A4-0027/96

Resolution om kommissionens meddelande om bioteknik och vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - förberedande av nästa etapp (KOM(94)0219 - C4-0246/94)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens förslag till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om bioteknik och vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - förberedande av nästa etapp (KOM(94)0219 ((EGT nr C 276, 3.10.1994, s. 5.)) - C4-0246/94),

- med beaktande av kapitlet «Biotekniken och dess utbredning» i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning (KOM(93)0700 - C3- 0509/93) ((EGT nr C 20, 24.1.1994, s. 7.)) och Europaparlamentets resolution om vitboken, antagen den 9 mars 1994 ((EGT nr C 91, 28.3.1994, s. 124.)),

- med beaktande av kommissionens meddelande till parlamentet och rådet om främjande av en konkurrenskraftig miljö för industriell verksamhet baserad på bioteknik inom gemenskapen(SEK(91)0629),

- med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, ratificerad av Europeiska unionen i december 1993 ((EGT nr L 309, 13.12.1993, s. 1.)), i synnerhet artiklarna 15,16,19 och 21 i denna, samt Europaparlamentets resolution av den 25 juni 1993 ((EGT nr C 194, 19.7.1993, s. 401.)),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi samt yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor och medborgarrätt, utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik och budgetutskottet (A4-0027/96) och med beaktande av följande:

A. För samhället, dess ekonomiska utveckling och den offentliga opinionsbildningen, som utövar stark påverkan på denna utveckling, är det mycket viktigt att kommissionen tar ställning i frågan om bioteknik och vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - förberedande av nästa etapp.

B. Bioteknik innebär inte enbart genteknik, utan omfattar också en rad andra områden som är viktiga för den europeiska ekonomin, ekologin och folkhälsan, följaktligen bör även övriga områden inom biotekniken tas under övervägande och de härtill motsvarande forsknings- respektive stödprogrammen utvecklas.

C. Etiska aspekter måste garanteras med avseende på bioteknikområdet.

D. Europeiska unionens politik beträffande bioteknik såsom ett nyckelområde inom forskning, innovation och produktion i gemenskapen kan utgöra ett viktigt bidrag för att åstadkomma varaktig utveckling, konkurrenskraft och sysselsättning, men måste stå i samklang med unionens övriga politiska målsättningar, i synnerhet inom områdena för jordbruk, miljö, hälsa, forskning, teknisk utveckling samt konkurrenskraft.

E. På både internationell och europeisk nivå är det erkänt att biotekniken är en av de mest lovande teknikerna för att gynna en i miljöavseende hållbar utveckling och att bidra till att lösa miljöproblem; Europeiska rådet krävde dessutom i sina slutsatser vid mötet i Essen att man till fullo måste beakta hälso- och miljöskyddsaspekter och europeisk industris och europeiskt jordbruks behov av att vara konkurrenskraftiga.

F. I enlighet med slutsatserna i kommissionens meddelande om bioteknik och i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, vilka delas av rådet, gäller att:

a) biotekniken har utvecklats till att var en av de mest lovande och betydelsefulla teknikerna med hänsyn till en hållbar utveckling under nästa århundrade,

b) den moderna gentekniken, som biotekniken delvis vilar på, utgör en nyckelteknologi för det kommande århundradet, som kan bli av än större nytta för människors behov inom jordbruket, livsmedelsområdet och hälso- och sjukvårdsområdet,

c) en samverkan mellan traditionell teknik och modern bioteknik möjliggör utveckling av nya produkter och ytterst konkurrenskraftiga tillvägagångssätt inom ett flertal verksamheter med avseende på industri och jordbruk,

d) detta kan utgöra en kraftig källa till radikala förändringar av konkurrenssituationen och tillväxtpotentialen med avseende på ett flertal verksamhetsgrenar,

e) bioteknikens avsevärda potential får särskilt tydligt sitt uttryck först och främst genom hastigheten hos den internationella innovationsförmågan, och för det andra genom den bevisliga ökningen av produktionsförmågan och skapandet av värden genom produkter som framställs med hjälp av bioteknik,

f) denna avsevärda potential hos biotekniken kan även ha positiva konsekvenser som förbättrad miljö genom minskad nedsmutsning, förbättrad hälsa genom förebyggande åtgärder eller botande av sjukdomar eller andra fysiska problem,

g) biotekniken används redan inom ett flertal områden som t.ex. jordbruk, förädling av lantbruksprodukter, massproduktion och annan tillverkning av kemikalier, läkemedel, växtskyddsmedel samt sanering, avfallsbehandling och avfallshantering,

h) den nya biotekniken kan ge varaktiga impulser på områden som nya marknader för energi och bränslen samt avsättningsmöjligheter inom industrin för jordbruksprodukter,

i) på dessa områden kommer biotekniken att spela en ytterst viktig roll genom att öka produktiviteten och skapa en marknad för högkvalificerad arbetskraft och den kommer även att bidra till att lokal verksamhet och sysselsättning bibehålls eller till och med ökas.

G. Företag tar hänsyn till olika kriterier när man väljer att genomföra investeringar för forskning och utveckling eller produktion, och då i synnerhet om det existerar en ekonomisk och social miljö samt regleringar som är gynnsamma för bioteknik, samt tillgång till riskkapital, närhet till marknaden, arbetskraftens kvalifikationer, forskningsmiljön och «globalt innovationsmanagement»,

H. Meddelandet tar inte hänsyn till att gemenskapslagstiftningen om säkerhet och produktvärdering inte ensam bär ansvaret för att industrin inom EU befinner sig i ett konkurrensmässigt underläge i förhållande till Förenta staterna och Japan.

I. Europeiska unionen måste lägga sig till med en verkningsfull politik på bioteknikområdet som tar hänsyn till den stora potential som har visats genom de senaste vetenskapliga framstegen.

J. En positiv ekonomisk utveckling inom biotekniken beror huvudsakligen på bioteknikens och dess produkters samhälleliga önskvärdhet samt allmänhetens förtroende för desamma.

K. a) En sammanhängande och tydlig rättslig ram som gäller hela inom Europa är nödvändig för att förbättra den europeiska bioteknikindustrins konkurrenskraft och för att förstärka konsumenternas förtroende för Europeiska unionens politik inom detta område.

b) Den rättsliga ramen för bioteknik måste löpande anpassas till de senaste vetenskapliga rönen och en flexibel, enhetlig och jämn användning av de tillhörande rättsnormerna är nödvändig för att säkerställa en positiv utveckling av biotekniken och i synnerhet lokaliseringsbeslut från industrins sida som gynnar EU.

c) Erfarenheterna från tillämpningen av gemenskapsrätten inom det biotekniska området möjliggör en modernisering av biotekniken utan att öka säkerhetsriskerna och en förenkling av förfarandena är önskvärd framför allt för att främja små och medelstora företags verksamhet inom den biotekniska sektorn.

d) Nuvarande lagstiftning för att hållas aktuell måste ta den tekniska utvecklingen och internationella normer i beaktande.

L. Vid tillståndsgivning för biotekniska produkter och deras utsläppande på marknaden bör allmänhetens bästa beaktas.

M. En analys av de samhälleliga behoven samt av de socio-ekonomiska effekterna av nya produktionsmetoder och produkter bidrar till att öka acceptansen och undvika oönskad utveckling, och genom detta skapa en bärkraftig grund för investeringsbeslut och konkurrensförmåga.

N. I sitt meddelande behandlar kommissionen nästan uteslutande den «moderna biotekniken», dvs. gentekniken, vilket leder till att utvärderingen av bioteknik som helhet blir vilseledande.

O. Alla interna och externa förändringar av direktiv 90/219/EEG och 90/220/EEG måste ha principen om lika eller förbättrad säkerhet för människor och biosfären som sin förutsättning och skall vara i överensstämmelse med bokstaven och andemeningen i berörda beslut som Europaparlamentet fattat.

P. Europeiska unionen måste främja utvecklingen eller skapandet av bioteknikcentra och biotekniknätverk så att ett nära samarbete mellan industri och forskning kan upprättas.

Q. Meddelandet KOM(94) 0219 grundar sig på erkännandet att ingen av de indikatorer som vanligtvis används, som till exempel skapande av arbetsplatser och antalet patent, ger gemenskapens bioindustri en framskjuten ställning i den internationella konkurrensen, och detta hör samman med den enorma avsaknaden av investeringar i Europa, vilket gynnar USA och Japan.

R. a) Den största delen av bioteknikprodukterna som är licensierade för försäljning i unionen har sitt ursprung i icke-medlemsstater.

b) Erfarenheter och vetenskapliga bevis som hittills har erhållits på såväl europeisk som internationell nivå har tjänat till en förbättrad utvärdering av säkerheten hos biotekniska förfaranden, i synnerhet inom gentekniken, med avseende på mänsklig hälsa och miljön.

c) De erfarenheter som hittills gjorts har gjort det möjligt för universitet och industrin att förbättra säkerhetskraven för bioteknik.

S. Unionen måste snarast möjligt fastställa rättsföreskrifter för att skydda immaterialrätten beträffande uppfinningar inom biotekniksektorn.

T. Den reform av bestämmelserna som skissas i ovannämnda meddelande baserar sig på medlemsstaternas erfarenheter av de existerande direktiven 90/219/EEG och 90/220/EEG och från internationella konkurrenter, vilket bekräftar att mycket kan göras för att strömlinjeforma och förenkla de existerande systemen utan att kompromettera effektivitet och säkerhet.

U. Särskilda produktrelaterade regleringar inom det biotekniska området får under inga omständigheter ligga efter de materiella kraven på horisontella regleringar, särskilt miljökonsekvensbedömningen i enlighet med direktiv 90/220/EG; horisontella regleringar måste bibehållas som generella övergripande bestämmelser.

V. Europaparlamentet har hela tiden hävdat behovet av en övergripande lagstiftning, och det har också hävdat vikten av att anpassa gemenskapens lagstiftning med avseende på den moderna bioteknik som för närvarande används inom flera produktionssektorer.

W. Allmänhetens hälsa och miljön måste skyddas.

X. De företag som verkar i Europa gynnar aktivt utvecklingen av grundforskningen, framför allt genom att de i allt högre grad deltar i utarbetandet av arbetsprogram för forskning, i definitionen av «nödvändig» forskning, eftersom de har möjligheten att nå konkreta resultat, samt eftersom de eftersträvar ett allt intimare samarbete mellan industrin och parterna för grundforskningen. EU skall främja industrin och teknologiska innovationer.

Y. Det behövs ett innovationsnätverk som omfattar statligt finansierad forskning, industriell forskning och produktionsföretag, däribland små och medelstora företag, för att främja biotekniken i samhället.

Z. a) Bestämmanderätten över forskningens innehåll måste i hög grad öka den europeiska styrkan inom de grundläggande biovetenskaperna och samtidigt uppmuntra förmågan att exploatera innovationer.

b) Grundforskningens frihet måste tryggas genom att bestämmanderätten över forskningens innehåll inte helt överlåts.

1. Parlamentet uppmanar kraftfullt kommissionen att se över EU:s politik för bioteknik i enlighet med ovan nämnda meddelanden och ta följande punkter i beaktande:

a) vitboken visar att biotekniken inte enbart är en av de mest lovande teknikerna för en hållbar utveckling utan att den också är oumbärlig med tanke på EU:s framtida sociala och ekonomiska utveckling,

b) genomförandet av bestämmelserna bör vara objektivt, balanserat och enbart basera sig på vetenskapliga rön,

c) förslaget till revidering av bestämmelserna måste utarbetas efter det att de behöriga myndigheterna som bär ansvaret för tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 90/219/EEG och 90/220/EEG noggrant har rådfrågats, för att säkerställa en harmonisk jämvikt mellan konsumentskydd, etiska aspekter och de europeiska producenternas konkurrenskraft,

d) genom de föreslagna ändringarna stärks gällande föreskrifter, krav och kompetens hela vägen från laboratoriet till saluföringen,

e) de föreslagna ändringarna får varken öka den osäkerhet och den juridiska instabilitet som den biotekniska industrin är utsatt för eller leda till förvärrad byråkrati,

f) de nya bestämmelserna får inte leda till att harmoniseringen minskar,

g) revideringen måste stärka den europeiska konkurrensförmågan genom att det europeiska systemet av bestämmelser genom bättre avpassas till andra internationella förpliktelser och att därvid stärka förpliktelserna på handelsområdet och vid andra internationella förfaranden,

h) de föreslagna ändringarna måste innehålla tillfredsställande redovisning av de åtgärder som föreslås för att öka konkurrensförmågan,

i) de föreslagna ändringarna måste dessutom göra det möjligt att utveckla EU:s bestämmelser mot ett internationellt referenssystem som baserar sig på effektivitet, kvalitet och säkerhet,

j) ytterligare kunskap måste insamlas angående säkerhet för genetiskt modifierade organismer,

k) effektiva åtgärder behövs för att stödja bioteknik, för att säkra arbetstillfällen på detta område i internationell konkurrens, för att visa prov på dynamik i investeringarna och för att stoppa avindustrialiseringen i Europa,

2. uppmanar kommissionen att lägga fram ett kompletterande meddelande om bioteknik och vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - förberedande av nästa etapp i vilket de biotekniska områden som försummats i meddelande KOM(94)0219 utförligt beskrivs med hänsyn till deras betydelse för tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning och miljöskydd i EU och motsvarande förslag för att främja desamma; kommissionen bör i samband med detta uppge inom vilka områden åtgärder och investeringar är mest brådskande och på vilket sätt de bäst skulle kunna utföras; särskild betydelse skall tilldelas följande biotekniska möjligheter:

a) miljöskydd, till exempel rening av mark och vatten med organismer och andra ekologiskt oskadliga biologiska saneringsprocesser samt minskad användning av gödnings- och bekämpningsmedel i växtproduktion genom utveckling av lämpliga arter,

b) energiproduktion från biomassa och utnyttjande av dess energipotential genom jäsning och/eller förbränning i lokala kraftvärmeverk,

c) råvaruutvinning (bioprodukter, malmutvinning från naturliga förekomster och från schaktningsavfall),

d) hälsa och terapi,

e) livsmedelsproduktion,

f) återvinning och avfallshantering,

i detta sammanhang bör också betydelsen av riskanalys och analys av de tekniska konsekvenserna utvärderas,

3. uppmanar vidare kommissionen att skapa en stabil och förutsägbar politik och lagstiftningsram för bioteknik inom EU för att på så sätt skapa nya framtidsutsikter, främja EU:s internationella konkurrensförmåga och främja investeringar inom EU, och särskilt för att:

a) förbättra rättssäkerheten och därmed sannolikheten för positiva lokaliseringsbeslut inom det biotekniska området i samhället genom att få till stånd en konsekvent och så enhetlig tillämpning som möjligt inom hela gemenskapen av den berörda gemenskapslagstiftningen (tillämpningssäkerhet och enhetlighet) och att inleda rättsliga åtgärder mot alla medlemsstater som inte ännu har införlivat direktiv 90/219/EEG och 90/220/EEG i nationell lagstiftning,

b) ständigt fortsätta att pröva lagstiftningen med avseende på relevans och effektivitet och att säkerställa att lagstiftningen baseras på en vetenskaplig utvärdering av verkliga och mätbara risker,

c) utveckla ett öppet rådfrågningsförfarande med alla som deltar i lagstiftningsprocessen, innan nya förslag till lagstiftning läggs fram,

d) grunda alla beslut angående lagstiftningssystem på proportionalitetsskäl och i full överensstämmelse med existerande bestämmelser angående hälsa och säkerhet,

e) regelbundet informera Europaparlamentet om bioteknikprodukter vilka har uppfyllt de lagstadgade kraven genom vetenskapliga undersökningar och inte utgör någon fara för hälsa eller miljö i enlighet med direktiv 90/220/EEG,

f) bibehålla den horisontella lagstiftningen intakt, framför allt den bindande miljökonsekvensbedömningen i produktrelaterad lagstiftning, och anpassa denna till de senast vetenskapliga rönen för att garantera säkerheten,

g) utan dröjsmål för parlamentet och rådet presentera förslag till lagliga medel, baserade på ett system för tidigare givet samtycke, för övervakning av export av genetiskt modifierade organismer till icke-medlemsstater, samt förslag till lagstiftning angående säker transport av genetiskt modifierade organismer inom EU, och därtill identifiera luckor i lagstiftningen som t.ex. tillåtet utsläpp av genetiskt modifierade organismer i avloppsvatten och sekundära miljökonsekvenser,

h) i samband med den föreslagna ändringen av rättsföreskrifterna i direktiv 90/219/EEG inte föreslå automatiskt beviljande av tillstånd då en tidsfrist löper ut, utan snarare skapa de rättsliga förutsättningarna för att de myndigheter som beviljar tillstånd skall kunna hålla de fastlagda tidsfristerna,

i) förtydliga de föreslagna ändringarna av rättsföreskrifterna i direktiv 90/219/EEG och 90/220/EEG vid en offentlig utfrågning och även på så sätt sörja för ett öppet klimat för dialog inom EU, med syfte att skapa ett grundläggande förtroende hos allmänheten för EU:s politik och rättsliga ram inom det biotekniska området,

4. uppmanar kommissionen att

a) ta i beaktande att ett juridiskt bindande protokoll om biosäkerhet bifogas till konventionen om biologisk mångfald för att säkerställa en uppbyggnad av kapacitet, i synnerhet i utvecklingsländer, vilken inrymmer de mekanismer som är mest lämpliga för att på nationell nivå utvärdera säkerhet och att hantera förutsägbara risker som t.ex. övervakning, forskning och informationsutbyte,

b) anförtro åt Europeiska miljöbyrån att utreda de långsiktiga förändringar av den biologiska mångfalden som orsakas av «utsättning» av arter, för att få till stånd tillförlitlig information och beslutsunderlag, i synnerhet med avseende på «utsättning» av skaderesistenta växter och organismer,

c) beakta de ståndpunkter som parlamentet har antagit då den representerar Europeiska unionen vid internationella forum där riktlinjer för en politik för bioteknik dras upp,

5. främja tillgången till information om bioteknik och beslutsprocessen i de olika ansvariga kommittéerna,

6. bekräfta den princip som tidigare kommit till uttryck vid upprepade tillfällen, nämligen att biotekniska uppfinningar måste syfta till en objektiv höjning av livskvaliteten och att det måste säkerställas att inga hälsorisker för allmänheten föreligger,

7. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt uppmuntra offentlig dialog genom att tillhandahålla uttömmande, exakt och lättförståelig information om genteknisk forskning och produktion, dess möjligheter och risker, i stället för enbart försöka få genteknik allmänt accepterad, för att på detta sätt skapa förutsättningarna för kvalificerat politiskt medbestämmande från medborgarnas sida om den sociala önskvärdheten av genteknik och dess produkter,

8. är av den uppfattningen att experters och bedömningsorgans kompetens snarast måste utredas eftersom kommissionen ingående har förklarat att man i regel avser följa expertutlåtanden, även om detta endast kommer att ske när det gäller bedömning av produkter; kommissionen borde ge Europaparlamentet uttömmande information om kompetens och sammansättning hos organ som är experter på bioteknologi och som redan är verksamma eller kommer att vara verksamma; i det sammanhanget måste det säkerställas att deras verksamhet uteslutande begränsas till expertutlåtanden och att den inte gör intrång i den demokratiskt legitimerade lagstiftningsmakten,

9. uppmanar kommissionen att

a) främja en ökad förståelse hos allmänheten om de viktigaste fördelarna och riskerna med bioteknik och av det arbete som utförts av expertgruppen för bioteknisk etik, samt att beakta dess rekommendationer för att förbättra EU-politiken och lagstiftningsprocessen,

b) uppmana expertgruppen att behandla frågor som väckts av Europaparlamentet,

c) kontinuerligt uppdatera sina egna instrument för att analysera och utvärdera de etiska aspekterna av bioteknikens utveckling och tillämpning och att årligen rapportera till Europaparlamentet,

10. uppmanar kommissionen att få till stånd en omfattande märkning av genetiskt förändrade produkter, inklusive genetiskt förändrat utsäde, i enlighet med principerna om trovärdighet och tydlighet,

11. anser att det är oacceptabelt att likställa säkerhetsbestämmelser för laboratorie- och tillverkningsverksamhet när det gäller genteknologi, med hänsyn till skillnaden mellan de nuvarande risknivåerna,

12. uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna upprätta en databas tillgänglig för allmänheten med information om produkter som bygger på bioteknik och som har givits licens för försäljning på EU-marknaden; denna databas måste bland annat ange produkttyp, eventuell verksam princip, förslagen användning och en utvärdering av miljökonsekvenserna,

13. uppmanar kommissionen att i sitt förslag till ändring av direktiv 90/219/EEG och 90/220/EEG i motiveringsdelen inkludera en detaljerad jämförande studie angående den nuvarande lagstiftningen på detta område och tänkbara utvecklingstrender i USA, Japan och inom EU,

14. uppmanar kommissionen att utvidga lagstiftningen beträffande produktansvar till att omfatta varor och tjänster som härrör från genteknik som ett medel för att ge forskningsinstitut och företag inom branschen större ansvar,

15. uppmanar kommissionen att stärka förbindelserna mellan universitet, högskolor, större forskningsinstitut, industrin samt små och medelstora företag inom det biotekniska området med syfte att göra innovationssystemet inom gemenskapen flexiblare och effektivare, dvs. till ett riktigt «innovationsnätverk»,

16. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa ett gynnsammare politiskt klimat för bioteknikindustrin, särskilt för de små och medelstora företagen p.g.a. deras kapacitet med avseende på innovationsförmåga tillväxt och sysselsättning; detta innebär rådgivning angående forskning, finansiering och lönsamhet, samt förmedling av samarbete, utveckling av ett helhetskoncept innehållande fonder för startkapital, en öppen kapitalmarknad( med ett långsiktigt perspektiv), en anpassad och ändamålsenlig lagstiftning, adekvat upphovsrättsligt skydd för uppfinningar och understödjande skatteåtgärder och andra och finansiella åtgärder; de små och medelstora företagen skall av myndigheterna ges uttryckligt stöd vid tillståndsförfaranden och befrias från expeditionsavgifter,

17. uppmanar kommissionen att stödja europeiska forskningsinstitutioner och dessutom fortsätta att utvidga sin kunskapsbas med avseende på den grundläggande biovetenskapen, i synnerhet genom att anslå större belopp för bioteknikforskning i det femte ramprogrammet,

18. uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att, inom ramen för det specifika EU-programmet för främjande av bioteknik, upprätta ett särskilt program för att främja små och medelstora biotekniska företag som främst skulle stödja dessa företag när det gäller forskning, utveckling och marknadsföring, samt att eventuellt lägga fram ett förslag till ett sådant program i samband med den översyn av EU:s forskningsprogram som är planerad för 1996,

19. anser att det är nödvändigt att forskningens tyngdpunkt ännu mer läggs på områdena riskforskning, miljöanpassning och bedömning av teknikanvändningens följder,

20. uppmanar kommissionen att lägga fram den utredning som nämns i meddelandet, om en utvärdering av behovet av nätverk, av vilken typ av nätverk som bäst bidrar till driften av vetenskapsparker och av samarbetet mellan teknologiparker i Europeiska unionen samt att framlägga en rapport om de initiativ inom bioteknikutbildningens område till vilka man hänvisar i meddelandet,

21. uppmanar kommissionen att utarbeta ett meddelande om de socio-ekonomiska effekterna av genteknik i olika sektorer på vars grundval en diskussion kan föras kring gentekniskt framställda produkters nytta, risker och önskvärdhet , samt att lägga fram en studie av genteknikens sysselsättningspotential som omfattar följande aspekter:

- antalet anställda i företagen som är direkt verksamma inom genteknikområdet;

- antalet indirekt sysselsatta;

- antalet sysselsatta vid universitet, forskningsinstitut och laboratorier inom genteknikområdet;

- en analys av genteknikens inverkan på sysselsättningen inom följande sektorer: jordbruk, livsmedelsindustri, kemisk industri, läkemedelsindustri och medicin, med hänsynstagande till olika scenarier,

22. uppmanar kommissionen att i demokratisk anda upprätta kriterier för en acceptabel bioteknik ur ekologisk, social, socioekonomisk och rättslig synpunkt,

23. uppmanar rådet att omvärdera kommissionens meddelande om bioteknik och vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - förberedande av nästa etapp (KOM(94)0219) med hänsyn till Europaparlamentets ståndpunkt i detta betänkande och bekräfta att innebörden i direktiv 90/219/EEG och 90/220/EEG måste bibehållas, samt att endast godkänna förslag om ändring av dessa direktiv om det verkar berättigat och är nödvändigt på grund av de senaste tekniska framstegen,

24. uppmanar medlemsstaterna att fullständigt genomföra och eftertryckligen tillämpa direktiven EEG/90/219 och EEG/90/220, och att

a) göra resultaten från deras erfarenhet allmänt tillgänglig, för att främja insynen i eventuella oönskade effekter på folkhälsan och miljön,

b) vid införlivandet i nationell lagstiftning tillse att skadliga effekter på människor och miljö undviks, etiska krav och därmed även en allmän acceptans tillgodoses samt att det skapas gynnsamma industri- och forskningspolitiska ramar för gentekniken,

c) främja ömsesidigt erkännande i den mån detta är möjligt,

25. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaterna.