SV Europeiska unionens officiella tidning C 356/75

Yttrande från Regionkommittén – ”Grönbok – långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin”

2013/C 356/13

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

— Regionkommittén välkomnar kommissionens grönbok ”Långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin”. Med tanke på den framtida utvecklingen i EU inleds en bred diskussion om möjligheterna att främja utbudet av långsiktig finansiering och att stärka och diversifiera finansieringen av investeringar i Europa i ett längre perspektiv.

— Kommittén ställer sig bakom kommissionens uppfattning om att finanskrisen har påverkat den europeiska finanssektorns förmåga att kanalisera besparingar till långsiktiga investeringsbehov, och att finanskrisen och den kritiska makroekonomiska situationen framför allt lett till en verksamhetsmiljö präglad av osäkerhet och låg risktagning, i synnerhet i fråga om medlemsstater med finansieringsproblem.

— Det är beklagligt att särdrag på lokal och regional nivå inte beaktas i tillräckligt hög grad när det gäller olika former av utbud av finansiering på längre sikt och hanteringen av specifika långsiktiga investeringsåtgärder.

— Det är beklagligt att EU har begränsat konkurrensen och regeringarnas möjligheter att uttryckligen investera på lokal och regional nivå. Metoderna för samordning och inhämtning av tillstånd är alltför långsamma och krångliga, vilket minskar Europas konkurrenskraft på världsmarknaden och ökar andra regioners attraktivitet ur investerarnas synvinkel.

Föredragande Uno SILBERG (EE–EA), ledamot av kommunfullmäktige i Kose Referensdokument Grönbok – Långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin COM(2013) 150 final

I. ALLMÄNNA KOMMENTARER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Smart tillväxt för alla

1. Regionkommittén välkomnar kommissionens grönbok ”Långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin”. Med tanke på den framtida utvecklingen i EU inleds en bred diskussion om möjligheterna att främja utbudet av långsiktig finansiering och att stärka och diversifiera finansieringen av investeringar i Europa i ett längre perspektiv.

2. Kommittén ställer sig bakom kommissionens uppfattning om att finanskrisen har påverkat den europeiska finanssektorns förmåga att kanalisera besparingar till långsiktiga investeringsbehov, och att finanskrisen och den kritiska makroekonomiska situationen framför allt lett till en verksamhetsmiljö präglad av osäkerhet och låg risktagning, i synnerhet i fråga om medlemsstater med finansieringsproblem.

3. Kommittén delar också kommissionens åsikt att en brådskande utmaning för EU är att åter styra in unionen på vägen mot en smart och hållbar tillväxt för alla. Samtidigt bör större uppmärksamhet riktas mot lokala och regionala särdrag samt mot de utmaningar som små och medelstora företag står inför.

4. I syfte att övervinna den ekonomiska krisen, bemöta nya utmaningar samt fastställa och genomföra gemensamma mål är det ytterst värdefullt med samarbete mellan EU-organ, medlemsstaterna, städer och regioner, regionala och lokala myndigheter samt olika intressegrupper, med avstamp i subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

5. En betydande möjlig källa till ekonomisk tillväxt kunde vara att höja det genomsnittliga mervärdet i företag som är verksamma inom den produktiva ekonomin inom sysselsättningsintensiva näringsgrenar. Utveckling av dessa företag med hjälp av innovation och förenklade villkor för tillgång till kapital kan ha betydande effekter på ekonomin som helhet.

6. Det bör framhållas att kunskapskapitalet numera utgör hela 80 procent av värdet i de största företagen i världen (börsbolag i S&P 500-gruppen). Det kan löna sig att leta efter tillväxtmotorer framför allt inom följande näringsgrenar, som har den största tillväxtpotentialen globalt sett: miljö, jordbruk (bl.a. ett effektivare utnyttjande av lokala naturresurser samt bioekonomi), seniorekonomi samt hälsovård och sociala tjänster, utnyttjande av IT-lösningar och av den kreativa sektorn inom olika ekonomiska sektorer och yrkesområden. Exempelvis i USA kan större delen (nästan 60 procent) av de nya arbetstillfällena under det kommande årtiondet uppstå i anslutning till sådana produkter och tjänster som inte ännu existerar. Med hjälp av IT-lösningar kan nyttan av kunskapsutnyttjande och återvinning av information inom den offentliga sektorn årligen öka BNP med totalt upp till 140 miljarder euro (1).

7. Regionkommittén har tidigare utarbetat yttranden i frågan: ”Samverkanseffekter mellan privata investeringar och offentlig finansiering på lokal och regional nivå” (2), ”Främjande av privata och offentliga investeringar i syfte att bidra till en ekonomisk återhämtning och långsiktig strukturanpassning: Utveckling av offentlig-privata partnerskap” (3), ”Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020)” (4), ”Bättre samverkanseffekter mellan budgetarna på EU-nivå, nationell nivå och subnationell nivå” (5), ”De lokala och regionala myndigheternas roll i främjandet av tillväxt och skapandet av arbetstillfällen” (6).

II. REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Tillhandahållande av långfristig finansiering och särdraget i långsiktiga investeringar

8. Kommittén ansluter sig till kommissionens analys, som innehåller grundläggande fakta – finansiärernas förtroende är svagt, de investerar med stor försiktighet och föredrar kortsiktiga och mer likvida investeringar, i synnerhet i hushållen. Dessutom riktas finansinstitutens blickar ofta mot de nya industriländerna med snabb utveckling och låg lönenivå.

9. Det är likaså oroväckande att den internationella konkurrensen om utländskt kapital blir hårdare i snabb takt då länder med skuldproblem på kort varsel behöver nya kapitalkällor för investeringar som stöder tillväxten och för betalning av befintliga skulder. Utöver lånekapital och som komplement till detta bör större uppmärksamhet riktas till andra kapitalkällor.

10. Kommittén påpekar att kommunerna och regionerna spelar många olika roller på finansmarknaderna. De gör viktiga långsiktiga investeringar och fungerar själva mer eller mindre som investerare t.ex. via kommunala bolag eller av industripolitiska skäl. Kommunerna och regionerna är också investeringsobjekt på finansmarknaderna.

11. Kommittén påpekar att den offentliga sektorns omvärld och mål på finansmarknaderna skiljer sig märkbart från dem för aktörerna i den privata sektorn. T.ex. är investeringarnas avkastningskrav, investeringshorisont och risktolerans mycket olika för de offentliga och privata investerarna. Därför bör kommissionen ägna särskild uppmärksamhet åt den offentliga sektorns verksamhet när det gäller långsiktig finansiering.

12. Det är beklagligt att särdrag på lokal och regional nivå inte beaktas i tillräckligt hög grad när det gäller olika former av utbud av finansiering på längre sikt och hanteringen av specifika långsiktiga investeringsåtgärder.

13. Det är beklagligt att EU har begränsat konkurrensen och regeringarnas möjligheter att uttryckligen investera på lokal och regional nivå. Metoderna för samordning och inhämtning av tillstånd är alltför långsamma och krångliga, vilket minskar Europas konkurrenskraft på världsmarknaden och ökar andra regioners attraktivitet ur investerarnas synvinkel.

14. Kommittén önskar att man gör det möjligt för och uppmuntrar kommuner och regioner att även under ekonomiskt svåra tider göra sådana långsiktiga investeringar som förbättrar sysselsättningen, främjar teknisk innovation och grön tillväxt och utvecklar energi-, trafik och kommunikationsinfrastrukturen.

Att stärka den europeiska ekonomins långsiktiga finansiering. Finansinstituts förmåga att kanalisera långfristig finansiering. Affärsbanker

15. Kommittén påminner om rådets slutsatser från december 2012 (7) där man understryker att ”de möjligheter till en avvägning mellan behoven av produktiva offentliga investeringar och budgetdisciplinmålen som EU:s befintliga finanspolitiska ramverk erbjuder kan utnyttjas inom stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt”. Mot bakgrund av detta vill vi åter uttrycka vår önskan om att stabilitetspakten reformeras så att de löpande utgifterna separeras från investeringsutgifterna vid beräkningen av budgetunderskotten, för att undvika att bromsa upp offentliga investeringar som är lönsamma på längre sikt.

16. Det är positivt att bankernas möjligheter att kanalisera långsiktig finansiering i själva verket ökar, även om lokala investeringar hittills finansieras under förhållandevis dåliga villkor.

Nationella och multilaterala utvecklingsbanker och finansiella incitament

17. Det är nödvändigt att de nationella och internationella utvecklingsbankerna dels stöder strategiskt viktiga investeringar, i synnerhet i infrastruktur och energi, dels anpassar sig till rytmen i de ekonomiska cyklerna, dvs. är återhållsamma med kapital under tillväxtperioder och ökar investeringarna i synnerhet i djupa ekonomiska kriser.

18. På EU-nivå bör man undvika en överdriven konsolidering av bankerna. I stället vore det önskvärt att utveckla samarbete som möjliggör styrning av tillgängliga medel till utvecklingen på lokal och regional nivå.

19. Övervakningen av investeringsfinansiering för hållbar ekonomisk tillväxt bör ske över en längre tid och kopplas till krav avseende hållbarheten i preliminära investeringsplaner. Projektobligationer skulle kunna säkerställa hållbar utveckling även på lokal och regional nivå på längre sikt.

20. Förutom att stödja politiska insatser och ramar bör även finansieringen av lokala och regionala investeringar på längre sikt underlättas genom minskad byråkrati, ökad kommunikation på elektronisk väg och kraftigt påskyndade beslutsprocesser.

Institutionella investerare

21. Regionkommittén ställer sig bakom uppfattningen om att de institutionella investerarnas roll är viktig i anslutning till långsiktig finansiering, och det är viktigt att fästa uppmärksamhet vid efterlevnaden av Solvens II-direktivet. Dessa investerares betydelse skulle öka i takt med ökningen av investerade medel. Det är ytterst viktigt att säkerställa att dessa medel investeras i EU:s ekonomi och inte t.ex. i Asien eller andra regioner.

Regleringsreformernas sammanlagda effekter på finansieringsinstituten

22. Aktuella och kommande reformer av tillsynsreglerna får långtgående och ackumulerade effekter. Därför bör regelverket ses över synnerligen noggrant, och återverkningarna bl.a. på lokal och regional nivå bör följas upp under flera år.

Finansmarknaders effektiva och ändamålsenliga tillhandahållande av långsiktiga finansieringsinstrument

23. Genom långsiktiga investeringar med hjälp av kapitalmarknaden är det möjligt att förbättra finansieringsläget i Europa genom att stärka EU:s gemensamma kapitalmarknad och infrastruktur till stöd för de lokala och regionala finansinstituten, säkerställa ett effektivt investeringsskydd och involvera pensionsfonder som satsar på lokal och regional utveckling.

24. Regionkommittén anser att det finns ett behov av att vidareutveckla investeringsprodukter eller paket med potentiella investeringar (såsom vägprojekt eller allmännyttiga projekt) som kan göra dem mer tillgängliga för direktinvesteringar genom pensionsfonder.

25. Arbetsproduktiviteten måste under alla omständigheter öka. Den bör anpassas till de ständigt föränderliga nya verksamhetsförutsättningarna. Under sådana förhållanden kan det vara till fördel om arbetstagarna samtidigt kan och vill vara aktieägare och investerare som har intresse av långsiktiga investeringar i sina företag. När det gäller lokala investeringar, särskilt i energi- och miljösektorn, behöver man införa investeringsstrukturer där medborgarna i lokalsamhället eller regionen även kan agera som finansiärer och inte bara som konsumenter.

26. Med tanke på förändring och lokal utveckling kan det vara till fördel om arbetstagare är både ägare och investerare, i den mån de är intresserade och såvida den existerande marknadsstrukturen över huvud taget möjliggör ett deltagande. En ändring av redovisningsbestämmelserna och större öppenhet kan eventuellt öka arbetstagarnas vilja att delta

27. Regionkommittén är övertygad om att mikroföretag samt små och medelstora företag måste uppmärksammas i högre grad, att handelsplatserna måste bli öppnare och investerarnas deltagande öka, att obligationsmarknader som står utanför finansieringssektorn måste ges större utrymme samt att det måste bli lättare även för små och medelstora företag att få tillträde till obligationsmarknaderna.

28. Värdepappersmarknaderna kunde stimuleras i EU genom att man kontrollerar finansieringsinstitutens kapitalanvändning, och med hjälp av samstämmiga prisförfaranden för öppet kapital vore det möjligt att säkerställa att man endast använder kapital vars värde har täckning. Genom dessa åtgärder skulle det sannolikt frigöras kapital som kan användas för investeringar. Samtidigt måste man garantera den likvida projektobligationsmarknaden för små och medelstora företag.

Övergripande faktorer som möjliggör långsiktigt sparande och finansiering

29. Regionkommittén anser att utformningen av olika modeller av specifika sparkonton och frågan om fördelarna med de olika modellerna i själva verket sammanhänger med frågan om ökat sparande.

30. Kommittén befarar att ett helt eller delvis obligatoriskt sparkonto i EU kan skapa betydande irritation i många medlemsstater, medan benägenheten att spara skulle förbli blygsam om sparandet är frivilligt. När det är dags att välja mellan de olika modellerna för ett specifikt EU-sparkonto gäller det att gå in för sådana modeller som bäst återskapar det försvagade förtroendet och som bidrar till att uppnå målen i Europa 2020-strategin avseende sysselsättning och tillväxt på lokal och regional nivå.

Beskattning

31. Det vore önskvärt att utarbeta en gemensam europeisk strategi för att sänka beskattningen av kapitalinvesteringar.

32. Då man inför lämpliga incitament på nationell nivå för långsiktigt sparande bör man överväga skattemässiga instrument som gynnar snabb återinvestering av vinster, långsiktiga investeringar samt investeringar i mikroföretag och små och medelstora företag. Förutsättningen för detta är att man skiljer mellan inkomster från kapital och från andra källor. Samtidigt kunde man överväga progressiv beskattning och skattefrihet för långsiktigt sparande.

33. I samband med diskussioner om nyttan av bolagsskattelättnader bör man beakta både goda och dåliga erfarenheter. I vissa medlemsstater har exempelvis hela vinsten hittills varit skattefri oavsett om den återinvesteras eller ej. Beskattningen har gällt endast vissa metoder för utförsel av kapital direkt från företaget, t.ex. utdelningar, särskilda förmåner eller naturaförmåner. Därmed uppgår den faktiska skattesatsen till ca 4–5 %. Ett sådant system gynnar inte lokala investeringar.

34. I en rad enkäter om motiveringarna till investeringsbeslut har det framkommit att beskattningens betydelse kommer på 4:e–6:e plats. Viktigare faktorer är exempelvis den lokala tillgången på arbetskraft och lämplig utbildning, tillgången på energi, vatten o.d., kostnadsstrukturens attraktivitet samt förekomsten av korruption och liknande som direkt eller indirekt kan skada företagets verksamhet.

35. Det vore önskvärt att överväga möjligheten att bevilja skattefrihet för den delen av vinsten som återinvesteras samt för räntorna på investeringen. Likaså bör forsknings- och utvecklingsverksamhet samt miljöanpassningar befrias från skatt.

36. Genom en bättre samordning av beskattningen kan man förenkla inkomstskattesystemet, bredda skattebasen och sänka skattesatserna. Dessutom bör staternas inblandning i ekonomin och medborgarnas liv begränsas samtidigt som företagens och individernas ansvar för sin utkomst ökas på motsvarande sätt. I detta sammanhang bör man dock främja olika samverkansmetoder.

Redovisningsprinciper

37. Principerna om redovisning till verkligt värde tillämpas inte i alla medlemsstater. De används av företag som är verksamma inom EU i flera medlemsstater samtidigt. Hittills har principerna om redovisning till verkligt värde inte medfört någon ändring av investerarnas beteende.

38. Stabiliteten hos redovisningsprinciper som bygger på en marknadsbaserad värdering av tillgångars och skulders värde måste garanteras vid långa finansieringsperioder, och man måste fastställa alternativa åtgärder för att med tanke på marknadsvärdet hos tillgångarna och deras källor undanröja riskerna när långfristig finansiering löper ut.

Företagsstyrning

39. Regionkommittén tror att aktieägare kan förmås till ett långsiktigare engagemang om man ger skattefördelar för utdelningar. Detsamma gäller om en större andel av utdelningsintäkterna skulle gå till aktieägare som investerar utdelningsintäkterna långsiktigt. Det borde dessutom finnas skatteförmåner för långsiktiga investeringar i lokal och regional utveckling.

40. Öppenheten i redovisningen måste helt klart förbättras i de fall där incitamenten till kapitalförvaltare utvecklas till en kontraproduktiv faktor, för att upprätthålla förtroendet mellan allmänheten, företagsägarna, företagsledningen och de anställda.

Information och rapportering

41. Vid en ökad integration av finansiell och icke-finansiell information som bidrar till att ge företagen en klarare bild av deras långsiktiga ekonomiska läge så att de kan fatta bättre beslut, skulle det ändå – med tanke på det rådande levnadstempot och de möjligheter som den digitala tidsåldern erbjuder – inte vara rätt att avskaffa kvartalsrapporteringen. Dessutom gör den det möjligt att bedöma en förändrad situation innan problemen hopar sig eller innan det skulle bli betydligt kostsammare att avhjälpa följderna.

42. Kommittén föreslår att man tar hänsyn till kvartalsindikatorernas omfattning och räckvidd, med beaktande av alla möjligheter som den digitala tidsåldern erbjuder. Samtidigt är det viktigt att uppgifterna inte offentliggörs tendentiöst, utan på ett objektivt och förtroendeingivande sätt samt med begripliga sammanfattningar i de specialiserade medierna, där man vid behov bör involvera sakkunniga eller bifoga en kortfattad analys.

43. Inom ekonomi och statistik finns det redan tillräckligt med långsiktiga jämförelseindikatorer, vilket gör tillämpningen, kontrollen och analysen av befintliga indikatorer till ett kostsamt projekt. Införandet av nya indikatorer förefaller således inte särskilt ändamålsenligt. Detta kan dock ändra sig om man finner en indikator eller en median av jämförelseindikatorer som har särskilt högt informationsvärde.

Underlättandet av små och medelstora företags tillgång till bankfinansiering och annan finansiering än genom banker

44. Regionkommittén ställer sig bakom uppfattningen att små och medelstora företag har sämre förutsättningar än större företag att få finansiering. Dessutom försvåras små och medelstora företags verksamhet i många medlemsstater på många sätt genom diskriminerande lagstiftning.

45. Kommittén föreslår att man överväger att inrätta en offentlig börs eller eventuellt en internetbaserad obligationsmarknad där var och en kan investera fritt i lokal och regional utveckling utan mellanhänder.

46. Kommittén rekommenderar att även kreditkooperativ och bostadssparbanker (building societies) och liknande mindre finansieringsinstitut ska kunna användas som långivare för små och medelstora företag. I ett flertal länder i Östeuropa är dessa instituts marknadsandel dessvärre mycket blygsam, och deras utveckling gynnas vanligen inte heller av staten. I vissa medlemsstater har exempelvis bankdepositionerna garanterats, men kreditkooperativen har lämnats utanför garantin.

47. ReK föreslår att lokala och regionala myndigheter, ekonomiska intresseorganisationer, organisationer med behörighet avseende offentliga medel samt penningmarknadsorganisationer skapar lokala och regionala kooperativ som kan tillhandahålla alternativa källor till långsiktig lokal och regional finansiering.

48. Det vore önskvärt att överväga ändringar i lagstiftningen och lägga fram nya förslag som svarar mot kreditkooperativens behov, i syfte att göra deras verksamhet effektivare.

49. Kommittén anser att ett sådant nätverk av mindre finansieringsinstitut kan erbjuda en lösning på många lokala och regionala problem. Man måste även säkerställa att små och medelstora företag får en fast procentandel av riskkapitalet, och samtidigt bör man diskutera hur kreditstöden skulle kunna användas i större utsträckning.

50. Under vissa förutsättningar skulle en lagstiftningsram på EU-nivå för sådana alternativa finansieringskällor för små och medelstora företag tveklöst kunna gynna den lokala och regionala utvecklingen. Den nuvarande lagstiftningen är snarare ett hinder än ett incitament för små och medelstora företags verksamhet.

Bryssel den 9 oktober 2013 Regionkommitténs ordförande Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) Europeiska kommissionen, Public Sector Information – Raw Data for New Services and Products (http://bit.ly/wa4AR).

(2) CdR 272/2013

(3) CdR 21/2010

(4) CdR 98/2012

(5) CdR 1778/2012

(6) CdR 1186/2012

(7) Europeiska rådets slutsatser, 13–14 december 2012, I. Ekonomisk politik, punkt 2.