Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism

(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD))

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och vissa kryptotillgångar (omarbetning)

(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD))

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om de mekanismer som medlemsstaterna ska inrätta för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om upphävande av direktiv (EU) 2015/849

(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

(2022/C 152/15)

Föredragande: Javier Doz ORRIT Medföredragande: Benjamin RIZZO

Remiss Europaparlamentet, 4.10.2021 Rådet, 8.10.2021 Rättslig grund Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 23.11.2021 Antagande vid plenarsessionen 8.12.2021 Plenarsession nr 565 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 230/7/0

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Rapporter från kommissionen (2019) och revisionsrätten (2021), akademiska studier och nu senast Pandoradokumenten och liknande publikationer belyser hur allvarligt problemet med penningtvätt är i EU. EU:s gällande lagstiftning är långt ifrån tillräcklig med tanke på den bristande samordningen och de nationella skillnaderna.

1.2 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder helhjärtat lagstiftningspaketet för bekämpning av penningtvätt, särskilt inrättandet och utformningen av Amla, EU:s nya myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, som kommer att ha direkta tillsynsbefogenheter. Myndigheten bör tilldelas de resurser som krävs för att den ska kunna bli kärnan i ett integrerat europeiskt tillsyns- och underrättelsesystem.

1.3 EESK samtycker till fördelningen av innehåll mellan den första förordningen om bekämpning av penningtvätt (tillsyn av privata institutioner) och det sjätte direktivet om bekämpning av penningtvätt (samordning av nationella tillsynsmyndigheter och finansunderrättelseenheter) och till bestämmelserna i dessa två lagstiftningsakter om att harmonisera nationell lagstiftning och automatisera registrering och överföring av information.

1.4 För att penningtvätt och relaterade förbrott ska kunna bekämpas effektivt krävs en kulturell förändring och det organiserade civila samhällets verkliga deltagande. EESK erinrar om sitt förslag om en europeisk pakt för att bekämpa beteenden som skadar våra demokratiers etiska och politiska principer och undergräver kollektiva nyttigheter. Kommittén föreslår också att det inrättas ett rådgivande civilsamhällesorgan, inom Amla eller inom kommissionen med Amlas deltagande.

1.5 EESK föreslår att förordningen om kryptotillgångar i lagstiftningspaketet för bekämpning av penningtvätt genomförs utan dröjsmål. Kommissionens förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar ( 1 ) är ett steg i riktning mot allmän reglering och bör träda i kraft så snart som möjligt, men det ersätter inte alla de instrument som krävs för att skydda mot de finansiella riskerna och riskerna för brottslighet i fråga om dessa finansiella produkter.

1.6 Kommissionen uppmanas att beakta hur lagstiftningspaketet kan tillämpas på kanaler för penningtvätt utanför det finansiella systemet: marknaden för konstverk och tillgångar av stort värde, frihamnar, tullager och särskilda ekonomiska zoner, vissa affärs- och handelstransaktioner, fastighetsinvesteringar, spelverksamhet osv. Kommittén menar att det kommer att behövas ny EU-lagstiftning på dessa områden.

1.7 EESK föreslår att Europol ges större befogenheter och tillräckligt med resurser för att kunna bekämpa penningtvätt, finansiering av terrorism och gränsöverskridande organiserad brottslighet och samordna de nationella polisstyrkorna på dessa områden. Effektiv samordning av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), som bör inrättas utan dröjsmål, Europol och den nya myndigheten Amla kan vara nyckeln till lagstiftningspaketets framgång i praktiken.

1.8 EESK uppmanar kommissionen att verka för att Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1673 ( 2 ) , i vilket en gemensam definition av brottet penningtvätt fastställs, införlivas utan dröjsmål i alla medlemsstater, och för att ett nytt direktiv med en gemensam definition av relaterade brott antas, där vissa ramar sätts för påföljderna för dessa brott.

1.9 Kommittén är mycket bekymrad över att det i EU finns ett betydande antal ”brevlådeföretag” som spelar en central roll när det gäller penningtvätt och skatteflykt. Vi föreslår att särskilda program inrättas av de i dag ansvariga myndigheterna och inom det framtida integrerade tillsynssystemet i syfte att övervaka dessa företag, som förvaltas av vissa advokatbyråer, konsultbyråer eller skatterådgivare, för att identifiera företagens verkliga ägare och dem som ansvarar för deras transaktioner och för att utreda eventuella brott som de är skyldiga till.

1.10 Kommissionen uppmanas att undersöka om Amlas verksamhet, även vad gäller direkt tillsyn, skulle kunna bedrivas fullt ut före 2026. EESK uppmanar hur som helst alla berörda institutioner att under tiden föra ett närmare samarbete, så att den befintliga lagstiftningen kan genomföras på ett effektivare sätt.

1.11 EESK menar att man måste upprätta en ny, realistisk och sanningsenlig förteckning över högrisktredjeländer, inbegripet alla länder som underlättar penningtvätt. Vidare föreslår kommittén att kommissionen antar en regel om att företag och enskilda personer som är inblandade i ekonomisk brottslighet eller penningtvätt ska uteslutas från offentliga upphandlingsförfaranden.

1.12 EESK uppmanar EU och de nationella regeringarna att skydda journalisters, offentliganställdas och andra anställdas liv och integritet när de anmäler ekonomisk och politisk korruption, och anser att det är oacceptabelt att införlivandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 ( 3 ) är försenat.

2. Kommissionens förslag och bakgrund

2.1 I juli 2019 lade kommissionen fram sin bedömning av bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism. I meddelandet och de fyra utvärderingarna ( 4 ) belystes allvarliga brister i genomförandet av befintlig lagstiftning och skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism.

2.2 För att ta itu med problemen offentliggjorde kommissionen den 7 maj 2020 en handlingsplan för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ( 5 ) , och ett offentligt samråd inleddes om den. Planen bygger på sex pelare: effektiv tillämpning av befintliga regler, ett enhetligt EU-regelverk, tillsyn på EU-nivå, stöd till och samarbete mellan finansunderrättelseenheter, bättre efterlevnad av straffrättsliga bestämmelser samt förstärkning av EU:s roll i världen. I sitt yttrande ”Kamp mot skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt” ( 6 ) uttryckte EESK sitt stöd för planen och för att den skulle utvecklas och genomföras utan dröjsmål.

2.3 Efter att rådet och Europaparlamentet hade gett sitt godkännande och samrådet hade avslutats utarbetade kommissionen planens lagstiftningsförslag inom lagstiftningspaketet av den 20 juli 2021. Det handlar bl.a. om följande förslag: — En förordning om inrättande av EU:s myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (7). — Ett enhetligt regelverk för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, i vilket en del av lagstiftningen införlivas (8). — Ett nytt direktiv, det sjätte, genom vilket en del av den återstående lagstiftningen ses över (9). — En revidering av förordningen om överföringar av medel, så att den även omfattar kryptotillgångar (10).

2.4 I centrum för lagstiftningspaketet står inrättandet av EU:s nya myndighet Amla, som ges direkta tillsynsbefogenheter och ska stärka samordningen och samarbetet med de nationella myndigheterna, så att de tillsammans kan säkerställa att den privata sektorn tillämpar EU:s regler korrekt och konsekvent. Amlas främsta uppgifter kommer att vara följande: — Inrätta ett gemensamt integrerat tillsynssystem för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism tillsammans med nationella myndigheter. — Direkt övervaka några av de mest riskfyllda finansinstituten som verkar i ett stort antal EU-medlemsstater. Amla kommer att ha befogenhet att utdela påföljder till dessa ”utvalda ansvariga enheter”. — Övervaka och samordna de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för andra finansiella och icke-finansiella institut och för tillämpningen av EU:s regler, och göra regelbundna bedömningar av vissa eller alla verksamheter hos en, flera eller alla finansiella tillsynsmyndigheter, inbegripet deras verktyg och resurser, för att säkerställa att standarderna och rutinerna för tillsyn håller en hög nivå. — Främja och stödja samarbete mellan finansunderrättelseenheter och underlätta gränsöverskridande kommunikation och gemensamma analyser.

2.5 Amla kommer att styras av en ordförande, en direktion med fem ledamöter och en styrelse med två olika sammansättningar och typer av befogenheter: tillsyn respektive finansunderrättelseenheter. I dessa sammansättningar kommer cheferna för de nationella tillsyns- och underrättelseorgan som ska styra EU:s integrerade system för tillsyn och finansunderrättelser att ingå. Amlas styrande organ kommer också att bestå av en företrädare för kommissionen. Styrelsen kommer att inbegripa observatörer i form av företrädare för Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska centralbanken (ECB), vars befogenheter och verktyg vad gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism – den centrala databasen och FIU.net – kommer att överföras till den nya myndigheten. Myndigheten kommer att inleda sin verksamhet 2024, och 2026 kommer den att ha full bemanning och påbörja arbetet med direkt tillsyn.

2.6 Genom EU:s första förordning om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism utökas förteckningen över ansvariga enheter till att omfatta leverantörer av kryptotillgångstjänster, plattformar för gräsrotsfinansiering och migrationsaktörer (som hjälper investerare att få uppehållstillstånd och i vissa fall medborgarskap). Åtgärderna för kundkännedom och relaterade kontroller skärps och görs tydligare. Kraven avseende tredjeländer och personer i politiskt utsatt ställning revideras. Likaså förtydligas kraven på verkligt huvudmannaskap, och nya krav införs för att minska risken för att brottslingar gömmer sig bakom mellanliggande nivåer. Åtgärder vidtas även mot missbruk av innehavarinstrument och ett högsta tak på 10 000 euro fastställs för användning av kontanter.

2.7 I motsats till förordningen om den privata sektorn är det sjätte direktivet om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism inriktat på det institutionella systemet och anpassningen av detta i varje medlemsstat. I förslaget klargörs finansunderrättelseenheternas befogenheter, uppgifter och tillgång till information. Vidare fastställs ett system för gemensamma analyser och en rättslig grund för FIU.net-systemet. Tillsynsmyndigheternas befogenhet att agera stärks och mekanismerna för tillsynsmyndigheternas samarbete med varandra och med andra myndigheter förbättras. Dessutom föreskrivs att bankkontoregister ska kopplas samman.

2.8 Förslaget till förordning om överföringar av medel och vissa kryptotillgångar är en omarbetning av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 ( 11 ) om överföringar av medel, och syftar till att införa spårbarhets- och identifieringskrav för överföringar av kryptotillgångar som liknar de som gäller för överföringar av medel. Samtidigt kommer leverantörer av kryptotillgångstjänster att omfattas av kraven i förordningen om bekämpning av penningtvätt för andra finansiella aktörer.

3. Allmänna kommentarer

3.1 Det första direktivet om bekämpning av penningtvätt antogs 1991. Sedan dess har ytterligare fyra direktiv om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och dussintals kompletterande direktiv antagits om det finansiella systemet eller relaterade brott och överträdelser. Det är uppenbart att resultatet av dessa ansträngningar, som EU:s myndigheter har sett som en prioritering, hittills inte har varit tillfredsställande.

3.2 Att det råder bred enighet om detta har redan framgått av kommissionens bedömningar från 2019 och bedömningar som gjorts av andra institutioner, bl.a. Europaparlamentets resolutioner från mars 2019 och juli 2020 ( 12 ) och revisionsrättens rapport ”EU:s insatser för att bekämpa penningtvätt i banksektorn är fragmenterade och genomförandet är otillräckligt” ( 13 ) från juni 2021, liksom av den stora merparten av analyser från sakkunniga, akademiker och tankesmedjor, särskilt rapporten från arbetsgruppen CEPS–ECRI ( 14 )

3.3 Penningtvättens volym uppskattas till mellan 1 % (Europol och kommissionen) och 1,3 % (revisionsrätten) av BNP i EU-27, dvs. till mellan 140 och 208 miljarder euro per år. Europol menar dessutom att endast omkring 1 % av detta återkrävs. Under senare år har det förekommit åtskilliga penningtvättsskandaler där stora finansinstitut varit inblandade, och det är talande att många av dem inte skulle ha avslöjats utan tillämpning av EU-lagstiftning eller ingripande av tillsynsmyndigheter. Trots kommissionens och Europaparlamentets insatser och beredvillighet har med andra ord inga framsteg i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism kunnat konstateras i resultaten.

3.4 När Internationella konsortiet för undersökande journalistik offentliggjorde Pandoradokumenten belystes återigen omfattningen av problemet med penningtvätt och relaterade brott, liksom skatteparadisens centrala roll när det gäller att underlätta dessa brott. Det är således svårt att förstå att den jurisdiktion som oftast nämns i dokumenten inte finns med i EU:s förteckning över ”icke samarbetsvilliga jurisdiktioner”, och att Ekofinrådet nyligen strök en annan jurisdiktion, vars lagstiftning gör det omöjligt att identifiera de verkliga ägarna till företag och konton, från förteckningen.

3.5 EESK vill göra EU:s institutioner och de nationella regeringarna uppmärksamma på behovet av att med beslutsamhet skydda journalisters, offentliganställdas och andra anställdas liv och integritet när de anmäler ekonomisk och politisk korruption. Kommittén är bekymrad över att ett antal medlemsstater inte har börjat införliva direktiv (EU) 2019/1937 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa att det införlivas skyndsamt före utgången av 2021.

3.6 Misslyckandena och bristerna hos EU:s politik för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism har flera orsaker, med kumulativa effekter: i) befogenhetssplittringen mellan en rad olika EU-institutioner och nationella institutioner, ii) avsaknaden av en gemensam tillsynsmyndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, iii) de begränsade verktyg som behöriga EU-organ har till sitt förfogande, iv) bristfällig samordning när det gäller både förebyggande initiativ och åtgärder mot konstaterade risker, samt försenat genomförande av dessa, v) brister i tillsynsmyndigheternas och finansunderrättelseenheternas arbete i många länder, vi) det mycket sena införlivandet av direktiven, med betydande skillnader mellan medlemsstaterna, som har lett till administrativa och rättsliga förfaranden från kommissionens sida, vii) bristande medvetenhet i många länder om vikten av att med beslutsamhet bekämpa penningtvätt och relaterade brott, viii) skillnader som beror på ländernas olika definitioner av brott inom straffrätten, först och främst av just penningtvätt, och tillhörande påföljder, ix) bristfällig utredning av relaterade förbrott, särskilt i tredjeländer och x) avsaknaden av politisk vilja hos vissa medlemsstaters regeringar när det gäller att anta och genomföra europeiska standarder. Alla dessa faktorer har gett upphov till geografiska och sektorsspecifika skillnader som gör det lättare för brottslingar att utveckla ändamålsenliga nätverk för sin olagliga handel.

3.7 I vissa situationer har samarbete mellan EU-institutionerna inte ansetts nödvändigt. Detta är fallet med samarbetet mellan kommissionen och EBA inom ramen för utredningen av överträdelser av unionsrätten, vilket har fått revisionsrätten att kalla processen för ”inte ändamålsenlig” ( 15 ) . Europeiska utrikestjänstens samarbete med kommissionen har inte heller alltid varit ändamålsenligt när det gäller upprättandet av förteckningen över högrisktredjeländer i fråga om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ( 16 ) . Kommissionens förteckning från 2019, som fick stöd av Europaparlamentet, förkastades i slutändan av rådet, och den förteckning som antogs i maj 2020 är en anpassning av FATF-förteckningen, och det är anmärkningsvärt att vissa länder inte är med.

4. EESK:s yttrande

4.1 EESK uttrycker sitt fulla stöd för kommissionens lagstiftningspaket, eftersom ett korrekt och snabbt genomförande skulle kunna vara till stor hjälp när det gäller att komma till rätta med den ohållbara situation som beskrivs kortfattat i föregående avsnitt. Kommittén stöder i synnerhet inrättandet och utformningen av Amla, som förutom att utöva sina direkta tillsynsbefogenheter kommer att vara kärnan i ett europeiskt system för tillsyn (och underrättelser) för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, och vars styrelse omfattar nationella tillsynsmyndigheter och finansunderrättelseenheter samt, i egenskap av observatörer, övriga berörda EU-institutioner.

4.2 EESK samtycker till fördelningen av innehåll mellan den första förordningen och det sjätte direktivet och till bestämmelserna i dessa två lagstiftningsakter om att standardisera nationell lagstiftning och underlätta de nationella finansunderrättelseenheternas och tillsynsmyndigheternas verksamhet på viktiga områden såsom registrering och rapportering samt utredning av misstänkta transaktioner genom rapporter om misstänkta aktiviteter, med hjälp av standardiserade tekniker. Betoningen på att myndigheternas olika skyldigheter ska uppfyllas på kortast möjliga tid är mycket önskvärd när det gäller att avhjälpa ett av de största problemen i dag. Kommittén anser att den föreslagna lagstiftningen är förenlig med den europeiska dataskyddsramen och rättigheterna för enskilda personer och företag, som i slutändan kommer att skyddas av Europeiska unionens domstol.

4.3 De nationella regeringarna och europeiska civilsamhällesorganisationer uppmanas att stödja att detta lagstiftningspaket antas och genomförs ordentligt. Varken EU eller medlemsstaterna har råd att låta den nuvarande situationen bestå, inte minst med tanke på att kampen mot de hälsomässiga, ekonomiska och sociala följderna av covid-19-pandemin och för en återhämtning av ekonomin kräver att de avsevärt ökar de offentliga medlen. Såsom framhålls i rapporten från CEPS–ECRI är försök att stoppa, eller åtminstone avsevärt minska, penningtvätten en moralisk skyldighet i varje demokratiskt samhälle, där alla medborgare är fria och lika inför lagen, i ett rättvist samarbetssystem. Brist på tydlighet, förseningar och ineffektivitet inbjuder bara till mer penningtvätt ( 17 )

4.4 Kommittén är medveten om vikten av offentlig-privata partnerskap på detta område. I vissa länder är forskningskapaciteten till stor del koncentrerad till den privata sektorn ( 18 ) . Vi uppmanar EU-institutionerna att vid genomförandet av lagstiftningspaketet göra allt som står i deras makt för att främja en förbättring av de nationella tillsynsinstitutionerna och finansunderrättelseenheterna, och vill även att EU-institutionerna ska underlätta offentlig-privata partnerskap på området så mycket som möjligt.

4.5 För att kampen mot ekobrott och skattebrott ska kunna effektiviseras krävs i många länder förmodligen en kulturell förändring och ett större deltagande från det civila samhällets sida. Detta är en av motiveringarna bakom EESK:s förslag om en europeisk pakt mot skattebrott, skatteflykt och penningtvätt ( 19 ) . Det är i linje med detta som Europaparlamentet är för att ”återupprätta allmänhetens förtroende och att säkerställa rättvisa och transparenta skattesystem samt skatterättvisa” ( 20 ) . Som ett led i arbetet föreslår kommittén att ett rådgivande civilsamhällesorgan inrättas inom Amla ( 21 ) , eller som ett organ inom kommissionen som även Amla deltar i, så att civilsamhällesorganisationer och kommittén själv kan delta mer aktivt i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism och bidra med egna erfarenheter och förslag. EU:s institutioner och det organiserade civila samhället måste tillsammans arbeta med att informera EU:s befolkning om den mycket negativa inverkan som penningtvätt och relaterade brott har på kollektiva nyttigheter och på de principer om rättvisa som demokratin bygger på.

4.6 Enligt Europol och andra experter har penningtvätt och relaterade brott, särskilt sådana som begås på elektronisk väg och med användning av kryptovalutor och andra kryptotillgångar, ökat sedan covid-19-pandemin bröt ut ( 22 ) . EESK anser därför att det är fullt motiverat att anta en förordning där detta behandlas på samma sätt som andra transaktioner, vilket innebär att det blir obligatoriskt att identifiera de verkliga ägarna. Förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar ( 23 ) är ett steg i riktning mot allmän reglering och bör träda i kraft så snart som möjligt, men det ersätter inte alla de instrument som krävs för att skydda mot de finansiella riskerna och riskerna för brottslighet i fråga om dessa finansiella produkter.

4.7 EESK, Europaparlamentet och andra institutioner har framhållit risken med att det i EU finns hundratusentals ”brevlådeföretag” ( 24 ) , som legaliseras och förvaltas av vissa advokatbyråer, konsultbyråer eller skatterådgivare, och som mestadels används för penningtvätt och andra relaterade förbrott, liksom för skatteflykt. Mycket stora mängder kapital flödar genom dem. Särskilda program kommer att behöva inrättas av dagens behöriga myndigheter och inom det nya europeiska tillsynssystemet för att genomföra reglerna vad gäller identifiering av dessa företags verkliga huvudmän samt utfärdare och mottagare av deras transaktioner, i syfte att kunna lagföra de ekobrott som många av företagen begår. Inga företag eller andra former av enheter som skulle kunna användas för penningtvätt eller finansiering av terrorism bör tillåtas att registrera sig i medlemsstaterna om de verkliga huvudmännen inte är kända, eller är inblandade i sådana aktiviteter.

4.8 EESK understryker hur viktigt det är att medlemsstaterna utan dröjsmål slutför införlivandet av direktiv (EU) 2018/1673, i vilket en gemensam definition av brottet penningtvätt fastställs. Kommittén föreslår att ett nytt direktiv med gemensamma definitioner av relaterade brott i medlemsstaternas lagstiftning antas, och att vissa ramar sätts för påföljderna för dessa brott. I artikel 83 i EUF-fördraget nämns penningtvätt och relaterade gränsöverskridande brott uttryckligen bland de brott vars definitioner och påföljder kan harmoniseras genom europeiska minimiregler.

4.9 Kommissionen uppmanas att undersöka om Amlas verksamhet, även vad gäller direkt tillsyn, skulle kunna bedrivas fullt ut före 2026. EESK uppmanar hur som helst kommissionen och övriga berörda institutioner att under tiden stärka sitt samarbete, så att den befintliga lagstiftningen kan genomföras på ett effektivare sätt mot bakgrund av Europaparlamentets och revisionsrättens anmärkningar. Detta gäller i synnerhet EBA och dess nya penningtvättskommitté, ECB och Europol. Dessutom bör kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och Europol snarast möjligt göra en ny analys av tredjeländer som sannolikt kommer att tas med i en ny EU-förteckning över icke samarbetsvilliga länder i fråga om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism.

4.10 EESK inser hur stor betydelse Eppo skulle kunna få i bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism, och uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att utan ytterligare dröjsmål se till att myndigheten kan bedriva sin verksamhet fullt ut. Kommittén beklagar de hinder för slutförandet av processen som en del regeringar har satt upp, särskilt vissa regeringar som nyligen innehaft det tillfälliga EU-ordförandeskapet. Vi instämmer i Europaparlamentets uppmaning till kommissionen om att överväga förslaget om att inrätta en europeisk ram för gränsöverskridande utredningar av ekobrott och skattebrott.

4.11 Penningtvättens gränsöverskridande karaktär gör att samordningen mellan nationella polisstyrkor och underrättelsetjänster måste ökas. Samtidigt menar EESK att det skulle vara till stor hjälp om Europol gavs större befogenheter och tillräckligt med mänskliga och materiella resurser för att kunna bekämpa penningtvätt, finansiering av terrorism och gränsöverskridande organiserad brottslighet, och för att kunna samordna de nationella polisstyrkorna. Effektiv samordning av Eppo, den nya myndigheten Amla och Europol kan vara nyckeln till det nya lagstiftningspaketets framgång i praktiken.

4.12 EESK anser att en ny, realistisk och sanningsenlig förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner bör upprättas. Vidare föreslår kommittén att kommissionen utarbetar ett direktiv som föreskriver att företag och enskilda personer som är inblandade i ekonomisk brottslighet eller penningtvätt ska uteslutas från alla offentliga upphandlingsförfaranden.

4.13 Kommittén anser också att de nuvarande förbindelserna mellan medlemsstaternas finansunderrättelseenheter bör upprätthållas och införlivas i Amlas nya struktur. De informationsallianser och strategiska allianser som under åren byggts upp mellan finansunderrättelseenheter i olika medlemsstater får inte gå förlorade.

4.14 En betydande del av penningtvätten sker utanför det finansiella systemet, genom att kontanter används för inköp av varor som sedan legaliseras eller magasineras, eller genom vissa affärstransaktioner. EESK uppmanar kommissionen att undersöka hur det föreslagna lagstiftningspaketet skulle kunna tillämpas som mest effektivt på marknaden för konstverk och andra tillgångar av stort värde och magasineringen av dessa i frihamnar, tullager och särskilda ekonomiska zoner, liksom på vissa affärstransaktioner, affärstransaktioner som inbegriper räntefria lån som återbetalas i ett destinationsland, fastighetsinvesteringar och transaktioner med spelföretag. Resultatet av en sådan undersökning bör om så är lämpligt ligga till grund för ytterligare lagstiftningsförslag med syftet att bekämpa penningtvätt och relaterade brott.

4.15 Den verksamhet som de allra flesta ideella civilsamhällesorganisationer bedriver stärker demokratin genom att göra den deltagandebaserad, och det handlar om en ekonomisk sektor som ökar i värde. Många av dessa organisationer har faktiskt bidragit till arbetet med att bekämpa och avslöja penningtvätt. Samtidigt kan det finnas vissa ideella civilsamhällesorganisationer som också används för penningtvätt. När det gäller att utforma politik som avser ideella civilsamhällesorganisationer måste man inom denna sektor därför göra en mycket noggrann riskbedömning, så att fall där denna typ av organisationer används för olagliga ändamål upptäcks utan att organisationernas utveckling hämmas och utan att auktoritära regeringar får möjlighet att gå till angrepp mot organisationer som kritiserar dem.

5. Särskilda kommentarer

5.1 Under pandemin har inte bara de virtuella transaktionerna blivit fler och användningen av kryptotillgångar ökat, utan även marknaden för icke-fungibla token (NFT) ( 25 ) , med vilka pengar flyttas över gränser (2,5 miljarder US-dollar under första halvåret 2021) med hjälp av blockkedjeteknik, har blivit vanligare. EESK föreslår att NFT-aktörer (på marknadsplatser) tas upp i förteckningen över ansvariga enheter. Likaså måste ”kontantlösa transaktioner”, som används för penningtvätt, övervakas.

5.2 I samband med pandemin har användningen av kontanter minskat. Detta har i kombination med beslutet att sluta trycka sedlar i valören 500 euro skapat ett behov hos brottslingar av att ”tvätta” dessa pengar och föra in dem i den reala ekonomin. EESK rekommenderar därför att kommissionen undersöker möjligheten att sänka gränsen för kontanttransaktioner till under 10 000 euro, med beaktande av medlemsstaternas olika förhållanden.

5.3 EESK menar att det är avgörande att finansunderrättelseenheterna fungerar ordentligt. För detta krävs tillräckligt med tekniska och mänskliga resurser på hög nivå. Deras förmåga att samarbeta med andra finansunderrättelseenheter och EU-myndigheter måste stärkas, med kompatibla standarder, förfaranden och it-verktyg samt tillräcklig och jämförbar utbildning för all personal. Amla bör samarbeta med behöriga nationella myndigheter för att optimera effektiviteten i sitt arbete. Kommittén uppmanar de nationella regeringarna, särskilt de som nämns i de landsspecifika rekommendationerna inom den europeiska planeringsterminen, att prioritera målet att finansunderrättelseenheterna ska fungera smidigt, och att främja ett effektivt samarbete med EU:s myndigheter.

5.4 EESK anser att en förutsättning för att Amla ska fungera ordentligt är hög yrkesmässig kvalitet, erfarenhet, oberoende – dvs. att man enbart arbetar för EU:s intressen och värden – och ärlighet hos myndighetens chefer och annan personal. Urvalsprocessen måste därför styras av noggrannhet och öppenhet. Kommissionen bör ta fram en förteckning över de principer och värden som de inledande rekryteringsprocesserna ska bygga på och som bör beaktas inom ramen för de etiska regler som ska utarbetas och godkännas av myndighetens organ.

5.5 Kommittén upprepar sitt förslag ( 26 ) – som ligger i linje med Europaparlamentets förslag – om att fasa ut system för uppehållstillstånd för investerare, och förbjuda sådana system för medborgarskap, samtidigt som man noggrant kontrollerar att de som drar nytta av dessa system har uppfyllt sina rättsliga förpliktelser i sina ursprungsländer och inte bedriver penningtvätt.

5.6 EESK föreslår att kommissionen upprättar en databas för att informera små och medelstora företag om påföljder, inklusive längden på dessa, för enskilda personer och företag i fråga om finansiering av terrorism.

5.7 Amla måste få en budget som räcker för att möta de stora utmaningar som myndighetens mål och uppdrag kommer att innebära. Effektiv bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism kommer avsevärt att öka skatteintäkterna för medlemsstaterna, som måste möta de utmaningar som den gröna och den digitala omställningen och den därmed förbundna rättvisa omställningen innebär. Detta kommer även att bidra till att den sociala och politiska sammanhållningen förbättras. Hänsyn bör tas till företagens kostnader när det gäller att uppfylla de nya rättsliga skyldigheterna, vars ändamålsenlighet måste bedömas regelbundet. EESK föreslår att Amla finansieras genom EU:s budget.

5.8 En avgörande aspekt för att kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska bli framgångsrik är tillgång till lämpliga sammankopplade databaser och register över verkligt huvudmannaskap för konton, egendomar, truster eller förvaltare och transaktioner, som är lättillgängliga för behöriga personer. Med den allt större och snabbare tillgången till dessa register och databaser ökar kravet på skydd av personuppgifter. Kommittén menar att detta är en fråga som måste ägnas största möjliga uppmärksamhet.

Bryssel den 8 december 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) COM(2020) 593 final.

(2) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1673 av den 23 oktober 2018 om bekämpande av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser (EUT L 284, 12.11.2018, s. 22).

(3) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

(4) COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final och COM(2019) 372 final av den 24 juli 2019.

(5) C(2020) 2800.

(6) EUT C 429, 11.12.2020, s. 6.

(7) COM(2021) 421 final.

(8) COM(2021) 420 final.

(9) COM(2021) 423 final.

(10) COM(2021) 422 final.

(11) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 av den 20 maj 2015 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och om upphävande av förordning (EG) nr 1781/2006 (EUT L 141, 5.6.2015, s. 1).

(12) Europaparlamentets resolution av den 26 mars 2019 (EUT C 108, 26.3.2021, s. 8) och Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2020.

(13) Revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2021.

(14) Arbetsgruppen CEPS–ECRI:s rapport ”Anti-Money Laundering in the EU”, januari 2021.

(15) Revisionsrätten, ibidem, punkt 86. EBA:s tillsynsstyrelse har på tio år inte genomfört några utredningar om penningtvätt och finansiering av terrorism på eget initiativ. Eftersom tillsynsstyrelsen inte har någon rättslig skyldighet att svara på begäranden inom en viss tid har den endast undersökt två av de fyra klagomål som kommissionen lämnat in.

(16) Revisionsrätten, ibidem, punkterna 26 och 28.

(17) CEPS–ECRI, ibidem, s. 2.

(18) CEPS–ECRI, ibidem, s. iv.

(19) EESK:s yttrande ”Kamp mot skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt”, (EUT C 429, 11.12.2020, s. 6), punkterna 3.4, 3.5 och 3.6.

(20) Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2020 om en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism – kommissionens handlingsplan och annan utveckling på senare tid.

(21) Sedan EBA, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) inrättades har de intressentgrupper, med medlemmar som är jämnt fördelade mellan företrädare för privata företag, konsumenter, användare, arbetstagarföreträdare från branschföretag och akademiker på högsta nivå, för att underlätta samråd med berörda parter.

(22) Europol och europeiskt centrum för bekämpning av finansiell och ekonomisk brottslighet: ”Enterprising criminals – Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime” (juni 2020) och WCA: ”COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering”.

(23) COM(2020) 593 final.

(24) ”Brevlådeföretag”, ”skalbolag” eller ”fiktivt företag”: företag utan verklig ekonomisk verksamhet i det land där det är registrerat, och med mycket få eller inga anställda. Vissa av dem används för penningtvätt, skatteflykt eller för att kringgå utstationeringsdirektivet. Se EPRS, 10/2018: ”An overview of shell companies in the European Union”, Internationella valutafonden, F&D, 09/2019: Damgaard, Elkjaer och Johannesen: ”The Rise of Phantom Investments” och EESK:s yttrande ”Kamp mot skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt”, (EUT C 429, 11.12.2020, s. 6).

(25) Reuters: ”NFT sales volume surges to $2.5 bln in 2021 first half”, den 6 juni 2021.

(26) EUT C 47, 11.2.2020, s. 81 och EUT C 429, 11.12.2020, s. 6.