EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 27.6.2018 COM(2018) 493 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport 2017 om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling samt om övervakningen av Horisont 2020



RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport 2017 om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling samt om övervakningen av Horisont 2020 1. Bakgrund till årsrapporten om FoTU-verksamheten Årsrapporten om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling (FoTU) och om spridningen av resultat har utarbetas i enlighet med artikel 190 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artikel 7 i Euratomfördraget. Syftet med denna rapport är att ge en kortfattad, icke heltäckande översikt över viktiga åtgärder som har vidtagits under rapporteringsåret. Till följd av rådets uppmaning till kommissionen den 30 maj 2017 om att förenkla sin rapportering offentliggörs detaljerade övervakningsdata för Horisont 2020 på den nya resultattavlan för Horisont 2020. 2. Den allmänna politiska bakgrunden 2017 Under 2017 stod EU inför betydande politiska utmaningar men gjorde också stora framsteg i fråga om de tio prioriteringar för kommissionen som fastställdes av ordförande Jean-Claude Juncker i början av hans mandatperiod. Forskning och innovation fortsatte att spela en viktig roll för genomförandet av programmet för sysselsättning, tillväxt, rättvisa och demokratisk förändring. EU:s ekonomi fortsatte att växa. Sysselsättningen och investeringarna återgick till samma nivåer som före krisen. Kommissionens investeringsplan för Europa, med Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som omfattar 315 miljarder euro, gav ytterligare resultat. I december 2017 förväntades Efsi ha mobiliserat 256,1 miljarder euro i investeringar. Ramprogrammet Horisont 2020 bidrog till denna positiva utveckling. Varje euro som investeras inom Horisont 2020 beräknas leda till en BNP-ökning på mellan 6 och 8,50 euro (400–600 miljarder euro fram till 2030). EU har också gjort betydande framsteg när det gäller att skapa en uppkopplad digital inre marknad. Kommissionen lade fram nya regler för att skydda immateriella rättigheter, kulturell mångfald och personuppgifter, i syfte att underlätta kampen mot terroristpropaganda och radikalisering på nätet. Kommissionen bidrog till denna politiska prioritering genom att tilldela 3 miljarder euro under 2016 och 2017 för verksamhet med koppling till informations- och kommunikationsteknik på samtliga områden som ingår i Horisont 2020. Över 6 miljarder euro har öronmärkts för digital forskning och innovation (FoI) i programmets sista fas (2018–2020). Av detta belopp har 1,7 miljarder euro tilldelats fokusområdet ”Digitalisering”. De geopolitiska händelserna har inneburit att energifrågan och klimatförändringarna har hållit sig kvar överst på dagordningen under 2017. Kommissionen fortsatte sitt arbete för att uppfylla EU:s energi- och klimatåtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar från 2015 och målen för hållbar utveckling. Den tredje rapporten om tillståndet i energiunionen som kom i november 2017 visar att Europas övergång till ett koldioxidsnålt samhälle håller på att bli verklighet. Denna utveckling har noggrant beaktats i arbetsprogrammet för Horisont 2020 för perioden 2018–2020, som till stor del inriktas på investeringar i klimatåtgärder och hållbarhetsforskning, exempelvis genom att man lägger 3,3 miljarder euro extra på fokusområdet ”En koldioxidsnål och klimattålig framtid”. 3. Policyram Rapporteringsåret präglades av en framgångsrik inledning på den sista fasen av Horisont 2020 (2018–2020) och av starten på arbetet med att utforma nästa ramprogram för forskning och innovation, som ska ta vid 2021. Den 29 maj 2017 offentliggjorde kommissionen en preliminär utvärdering av Horisont 2020, i enlighet med kravet i artikel 32 i förordningen om inrättande av Horisont 2020. I den preliminära utvärderingen konstaterades att Horisont 2020 är ett mycket attraktivt program som erbjuder unika möjligheter till samarbete och partnerskap och som är på god väg att bidra till fler arbetstillfällen och tillväxt. Större effekter genom uppdragsorientering och medborgarinflytande efterlyses emellertid. Den preliminära utvärderingen tillhandahöll faktaunderlaget för den rapport och de framåtblickande rekommendationer som lades fram av den oberoende högnivågruppen om maximerade effekter av EU:s FoI-program, med Pascal Lamy som ordförande (Lamys högnivågrupp). Högnivågruppens rapport offentliggjordes den 3 juli 2017. Den innehåller en framtidsvision för forskning och innovation i EU och strategiska rekommendationer om hur man kan maximera effekterna av EU:s framtida investeringar på detta område. Rapporten har fått betydande uppmärksamhet på hög politisk nivå, även utanför forsknings- och innovationskretsar och utanför Europa, och den har blivit en referenspunkt för diskussioner med intressenter. Både i den preliminära utvärderingen och i Lamyrapporten efterfrågas ”utveckling, inte omvälvning” som ska leda till en ny ambitionsnivå för EU:s globala ledarskap inom forskning och innovation. Utvecklingen av lämpliga ramvillkor för forskning och innovation drevs till stor del på av kommissionsledamot Carlos Moedas agenda för öppen innovation, öppen vetenskap och öppenhet inför världen. Öppen innovation. I syfte att driva på och öka banbrytande, marknadsskapande innovation, och därigenom öka Horisont 2020:s genomslag, lanserade kommissionen den första fasen av ett europeiskt innovationsråd i arbetsprogrammet för perioden 2018–2020. Den första fasen har en budget på 2,7 miljarder euro och omfattar flera system för innovationsstöd: instrumentet för små och medelstora företag, snabbspåret till innovation, ett program för framtida och ny teknik (FET Open) och Horisont-priserna. En oberoende högnivågrupp av innovatörer har hjälpt kommissionen att utforma ett fullt fungerande europeiskt innovationsråd och har tagit fram en fullständig uppsättning rekommendationer i en rapport som offentliggjordes den 24 januari 2018, Europe is back: Accelerating breakthrough innovation . Som en del av agendan för öppen innovation genomsöktes kommissionens hela arbetsprogram för att hitta alla lagstiftningsinitiativ med relevans för innovation, i enlighet med innovationsprincipen. Under 2017 fortsatte kommissionen sitt genomförande av pilotfasen för de innovationsavtal som infördes genom paketet för en cirkulär ekonomi. De första innovationsavtalen gavs namnen ”Hållbar rening av avloppsvatten genom kombination av teknik för anaeroba membran och återanvändning av vatten” och ”Från e-rörlighet till återvinning: elfordons goda cirkel – återanvändning av elbilars batterier i stationära energilagringssystem” och antogs den 21 november 2017.

Öppen vetenskap Under 2017 lanserade kommissionen olika delar av initiativet för det europeiska öppna forskningsmolnet, som är avsett att dra nytta av datarevolutionen. Forskningsmolnet kommer att ge EU:s forskning, industri och offentliga myndigheter en digital infrastruktur i världsklass som ska ge alla forskare och ingenjörer i EU tillgång till den senaste dator- och datalagringskapaciteten. Policyplattformen för öppen vetenskap har offentliggjort sina första rapporter: en om altmetrik i mars 2017 och en om öppen utbildning och kompetens, belöningar och incitament i juli 2017. I september 2017 offentliggjordes ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar om en långsiktigt hållbar forskningsinfrastruktur för EU, där medlemsstaterna uppmanades att fortsätta investera i dessa faciliteter som är en förutsättning för att våra forskare ska kunna flytta fram gränserna för ny kunskap. Öppenhet inför världen Under 2017 har EU:s internationella samarbete på FoI-området starkt bidragit till arbetet med kommissionens prioritering ”EU som en starkare global aktör”. Det har också varit en oundgänglig del av arbetet inom FoI-prioriteringen ”öppenhet inför världen”. För att skapa större samarbetsmöjligheter har ett antal gemensamma samarbetskommittéer för vetenskap och teknik inrättats och regionala policydialoger hållits. Andra insatser under året var t.ex. att stärka EU:s roll inom globala multilaterala initiativ och internationella partnerländers deltagande i gemensamma program, en ministerkonferens om stärkt Europa–Medelhavssamarbete genom FoI, deltagande i konferensen om vårt hav på Malta, utökning av den transatlantiska havsforskningsalliansen genom Belémuttalandet för att inkludera länder som gränsar till Sydatlanten, särskilt Brasilien och Sydafrika, samt stöd till initiativet Mission Innovation. Dessutom hölls en politisk högnivådialog mellan EU och Afrikanska unionen. EU slutförde också sina förberedelser inför deltagandet i Prima (partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet), ett initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget som antogs av Europaparlamentet och rådet i juli 2017. Initiativets budget är för närvarande 494 miljoner euro (av vilka 274 miljoner euro kommer från deltagarländerna och 220 miljoner från EU). Andra policyåtgärder Som en del av den europeiska planeringsterminen 2017 offentliggjorde kommissionen landrapporter den 22 februari 2017, vilka innehöll omfattande och relevant information om FoI. En uppsättning landsspecifika rekommendationer om FoI antogs inom ramen för den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken. Högnivågruppen av vetenskapliga rådgivare inom mekanismen för vetenskaplig rådgivning gav också ut flera publikationer under 2017. Ett vetenskapligt yttrande om cybersäkerhet på EU:s digitala inre marknad offentliggjordes i mars 2017 och användes som underlag till kommissionens och den höga representantens gemensamma meddelande Resiliens, avskräckning och försvar: ett starkt cyberförsvar för EU från september 2017, där man presenterade åtgärder för att ytterligare stärka EU:s strukturer och kapacitet för cybersäkerhet. Denna högnivågrupp offentliggjorde också förklarande anmärkningar om ny bioteknik i jordbruket i april 2017 och ett vetenskapligt yttrande om havsbaserade livsmedel i november 2017. Europeiska forskningsrådet (EFR) firade sitt tioårsjubileum 2017 med 160 olika evenemang runtom i världen. Forskningsinstitut, universitet, nationella regeringar, vetenskapsmuseer, EU-delegationer och andra aktörer deltog i firandet av denna milstolpe. Under 2017 firades också tjugoårsjubileet för Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna, genom vilka över 100 000 forskare har fått finansiering och som under 2017 stödde rörlighet, utbildning och karriärutveckling för omkring 9 000 framstående forskare. Upp till 14 doktorander som finansierats genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärder deltog i arbetet som ledde till den viktiga upptäckten av gravitationsvågor, som belönades med 2017 års Nobelpris i fysik. Tre Nobelprisvinnare som tidigare lett åtta Marie Skłodowska-Curie-finansierade forskningsprojekt tilldelades 2017 års Nobelpris i kemi. I september 2017 offentliggjorde kommissionen tillsammans med unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ett gemensamt meddelande om cybersäkerhet i EU, om hur man kan öka unionens motståndskraft mot cyberhot. Initiativet för digitalisering av den europeiska industrin fortgick med goda resultat. Kommissionen gick också med i det internationella forumet för innovation inom räddningstjänsten (International Forum to Advance First Responder Innovation) under 2017. Målet är att skapa samstämmighet och komplementaritet mellan EU:s säkerhetsforskning på räddningstjänstområdet och globala insatser på samma område. För närvarande är kommissionen ordförande för forumet, som har 14 medlemmar, däribland ett antal medlemsstater och internationella partner. I oktober 2017 lanserade kommissionen tillsammans med de europeiska medlemmarna i den mellanstatliga gruppen för jordobservation (GEO) initiativet EuroGEOSS. EuroGEOSS för samman de FoI-åtgärder för jordobservation som genomförs inom Copernicus-programmet och Horisont 2020 i avsikt att stödja utvecklingen av nedströmstjänster och nedströmsprodukter. I november 2017 presenterade kommissionen sin översyn av 2012 års bioekonomiska strategi och handlingsplan för Europa i form av ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar. Arbetet med att se över strategin och handlingsplanen, som förväntas antas under 2018, inleddes. Framsynsverksamheter är avsedda att stödja framtagandet av förslag till ramprogrammet och dess tvååriga arbetsprogram. Under 2017 inriktades dessa verksamheter på att stödja reflektionen om det nionde ramprogrammet för forskning och innovation (FP9). Tre rapporter som utgjorde viktiga milstolpar offentliggjordes under året: en från expertgruppen för strategisk framsyn i EU-politiken och två från Bohemia-projektet, som stöder framtagandet av kommissionens förslag till en framtida FoI-politik för EU. En högnivågrupp för strategiska frågor om industriell teknik inrättades också för att se över politiken för viktig möjliggörande teknik inför ramprogrammet för perioden efter 2020. Enligt planerna ska en rapport offentliggöras i april 2018. 4. Genomförandet av Horisont 2020 4.1 Reaktioner på ansökningsomgångar I september 2017 lanserade kommissionen den nya resultattavlan för Horisont 2020 med övervakningsdata för projekt och förslag som tillhandahålls på ett interaktivt sätt. Några av dessa sammanfattas nedan. Vid utgången av 2017 hade 457 ansökningsomgångar genomförts inom Horisont 2020. Sammanlagt hade 151 067 stödberättigande förslag inkommit, och det begärda EU-bidraget för dessa uppgick till 232 miljarder euro. Av dessa förslag finansierades 18 059, vilket innebar att sammanlagt 12 % av alla fullständiga stödberättigande förslag beviljades stöd under de första fyra åren. I slutet av december 2017 hade sammanlagt 16 514 bidragsavtal undertecknats, med ett budgetanslag på 29,8 miljarder euro i EU-finansiering.

Under åren 2014–2017 gick 92 % av finansieringen till deltagare från medlemsstaterna, medan resten gick till deltagare från associerade länder eller tredjeländer. Förenta staterna, Kina, Kanada, Australien och Sydafrika stod för över 50 % av det totala tredjelandsdeltagandet. 12,0 % av alla bidragsavtal omfattar minst en partner för ett tredjeland, och 44 miljarder euro investeras varje år i Horisont 2020-projekt av tredjelandsdeltagare. Universiteten ligger kvar på första plats när det gäller mottagen finansiering, medan den privata sektorn har gått förbi dem något när det gäller deltagande. Den privata sektorns deltagande i ansökningsomgångarna uppgår till 34,4 % räknat från programmets början till rapporteringsårets slut. Små och medelstora företag står för 24,5 % av Horisont 2020-deltagandet, med ett totalt belopp på 4,9 miljarder euro i EU-finansiering. 4.2 Viktiga beståndsdelar i Horisont 2020 Lanseringen av arbetsprogrammet för perioden 2018–2020 den 27 oktober 2017 var inledningen på den sista fasen i Horisont 2020. Finansieringen under denna period omfattar även Europeiska forskningsrådets budget på över 30 miljarder euro. Bidragen från olika programdelar samlas i fyra ämnesöverskridande fokusområden som har ett gemensamt mål och ska ge långvariga resultat. De har en budget på över 7 miljarder euro och syftar till att i) bygga en koldioxidsnål framtid med motståndskraft mot klimatförändringar, ii) koppla samman ekonomiska och miljömässiga framsteg – den cirkulära ekonomin, iii) digitalisera och omvandla Europas industri och tjänster och iv) göra säkerhetsunionen mer effektiv. Arbetsprogrammet kommer också att bidra till den politiska prioriteringen att hantera migrationsutmaningar genom att över 200 miljoner euro tilldelas migrationsrelaterad forskning under de kommande tre åren (ansökningsomgångar inom samhällsutmaningarna 2, 3, 5, 5, 6, 7). Instrumentet för små och medelstora företag Mer än 50 000 ansökningar inkom till instrumentet för små och medelstora företag under Horisont 2020:s första fyra år, med en ökning från år till år (15 395 stycken 2017). Den genomsnittliga godkännandegraden för fullständiga förslag inom instrumentet under de första fyra åren var 6,9 % (5,6 % under 2017). I slutet av 2017 hade 24,94 % (4,32 miljarder euro) av de sammanlagda kombinerade budgetarna för Horisont 2020:s särskilda mål ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” och ”Samhällsutmaningar” (för de första fyra åren av genomförandet) delats ut till små och medelstora företag. Det innebär att det mål på 20 % av budgeten som fastställdes av rådet och parlamentet i programmets början överskreds med nästan 25 %, eller fem procentenheter. Ökat internationellt samarbete Stödet till internationellt deltagande i Horisont 2020-projekt har utökats genom lanseringen av arbetsprogrammet för perioden 2018–2020. Över 30 flaggskeppsinitiativ som är storskaliga och har ett brett tillämpningsområde omfattas. De gäller frågor med koppling till internationellt samarbete på områden som kan ge ömsesidiga fördelar och har en sammanlagd budget på över 1 miljard euro. Synergierna med EU:s externa politik har intensifierats. Exempelvis öppnades Sesame (centrumet för synkrotronljus) i Jordanien i maj 2017, vars uppbyggnad EU bidragit stort till. Kommissionen har fortsatt att spela en aktiv roll när det gäller att säkerställa goda ramvillkor för internationellt FoI-samarbete. Den har fortsatt att utöka tillämpningsområdet för samfinansieringsmekanismerna inom Horisont 2020: bland annat kom man inom dialogen om innovationssamarbete mellan EU och Kina överens om att förnya den kinesiska mekanismen under perioden 2018–2020. Utöver verksamheten inom Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna, som står för hälften av allt tredjelandsdeltagande i Horisont 2020, har Europeiska forskningsrådet skrivit under genomförandearrangemang med finansieringsorgan i tio länder på olika håll i världen. Under 2017 öppnades också de första delarna av det europeiska nätverket av FoI-centrum samt centrum i Förenta staterna, Kina och Brasilien. Man samarbetade bland annat med Indien om problem med koppling till vatten och med afrikanska länder om frågor gällande livsmedelstrygghet och förnybar energi. Bredare deltagande Vid sidan av enheten för policystöd och spetskompetensstämpeln mottog elva projekt finansiering under samarbetsinstrumentets andra fas. Syftet är att inrätta expertcentrum som ska hjälpa till att ge bättre forskningsresultat och större investeringar i länder med lägre spetskompetens inom forskning. Projekten mottog mellan 10 och 15 miljoner euro vardera, vilket totalt uppgick till nästan 155 miljoner euro. Under 2017 genomfördes även en ansökningsomgång under samarbetsinstrumentets första fas med ett EU-bidrag på nästan 14 miljoner euro, vilken resulterade i 30 finansierade projekt. Fortsatt stöd gavs också till Cost (europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik). En pilotåtgärd som ingår i arbetsprogrammet för perioden 2018–2020 kommer att användas för att finansiera fler än 100 forskare, oavsett nationalitet, genom ett stipendium som inspirerats av Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna i ett av de länder som omfattas av insatserna för bredare deltagande. Under 2017 användes spetskompetensstämpeln inom 19 nationella åtgärder i elva länder (CY (4), CZ (2), ES (1), HU (1), SI (2), SE (2), NO (1), PL (2), EL (1), UK (1) och inom kort SK (2)) samt inom tio regionala åtgärder i fyra länder (IT (6), ES (3), FR (1), CZ (1)). Samhällsvetenskap och humaniora Samhällsvetenskap och humaniora fortsatte att integreras i Horisont 2020-verksamheter under 2017. Inom 114 ämnesområden som ingår i pelarna för industriellt ledarskap och samhällsutmaningar efterfrågades bidrag från samhällsvetenskap och humaniora uttryckligen. Samhällsutmaning nr 6, ”Inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen”, var fortsatt den utmaning som krävde mest utmaningsbaserad socioekonomisk och kulturell FoI på områden såsom ojämlikhet, tillväxt och inkludering och internationella relationer. Med tanke på flyktingkrisen, som fortfarande är i full gång, gav forskningsagendan om migration ett stabilt underlag till migrationspolitiken och innovativa lösningar för integration av migranter. Kön Jämställdhet togs särskilt upp i expertgruppens rapport om den preliminära utvärderingen av Horisont 2020. Den positiva utvecklingen vad gäller kvinnors deltagande i Horisont 2020 fortsatte och målen uppnåddes: Under de första tre åren med Horisont 2020 var andelen avtal som undertecknades av kvinnliga experter som deltog i utvärderingspaneler 41 %, och 55,2 % av medlemmarna i de rådgivande grupperna var kvinnor. En infografik togs fram för att visa de viktigaste förändringarna och jämställdhetsåtgärderna inom ramen för Horisont 2020. Klimatåtgärder och hållbar utveckling I förordningen om Horisont 2020 fastställs utgiftsmål på 35 % för klimatåtgärder och 60 % för hållbar utveckling för programmets hela livstid. Övervakningen av utgifterna för Horisont 2020 visar att målet för hållbar utveckling var på god väg att uppnås fram till 2017, medan målet för klimatåtgärder ännu inte hade uppfyllts. Av de utgifter som övervakades fram till 2017 gick närmare 30 % till klimatåtgärder och 69 % till hållbar utveckling (läget 2017, jämfört med 65 % vid den preliminära utvärderingen av Horisont 2020). Hela kommissionen håller på att vidta ytterligare åtgärder för att se till att integrationsmålet för klimatåtgärder kommer att ha uppnåtts när Horisont 2020 avslutas.

Synergier med andra program I juli 2017 antogs meddelandet Ökad innovation i EU:s regioner: strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt. Där betonas vikten av synergier och komplementaritet mellan EU:s politik och instrument, som ett sätt att göra det mesta av tillväxtpotentialen i EU:s regioner och medlemsstater. Det finns övergripande planeringsramar för FoI och regional utveckling som omfattar uppströms- och nedströmsåtgärder för Horisont 2020 och underlättar gränsöverskridande samarbete på prioriterade områden för smart specialisering. Strategier för smart specialisering är nödvändiga för synergier. Det finns också en innovationsradar, som ett verktyg för att attrahera investerare. Genomförandet av spetskompetensstämpeln gjorde betydande framsteg under 2017. Allt fler regionala och nationella program inrättas för att ge finansiellt stöd till förslag som skickats in till instrumentet för små och medelstora företag och tilldelats spetskompetensstämpeln. Stödet kommer bland annat från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Under året utökades spetskompetensstämpeln till att även omfatta åtgärder inom samarbetsinstrumentet för Horisont 2020-insatserna för bredare deltagande och Marie Skłodowska-Curie-åtgärder. Förberedelserna för att även utöka det till förslag som omfattas av Europeiska forskningsrådets system för koncepttester (proof of concept) fortskred dessutom. I januari 2017 utfärdade kommissionen förklarande anmärkningar om tillämpningen av reglerna om statligt stöd, för att på ett enkelt sätt förklara hur system för offentligt stöd kan utformas på ett sätt så att förslag med spetskompetensstämpeln får största möjliga finansiering. Några månader senare, i juni, undantogs projekt med spetskompetensstämpeln från anmälningskravet. Ett nytt och viktigt projekt inriktat på synergier inleddes också av Horisont 2020:s enhet för policystöd, närmare bestämt ett projekt för ömsesidigt lärande om bredare deltagande och säkring av synergier mellan EU:s forsknings- och innovationsprogram och sammanhållningspolitik. 5. Euratom Enligt programförklaringen för Euratomprogrammet har framsteg gjorts i fråga om programmets specifika mål, särskilt på kärnsäkerhetsområdet, där 23 nya projekt undertecknades 2017 (gemensam forskning eller samordnade åtgärder). Dessa förväntas leda till märkbart bättre kärnsäkerhet i Europa. Dessutom undertecknades under året tio nya projekt som ska bidra till utveckling av säkra långsiktiga lösningar för hantering av kärnavfall. Euratoms arbetsprogram för 2018 antogs, med förslag till åtgärder som inriktas på forskningsutmaningar med betydelse för kärnsäkerhet, avfallshantering och strålskydd. I arbetsprogrammet läggs också tonvikt vid forskning kring avveckling av kärnkraftsanläggningar, främjande av utbildning med mera., , , Eftersom Euratomfördraget endast tillåter ett femårigt forskningsprogram antog kommissionen ett förslag till rådets förordning gällande ett forsknings- och utbildningsprogram för Euratom för perioden 2019–2020. Förslaget har samma mål och omfattar samma verksamheter som det nuvarande Euratomprogrammet för perioden 2014–2018. Förslaget om en förlängning av Euratomprogrammet åtföljdes av en rapport från kommissionen till rådet och parlamentet om interimsutvärderingen av Euratoms forsknings- och utbildningsprogram för perioden 2014–2018. De åtföljande arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar innehåller en detaljerad utvärdering av programmets direkta och indirekta åtgärder. 6. Gemensamma forskningscentrumet (JRC) Utöver att delta i Euratomprogrammet fortsatte JRC under 2017 att erbjuda vetenskapligt stöd till viktiga policyinitiativ, såsom den digitala inre marknaden, energiunionen, den cirkulära ekonomin, beskattning, jordbruk, den sociala pelaren, migration och säkerhet. Centrumet reagerade också på nya utmaningar, såsom problemet med olika livsmedelskvalitet i olika delar av EU. JRC har gjort framsteg i genomförandet av sin strategi 2030 som antogs 2016. Under 2017 har JRC ytterligare stärkt sin kapacitet till kunskapshantering i samband med politikutformning genom att inrätta ett kunskapscentrum för bioekonomi och ett kompetenscentrum för modellering. Inom totalt fyra kunskapscentrum och fyra kompetenscentrum samlas experter, kompetenser, verktyg, färdigheter, data och kunskaper från hela kommissionen. Dessutom har JRC bidragit till bättre lagstiftning genom att stödja kommissionen med metoder för kvantifiering och dataplanering. Centrumet har utökat sitt stöd till den europeiska planeringsterminen med hjälp av landsplattformar för kunskapsutbyte och skattemodellering. Tillsammans med andra generaldirektorat inom kommissionen har JRC utvecklat en begreppsram för motståndskraft som kan användas vid utformningen av EU:s politik. Det nära samarbetet med kommissionens mekanism för vetenskaplig rådgivning fortsatte under 2017. JRC stödde regional innovation genom att utöka det tematiska tillämpningsområdet för spetsforskningsstegen och lägga till nya verktyg i plattformen för smart specialisering. Under 2017 utfärdade centrumet också en inbjudan till intresseanmälan gällande öppen åtkomst till flera av sina forskningsinfrastrukturer i världsklass. Andra nya initiativ under året var inrättandet av ett centrum för högre studier. JRC lade också sista handen vid arrangemang med sina europeiska motsvarigheter i Estland, Slovenien, Frankrike, Danmark, Polen och Finland samt med regionala organ och internationella partner. Förbindelserna med länder i Afrika hamnade i rampljuset tack vare offentliggörandet av rapporten Science for the AU–EU Partnership: building knowledge for sustainable development som togs fram i samband med toppmötet 2017 mellan EU och Afrikanska unionen. Genom ett flertal evenemang på olika håll i Europa stärktes kopplingarna mellan medborgare, forskare och beslutsfattare i EU. Bland annat genomfördes evenemangen ”Science meets Parliaments” och ”Science meets Regions”. De anordnades tillsammans med Europaparlamentets panel för bedömning av vetenskapliga och tekniska alternativ (Stoa) respektive Europeiska regionkommittén. 7. Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) Under 2017 fortsatte EIT att genomföra sitt strategiska innovationsprogram (SIP). Detta är fortfarande det enda EU-instrument som till fullo integrerar utbildning, forskning och företagande i sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) i avsikt att ta itu med utmaningar på områdena klimat, digitalisering, hälsa, energi, livsmedel och råmaterial. Både halvtidsöversynen av EIT och konsekvensbedömningen av EIT bekräftade att institutets unika innovationsmodell ger resultat och genomslag. Ett exempel på dessa resultat är de 18 entreprenörer med koppling till EIT som togs med på Forbes lista ”Europe 30 under 30” för 2017. Här ingick omstörtande innovationer inom alltifrån utsläppsfria elektriska flygplan till banbrytande energilagringslösningar som bygger på grafen. Bidragen uppgick till totalt 320 miljoner euro. EIT:s regionala innovationssystem, som syftar till att säkra bredare deltagande, stöder nu verksamheter i 18 länder. EIT inrättade EIT Food och såg till att det utvecklades till en stabil KI-grupp med verksamhet som omfattar hela livsmedelsvärdekedjan i fem nyöppnade samlokaliseringscentrum. 8. Spridning, utnyttjande och kommunikation Två ramavtal för att hjälpa projektkonsortier att sprida och utnyttja sin verksamhet upprättades: Common Exploitation Booster, som under 2017 har gett målinriktat stöd till 195 projekt, och Common Dissemination Booster, som kommer att stödja 272 projekt, lanserades under tredje kvartalet 2017. Kommissionens avdelningar genomförde ytterligare åtgärder för att underlätta övervakning av forskningsresultaten efter att projekt avslutats, i syfte att få en mer fullständig översikt. För externa aktörer har stöd på 5 miljoner euro gått till Cordis, kommissionens främsta offentliga register och portal för spridning av information om alla EU-finansierade forskningsprojekt. Cordis har fortsatt att vara det viktigaste verktyget för att ge användarvänlig åtkomst till data och resultat från projekt genom snabbare och bredare synbarhet för projektresultat och förbättrade sökfunktioner. För att visa på Horisont 2020:s genomslagskraft och stödja evidensbaserad politikutformning finns det sedan 2017 en ny resultattavla för Horisont 2020 som gör det enklare att använda olika data om projekt och förslag inom Horisont 2020. Den kompletterar de befintliga rapporteringsverktygen och erbjuder en enhetlig, öppen, användarvänlig, webbaserad enda åtkomstpunkt för information om genomförande och resultat för Horisont 2020 och riktar sig till både externa och interna användare. Från och med 2017 har öppen åtkomst gjorts till standard inom arbetsprogrammen, med en möjlighet att välja att inte erbjuda detta under vissa särskilda förhållanden. Räknat på de bidragsavtal som slöts under 2017 gavs öppen åtkomst till omkring 63 % av publikationerna i slutet av 2017. Räknat på samtliga projekt inom Horisont 2020 gavs öppen åtkomst till 74,85 % av alla publikationer i slutet av 2017.