EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 17.3.2021 COM(2021) 129 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN EMPTY En gemensam väg till ett tryggt och hållbart återöppnande





1 INLEDNING Under covid-19-pandemins närmaste månader krävs en omsorgsfull avvägning. Viruset fortsätter att utgöra ett allvarligt globalt hot. EU:s medborgare och hälso- och sjukvårdssystem står fortfarande under press, och nya varianter orsakar nya sjukdomsfall. Samtidigt finns det anledning att se fram emot en betydande minskning av virusets utbredning, vilket ökar utsikterna till att de restriktioner som försvårar för både allmänheten och ekonomin kommer att lättas. I det här meddelandet stakas det ut en väg framåt för en balanserad politik och en gemensam EU-strategi och vad vi kan göra för att så snart som möjligt återgå till vårt europeiska levnadssätt, men på ett säkert och långsiktigt sätt med kontroll över viruset. Att motverka covid-19-pandemin har krävt en rad restriktioner av aldrig tidigare skådat slag. Restriktionerna fortsätter att medföra höga och ständigt ökande kostnader för enskilda, familjer, samhällen och företag. Med risken för nya varianter har vissa medlemsstater utvidgat eller infört nya restriktioner, vilket orsakar störningar för enskilda och leveranskedjorna. Det måste skapas förutsättningar på hela den inre marknaden för ett säkert återöppnande, så att allmänheten kan åtnjuta sina rättigheter och så att ekonomiska och sociala aktiviteter kan återupptas igen. Det skapar förutsättningar för en stark folkhälsa som en grund för den återhämtning som enskilda och företag så väl behöver. Allmänheten i EU har goda skäl att förvänta sig att situationen förbättras, framför allt tack vare vaccination. Vaccination är vårt främsta sätt att bekämpa viruset, och det finns redan tydliga belägg för att de grupper som har vaccinerats har fått ett betydande skydd mot sjukdomen. EU:s och medlemsstaternas investeringar i utveckling och produktion av vaccin under 2020 och de åtgärder som nu pågår för att öka produktionen och leveranserna av vaccin till EU ger resultat: alla medlemsstater kommer nu att få ökad tillgång på vaccin i form av 300 miljoner doser av hittills godkända vacciner under andra kvartalet 2021. Att dessa vacciner snabbt och effektivt sätts in i medlemsstaterna är en viktig drivkraft för att minska antalet nya fall, vilket avgör när och hur restriktionerna kan hävas. Samtidigt förblir hygien och fysisk distansering viktiga åtgärder för att bekämpa viruset tills en hög vaccinationstäckning har uppnåtts. När vi häver restriktionerna måste vi dra lärdom av 2020 och undvika de merkostnader som ryckighet i restriktionerna innebär. Alla steg mot återöppnandet måste vara hållbara, få allmänhetens förtroende och utgöra en solid grund för återhämtning. Ett viktigt steg är Hera-inkubatorn, som särskilt inriktas på risken att varianter blåser nytt liv i viruset och begränsar vaccinernas effekt . I detta meddelande uppmanas medlemsstaterna att föra en samordnad strategi för ett säkert återöppnande, och dessutom redovisas åtgärder och verktyg för att nå detta gemensamma mål. Varje steg mot återöppnandet blir effektivare och mer trovärdigt om det tas som ett led i en EU-täckande strategi för ett säkert och hållbart återöppnande som främjar målet att häva restriktionerna genom en gemensam uppsättning åtgärder som bygger på en tydlig uppfattning om hur man kan effektivt kan bekämpa viruset och hindra att det kommer tillbaka. Återöppnandet tar längre tid och blir dyrare och mindre långsiktigt om medlemsstaterna inte samarbetar. Dessutom skyddar ett samordnat återöppnande den inre marknaden från att splittras, eftersom den är oupplösligt förbunden med det ekonomiska och sociala livet för människor i och utanför EU, oavsett om det handlar om handel, ekonomi eller rörlighet. Vårt beroende av varandra innebär att så länge vissa medlemsstater håller sig med restriktioner finns det gränser för hur mycket de andra medlemsstaterna kan öppnas igen. Vårt arbete inom EU måste hålla jämna steg med de globala framstegen. EU:s engagemang för öppenhet driver dess strategi för att gradvis återuppbygga öppna samhällen och ekonomier. Bara ett globalt helhetsgrepp kan lösa detta globala problem, och gemensamma globala lösningar är den bästa garantin för en hållbar återhämtning. 2 ÅTERÖPPNANDE MED FÖRENADE KRAFTER Smittläget varierar i EU och inom medlemsstaterna, och det gör även de åtgärder som vidtagits för att begränsa virusets spridning. Men en av lärdomarna hittills är att vårt beroende av varandra innebär att restriktioner i en del av EU får konsekvenser för alla. Vi kan räkna med att samma sak gäller när restriktionerna hävs. Det kräver en gemensam strategi för åtgärder i hela EU. De olika restriktioner som medlemsstaternas regeringar har infört på bland annat rörlighet och resor, möten med vänner och familj, skolor och universitet, affärer, kulturlokaler, restauranger och barer har varit avgörande för att bekämpa viruset. Val av tidpunkter för och kombinationer av sådana restriktioner har både utgjort en reaktion på och påverkat virusets utbredning. Erfarenheterna av det senaste året har visat fördelarna med att hantera situationen proaktivt sätt i stället för att reagera på en situation som skenar bortom all kontroll. Samma sak gäller när vi gradvis bedömer hur vaccineringen påverkar smittkedjorna och minskar antalet infektioner. Evidensbaserat beslutsfattande, baserat på tillförlitliga epidemiologiska indikatorer, är därför avgörande för ett öppnande vid rätt tidpunkt, med viruset tillräckligt mycket under kontroll för att möjliggöra lättnader och undvika restriktioner som varar längre än nödvändigt. Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) lägger i dag fram en ram för att hjälpa medlemsstaterna att fatta sådana beslut. Ramen är tänkt att omfatta nivåer för smittläget i varje medlemsstat. Den gör det möjligt att simulera hur stort utrymme varje medlemsstat har att lätta på motåtgärderna utan att riskera att virusspridningen börjar öka igen. Tydliga vägledande epidemiologiska tröskelvärden bidrar till samordning, förutsägbarhet och öppenhet. En tydligare vetenskaplig grund bidrar till att ge en bild av och hantera sambandet mellan hävandet av restriktionerna och effekterna på förekomsten av och dödligheten i covid-19 i takt med att vaccineringarna tar fart. Ett interaktivt digitalt verktyg som utvecklats av ECDC ska tas i bruk i april så att medlemsstaterna kan använda det . De olika medlemsstaterna kommer att fortsätta att göra olika val om vilka restriktioner som ska gälla respektive hävas vid olika tidpunkter: ramen ska hjälpa medlemsstaterna att prioritera de här valen genom att skapa samsyn om de sannolika effekterna.

Att utgå från en gemensam grund och en överenskommen ram hjälper också processen att gå vidare i en anda av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. I annat fall kan medlemsstaternas försiktighet i fråga om eventuella konsekvenser av situationen i andra medlemsstater sätta hämsko på återöppnandet. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att ansluta sig till det här tillvägagångssättet och snabbt följa upp det. En gemensam ram kan också bidra till att skapa förtroende hos allmänheten för besluten, vilket är avgörande eftersom efterlevnaden försvagas av pandemitrötthet eller resignation i takt med att vaccinationerna sätts in. Det är också mycket viktigt att samarbeta för att tillhandahålla objektiv information och motverka den störtflod av desinformation som hämmar effektiva vaccinationskampanjer. 3 ETT SÄKERT ÅTERÖPPNANDE Återgång till fri rörlighet på ett säkert sätt För allmänheten i EU är en viktig del av hävandet av restriktionerna att åter man åter kan utöva rätten till fri rörlighet och andra grundläggande rättigheter i hela EU. Med en tillräcklig förbättring av smittspridningsläget ger en samordnad strategi för fri rörlighet garantier för att återöppnandet inte springer ifrån virusbekämpningen. Allmänheten måste också kunna utöva sina rättigheter utan diskriminering. Kommissionen håller på att anta ett lagförslag om en gemensam ram för ett digitalt grönt intyg som täcker vaccinering, testning och tillfrisknande. Det omfattar en EU-modell för utfärdande, kontroll och godkännande av sådana intyg så att innehavarna av intygen kan utöva sin rätt till fri rörlighet i EU och så att det blir lättare att trappa ned covid-19-restriktioner som införts i enlighet med EU-lagstiftningen. Det gör det möjligt för alla EU-medborgare med familj att få ett säkert, kompatibelt intyg. Alla medlemsstater förväntas godta intyget som tillräckligt bevis i relevanta fall för att ge undantag från restriktioner för fri rörlighet, t.ex. karantän eller testningskrav, som införts för att begränsa spridningen av covid-19. Det är viktigt att framhålla att personer som inte har något intyg fortfarande måste kunna resa och att intyget inte är en förutsättning för utövandet av rätten till fri rörlighet eller andra grundläggande rättigheter. Det är viktigt att folk litar på intygen för att de ska bli allmänt accepterade. Intygen kan användas så att människor kan resa utan att omfattas av tillfälliga restriktioner som införts för att minska spridningen av viruset, till exempel ankomsttestning och karantän. Paketet omfattar även tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller bor i EU. Det som föreslås i dag är ett flexibelt och enkelt intyg som ska finnas i både digital form och på papper. Det gör det möjligt för myndigheterna i en medlemsstat att vid behov snabbt, säkert och enkelt kontrollera ett intyg som utfärdats i en annan medlemsstat. Intyget är avsett att använda så få uppgifter som möjligt (t.ex. datum för vaccinering, vilket vaccin som administrerats, datum för covid-19-test). Med tanke på den förväntade ökningen av resandet under sommaren måste förslaget behandlas och antas snabbt av Europaparlamentet och rådet. För den omedelbara framtiden tänker kommissionen också överväga att föreslå ändringar av rekommendationen om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten . Under alla omständigheter bör alla undantag för nödvändiga resor, till exempel för transportarbetare och gränsgångare, fortsätta att gälla. Principen om gröna körfält för gods måste också fortsätta att tillämpas fullständigt om kontroller vid de inre gränserna tillfälligt återinförs som en sista utväg. Införandet av digitala gröna intyg förutsätter också en kompatibel teknisk ram som fastställs på EU-nivå och införs av medlemsstaterna. Detta bör säkerställa driftskompatibilitet och fullgott skydd av personuppgifter. Målet bör vara att arbetet ska vara slutfört och systemet infört i mitten av juni. Den tekniska ramen påverkar det globala arbetet med att lätta på reserestriktionerna: kompatibilitet med system som håller på att utvecklas inom Världshälsoorganisationen (WHO) bör beaktas redan från början. Då blir det även möjligt att godta kompatibla intyg som utfärdats i länder utanför EU. Förslaget om digitala gröna intyg är tillräckligt flexibelt för att kunna ta hänsyn till nya vetenskapliga rön och riktlinjer, i takt med att vi lär oss mer om vaccinationseffekterna, konsekvenserna av nya varianter och i hur hög grad människor som har tillfrisknat från en infektion är skyddade. Kommissionen antar också samtidigt ett förslag om digitala gröna intyg till tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller bor i medlemsstaterna och som har rätt att resa inom EU . Om en sådan person innehar ett intyg som är ett tillräckligt tillförlitligt bevis på vaccinering eller har utfärdats enligt ett system som är kompatibelt med förtroenderamen för digitala gröna intyg, skulle det underlätta resor inom EU. En viktig del av återöppnandet är att möjliggöra säkra resor för tredjelandsmedborgare till EU. Turism och andra resor från länder utanför EU är ett viktigt inslag i EU:s öppenhet och bör ha samma mål om säkert öppnande som andra verksamheter. Det finns redan en ram i och med rekommendationen om länder där den epidemiologiska situationen är sådan att icke nödvändiga resor kan göras till EU . Rådet bör fortsätta att följa hur situationen i länder utanför EU utvecklas, särskilt i länder där förekomsten av covid-19 kan anses ha minskat varaktigt, till exempel genom utbredd vaccinering med vacciner med bevisad verkan. En annan viktig faktor är låg nivå av oroväckande virusvarianter i ett land utanför EU. Under den närmaste framtiden tänker kommissionen noga följa hur rekommendationen fungerar och föreslå ändringar beroende på hur läget utvecklas. Det kan bland annat bli aktuellt med ändringar för att anpassa rekommendationen till digitala gröna intyg och initiativ av WHO eller Internationella civila luftfartsorganisationen, som kan underlätta anpassningen av restriktioner när resenärer från länder utanför EU kan visa intyg på covid-19-status enligt ett tillräckligt tillförlitligt system eller ett system som är kompatibelt med det digitala gröna intyget när det finns tillgängligt i EU:s medlemsstater. Samtidigt samarbetar kommissionen kring återupptagande och återhämtning av världsturismen på ett hållbart sätt med internationella organisationer som OECD , FN:s världsturismorganisation och G20:s arbetsgrupp för turism. Det digitala gröna intyget bör åtföljas av tydlig kommunikation till allmänheten om hur det fungerar, om skyddet av personuppgifter och om att detta är ett verktyg som bidrar till att skydda rätten till fri rörlighet.

Vägledningen om testning och karantän för resenärer ska uppdateras för att främja en mer harmoniserad och förutsägbar strategi för gränsåtgärder som är lättare att förklara för resenärer och transportföretag. Testning och spårning bidrar till öppnandet Enbart framgångsrik vaccinering utrotar inte viruset. Det finns fortfarande ett behov av att övervaka och reagera på den epidemiologiska situationen, varför testning och kontaktspårning fortsätter att vara viktiga verktyg. Detta är särskilt viktigt under återöppnandet, så att eventuell ny smittspridning snabbt upptäcks. EU har lagt fram vägledning för utveckling och genomförande av teststrategier i hela EU och rekommendationer om en gemensam strategi för användning, validering och ömsesidigt erkännande av olika tester . Medlemsstaterna diskuterar regelbundet teststrategier och nya tester på marknaden i hälsosäkerhetskommittén. Hälsosäkerhetskommittén har också enats om en gemensam förteckning över snabbantigentester för covid-19 samt ett urval av snabbantigentester vars resultat medlemsstaterna ömsesidigt erkänner . Dessutom tillhandahåller kommissionen nu 20 miljoner snabbantigentester till medlemsstaterna . Snabbantigentesternas precision och tillgången till dem fortsätter att förbättras, och de används alltmer och är användbara för att underlätta tjänster och säkra resor. Självtester för covid-19 (både självtopsning och självtestkit) börjar nu komma ut på marknaden. Kommissionen och ECDC bevakar utvecklingen. ECDC lägger i dag fram teknisk vägledning om självtester för covid-19, bland annat i fråga om tillgänglighet och möjliga konsekvenser för förebyggande åtgärder och kontrollåtgärder, kliniska prestanda jämfört med de branschledande RT-PCR-testerna, konsekvenser för rapportering och epidemiologisk övervakning samt miljöer där det är lämpligt att använda dem. Genom hälsosäkerhetskommittén övervakar kommissionen om och hur länder använder eller överväger att sätta in snabbantigentester. Ett viktigt användningsområde för tester är att spåra viruset och varianter av det i avloppsvatten. Detta kan ge snabb och information till låg kostnad om förekomsten av virus och därmed om eventuella ökningar: att övervaka så litet som 6 000 punkter gör det möjligt att bevaka avloppsvattnet från 70 % av EU:s befolkning. Övervakning av avlopp kan användas förebyggande och för tidig varning, eftersom påvisande av virus i avlopp är ett tecken på att viruset vara på väg tillbaka. Omvänt kan avsaknad av viruset i avlopp tyda på att ett visst område kan anses ha lägre risk och att de åtgärder som vidtagits för att begränsa virusöverföringen har fungerat. Det är därför mycket viktigt att medlemsstaterna inför effektiva övervakningssystem för avlopp som säkerställer att de behöriga hälsomyndigheterna genast får tillgång till relevanta uppgifter. Kommissionen antar i dag en rekommendation om en konsekvent strategi för övervakning av avlopp för att spåra covid-19 och varianter av det. Rekommendationen bygger på medlemsstaternas kunskaper och erfarenheter och innehåller särskilda riktlinjer för utformning och förvaltning av ett nätverk för avloppsövervakning så att hälsomyndigheterna snabbt får tillgång till uppgifter. Rekommendationen främjar gemensamma metoder för provtagning, testning och dataanalys, med stöd av en europeisk databas. Ekonomiskt stöd ska ges till enhetliga strategier och åtgärder för avloppsövervakning i hela EU och för att stärka medlemsstaternas och partnerländernas kapacitet på lång sikt. Testning i sig bekämpar inte infektionssjukdomar. Testningen måste följas upp och användas effektivt. Spårning har en nyckelroll för ett säkert öppnande i takt med att den övergripande situationen förbättras, och då blir effektiv begränsning av mer isolerade utbrott särskilt värdefull. Som komplement till traditionell manuell kontaktspårning kan mobila kontaktspårningsappar bidra till att bryta smittkedjorna och rädda liv. Då vissa nya varianter är mer smittsamma är det viktigt att parametrarna i apparna ses över och vid behov justeras i samarbete med ECDC och nationella myndigheter. Kommissionen avser att hjälpa medlemsstaterna att överväga fler funktioner för att förbättra kontaktspårningsapparna och uppmuntra människor att använda dem. Dessa ytterligare funktioner kan till exempel vara en karta med nyheter om folkhälsosituationen och om vaccinationskampanjer eller information till användarna om att de tidigare befunnit sig på ett evenemang eller en plats där bekräftade fall av covid-19 har identifierats. Medlemsstaterna samlar också in uppgifter från resenärer som reser in på deras territorium via nationella formulär för passagerarlokalisering (PLF). Datautbyte mellan medlemsstaternas kontaktspårningsmyndigheter kan vara särskilt viktigt när resenärer passerar näraliggande gränser med exempelvis flyg eller tåg. Kommissionen har utvecklat en plattform som möjliggör datautbyte mellan medlemsstaternas PLF-system. För att medlemsstaterna ska kunna utbyta uppgifter via plattformen lägger kommissionen i dag fram ett utkast till åtgärder så att lagenlig behandling av personuppgifter får en EU-rättslig grund i tid till sommarsäsongen. Det är fråga om att föreskriva en begränsad och väl avgränsad mängd uppgifter som kan utbytas och de olika användarnas roller och ansvarsområden. I de medlemsstater där det inte finns något digitalt PLF-system har EU:s gemensamma åtgärd Healthy Gateways utvecklat en digital PLF-plattform för EU som en gemensam ingång och molntjänst som gör det möjligt att lagra insamlade PLF-data. De två plattformarna – PLF-utbytesplattformen och EU:s digitala PLF-plattform – kompletterar och hör samman med varandra. De här verktygen gör det möjligt att snabbare och effektivare kontaktspåra passagerare som reser över gränserna.

Fortsatt hantering av viruset: behandling och medicinsk utrustning I och med att behandlingar har utvecklats har de bidragit till att rädda liv, påskynda tillfrisknandet och minska sjukhusvistelsens längd, vilket gynnar både patienterna och de hårt pressade hälso- och sjukvårdssystemen. Kommissionen sätter in ett antal instrument, däribland gemensam upphandling, för att garantera att medlemsstaterna får tillgång till det begränsade antal behandlingar som för närvarande finns för covid-19-fall. Det krävs fler och snabbare åtgärder. En gemensam EU-strategi för läkemedel planeras till mitten av april. I likhet med det upplägg som framgångsrikt användes för vacciner är syftet att påskynda forskning och tillverkning, så att medlemsstaterna kan få tillgång till värdefulla behandlingar i den omfattning och med den hastighet som behövs. Flexiblare reglering av läkemedel, t.ex. enklare märkning, ska införas för att möjliggöra snabba och storskaliga leveranser under pandemin. Tekniken kan också användas på andra sätt. UV-desinfektionsrobotar kan desinficera ett patientrum av standardstorlek på så litet som 10 minuter med hjälp av ultraviolett ljus och klarar av fler än 18 rum på en laddning. De kan bidra till steril miljö på sjukhus utan att utsätta personalen för onödiga risker. Ett program med en budget på 12 miljoner euro håller på att genomföras för att köpa in minst 200 robotar och sätta in dem i medlemsstaterna; själva robotarna kommer att levereras under 2021. Hjälp till de hårdast drabbade sektorerna inför ett säkert återöppnande Några av EU:s mest dynamiska sektorer som turism, kultur och transporter har drabbats hårdast av pandemin. Ju mer som kan göras för att hjälpa de här sektorerna att åter öppna på ett sätt som är säkert för arbetstagarna och förtroendeingivande för allmänheten, desto snabbare kan återhämtningen börja i dessa sektorer, där ju många företag är utsatta för stora risker och många arbetstillfällen skapas. Det europeiska turistekosystemet har störts allvarligt. I tolv medlemsstater står turismen för mellan 10–25 % av landets BNP, medan fyra av EU:s medlemsstater 2019 låg bland de tio största turistdestinationerna i världen räknat i internationella ankomster och intäkter. Med en minskning på 70 % av intäkterna under 2020 och upp till 11 miljoner arbetstillfällen i farozonen ligger turisttjänster på jumboplats för indikatorn för företagens förtroende. Övernattningarna i EU minskade med 52 % under 2020, samtidigt som antalet internationella turister minskade med 68 % . Vissa medlemsstaters ekonomier är också starkt beroende av internationell turism och kan inte kompensera för bortfallet av utländska resenärer med inhemsk turism. Ett säkert återöppnande av resor och turism ger miljontals människor i EU jobben tillbaka och kan driva på återhämtningen snabbare i många regioner i EU. Att återuppta resor på ett säkert och förutsägbart sätt förutsätter att resenärerna återfår förtroendet för att deras hälsa och rättigheter är skyddade. Den nedladdbara appen Re-open EU fortsätter att ge allmänheten tillförlitlig information om smittläget och de gällande reglerna i hela EU (bland annat om digitala gröna intyg) med förbättrade nya, användarvänliga funktioner för resvägar . Ett tydligt system som täcker hela EU och ger allmänheten fullständigt förtroende för folkhälsokraven kan vara ett verkligt steg framåt för att skapa klarhet för resenärerna och samtidigt skingra de kvarstående farhågorna och öppna dörren för den kommande sommarsäsongen. Under 2020 gav kommissionen värdefull vägledning till transport- och besöksnäringarna för att hjälpa den att minimera riskerna . Kommissionen har också uppmanat Europeiska standardiseringskommittén att utarbeta ett standardiseringsdokument som underlag för hälso- och säkerhetsprotokoll i besöksnäringen, som ska finnas tillgängliga före sommaren. Detta frivilliga verktyg bidrar till att bättre informera och förbereda turistföretagen så att de kan ta emot besökare med fullständig säkerhet. Kommissionen avser att samarbeta med medlemsstaterna och näringslivet för att se till att denna hygienmärkning för turismen i EU lanseras framgångsrikt. Kommissionen, medlemsstaterna och näringslivet bör samarbeta mer i kommunikationskampanjer för att återupprätta förtroendet för säkra resor i Europa bland människor i och utanför EU. Det tredje steget för att hjälpa turistsektorn inför ett säker öppnande är att fortsätta att hjälpa företag, särskilt små och medelstora företag och mikroföretag, att i praktiken upprätthålla covid-säkra tjänster och anpassa turistprodukterna till de nya förhållandena. Medlemsstaterna kan styra stöd och investeringar till de mest drabbade sektorerna och regionerna inom ramen för investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset och React-EU, medan faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska fonderna bidrar till en hållbar återhämtning i de hårdast drabbade branscherna. Europeiska regionala utvecklingsfonden 2021–2027 har ett särskilt mål för att stödja ekonomisk utveckling och social inkludering inom kultur och turism. Kommissionen tänker lägga fram en vägledning för EU-finansiering för att hjälpa aktörer i turistnäringen att se vilka källor till EU-finansiering som är mest relevanta för deras projekt och investeringar. Att återigen uppleva gemenskapen i kollektiva upplevelser av kulturella platser och evenemang, kulturarv och kulturturism blir ett av de mest synliga tecknen på återöppnandet. Det blir också avgörande för att den kulturella och kreativa ekonomin, som drabbats särskilt hårt av pandemirestriktionerna, ska överleva. Denna sektor förlorade omkring 31 % av sina inkomster 2020; scenkonst (en minskning med 90 %) och musik (en minskning på 76 %) drabbades värst . Även här bidrar en gemensam strategi och gemensamma indikatorer till att häva restriktionerna genom att få publik och besökare att lita på att öppnandet görs på ett ansvarsfullt sätt. Kommissionen kommer att använda befintliga samarbetsformer och nätverk för att utbyta information om ett säkert återöppnande av kultursektorn. För att bättre samordna medlemsstaternas åtgärder för ett säkert återupptagande av verksamhet i den kulturella och kreativa sektorn tänker kommissionen utarbeta riktlinjer för musik (festivaler, lokaler), audiovisuella medier (filmfestivaler och filmmässor, biografer, studior), scenkonst (festivaler, lokaler), utställningslokaler som museer och gallerier, bibliotek samt kulturarvsplatser. Kulturturism ökar den ekonomiska tillväxten och skapar arbetstillfällen: fyra turister av tio väljer resmål på grund av kulturutbudet. Kommissionen tänker starta en särskild EU-kampanj i sociala medier om hållbar kulturturism för att främja EU:s kulturarvsplatser och kulturvägar och kulturevenemang och -festivaler. Nya initiativ ska få stöd när förhållandena tillåter detta genom Erasmus+ och dess insats DiscoverEU för att främja unga människors upptäckt av Europas kulturarv med järnväg, under och efter Europaåret för järnvägen. Global motståndskraft mot covid-19 En hållbar väg ut ur covid-19 i EU är beroende av framsteg i övriga världen. Inget land och ingen region i världen är säkert mot covid-19 om viruset inte bekämpas på världsnivå, och endast en global strategi kan lösa en global kris. Så länge viruset sprids fortsätter de mänskliga kostnaderna: påfrestningarna på världen har redan nått nästan 120 miljoner bekräftade fall och över 2,6 miljoner rapporterade dödsfall. Fortsatt spridning innebär också en fortsatt risk för att viruset kommer tillbaka eller muterar till nya varianter som kan ta sig runt det skydd som vaccinerna erbjuder. EU har både ett ansvar för och ett intresse av att fullgöra sitt åtagande att bekämpa covid-19 i hela världen. EU leder de internationella insatserna. EU har gett konkret ekonomiskt stöd, krisstöd och annat stöd till internationella partner och länder runt om i världen. Hittills har denna ”Team Europa”-strategi bidragit med över 40 miljarder euro i internationellt stöd till kampen mot covid-19.

Precis som inom EU är vaccinering den hållbara strategin. Därför har EU gett sitt starka stöd till Covax arbete med att sprida vacciner i hela världen: med över 2,2 miljarder euro i anslag från EU och medlemsstaterna enligt ”Team Europa”-strategin är EU en av de främsta givarna till Covax, det globala initiativet för rättvis tillgång till vaccin, och har uppmanat alla partner att delta i detta arbete. Covax har börjat distribuera vaccindoser och har för avsikt att dela med sig av vacciner med alla låg- och medelinkomstländer under första halvåret 2021. Detta bör vara tillräckligt för att vaccinera hela vårdpersonalen och minst 3 % av befolkningen, och öka till minst 20 % före årsslutet. Den humanitära bufferten på 100 miljoner doser, med en transparent tilldelningsmekanism, ska bidra till att utsatta befolkningsgrupper får tillgång till vacciner. EU och dess medlemsstater håller på att utforma en samordnad europeisk strategi för delning av vaccin genom att inrätta en EU-mekanism för vaccindelning som bygger på principerna om rättvisa, gradvis uppbyggnad, nollsvinn och ”Team Europa”-strategin. Målet är att ytterligare stödja och gå längre än medlemsstaternas befintliga bilaterala initiativ och att skapa och expandera en EU-pott som byggs upp rättvist genom andelar av medlemsstaternas doser. Mekanismen kommer att starta och byggas ut gradvis i takt med att tillgången på vaccin förbättras och kvantitativa mål fastställs. Vaccinerna bör företrädesvis kanaliseras genom Covax men kan även i fortsättningen ges direkt till mottagarländerna, särskilt på västra Balkan, i EU:s grannskap och i Afrika. EU kommer också att fortsätta att underlätta samordning och logistik och medfinansiera transporter av vaccin via unionens civilskyddsmekanism. Samtidigt tänker EU och medlemsstaterna i form av ”Team Europa” att fortsätta att stödja beredskapen inför och driftsättningen av vaccinationsstrategier på landsnivå och regional nivå och driva gemensamma insatser i partnerskap med regionala och globala aktörer, bland annat humanitära organisationer. På längre sikt blir det viktigt att samarbeta med partnerländerna – särskilt i Afrika – för att stärka hälso- och sjukvårdssystemen och vaccinproduktionen, inbegripet vaccinkapacitet, diagnos och behandling. För att öka vaccinproduktionen i världen och tillhandahållandet av vaccin till behövande länder krävs ökat globalt samarbete mellan myndigheter, vaccinutvecklare och vaccinproducenter för att få till stånd frivillig licensiering av nödvändigt tekniskt know-how. EU stöder sådana insatser, bland annat inom Världshandelsorganisationen. EU tänker samarbeta med andra vaccinproducerande länder för att undvika störningar av starkt integrerade leveranskedjor. EU avser också att se till att dess system för insyn i och godkännande av export av covid-19-vacciner, som innehåller ett antal undantag, tillämpas på ett rättvist och rimligt sätt. Beredskap att reagera på ny spridning av covid-19 De viktigaste nu vidtagna hälsoåtgärderna – vaccination, testning, spårning och beredskap för varianter – ger anledning att tro att det är mindre sannolikt att det gångna årets framsteg kommer att gå om intet. Erfarenheterna av lättade restriktioner som följs av förnyad spridning viruset innebär dock att en viktig del av förtroendeskapandet är vetskapen om att EU och medlemsstaterna står beredda att agera om viruset börjar spridas igen, exempelvis i form av en ny variant. Den ECDC-ram som beskrivs ovan blir särskilt värdefull när det gäller att snabbt identifiera eventuella risker för ny spridning och visa på de lämpligaste restriktionerna att tillämpa. När det gäller hälsoinsatser fortsätter kommissionen att stödja medlemsstaterna via unionens civilskyddsmekanism. Dess ständigt bemannade centrum för samordning av katastrofberedskap kan inom några timmar underlätta och finansiera utstationering av akutsjukvårdsteam (som nu senast då rumänska, danska och belgiska läkare och sjuksköterskor skickades till Slovakien), viktig medicinsk utrustning, vacciner (Frankrike delade nyligen med sig av doser med Slovakien och Tjeckien) och personlig skyddsutrustning (bland annat från RescEU:s sjukvårdslager). Krisstödsinstrumentet möjliggör snabba gränsöverskridande förflyttningar av patienter för att minska trycket på sjukhusen. På längre sikt måste EU också införa en starkare ram för motståndskraft och beredskap i händelse av framtida pandemier. Detta är målet för förslagen om en europeisk hälsounion och det pågående arbetet med myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser. Den pågående översynen av unionens civilskyddsmekanism ska också stödja detta arbete. Förslagen i anslutning till Europeiska hälsounionen om att stärka EU:s ram för hälsoskydd bör antas så snart som möjligt. Kommissionen avser att lägga fram en vision för resiliens och beredskap i meddelandet om erfarenheter som Europeiska rådets ledamöter efterlyst. EU bör också fundera på om framgångarna med andra nödåtgärder under det senaste året, exempelvis systemet med gröna körfält, bör samlas inom en ram som kan sättas in mot nya kriser. Den kommande Schengenstrategin är också ett tillfälle att införa tillförlitliga mekanismer för beredskapsplanering och samordning av åtgärder som rör de inre och yttre gränserna, med beaktande av erfarenheterna av krisen och behovet av att i möjligaste mån begränsa eventuella störningar av den fria rörligheten och den inre marknadens funktion. 4 NÄSTA STEG Under de närmaste månaderna av covid-19-pandemin krävs beslutsamma åtgärder för att säkerställa ett hållbart och säkert återöppnande av våra samhällen och ekonomier. Det krävs samordnade åtgärder på alla nivåer för att våra insatser ska vara så effektiva som möjligt för att minska virusets spridning, stödja enskilda och företag och göra det möjligt för våra samhällen att återgå till normala förhållanden. Kommissionen uppmanar alla EU-institutioner och medlemsstater att gå vidare med de gemensamma insatserna; det är särskilt viktigt att intensifiera kommunikationen.