EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.10.1995 
KOM(95) 515 slutlig 
95/0142 (CNS) 
Ändrat förslag till 
HAD5TS PESLUT 
Beträffande ekonomiskt deltagande från gemenskapens sida för vissa kostnader som 
medlemsstaterna åsamkats genom att införa den tontroUonming som avser den 
gemensamma fiskepolitiken. 
(framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget) 

EXPLANATORY MEMORANDUM 
In June 1995, the Commission sent the Council a proposal for a Council Decision on a 
Community financial contribution towards certain expenditures incurred by the Member 
States in implementing the monitoring and control system applicable to the common 
fisheries policy1. 
On 13 October 1995, Parliament adopted a resolution delivering a favourable opinion on 
the proposal, with 11 amendments. 
To improve the effectiveness of the Community's financial contribution, the Commission 
agreed to include the following amendments in its current proposal, which stipulate that: 
the control programme must be based on a risk analysis (amendment 3) 
the Community contribution must be significant (amendment 4) 
a financial commitment statement must be sent to the Commission by the Member 
States subsequent to an application for funding (amendment 8); 
the Commission is to set a time limit on the inquiries carried out by the Member 
States if it feels that the facilities are not being used for the purposes intended 
(amendment 11). 
These amendments clarify the initial proposal. 
The Commission did not agree to the other amendments because they could formally 
harm the content of the proposal. 
Adoption of Parliament's amendments by the Council will show that the political 
authorities unanimously agree on the need for a Community financial contribution to 
implement the monitoring and control system applicable to the common fisheries policy. 
COM(95) 243 final. 
ÄNDRAT FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT 
Beträffande ekonomiskt deltagande från gemenskapens sida för vissa kostnader som 
medlemsstaterna åsamkats genom att införa den kontrollordning som avser den 
gemensamma fiskepolitiken. 
Förslaget skall ändras på följande sätt: 
Fiärde stvcket a) i ingressen, beaktandemeningen oräknad (nvtt) 
Kontrollplanen måste baseras på en riskanaivs av de områden som med störst sannolikhet kan 
bli föremål för bedräglig eller oegentlig verksamhet: 
Femte stvcket i ingressen, beaktandemeningen oräknad 
För att kunna garantera en övervakning av de samlade nödvändiga fångstema och 
lossningarna som krävs för att den gemensamma fiskeripolitiken verkligen skall genomföras, 
bör medlemsstaterna kontrollera gemenskapsfartvgens och även andra fartygs aktiviteter i alla 
havsvatten. Det är således nödvändigt att gemenskapen är med och bekostar vissa av de 
kontrollutgifter som medlemsstaterna åsamkas och detta på en betydande nivå: 
Artikel 5 paragraf 1 
1. De medlemsstater som önskar dra fördel av gemenskapernas ekonomiska deltagande i de 
kostnader som anges i artikel 2, sänder till kommissionen, för första gången innan den 
15 november 1995 och härefter innan den 31 maj varje år, en begäran om ansökan för 
efterföljande år vilken inbegriper exakta informationer om punkterna 1,2 och 3 i bilagan. För 
att ta hänsvn till medlemsstaternas budgetförfaranden skall en korrigerande bilaga till den 
ursprungliga ansökan, inklusive ett finansieringsåtagande, tillställas kommissionen före den 
30 september varje år. 
X 
Artikel 10, treqje stycket 
Om kommissionen bedömer att medlen inte används för de planerade ändamålen och enligt 
de villkor som där anges skall den underrätta den berörda medlemsstaten. Denna fortsätter då 
med en undersökning i vilken kommissionens tjänstemän skall delta när detta är möjligt. 
Inom den av kommissionen fastställda tidsfristen skall medlemsstaten underrätta 
kommissionen om utvekligen och om resultaten av denna undersökning och skall snarast 
sända ett exemplar av den rapport som upprättats i detta avseende och meddela kommissionen 
de viktigaste omständigheterna som konstaterats vid utarbetandet av denna rapport. 
FINANSIELL SAMMANSTÄLLNING 
Post B2-901: Ekonomiskt bidrag till kontroll- och övervakningsåtgärder 
1. ÅTGÄRDENS TITEL 
Ekonomiskt bidrag till kontroll- och övervakningsåtgärder 
2. AKTUELL BUDGETPOST 
B2-901 
3. RÄTTSLIG BAS 
Artikel 43 i fördraget. Rådets beslut nr 89/631/EEG. 
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1 Allmänna mål för åtgärden 
Efter införandet av den gemensamma fiskepolitiken uppkom frågan om en 
finansiell solidaritet för att stödja medlemsstaternas ansträngningar i 
kontrollhänseende. Efter ett första skede organiserades stödet på grundval av ett 
beslut (89/631) som omfattade perioden 1991 till 1995 om ett första belopp om 
22 miljoner ecu per år vilket tillåter kommissionen att maximalt delta med 50% 
av utgifterna för utrustning som godkänts av medlemsstaterna. Rådet har åtagit 
sig att före den 30 juni 1995 besluta om fortsättning på grundval av en rapport 
fastställd av kommissionen. Under mellantiden har rådet fattat andra beslut som 
inverkar på detta ärende. 
När den nya kontrollagstiftningen antogs uttalade rådet att det aktuella 
kontrollsystemet så som det har antagits avser nya tillämpningsområden och gör 
det nödvändigt att använda tilläggsåtgärder för vilka det tidigare beslutet 
(89/631/EEG)1 inte innehåller bestämmelser. Det kommer således att bli 
nödvändigt att utöka de områden som tillåter ekonomiskt bidrag till 
medlemsstaternas utgifter. 
1 EGT nr L364, 14.12.1989, s. 64 
- 1 
Stödet till utgifter för investeringar skall dock fortsätta att vara ett väsentligt 
område för finansiella stöd. Anskaffningen av tung utrustning är särskilt svår 
att finansiera inom ramen för de nationella budgetarna. För övrigt har de 
under perioden 1989-95 godkända investeringarnas omfattning inte uttömt 
behoven vilket medlemsstaternas bedömning för perioden 1996 till 2000 
vittnar om. Den motsvarande utrustningens livslängd sträcker sig från några 
decennier (fartyg) till några år (bilpark, informationsutrustning, teknisk 
utrustning för inspektioner), medan medlen för kontroll från luften utgör 
ett mellanfall. Utrustningen med kort livslängd kommer att behöva bytas ut 
inom de kommande fem åren. Även fartygen kommer att behöva 
kompletteras, ersättas och renoveras. När det gäller investeringar är det 
dessutom nödvändigt att ge ökat utrymme åt de moderna teknologierna. 
Investeringsutgifterna skall täcka inte bara anskaffning av material utan också 
andra typer av kostnader, till att börja med på mjukvarusidan. 
Snabba framsteg kan även innebära igångsättande av integrerade projekt vars 
finansiering av exempelvis utgifter för pilotprojekt för satelliter går utöver 
investeringskostnaderna. Inrättandet av informationsnätverk är beroende av 
dessa integrerade projekt. Kompromissen i rådet i december 1994 om 
kontrollen av fisket väster om meridianen 4° väst förutsätter sålunda ett 
mycket snabbt genomförande och nödvändiggör särskilda finansiella medel. 
Slutligen måste utbildningsproblemens betydelse understrykas. 
Medlemsstaternas initiativ på området måste kunna understödjas. Ett 
prioriterat stöd skall också överenskommas för utbyte mellan medlemsstater 
liksom mellan medlemsstaterna och kommissionens organ vad gäller såväl 
den inledande utbildningen av personer med ansvar för kontroll som det 
senare främjandet av tidsbegränsade utbyten. 
4.2 Perioden som omfattas av åtgärden och de villkor som fastställs för dess 
förlängning 
Åtgärden hamnar inom ramen för en planerad åtgärd för perioden 1996-2000. 
Fortsättningen måste beslutas innan denna period är slut. 
5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER / INKOMSTER 
5.1 icke-obligatoriska utgifter 
5.2 åtaganden av utgifter 
5.3 inga inkomster 
-2 
6. TYP AV UTGIFT / INKOMST 
subvention för samfinansiering med andra källor i den offentliga och /eller privata 
sektorn. 
Subvention i form av återbetalning. Möjlighet att bevilja förskott. 
7. FINANSIELL EFFEKT 
7.1 Metod för beräkning av åtgärdens kostnad 
Det finansiella bidraget till investeringsutgifterna skall särskilt gälla med anskaffning 
eller modernisering av 
fartyg, luftfartyg eller markbundna fordon vilka används för att säkerställa 
övervakning och kontroll av fiskeaktiviteter 
system för att upptäcka och registrera fiskeaktiviteter (inbegripet utrustning 
installerad på fiskefartyg) 
system för registrering, styrning och kommunikation av uppgifter i samband 
med kontrollen, inklusive informationstillämpningar och mjukvara. 
Bidraget bör begränsas till 35% istället för 50% inom ramen för det tidigare beslutet. 
Det ekonomiska bidraget till utgifter för att öka effektiviteten i genomförandet av 
den gemensamma fiskepolitiken inom ramen för särskilda åtgärder och projekt vars 
varaktighet är högst två år skall begränsas till 50%. 
Detsamma skall gälla för utgifter i samband med utbildningen av nationella 
tjänstemän med kontrolluppgifter, särskilt i en annan medlemsstat än den där de 
berörs. 
Kommissionen kan under alla omständigheter bestämma om högre satser särskilt 
för att tillåta förverkligandet av en mellan medlemsstaterna och kommissionen 
samordnad åtgärd för att lindra kontrollsvårigheterna rörande ett område av 
gemenskapsintresse 
för att tillåta experiment och införande av nya teknologier för att förbättra 
kontrollen av fiskeaktiviteter och relaterade aktiviteter. 
för att till förmån för Irland, i syfte att förbättra av kontrollen, tillåta en 
ytterligare finansieringssamverkan i gemenskapen, inte nödvändigtvis begränsad 
till investeringsutgifter. 
7.2 Fördelning efter åtgärdsdelar 
Åtagandebemyndigande (ÅB) 
och betalningsbemyndigande (BB) 
i miljoner ecu 
(värde 1996) 
Åtgärdsdel Total budget de 5 för 5 år 
1. Investeringskostnader 140 
2. Utgifter för verksamhet (Irland) 10 
3. Informationsnätverk 50 
4. Utbildning och utbyten 5 
TOTALT 205 
Utgifternas fördelning kan inte förutsägas på ett mer precist sätt eftersom initiativet till 
efterfrågan ligger hos medlemsstaterna. Icke desto mindre vore det önskvärt att prioritera 
å ena sidan de nya teknologierna, å andra sidan medel för kontroll till havs för 
medlemsstater vilka fortfarande är underutrustade. 
7.3 Operativa kostnader för undersökningar, expertmöten, etc, inbegripna i del B 
Denna posts beskaffenhet utesluter operativa kostnader av det här slaget. 
7.4 Förfallobok att fylla i för de fleråriga åtgärderna sorterade i en MEN (inskrivna i 
grundakten) 
- Genomförandeperiod: 1996 - 2000 
Åtagandebemyndigande (ÅB) 
och betalningsbemyndigande (BB) 
i miljoner ecu 
(värde 1996) 
ÅB 
BB Preliminär programmering 
1996 
30 
10 1997 
45 
40 1998 
45 
40 1999 
45 
40 2000 
40 
40 2001 
35 TOTALT 
205 
205 
8. FÖRESKRIVNA FINANSIELLA ÅTGÄRDER MOT BEDRÄGERI (OCH 
RESULTATEN AV DERAS GENOMFÖRANDE) 
Åtgärden fastställer att kommissionen varje år skall fatta ett beslut om det 
gemensamma bidraget till utgifter som godkänts av medlemsstaterna. Först utarbetas 
en uppskattning på basis av medlemsstaternas lämnade förslag. Kommissionen avgör 
kravens riktighet på grundval av inlämnade dokument. De förslag som återstår blir 
varje år och efter samråd mellan gemenskapens organ föremål för ett sammänträdei 
kommittén för styrning av fiske och vattenkultur. Därefter beslutar kommissionen om 
det gemensamma bidragets berättigande och storlek. 
Betalningarna i samband med detta gemensamma bidrag utförs mot uppvisande av 
giltigt utfärdade fakturor och i förhållande till berättigade utgifter vilka faktiskt 
godkänts och mot uppvisande av ett vederbörligt ifyllt "frågeformulär för 
gemensamma marknaden". 
För att de bidrag som beviljas i gemenskapens budget skall användas på bästa sätt skall 
medlemsstater dessutom säkerställa dels effektiviteten i den uppsättning kontroll- och 
sanktionssystem som de använder, dels säkerställa en fullständig transparens. 
Understrykas bör återförande i medlemsstater vilka utförs av tjänstemän som givits 
behörighet av kommissionen. De tillåts försäkra sig om att utrustningen 
överensstämmer med de obligatoriska administrativa dokument vilka överförts till 
kommissionen av medlemsstaternas administrationer liksom om att alla kontrollmedel 
som samfinansieras av gemenskapen används på ett effektivt sätt. Under hela den 
period som tacks av åtgärden förutsskickas delegationer under Utanordnaren och 
Styrekonomen till medlemsstater vilka erhåller bidrag. 
Dessa åtgärder sammantagna tillåter kommissionen att utvärdera det faktiska 
genomförandet av det beslut som kommer att utgöra fortsättningen på beslut nr 
89/631/EEG. 
9. ELEMENT I ANALYSEN AV KOSTNADSEFFEKTIVITETEN 
De utgifter som uppkommer för kontroll av fisket måste ställas i relation till värdet 
på fiskbeståndet och till skadorna som orsakas av en icke-deklaration (skattad till 10% 
av det landade värdet) och dålig styrning (vilket resulterar i en förlust av en årlig 
potentiell ekonomisk avkastning skattad till 3.000 miljoner ecu). 
9.1 Specifika, kvantifierbara mål, beståndet som avses 
- Specifika mål: förbindelse med allmänna mål 
utrusta organen för inspektion med effektiv och modern utrustning 
införa de dispositioner och informationsnätverk som är nödvändiga för 
informationsutbyte i samband med kontroll 
främja inrättandet av kontrollaktörer 
- Beståndet som avses: eventuellt uppdelat efter mål, närmare ange de slutliga mottagarna av 
gemenskapens budgetingripande och använda mellanhänder. 
De direkta måltavlorna motsvarar de nationella administrationerna med ansvar för kontroll 
av fisket. Men det är de ekonomiska aktörerna knutna till fiskeutövandet och därmed 
sammanhängande med och ofta belägna i regioner där andra ekonomiska möjligheter är 
begränsade som kommer att gynnas av en effektiv kontroll av fisket. Insatsen går till och 
med utöver fiskets ekonomiska sektor. Den ekologiska inverkan av ett illa kontrollerat fiske 
rör hela unionen, på samma sätt som de negativa diplomatiska följderna av den bevisade 
frånvaron av fiskekontroll på internationella vatten eller tredje lands vatten. 
9.2 Rättfärdigande av åtgärden 
- Nödvändigheten av ingripande från gemenskapens budget 
Lösningar på frånvaron av fiskekontroll förutsätter politiskt, regelmässigt och budgetmässigt 
handlande från kommissionens sida. Ingen av denna triptyks luckor får fattas. De hänger 
hur som helst samman. Framgång har uppnåtts vad gäller regelåtgärder, väsentligen på 
kommissionens initiativ. Motsvarande politiska beslut har finansiella konsekvenser vilka 
kommissionen inte skulle kunna undandra sig. 
Kontrollen av fiske är till sin natur ett gemensamt problem på grund av existensen av en 
gemensam politik och därutöver fiskarnas förflyttningar vilket gör fiskarna i olika 
medlemsstater ömsesidigt beroende. Kostnads/intäktsanalyser för kontroller kan inte 
begränsas till en medlemsstats skala. En solidarisk finansiering i gemenskapen är alltså 
nödvändig och budget-poster som tillåter stöd till utgifter som godkänts av medlemsstaterna 
är uttrycket och instrumentet härför. Utvecklingen av denna linje är för övrigt ett resultat 
av redan fattade beslut. 
- Alternativa sätt att ingripa 
* fördelar i förhållande till alternativa åtgärder (komparativa fördelar) 
* analys av liknande åtgärder som eventuellt vidtagits på gemenskaps- eller 
nationell nivå. 
Budgetar nödvändiga för inrättandet av en offentlig kontroll är svaga i beaktande av fiskets 
ekonomiska tyngd, i jämförelse med förlusterna som uppkommer på grund av fusk och 
därutöver slöseriet som sammanhänger med den gemensamma fiskepolitikens nuvarande 
ineffektivitet. De är svaga i beaktande av de utgifter som beviljas på det här området av 
andra länder. 
-6 
Vad gäller utgifter för kontroll måste andelen i gemenskapsbudgeten förbli svag i 
förhållande till det som är medlemsstaternas ansvar, men dessa budgeten framgångens 
slutsten. Det har påmints om de skyldigheter som följde av besluten som fattats sedan 1991, 
särskilt i rådet. Stödet till av medlemsstaterna godkända utgifter är i det här avseendet en 
väsentlig rubrik. 
Den aktuella nivån på kommissionens finansiella hjälp motsvarar 2,7% av den andel av 
gemenskapens budget som 1995 rörde fiskesektorn och mindre än 10% av medlemsstaternas 
totala utgifter för kontrollen. Faktum är att medlemsstaternas totala utgifter närmar sig 
230 milj. ecu per år. Av denna summa hänför sig 54 miljoner ecu till investeringar, 
komplementet till de operativa kostnaderna. Dessa utgifter kan även jämföras med 
kostnaden för kontroll i vissa tredje länder. Den årliga kostnaden för kontroll beräknas i 
Norge till 500 miljoner norska kronor (60 milj. ecu) och i Kanada till 85 miljoner 
kanadensiska dollar (58 milj. ecu). I Förenta Staterna var den del av kustbevakningens 
budget 1995 som satsades på övervakning av fisket 500 miljoner dollar (390 milj. ecu). 
Gemenskapens budget för kontrollen av fisket är alltså måttlig i förhållande till en samling 
kriterier. 
- De viktigast osäkerhetsfaktorerna vilka kan påverka åtgärdens specifika resultat 
Den första risken hänger samman med eventuella svårigheter för medlemsstaterna att 
uppfylla sina skyldigheter vad gäller samfinansiering och att vidta övriga åtgärder 
(organisation, personal, sanktioner, ...). 
Om stöd ges till utrustning för att den skall användas väl är det även nödvändigt att den 
passar in i det adekvata sammanhanget. Frågorna om budget för drift, personal, 
administrativ organisation och sanktioner åligger utan undantag medlemsstaterna. Om dessa 
inte hindrar nödvändiga åtgärder kommer inte de gemensamma bidragen att leda till de 
uppsatta målen. Nationella organ som är välutrustade med material fortsätter att vara 
otillräckligt effektiva. 
9.3 Efterlevnad och utvärdering av åtgärden 
Skattning av kostnaderna 
Den största svårigheten härrör från det faktum att de organ som deltar i kontroll av 
aktiviteter i samband med fiske ofta har flera uppgifter. Kostnaderna måste följaktligen delas 
upp. Det tydligaste exemplet ges av ingripanden till havs. Om de som förutsätter militära 
medel och även om en utsänd grupp koncentreras till kontroll av fisket, kan andra åtgärder 
tillgripas (assistans till havs, bekräftelse av den militära närvaron). 
Oavsett svårigheterna är den mängd utgifter som är nödvändiga för en effektiv kontroll 
sådan att vederbörliga åtgärder måste vidtas för att tillåta att de kvantifieras. 
Mått på effektiviteten 
De första möjliga indikatorerna sammanhänger med medlen som används för kontroll av 
fartygens antal dagar till havs eller flygplans och helikoptrars flygtimmar, avklarade ytor, 
antal inspektioner till havs eller på land. Dessa siffror utgör aktivitetsindikatorer och inte 
effektivitetsmått. De måste icke desto mindre utgöra en del av en skiss över utvecklingen 
av kontrollen av den gemensamma fiskepolitiken. 
Den andra analysnivån är relaterad till antalet uppenbara överträdelser som uppdagas, 
kompletterad med fortsättning i termer av sanktioner. Dessa uppgifter vilka ovannämnda 
aktivitetsindikatorer närmar sig är omistliga för att förstå kontrollernas och sanktionernas 
allvar. De räcker inte för att fullborda en komplett analys. Antalet uppenbara överträdelser 
är ett resultat av kontrollernas effektivitet och det verkliga antalet överträdelser. 
Vad gäller politiken om resursernas bevarande måste den faktiska effektiviteten i kontrollen 
av den gemensamma fiskepolitiken slutligen närmas av två huvudöverväganden vilka dels 
är begränsning av exploateringstalen, dels skyddet för de allra minsta fiskarna (yngel). På så 
sätt måste man för varje beståndjämföra de verkliga fångsterna med de tillåtna och beräkna 
överfångsternas vikt. Denna uppgift är paradoxalt nog tekniskt enklare än uppvisandet av 
enskilda överträdelser på rättslig basis. Med hjälp av en grupp båtar kan 
sonderingsprocedurer skapas, för att skatta de verkliga fångsterna. Om bara en statistiskt 
rigorös ansats följs kommer det att vara möjligt att skatta säkerheten i dessa skattningar och 
att justera dem efter undersökningens behov genom att anpassa antalet stickprov. Det 
kommer ofta att vara svårare att skaffa juridiskt godtagbara bevis när en sannolik fuskare 
påträffas. Å ena sidan kommer den så kallade "stora talens lag" att underlätta konstruktionen 
av globala skattningar, å andra sidan försvåras fastställandet av enskilda överträdelser. Den 
dualitet som det nyss redogjorts för är väsentlig för allt övervägande om kontrollers 
effektivitet. Den visar till att börja med att det är mindre svårt än man ibland tror att mäta 
det verkliga totala resultatet av överträdelser. Det har forskarna regelbundet visat genom att 
jämföra officiell statistik och skattningar baserade på forskningsmodeller. Frånvaron av 
säkerhet för vissa officiella uppgifter leder forskningsinstituten att omfördela en stor del av 
deras begränsade medel till icke-vetenskapliga uppgifter. Men i kontrolltermer tillåter en 
kvantifiering av fusket omedelbart inte bara att konstruerade effektivitetsindikatorer utan 
-8-
än mer att kontrollanternas ansträngningar kan riktas mot de viktigaste problemen. Det blir 
även möjligt att fördela inspektionerna på ett mer förnuftigt sätt för att de resurser som 
satsas på såväl förebyggande och avskräckande som anskaffande av bevis som är nödvändiga 
för sanktioner skall koncentreras på de mest allvarliga problemen. Denna rationalisering 
skulle tillåta inte bara en direkt förbättring av kontrollernas effektivitet, utan skulle göra 
mycket för« kontrollernas trovärdighet gentemot de yrkesverksamma vilka ofta är 
välinformerade om situationer med omfattande och återkommande fusk. 
Till den operativa planen vore det önskvärt att varje medlemsstat internt vore i stånd att 
genom sonderingar skatta vissa fångsters verkliga storlek. Generaldirektorat 14 kommer att 
få luta sig mot bedömningar av det internationella forskarsamfundet. 
(Element för intern information) 
9.4 Samstämmighet med det finansiella programarbetet 
- År åtgärden fastställd i generaldirektoratets finansiella programarbete för de aktuella åren? 
Åtgärden ingår inom ramen för ett beslut av rådet omfattande perioden 1996 - 2000. 
- Ange vilket mer allmänt definierat mål i generaldirektoratets finansiella programarbete som 
den föreslagna åtgärdens mål motsvarar. 
Kontrollfrågan gäller för hela den gemensamma fiskepolitiken. 
10. ADMINISTRATIVA KOSTNADER (DEL A I BUDGETEN) 
Denna del måste överlämnas till generaldirektorat 19 och generaldirektorat 9, vilket därpå 
översänder den till generaldirektorat 19 tillsammans med sitt yttrande. 
10.1 Förutsätter den föreslagna åtgärden en ökning av kommissionens insatser och i så fall vilka? 
En ökning är nödvändig för att intensifiera anti-fuskkontrollen och efterlevnads- och 
utvärderingsåtgärderna. Ökningen skattas till 0,5A och IB. 
-9 
10.2 Ange summan av kostnader för drift och personal som berörs av åtgärdsförslaget. Visa 
beräkningarna. 
Resekostnader: 15.000 ecu 
Personal: - 75% av tiden för en tjänsteman i klass A 
- 150 % av tiden för en tjänsteman i klass B 
- 150 % av tiden för en tjänsteman i klass C 
- översättningsarbete (korrespondens, föreslagna 
program, kommissionens beslut) 
På medellång sikt efter övergångsfasen kommer inte tilläggsresurser längre att kunna 
rättfärdigas. 
10 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 515 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalognummer : CB-C0-95-549-SV-C 
ISBN 92-77-94897-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg