Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av omgivningsbuller"

(2001/C 148/02)

BAKGRUND

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av omgivningsbuller, [KOM(2000) 468 slutlig - 2000/0194 (COD)].

Rådets beslut av den 10 oktober 2000 att i enlighet med artikel 175.1 i EG-fördraget begära kommitténs yttrande.

Presidiets beslut av den 13 juni 2000 att ge utskott 4 - fysisk planering, stadsfrågor, energi, miljö - i uppdrag att utarbeta ett yttrande i denna fråga.

Det utkast till yttrande (CdR 271/2000 rév. 1) som antogs av utskott 4 den 7 december 2000 [föredragande: François Roelants du Vivier (B-ELDR)].

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 37:e plenarsession den 14-15:e februari 2001 (sammanträdet den 14 februari) följande yttrande.

Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

1. Regionkommitténs synpunkter

1.1. Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag till direktiv om bedömning och hantering av omgivningsbuller. Det utgör ett avgörande steg mot en gemensam europeisk politik i kampen mot buller. Detta lagstiftningsförslag innehåller inte lösningen på alla problem, men det är en första ansats till övergripande behandling av bullerfrågan.

1.2. Genomförandet av en gemensam politik i medlemsstaterna är nödvändigt om man skall kunna hindra en ökning eller åstadkomma en minskning av antalet EU-medborgare som påverkas av störande eller hälsofarliga bullernivåer. Buller är faktiskt den störning som påverkar medborgarna i störst utsträckning, både med avseende på miljö och folkhälsa.

1.3. Regionkommittén välkomnar strategin att föra kampen mot bullret i etapper, vilket visar att man tar hänsyn till de konkreta villkoren i städer och regioner. Denna strategi innebär i värsta fall att den aktuella situationen bevaras i vissa regioner, och i bästa fall att situationen förbättras avsevärt i andra regioner.

1.4. Regionkommittén understryker vikten av att fastställa ett antal gemensamma bullermått som skall vara kompatibla med sådana standardiserade bullermått som är i allmänt bruk, men anser det nödvändigt att särskilt för flygplatser fastställa gemensamma tröskelvärden som motsvarar de ljudnivåer vars effekter på hälsan är påvisbara. Eftersom det gemensamma bullermått för att definiera "störning" som föreslås i direktivet är bristfälligt när det gäller information om sambandet mellan dos och effekt, föreslår Regionkommittén att vetenskapliga studier genomförs i syfte att fördjupa kunskaperna inom detta problemområde. Med utgångspunkt i dessa studier kan man sedan fastställa gemensamma målvärden eller kvalitetskriterier och gränsvärden för genomförande av handlingsplaner. Parallellt med studierna bör man införa kortsiktiga målvärden för buller. Om dessa värden överskrids skall handlingsplaner upprättas.

2. Regionkommitténs rekommendationer

2.1. Regionkommittén beklagar att Europeiska kommissionen i sin övergripande bedömning lägger så liten vikt vid de regionala och lokala myndigheternas roll i genomförandet av direktivet. Direktivet hänvisar till de regionala och lokala myndigheternas befogenhetsområden, till exempel kommunikationspolitiken i städer och regioner, politiken för fysisk planering samt hälsoskyddspolitiken. Kommittén föreslår att Europeiska kommissionen fastställer en arbetsmetod för genomförandet av direktivet där berörda aktörer på regional och lokal nivå engageras i dialog och samråd.

2.2. Regionkommittén föreslår att kommissionen inrättar ett nätverk för utbyte av information, erfarenheter och sakkunskap i syfte att underlätta för regioner och städer att genomföra direktivet.

2.3. Regionkommittén är medveten om att ett stort antal EU-medborgare påverkas av buller och understryker därför behovet av att snabbt verkställa en gemensam strategi i kampen mot buller, samtidigt som hänsyn måste tas till olika regioners egenart. Därför föreslår kommittén att man ändrar planeringen och tidsfristerna för genomförandet av direktivet och anpassar det till ändringarna, utan att ändra de fastställda målen. Följaktligen bör tidsfristen för överlämnandet av information om gränsvärden till kommissionen förlängas till ett år efter det att bullerkartorna har upprättats. Kommittén vill påpeka att fastställandet av gränsvärden kan innebära stora socioekonomiska utmaningar, i synnerhet för städer och regioner där man hittills inte har fört en aktiv politik i kampen mot buller.

2.4. Regionkommittén påminner om att kommissionens grönbok "Framtidens bullerpolitik" angav vägledande värden, nödvändiga för fastställandet av gränsvärdena. Dessa vägledande värden, som inte finns med i den slutgiltiga versionen av direktivet, hade fastställts med utgångspunkt i vetenskapliga studier om begreppet störning och getts spridning av Världshälsoorganisationen (WHO). Regionkommittén hoppas att dessa vägledande värden åter kommer att föras in i direktivet.

2.5. ReK delar den bedömning som finns i direktivet om betydelsen av att gemensamma bullermått fastställs. Hur man beräknar eller avgör dessa mått påverkar i stor utsträckning de resultat som erhålls. Det vore alltså lämpligt att i samråd med de lokala och regionala myndigheterna fastställa en gemensam metod för att säkerställa resultatens kvalitet och giltighet.

2.6. ReK anmodar kommissionen att ge en tydlig definition av begreppet tätbebyggelse. Direktivet berör bara områden med hög befolkningstäthet. Det finns dock många människor utanför sådana områden som drabbas av bullerstörningar. Det vore följaktligen lämpligt att definiera begreppet tätbebyggelse med hänsyn till transportnätet (utsträckning, trafikmängd osv.), markanvändningen i området samt antalet berörda personer.

2.7. Regionkommittén stöder den breddning av tillämpningsområdet som föreslås av kommissionen. Gemensamma mått bör tillämpas på bullerkartor, som fastställs i artikel 5 och 7 i direktivet, och inte på strategiska bullerkartor, som bara ger en bedömning av situationen i vissa områden.

2.8. ReK påminner om att buller är den störning som drabbar flest EU-medborgare, men det är ett av de områden som har berörts minst av EU-lagstiftning. Kommittén önskar därför att direktivets handlingsplaner för att minska bullerstörningar snabbt sätts i verket. Kommittén vill också påpeka att direktivet inte ställer tillräckliga krav på innehåll och förväntat resultat.

2.9. I synnerhet finns anledning att beakta de bullerstörningar som orsakas av flygtrafik. Regionkommittén är medveten om att direktivets definition inkluderar ett stort antal flygplatser och att det alltså inte begränsar sig till att behandla enbart storflygplatser. Man bör dock påpeka att de bullerstörningar som härrör från flygtrafik är av en särskild typ, och att det därför är lämpligt att för den transporttypen lägga till ett speciellt mått. Dessutom bör den utvärderingsmetod som förordas i direktivet granskas särskilt.

2.10. Regionkommittén finner det glädjande att informationen till medborgarna anses vara av grundläggande betydelse i direktivet, men kommittén understryker att denna information inte får begränsas enbart till offentliggörande av bullerkartor.

Bryssel den 14 februari 2001.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert