RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN - KOMMISSIONENS ARTONDE ÅRSRAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER MOT DUMPNING OCH SUBVENTIONER - ÖVERSIKT ÖVER ÖVERVAKNINGEN AV SKYDDSÅTGÄRDER VIDTAGNA AV TREDJE LÄNDER OCH GENOMFÖRANDET AV HANDELSHINDERFÖRORDNINGEN (1999)

(Artonde årsrapporten till parlamentet - 1999)

INNEHÅLL

Syfte och mål

1. översikt över lagstiftningen om åtgärder mot dumpning och subventioner

1.1. Rättslig ram

1.1.1. Gällande lag

1.1.1.1. Internationella bestämmelser

1.1.1.2. Gemenskapslagstiftningen

1.1.2. Vad menas med dumpning och utjämningsbara subventioner -

de relevanta villkoren för införandet av tullar

1.1.2.1. Dumpning och subventioner

1.1.2.2. Väsentlig skada och orsakssamband

1.1.2.3. Gemenskapens intresse

1.1.3. Förfarande

1.1.4. Enheterna för antidumpnings- och antisubventionsfrågor

1.2. Ändringar av grundförordningarna

1.3. Genomförande av rådets förordning (EG) nr 905/98 om rätt för enskilda företag i Kina och Ryssland att behandlas som företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden

1.3.1. Förordning (EG) nr 905/98 om ändring av antidumpningsgrundförordningen

1.3.2. Iakttagelser om tillämpningen av de nya bestämmelserna sedan 1 juli 1998

1.4. WTO:s ordning för tvistlösning på området för antidumpning och antisubventioner

1.4.1. Beskrivning av WTO:s förfarande för tvistlösning

1.4.2. Panelförfaranden som berört EU:s åtgärder mot dumpning och subventioner

2. Allmän översikt över gällande åtgärder

3. Inledda undersökningar av dumpning och subventioner

3.1. Inledning

3.2. Enskilda fall

3.2.1. Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål från Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Jugoslavien och Taiwan

3.2.2. Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål från Indien, Taiwan och Sydafrika (antisubventionsundersökning)

3.2.3. Gul fosfor från Kina

3.2.4. TV-kamerasystem från USA

3.2.5. Delar till TV-kamerasystem från Japan

3.2.6. Fodral till cd-skivor från Kina

3.2.7. Videoband på spolar från Sydkorea

3.2.8. Syntetiska polyesterfibrer från Australien, Indonesien och Thailand

3.2.9. Syntetiska polyesterfibrer från Australien, Indonesien, Sydkorea, Taiwan och Thailand (antisubventionsundersökning)

3.2.10. Varmvalsade platta produkter av olegerat stål från Indien, Kina och Rumänien

3.2.11. Valstråd av stål från Turkiet

3.2.12. Rördelar av aducerat gjutjärn från Brasilien, Kroatien, Tjeckien, Jugoslavien, Japan, Kina, Sydkorea och Thailand

3.2.13. Lösningar av karbamid (urinämne) och ammoniumnitrat från Algeriet, Vitryssland, Litauen, Ryssland, Slovakien och Ukraina

3.2.14. Fästanordningar av rostfritt stål från Malaysia, Singapore, Filippinerna och Thailand (antisubventionsundersökning)

3.2.15. One Dye Black 1 (ODB-1) från Japan

3.2.16. One Dye Black 2 (ODB-2) från Japan

3.2.17. Bildrör för färg-TV-mottagare från Kina, Indien, Sydkorea, Litauen och Malaysia

3.2.18. Hårborstar från Kina, Hongkong, Sydkorea, Taiwan och Thailand

3.2.19. Glycin från Kina

3.2.20. Termoplastiskt gummi av styren-butadien-styrentyp (SBS) från Taiwan (antisubventionsundersökning)

3.2.21. Termoplastiskt gummi av styren-butadien-styrentyp (SBS) från Taiwan

3.2.22. Elektroniska vågar från Kina, Sydkorea och Taiwan

3.2.23. Vävnader av glasfibrer från Taiwan (antisubventionsundersökning)

3.2.24. Koks över 80 mm från Kina

3.2.25. Polyesterstapelfibrer från Sydkorea

3.2.26. Ammoniumnitrat från Litauen, Polen och Ukraina

3.2.27. Cykelgafflar från Kina och Taiwan

3.2.28. Cykelramar från Kina och Taiwan

3.2.29. Cykelhjul från Kina

3.2.30. Polyetentereftalat (PET) från Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Taiwan och Thailand

3.2.31. Polyetentereftalat (PET) från Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Taiwan och Thailand (antisubventionsundersökning)

3.2.32. Polyesterstapelfibrer från Indien

4. Provisoriska åtgärder

4.1. Översikt

4.2. Enskilda fall

4.2.1. Linor och kablar av stål från Kina, Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina

4.2.2. Tråd av rostfritt stål med en diameter som understiger 1 mm från Indien och Sydkorea (antisubventionsundersökning)

4.2.3. Tråd av rostfritt stål med en diameter som understiger 1 mm från Sydkorea

4.2.4. Tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm från Indien

4.2.5. Tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm från Indien och Sydkorea (antisubventionsundersökning)

4.2.6. Sömlösa rör från Kroatien och Ukraina

4.2.7. PET-film (polyetentereftalat) från Indien (antisubventionsundersökning)

4.2.8. Fodral till cd-skivor från Kina

5. Slutgiltiga åtgärder

5.1. Översikt

5.2. Enskilda fall

5.2.1. Hårda fiberskivor (hardboard) från Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland

5.2.2. Cyklar från Taiwan

5.2.3. Skördegarn av polypropen från Polen, Tjeckien och Ungern

5.2.4. Tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm från Indien (antisubventionsundersökning)

5.2.5. Tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm från Indien

5.2.6. Tråd av rostfritt stål med en diameter som understiger 1 mm från Indien (antisubventionsundersökning)

5.2.7. Linor och kablar av stål från Kina, Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina

5.2.8. PET-film (polyetentereftalat) från Indien (antisubventionsundersökning)

6. Undersökningar som avslutats utan åtgärder

6.1. Översikt

6.2. Enskilda fall

6.2.1. Lasersystem för optisk avläsning från Japan, Sydkorea, Malaysia, Kina och Taiwan

6.2.2. Hårda fiberskivor (hardboard) från Brasilien

6.2.3. Större aluminiumelektrolytkondensatorer från USA och Thailand

6.2.4. Skördegarn av polypropen från Saudiarabien

6.2.5. Skördegarn av polypropen från Saudiarabien (antisubventionsundersökning)

6.2.6. Grovplåt av rostfritt stål från Slovenien och Sydafrika

6.2.7. Texturerat filamentgarn av polyester från Indien och Sydkorea

6.2.8. Texturerat filamentgarn av polyester från Indien och Sydkorea (antisubventionsundersökning)

6.2.9. Tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm från Sydkorea (antisubventionsundersökning)

6.2.10. Tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm från Sydkorea

6.2.11. Tråd av rostfritt stål med en diameter som understiger 1 mm från Sydkorea (antisubventionsundersökning)

6.2.12. Tråd av rostfritt stål med en diameter som understiger 1 mm från Sydkorea

6.2.13. Linor och kablar av stål från Sydkorea

6.2.14. Videoband på spolar från Sydkorea

7. Översyner av åtgärder mot dumpning och subventioner

7.1. Översikt

7.2. Översyner vid giltighetstidens utgång

7.2.1. Inledda översyner vid giltighetstidens utgång

7.2.1.1. Etanolamin från USA

7.2.1.2. Flusspat från Kina

7.2.1.3. Kaliumklorid från Vitryssland, Ryssland och Ukraina

7.2.1.4. Kiselkarbid från Kina, Ryssland och Ukraina

7.2.1.5. TV-kamerasystem från Japan

7.2.1.6. Magnetskivor (3,5-tumsdisketter) från Hongkong och Sydkorea

7.2.1.7. Kaliumpermanganat från Kina

7.2.1.8. Karbamidammoniumnitratlösning från Polen

7.2.2. Slutförda översyner vid giltighetstidens utgång

7.2.2.1. Magnesiumoxid från Kina

7.2.2.2. Syntetiska polyesterfibrer från Taiwan

7.2.3. Översyner vid giltighetstidens utgång som avslutats utan åtgärd

7.2.3.1. Ferrokisel från Egypten och Polen

7.2.3.2. Syntetiska polyesterfibrer från Sydkorea

7.3. Interimsöversyner

7.3.1. Inledda interimsöversyner

7.3.1.1. Etanolamin från USA

7.3.1.2. Flusspat från Kina

7.3.1.3. Faxmaskiner för personligt bruk från Japan och Singapore

7.3.1.4. Sömlösa rör av järn eller olegerat stål från Ryssland

7.3.1.5. Kaliumklorid från Vitryssland, Ryssland och Ukraina

7.3.1.6. Texturerat filamentgarn av polyester från Taiwan

7.3.1.7. Mikrovågsugnar från Sydkorea

7.3.1.8. Magnetskivor (3,5-tumsdisketter) från Taiwan

7.3.1.9. Rördelar av järn eller stål från Thailand

7.3.1.10. Texturerat filamentgarn av polyester från Malaysia

7.3.1.11. Cykeldelar från Kina

7.3.1.12. Karbamidammoniumnitratlösning från Polen

7.3.2. Avslutade interimsöversyner

7.3.2.1. Kalciummetall från Kina och Ryssland

7.3.2.2. Lax (antidumpningsundersökning/antisubventionsundersökning) från Norge

7.3.2.3. Telefaxapparater för personligt bruk från Japan och Singapore

7.3.2.4. Ferrokrom (med låg kolhalt) från Kazakstan, Ryssland och Ukraina

7.3.2.5. Magnetskivor (3,5-tumsdisketter) från Japan, Taiwan, Kina, Hongkong, Sydkorea, Malaysia, Mexiko, USA och Indonesien

7.3.2.6. Furfuraldehyd från Kina

7.4. Översyner avseende nya exportörer

7.4.1. Inledd översyn avseende nya exportörer

7.4.1.1. Handväskor (läder) från Kina

7.4.2. Avslutade översyner avseende nya exportörer

7.4.2.1. Säckar och påsar av polyeten eller polypropen från Indien

7.4.2.2. Magnetskivor (3,5-tumsdisketter) från Indonesien

7.5. Absorptionsundersökningar

7.5.1. Inledda absorptionsundersökningar

7.5.1.1. Ringpärmsmekanismer från Kina

7.5.1.2. Fästanordningar av rostfritt stål och delar till dessa från Malaysia och Thailand

7.5.1.3. Magnesium (obearbetat, olegerat) från Kina

7.6. Undersökningar av kringgående

7.6.1. Inledda undersökningar av kringgående

7.6.1.1. Magnetskivor (3,5-tumsdisketter) från Kina och Taiwan

7.6.1.2. Rördelar av järn eller stål från Kina

7.6.2. Avslutade undersökningar av kringgående

7.6.2.1. Tändare (påfyllningsbara och ej påfyllningsbara) från Kina

7.6.2.2. TV-kamerasystem från Japan

7.7. Påskyndade översyner

7.7.1. Inledda påskyndade översyner

7.7.1.1. Stänger av rostfritt stål från Indien

7.7.1.2. Tråd av rostfritt stål med en diameter som understiger 1 mm från Indien

7.7.1.3. Tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm från Indien

7.7.1.4. Stänger av rostfritt stål från Indien

7.7.2. Avslutade påskyndade översyner

7.7.2.1. Stänger av rostfritt stål från Indien

8. Övervakning av åtaganden

9. Återbetalningar

10. rättslig prövning: Beslut av domstolen/förstainstansrätten

10.1. Översikt över rättslig prövning 1999

10.2. Oavgjorda mål

10.3. Nya mål

10.4. Domar avkunnade i förstainstansrätten

10.4.1. Mikrovågsugnar med ursprung bland annat i Thailand

10.4.2. Ej påfyllningsbara gasficktändare med tändsten med ursprung i bland annat Filippinerna

10.4.3. Ammoniumnitrat med ursprung i Ryssland

10.4.4. Vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Ungern, Polen, Ryssland, Tjeckien, Rumänien och Slovakien

11. Tredje länders antidumpnings- och antisubventionsundersökningar avseende import från medlemsstater i eu

11.1. Antidumpningsärenden mot medlemsstater i EU

11.1.1. Inledda undersökningar (fortfarande i det inledande skedet)

11.1.1.1. Överspänningsledning från Tyskland

11.1.1.2. Steril absorberbar kirurgisk suturtråd från Tyskland

11.1.1.3. Röntgenfilm från Tyskland

11.1.1.4. Ren tereftalsyra från Spanien

11.1.1.5. Ljuskänsliga tryckplåtar från Nederländerna

11.1.1.6. Luftledning eller -tråd av tvinnat aluminium med kärna av stål från Frankrike

11.1.1.7. Tenn från Nederländerna

11.1.1.8. Byggnadsbalkar av stål från Tyskland och Spanien

11.1.1.9. Kartongpapp från Australien, Spanien, Italien och Sverige

11.1.1.10. Oxo-alkohol från bland annat Europeiska unionen

11.1.1.11. C-vitamin från Europeiska unionen

11.1.1.12. Insulinprodukter från Frankrike och Danmark

11.1.1.13. Bilar från bland annat Europeiska unionen

11.1.1.14. Mjölk från bland annat Europeiska unionen

11.1.1.15. Fotografiskt papper från Förenade kungariket och Frankrike

11.1.1.16. Salt från Europeiska unionen

11.1.1.17. D-glucitol (Sorbitol) från Europeiska unionen

11.1.1.18. Metylmetakrylat från Tyskland, Spanien, Förenade kungariket och Frankrike

11.1.1.19. Produkter av polyuretan från bland annat Europeiska unionen

11.1.1.20. Vissa varmvalsade kolstålsplattor från bland annat Finland

11.1.1.21. Reflexpärlor o.d. av glas från bland annat Frankrike och Tyskland

11.1.2. Provisoriska åtgärder

11.1.2.1. Stålplåt skuren i längder från Frankrike och Italien

11.1.2.2. Värmekänsligt papper från Finland, Tyskland och Europeiska unionen

11.1.2.3. Insektsgift från Danmark

11.1.2.4. Natriumcyanid från Tyskland och Europeiska unionen

11.1.2.5. Sömlösa rör från Österrike

11.1.3. Slutgiltiga åtgärder

11.1.3.1. Akrylfibrer från Spanien, Italien och Portugal

11.1.3.2. Filterförsedda cigaretthylsor från Frankrike och Tyskland

11.1.3.3. Obelagt och obestruket vitt riskopieringspapper från Finland

11.1.3.4. Kartongpapp från Tyskland

11.1.3.5. Injektionssprutor från Belgien, Tyskland, Irland och Spanien

11.1.3.6. Rostfri stålplåt i ringar eller rullar från Belgien och Italien

11.1.3.7. Acetaminofenol från Frankrike

11.1.3.8. Platta varmvalsade plattor och remsor av kolstål och legerat stål från Frankrike

11.1.3.9. Rostfria plattor och remsor av stål i ringar eller rullar från Frankrike, Tyskland, Italien och Förenade kungariket

11.1.3.10. Polykarbonater från Tyskland

11.1.3.11. Kallvalsad stålplåt från Belgien och Spanien

11.1.3.12. Däck från Frankrike och EU

11.1.3.13. Värmekänsligt papper från Finland, Tyskland och Europeiska unionen

11.1.3.14. Golvplattor från Italien

11.1.3.15. Vävda textiltätningsremsor från Spanien och Förenade kungariket

11.1.3.16. Skinn och remsor för tillslutning av sår från Frankrike och Tyskland

11.1.4. Undersökningar som avslutats utan åtgärder

11.1.4.1. Polymermjukningsmedel från Förenade kungariket

11.1.4.2. Gummi av styrenbutan från Frankrike och Tyskland

11.1.4.3. Industrisymaskinsnålar från Tyskland

11.1.4.4. Rundtråd av rostfritt stål från bland annat Spanien

11.1.4.5. Glasbehållare från Tyskland, Italien, Portugal och Spanien

11.1.4.6. Bröstmjölksersättning (pulver) från Danmark och Nederländerna

11.1.4.7. Byggnadsbalkar av stål från Tyskland och Spanien

11.1.4.8. Hämmare från Tyskland

11.1.4.9. Akrylfibrer från bland annat Europeiska unionen

11.1.5. Pågående undersökningar som inletts före 1999

11.1.5.1. Belagd eller bestruken papp från Österrike, Tyskland, Nederländerna och Spanien

11.1.5.2. Stenull från Nederländerna

11.1.5.3. Kristallpolystyren från Europeiska unionen

11.1.5.4. Vävda mattor av polypropen från bland annat Belgien och Förenade kungariket

11.1.5.5. Skruvar och muttrar från bland annat Spanien

11.1.5.6. Hydroetylcellulosa från bl.a. Nederländerna

11.1.5.7. Varm- och kallvalsat rostfritt stål från Frankrike, Tyskland, Italien och Spanien

11.1.6. Undersökningar vid giltighetstidens utgång som lett till en ändring av den införda tullen

11.1.6.1. Stänger av rostfritt stål från Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket

11.1.6.2. Raffinerat socker från Belgien, Danmark, Tyskland och Nederländerna

11.1.6.3. Visst belagt eller bestruket papper från Österrike och Finland

11.2. Antisubventionsärenden mot medlemsstater i EU

11.2.1. Inledda undersökningar (fortfarande i inledningsskedet)

11.2.1.1. Konjak från Frankrike

11.2.1.2. Konserverad skinka och konserverat fläskkött från Danmark och Nederländerna

11.2.2. Provisoriska åtgärder

11.2.2.1. Kolstålplåt skuren i längder från Frankrike och Italien

11.2.2.2. Mjölkpulver från Europeiska gemenskapen

11.2.3. Slutgiltiga åtgärder

11.2.3.1. Rostfri stålplåt i ringar eller rullar från Italien och Belgien

11.2.3.2. Kolstålplåt skuren i längder från Belgien

11.2.3.3. Rostfria plattor och remsor av stål från Italien och Frankrike

11.2.3.4. Bly- och vismutstål från Förenade kungariket

11.2.4. Undersökningar som avslutats utan åtgärder

11.2.4.1. Socker från Europeiska gemenskapen

11.2.4.2. Bly- och vismutstål från Tyskland

11.2.4.3. Billets av bly från Förenade kungariket och Tyskland

11.2.5. Översyner som har lett till en förändring av den införda tullen

11.2.5.1. Pasta från Italien

12. Skyddsåtgärder

12.1. Rättslig ram

12.2. Gemenskapens verksamheter inom området för skyddsåtgärder

12.3. Översikt över den senaste tidens viktigaste ärenden avseende skyddsåtgärder i tredje land

12.3.1. Brasilien

12.3.1.1. Leksaker

12.3.2. Chile

12.3.2.1. Vete, vetemjöl, socker och ätbara vegetabiliska oljor

12.3.3. Tjeckien

12.3.3.1. Socker

12.3.4. Egypten

12.3.4.1. Säkerhetständstickor av trä

12.3.4.2. Lysrör

12.3.5. Indien

12.3.5.1. Fenol

12.3.5.2. Aceton

12.3.5.3. Vit/gul fosfor

12.3.6. Lettland

12.3.6.1. Grisskött

12.3.7. Polen

12.3.7.1. Platta stålprodukter

12.3.7.2. Traktorer

12.3.7.3. Yoghurt

12.3.8. Slovenien

12.3.8.1. Griskött

12.3.9. Slovakien

12.3.9.1. Griskött

12.3.10. USA

12.3.10.1. Vetegluten

12.3.10.2. Valstråd av stål

12.3.10.3. Svetsad rörledning

12.3.10.4. Lammkött

12.4. Överprövningsorganets rapporter om skyddsåtgärder

12.4.1. Överprövningsorganets rapport om skodon från Argentina

12.4.2. Överprövningsorganets rapport om mjölkprodukter från Sydkorea

13. handelshinderförordningen

13.1. Bakgrund och mål

13.2. Förordningens rättsliga ram

13.2.1. Tillämplighet

13.2.2. Förfarande

13.2.3. Åtgärder som kan vidtas enligt förordningen

13.2.3.1. Förfaranden inledda under 1999

13.2.3.2. Översikt över tillämpningen av handelshinderförordningen sedan ikraftträdandet

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

BILAGOR : ÖVERSIKT

BILAGA A // Nya undersökningar som inleddes under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA B // Nya undersökningar som inleddes under perioden 1995 - 1999 (31 december) fördelade på exportland

BILAGA C // Nya undersökningar som inleddes under perioden 1995 - 1999 (31 december) fördelade på produktsektor

BILAGA D // Nya undersökningar som avslutades under perioden 1995 - 1999 (1 januari - 31 december) genom införande av preliminära tullar

BILAGA E // Nya undersökningar som avslutades under perioden 1995 - 1999 (1 januari - 31 december) genom införande av slutgiltiga tullar

BILAGA F // Nya undersökningar som avslutades under perioden 1995 - 1999 (1 januari - 31 december) utan införande av åtgärder

BILAGA G // Översyner vid giltighetstidens utgång som inleddes eller avslutades under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA H // Interimsöversyner som inleddes eller avslutades under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA I // Översyner avseende nya exportörer som inleddes eller avslutades under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA J // Absorptionsundersökningar som inleddes eller avslutades under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA K // Undersökningar av kringgående som inleddes eller avslutades under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA L // Påskyndade översyner (antisubventioner) som inleddes eller avslutades under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA M // Åtaganden som godtagits eller upphävts under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA N // Åtgärder som upphörde att gälla under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA O // Slutgiltiga åtgärder i kraft per 31 december 1999

A. per produkt

B. per land

BILAGA P // Åtaganden i kraft per den 31 december 1999

A. per produkt

B. per land

BILAGA Q // Oavslutade antidumpnings- och antisubventionsundersökningar per den 31 december 1999 :

A. Nya undersökningar (per produkt)

B. Översyner (per produkt)

C. Per land (nya undersökningar och översyner)

BILAGA R // Återbetalda belopp under perioden 1 januari - 31 december 1999

BILAGA S // Rättsfall

A. Oavgjorda mål vid Europeiska gemenskapens domstol och Förstainstansrätt den 31 december 1999

B. Domar och beslut av Europeiska gemenskapens domstol och Förstainstansrätt under 1999

Syfte och mål

Denna rapport överlämnas till Europaparlamentet i enlighet med dess resolution av den 16 december 1981 om gemenskapens åtgärder mot dumpning [1], och betänkandena från Europaparlamentets utskott för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi [2]. Årsrapporten för 1999 har utvidgats för att också ge en översikt över vissa av gemenskapens andra handelspolitiska åtgärder, och särskilt tillämpningen av förordningen om handelshinder, åtgärder som hänför sig till de skyddsåtgärder som antagits av tredje länder samt åtgärder inom ramen för Världshandelsorganisationens ordning för tvistlösning. Det finns två orsaker till denna utvidgning av rapporten. Dessa åtgärder genomförs av de enheter som ansvarar för antidumpnings- och antisubventionsfrågor men framför allt har såväl antidumpning, antisubventioner och övriga handelspolitiska åtgärder som tas upp i rapporten samma mål, dvs. att säkerställa rättvis konkurrens inte bara inom Europeiska gemenskapen utan också på tredje länders marknader.

[1] EGT C11, 18.1.1982, s. 37.

[2] PE 141.178/fin, 30.11.1990, föredragande Gijs DE VRIES.

Åtgärder mot dumpning och subventioner förblir dock också i denna rapport det viktigaste ämnet. I rapporten sammanfattas den allmänna politikens utveckling och kommenteras i korthet alla ärenden som har inletts, alla provisoriska och slutgiltiga åtgärder som har vidtagits, alla översyner som utförts och alla ärenden som har avslutats utan åtgärd. Vidare ges information om rättsliga mål som rör de handelspolitiska instrumenten och en sammanfattning av undersökningar av dumpning och subventioner som andra länder genomfört mot Europeiska gemenskapen eller dess medlemsstater.

Under 1999 skedde en markant ökning av antalet åtgärder mot dumpning och subventioner, vilket i synnerhet framgår av det stora antal nya undersökningar som inleddes 1999 (86) jämfört med 1998 (29) och föregående år.

I denna rapport analyseras denna utveckling och dras slutsatsen att den delvis är ett resultat av den ekonomiska krisen i Asien. Som en följd av situationen i Asien har vissa känsliga gemenskapssektorer som järn och stål, elektronikvaror och kemisk industri, upplevt en massiv tillströmning av lågprisimport eller subventionerad import på deras hemmamarknader. Ökningen av antalet åtgärder under 1999 låg dock helt i linje med utvecklingen för övriga stora användare av instrumenten mot dumpning och subventioner, särskilt USA. Eftersom de särskilda omständigheter som präglade den asiatiska krisen knappast kommer att upprepas, kan ökningen av nya undersökningar 1999 betraktas som ett undantag från den normala trenden, i synnerhet eftersom de gemenskapsinstitutioner som tolkar och tillämpar lagstiftningen mot dumpning och subventioner inte har ändrat sin praxis.

I bilagorna till denna rapport ges en överskådlig beskrivning av åtgärderna i form av tabeller.

Denna rapport är även tillgänglig för allmänheten.

(Internet: http://europa.eu.int/comm/dg01/trade10.htm)

1. översikt över lagstiftningen om åtgärder mot dumpning och subventioner

1.1. Rättslig ram

1.1.1. Gällande lag

1.1.1.1. Internationella bestämmelser

På det internationella planet identifierades illojala handelsmetoder som dumpning och beviljandet av subventioner som ett hot mot de öppna marknaderna redan 1947, när det första Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) undertecknades. Avtalet innehöll särskilda bestämmelser om att GATT-medlemmar fick vidta åtgärder mot sådana metoder om de vållade en GATT-medlems inhemska industri väsentlig skada.

Sedan dess har stora ansträngningar gjorts för att harmonisera reglerna om handelspolitiska instrument. Särskilt under den senaste GATT-rundan (den s.k. Uruguay-rundan), som ledde till upprättandet av Världshandelsorganisationen (WTO) och detaljerade antidumpnings- och antisubventionsavtal, var dessa ansträngningar inriktade på de förfarandemässiga regler som måste följas och de relevanta villkor som måste uppfyllas innan skyddsåtgärder kan vidtas. Gemenskapen spelade en aktiv roll i förhandlingarna om dessa relevanta kriterier som avspeglas i dess egen lagstiftning.

1.1.1.2. Gemenskapslagstiftningen

Den första gemenskapslagstiftningen om åtgärder mot dumpning och subventioner antogs 1968 och har sedan dess ändrats flera gånger. De nu gällande grundförordningarna (EG och EKSG), som utgör den rättsliga grunden för gemenskapens undersökningar av subventioner och dumpning, trädde i kraft mellan mars 1996 och april 1998 [3]. De ligger i linje med de antidumpnings- och antisubventionsavtal som förhandlades fram inom ramen för GATT/WTO.

[3] Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 (EGT L 56, 6.3.1996), senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30.4.1998) och kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG av den 28 november 1996 (EGT L 308, 29.11.1996) när det gäller antidumpningsåtgärder och rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 (EGT L 288, 21.10.1997) och kommissionens beslut nr 1889/98/EKSG av den 3 september 1998 (EGT L 245, 4.9.1998) när det gäller utjämningsåtgärder.

Gemenskapslagstiftningen innehåller dessutom flera bestämmelser som syftar till att säkerställa att gemenskapens bestämmelser om åtgärder mot dumpning och subventioner tillämpas på ett balanserat sätt för alla berörda parter. Den ena är regeln om "prövning av gemenskapens intresse", den andra regeln om "lägsta tull".

Prövningen av gemenskapens intresse motsvarar en klausul om det allmänna intresset och innebär att åtgärder bara kan vidtas om de inte strider mot gemenskapens allmänna intresse. Detta förutsätter en bedömning av alla de berörda ekonomiska intressena, däribland den inhemska industrins, användarnas och konsumenternas intressen.

Regeln om lägsta tull gör att de åtgärder som införs av gemenskapen kan ligga under dumpnings- eller subventionsmarginalen, om en sådan lägre tull är tillräcklig för att skydda gemenskapens industri på ett tillfredsställande sätt.

1.1.2. Vad menas med dumpning och utjämningsbara subventioner - de relevanta villkoren för införandet av tullar

1.1.2.1. Dumpning och subventioner

Dumpning definieras traditionellt som prisdiskriminering mellan nationella marknader eller som försäljning till priser som är lägre än produktionskostnaden. I gemenskapens antidumpningslagstiftning definieras dumpning som försäljning av en produkt inom gemenskapen till ett pris som är lägre än dess "normalvärde". Detta "normalvärde" motsvarar i regel det faktiska försäljningspriset på exportlandets hemmamarknad. Ett företag bedriver följaktligen försäljning till dumpade priser om dess priser på hemmamarknaden är högre än dess exportpriser (prisdiskriminering).

Om försäljningen på hemmamarknaden inte är representativ, till exempel på grund av att endast små mängder har sålts, får normalvärdet emellertid fastställas på en annan grundval, såsom andra försäljares priser på hemmamarknaden eller produktionskostnaden. I det sistnämnda fallet anses ett företag sälja till dumpade priser om dess exportpriser är lägre än produktionskostnaden.

I flertalet fall av dumpning som förekommer mer än tillfälligtvis föreligger en viss marknadsuppdelning. Den kan bero på statliga regleringar men också på andra omständigheter, bland annat konsumentpreferenser. Följden blir att exportörerna, åtminstone i viss utsträckning, skyddas från internationell konkurrens på hemmamarknaden.

Subventioner kan ha liknande effekter som försäljning till dumpade priser. De utgörs av finansiella bidrag från de offentliga myndigheterna som ger tillverkare eller exportörer en fördel (t.ex. direkta bidrag, skatte- eller tullbefrielse, lån på förmånliga villkor till en ränta som ligger under marknadsräntan, eller exportfrämjande ordningar som gör det möjligt för exportörer att sälja till låga priser inom gemenskapen).

1.1.2.2. Väsentlig skada och orsakssamband

För att åtgärder skall kunna vidtas mot dessa illojala handelsmetoder räcker det inte att företagen exporterar sina produkter till gemenskapen till dumpade eller subventionerade priser. Åtgärder kan bara vidtas om denna export vållar gemenskapens tillverkare väsentlig skada, så att dessa inte kan konkurrera med exportörerna på lika villkor.

Typiska indikatorer på skada är att volymen dumpad och subventionerad import ökar under en viss period och att importpriserna underskrider gemenskapsindustrins försäljningspriser. Följden blir att gemenskapsindustrin tvingas minska sin produktionsvolym och sänka försäljningspriserna, att den tappar marknadsandelar, går med förlust eller tvingas till uppsägningar. I värsta fall kan exportörerna försöka få bort lönsamma gemenskapstillverkare från marknaden genom att tillämpa hänsynslöst låg prissättning. Analysen av skadan förutsätter under alla omständigheter att hänsyn tas till alla relevanta faktorer innan ett beslut fattas om huruvida gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada.

Ett annat villkor för att åtgärder skall kunna vidtas är att skadan måste ha orsakats av dumpningen eller subventionerna. Detta villkor uppfylls om försämringen av gemenskapsindustrins situation sammanfaller med ökningen av dumpad och subventionerad import. Det är viktigt att påpeka att den dumpade eller subventionerade importen inte behöver vara den enda orsaken till skadan.

1.1.2.3. Gemenskapens intresse

Slutligen måste det stå klart att tillämpningen av åtgärder inte skulle strida mot gemenskapens allmänna intresse. I detta avseende skall hänsyn tas till alla relevanta ekonomiska aktörers intressen, vilka kan påverkas av resultatet av undersökningen, genom en prövning av gemenskapens intresse. I detta sammanhang tas intresset att bevara sysselsättningen i gemenskapen under noggrant övervägande.

1.1.3. Förfarande

Undersökningarna genomförs i enlighet med de förfarandemässiga regler som fastställs i grundförordningarna. Genom dessa regler säkerställs ett öppet, rättvist och sakligt förfarande med betydande förfarandemässiga rättigheter för de berörda parterna. Resultaten av en undersökning offentliggörs dessutom i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och gemenskapen är skyldig att i denna tidning motivera sina beslut. Slutligen säkerställs att varje ärende avgörs på sakliga grunder och kommissionen tvekar inte att avsluta ett ärende om villkoren för vidtagande av åtgärder inte har uppfyllts.

Även om varje undersökning är unik med avseende på de produkter och de länder som berörs, följer alla ärenden på det hela taget samma förfarandemässiga regler. Vissa förmånsregler tillämpas dock endast på länderna i Central- och Östeuropa och på Turkiet. Reglerna när det gäller nya ärenden sammanfattas i det följande:

Inledande

Ett ärende börjar i normala fall med ett tillräckligt väl underbyggt klagomål från gemenskapsindustrin. Efter att ha mottagit klagomålet gör kommissionen en bedömning av huruvida det innehåller tillräckliga bevis för att en undersökning skall kunna inledas. Undersökningen inleds genom offentliggörandet av ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. I detta tillkännagivande uppmanas alla berörda parter, däribland användare och i lämpliga fall konsumentorganisationer, att ta aktiv del i undersökningen. Detaljerade frågeformulär skickas till tillverkare i de exporterande länderna och gemenskapen, handelsaktörer (särskilt importörer) och andra berörda parter, t.ex. användare. Dessa parter informeras också om att de kan begära att bli hörda och att få ta del av icke sekretessbelagda handlingar som kan hjälpa dem i deras försvar.

Undersökningen fram till provisoriska åtgärder

När svaren på frågeformuläret har inkommit genomför kommissionens tjänstemän kontrollbesök på plats hos de samarbetsvilliga parterna.

Syftet med dessa besök är att kontrollera huruvida den information som lämnats i frågeformuläret är tillförlitlig. Den kontrollerade informationen används därefter för att beräkna dumpningsmarginalen, prisunderskridandemarginalen och nivån för undanröjande av skada. Dessa beräkningar förutsätter ofta bearbetning av tusentals transaktioner och kräver en komplicerad analys av produktionskostnaderna.

Resultaten av beräkningarna och övriga slutsatser sammanfattas i ett arbetsdokument som efter samråd med medlemsstaterna i den rådgivande kommittén utgör underlag för beslutet om huruvida provisoriska åtgärder skall införas eller om ärendet skall avslutas. I båda fallen fattas beslutet på detta stadium av kommissionen.

Undersökningen fram till slutgiltiga åtgärder

När kommissionen har offentliggjort en förordning om införandet av preliminära tullar i Europeiska gemenskapernas officiella tidning får de berörda parter som begär detta tillgång till alla uppgifter, så att de kan kontrollera kommissionens beräkningar och inkomma med synpunkter. Synpunkter kan även framföras vid en utfrågning. Hänsyn tas till alla inlämnade uppgifter och synpunkter när ett andra, slutgiltigt arbetsdokument sammanställs av kommissionen.

Efter denna underrättelse av uppgifter och efter samråd med medlemsstaterna på grundval av det andra arbetsdokumentet lägger kommissionen fram ett förslag till rådet om huruvida de provisoriska åtgärderna skall bekräftas och slutgiltiga åtgärder införas. En annan möjlighet är att kommissionen godtar exportörernas åtaganden att respektera minimipriser. I så fall införs inga tullar för de företag vars åtaganden har godtagits.

Rådet beslutar anta kommissionens förslag med enkel majoritet, dvs. minst åtta medlemsstater måste rösta för kommissionens förslag. Förordningen om införandet av slutgiltiga tullar och om beslutet om uttag av preliminära tullar offentliggörs i EGT.

Tidsperspektiv

Det förfarande som beskrivs ovan är underkastat stränga i lag fastställda tidsgränser. Ett beslut om att införa preliminära tullar måste fattas inom nio månader från det att undersökningen inleddes och en undersökning får inte pågå längre än sammanlagt femton månader. Detta skapar en avsevärd tidspress, med tanke på bl.a. de interna överläggningarna och kravet att förordningar och beslut skall offentliggöras på alla gemenskapens språk samtidigt.

Antidumpnings- eller utjämningsåtgärder är normalt i kraft i fem år och kan bestå av tullar eller åtaganden från exportörernas sida. Åtgärderna avser ett land i dess helhet, men exportörer som har samarbetat under hela undersökningen kan beviljas individuell behandling, vilket innebär att en företagsspecifik tull tillämpas. Under femårsperioden kan de berörda parterna under vissa omständigheter kräva en översyn av åtgärderna eller återbetalning av antidumpningstullar som betalats. Åtgärderna kan också skjutas upp under en viss tid, under förutsättning att vissa kriterier uppfylls.

I förordningarna om åtgärder mot dumpning och subventioner finns bestämmelser om administrativa översyner. Man skiljer mellan interimsöversyner, översyner avseende nya exportörer, och översyner vid giltighetstidens utgång. Dessa förfaranden inleds normalt endast på grundval av underbyggda bevis och pågår vanligen inte under längre tid än 12 månader.

En översyn vid giltighetstidens utgång syftar till att avgöra om åtgärdernas upphörande skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada. Under femårsperioden kan kommissionen genomföra en interimsöversyn. Under detta förfarande granskar kommissionen om de omständigheter som rör subvention/dumpning och skada har ändrats väsentligt eller om gällande åtgärder har lett till förväntat resultat och undanröjer skadan. Slutligen anges i grundförordningarna att en översyn kan utföras för att fastställa individuella dumpningsmarginaler för nya exportörer i exportlandet i fråga.

Rättslig prövning

Under förfarandet respekteras parternas rättigheter, t.ex. när det gäller utfrågningar och tillgång till material som inte är konfidentiellt, och det finns en ordning för rättslig prövning för att säkerställa ett korrekt genomförande. Förstainstansrätten och EG-domstolen i Luxemburg är behöriga att pröva antidumpnings- och antisubventionsmål. Stater som är medlemmar i WTO kan dessutom utnyttja WTO:s tvistlösningsmekanism.

1.1.4. Enheterna för antidumpnings- och antisubventionsfrågor

Undersökningarna av antidumpnings- och antisubventionsärenden är några av de uppgifter som handhas av direktoraten C och E under generaldirektoratet för handel, som ansvarar för yttre handelspolitik. Medan direktorat C har hand om undersökningarnas dumpningsaspekter hanterar direktorat E frågor om skada och gemenskapens intresse. Enhet 3 inom direktorat E ansvarar dessutom för antisubventionsundersökningar och kontroll av att förordningen om handelshinder följs.

1.2. Ändringar av grundförordningarna

Grundförordningarna om åtgärder mot dumpning och subventioner ändrades inte under 1999. Det var dock nödvändigt att anpassa vissa bestämmelser i beslut nr 2277/96/EKSG till bestämmelserna i förordning (EG) nr 384/96 för att säkerställa enhetlig tillämpning av de bestämmelser mot dumpning som finns inom ramen för EG-fördraget respektive EKSG-fördraget. Kommissionen antog i detta syfte två uppsättningar ändringar genom beslut nr 1000/1999/EKSG [4].

[4] Kommissionens beslut nr 1000/1999/EKSG av den 11 maj 1999 om ändring av beslut nr 2277/96/EKSG om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska kol- och stålgemenskapen (EGT L 122, 12.5.1999).

Genom det nya beslutet utsträcks för det första den reform av grundförordningen om antidumpning som genomfördes genom förordning (EG) nr 905/98 [5] till produkter som omfattas av EKSG. Genom reformen kan enskilda företag i Kina och Ryssland få rätt att behandlas som företag som bedriver verksamhet under marknadsekonomiska förhållanden (jfr sjuttonde årsrapporten, 1998). Enligt beslut nr 1000/1999/EKSG är kriterierna för beviljande av en sådan status exakt samma som de som anges i förordning (EG) nr 905/98.

[5] Rådets förordning (EG) nr 905/98 av den 27 april 1998 om ändring av förordning (EG) nr 384/96 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EGT L 128, 30.4.1998).

Genom artikel 1.2 i beslut nr 1000/1999/EKSG anpassas för det andra beslut nr 2277/96/EKSG till förordning (EG) nr 384/96 ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96. Mer exakt möjliggörs det att även andra faktorer än de som anges i texten kan ligga till grund för justeringar vid jämförelsen mellan normalvärde och exportpris.

1.3. Genomförande av rådets förordning (EG) nr 905/98 om rätt för enskilda företag i Kina och Ryssland att behandlas som företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden

1.3.1. Förordning (EG) nr 905/98 om ändring av antidumpningsgrundförordningen

Genom denna förordning infördes ett nytt inslag i den ordning som gäller för fall som rör Kina och Ryssland och som främst påverkar den metod som används för bedömning av normalvärdet. Den traditionella metoden bibehålls i huvudsak (dvs. en metod som baseras på priser och kostnader i ett jämförbart land) men i undersökningar som rör Kina och Ryssland görs numera en bedömning från fall till fall varigenom exportörer kan ansöka om att behandlas som företag i en marknadsekonomi.

Enligt grundförordningen kan ett företag individuellt ansöka om att behandlas som ett företag som bedriver verksamhet under marknadsekonomiska förhållanden. Detta kommer endast att beviljas om det bevisas att

a) företagens beslut om priser, kostnader, insatsvaror, försäljning samt investeringar fattas som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande,

b) företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer,

c) företagens tillverkningskostnader och ekonomiska situation inte är föremål för några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet,

d) de berörda företagen omfattas av lagar om konkurser och ägandeförhållanden som garanterar rättssäkerhet och stabila villkor för företag, och

e) valutaomräkning sker till marknadskurser.

Alla fem kriterier måste uppfyllas.

1.3.2. Iakttagelser om tillämpningen av de nya bestämmelserna sedan 1 juli 1998

Rätt att behandlas som ett företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden beviljades i ett mycket begränsat antal fall, vilket berodde på att de ansökande företagen inte uppfyllde de villkor som anges i grundförordningen.

Av de tidiga ansökningarna enligt artikel 2.7 framgår att de flesta ansökande företagen inte hade en enda uppsättning räkenskaper eller helt saknade räkenskaper. I dessa fall kunde företaget inte under några omständigheter beviljas ställning som ett företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden eftersom det andra kriteriet i artikel 2.7 uppenbarligen inte var uppfyllt. En annan faktor som tycks ha varit avgörande var företagets förmåga att sälja på hemmamarknaden. Om staten hindrade företaget från att göra detta tolkades en sådan begränsning som en klar överträdelse av det första kriteriet i artikel 2.7, dvs. kravet att företagets beslut om bland annat försäljning fattas som svar på marknadssignaler som återspeglar utbud och efterfrågan och utan ett större statligt inflytande i detta hänseende.

1.4. WTO:s ordning för tvistlösning på området för antidumpning och antisubventioner

1.4.1. Beskrivning av WTO:s förfarande för tvistlösning

I enlighet med slutsatserna från Uruguayrundan, har WTO ett förfarande för lösande av tvister mellan WTO:s medlemsstater som rör tillämpning av vissa WTO-avtal. Detta är en viktig utveckling av internationell handelslagstiftning. Förfarandet är uppdelat i två etapper. Den första etappen består av bilaterala samråd mellan medlemsstaterna. Om dessa samråd misslyckas, kan den andra etappen inledas genom att en särskild grupp (panel) rådfrågas. Panelen offentliggör en rapport som kan överklagas inför överprövningsorganet. Såväl panelens som överprövningsorganets rapport anses ha antagits av tvistlösningsorganet om inte detta organ enhälligt avvisar rapporten [6].

[6] Varje överklagan utreds av tre ledamöter i ett ständigt överprövningsorgan som har sju ledamöter och som inrättas av tvistlösningsorganet. Tvistlösningsorganet måste godta eller avvisa överprövningsrapporterna inom 30 dagar och avslag är endast möjligt genom konsensus.

I Marrakech-avtalet anges de särskilda WTO-avtal som kan åberopas för att inleda tvistlösningsförfarandet. Tvistlösningsförfarandet tillämpas uttryckligen för avtalet om antidumpning och avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder.

1.4.2. Panelförfaranden som berört EU:s åtgärder mot dumpning och subventioner

Det finns flera oavgjorda samråd som gäller dumpning och subventioner. Av dessa inleddes fem till följd av ett klagomål från EU. Det finns två oavgjorda fall där gemenskapens lagstiftning om dumpning eller subventioner ifrågasätts. Därutöver antogs 1999 två panelrapporter och en interimsrapport som hänför sig till dumpning och subventioner. I samtliga dessa fall är panelens slutsatser av betydelse för gemenskapens politik för dumpning och subventioner och stödjer gemenskapens tolkning av WTO:s regler.

(i) Fall där EU är den klagande parten:

WTO-panel om införande av utjämningstullar på vissa produkter av varmvalsade stålprodukter av bly och vismut med ursprung i Förenade kungariket.

Den 6 oktober 1999 lade WTO-panelen fram sin interimsrapport. Panelen godtog de huvudargument som gemenskapen hade lagt fram och slog fast att Förenta staterna genom att införa utjämningstullar på import av blystänger från Förenade kungariket, tillverkade av UES och British Steel plc (den privatiserade efterträdaren till British Steel Corporation), hade överträtt artikel 10 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder.

Viktigast var att panelen fastställde att en affärsmässig försäljning av tillgångar till skäligt marknadsvärde (antingen det sker inom ramen för en privatisering eller en försäljning mellan privata parter) undanröjer förmånerna av alla tidigare subventioner och utesluter införande av ytterligare utjämningstullar.

Detta är en betydelsefull seger för gemenskapen, eftersom panelens slutsatser kommer att tvinga USA att ändra sin praxis beträffande utjämningsåtgärder på detta område och ifrågasätter USA:s fortsatta införande av utjämningstullar, särskilt på stålprodukter, mot flera andra medlemsstater i EU.

(ii) Övriga panelförfaranden som avser antidumpning:

WTO-panel om USA:s antidumpningstullar på dynamiska direktminnen från Sydkorea.

Den 29 januari 1999 tillsatte tvistlösningsorganet en panel om USA:s antidumpningstullar på dynamiska direktminnen (D-RAMS) från Sydkorea [7]. Även om detta fall inte avser Europeiska unionen, är det av särskilt intresse för EU:s antidumpningspraxis eftersom det i sak bekräftade att vissa aspekter av gemenskapens grundförordning överensstämmer med WTO:s antidumpningsavtal.

[7] WT/DS99/R.

Efter ett beslut av USA:s handelsministerium att inte upphäva ett antidumpningsbeslut begärde Sydkorea att en panel skulle tillsättas eftersom man hävdade att detta beslut stred mot olika bestämmelser i antidumpningslagstiftningen. Panelen granskade den amerikanska antidumpningslagstiftningens förenlighet med, särskilt, artiklarna 11.2, 2.1 och 6.6 i WTO:s antidumpningsavtal.

Viktigast var att panelen fann att en prövning av risken för att dumpningen återkommer också borde genomföras i en interimsöversyn, trots att artikel 11.2 i WTO-avtalet inte innehåller någon uttrycklig hänvisning till en granskning av sannolikheten för att dumpning kan återkomma, så som är fallet när det gäller skada. Panelen bekräftar sålunda gemenskapens praxis beträffande interimsöversyner.

(iii) Paneler som begärts av tredje länder mot EU:

- Klagomål från Indien mot EU avseende antidumpningsförfaranden beträffande oblekta bomullsvävnader från Indien. Indien gör gällande att fastställandet av gemenskapsindustrins representativitet, inledandet av förfarandet, urvalet av stickprov och fastställandet av dumpning och skada strider mot EU:s skyldigheter enligt WTO. (Samråd pågår).

- Klagomål från Indien mot EU avseende införande av antidumpningstullar på import av sänglinne av bomull från Indien. Indien gör gällande att fastställandet av gemenskapsindustrins representativitet, inledandet av förfarandet, fastställandet av dumpning och skada liksom resonemanget i gemenskapsmyndigheternas slutsatser strider mot EU:s skyldigheter enligt WTO. (Pågående panel).

2. Allmän översikt över gällande åtgärder

I slutet av 1999 var 156 åtgärder [8] i kraft i gemenskapen avseende 63 produkter och 35 länder (se bilaga O). Fem var utjämningsåtgärder. Av de slutgiltiga åtgärderna var det i de flesta fall fråga om tullar, men i ett betydande antal ärenden, framför allt de som avsåg länder i Central- och Östeuropa, godtogs åtaganden.

[8] Åtgärderna räknas per produkt och berört land.

Av de åtgärder som var i kraft i slutet av 1999 gällde 33 Kina, 11 Ryssland och 11 länder som inte är marknadsekonomier, däribland Vitryssland och Kazakstan med 2 åtgärder och Ukraina med 7 åtgärder. Arton åtgärder (eller 11,54 %) rörde en eller flera av de tio länderna i Central- och Östeuropa [9].

[9] Länderna är: Rumänien, Bulgarien, Slovakien, Tjeckien, Slovenien, Ungern, Polen, Lettland, Litauen och Estland.

För att få en mer realistisk bild av effekterna av antidumpningsåtgärderna måste man emellertid se till omfattningen av handeln med de berörda produkterna, vilken varierar väsentligt beroende på produktområde. Högteknologiska högprisprodukter, t.ex. elektronikvaror, står ofta för de största handelsvolymerna Det bör emellertid påpekas att under 1999 påverkades bara 0,4 % [10] av den totala importen till gemenskapen av antidumpnings- eller utjämningsåtgärder.

[10] Källa: Comext.

TABELL 1

Antidumpnings- och antisubventionsundersökningar

Under perioden 1 januari 1995 - 31 december 1999 [11]

[11] Inledda undersökningar som avser flera länder redovisas som separata undersökningar/förfaranden för varje berört land.

>Plats för tabell>

3. Inledda undersökningar av dumpning och subventioner

3.1. Inledning

Mest anmärkningsvärt under 1999 var det stora antalet nya undersökningar som inleddes jämfört med föregående år. Under 1998 inledde kommissionen 29 nya undersökningar medan motsvarande siffra för 1999 var 86. Mellan 1995 och 1998 var antalet nya undersökningar som inleddes ganska oförändrat och minskade till och med mellan 1997 och 1998, då 45 respektive 29 nya undersökningar inleddes (se tabell 1).

Den ökning som skedde under 1999 är särskilt påtaglig i sektorerna för kemiska och dessa närstående produkter (0 nya fall 1998 och 28 nya fall 1999), järn och stål (14 nya fall 1998 och 21 nya fall 1999) samt elektronikvaror (0 fall 1998 och 10 nya fall 1999).

Geografiskt sett har de asiatiska länderna stått för den ojämförligt största ökningen av nya fall, medan en mindre ökning noterats för länder i Central- och Östeuropa och Oberoende staters samvälde. Det bör därutöver betonas att andelen antisubventionsfall ökat betydligt, och motsvarade 23 % av alla nya undersökningar 1999, medan de endast stod för 4 % av det totala antalet fall 1996.

Vissa faktorer visar ett samband mellan den asiatiska finanskrisen och den plötsliga ökningen av nya undersökningar. Krisen började i april 1997 och påverkade direkt Hongkong, Indonesien, Japan, Malaysia, Taiwan, Thailand och Sydkorea. Krisens viktigaste inslag var att den inhemska efterfrågan i länderna i Sydostasien kollapsade, särskilt i stålsektorn. Den inhemska konsumtionen i denna region sjönk och länderna blev mer än någonsin beroende av en exportbaserad återhämtning.

Krisen ledde följaktligen till en snabb ökning av export såld under produktionskostnad eller till subventionerade priser. Det hävdas att regeringarna i Sydostasien subventionerade bevarandet av stålverk också när det fanns överkapacitet. Detta påstående ges trovärdighet av den plötsliga ökningen av nya antisubventionsundersökningar, vilka ökade från 4 fall 1997 till 20 nya undersökningar 1999 varav 19 undersökningar avsåg länder i Sydostasien.

Till slut ledde den minskade inhemska konsumtionen i Sydostasien till att handeln med länder som traditionellt exporterat till denna region påverkades. Dessa länder tvingades att dirigera om exporten till andra tillgängliga marknader, främst till USA och EU. I detta sammanhang kan hänvisas till det ökade antal nya undersökningar som EU inlett beträffande Kina och Taiwan.

Det bör noteras att ökningen av nya undersökningar i EU 1999 låg i linje med utvecklingen för de övriga stora användarna av antidumpnings- och antisubventionsinstrument. USA inledde exempelvis fler undersökningar 1999 än under 1998, med en ökning från 46 undersökningar 1998 (36 antidumpningsundersökningar och 10 antisubventionsundersökningar) till 56 undersökningar 1999 (46 som rörde antidumpning och 10 som avsåg antisubvention).

Det tycks emellertid som om denna ökning av nya fall inte skall uppfattas som en förändrad trend utan snarare som resultatet av mycket speciella omständigheter som knappast kommer att uppträda igen.

I ett globalt sammanhang där nya länder inför och alltmer utnyttjar antidumpnings- och antisubventionsinstrument, förblir EU:s politik oförändrad och främjar inte en bredare användning av antidumpnings- och antisubventionsbestämmelser.

Det är slutligen värt att komma ihåg att gemenskapens antidumpnings- och antisubventionslagstiftning innehåller strikta krav när det gäller ingivande av klagomål och inledande av förfaranden, särskilt när det gäller bevis att dumpning föreligger och att denna vållar skada.

I bilaga A återfinns en översikt över de nya undersökningar som inleddes under 1999 medan detta avsnitt i rapporten innehåller en kortfattad beskrivning av vart och ett av dessa ärenden.

3.2. Enskilda fall

3.2.1. Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål från Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Jugoslavien och Taiwan

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 7 januari 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska järn- och stålindustriförbundet (Eurofer) för gemenskapsindustrins räkning. Tillverkare som svarar för över 89 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning beträffande Indien, Iran, Sydafrika och Taiwan baseras på en jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av priserna på hemmamarknaderna med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

Påståendet om dumpning avseende Bulgarien och Jugoslavien baseras på en jämförelse av det konstruerade normalvärdet med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

Med utgångspunkt i dessa fakta är de beräknade dumpningsmarginalerna betydande för samtliga de berörda exportländerna.

Klaganden gör gällande och har lagt fram bevis för att import av produkten i fråga från Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Jugoslavien och Taiwan har ökat både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det görs vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

3.2.2. Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål från Indien, Taiwan och Sydafrika (antisubventionsundersökning)

Tillkännagivandet om att ett antisubventionsförfarande inletts offentliggjordes den 8 januari 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska järn- och stålindustriförbundet (Eurofer) som företrädde tillverkare som stod för en betydande del av gemenskapens tillverkning av plattvalsade ringar eller rullar av stål.

Klagomålet innehöll bevis för att tillverkare eller exportörer av den berörda produkten har gynnats av ett antal subventioner från den indiska, sydafrikanska respektive den taiwanesiska staten. De påstådda subventionerna är skattekrediter, befrielse från företagsbeskattning, överavskrivning, befrielse från importtullar, lån till förmånlig ränta, direkta bidrag, samt förmånstariffer på frakter och el, gas, vatten, etc. De påstås vara knutna till att inhemska produkter används i stället för importerade, eller på annat sätt begränsade till vissa företag, och är därför selektiva och utjämningsbara.

I skadefrågan gjordes gällande att import av de berörda produkterna från Indien, Sydafrika och Taiwan har ökat både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på denna import bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel, försäljningsvolym och priser och att dessa faktorer hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat och ekonomiska situation.

3.2.3. Gul fosfor från Kina

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 14 januari 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Thermphos International BV, som är den enda tillverkaren av gul fosfor i gemenskapen.

Förfarandet utgör den första undersökningen i full skala med tillämpning av den ändrade artikel 2.7 i rådets förordning (EG) nr 384/96 enligt vilken kinesiska exporterande tillverkares marknadsekonomiska status måste granskas om de begär detta.

Klaganden föreslog att beräkningen av dumpning skulle baseras på en jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av priserna på hemmamarknaden i USA med respektive exportpriser för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta är den beräknade dumpningsmarginalen betydande.

Klaganden gjorde gällande och lade fram bevis för att importen av den berörda produkten från Kina hade ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarens försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat, ekonomiska situation och sysselsättning.

3.2.4. TV-kamerasystem från USA

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 22 januari 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Philips BTS Broadcast Television Systems BV som företrädde tillverkare som svarade för en betydande del av den sammanlagda gemenskapstillverkningen av TV-kamerasystem.

Påståendet om dumpning beträffande USA baserades på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriserna för den berörda produkten när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta var den beräknade dumpningsmarginalen betydande.

Klaganden gjorde gällande och lade fram bevis för att importen av den berörda produkten från USA hade ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på de importerade produkterna bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat, ekonomiska situation och sysselsättning.

3.2.5. Delar till TV-kamerasystem från Japan

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 12 februari 1999. Kommissionen beslutade att inleda ett förfarande och en undersökning beträffande import av vissa delar till TV-kamerasystem med ursprung i Japan.

I juni 1998 hade kommissionen inlett en undersökning av kringgående av de slutgiltiga antidumpningstullar som införts på import av moduler, monteringssatser, underenheter och delar till TV-kamerasystem med ursprung i Japan som påstås användas vid sammansättning av TV-kamerasystem i gemenskapen.

Undersökningen avslutades med ett förslag att avsluta förfarandet utan att införa åtgärder baserat på att klagomålet drogs tillbaka. Upplysningar som ställdes till kommissionens förfogande pekade emellertid på att det i enlighet med artikel 5.2 i grundförordningen finns tillräckliga bevis på dumpning, skada och ett orsakssamband. Under dessa särskilda omständigheter beslutade kommissionen att inleda ett nytt antidumpningsförfarande enligt artikel 5 i grundförordningen.

3.2.6. Fodral till cd-skivor från Kina

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 5 mars 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av European Plastics Converters (EuPC) för gemenskapsindustrins räkning. Totalt åtta företag stod bakom klagomålet.

Klagomålet innehöll bevis för betydande dumpning baserat på en jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av priset i ett tredje land med marknadsekonomi (Thailand) med exportpriset för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

I skadefrågan tillhandahölls bevis att import från Kina hade ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandelar. Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på de importerade produkterna negativt hade inverkat på gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat och ekonomiska situation.

3.2.7. Videoband på spolar från Sydkorea

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 11 mars 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Video Pancake Manufacturers Association (VIPAM) för gemenskapsindustrins räkning. Tillverkare som svarade för drygt 70 % av den sammanlagda gemenskapsproduktionen av videoband på spolar stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning baserades på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriserna för den berörda produkten när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta var dumpningsmarginalerna betydande.

Klaganden gjorde gällande och lade fram bevis för att importen av den berörda produkten från Sydkorea hade ökat betydligt i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på de importerade produkterna bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

3.2.8. Syntetiska polyesterfibrer från Australien, Indonesien och Thailand

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 22 april 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av International Rayon and Synthetic Fibres Committee för gemenskapsindustrins räkning. Totalt nio företag stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning beträffande Australien, Indonesien och Thailand baserades på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde i dessa länder med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. I sitt klagomål lade International Rayon and Synthetic Fibres Committee också fram bevis för att import av den berörda produkten från Australien, Indonesien och Thailand ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Det gjordes gällande att volymen av och priserna på de importerade produkterna bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

3.2.9. Syntetiska polyesterfibrer från Australien, Indonesien, Sydkorea, Taiwan och Thailand (antisubventionsundersökning)

Tillkännagivandet om att ett antisubventionsförfarande inletts offentliggjordes den 22 april 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av International Rayon and Synthetic Fibres Committee (CIRFS) för tillverkares räkning i gemenskapen som svarade för en betydande del, mer än 85 %, av den sammanlagda gemenskapsproduktionen.

Klagomålet innehöll tillräcklig bevisning på förekomst av utjämningsbar subventionerad import som vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada. Samråd enligt artikel 10.9 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 hölls i Bryssel med företrädare för Australiens, Indonesiens, Sydkoreas, Taiwans respektive Thailands myndigheter innan detta förfarande inleddes.

3.2.10. Varmvalsade platta produkter av olegerat stål från Indien, Kina och Rumänien

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 13 maj 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska järn- och stålindustriförbundet (Eurofer) för gemenskapsindustrins räkning. Tillverkare som sammanlagt svarade för 77 % av gemenskapens tillverkning stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning beträffande Indien baseras på en jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av priserna på hemmamarknaden i detta land med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

Påståendet om dumpning beträffande Rumänien är baserat på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

När det gäller Kina och mot bakgrund av att normalvärdet fastställs i enlighet med artikel 2.7 a i grundbeslutet, förutom i de fall när exporterande producenter uppfyller villkoren i artikel 2.7 c i det beslutet, har klaganden föreslagit att normalvärdet skall fastställas på grundval av priset i ett tredje land med marknadsekonomi.

Med utgångspunkt i dessa fakta är de beräknade dumpningsmarginalerna betydande för samtliga berörda exportländer.

Klaganden gör gällande och har lagt fram bevisning för att importen från Kina, Indien och Rumänien har ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det görs vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på den klagande gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

3.2.11. Valstråd av stål från Turkiet

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 22 maj 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska järn- och stålindustriförbundet (Eurofer) för gemenskapsindustrins räkning. Tillverkare som sammanlagt svarar för en betydande del av gemenskapens tillverkning stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning baseras på en jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av priserna på hemmamarknaden med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta är den beräknade dumpningsmarginalen betydande.

Klaganden har lagt fram bevis för att importen av den berörda produkten från Turkiet har ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det görs gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat och ekonomiska situation.

3.2.12. Rördelar av aducerat gjutjärn från Brasilien, Kroatien, Tjeckien, Jugoslavien, Japan, Kina, Sydkorea och Thailand

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 29 maj 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Defence Committee of Malleable Cast Iron Tube or Pipe Fittings Industry of the European Union för gemenskapsindustrins räkning. Totalt sex företag stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning beträffande Brasilien, Tjeckien, Japan, Sydkorea och Thailand baserades på en jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av priserna på hemmamarknaderna med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

Påståendet om dumpning beträffande Kroatien och Jugoslavien baserades på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

I fråga om Kina föreslog klaganden att beräkningen av dumpningen skulle grundas på en jämförelse av normalvärdet fastställt på grundval av priserna på hemmamarknaden i Polen med respektive exportpriser för produkten i fråga när den såldes till EU.

Med utgångspunkt i dessa fakta är de beräknade dumpningsmarginalerna betydande för samtliga berörda exporterande länder.

Klaganden gjorde gällande och lade fram bevisning för att import av produkten i fråga från Brasilien, Kroatien, Tjeckien, Jugoslavien, Japan, Kina, Sydkorea och Thailand har ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat, ekonomiska situation och sysselsättning.

3.2.13. Lösningar av karbamid (urinämne) och ammoniumnitrat från Algeriet, Vitryssland, Litauen, Ryssland, Slovakien och Ukraina

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 26 juni 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av European Fertiliser Manufacturers Association för gemenskapsindustrins räkning. Tillverkare som svarade för en betydande del, mer än 99,8 %, av gemenskapens sammanlagda "integrerade" tillverkning av karbamid och ammoniumnitrat stod bakom klagomålet.

Klagomålet innehöll bevis för betydande dumpning baserat på en jämförelse av normalvärden, fastställda på grundval av ett konstruerat värde i Algeriet och Litauen, priserna på hemmamarknaden i Slovakien och på grundval av priserna på hemmamarknaden i ett föreslaget jämförbart land (USA) för Vitryssland, Ukraina och Ryssland, med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

I skadefrågan gjordes gällande att importen av produkten i fråga från Algeriet, Vitryssland, Litauen, Ryssland, Slovakien och Ukraina har ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

3.2.14. Fästanordningar av rostfritt stål från Malaysia, Singapore, Filippinerna och Thailand (antisubventionsundersökning)

Tillkännagivandet om att ett antisubventionsförfarande inletts offentliggjordes den 26 juni 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av European Industrial Fasteners Institute (EIFI) för tillverkares räkning i gemenskapen som svarade för en betydande del, mer än 67 %, av den sammanlagda gemenskapstillverkningen.

Klagomålet innehöll tillräckliga bevis på förekomst av utjämningsbar subventionerad import som vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada. Samråd enligt artikel 10.9 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 hölls i Bryssel med Malaysias myndigheter innan detta förfarande inleddes.

3.2.15. One Dye Black 1 (ODB-1) från Japan

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 24 juli 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) för den enda tillverkarens i gemenskapen räkning.

Den produkt som påstods dumpas är en viss färgbildare, allmänt betecknad som ODB-1, vars kemiska definition omfattas av CAS-nr 29512-49-0. ODB-1 används huvudsakligen i förening med andra kemikalier för att bestryka papper som därefter kan användas som självkopierande papper.

Klagomålet innehöll bevis på betydande dumpning.

I klagomålet framlades bevis för att import av den berörda produkten från Japan hade ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel, och att volymen av och priserna på den importerade produkten negativt hade påverkat gemenskapsindustrins marknadsandel, försäljningsvolym och priser.

3.2.16. One Dye Black 2 (ODB-2) från Japan

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 24 juli 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) för den enda tillverkarens i gemenskapen räkning.

Den produkt som påstods dumpas var en viss färgbildare, allmänt betecknad ODB-2, vars kemiska definition omfattas av CAS-nr 89331-94-2. ODB-2 används huvudsakligen i förening med andra kemikalier för att bestryka papper som därefter kan användas vid värmefotografering.

Klagomålet innehöll bevis på betydande dumpning.

I klagomålet framlades bevis för att import av den berörda produkten från Japan hade ökat i absoluta tal, och att volymen av och priserna på importen negativt hade påverkat gemenskapsindustrins försäljningsvolym och priser.

3.2.17. Bildrör för färg-TV-mottagare från Kina, Indien, Sydkorea, Litauen och Malaysia

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 29 juli 1999. Den räckvidd för produkten som fastställdes i det tillkännagivandet klargjordes ytterligare genom ett tillkännagivande som offentliggjordes den 20 oktober 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Taskforce against Unfair Business in Europe (TUBE), för den enda tillverkarens av den berörda produkten i gemenskapen räkning.

Påståendet om dumpning baserades på en jämförelse av normalvärdet med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. I fråga om Indien och Malaysia fastställdes normalvärdet på grundval av priserna på hemmamarknaderna, medan konstruerade normalvärden användes för Litauen och Sydkorea. Jämförelsen för Kina baserades på det normalvärde som fastställts för Indien vilket klaganden föreslagit som ett lämpligt tredje land med marknadsekonomi. Med utgångspunkt i dessa fakta var dumpningsmarginalerna betydande.

Klaganden gjorde gällande och lade fram bevis för att import av produkten i fråga från de berörda länderna hade ökat uttryckt som marknadsandel. Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

3.2.18. Hårborstar från Kina, Hongkong, Sydkorea, Taiwan och Thailand

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 13 augusti 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Fédération Européenne des Industries de la Brosserie et de la Pinceauterie (FEIBP) för gemenskapsindustrins räkning. Tillverkare som svarade för drygt 70 % av den sammanlagda gemenskapsproduktionen stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning beträffande Hongkong, Taiwan och Thailand baseras på en jämförelse av ett normalvärde fastställt på grundval av priserna på hemmamarknaderna med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

Påståendet om dumpning beträffande Sydkorea baseras på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

Med hänsyn till att normalvärdet för Kina kommer att fastställas på grundval av de bestämmelser som anges i artikel 2.7 a i grundförordningen för de exporterande tillverkare som inte kan uppfylla de villkor som anges i artikel 2.7 b och artikel 2.7 c i den förordningen, har klaganden föreslagit att normalvärdet fastställs på grundval av priset i ett tredje land med marknadsekonomi, dvs. Argentina. Påståendet om dumpning baseras på en jämförelse av normalvärdet, enligt ovan, med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

Med utgångspunkt i dessa fakta är de beräknade dumpningsmarginalerna betydande för samtliga berörda exportländer.

Klaganden har lagt fram bevis för att import av produkten i fråga från Kina, Hongkong, Sydkorea, Taiwan och Thailand har ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det hävdas att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat och ekonomiska situation.

3.2.19. Glycin från Kina

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 24 augusti 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC), för den enda tillverkarens av glycin i gemenskapen räkning.

Med hänsyn till att Kina betraktades som ett land som inte är en marknadsekonomi, föreslog klaganden att normalvärdet skulle fastställas på grundval av ett konstruerat värde i ett tredje land med marknadsekonomi, dvs. Indien. Påståendet om dumpning baseras på en jämförelse av normalvärdet, enligt ovan, med exportpriserna för produkten i fråga från Kina när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta är den beräknade dumpningsmarginalen betydande.

Exporterande tillverkare i Kina underrättades om att normalvärdet kan komma att bestämmas på grundval av priser och kostnader i Kina om de genom att insända en korrekt underbyggd ansökan kan visa att de är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden vad gäller tillverkning och försäljning av produkten i fråga. Två ansökningar som inlämnades av kinesiska exporterande tillverkare lyckades inte visa att marknadsekonomiska förhållanden råder i deras fall.

I skadefrågan gjordes gällande att importen från Kina hade ökat betydligt i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarens marknadsandel, försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på dennes totala resultat och ekonomiska situation.

3.2.20. Termoplastiskt gummi av styren-butadien-styrentyp (SBS) från Taiwan (antisubventionsundersökning)

Tillkännagivandet om att ett antisubventionsförfarande inletts offentliggjordes den 26 augusti 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) för tillverkares räkning som svarar för en betydande del av gemenskapens tillverkning av termoplastiskt gummi av styren-butadien-styrentyp.

Klagomålet innehöll bevis för att tillverkare eller exportörer av den berörda produkten har gynnats av ett antal subventioner från den taiwanesiska staten. De påstådda subventionerna är skattekrediter, befrielse från bolagsskatt, avskrivningar utöver plan, befrielse från importtull och lån till förmånliga ränta. De påstås vara betingade av att inhemska varor används framför importerade eller på annat sätt begränsade till vissa företag och därmed selektiva och utjämningsbara.

I skadefrågan gjordes gällande att importen av den berörda produkten från Taiwan har ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel och att volymen av och priserna på importen bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel, försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat och ekonomiska situation.

3.2.21. Termoplastiskt gummi av styren-butadien-styrentyp (SBS) från Taiwan

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 26 augusti 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) för gemenskapsindustrins räkning. Tillverkare som företrädde hela gemenskapstillverkningen av termoplastiskt gummi av styren-butadien-styrentyp stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning baserades på en jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av priserna på hemmamarknaden i Taiwan med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta var dumpningsmarginalerna betydande.

Klaganden gjorde gällande och lade fram bevis för att importen från Taiwan har ökat avsevärt i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

3.2.22. Elektroniska vågar från Kina, Sydkorea och Taiwan

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 16 september 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av gemenskapstillverkare som svarar för mer än 50 % av den totala gemenskapsproduktionen av de elektroniska vågarna i fråga.

Påståendet om dumpning beträffande Sydkorea och Taiwan baserades på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Normalvärdet för Kina kommer att fastställas enligt artikel 2.7 i grundförordningen. När det gäller de exportörer som inte kan uppfylla de villkor som anges i artikel 2.7 b och 2.7 c i grundförordningen, föreslog klaganden att beräkningen av dumpningen skulle baseras på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde i Indonesien med respektive exportpriser vid försäljning till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta var dumpningsmarginalerna betydande.

Klaganden gjorde gällande och lade fram bevis för att importen från Kina, Sydkorea och Taiwan har ökat avsevärt uttryckt som marknadsandel. Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

3.2.23. Vävnader av glasfibrer från Taiwan (antisubventionsundersökning)

Tillkännagivandet om att ett antisubventionsförfarande inletts offentliggjordes den 16 september 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av European Apparel och Textile Organisation (Euratex) för gemenskapstillverkares räkning som svarar för 100 % av den totala gemenskapstillverkningen.

Klagomålet innehöll tillräckliga bevis på förekomst av utjämningsbar subventionerad import, som vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada. Taiwans regering överlämnade sina synpunkter på klagomålet till kommissionen innan detta förfarande inleddes.

3.2.24. Koks över 80 mm från Kina

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 16 september 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av EUCOKE-EEIG för gemenskapsindustrins räkning. Totalt sex företag stod bakom klagomålet.

Klaganden föreslog att beräkningen av dumpning skulle baseras på en jämförelse av det normalvärde som fastställts på grundval av priserna på hemmamarknaden i USA med respektive exportpriser för produkten i fråga när den såldes till EU. Med utgångspunkt i dessa fakta är de beräknade dumpningsmarginalerna betydande.

Klaganden gjorde gällande och lade fram bevis för att importen av produkten i fråga från Kina hade ökat uttryckt som marknadsandel.

Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel, försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat och ekonomiska situation.

3.2.25. Polyesterstapelfibrer från Sydkorea

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 7 oktober 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av International Rayon and Synthetic Fibres Committee för gemenskapsindustrins räkning. Totalt åtta företag stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning baserades på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. I sitt klagomål lade International Rayon and Synthetic Fibres Committee också fram bevis för att import av produkten i fråga från Sydkorea ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Det gjordes gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat.

3.2.26. Ammoniumnitrat från Litauen, Polen och Ukraina

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 29 oktober 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av European Fertiliser Manufacturers Association för gemenskapsindustrins räkning. Totalt elva tillverkare, som svarar för en betydande del, 96 %, av den totala gemenskapstillverkningen av ammoniumnitrat stod bakom klagomålet.

Klagomålet innehöll bevis för betydande dumpning baserat på en jämförelse av normalvärden fastställda på grundval av ett konstruerat värde i Litauen och på grundval av priserna på hemmamarknaden i Polen med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen.

I skadefrågan gjordes gällande att importen från Litauen, Polen och Ukraina hade ökat avsevärt uttryckt som volym och marknadsandel. Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten i fråga bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

3.2.27. Cykelgafflar från Kina och Taiwan

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 5 november 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska cykeltillverkarföreningen för tillverkares räkning som svarar för mer än 55 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen av cykelgafflar. Totalt 47 företag stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning beträffande Taiwan baserades på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriset för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Klaganden baserade sitt påstående om dumpning beträffande Kina på en jämförelse av ett normalvärde i ett tredje land med marknadsekonomi, Mexiko, med exportpriset för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta var de beräknade dumpningsmarginalerna betydande.

Klaganden lade fram bevis för att importen av produkten i fråga från Kina och Taiwan hade ökat absolut sett och uttryckt som marknadsandel.

Det gjordes gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation och sysselsättning.

3.2.28. Cykelramar från Kina och Taiwan

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 5 november 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska cykeltillverkarföreningen för tillverkares räkning som svarar för mer än 55 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen av cykelramar. Totalt 47 företag stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning beträffande Taiwan baserades på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriset för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Klaganden baserade sitt påstående om dumpning i fråga om Kina på en jämförelse av ett normalvärde i ett tredje land med marknadsekonomi, Mexiko, med exportpriset för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta var de beräknade dumpningsmarginalerna betydande.

Klaganden lade fram bevis för att importen av produkten i fråga från Kina och Taiwan hade ökat absolut sett och uttryckt som marknadsandel.

Det gjordes gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation och sysselsättning.

3.2.29. Cykelhjul från Kina

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 5 november 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Europeiska cykeltillverkarföreningen för tillverkares räkning som svarar för mer än 55 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen av kompletta cykelhjul. Totalt 47 företag stod bakom klagomålet.

Klaganden baserade sitt påstående om dumpning på en jämförelse av ett normalvärde i ett tredje land med marknadsekonomi, Mexiko, med exportpriset för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta var den beräknade dumpningsmarginalen betydande.

Klaganden lade fram bevis för att importen av produkten i fråga från Kina hade ökat absolut sett och uttryckt som marknadsandel.

Det gjordes gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation och sysselsättning.

3.2.30. Polyetentereftalat (PET) från Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Taiwan och Thailand

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 6 november 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Polyethylene Terephthalate (PET) Committee of the Association of Plastic Manufacturers in Europe (A.P.M.E.) för gemenskapsindustrins räkning. Totalt sju företag stod bakom klagomålet.

I avsaknad av tillräckliga uppgifter om priser på hemmamarknaderna, baserades påståendet om dumpning på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. Med utgångspunkt i dessa fakta var de beräknade dumpningsmarginalerna betydande för samtliga sex exportländer.

Klaganden gjorde gällande och lade fram bevis för att importen från Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Taiwan och Thailand hade ökat betydligt i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det gjordes vidare gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt hade påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur hade haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat och ekonomiska situation.

3.2.31. Polyetentereftalat (PET) från Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Taiwan och Thailand (antisubventionsundersökning)

Tillkännagivandet om att ett antisubventionsförfarande inletts offentliggjordes den 6 november 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av Polyethylene Terephthalate (PET) Committee of the Association of Plastic Manufacturers in Europe för tillverkares räkning som svarar för 85 % av gemenskapens tillverkning av polyetentereftalat.

Klagomålet innehöll bevis för att exportörer i de berörda länderna gynnas av ett antal subventioner (uppskattade till mellan 10 % och 43 % av produktens värde beroende på vilket land det rör sig om) som förefaller vara utjämningsbara enligt artikel 3 i grundförordningen. Dessa subventioner är bland annat skattekrediter/ skattebefrielse, lån till förmånliga räntesatser, överavskrivning, samt tullfri import av råmaterial och utrustning.

I skadefrågan gjordes gällande att importen av den berörda produkten från dessa länder har ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel och att volymen av och priserna på importen bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel, försäljningsvolym och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat och ekonomiska situation.

När det gäller Saudiarabien bedömde kommissionen att exporten från detta land inte skulle ingå i undersökningen eftersom importvolymen från detta land endast utgjorde 3,5 % av den sammanlagda importen till gemenskapen. Kommissionen beslutade att importvolymen var försumbar.

3.2.32. Polyesterstapelfibrer från Indien

Tillkännagivandet om att ett antidumpningsförfarande inletts offentliggjordes den 21 december 1999. Förfarandet inleddes sedan ett klagomål ingetts av International Rayon and Synthetic Fibres Committee för gemenskapsindustrins räkning. Totalt åtta företag stod bakom klagomålet.

Påståendet om dumpning baserades på en jämförelse av ett konstruerat normalvärde med exportpriserna för produkten i fråga när den såldes till gemenskapen. I sitt klagomål lade International Rayon and Synthetic Fibres Committee också fram bevis för att import av produkten i fråga från Indien ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Det gjordes gällande att volymen av och priserna på den importerade produkten bland annat negativt har påverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och priser, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins totala resultat.

4. Provisoriska åtgärder

4.1. Översikt

Under 1999 infördes preliminära tullar i 17 förfaranden som gällde import från 10 olika länder. Som framgår av tabell 1 (jfr punkt 2) kan denna siffra jämföras med 30 under 1998 och 33 under 1997. En översikt över de preliminära tullar som infördes under 1999 finns i bilaga D där det framgår att Indien ledde antalsmässigt med 5 undersökningar. I följande avsnitt av rapporten lämnas en kortfattad beskrivning av de enskilda fallen.

4.2. Enskilda fall

4.2.1. Linor och kablar av stål från Kina, Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina

Den 19 februari 1999 införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina, Indien, Mexiko, Sydafrika och Ukraina och godtog åtaganden från vissa exporterande producenter i Ungern och Polen. Förfarandet hade inletts i maj 1998 sedan ett klagomål ingetts av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) för tjugotre gemenskapstillverkares räkning vilka svarar för en betydande del av den totala produktionen av linor och kablar av stål i gemenskapen. Värdet av den totala importen av linor och kablar från de berörda länderna under undersökningsperioden (från 1 januari 1997 till 31 mars 1998) uppgick till 40 017 miljoner ecu.

Dumpning

När det gällde exporterande tillverkare i de länder med marknadsekonomi som ingick i undersökningen visade en jämförelse av normalvärdet med exportpriserna under undersökningsperioden förekomst av dumpning i samtliga fall. De preliminära dumpningsmarginaler som fastställdes låg på mellan 0,1 % och 132 %.

Eftersom Kina och Ukraina betraktas som länder som inte är marknadsekonomier fastställde kommissionen normalvärdet på grundval av uppgifter från tillverkare i ett tredje land med marknadsekonomi. Eftersom det framgick att det land som klaganden föreslagit inte var ett lämpligt jämförbart land och eftersom inga av de alternativa länder med marknadsekonomi som inte ingick i undersökningen var villiga att samarbeta, beslutades att utnyttja ett land som ingick i undersökningen. Eftersom Indien bedömdes vara det lämpligaste jämförbara landet, baserades normalvärdet på det vägda genomsnittet av de normalvärden som fastställts för de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna. De provisoriska dumpningsmarginaler som fastställdes på detta sätt var 54,8 % respektive 74,8 %.

Skada och orsakssamband

Vissa exportörer hävdade att en gemenskapstillverkare borde uteslutas från definitionen av gemenskapsindustrin eftersom dess närstående företag hade importerat produkten i fråga under undersökningsperioden. Trots denna importverksamhet, fastställdes att den berörda gemenskapstillverkarens huvudsakliga verksamhet bestod i tillverkning av produkten i fråga. Det konstaterades vidare att denna gemenskapstillverkare varken hade gynnats otillbörligt av denna import eller skyddats från effekterna av den skadliga dumpningen. Gemenskapstillverkaren i fråga uteslöts därför inte från definitionen av gemenskapsindustrin.

Med hänsyn till det stora antalet tillverkare som utgör gemenskapsindustrin, bedömdes skadan på grundval av ett stickprov av företag i gemenskapsindustrin. Detta stickprov valdes på basis av geografisk belägenhet och företagens storlek i fråga om tillverkning.

Vissa exportörer motsatte sig att import från Ungern och Mexiko skulle bedömas sammantaget med importen från övriga länder. Det fastställdes emellertid att villkoren för detta var uppfyllda i fråga om import från samtliga berörda länder med undantag av Sydkorea. Denna begäran avvisades därför.

Undersökningen visade att gemenskapsindustrin trots en konsumtionsökning på 5 % hade vållats minskad försäljning, marknadsandel, sysselsättning och lönsamhet. Kommissionen drog slutsatsen att gemenskapsindustrin hade vållats väsentlig skada som i synnerhet orsakats av de berörda ländernas betydande prisunderskridande och ökningen av importen från dessa länder.

Vissa exportörer gjorde gällande att den skada som gemenskapsindustrin vållats hade orsakats av dess egen import av produkten i fråga. Detta påstående avvisades eftersom denna import motsvarade normal affärspraxis för tillverkare som måste komplettera sitt sortiment av tillverkade produkter med en liten andel inköpta varor.

Det fastställdes att ett tydligt orsakssamband förelåg mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats och inga andra faktorer ansågs ha varit av sådan art att de kunde bryta detta orsakssamband.

Gemenskapens intresse

Det fastställdes att om inga antidumpningsåtgärder infördes skulle ökningen av dumpad import med all sannolikhet fortsätta och ytterligare förvärra den skada som gemenskapsindustrin lidit. De eventuella prishöjningar för produkten i fråga som införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till förväntades endast få en marginell inverkan på användarindustrin. Det slogs därför fast att det inte förelåg några tvingande skäl att inte införa antidumpningsåtgärder.

Åtgärder och åtaganden

För samtliga exporterande tillverkare förutom de mexikanska och sydafrikanska exporterande tillverkarna befanns skademarginalerna vara högre än de fastställda dumpningsmarginalerna. De preliminära tullsatserna baserades därför på dumpningsmarginalerna utom för de mexikanska och sydafrikanska exporterande tillverkarna för vilka skademarginalerna tillämpades. Den tull som infördes uppgick till mellan 0 % och 74,8 %. Åtaganden gjordes av de ungerska och polska exporterande tillverkarna och kommissionen godtog dessa åtaganden.

4.2.2. Tråd av rostfritt stål med en diameter som understiger 1 mm från Indien och Sydkorea (antisubventionsundersökning)

Den 24 mars 1999 införde kommissionen en provisorisk utjämningstull på import av tråd av rostfritt stål med en diameter som understiger 1 mm med ursprung i Indien och Sydkorea. Förfarandet hade inletts i juni 1998 sedan ett klagomål ingetts av Europeiska järn- och stålindustriförbundet (Eurofer), som företrädde ett antal av gemenskapstillverkarna av produkten i fråga. Värdet av den totala importen av tråd av rostfritt stål med en diameter som understiger 1 mm från de berörda länderna under undersökningsperioden (12 månader) uppgick till 538 860 euro.

Subventionering

Beträffande Indien gjorde klaganden gällande att fem ordningar innefattade beviljande av utjämningsbara subventioner till exportörerna. Dessa ordningar är Passbook-systemet, tullkreditsystemet, förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror, industriella frizoner för bearbetning på export och exportorienterade företag, samt befrielsen från inkomstkatt. Efter en undersökning av dessa ordningar, fann man att fyra av dem gynnade åtminstone vissa av exportörerna av produkten i fråga. Med undantag av systemet för industriella frizoner för bearbetning på export och exportorienterade företag, gav undersökningen vid handen att samtliga ordningar är utjämningsbara enligt förordning (EG) nr 2026/97 eftersom de innebär ett finansiellt bidrag från den indiska staten i form av uteblivna intäkter och ger de berörda företagen en förmån genom att befria dem från vissa kostnader. Subventionerna är samtliga knutna till exportresultat och är därför selektiva enligt grundförordningen.

Beträffande den totala omfattningen av den förmån som gynnat de samarbetsvilliga indiska exportörerna under undersökningsperioden, fann man att en av exportörerna inte hade gynnats av ordningarna. För de åtta övriga uppgick subventionen till mellan 10,1 % och 43,0 %.

I fråga om Sydkorea gjorde klaganden gällande att nio ordningar innefattade beviljande av utjämningsbara subventioner till exportörerna. Dessa ordningar är lån finansierade med offentliga medel, exportfinansieringslån, statlig styrning av kommersiella lån respektive lån i utländsk valuta, skatteregler, en ordning för tullrestitution, tillhandahållande av elektricitet utan tillräcklig betalning, särskilda subventioner och tillskott av eget kapital samt efterskänkning av skuld. Efter att ha undersökt dessa ordningar fann man att låneordningarna, skattereglerna och ordningen för tullrestitution gynnade åtminstone några av exportörerna av produkten i fråga.

Undersökningen visade därutöver att dessa ordningar är utjämningsbara enligt förordning (EG) nr 2026/97 eftersom de innebär ett finansiellt bidrag från den sydkoreanska staten i form av uteblivna intäkter och ger de berörda företagen en förmån genom att befria dem från vissa kostnader. Subventionerna är samtliga knutna till exportresultat eller på annat sätt begränsade till vissa företag och är därför selektiva enligt grundförordningen.

Beträffande den totala omfattningen av den förmån som gynnat de samarbetsvilliga sydkoreanska exportörerna under undersökningsperioden fann man att för fem av exportörerna låg subventionen under den miniminivå på 1 % som gäller för Sydkorea. I fråga om de två övriga uppgick subventionen till mellan 2,4 % och 2,7 %.

Skada och orsakssamband

Efter att ha granskat alla faktorer som påverkade gemenskapsindustrin slog kommissionen fast att denna hade lidit väsentlig skada. Denna bedömning gjordes med hänsyn till de exporterande tillverkarnas betydande prisunderskridande (upp till 51 % i fråga om Indien och upp till 31 % i fråga om Sydkorea) och den stadiga ökningen av importen från Indien och Sydkorea, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel mellan 1994 och undersökningsperioden.

Inledningsvis följde gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel samma utveckling som marknaden. Från och med 1996 kunde emellertid inte gemenskapsindustrin dra några fördelar av den växande marknaden. Medan gemenskapsindustrin lyckades hålla sin försäljningsvolym stabil i absoluta tal, skedde detta i själva verket på bekostnad av lönsamheten som med sjunkande försäljningspriser snabbt försämrades, särskilt från 1996 och framåt. Gemenskapsindustrins marknadsandel kunde inte heller återhämta sig till de tidigare nivåerna.

Gemenskapens intresse

I syfte att undersöka om åtgärderna låg i gemenskapens intresse, sändes