Ekonomin visar tecken på en tidigare än väntad återhämtning, trots att öppnandet inleddes senare än planerat. Efter den stora nedgången på 8,2 % under 2020 ökade real BNP med 4,5 % och 3,4 % på kvartalsbasis under första respektive andra kvartalet 2021, till följd av investeringar och lageruppbyggnad. Enligt kommissionens interimsprognos från sommaren 2021 beräknas BNP öka med 4,3 % under 2021 och med 6,0 % under 2022, med beaktande av investeringsinsatserna genom planen för återhämtning och resiliens samt de finanspolitiska stimulansåtgärderna från regeringens stödåtgärder. Finanspolitiken förblir ackommoderande, eftersom myndigheterna fortsätter att ge riktat och tillfälligt stöd till ekonomin, bland annat som svar på de katastrofala bränder som drabbade landet i augusti. Sysselsättningsfrämjande åtgärder, vilka främst stöds genom EU-instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure), fortsatte att bära upp arbetsmarknaden och stödde, tillsammans med lättnader i hälso- och sjukvårdsrestriktionerna och omstarten av turistsäsongen, ytterligare en minskning av arbetslösheten till 15,9 % under det andra kvartalet 2021 jämfört med 17,1 % under det andra kvartalet 2020. Vaccinationskampanjen fortskrider. Osäkerheten kring utsikterna är dock fortfarande hög, särskilt i samband med uppgången av antalet covid-19-fall under sommaren till följd av spridningen av nya varianter av coronaviruset.

Den förstärkta övervakningen ger en heltäckande ram för övervakning av den ekonomiska utvecklingen och den politik som behövs för att uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning. Den gör det möjligt att regelbundet bedöma den senaste ekonomiska och finansiella utvecklingen i Grekland, övervaka villkoren för statens upplåning och uppdatera skuldhållbarhetsanalysen. Den förstärkta övervakningen utgör även en ram för bedömningen av Greklands allmänna åtagande vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 om att fortsätta och slutföra de reformer som antagits i programmet under Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) samt stå fast vid de mål om viktiga reformer som antagits inom ramen för programmen för ekonomiskt bistånd. Genom den förstärkta övervakningen bevakas att de särskilda åtagandena om att slutföra de viktiga strukturreformer som inleddes inom ramen för programmet inom sex nyckelområden fullgörs inom de överenskomna tidsfristerna fram till mitten av 2022, dvs. när det gäller i) finanspolitikens inriktning och ramverk, ii) social välfärd, iii) finansiell stabilitet, iv) arbets- och produktmarknader, v) Hellenic Corporation of Assets and Participations och privatiseringar, och vi) modernisering av den offentliga förvaltningen ( ).

·[Myndigheterna gick vidare med översiktsplanen för utvecklingen av Olympic Athletic Centre (OAKA). Ytterligare arbete kommer att krävas för att säkerställa att förvaltningsplanerna för platsen garanterar dess långsiktiga finansiella hållbarhet.

Myndigheterna gick framåt med ett antal bredare strukturreformer som inleddes i samband med den förstärkta övervakningen. Framför allt kan följande lyftas fram:

·En ny övergripande lag om skolutbildning antogs i parlamentet i augusti 2021 och kommer att tillämpas under det innevarande läsåret 2021–22. Denna reform för med sig ett antal viktiga innovationer vad gäller skolors självstyre, organisatoriska förändringar och utvärdering av lärare.

·Myndigheterna utarbetade en detaljerad handlingsplan, med tekniskt stöd från Europeiska kommissionen, för att stärka anställningsprocessen för offentliganställda. Genomförandet av planen kommer att övervakas inom ramen för Greklands plan för återhämtning och resiliens.

·Myndigheterna antog en ny nationell offentlig upphandlingsstrategi för 2021–2025 med huvudinitiativ som inbegriper digitalisering av de offentliga upphandlingsprocesserna, införande av moderna verktyg och e-tjänster och förbättringar av styrnings- och kontrollregelverk.

·Sist men inte minst fortsätter myndigheterna att göra stadiga framsteg när det gäller e-förvaltning, särskilt när det gäller den pågående utvecklingen av portalen gov.gr och säkerställandet av robustheten i offentliga system. Åtgärderna på detta område kommer också att få stöd inom ramen för Greklands fond för återhämtning och resiliens.

På vissa områden har framstegen gått långsammare än vad som väntades i den tionde rapporten. Det kan konstateras att regleringen av utestående fordringar fortfarande släpar efter. Den totala mängden obetalda förfallna skulder uppgick till cirka 900 miljoner euro, vilket överskred det övergripande målet i slutet av juli (cirka 500 miljoner euro) med nästan 80 %. Denna betydande avvikelse väcker farhågor, särskilt med tanke på den omfattande omvärdering av indrivningsmålen som gjordes i samband med den tionde rapporten. Den nuvarande förseningen gör att målet att väsentligt minska stocken av andra eftersläpande skulder än pensionsskulder, vilket skulle ha skett i juni 2021, blir svårt att uppnå också i slutet av september. Myndigheterna uppmanas att påskynda genomförandet av alla åtgärder som underlättar regleringen av utestående fordringar och förhindrar ackumulering av nya, för att undvika framtida avvikelser från de överenskomna målen. Det är dock uppmuntrande att genomförandet av den grekiska revisionsrättens rekommendationer om reglering av utestående fordringar fortsätter som planerat och att myndigheterna har identifierat förslag till förenkling av vissa skatteförfaranden, där merparten av dem ska antas senast i oktober och december 2021. Myndigheterna har överlag gjort betydande framsteg med reformen av regelverket för inspektion, men den sista återstående delen av de prioriterade områden som omfattas av förstärkt övervakning, nämligen primärlagstiftning och genomförandedekret för inspektioner på miljöskyddsområdet, har drabbats av förseningar på grund av pågående mer omfattande miljöreformer med avseende på den tidslinje för maj 2021 som väntades i den tionde rapporten. Myndigheterna åtog sig att fullborda inspektionsreformen senast i slutet av oktober 2021. På det rättsliga området framskrider arbetet med inrättandet av JustStat-enheterna långsammare än väntat och inbjudan att lämna anbud för det integrerade ärendehanteringssystemet för civil- och straffrättsliga mål och ärenden har ännu inte inletts. Efter antagandet av ett antal viktiga utbildningslagar under 2021 förväntas lagen om högre utbildning nu antas i slutet av 2021, vilket är något senare än planerat. På hälso- och sjukvårdsområdet pågår centraliserade hälso- och sjukvårdsupphandlingar, men det pågående antagandet av det nya rättsliga regelverket för National Centralised Health Procurement Authority (Ekapy) kommer att ingå först i nästa översyn. Översynen av primärvårdslagstiftningen fortskrider, även om viktiga inslag som grindvaktning och obligatorisk patientregistrering fortfarande håller på att definieras och framsteg har också gjorts i fråga om anställning av nya allmänläkare. Myndigheterna åtog sig att färdigställa utkastet och lägga fram det för offentligt samråd i mitten av oktober.

Pandemins inverkan på finanssektorn har hittills varit måttlig tack vare de åtgärder som vidtagits av de grekiska myndigheterna och på euroområdesnivå. Genomförandet av överenskomna politiska åtgärder har återupptagits, men framstegen är på det hela taget långsammare än väntat. Andelen nödlidande lån under första kvartalet 2021 låg kvar på 30 %, på samma nivå som i slutet av 2020, men trenden med en kontinuerlig förbättring förväntas åter få fart under de kommande kvartalen till följd av ytterligare betydande värdepapperiseringar inom Herculesprogrammet. De första tecknen på användningen av de nya insolvensreglerna som genomfördes i samband med den tionde rapporten är uppmuntrande, men det är för tidigt att bedöma det nya regelverkets effektivitet. Koncessionsförfarandet för inrättandet av enheten för försäljning och återleasing för utsatta gäldenärer har försenats ytterligare, och förväntas inte ske innan mitten av 2022, dock utan att det påverkar andra delar av insolvensregelverket. Handläggningen av eftersläpande ärenden som rör insolventa hushåll, ett särskilt åtagande med tidsfrist i slutet av 2021, har återupptagits, men kommer sannolikt att ta längre tid än väntat på grund av flera månaders betalningsinställelser i samband med pandemin och en låg handläggningskapacitet i ett antal domstolar. När det gäller genomförandet av e-auktioner och andra verkställighetsförfaranden kommer de välkomna och viktiga steg som ingår i det reviderade (utkastet till) civilprocesslagen att träda i kraft den 1 januari 2022, vilket är senare än väntat och olyckligt med tanke på de tidigare garantierna om att lagen skulle träda i kraft i mitten av september 2021. Myndigheterna har vidtagit ytterligare åtgärder för att öka effektiviteten i vissa förfarandeaspekter av e-auktioner under 2022. Förseningarna i regleringen av eftersläpningen av åberopade statliga garantier har fortsatt under andra kvartalet 2021, vilket har lett till en nedrevidering av regleringsmålet för 2021. Nya uppgifter gav uppmuntrande tecken på en snabbare utveckling, men det är fortfarande svårt att nå de reviderade målen. EU-institutionerna välkomnar antagandet av den sekundärlagstiftning som är nödvändig för att säkerställa att regelverket för uppskjutna skattekrediter tillämpas fullt ut i juli 2021, för att möjliggöra användning av uppskjutna skattekrediter vid bankförluster och att relevant primärrätt kommer att ändras inom kort för att ytterligare underlätta värdepapperiseringar och försäljning av nödlidande lån.

Myndigheterna indikerade att fullbordandet av ett antal särskilda åtaganden och andra viktiga reformer ligger inom räckhåll i tid för den tolfte rapporten. Närmare bestämt gäller följande:

·När det gäller finanspolitiska strukturreformer är genomförandet av den första nivån i den funktionella klassificeringen, som utgör ett särskilt åtagande med tidsfrist i mitten av 2021 när det gäller kontoplaner, på väg att slutföras i tid inför antagandet av 2022 års budget. It-systemet för ett integrerat uppbördssystem, ett särskilt åtagande med tidsfrist i mitten av 2021 på området skatteförvaltning, befinner sig i en testfas i syfte att bli fullt operativt senast i slutet av oktober 2021. Lagstiftning väntas i november 2021 för att genomföra en omfattande reform för 2022 vad avser Enfia-fastighetsskatten där den bredare skattebasen tillhandahålls genom de nya marknadsrelaterade fastighetsvärdena, som är ett särskilt åtagande.

·På området energi har man kommit överens med myndigheterna om en antitruståtgärd. Ett framgångsrikt genomförande av detta, genom antagande av relevanta reglerings- och företagsåtgärder, kommer att komplettera detta särskilda åtagande.

·Det särskilda åtagandet att färdigställa det integrerade personalförvaltningssystemet för den offentliga förvaltningen väntas också avslutas i oktober 2021, efter det nyliga fullbordandet av sammanlänkningen mellan uppgifter om varje arbetstagare som samlats in genom en kartläggning av offentliga tjänstemän, den gemensamma utbetalningsmyndigheten och personalavdelningen. Myndigheterna har också slutfört bedömningen av befintliga kategorier av tillfälligt anställda och åtagit sig att fastställa ett årligt tak för tillfälligt anställda senast i oktober 2021, som ska tillämpas från och med 2022. EU:s institutioner uppmuntrade myndigheterna att fullborda processen för att snarast möjligt utnämna en förvaltningschef för utbildning.

·Trots mindre förseningar framskrider myndigheterna väl i att omsätta strategiska pipelineprojekt och projektberedningsfonden, vilka båda kommer att spela en avgörande roll i genomförandet av Greklands plan för återhämtning och resiliens. Enheterna förväntas vara fullt operativa vid tidpunkten för den tolfte rapporten, inklusive det första utvecklingsprogrammet för kontrakt av strategisk betydelse och ett anbudsförfarande för ramavtal för konsulter för projekt som ska förberedas genom projektberedelsefonden. Myndigheterna förväntas också fullborda antagandet av resterande sekundärlagstiftning som identifierats som avgörande för att omsätta den nya lagen om offentlig upphandling i handling, som gjort stadiga framsteg under de senaste månaderna.

·Diskussioner har inletts om framtiden för Greklands finansiella stabilitetsfond, som är ett särskilt åtagande. En lagändring som rör fondens varaktighet, styrning, avyttringsstrategi och särskilda rättigheter förväntas antas senast i oktober 2021. Det kan konstateras att utnämningen till tjänsten som fondens vice verkställande direktör har försenats. Det är väsentligt att fortsätta att bevara fondens oberoende och respektera urvalsprocessen såsom den anges i lag.

På det stora hela dras i denna rapport slutsatsen att Grekland har vidtagit nödvändiga åtgärder för att fullgöra de särskilda åtagandena inom tidsfristen, trots de utmanande förhållanden som pandemin har orsakat. Myndigheterna genomförde särskilda åtaganden på olika områden, också privatiseringar, vilka förbättrat företagsvillkoren och skatteförvaltningen, samtidigt som man gick framåt med bredare strukturreformer, bland annat skolutbildning och offentlig förvaltning. EU:s institutioner välkomnar det nära och konstruktiva samarbetet på samtliga områden och uppmanar myndigheterna att fortsätta på den inslagna vägen och, när så krävs, intensifiera insatserna för att få bukt med de förseningar som delvis har orsakats av pandemin, i synnerhet när det gäller reformer av finanssektorn och regleringen av utestående fordringar.

MAKROEKONOMISK UTVECKLING

Efter den stora nedgången på 8,2 % under 2020 började den grekiska ekonomin att återhämta sig under årets första hälft. Real BNP ökade med 4,5 % och 3,4 % på kvartalsbasis (säsongskorrigerad) under första respektive andra kvartalet 2021, till följd av investeringar och lageruppbyggnad. Konsumentprisökningarna ökade under sommaren och nådde 1,2 % i augusti, efter flera månaders nedgång. Utvecklingen under första halvåret, även om den i viss mån skiljer sig från det globala inflationstryck som observerats i andra medlemsstater, beror främst på effekterna av sänkningar av mervärdesskatten på priserna på tjänster. Sysselsättningsfrämjande åtgärder fortsatte att bära upp arbetsmarknaden, trots den stora ekonomiska störning som pandemin orsakat. Det beräknas att under 2020 gavs cirka 1,5 miljoner arbetstagare i över 200 000 verksamheter stöd i form av sysselsättningsåtgärder som finansierades genom EU-instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure), medan över 600 000 arbetstagare kan komma att få stöd genom instrumentet under 2021. Arbetslösheten under årets andra kvartal 2021 minskade till 15,9 %, dvs. 0,4 procentenheter under nivån för det första kvartalet och över 1 procentenhet jämfört med ett år tidigare, eftersom uppmjukningen av hälso- och sjukvårdsrestriktionerna och återstarten av turistsäsongen har påskyndat skapandet av arbetstillfällen. Trots detta ökade ungdomsarbetslösheten från 32,8 % under det första kvartalet 2020 till 41,7 % under det första kvartalet 2021 (senast tillgängliga uppgifter). Ledande indikatorer från informationssystemet Ergani pekar på en ytterligare ökning av sysselsättningen under sommarmånaderna, vilket tyder på en potentiell minskning av arbetslöshetsnivån för det följande kvartalet. Samtidigt fortskrider vaccinationskampanjen. Den senaste tidens uppgång i antalet sjukdomsfall under sommarperioden till följd av framväxten av den nya deltavarianten har dock väckt farhågor.

Enligt kommissionens interimsprognos från sommaren 2021 beräknas BNP öka med 4,3 % 2021 och med 6,0 % 2022. Tillväxten förväntas vara inhemskt driven under 2021, som en följd av investeringsstimulansen från planen för återhämtning och resiliens, samt finanspolitiska stimulanser från regeringens stödåtgärder. Medan de internationella turistankomsterna återhämtade sig, beräknas en betydande del av förlusterna av turistintäkterna jämfört med sommarsäsongen 2019, särskilt i augusti, ligga kvar under 2019 års nivåer. Varuexporten förväntas behålla sin positiva utveckling, tack vare sin anmärkningsvärda resiliens under pandemiperioden. Den totala inflationen beräknas uppgå till -0,4 % för 2021 och 0,5 % för 2022.

Greklands nyligen antagna plan för återhämtning och resiliens ska stärka de privata och offentliga investeringarna framöver. Genom att genomföra strategiska investeringar på områdena grön omställning, digital omställning, hållbar tillväxt för alla samt andra tillväxtfrämjande åtgärder förväntas planen stödja den ekonomiska återhämtningen. Enligt kommissionens senaste simuleringar förväntas BNP-nivån öka med 2,1–3,3 % fram till 2026, tack vare den kombinerade effekten från bidrags- och lånedelen. Sådana simuleringar omfattar inte eventuella positiva effekter av de strukturreformer som planeras i planen, vilka skulle kunna vara betydande. Tillväxten kommer också att stödjas av EU:s nya finansieringscykel.

Osäkerheten kring prognosen är fortfarande stor. Särskilt när det gäller turistnäringens återhämtning kommer framstegen i att bekämpa pandemin, både på nationell och internationell nivå, att vara en avgörande faktor. Öppnandet av turismen i början av maj gav en skjuts åt sektorn. Effekterna av detta uppvägdes dock delvis av den sena uppmjukningen av reserestriktionerna från viktiga ursprungsländer. Osäkerheten gäller också hur snabbt den privata sektorn kan återhämta sig efter det att stödåtgärderna har upphört att gälla. Därför måste utfasningen av dessa åtgärder ske försiktigt för att undvika stupeffekter och förhindra en ökning av nya konkurser. Detta gäller också arbetsmarknaden och tillbakadragandet av respektive system för arbetsmarknadsstöd, som måste utformas med målet att hålla en ökning av antalet permitteringar under kontroll. Den senaste tidens uppgång av insatskostnaderna och förekomsten av flaskhalsar i försörjningskedjan ökar osäkerheten om inflationsutsikterna. Yttre geopolitiska faktorer och en potentiell ökning av migrationsströmmarna fortsätter att vara ytterligare en källa till osäkerhet. I bästa fall skulle genomförandet av en del av de köp som försenats jämfört med föregående år kunna ge ytterligare en skjuts åt den privata konsumtionen, vilket indikeras av ekonomins frekventa indikatorer.