[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 10.10.2007

KOM(2007) 593 slutlig

2007/0214 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv [2007/46/EG]

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1) FÖRLAGETS BAKGRUND

Förlagets syfte och mål

Förslagets mål är att upprätta harmoniserade regler för motorfordonstillverkning i avsikt att säkerställa den inre marknadens funktion samtidigt som höga nivåer av allmän säkerhet och miljöskydd hålls.

Den inre marknadens korrekta funktion inom Europeiska unionen kräver gemensamma standarder för godkännande av vätgasdrivna fordon. Åtgärder på gemenskapsnivå förebygger att olika produktstandarder utvecklas i medlemsstaterna som resulterar i att den inre marknaden splittras och att onödiga handelshinder åläggs gemenskapshandeln.

Samtidigt upplevs det att det finns säkerhetsproblem vid vätgasanvändning för fordonsdrift, varför det bör tillses att vätgassystemen är lika säkra som konventionell framdrivningsteknik.

Allmän bakgrund

Vätgas är inte en energikälla, men däremot en lovande energibärare.

Vätgas som bränsle för landsvägsfordon erbjuder rörligheten en miljövänlig lösning. Detta beror på att när vätgas används som bränsle, antingen i bränsleceller eller i förbränningsmotorer, bildas inga kolutsläpp och växthusgaser i fordonet. Om bränslet framställs på ett hållbart sätt kan användningen av denna framdrivningsteknik på ett avgörande sätt bidra till förbättrad miljö.

För närvarande faller emellertid vätgasdrivna fordon inte inom ramen för Europeiska gemenskapens fordonstypgodkännande. Detta förhållande resulterar för dessa fordon i en splittring av den inre marknaden, vilket motverkar införandet av denna miljövänliga teknik.

Vätgas är dessutom ett ämne med egenskaper som skiljer sig från de konventionella bränslen som används för fordonsdrift. För att förverkliga de miljöfördelar som förknippas med användningen av vätgasfordon bör dessas andel av den totala fordonsparken öka. En av de mer betydande faktorer som bidrar till det ökande antalet vätgasfordon på vägarna är det allmänna förtroendet för denna nya teknik.

Gällande bestämmelser inom förslagets tillämpningsområde

Det finns inga nu gällande bestämmelser inom förslagets tillämpningsområde.

Förenlighet med unionens övriga politik och mål

Förlaget är helt förenligt med målen i Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling och bidrar påtagligt till målen i Lissabonstrategin.

2) SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS

Samråd med berörda parter

Samrådsförfaranden, huvudsakliga målsektorer och deltagarnas allmänna profil

Under förslagets utarbetande samrådde kommissionen med intressenter på ett antal sätt:

- Samråd har ägt rum med arbetsgruppen för vätgas. Det är en arbetsgrupp av specialiserade, sakkunniga intressenter som ansvarar för stöd till kommissionen i frågor om typgodkännande av vätgasfordon. Ett stort antal berörda parter deltar i gruppens arbete: nationella myndigheter, fordonstillverkare, komponentleverantörer och branschorganisationer.

- Ett frågeformulär sändes till intressenterna i juni 2006 med tänkbara handlingsalternativ i fråga om ramen för godkännande av vätgasfordon. Frågeformulärets ändamål var att insamla intressenternas synpunkter om vilket alternativ de föredrog och kostnaderna för godkännande enligt vart och ett av dessa alternativ.

- En konsult anlitades för att förse konsekvensanalysen med ingångsuppgifter och ge tekniska råd för utkastet till en eventuell förordning.

- För att få bättre inblick i handlingsalternativens konsekvenser organiserade konsulten möten med de viktigaste biltillverkningsföretag som använder vätgasteknik för att få ytterligare uppgifter om säkerhet, teknik och åtföljande kostnader.

- Under andra hälften av 2006 och i början av 2007 framlades för huvudintressenterna i arbetsgruppen för vätgas resultaten av det arbete som utförts av konsulten.

- Det preliminära utkastet till en förordning om typgodkännande av vätgasfordon underställdes ett offentligt samråd i juli 2006. Samrådet utmynnade i ca 20 svar från en rad olika intressenter.

Sammanfattning av svaren och hur dessa beaktats

Under internetsamrådet ställde intressenterna ett antal frågor.[1] I den konsekvensanalys som åtföljer detta förslag ges en fullständig redogörelse för de väsentliga frågor som väcktes och där diskuteras hur dessa beaktats.

Anlitande och användning av expertis

Vetenskapliga/tekniska områden som berörts

I förslaget begärdes en analys av de säkerhetsbestämmelser som krävs och en bedömning av tillgängliga handlingsalternativ samt följande ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga konsekvenser.

Använda metoder

Följande arbete utfördes av konsulten:

- En översyn av relevant litteratur för att kartlägga de säkerhets- och miljöfrågor som rör införandet av vätgasbilar.

- Insamling och utvärdering av information om konsekvenserna för allmän säkerhet, miljö och ekonomi av de olika handlingsalternativen.

- En bedömning av intressenternas svar på det frågeformulär om tillgängliga handlingsalternativ som kommissionen sände i juni 2006.

- En kvalitativ och kvantitativ jämförelse av handlingsalternativens konsekvenser för allmän säkerhet, miljö och ekonomi.

- En översyn av de tekniska kraven för ett förslagsutkast till en eventuell förordning i fråga om dess förmåga att ta sig an de säkerhetsfrågor som kartlagts.

Viktigaste organisationer/experter som rådfrågats

Ingångsuppgifter för konsekvensanalysen och teknisk rådgivning om utkastet till en eventuell förordning gavs av TRL Ltd. i Förenade kungariket.

Sammanfattning av de råd som erhållits och använts

Kommissionen använde konsultens rapport som en ingångsuppgift för analysen av de olika handlingsalternativen. Det handlingsalternativ som föredrogs utvaldes på grundval av en kostnads/nyttoanalys enligt förklaringen i den konsekvensanalys som åtföljer förslaget.

Medel som använts för att göra expertråden tillgängliga för allmänheten

TRL:s rapport finns på webbplatsen för GD Näringsliv[2].

Konsekvensanalys

Fyra handlingsalternativ har övervägts:

(1) Ingen ändring av förd politik: detta alternativ skulle inte innebära ytterligare ändringar i förhållande till nuvarande läge. För närvarande ingår inte vätgasdrivna fordon i tillämpningsområdet för Europeiska gemenskapens typgodkännandelagstiftning. Medlemsstaterna får således bevilja enskilda godkännanden utan föregående lagstiftning.

Utan någon ändring av den förda politiken med avseende på godkännande av vätgasfordon finns risk för att den inre marknadens funktion försämras. Detta skulle utmynna i betydande kostnader för tillverkare och eventuellt få återverkningar på den allmänna säkerheten.

Det finns stora risker för att utan ändring av politiken kommer dålig luftkvalitet och höga bullernivåer i Europeiska unionens städer att förbli ett problem, så att luftföroreningar och buller fortsättningsvis kommer att få menliga följder för folkhälsan.

Detta handlingsalternativ skulle leda till att fordonstillverkarna behandlas olika i fordonstypgodkännandeförfarandet och skapa oförutsebarhet för tillverkarna vid konstruktionen av deras fordon. Det skulle dessutom utgöra ett betydande hinder för utvecklingen av vätgasteknik inom EU.

Detta handlingsalternativ betraktas därför inte som genomförbart.

(2) Lagstiftning på medlemsstatsnivå: detta handlingsalternativ skulle innebära att lagstiftning antas på medlemsstatsnivå för anpassning till införandet av vätgasfordon.

Då olika standarder utvecklas bland medlemsstaterna skulle det splittrade läget i fråga om godkännande av fordon kvarstå, vilket medför onödigt höga utvecklings- och godkännandekostnader för tillverkarna samt begränsat marknadstillträde. Detta handlingsalternativ skulle inte erbjuda en lösning på nuvarande osäkerhet i fråga om godkännande av vätgasfordon, vilket därför skulle avskräcka från ytterligare investering i vätgasteknik.

I jämförelse med alternativet med lagstiftning på EU-nivå skulle detta handlingsalternativ resultera i betydligt färre miljöfördelar och inte garantera att vätgasfordon blir minst lika säkra som konventionella fordon.

Alternativet skulle således resultera i en splittrad inre marknad och inte säkerställa att de politiska målen uppnås. Det är därför inte ett tillvägagångssätt som bör följas.

(3) Lagstiftning på EU-nivå: detta handlingsalternativ skulle innebära en utvidgning av EG-typgodkännandelagstiftningen till att omfatta vätgasdrivna fordon och införa harmoniserade bestämmelser för dessa fordon.

Genom lagstiftning på gemenskapsnivå förebyggs att sådana skilda produktstandarder uppstår bland medlemsstaterna som resulterar i splittring av den inre marknaden och i att onödiga hinder för handeln inom gemenskapen införs. Genom harmoniserade standarder för vätgasdrivna fordon är det möjligt att utnyttja stordriftsfördelar då produktionsserier kan göras för hela den europeiska marknaden. Detta handlingsalternativ skulle öppna marknaderna i vissa medlemsstater där vätgasfordon för närvarande inte kan säljas.

Som framgår av konsekvensanalysen kommer detta alternativ att få klara fördelar i fråga om att säkerställa den inre marknadens korrekta funktion genom att en hög allmän säkerhetsnivå i alla EU:s medlemsstater skapas och buller- och luftkvalitetsnivåer förbättras tidigare. Detta kommer i sin tur att förbättra folkhälsan och sålunda göra det möjligt för regeringarna att spara.

Det skulle dessutom säkerställas att Europeiska unionen håller jämna steg med andra viktiga biltillverkningsregioner i världen med avseende på införandet av avancerad teknik och att den europeiska industrins konkurrenskraft torde förbättras.

Detta alternativ följs således i förslaget.

(4) Icke-bindande modell: självreglering genom förhandlingar med bilindustrin som åtar sig att ställa upp krav för vätgasdrivna fordon.

Det är inte säkert att en självreglering ger en lämplig garanti för att vätgasfordon kommer att bli lika säkra som konventionella fordon eller att det kommer att finnas lämpliga påföljder att tillgå om självregleringen skulle överträdas. Denna åtgärd kommer dessutom sannolikt inte att säkerställa att vätgasfordon vid typgodkännandeförfarandet behandlas lika i jämförelse med konventionella fordon. Det står dessutom inte klart att användningen av en frivillig åtgärd skulle tillföra industrin, den offentliga sektorn eller allmänheten några ytterligare fördelar.

Alternativet med en icke-bindande modell övervägs därför inte ytterligare.

Kommissionen har gjort en konsekvensanalys som förtecknats i arbetsprogrammet under referensnummer 2006/ENTR/044.

3) FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER

Sammanfattning av de föreslagna åtgärderna

Konsekvensanalysen har kartlagt att det handlingsalternativ som föredras är att anta en EU-förordning med syfte att införa vätgasfordon av kategorierna M1, M2, M3 och N1, N2, N3 i EU:s system för typgodkännande av hela fordon.

Enligt förslaget ska ramdirektivet[3] ändras så att vätgasfordon införs i godkännandeförfarandet. Där anges de tekniska krav som ska tillämpas för typgodkännande av vätgaskomponenter (vätgasbehållare och andra vätgaskomponenter än behållare) och som ska införas i vätgassystemet för att säkerställa att vätgasrelaterade komponenter arbetar korrekt och säkert. Där ingår dessutom krav för typgodkännande av fordon med avseende på installering av vätgaskomponenter eller vätgassystem i fordon. Enligt förslaget ska särdirektiven och särförordningarna ändras för att införa särskilda krav för vätgasdrivna fordon.

Rättslig grund

Förslagets rättsliga grund är artikel 95 i fördraget.

Subsidiaritetsprincip

Subsidiaritetsprincipen iakttas då de politiska målen inte kan nås tillräckligt genom medlemsstaternas insatser utan kan nås bättre på gemenskapsnivå. Europeiska unionens insats krävs på grund av behovet av att undvika att handelshinder uppstår på den inre marknaden.

Gemenskapsåtgärden kommer att nå förslagets mål bättre då den kommer att undvika den splittring av den inre marknaden som annars skulle uppstå, och den kommer att garantera vätgasfordonens säkerhet.

Proportionalitetsprincipen

Förslaget uppfyller proportionalitetsprincipen då det inte går utöver vad som krävs för att nå målen att säkerställa den inre marknadens funktion samtidigt som en hög skyddsnivå för allmän säkerhet och miljö hålls.

Val av instrument

Det föreslagna instrumentet är en förordning. Andra medel skulle av följande skäl vara olämpliga:

- Användningen av en förordning anses vara lämplig för att ge den försäkring som krävs för efterlevnad samtidigt som införlivande i medlemsstaternas lagstiftning inte krävs.

I förlaget används det ”förfarande på två nivåer” som ursprungligen infördes på Europaparlamentets begäran och som använts i annan lagstiftning, t.ex. i direktivet om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon[4] och förordningen om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon[5]. I detta förslag förutsätts att förslaget och lagstiftningen kommer att antas enligt två skilda men parallella förfaranden:

- För det första kommer de grundläggande bestämmelserna att fastställas av Europaparlamentet och rådet genom medbeslutandeförfarandet i en förordning som grundar sig på artikel 95 i EG-fördraget (”medbeslutandeförslaget”).

- För det andra kommer de tekniska anvisningarna för genomförandet av de grundläggande bestämmelserna att fastställas i en förordning som antas av kommissionen med hjälp av en föreskrivande kommitté (”kommittéförslaget”).

4) BUDGET KONSEKVENSER

Förslaget påverkar inte gemenskapens budget.

5) YTTERLIGARE INFORMATION

Simulering, pilotfas och övergångsperiod

Det finns allmänna övergångsperioder i förslaget för att ge fordonstillverkarna tillräcklig tid.

Förenkling

I förslaget föreslås förenkling av de offentliga myndigheternas (EU:s eller de nationella) administrativa förfaranden. Förslaget ingår i kommissionens arbets- och lagstiftningsprogram med referensnumret 2006/ENTR/044.

Upphävande av befintlig lagstiftning

Förlagets antagande kommer inte att leda till upphävande av befintlig lagstiftning.

Översyn/ändring/tidsbegränsning

I förslaget förutses att de tekniska kraven i förordningen i framtiden kommer att anpassas till de tekniska framstegen.

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

Den föreslagna rättsakten gäller en EES-fråga och den bör därför utsträckas till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

2007/0214 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om typgodkännande av vätgasdrivna motorfordon och om ändring av direktiv [2007/46/EG]

(text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag[6],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[7],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[8], och

av följande skäl:

(1) Den inre marknaden är ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, människor, tjänster och kapital ska säkerställas. I detta syfte har ett övergripande system för gemenskapstypgodkännande för motorfordon införts. De tekniska kraven för typgodkännande av motorfordon med avseende på vätgasdrift bör harmoniseras för att undvika att krav antas som skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan och för att säkerställa den inre marknadens korrekta funktion samtidigt som en hög skyddsnivå för miljö och allmän säkerhet hålls.

(2) Denna förordning är en ny särförordning för gemenskapens typgodkännandeförfarande enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG om upprättande av en ram för godkännande av motorfordon och de släpvagnar och system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektivet)[9]. Bilagorna IV, VI och XI till detta direktiv bör följaktligen ändras i enlighet härmed.

(3) På Europaparlamentets begäran har en ny regleringsmodell införts i EU:s fordonslagstiftning. I denna förordning bör därför endast grundläggande bestämmelser om krav för typgodkännande av vätgassystem och vätgaskomponenter fastställas, medan de tekniska anvisningarna bör fastställas med genomförandeåtgärder som antas med ett kommittéförfarande.

(4) Inom transportsektorn bör en ökad andel miljövänligare fordon eftersträvas och ytterligare ansträngningar bör göras för att utsläppa fler av dessa fordon på marknaden. Införande av fordon med alternativa bränslen kan medföra en avsevärd förbättring av stadsluftens kvalitet.

(5) Vätgas ses som ett rent sätt att driva fordon, då fordon som drivs med vätgas varken släpper ut kolbaserade föroreningar eller växthusgaser. Omsorg bör emellertid iakttas vid framställandet av vätgasbränslet på ett hållbart sätt så att den totala miljöbalansen vid införandet av vätgas som bränsle för motorfordon blir positiv.

(6) En definition av godkännanderamen för de fordon som använder vätgas skulle bidra till att skapa förtroende för den nya tekniken hos eventuella användare och bland allmänheten.

(7) Det krävs därför att en lämplig ram upprättas för att påskynda utsläppandet på marknaden av fordon med innovativ framdrivningsteknik och fordon som använder alternativa bränslen med låg miljöpåverkan.

(8) De flesta tillverkare gör stora investeringar för att utveckla vätgastekniken och har redan börjat släppa ut sådana fordon på marknaden. Det är sannolikt att andelen vätgasdrivna fordon under kommande år kommer att öka i den totala fordonsparken. Därför måste gemensamma krav rörande säkerheten hos dessa fordon uppställs.

(9) Det krävs att säkerhetsåtgärder för vätgassystemet och dess komponenter genomförs för att erhålla typgodkännande.

(10) Det krävs att installeringen av vätgassystemet och dess komponenter i fordonet beaktas för fordonets godkännande.

(11) På grund av bränslets egenskaper kan vätgasdrivna fordon kräva en särskild behandling av räddningstjänsterna. Det krävs därför att krav för märkning av fordon fastställs för att upplysa dessa tjänster om det bränsle som lagras ombord på fordonet.

(12) Tillverkarna bör också vidta lämpliga åtgärder för att förhindra användning av olämpligt bränsle i fordonet.

(13) De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[10].

(14) Kommissionen bör i synnerhet få befogenhet att införa krav och provningsförfaranden för nya former av lagring eller användning av vätgas, ytterligare vätgaskomponenter och framdrivningssystem. Kommissionen bör också få befogenhet att inleda särskilda förfaranden, provningar och krav med avseende på skydd mot vätgasfordonens effekter och integrerade systemsäkerhetskrav. Då dessa åtgärder är av allmän räckvidd och avsedda att ändra icke-väsentliga delar i denna förordning och att komplettera denna förordning genom tillägg av nya icke-väsentliga delar ska de antas enligt det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

(15) Målen för denna förordning, nämligen förverkligandet av den inre marknaden genom att gemensamma tekniska krav införs för de motorfordon som använder vätgas, kan inte tillfredsställande nås av medlemsstaterna. På grund av omfånget i den åtgärd som krävs kan målen nås bättre på gemenskapsnivå. Gemenskapen får därför anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som krävs för detta ändamål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs krav för typgodkännande av fordon med avseende på vätgasdrift och för typgodkännande av vätgaskomponenter och vätgassystem. I denna förordning fastställs också krav för installeringen av sådana komponenter och system.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på

1) vätgasdrivna fordon i kategorierna M och N, inbegripet islagsskydd och elektrisk säkerhet i sådana fordon,

2) vätgaskomponenter som konstruerats för motorfordon i kategorierna M och N och som förtecknas i bilaga I,

3) vätgassystem som utformats för motorfordon i kategorierna M och N, inbegripet nya former för lagring eller användning.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

(1) vätgasdrivet fordon: varje motorfordon som använder ren vätgas eller en blandning av vät- och naturgas som bränsle för att driva fordonet.

(2) framdrivningssystem: den förbränningsmotor eller det bränslecellsystem som används för att driva fordonet.

(3) vätgaskomponent: vätgasbehållare och alla andra delar av fordonet som står i direkt kontakt med vätgas eller som ingår i ett system som installeras för vätgasanvändning.

(4) vätgassystem: sammansättningar av vätgaskomponenter och anslutande delar som installeras i vätgasdrivna fordon, med undantag av framdrivningssystem eller reservkraftsaggregat.

(5) högsta tillåtna arbetstryck: det högsta tryck för vilket en komponent avses bli utsatt och som utgör utgångspunkt för bestämning av styrkan i komponenten i fråga.

(6) nominellt arbetstryck: i fråga om behållare, det stabiliserade trycket vid en enhetlig temperatur av 288K (15 °C) för en full behållare, och i fråga om andra komponenter, den trycknivå vid vilken en komponent arbetar i det typiska fallet.

(7) inre behållare: den del av behållaren som konstrueras för användning av flytande väte som innehåller väte vid låg (kryogen) temperatur.

Vid tillämpningen av punkt 4 ska följande betraktas som vätgassystem:

a) användningsövervakning och kontrollsystem,

b) fordonsgränssnittssystem,

c) flödesbegränsningssystem,

d) övertrycksskyddssystem,

e) detekteringssystem för värmeväxlaravbrott.

Artikel 4

Tillverkarnas skyldigheter

1. Tillverkarna ska visa att alla nya vätgasdrivna fordon som säljs, registreras eller tas i drift inom gemenskapen och att alla vätgaskomponenter eller vätgassystem som säljs eller tas i drift inom gemenskapen är typgodkända i enlighet med denna förordning.

2. För fordonstypgodkännande ska tillverkarna utrusta de vätgasdrivna fordonen med vätgaskomponenter och vätgassystem som provas och installeras i enlighet med denna förordning.

3. För typgodkännande av komponenter och system ska tillverkarna säkerställa att vätgaskomponenter och vätgassystem provas i enlighet med denna förordning.

4. Tillverkarna ska förse godkännandemyndigheterna med relevanta uppgifter om fordonens specifikationer och om provningsvillkoren.

5. Tillverkarna ska tillhandahålla uppgifter för en periodisk inspektion av vätgassystemen och vätgaskomponenterna under fordonets livslängd.

Artikel 5

Allmänna krav för vätgaskomponenter och vätgassystem

Tillverkarna ska tillse att

a) vätgaskomponenter och vätgassystem fungerar korrekt och säkert och att de utan att läcka eller synligt deformeras tillförlitligt tål elektriska, mekaniska, termiska och kemiska driftsförhållanden,

b) vätgassystemet skyddas mot övertryck,

c) materialet i de delar av vätgaskomponenterna och vätgassystemen som står i direkt kontakt med vätgasen är förenligt med vätgas,

d) vätgaskomponenter och vätgassystem under sin livslängd tål förväntade temperaturer och tryck,

e) vätgaskomponenter och vätgassystem tillförlitligt tål en serie driftstemperaturer som fastställs i genomförandebestämmelserna,

f) vätgaskomponenter märks i enlighet med genomförandebestämmelserna,

g) alla vätgaskomponenter med riktat flöde har flödesriktningen tydligt angiven.

Artikel 6

Krav för behållare som konstrueras för flytande väte

Behållare som konstrueras för flytande väte ska provas i enlighet med provningsförfarandena i bilaga II.

Artikel 7

Krav för andra vätgaskomponenter än behållare som konstrueras för flytande väte

1. Andra vätgaskomponenter än behållare som konstrueras för flytande väte ska med avseende på typ provas i enlighet med provningsförfarandena i bilaga III.

2. Tryckutjämningsanordningarna ska utformas på ett sätt som säkerställer att trycket i den inre behållaren eller i andra vätgaskomponenter inte överskrider ett tillåtet värde. Värdena ska sättas i förhållande till vätgassystemets högsta tillåtna arbetstryck. Ett säkerhetssystem för värmeväxlare ska finnas för att detektera avbrott i dem.

Artikel 8

Krav för behållare som konstrueras för komprimerat (gasformigt) väte

1. Behållare som konstrueras för komprimerat (gasformigt) väte ska klassificeras enligt punkt 1 i bilaga IV.

2. Behållare som avses i punkt 1 ska med avseende på typen provas i enlighet med provningsförfarandena i bilaga IV.

3. En detaljerad beskrivning av egenskaper och toleranser hos alla de huvudmaterial som används vid konstruktionen av behållaren ska tillhandahållas, inbegripet resultaten av de provningar som materialet underkastats.

4. Det är tillåtet att använda en blandning av gasformigt väte och naturgas som bränsle.

Artikel 9

Krav för andra vätgaskomponenter än behållare som konstrueras för komprimerat (gasformigt) väte

1. Andra vätgaskomponenter än behållare som konstrueras för komprimerat (gasformigt) väte ska med avseende på typ provas i enlighet med provningsförfarandena i bilaga V.

2. Det är tillåtet att använda en blandning av gasformigt väte och naturgas som bränsle.

Artikel 10

Allmänna krav för installering av vätgaskomponenter och vätgassystem

Vätgaskomponenter och vätgassystem ska installeras i enlighet med kraven i bilaga VI.

Artikel 11

Tidplan för tillämpningen

1. Med verkan från och med den dag som anges i artikel 15 andra stycket ska nationella myndigheter vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande med avseende på nya fordonstyper av skäl som avser vätgasdrift eller för komponenter bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande i fråga om nya typer av vätgaskomponenter eller vätgassystem som inte uppfyller kraven i denna förordning.

2. Med verkan från och med [datum, 36 månader efter dagen för ikraftträdandet] ska nationella myndigheter av skäl som avser vätgasdrift i fråga om nya fordon som inte uppfyller kraven i denna förordning inte längre betrakta intygen om överensstämmelse som giltiga för syftena i artikel 26 i direktiv 2007/46/EG, utan förbjuda att sådana fordon registreras, säljs och tas i drift och i fråga om nya vätgaskomponenter eller vätgassystem som inte uppfyller kraven i denna förordning förbjuda att de säljs och tas i drift.

3. Utan att tillämpningen av punkterna 1 och 2 i denna artikel påverkas och förutsatt att genomförandeåtgärder som antagits enligt artikel 12.1 träder i kraft får de nationella myndigheterna, om en tillverkare så begär, inte av skäl som avser vätgasdrift vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en ny fordonstyp eller en ny typ av vätgaskomponent eller vätgassystem eller förbjuda registrering, försäljning eller idrifttagande av ett nytt fordon eller förbjuda försäljning eller idrifttagande av en ny vätgaskomponent eller ett nytt vätgassystem, om det berörda fordonet, den berörda komponenten eller det berörda systemet uppfyller kraven i denna förordning.

Artikel 12

Genomförandeåtgärder

1. Kommissionen ska i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.9 i direktiv 2007/46/EG anta följande genomförandeåtgärder:

a) administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av fordon med avseende på vätgasdrift och av vätgaskomponenter och vätgassystem,

b) vilka uppgifter som ska tillhandahålls av tillverkarna för typgodkännandeändamål och den periodiska inspektion som avses i artikel 4.4 och 4.5,

c) detaljerade regler för provningsförfaranden som fastställs i bilagorna II–V,

d) detaljerade regler för vätgaskomponenter och vätgassystem som fastställs i bilaga VI,

e) krav för vätgaskomponenternas och vätgassystemens säkra och tillförlitliga funktion enligt artikel 5.

2. Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.9 i direktiv 2007/46/EG anta följande genomförandeåtgärder:

a) specifika tekniska krav för tillämpningen av artikel 8.4 och artikel 9.2,

b) anvisningar för krav som avser något av följande:

- nya former för lagring eller användning av vätgas,

- fordonets islagsskydd,

- integrerat system för säkerhetskrav som minst omfattar detektering av läckor och de krav som avser utvädringsgas,

- elektrisk isolering och elektrisk säkerhet,

c) andra åtgärder som krävs för tillämpningen av denna förordning.

Artikel 13

Ändringar av direktiv 2007/46/EG

Bilagorna IV, VI och XI till direktiv 2007/46/EG ska ändras i enlighet med bilaga VII till denna förordning.

Artikel 14

Påföljder vid bristande överensstämmelse

1. Medlemsstaterna ska fastställa bestämmelser om de påföljder som ska tillämpas på tillverkarnas överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och ska vidta alla de åtgärder som krävs för att säkerställa att de genomförs. De påföljder som krävs måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast [ datum, arton månader efter denna förordnings ikraftträdande ] och utan dröjsmål anmäla varje senare ändring av dem.

2. De slags överträdelser som leder till påföljder ska omfatta

a) lämnande av oriktiga uppgifter under godkännandeförfarandena eller de förfaranden som leder till ett återtagande,

b) förfalskning av provningsresultat för typgodkännande eller överensstämmelse för fordon i drift,

c) undanhållande av uppgifter eller tekniska anvisningar som kunde leda till återtagande eller återkallande av typgodkännande,

d) vägran att bereda tillgång till information,

e) användning av manipulationsanordningar.

Artikel 15

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den ska tillämpas från och med [DATUM - 24 månader efter ikraftträdandet], utom artikel 11.3 som ska tillämpas från och med dagen för ikraftträdandet.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

[…] […]

BILAGA I Förteckning över komponenter som ska typgodkännas

Följande vätgaskomponenter ska typgodkännas:

a) Komponenter konstruerade för flytande väte:

1. behållare,

2. automatventil (om den är den första automatventilen nedströms behållaren eller en säkerhetsanordning),

3. reducerventil eller backventil (om den är en säkerhetsanordning),

4. böjlig bränsleledning (om den sitter uppströms den första automatiska avstängningsventilen eller andra säkerhetsanordningar),

5. värmeväxlare (om den sitter uppströms den första automatiska avstängningsventilen),

6. manuell ventil (om den är den första manuella ventilen nedströms behållaren eller är en säkerhetsanordning),

7. tryckregulator (om den sitter uppströms den första automatiska avstängningsventilen),

8. övertrycksventil,

9. tryck-, temperatur- och flödesgivare (om det är fråga om en säkerhetsanordning),

10. tankanslutning eller mottagare.

b) Komponenter konstruerade för komprimerat (gasformigt) väte:

(1) behållare,

(2) automatventil,

(3) behållarmontering,

(4) tillbehör,

(5) böjlig bränsleledning,

(6) värmeväxlare,

(7) vätefilter,

(8) manuell ventil,

(9) backventil,

(10) tryckregulator,

11. tryckutjämningsanordning,

12. övertrycksventil,

13. mottagare,

14. avtagbar kopplingsdetalj för lagringssystem,

15. givare (tryck-, temperatur-, vätgas- eller flödesgivare) om använda som säkerhetsanordning.

BILAGA II Tillämpliga provningsförfaranden för de behållare som konstrueras för flytande väte

Provningstyp |

Sprängningsprovning |

Provning i öppen eld |

Provning av högsta påfyllningsnivå |

Tryckprovning |

Läckageprovning |

De provningsförfaranden som ska tillämpas för typgodkännande av vätgasbehållare ska omfatta:

16. Sprängningsprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren inte ger efter innan en bestämd nivå av högt tryck, sprängningstrycket (säkerhetsfaktorn multiplicerad med det högsta tillåtna arbetstrycket), överskrids. För att erhålla typgodkännande måste det faktiska sprängningstrycket vid provningen överstiga det lägsta sprängningstryck som krävs.

17. Provning i öppen eld: Provningens syfte är att visa att behållaren med sitt brandskyddssystem inte brister när den provas under bestämda brandförhållanden.

18. Provning av högsta påfyllningsnivå: Provningens syfte är att visa att vätgasnivån under påfyllningsförfarandet aldrig orsakar öppning av tryckutjämningsanordningarna.

19. Tryckprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda en bestämd nivå av högt tryck. För att bevisa detta ska behållaren under en bestämd tidsperiod utsättas för tryck till ett givet värde. Efter provningen får behållaren inte visa några tecken på synlig bestående deformering eller på synliga läckor.

20. Läckageprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren inte under bestämda förhållanden visar tecken på läckage. För att bevisa detta ska behållaren utsättas för tryck till sitt nominella arbetstryck. Den får inte visa några tecken på läckage som detekteras genom sprickor, porer eller andra liknande defekter.

BILAGA III Tillämpliga provningsförfaranden för andra vätgaskomponenter än behållare som konstrueras för flytande väte

PROVNINGSTYP |

1 | 2 | 3 | 4 |

Sprängningsprovning | ( | ( | ( | ( |

Tryckcykelprovning vid omgivande temperatur | ( | ( | ( | ( |

Provning av läcka-före-bristning-beteende | ( | ( | ( | ( |

Provning i öppen eld | ( | ( | ( | ( |

Genomträngningsprovning | ( | ( | ( | ( |

Provning vid exponering för kemiska ämnen | ( | ( | ( |

Spricktoleransprovning för komposit | ( | ( | ( |

Påskyndad spänningsbrottprovning | ( | ( | ( |

Tryckcykelprovning vid extrem temperatur | ( | ( | ( |

Slagskadeprovning | ( | ( |

Läckageprovning | ( |

Permeabilitetsprovning | ( |

Vridprovning för anslutningsklack | ( |

Vätgascykelprovning | ( |

1. Klassificering av behållare som konstrueras för komprimerat (gasformigt) väte:

Typ 1: Sömlös metallbehållare

Typ 2: Omlindad behållare med sömlös metallstomme

Typ 3: Helt inlindad behållare med sömlös eller svetsad metallstomme

Typ 4: Helt inlindad behållare med icke-metallisk stomme.

2. Provningsförfaranden som ska tillämpas för typgodkännande av dessa behållare:

21. Sprängningsprovning: Provningens syfte är att ange det tryckvärde vid vilket behållaren brister. För att bevisa detta ska behållaren utsättas för tryck till ett givet värde som bör vara högre än behållarens nominella arbetstryck. Behållarens sprängningstryck ska överstiga ett bestämt tryck. Behållartypens sprängningstryck ska registreras och arkiveras av tillverkaren under behållartypens hela livslängd.

22. Tryckcykelprovning vid omgivande temperatur: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda stora tryckvariationer. För att bevisa detta ska tryckcykler utföras på behållaren tills ett brott inträffar eller tills ett bestämt antal cykler uppnås genom att trycket höjs och sänks till ett bestämt värde. Behållarna får inte ge efter förrän ett bestämt antal cykler fullbordats. Antalet cykler före brott ska dokumenteras tillsammans med brottets läge och en beskrivning. Tillverkaren ska arkivera resultaten under behållarens hela livslängd.

23. Provning av läcka-före-bristning-beteende: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren drabbas av läckage före sprickbildning. För att bevisa detta ska tryckcykler utföras på behållaren genom att trycket höjs och sänks till ett bestämt värde. De behållare som provas ska antingen ge efter för läckage eller överskrida ett bestämt antal provningscykler utan brott. Antalet cykler före brott ska registreras tillsammans med brottets läge och en beskrivning.

24. Provning i öppen eld: Provningens syfte är att visa att behållaren med sitt brandskyddssystem inte brister när den provas under bestämda brandförhållanden. Den behållare som utsatts för tryck till arbetstrycket ska endast avluftas med tryckutjämningsanordningen och får inte spricka.

25. Genomträngningsprovning: Provningens syfte är att visa att behållaren inte brister när den genomborras av en kula. För att bevisa detta ska hela behållaren med sitt skyddshölje utsättas för tryck och genomborras av en kula. Behållaren får inte spricka.

26. Provning vid exponering för kemiska ämnen: Provningens syfte är att visa att behållaren kan uthärda exponering för bestämda kemiska ämnen. För att bevisa detta ska behållaren exponeras för olika kemiska lösningar. Trycket på behållaren ska ökas till ett bestämt värde och en sprängningsprovning ska utföras. Behållaren ska uppnå ett bestämt sprängningstryck som ska registreras.

27. Spricktoleransprovning för komposit: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda exponering för högt tryck. För att bevisa detta ska sprickor av en bestämd form skäras in i behållarens sidovägg och ett bestämt antal tryckcykler ska utföras. Behållaren får inte läcka eller spricka under ett antal cykler men får ge efter genom läckage under återstående provningscykler. Antalet cykler före brott ska registreras tillsammans med brottets läge och en beskrivning.

28. Påskyndad spänningsbrottprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren under en utsträckt tidsperiod kan uthärda exponering för högt tryck och höga temperaturer på gränsen till det tillåtna driftområdet. För att bevisa detta ska behållaren under en bestämd tidsperiod utsättas för bestämda tryck- och temperaturförhållanden och därefter genomgå sprängningsprovningen enligt punkt a. Behållaren ska uppnå ett bestämt sprängningstryck.

29. Tryckcykelprovning vid extrem temperatur: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda tryckvariationer under olika temperaturförhållanden. För att bevisa detta ska behållaren utan något skyddshölje provas hydrostatiskt under en cykel genom att utsättas för extrema omgivningsförhållanden, varefter en läckage- och en sprängningsprovning utförs enligt punkterna k och a. Behållarna ska provas under en cykel utan att visa tecken på brott, läckage eller fibrer som repar upp sig. Behållarna får inte spricka vid ett bestämt tryck.

30. Slagskadeprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren förblir funktionsduglig efter att ha utsatts för bestämda mekaniska islag. För att bevisa detta ska behållaren underkastas en fallprovning varefter ett bestämt antal tryckcykler ska utföras. Behållaren får inte läcka eller brista inom ett bestämt antal cykler men får under återstående provningscykler ge efter för läckage.

31. Läckageprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren under bestämda förhållanden inte visar tecken på läckage. För att bevisa detta ska behållaren utsättas för tryck till sitt nominella arbetstryck. Den får inte visa något tecken på läckage som detekteras genom sprickor, porer eller andra liknande defekter.

32. Permeabilitetsprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren inte släpper igenom mer än en bestämd mängd. För att bevisa detta ska behållaren utsättas för tryck med vätgas till nominellt arbetstryck och därefter övervakas med avseende på permeabilitet i ett slutet rum under en bestämd tidsperiod och under bestämda temperaturförhållanden.

33. Vridprovning för anslutningsklack: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda det bestämda momentet. För att bevisa detta ska ett moment anbringas på behållaren från olika riktningar. Därefter ska en läckage- och en sprängningsprovning enligt punkterna k och a ovan utföras. Behållaren ska uppfylla sprängnings- och läckageprovningskraven. Det anbringade momentet samt läckage- och sprängningstrycket ska registreras.

34. Vätgascykelprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda stora tryckvariationer när vätgas används. För att bevisa detta ska behållaren underkastas ett antal tryckcykler med användning av vätgas och en läckageprovning enligt punkt k ovan. Slitskador såsom utmattningssprickor eller elektrostatisk urladdning från behållaren ska besiktigas. Behållaren ska uppfylla läckageprovningskraven. Behållaren ska vara fri från all förslitning såsom utmattningssprickor eller elektrostatisk urladdning.

BILAGA V Tillämpliga provningsförfaranden för andra vätgaskomponenter än behållare som konstrueras för komprimerat (gasformigt) väte

PROVNINGSTYP |

VÄTGASKOMPONENT | Materialprovningar | Provning av korrosions-motståndskraft | Uthållighets-provning | Provningscykel för hydrauliskt tryck | Provning av inre läckage | Provning av yttre läckage |

Tryckutjämningsanordningar | ( | ( | ( | ( | ( | ( |

Automatventiler | ( | ( | ( | ( | ( | ( |

Manuella ventiler | ( | ( | ( | ( | ( | ( |

Backventiler | ( | ( | ( | ( | ( | ( |

Övertrycksventiler | ( | ( | ( | ( | ( | ( |

Värmeväxlare | ( | ( | ( | ( |

Mottagare | ( | ( | ( | ( | ( | ( |

Tryckregulatorer | ( | ( | ( | ( | ( | ( |

Givare för vätgassystem | ( | ( | ( | ( | ( |

Böjliga bränsleledningar | ( | ( | ( | ( | ( |

Tillbehör | ( | ( | ( | ( | ( |

Vätgasfilter | ( | ( | ( | ( |

Avtagbara kopplingsdetaljer för lagringssystem | ( | ( | ( | ( | ( |

Med förbehåll för särskilda krav för någon av vätgaskomponenterna, ska de provningsförfaranden som ska tillämpas för typgodkännande av andra vätgaskomponenter än behållare omfatta:

1. Materialprovningar:

1.1 Provning av förenlighet med vätgas enligt punkt j i bilaga III.

1.2 Åldringsprovning: provningens syfte är att kontrollera om det icke-metalliska materialet i en vätgaskomponent kan motstå åldring. Ingen synlig sprickbildning i provexemplaren tillåts.

1.3 Provning av förenlighet med ozon: Syftet med denna provning är att kontrollera om elastomermaterialet i en vätgaskomponent är förenlig med exponering för ozon. Ingen synlig sprickbildning i provexemplaren tillåts.

2. Provning av korrosionsmotståndskraft enligt punkt e i bilaga III.

3. Uthållighetsprovning enligt punkt c i bilaga III.

4. Provningscykel för hydrauliskt tryck enligt punkt i i bilaga III. Vätgaskomponenterna får inte visa synliga tecken på deformering eller utvidgning och ska uppfylla kraven för provning av inre och yttre läckage.

5. Provning av inre läckage: Syftet med provning av inre läckage är att visa att de angivna vätgaskomponenterna är fria från inre läckage. För att bevisa detta ska vätgaskomponenterna utsättas för tryck under olika temperaturförhållanden och iakttas i fråga om läckage. Vätgaskomponenten ska förbli fri från bubblor och får inte läcka internt utöver en bestämd mängd.

6. Provning av yttre läckage enligt punkt b i bilaga III.

BILAGA VI Krav för installering av vätgaskomponenter och vätgassystem

1. Vätgassystemet ska installeras så att det skyddas mot skada.

Det bör också isoleras från värmekällor i fordonet.

2. Vätgasbehållaren får endast avlägsnas för att ersättas av en vätgasbehållare i påfyllnings- eller underhållssyfte.

I fråga om förbränningsmotor får behållaren inte installeras i fordonets motorutrymme.

Den skall på lämpligt sätt skyddas mot alla former av korrosion.

3. Åtgärder ska vidtas för hindra vätgasläckage under påfyllning och för att säkerställa att avlägsnandet av ett avtagbart vätgaslagringssystem görs på ett säkert sätt.

4. Påfyllningsanslutningen ska säkras mot felinställning och skyddas mot smuts och vatten.

5. Vätgasbehållaren ska monteras and fastgöras så att angivna accelerationer utan skadeverkningar kan upptas av de säkerhetsrelaterade delarna när vätgasbehållarna är fulla.

6. Vätgasbränslets tillförselledningar ska säkras med en automatventil. Påfyllningsledningen ska säkras med en ventil. Ventilerna ska stängas om ett fel i vätgassystemet så kräver eller om något annat tillbud som resulterar i vätgasläckage inträffar. När framdrivningssystemet är avstängt ska bränsletillförseln från behållaren till framdrivningssystemet stängas av och förbli stängt tills systemet behöver köras.

7. Ingen vätgaskomponent, inbegripet alla skyddsmaterial som utgör en del av sådana komponenter, får sträcka sig utanför fordonets kontur eller skyddsstruktur. Detta ska inte tillämpas om en vätgaskomponent är lämpligt skyddad och ingen del av vätgaskomponenten är belägen utanför denna skyddsstruktur.

8. Vätgassystemet ska i den mån det är praktiskt rimligt installeras så att det skyddas mot skada, såsom skador som beror på rörliga fordonskomponenter, islag, grus, ilastning eller urlastning av fordonet eller förskjutning av lasten.

9. Ingen vätgaskomponent får placeras nära en förbränningsmotors avgasrör eller annan värmekälla, utom om sådana komponenter är lämpligt avskärmade mot värme.

10. Ventilations- eller värmesystemet för passagerarutrymmet och de platser där läckage eller anhopning av vätgas kan uppstå ska konstrueras så att vätgas inte dras in i fordonet.

11. I händelse av olyckor ska det i den mån det är praktiskt rimligt säkerställas att tryckutjämningsanordningen och tillhörande avluftningssystem förblir funktionsdugliga. Tryckutjämningsanordningens avluftningssystem ska på lämpligt sätt skyddas mot smuts och vatten.

12. Fordonets passagerarutrymme ska vara skilt från vätgassystemet så att vätgasanhopning undviks. Det ska säkerställas att inget bränsleläckage från behållaren eller dess tillbehör når fordonets passagerarutrymme.

13. De vätgaskomponenter som kan läcka vätgas in i passagerar- eller bagageutrymmet eller annat oventilerat utrymme ska isoleras med ett gastätt hölje eller genom en likvärdig lösning som anges i genomförandelagstiftningen.

14. Elektriskt styrda anordningar som innehåller vätgas ska isoleras så att ingen ström passerar genom vätgasinnehållande delar för att hindra elektrisk gnistbildning i händelse av ett brott.

Vätgassystemets metallkomponenter ska vara elektriskt anslutna till fordonets jordledning.

15. Märkningar får användas för att upplysa räddningstjänster om att flytande eller komprimerat (gasformigt) väte används.

BILAGA VII

Ändringar av direktiv 2007/46/EG

1. I bilaga IV, del I, punkt 62 ska följande nya rad läggas till i tabellen:

Område | Direktiv | Europeiska unionens officiella tidning | Tillämplighet |

62 | Vätgassystem | […./…/EG] | X |

3. I tillägget till bilaga VI, punkt 62 ska följande nya rad läggas till i tabellen:

Område | Direktiv | Ändrad genom | Tillämplig på Varianter |

62. Vätgassystem | […./…/EG] |

4. I bilaga XI, tillägg 1, punkt 62 ska följande nya rad läggas till i tabellen:

Punkt | Område | Direktiv | M1 ( 2 500 (1) kg | M1 ( 2 500 (1) kg | M2 | M3 |

62 | Vätgassystem | […./…/EG] | Q | G+Q | G+Q | G+Q |

5. I bilaga XI, tillägg 2, punkt 62 ska följande nya rad läggas till i tabellen:

62 | Vätgassystem | […./…/EG] | X |

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesbackground/hydrogen/consultation/contributions.htm

[2] http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesbackground/hydrogen/hydrogen_final_report.pdf

[3] Direktiv 2007/46/EG

[4] Direktiv 2005/55/EG (EUT L 275, 20.10.2005, s. 1), direktiv 2005/78/EG (EUT L 313, 29.11.2005, s. 1).

[5] Förordning (EG) nr 715/2007 (EUT L 171, 29.6.2007, s. 1).

[6] EUT C , , s. .

[7] EUT C , , s. .

[8] EUT C , , s. .

[9] [Förslag till det nya ramdirektiv som är under antagande. KOM(2003) 418 och KOM(2004) 738.]

[10] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).