SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 13.5.2015  
COM(2015) 268 final 
  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Nederländernas nation ella reformprogram 2015 
 
med avgivande av rådets yt trande om Nederländernas stabilitetsprogram 2015 
 
 
SV 2   SV  
 
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Nederländernas nationella reformprogram 2015 
 
med avgivande av rådets yttrande om Nederländernas stabilitetsprogram 2015 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska un ionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 199 7 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 5.2, 
med beaktande av Europaparlamentets och råde ts förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 
november 2011 om förebyggande och korri gering av makroekonomiska obalanser2, särskilt 
artikel 6.1, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation3, 
med beaktande av Europaparlamentets resolutioner4, 
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande, med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd, med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet ko mmissionens förslag till en ny strategi 
för tillväxt och sysselsättning, Europa 2020, som bygger på ökad samordning av den 
ekonomiska politiken. Strategin fokuserar på de nyckelområden där åtgärder behövs 
för att stärka förutsättningarna för hå llbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. 
(2) Den 13 juli 2010 antog rådet, på grundval av kommissionens förslag, en 
rekommendation om de allmänna riktlin jerna för medlemsstaternas och unionens 
ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 okt ober 2010 ett beslut om riktlinjer för 
medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Ti llsammans utgör dessa de integrerade 
                                                
 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT L 306, 23.11.2011, s. 25. 
3 COM(2015) 268. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068 och P8_TA(2015)0069. 
 
SV 3   SV riktlinjer som medlemsstater na uppmanades att beakta i sin nationella ekonomiska 
politik och sysselsättningspolitik. 
(1) Den 8 juli 2014 antog rådet en rekommenda tion om Nederländernas nationella 
reformprogram för 2014 och avgav ett yttr ande om Nederländernas uppdaterade 
stabilitetsprogram för 2014. Den 28 nove mber 2014 avgav kommissionen i enlighet 
med förordning (EU) nr 473/20135 ett yttrande om Nederl ändernas utkast till 
budgetplan för 20156. 
(2) Den 28 november 2014 antog kommissi onen den årliga tillväxtöversikten7 som 
inledde 2015 års europeiska planeringste rmin för samordning av den ekonomiska 
politiken. Samma dag antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om varningsmekanismen
8, i vilken Nederländerna 
angavs som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. 
(3) Den 18 december 2014 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att främja 
investeringar, skynda på strukturreformer na och fortsätta med en ansvarsfull, 
tillväxtfrämjande konsolidering av de offentliga finanserna. 
(4) Den 26 februari 2015 offentliggjorde kommissionen 2015 års landsrapport för 
Nederländerna
9. Den innehåller en bedömning av hur väl Nederländerna har lyckats 
med de landspecifika rekommendationer som antogs den 8 juli 2014. Landsrapporten 
innehåller också resultaten av den fördjupa de granskningen i enlighet med artikel 5 i 
förordning (EU) nr 1176/2011. Av analys en drog kommissionen slutsatsen att 
Nederländerna har makroekonomiska obalanser  som kräver politiska åtgärder och 
övervakning. Det finns fortfarande  risker till följd av stor privat skuldsättning och de 
måste uppmärksammas. Åtgärder på senare tid bidrar dock till en återhämtning på 
bostadsmarknaden och begränsar ökningstakten för bolån. Även om det höga överskottet i bytesbalansen delvis kan sp åras till ekonomiska strukturer, är 
pensionssystemet och skattesystemet pot entiella orsaker till den ineffektiva 
allokeringen av kapital. 
(5) Den 30 april 2015 lade Nederländerna fram  sitt nationella reformprogram för 2015 
och sitt stabilitetsprogram för 2015. I syfte att beakta deras inbördes samband har de 
båda programmen bedömts samtidigt. 
(6) Nederländerna omfattas för närvarande av stabilitets- oc h tillväxtpaktens 
förebyggande del och av övergångsregl erna för skuldkriteriet. Enligt 
stabilitetsprogrammet planerar regeringen en successiv förbättring av det nominella 
underskottet, först till 1,8 % av BNP 2015 och därefter till 0,7 % av BNP 2018. 
Regeringen planerar att uppfylla det mede lfristiga målet om ett strukturellt 
underskott på 0,5 % av BNP under hela programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offe ntliga skuldkvoten nå en topp på 68,8 % av 
BNP under 2015 och därefter successivt minska till 66,1 % av BNP under 2018. Det 
makroekonomiska scenario som ligger till gr und för dessa finanspolitiska prognoser 
är rimligt. Enligt kommissionens vårprognos  2015 beräknas det st rukturella saldot 
uppfylla det medelfristiga målet och nå –0,3 % av BNP under 2015 och –0,4 % av 
                                                
 
5 EUT L 140, 27.5.2013, s. 11. 
6 C(2014) 8810. 
7 COM(2014) 902. 
8 COM(2014) 904. 
9 SWD(2015) 38. 
 
SV 4   SV BNP 2016. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och 
kommissionens vårprognos 2015, att Nederlän derna kan förväntas följa stabilitets- 
och tillväxtpaktens regler. Med 0,84 % av BNP under 2013 är de offentliga utgifterna för forskning och utveckling låga med tanke  på utbildningsnivån, studieresultaten 
och den ekonomiska utvecklingsnivån i Nederl änderna. De statli ga utgifterna på 
detta område har uppvisat en nedåtgående  tendens sedan 2014, medan den privata 
satsningen på forskning och utveckling ligger kvar på en låg nivå. Att växla 
offentliga utgifter i riktning mot innovation och forskning, framför allt 
grundläggande forskning, och att genomföra en rampolitik för att frigöra privata 
investeringar till forskning och utveckli ng skulle bidra till att förbättra den 
långsiktiga tillväxtpotentialen för den nederländska ekonomin. 
(7) Bostadsmarknaden är en stor utmaning. Stel benthet och snedvridande incitament har 
byggts upp över årtionden och präglar nu bos tadsfinansieringen och sparmönstren 
inom sektorn. Hushållens tendens att öka sina bolån i takt med stigande 
fastighetsvärden, speglar i stort de skatteincitament som länge erbjudits, särskilt att räntan på bolån är helt avdragsgill. Seda n 2012 har en rad åtgärder vidtagits för att i 
någon mån ändra på dessa incitament. En de l av åtgärderna går ut på att anpassa 
skattebestämmelserna för bostadsfina nsiering. Den stegvisa övergången till 
begränsad avdragsrätt för bolåneräntor och en ökning av incitamenten att amortera 
lånen är motiverad. Utfasningen är dock fö r långsam för att i nämnvärd utsträckning 
påverka amorteringsbeteendet, och ett omfatta nde skatteincitament för att investera i 
icke-produktiva tillgångar kom mer att finnas kvar. Den belåningsgrad på 100 % som 
enligt planerna ska nås 2018 är fortfarande hög. Hyresmarknaden är kraftigt reglerad 
och begränsas av en mycket stor sekt or för subventionerat boende med långa 
väntelistor. Mer inkomstbaserade hyresski llnader inom det s ubventionerade boendet 
är ett steg i rätt riktning men effekter na är begränsade. En ligt en ny lag kommer 
bostadsbolag att bli tvungna att separera ve rksamhet av allmänt ekonomiskt intresse 
(d.v.s. subventionerat boende) fr ån annan verksamhet. Det åter står att se om detta får 
avsedd effekt, nämligen att det subventionerade boendet riktas om till personer som verkligen behöver det och att det förblir tillgängligt för mindre gynnade personer 
som inte kan hitta bostad på marknadsvillkor. 
(8) Pensionssystemets långsiktiga hållbarhet har förbättrats. Förutom den successiva 
höjningen av den lagstadgade pensionsål dern från 65 år 2012 till 67 år 2023 och 
kopplingen till den förväntade livslängden  därefter, har Nede rländerna antagit 
omfattade reformer av den privatfinansie rade delen av pensi onssystemet och av 
systemet för långtidsvård. Den finansiella tillsynen av pensionsfonderna har förbättrats och systemet har blivit motståndskraftigare mot finansiella chocker. Detta har skett genom lyckade reformer som upp muntrar äldre arbetstagare att arbeta 
längre. Vid reformerna av långtidsvården lades ansvaret över på kommunerna. De 
totala utgifterna minskade och målet var att åstadkomma ef fektivitetsvinster. 
Kvaliteten på och tillgängligheten till långtidsvård måste övervakas. 
(9) Bland de problem som finns kvar märks av saknaden av en lämplig fördelning av 
kostnader och risker inom och mellan genera tioner, utanför de antagna reglerna om 
indexreglering och finansiella reserver (ram verk för finansiell bedömning), särskilt 
genom en sänkning av avgifterna fö r ungdomar. En förbättring av den 
aktuariebaserade rättvisan för avgifterna t ill den andra pensionspelaren skulle hjälpa 
hushållen att placera sina ekonomiska resu rser på ett mer tillväxtvänligt sätt. 
(10) Den omfattande reformen av lagen om anst ällningsskydd som antogs 2014 syftar till 
att öka deltagandet och rö rligheten på arbetsmarknaden. De negativen 
 
SV 5   SV skatteincitamenten har minskats. Med den lagstiftning som parlamentet antog 
kommer en kvot att fastställas för ar betsgivare som anst äller personer med 
funktionsnedsättning. Effekten av dessa åt gärder kan dock inte fullt ut bedömas 
innan de har genomförts. Det krävs ytterlig are åtgärder för att integrera personer som 
befinner sig i arbetsmarknadens utkant , inklusive dem me d invandrarbakgrund. 
(11) Med beaktande av obligatoriska betalningar av annat än skatter, är skattekilen i 
Nederländerna avsevärt högre än EU-genom snittet och det finns utrymme för en 
skatteväxling mot faktorer som är mindre tillväxthämmande. Den planerade 
skattereformen skulle kunna bidra till öka t deltagande på arbetsmarknaden, och när 
den har antagits måste effekterna noga övervakas. 
(12) Kommissionen har inom ramen för den eur opeiska planeringsterminen gjort en 
omfattande analys av Nederländernas e konomiska politik och offentliggjort den i 
2015 års landsrapport. Kommissionen har oc kså bedömt stabilitetsprogrammet och 
det nationella reformprogrammet samt uppföljningen av de rekommendationer 
Nederländerna fått under tidigare år. Kommissionen har inte bara beaktat 
programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska 
politiken i Nederländerna, utan även i vilk en utsträckning EU:s regler och riktlinjer 
har iakttagits, mot bakgrund av behovet a tt stärka den övergripande ekonomiska 
styrningen i unionen genom att framtida na tionella beslut fattas med beaktande av 
synpunkter på EU-nivå. Rekommendationern a inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–3. 
(13) Mot bakgrund av denna bedömning har ko mmissionen granskat Nederländernas 
stabilitetsprogram och anser10 att Nederländerna följer stabilitets- och tillväxtpakten. 
(14) Mot bakgrund av kommissionens fördjupade  granskning och denna bedömning har 
rådet granskat det nationella reformprogr ammet och stabilitetsprogrammet. Dess 
rekommendationer enligt artikel 6 i fö rordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i 
rekommendationerna 1–3. 
(15) I samband med den europeiska planeri ngsterminen har kommissionen dessutom 
analyserat den ekonomiska politiken i eu roområdet som helhet. På grundval av 
analysen har rådet utfärdat särskilda re kommendationer till de medlemsstater som 
har euron som valuta. Nederländerna bör utan dröjsmål genomföra även dessa 
rekommendationer till fullo. 
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Nederlände rna att under perioden 2015–2016 vidta 
följande åtgärder: 
1. Växla offentliga utgifter i riktning mot att främja investeringar i forskning och 
utveckling och ta fram ramvillkor för att fö rbättra privata satsningar på forskning och 
utveckling för att motverka den nedåtgående  tendensen för de o ffentliga utgifterna 
till forskning och utveckling och öka potentialen för ekonomisk tillväxt. 
2. Skynda på begränsningen av möjligheterna till skatteavdrag för bolåneräntor så att 
skatteincitamentet att investera i icke-pr oduktiva tillångar minskar. Införa en mer 
marknadsinriktad prissättningsmekanism på  hyresmarknaden och a npassa hyrorna till 
hushållens inkomster inom sekt orn för subventionerat boende. 
3. Sänka avgiftsnivån till den andra pela ren i pensionssystemet för personer som 
befinner sig i början av sitt arbetsliv. 
                                                 
10 Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. 
 
SV 6   SV Utfärdad i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande