400 miljoner euro (i 2011 års priser) under rubrik 1a tidigareläggs 2014 och 2015 och fördelas enligt följande: 200 miljoner euro för Horisont 2020, 150 miljoner euro för Erasmus och 50 miljoner euro för Cosme. Det totala beloppet för alla tre programmen under perioden 2014–2020 är dock oförändrat. Tidigareläggningen fördelad på program: · Horisont 2020: I 2011 års priser uppgår de tidigarelagda beloppen till 200 miljoner euro under 2014 (212,2 miljoner euro i löpande priser), varav den ena hälften går till budgetpost 15 03 01 01 ¾ Marie Skłodowska-Curie-åtgärder — Generera ny kompetens och innovation och den andra hälften till budgetpost 08 02 01 01 ¾ Stärka spetsforskningen inom EFR — Europeiska forskningsrådet. · Cosme: De tillgängliga resurserna kommer att ökas med 30 miljoner euro 2014 och med 20 miljoner euro år 2015 i 2011 års priser (31,7 miljoner euro respektive 21,6 miljoner euro i löpande priser). Kommissionen föreslår att tidigareläggningen främst inriktas (85 %) på finansiella instrument till förmån för små och medelstora företag 02 02 02 ¾ Förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering i form av eget kapital och lån, under det att resten går till artikel 02 02 01 ¾ Främjande av entreprenörskap och förbättring av unionsföretagens konkurrenskraft och marknadstillträde. · Erasmus: Vad gäller detta program kommer 130 miljoner euro att tidigareläggs år 2014 och 20 miljoner euro 2015 (i 2011 års priser). Motsvarande belopp i löpande priser är 137,5 miljoner euro respektive 21,6 miljoner euro. De ytterligare beloppen ska användas till att förstärka komponenten lärlingsutbildning (15 02 01 ¾ Främja kvalitet och samarbete inom utbildning och ungdomsfrågor i Europa, dess relevans för arbetsmarknaden och ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv). 2.2.2 Senareläggning för FSE-energi och Iter Tidigareläggningen för Horisont 2020, Cosme och Erasmus kombineras med en senareläggning av anslagen till energidelen inom fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE-energi) och den internationell termonukleära experimentreaktorn (Iter), varvid hänsyn även ska tas till genomförandeprognoserna för dessa program under perioden. · Iter: Ett belopp på 200 miljoner euro (i 2011 års priser) kommer att senareläggas och skjutas fram från 2014 till 2015 för att ta hänsyn till den reviderade planeringen av upphandlingar. Det gemensamma företaget för Iter – fusionsenergi (F4E) har genom ett nära samarbete med olika entreprenörer verkat för att göra det möjligt att uppnå projektresultaten till lägre kostnader än planerat och erhålla produkter som är av högre kvalitet för samma pris som produkter med lägre specifikationer. Detta har emellertid gjort att man varit tvungen att se över de ursprungliga planerna och ritningar, vilket tagit längre tid än ursprungligen planerat. · FSE-energi: De totala anslagen till FSE-energiprogrammet kommer att minska med 160 miljoner euro 2014 och med 240 miljoner euro 2015 (i 2011 års priser), i syfte att uppväga tidigareläggningen för programmen under rubrik 1a. Det totala beloppet för programmet är dock oförändrat för sjuårsperioden i dess helhet. Tidsramarna för FSE-energi i den vägledande ekonomiska programplaneringen för 2015-2020 kommer därför att ändras i enlighet med detta, varvid hänsyn ska tas till de förväntade finansieringsbehoven när det gäller infrastrukturprojekt. Eftersom FSE-programmet gradvis håller på att avvecklas kommer det finansiella stödet att bli mer linjärt, varvid hänsyn ska tas till att förteckningen över projekt av gemensamt intresse förnyas vartannat år. Justeringen av fördelningen mellan de fyra driftsposterna syftar till att anpassa budgetförslaget och den vägledande finansiella programplaneringen till de senaste förhandlingsresultaten för FSE-rättsakten, nämligen införandet av en högsta gräns på 10 % i tillgängliga anslag för finansieringsinstrument. 2.2.3 Reviderad profil för programmen under rubrik 1a Ändringarna i budgetförslaget för 2014 och de därav följande ändringarna i den vägledande finansiella programplaneringen för programmen under rubrik 1a på grund av de föreslagna tidigare- och senareläggningarna, är de följande (i miljoner euro i 2011 års priser): Program || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT Iter || - 200,0 || + 200,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 Horisont 2020 || + 200,0 || 0,0 || - 25,0 || - 25,0 || - 50,0 || - 50,0 || - 50,0 || 0,0 Erasmus || + 130,0 || + 20,0 || - 63,8 || - 67,5 || - 12,5 || - 6,2 || 0,0 || 0,0 Cosme || + 30,0 || + 20,0 || - 6,2 || - 12,5 || - 12,5 || - 18,8 || 0,0 || 0,0 FSE-energi || - 160,0 || - 240,0 || + 95,0 || + 105,0 || + 75,0 || + 75,0 || + 50,0 || 0,0 För 2014 anges i tabellen nedan motsvarande belopp i löpande priser: Program || 2014 Iter || -212,2 Horisont 2020 || +212,2 Erasmus || +137,5 Cosme || +31,7 FSE-energi || -169,2 Totalt || 0,0 2.3 Inverkan på rubrik 1b ¾ Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning 2.3.1 Ursprunglig tidigare- och senareläggning I budgetförslaget för 2014 föreslog kommissionen att 1 271,4 miljoner euro (i 2011 års priser) skulle tidigareläggas för ungdomssysselsättningsinitiativet i syfte att skärpa kampen mot ungdomsarbetslösheten. I budgetförslaget uppvägdes denna tidigareläggning av en motsvarande minskning av anslaget från sammanhållningsfonden (SF) till fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE-transport: minus 471,2 miljoner euro år 2014), det europeiska territoriella samarbetet (ETS: minus 640,2 miljoner euro år 2014) och taket för rubrik 1a (minus 160 miljoner euro under 2014). Även om denna tidigareläggning var budgetneutral under perioden för samtliga rubriker och berörda program krävde den dock en justering mellan olika årliga tak. Den slutliga politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen innebar att man godkände en tidigareläggning för ett antal program, dock utan att detta fick inverka på de årliga taken. Detta är anledningen till att det i denna ändringsskrivelse nr 1 föreslås att man i BF 2014 minskar utgifterna under rubrik 1b med 160 miljoner euro (i 2011 års priser) för att anpassa dem till det överenskomna taket för 2014. 2.3.2 Ytterligare senareläggning För att hålla sig inom det ursprungliga taket för rubrik 1b, föreslår kommissionen en ytterligare senareläggning av det europeiska territoriella samarbetet med ytterligare 160 miljoner euro (i 2011 års priser). Det är även meningen att den reviderade profilen för ETS ska stämma bättre överens med tidsplanen för antagandet av programmen, eftersom det finns risk för att lagstiftningsprocessen försenas. Erfarenheterna från tidigare programperioder visar att dessa program varit bland de sista att bli godkända på grund av att deras gränsöverskridande karaktär gör dem relativt komplicerade. Den nya utgiftsprofilen (miljoner euro i 2011 års priser) i rubrik 1b för perioden visas i tabellen nedan[3]. Den enda förändringen jämfört med budgetförslaget avser ETS, under det att alla övriga utgifter är oförändrade. || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT YEI - ursprungligt || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 3 000,0 Tidigareläggning || + 1 271,4 || + 871,4 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || 0,0 YEI reviderat || 1 700,0 || 1 300,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 3 000,0 FSE-SF ursprungligt || 1 397,5 || 1 401,8 || 1 403,8 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 Senareläggning || - 471,2 || - 277,5 || + 748,7 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 FSE-SF reviderat || 926,3 || 1 124,3 || 2 152,5 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 ETS ursprungligt[4] || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 8 948,3 Senareläggning || - 800,2 || - 593,9 || -320,1 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || 0,0 ETS reviderat[5] || 478,1 || 684,4 || 958,2 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 8 948,3 2.3.3 Konsekvenser i detalj Jämfört med budgetförslaget för 2014 innebär den justerade profilen en minskning med 169,2 miljoner euro (i löpande priser) av de föreslagna åtagandebemyndigandena för budgetartikel 13 03 64 ¾ Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) ¾ Europeiskt territoriellt samarbete. Det behövs ingen ändring av betalningsbemyndigandena, eftersom kommissionen på grund av förhandsfinansieringen redan hade planerat en lägre nivå för ETS i förhållande till de andra strukturfondsprogrammen. 3 Ytterligare stöd till Cypern 3.1 Skäl till begäran Europeiska rådet konstaterade vid sitt möte den 27–28 juni 2013 att Cypern behövde få ytterligare bistånd. Den ekonomiska krisens följder för välståndet i ett antal medlemsstater i euroområdet hade visserligen redan beaktats när det gäller anslagen till strukturfonderna (se Europeiska rådets slutsatser från februari 2013), men det makroekonomiska biståndsprogrammet för Cypern var dock inte beslutat vid denna tidpunkt. Mot bakgrund av denna nya utveckling uppmanade Europeiska rådet vid sitt möte i juni Europaparlamentet och rådet att undersöka vilka möjligheter till flexibilitet som fanns i den fleråriga budgetramen, bl.a. flexibilitetsinstrumentet, som man skulle kunna använda till att avhjälpa den ovanligt svåra situationen i Cypern[6]. Kommissionen föreslår att det ska beviljas ett ytterligare anslag från strukturfonderna till Cypern under en period av två år (fördelat på två lika stora delutbetalningar 2014 respektive 2015) till ett totalt belopp av 200 miljoner euro i löpande priser. Detta ytterligare belopp skulle ingå, utöver de ursprungliga anslagen, i de relevanta strukturfondsprogram för Cypern som finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF), precis på samma sätt som för alla de andra ytterligare anslag som identifierades för andra medlemsstater i februari i år. På grund av den ekonomiska krisen och dess negativa effekter på finanssektorn lider den cypriotiska ekonomin allvarlig brist på likviditet. Det behövs dock likviditet för att man ska kunna fortsätta utvecklingen av många av de projekt som för närvarande håller på att utarbetas. Det rör sig främst om projekt för att främja energieffektivitet och förnybara energikällor, samt för att stödja små och medelstora företag i och med att dessa för närvarande inte har tillgång till en reguljär finansiering från banksektorn. Ett ytterligare finansiellt stöd från EU via Eruf skulle göra det möjligt att finansiera och genomföra dessa projekt. De ytterligare anslagen från Eruf skulle således bidra till att blåsa nytt liv i ekonomin och till att skapa/bevara arbetstillfällen som annars skulle gått förlorade. Den fortsatta ökningen av arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, förvärras ytterligare genom den statsfinansiella, finansiella och ekonomiska krisen. Detta gör att det krävs ett ökat stöd för att förbättra anställningsmöjligheterna och skapa nya arbetstillfällen för de arbetslösa, särskilt ungdomarna. Ytterligare ESF-medel skulle förutom att de möjliggör finansieringen av de åtgärder som föreslås inom ramen för ungdomsgarantin, även att bidra till en mer allmän förstärkning av de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna så att de blir effektivare och kan få en vidare täckning. Dessutom skulle ytterligare ESF-medel bidra till genomförandet av de reformer av Cyperns offentliga förvaltning, hälso- och sjukvårdssystem och sociala välfärdssystem, som landet förbundit sig att genomföra i det samförståndsavtal/ekonomiska anpassningsprogram som undertecknades i april 2013. Den faktiska fördelningen av dessa ytterligare anslag mellan Eruf (30,7 miljoner euro för budgetartikel 04 02 62) och ESF (69,3 miljoner euro för budgetartikel 13 03 62) år 2014 kommer – på samma sätt som för alla strukturfondsprogram – att vara beroende av den slutliga fördelningen i programmen som begärts av de cypriotiska myndigheterna, inom de gränser som fastställs i förordningen. I enlighet med detta har kommissionen tillämpat en liknande strategi som i sitt budgetförslag, där det anges att ESF-andelen kommer att fastställas till den miniminivå som fastställts i det senaste skedet av förhandlingarna om förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, utan att detta inverkar på det slutgiltiga avtalet. När det gäller Cypern är denna minimiandel för ESF 30,7 %. När programmen slutligen har antagits kommer kommissionen att göra överföringar för att anpassa denna fördelning om så är nödvändigt. 3.2 Finansiering genom användande av flexibilitetsmekanismen För att det ytterligare stödet till Cypern ska kunna beviljas föreslår kommissionen att åtagandebemyndigandena ökas med 100 miljoner euro (i löpande priser) utöver nivån i budgetförslaget för 2014. Eftersom detta ytterligare belopp överstiger marginalen under utgiftstaket för rubrik 1b föreslår kommissionen att man även mobiliserar totalt 78,4 miljoner euro från flexibilitetsmekanismen för 2014 under rubrik 1b, efter det att den återstående tillgängliga marginalen (21,6 miljoner euro) under taket använts. Eftersom inga återbetalningar planeras 2014 behöver betalningsbemyndigandena inte revideras uppåt. 4 Den nya generationen av gemensamma teknikinitiativ 4.1 Lagstiftningsförslag Mer forskning och innovation är avgörande för att man ska kunna skapa en hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt kunna förstärka Europas internationella konkurrenskraft. Ett viktigt inslag i EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 är förslaget om att samarbeta med den privata sektorn och medlemsstaterna för att nå resultat som ett land eller ett företag på egen hand skulle ha svårt att uppnå. För detta ändamål antog kommissionen i juli 2013 en rad olika lagförslag som inrättar offentlig-privata partnerskap och partnerskap mellan offentliga aktörer med medlemsstaterna inom ramen för Horisont 2020. Erfarenheterna av de gemensamma teknikinitiativen under det nuvarande sjunde ramprogrammet för forskning och klara åtagandena från parterna i industrin ger Horisont 2020 och dess gemensamma teknikinitiativ en bättre rättslig ram för att hantera ett betydande deltagande från industrins sida. Dessutom uppnås en betydande förenkling genom att man gör fullt bruk av de nya bestämmelserna i budgetförordningen, som innehåller särskilda bestämmelser om offentlig-privata partnerskap, t.ex. uttryckligt erkännande av gemensamma teknikinitiativ som offentlig-privata partnerskapsorgan som har möjlighet att anta sin egen "förenklade" budgetförordning som är skräddarsydd för deras specifika behov. Mot bakgrund av detta övergripande mål att inrätta strukturerade partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, vilka ska användas till att gemensamt utveckla, finansiera och genomföra ambitiösa forsknings- och innovationsprogram, har kommissionen föreslagit[7] att det ska inrättas fem gemensamma teknikinitiativ när Horisont 2020 inleds, vart och ett med en klart definierad målsättning att göra framsteg på följande områden: · Initiativet för innovativa läkemedel (IMI2): Att förbättra de europeiska medborgarnas hälsa och välbefinnande genom att tillhandahålla nya och effektivare diagnos- och behandlingsmetoder såsom nya antimikrobiella behandlingar. · Biobaserade industrier (BBI): Att utveckla nya och konkurrenskraftiga biobaserade värdekedjor som ersätter behovet av fossila bränslen och har stor inverkan på landsbygdsutvecklingen. · Bränsleceller och vätgas (FCH2): Att utveckla kommersiellt gångbara och rena lösningar som använder vätgas som energibärare och bränsleceller som energiomvandlare. · Clean Sky (Clean Sky 2): Att radikalt minska miljöeffekterna av nästa generation flygplan. · Elektroniska komponenter och system för europeiskt ledarskap (Ecsel): Att se till att EU kan behålla sitt ledarskap när det gäller elektroniska komponenter och system och att klyftan mellan forskning och användning överbryggs snabbare. Fyra av dessa förslag representerar nästa steg för de gemensamma teknikinitiativ som inrättats under det sjunde ramprogrammet (inklusive elektroniska komponenter och system (Ecsel) som ersätter de befintliga gemensamma företagen Eniac och Artemis). Det gemensamma företaget för biobaserade industrier (BBI) har identifierats som ett nytt initiativ. Det föreslås att de gemensamma teknikinitiativen ska vara i drift till 2024. Förslagen har inverkan på åtagandebemyndigandena fram till 2020. Parallellt med de gemensamma teknikinitiativen har kommissionen föreslagit[8] att det gemensamma företaget Sesar (för forskningsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet) ska förlängas till att gälla även under Horisont 2020. Det gemensamma företaget Sesar samordnar Sesar-projektet, som är den tekniska pelaren i initiativet för det gemensamma europeiska luftrummet som syftar till att modernisera flygledningstjänsterna i Europa. På grund av Sesars specifikt strategiska verksamhet inrättades det inte som ett gemensamt teknikinitiativ. Den föreslagna förlängningen garanterar att samordningen av forskning och innovation inom området flygledningstjänster kommer att fortsätta även under Horisont 2020 i full överensstämmelse med de politiska målen för det gemensamma europeiska luftrummet. Det är tänkt att Sesar precis som de gemensamma teknikinitiativen ska vara i drift till 2024. Förslaget har inverkan på åtagandebemyndiganden fram till 2020. 4.2 Inverkan på mänskliga och finansiella resurser Enligt förslaget ska drifts- och stödutgifterna för såväl de gemensamma teknikinitiativen som för Sesar 2014 (i åtagande- och betalningsbemyndiganden) finansieras genom en omfördelning av från de viktigaste driftsbudgetposterna i Horisont 2020-programmen i fråga, vilka har samma politiska mål. Omfördelning av åtagande- och betalningsbemyndiganden inom Horisont 2020 för att få de fem gemensamma teknikinitiativen och Sesar att fungera uppgår totalt sett till 609,2 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 76,9 miljoner euro i betalningsbemyndiganden. Den finansieringsram för de gemensamma teknikinitiativen och Sesar som anges ovan består främst av driftsanslag, som ska användas till att uppfylla målen för dessa, och bidrag till driftskostaderna, som till hälften ska finansieras av industrin och andra partner i det gemensamma företaget. Det totala beloppet för de driftsutgifter som förvaltas av de gemensamma teknikinitiativen och Sesar förväntas öka avsevärt under perioden för den nya fleråriga budgetramen. Med denna betydande ökning i åtanke föreslås en ökning av det totala antalet anställda för de fem gemensamma teknikinitiativen och Sesar sammantaget med 37 heltidsekvivalenter 2014 i förhållande till det antal som anges i budgetförslaget för 2014. vilket fastställts med hänsyn till utläsningen av den nuvarande generationen av gemensamma teknikinitiativ. Denna nettoökning förklaras till största del av tjänsterna vid det helt nya gemensamma företaget för biobaserade industrier (BBI) (+ 16 heltidsekvivalenter 2014), vilken delvis uppvägs av den minskning av antalet anställda som den föreslagna sammanslagningen av Artemis och Eniac (till Ecsel) ger upphov till ( -3 heltidsekvivalenter 2014). Den föreslagna totala ökningen av personalstyrkan med 37 heltidsekvivalenter fördelar sig enligt följande: + 26 tillfälligt anställda (varav 25 handläggare (AD) och 1 assistent (AST)) och + 11 kontraktsanställda. Lönekostnaderna för den ytterligare personalen har beräknats på basis av en åttamånadersperiod, vilket beror på att rekryteringen beräknas ta en viss tid. Lönekostnaderna för BBI har dock som ett undantag beräknats på sexmånadersbasis, eftersom det är ett helt nytt organ. De administrativa utgifterna i samband med den ytterligare personalen till de gemensamma teknikinitiativen för att förvalta en del av driftsanslagen för Horisont 2020 kommer att uppvägas helt och hållet av en minskning av de administrativa stödutgifterna för Horisont 2020 inom kommissionen, vilket gör att de totala administrativa utgifterna för Horisont 2020 förblir oförändrade. Följaktligen kommer EU:s totala bidrag till driftskostnaderna för vart och ett av de gemensamma teknikinitiativen, dvs. 3,5 miljoner euro, att tas från de befintliga budgetposterna för administrativa stödutgifter inom ramen för Horisont 2020-programmen. Närmare uppgifter om de mänskliga och finansiella resurser som hade avsatts för de gemensamma teknikinitiativen, inbegripet den föreslagna omfördelningen, anges i budgetbilagan. 5 Inrättande av specifika budgetposter för tekniskt stöd i samband med sammanhållningspolitiken 5.1 Lagstiftningsförslag I enlighet med de föreslagna bestämmelserna i artikel 51.1 k i utkastet till förordning om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna får tekniskt stöd på kommissionens initiativ omfatta åtgärder för att kartlägga, prioritera och genomföra strukturella och administrativa reformer för att avhjälpa ekonomiska och sociala problem i medlemsstater med tillfälliga budgetproblem enligt definitionen i artikel 22.1 i samma utkast till förordning. Det kan bli nödvändigt med en förstärkning av dessa åtgärder, på begäran av den berörda medlemsstaten och i samförstånd med kommissionen, genom en överföring av en del av det nationella tekniska stödet till det tekniska stödet på kommissionens initiativ. En sådan förstärkning kommer att användas för att genomföra ovannämnda åtgärder vad gäller den berörda medlemsstaten genom direkt eller indirekt förvaltning av kommissionen. Inom ramen för de interinstitutionella förhandlingarna om utkastet till förordning om allmänna bestämmelser lade kommissionen vid trepartsmötet den 10 september 2013 fram de förslag som behövs för att göra det möjligt för en medlemsstat att lämna in en sådan begäran på grundval av en ny bestämmelse som ska läggas till i förslaget till förordning (artikel 22a). Det berörda beloppet skulle visserligen hanteras som operativt tekniskt stöd på kommissionens initiativ, men det skulle ändå stå kvar inom ramen för det nationella anslaget för tekniskt stöd och inte tas med i det tak som fastställts för tekniskt stöd på kommissionens initiativ. 5.2 Inverkan på kontoplanen I linje med de förslag som övervägs på lagstiftningsområdet föreslås det att man skapar särskilda budgetposter utöver de befintliga budgetposterna för tekniskt stöd på kommissionens initiativ, inom samma artikel. Eftersom det ytterligare inslaget föreslås i de bestämmelserna som är gemensamma för alla fem struktur- och investeringsfonderna föreslås det att man inrättar fem budgetposter med ett symboliskt anslag och med motsvarande budgetanmärkningar. Eventuella behov kan endast bedömas i ett senare skede på begäran av de berörda medlemsstaterna. Denna åtgärd medför inga ytterligare åtaganden eller betalningar för EU:s budget. Därför föreslår kommissionen att man inrättar följande fem budgetpunkter (inverkan på den befintliga kontoplanen anges i kursiv stil): ¾ || Punkt 04 02 63 02 ¾ Europeiska socialfonden (ESF) ¾ Operativt tekniskt stöd som förvaltas av kommissionen på begäran av en medlemsstat (artikel 04 02 63 blir punkt 04 02 63 01 inom artikel 04 02 63) ¾ || Punkt 05 04 60 03 ¾ Operativt tekniskt stöd som förvaltas av kommissionen på begäran av en medlemsstat (inom artikel 05 04 60 ¾ Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) ¾ || Punkt 11 06 63 02 — Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) — Operativt tekniskt stöd som förvaltas av kommissionen på begäran av en medlemsstat (artikel 11 06 63 blir punkt 11 06 63 01 inom artikel 11 06 63) ¾ || Punkt 13 03 65 02 — Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) — Operativt tekniskt stöd som förvaltas av kommissionen på begäran av en medlemsstat (artikel 13 03 65 blir punkt 13 03 65 01 inom artikel 13 03 65) ¾ || Punkt 13 04 61 02 — Sammanhållningsfonden — Operativt tekniskt stöd som förvaltas av kommissionen på begäran av en medlemsstat (artikel 13 04 61 blir punkt 13 04 61 01 inom artikel 13 04 61) 6 Slutsats Genom denna ändringsskrivelse anpassas budgetförslaget för 2014 till resultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen Dessutom tar den hänsyn till kommissionens förslag till en ny generation av gemensamma teknikinitiativ och det särskilda tekniska stödet till sammanhållningspolitiken. Detta innebär att det skapas en uppdaterad grund för ett smidigt antagande av 2014 års budget, i avvaktan på kommissionens förslag till delegering av utgiftsprogrammen till genomförandeorganen och den sedvanliga höstuppdateringen avseende jordbruksmarknaden och fisket som kommissionen kommer att sända i tid till förlikningen. 7 Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen Rubrik || Budgetförslag för 2014 (BF) || Ändringsskrivelse (ÄS) nr 1 || 2014 BF + ÄS 1 ÅB || BB || ÅB || BB || ÅB || BB 1. || Smart och inkluderande tillväxt || 63 824 732 827 || 62 788 667 818 || 100 000 000 || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Tak || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marginal || 148 267 173 || || || || 126 647 173 || 1a || Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning || 16 264 152 827 || 11 694 938 804 || 169 200 000 || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Tak (1) || 16 390 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marginal || 125 847 173 || || || || 126 647 173 || 1b || Ekonomiska, social och territoriell sammanhållning || 47 560 580 000 || 51 093 729 014 || -69 200 000 || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Tak (1) || 47 583 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marginal || 22 420 000 || || || || 21 620 000 || Flexibilitetsinstrumentet || || || || || 78 380 000 || Marginal || 22 420 000 || || || || 0 || 2. || Hållbar tillväxt: naturresurser || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Tak || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marginal || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || varav: Europeiska garantifonden för jordbruket (EUGFJ) — marknadsrelaterade utgifter och direktstöd || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Särskilt utgiftstak || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Nettoöverföring mellan EUGFJ och EJFLU || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marginal || 0 || || || || 0 || 3. || Säkerhet och medborgarskap || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Tak || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marginal || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Europa i världen || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Tak || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marginal || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Administration || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || || || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 Tak || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marginal || 125 884 693 || || || || 125 884 693 || varav: Institutionernas administrativa utgifter || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || || || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 Särskilt utgiftstak || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marginal || 119 706 328 || || || || 119 706 328 || 6. || Kompensationer || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Tak || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marginal || 400 000 || || || || 400 000 || Totalt || 142 011 425 684 || 135 865 804 080 || 100 000 000 || || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 Tak || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Flexibilitetsinstrumentet || || || || || 78 380 000 || Marginal || 528 574 316 || 195 920 || || || 506 954 316 || 195 920 || Utanför den fleråriga budgetramen || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Totalsumma || 142 467 606 684 || 136 065 804 080 || 100 000 000 || || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 (1) De tak som anges i kolumnen för budgetförslaget återspeglar förhandlingsläget för den fleråriga budgetramen vid tidpunkten för antagandet av budgetförslaget, under det att de tak som anges i kolumnen för ändringsskrivelsen beaktar den politiska överenskommelse som slutligen nåddes i juni 2013. [1] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] COM(2013) 450. [3] Siffror avrundade till en decimal och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9g i utkastet till flerårig budgetram. [4] Inklusive ett bidrag på 0,35 % till tekniskt stöd på kommissionens initiativ, som ska dras av från det belopp som ska föras upp på denna artikel. [5] Inklusive ett bidrag på 0,35 % till tekniskt stöd på kommissionens initiativ, som ska dras av från det belopp som ska föras upp på denna artikel. [6] Punkt 18 i slutsatserna från Europeiska rådets möte i juni 2013. [7] COM(2013) 495, COM(2013) 496, COM(2013) 501, COM(2013) 505 och COM(2013) 506, av den 10 juli 2013. [8] KOM(2013) 503, av den 10 juli 2013.