(3)Den 15 april 2016 lade Malta fram sitt nationella reformprogram 2016 och sitt stabilitetsprogram 2016. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

(4)Relevanta landsspecifika rekommendationer har beaktats i planeringen för 2014–2020 av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Enligt artikel 23 i förordning (EU) nr 1303/2013 får kommissionen begära att en medlemsstat ser över och föreslår ändringar av sin partnerskapsöverenskommelse och av relevanta program när så krävs för att stödja genomförandet av relevanta rekommendationer från rådet. Kommissionen har i riktlinjerna för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning beskrivit närmare hur den kommer att tillämpa denna bestämmelse.

(5)Malta omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och skuldregeln. Regeringen förutsätter i sitt stabilitetsprogram 2016 att det totala saldot förbättras och når ett överskott på 0,1 % av BNP senast 2019. Det strukturella saldot förbättras gradvis, så att Maltas medelfristiga budgetmål, en strukturellt balanserad budget, nås under 2019. Enligt stabilitetsprogrammet spås den offentliga sektorns skuld som andel av BNP minska till 62,6 % under 2016 och sjunka ytterligare till 55,5 % senast 2019. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna är rimligt för 2016 och försiktigt för 2017–2019. De åtgärder som krävs för att nå de planerade underskottsmålen från och med 2017 har dock inte beskrivits tillräckligt. Enligt kommissionens vårprognos 2016 finns det stor risk för allvarliga avvikelser från den rekommenderade justeringen i riktning mot det medelfristiga budgetmålet under 2015 och 2016 sammantaget, främst på grund av bristerna 2015 som behöver åtgärdas under 2016 och med antagandet att politiken inte ändras 2017. Bristerna under 2015 kan delvis förklaras med ökande investeringar främst på grund av ovanligt hög absorption av EU-medel i och med att programperioden 2007–2013 höll på att avslutas. För att minska avvikelserna under tvåårsperioden 2015–2016 inbegriper stabilitetsprogrammet för 2016 ytterligare åtgärder för 2016 som inte hann beaktas i vårprognosen. Åtgärderna är inriktade på att minska primära utgifter (med 0,16 % av BNP) inom framför allt ersättning till anställda, insatsförbrukning och kapitalöverföringar. Dessutom har skattningarna av vissa intäktsåtgärder för 2016–2019 ändrats i enlighet med mer aktuell information och den faktiska inverkan av åtgärderna för 2015. Sammantaget minskar dessa åtgärder underskottet med 0,2 % av BNP netto. Jämfört med kommissionens prognos innebär dessa åtgärder förbättrade strukturella insatser, och det strukturella saldot skulle kunna uppvisa vissa avvikelser under 2015 och 2016 som medelvärde, medan en risk för allvarliga avvikelser kvarstår 2017. Malta förutspås uppfylla skuldminskningsmålet både under 2016 och 2017. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2016, att det finns en risk att Malta inte kommer att uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser. Därför kommer ytterligare åtgärder att krävas för att säkerställa efterlevnaden 2016 och 2017.

(6)De offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet fortsätter att vara en utmaning för Malta. Detta beror på de åldersrelaterade kostnaderna, till exempel hälso- och sjukvård, långvarig vård och omsorg och pensioner, som påverkar budgeten. Pensionssystemet står inför två svåra uppgifter: att upprätthålla hållbarheten och att garantera tillräckliga pensioner. Utgifterna för pensioner var med 9,6 % av BNP lägre än EU-genomsnittet 2013, men de väntas stiga till 12,8% till 2016, vilket är en av de högsta siffrorna i EU. I mars 2016 beslutade regeringen om en rad åtgärder för att förbättra hållbarheten och garantera tillräckliga pensioner, men någon bedömning av budgetkonsekvenserna har inte gjorts ännu. För att pensionssystemet ska kunna garantera tillräckliga pensioner höjs den avgiftsfinansierade minimipensionen ytterligare under 2016 – målet är att den 2027 ska uppgå till 60 % av medianinkomsten – och utvidgas till att omfatta fler personer. Om reformen kommer att fungera beror på om de äldre arbetstagarna förblir anställbara. Utöver pensionerna väntas de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård samt långvarig vård och omsorg stiga snabbare än EU-genomsnittet, nämligen till 2,1% och 1,2 % av BNP. Myndigheterna har antagit en nationell strategi för hälso- och sjukvården, och genomför en översyn av hälso- och sjukvårdsutgifterna i syfte att förbättra effektiviteten. Efter detta måste emellertid besparingarna också göras. Den långsiktiga hållbarheten skulle gynnas om eventuella besparingar används för väntade utgiftsökningar.

(7)Avsevärda investeringar har gjorts, men skol- och yrkesutbildningsresultaten når fortfarande inte upp till målet. Detta påverkar kvaliteten på arbetskraftsutbudet och arbetskraftsdeltagandet. Arbetskraftens utbildningsnivå i Malta är fortfarande en av de lägsta i EU. Malta genomför en bred strategi för livslångt lärande, men deltagandet i programmen för livslångt lärande är fortfarande lågt, särskilt bland lågutbildade. Här handlar det om att nå ut till målgrupperna, bättre tillgång till yrkesutbildning och samarbeten mellan anordnare av yrkesutbildning och arbetsgivare. Under 2015 fattade man beslut om att inrätta ett institut för fortbildning för lärare (Institute for Education). Institutet ska (i) erbjuda lärare den kompetens de behöver för sin dagliga verksamhet, (ii) fungera som en mötesplats där lärare kan dela med sig av erfarenheter och (ii) främja ledarskap i skolan. Institutet har inlett sin verksamhet och väntas bli drivande för att tillgodose lärarnas fortbildningsbehov. Framstegen på området måste följas upp.

(8)Med undantag för några enstaka storskaliga projekt 2014–2015 har investeringsnivån i Malta varit låg, vilket beror på strukturella förändringar och flaskhalsar i ekonomin. Det hänger i huvudsak samman med att mindre kapitalintensiva tjänstesektorer växer, vilket minskar ekonomins investeringsbehov i framtiden. Det finns dock vissa kvarstående problem som påverkar investeringarna i landet, till exempel den otillräckliga innovationskapaciteten, kompetensbrister, ineffektivitet i den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, betungande reglering och avsevärda trafikstockningar.

(9)Bristande infrastruktur för transport och logistik är ett av de viktigaste hindren för utländska investeringar. De externa kostnaderna för transport som belastar Maltas ekonomi är betydande. De beror huvudsakligen på att landets transportnät används på ett ineffektivt sätt och att det inte finns några verkliga alternativ till privatbilismen. Dessutom medför det stora antalet privatbilar, föroreningarna och trafikstockningarna stora hållbarhetsproblem för den statliga transportsektorn. Någon övergripande transportstrategi har inte genomförts ännu, trots att en nationell transportstrategi och en översiktsplan är en förutsättning för att få tillgång till EU:s struktur- och investeringsfonder (2014–2020) som kommer att användas för att samfinansiera transportinvesteringar.

(10)Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra tillgången till finansiering för små och medelstora företag. Åtgärderna var inriktade på att erbjuda aktie- och riskkapital som visat sig vara en flaskhals de senaste åren. Bland framtida åtgärder återfinns inrättandet av ett centralt kreditregister och en utvecklingsbank. Vidare kommer Maltabörsen att starta en plattform som ska hjälpa små och medelstora företag att få kapital från kapitalmarknaden. Det finns fortfarande svårigheter när det gäller tillgången till andra instrument än bankinstrument, men de små och medelstora företagen i Malta drar fördel av bättre finansieringsförhållanden än i många andra EU-länder.

(11)Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en omfattande analys av Maltas ekonomiska politik och offentliggjort den i 2016 års landsrapport. Kommissionen har också bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet samt uppföljningen till de rekommendationer Malta fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Malta utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka EU:s övergripande ekonomiska styrning genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 och 2 nedan.

(12)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande återspeglas särskilt i rekommendation 1.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Malta att under 2016 och 2017 vidta följande åtgärder:

1.Med tanke på den höga risken för en betydande avvikelse uppnå en årlig finanspolitisk korrigering på 0,6 % av BNP mot det medelfristiga budgetmålet under 2016 och 2017 genom att vidta nödvändiga strukturåtgärder. Intensifiera åtgärderna för att garantera de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

2.Vidta åtgärder för att stärka arbetskraftsutbudet, särskilt genom att öka lågutbildades deltagande i åtgärder för livslångt lärande.

Utfärdad i Bryssel den