Ruta 3: Utvecklingen för sysselsättning och sociala frågor Läget på arbetsmarknaderna i EU ljusnade under 2017 och första halvåret 2018, medan de stora skillnaderna i EU krymper. Sysselsättningen har ökat ytterligare och antalet personer som är sysselsatta i EU har slagit ett nytt rekord. Arbetslösheten sjunker i alla EU-länder även om antalet arbetslösa är fortsatt högt i ett flertal länder. Återhämtningen har bidragit till att flera indikatorer för fattigdom har förbättrats men den sociala situationen är ett orosmoment i vissa medlemsländer. Sedan 2008 har den relativa fattigdomsrisken ökat i EU, men andelen i allvarlig materiell fattigdom har sjunkit, särskilt i de östeuropeiska EU-länderna som hade höga ingångsnivåer. Under 2017 sjönk arbetslösheten i alla medlemsländer. Förbättringarna var mest markanta i de länder som hade högst arbetslöshet (en minskning på två procentenheter eller mer i Grekland, Kroatien, Portugal och Spanien). Ändå överskred sju länder (Grekland, Spanien, Kroatien, Cypern, Italien, Portugal och Frankrike) resultattavlans tröskelvärde på 10 % som ett genomsnittsvärde för de senaste tre åren. Under 2017 var arbetslösheten fortfarande högre än 2008 års värde i cirka två tredjedelar av medlemsländerna. I EU och euroområdet var arbetslösheten cirka tre procentenheter lägre än toppnoteringarna 2013, men fortfarande 0,5 respektive 1,5 procentenheter högre än 2008. Arbetslösheten har fortsatt att sjunka stadigt under första halvåret 2018 och uppgick till 6,9 % och 8,3 % andra kvartalet 2018 i EU respektive euroområdet. Sysselsättningen steg i nästan alla länder och de senaste årens positiva utveckling fortsatte därmed. Sysselsättningsgraden (20–64 åringar) uppgick till 72,1 % för hela EU 2017, vilket är högre än toppnoteringen före krisen på 70,3 % från 2008. Under det andra kvartalet 2018 fortsatte sysselsättningsgraden att stiga till rekordsiffran 73,2 %. Arbetskraftsdeltagandet har fortsatt att öka i nästan hela EU. I bara tre länder har arbetskraftsdeltagandet sjunkit de senaste tre åren: Spanien (-0,3 procentenheter), Cypern (-0,4 procentenheter) och Luxemburg (-0,6 procentenheter). I alla tre fallen är minskningen större än resultattavlans tröskelvärde på -0,2 procentenheter. För 2017 var det aggregerade arbetskraftsdeltagandet i EU och euroområdet 73,3 % respektive 73,1 %, dvs. 2,5 och 2 procentenheter över 2008 års nivåer. Den uppåtgående trenden beror främst på att äldre arbetstagare och kvinnor deltar i arbetskraften i högre grad. Långtids- och ungdomsarbetslösheten är fortsatt hög i flera EU-länder men har sjunkit snabbare än för andra grupper på arbetsmarknaden. Långtidsarbetslösheten sjönk i alla medlemsländer 2017. Bara två länder hade nivåer som var högre än tre år tidigare: i Österrike uppgick långtidsarbetslösheten till 1,8 % (0,3 procentenheter högre än för 2014), medan den i Finland uppgick till 2,1 % (en ökning med 0,2 procentenheter sedan 2014). I inget av länderna överskreds resultattavlans tröskelvärde på 0,5 procentenheter. Den högsta nivån på långtidsarbetslösheten observerades i Grekland (15,6 %), Spanien (7,7 %), Italien (6,5 %) och Slovakien (5,1 %). Ungdomsarbetslösheten sjönk i alla EU-länder under de tre åren fram till 2017. Nedgångar på 10 procentenheter eller mer under samma period registrerades i Bulgarien, Kroatien, Cypern, Portugal, Slovakien och Spanien. Trots detta är ungdomsarbetslösheten fortfarande över 30 % i Grekland, Italien och Spanien, medan andelen unga som varken arbetar eller studerar överskrider 15 % i Bulgarien, Cypern, Grekland, Italien, Kroatien och Rumänien. Trots att den sociala situationen har förbättrats är den ändå en källa till oro i vissa EU-länder, vilket framgår av standardmåtten på fattigdom och materiell fattigdom. Andelen personer som löper risk att hamna i fattigdom eller social utestängning i EU sjönk med en procentenhet till 22,5 % mellan 2016 och 2017. Det är cirka en procentenhet lägre än den nivå som observerades då krisen startade och cirka två procentenheter lägre än toppnoteringen 2013. I flertalet länder sjönk andelen under 2017. Andelen ökade däremot i Danmark, Luxemburg, Nederländerna och Österrike men från jämförelsevis låga nivåer. Andelen personer som löper risk att hamna i fattigdom eller social utestängning varierar stort från 38,9 % i Bulgarien, följt av Rumänien, Grekland och Litauen, till cirka 12 % i Tjeckien, följt av Finland, Slovakien och Nederländerna. Den övergripande utvecklingen för fattigdom och social utestängning speglar att olika faktorer drar åt olika håll. Andelen människor som riskerar fattigdom har ökat i vissa medlemsländer, samtidigt som den på senare år har sjunkit i andra. Den största ökningen under treårsperioden har observerats i Litauen (3,8 procentenheter) och Luxemburg (2,3 procentenheter), medan betydande minskningar har redovisats i Grekland (1,9 procentenheter) och Polen (2,0 procentenheter). Den allvarliga materiella fattigdomen har däremot sjunkit under treårsperioden (också under 2017) i nästan alla EU-länder: Den minskade med över fem procentenheter under treårsperioden i Lettland, Malta, Rumänien och Ungern. Återhämtningen har gjort att andelen människor (under 60 år) som bor i hushåll med mycket låg arbetsintensitet har sjunkit i flertalet länder, men andelen ökade i Finland och Litauen de tre åren före 2017. Dessutom har fattigdomen bland förvärvsarbetande stabiliserats på ett högstavärde på 9,6 % för hela EU under de senaste två åren.