[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 14.9.2010

KOM(2010) 470 slutlig

2010/0247 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för 2011 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön

MOTIVERING

BAKGRUND

110

- Motiv och syfte

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken är målet för den gemensamma fiskeripolitiken att se till att de levande akvatiska resurserna utnyttjas på ett hållbart sätt med avseende på ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter. Ett viktigt verktyg i detta sammanhang är det årliga fastställandet av fiskemöjligheterna i form av totala tillåtna fångstmängder (nedan kallade TAC-mängder ), kvoter och begränsningar av fiskeansträngningen.

Syftet med detta förslag är att fastställa medlemsstaternas fiskemöjligheter beträffande de kommersiellt sett viktigaste fiskbestånden i Östersjön för 2011.

- Allmän bakgrund

I meddelandet från kommissionen Samråd om fiskemöjligheter 2011 (KOM 2010)241 slutlig) ges bakgrunden till förslaget. För att förenkla och förtydliga de årliga TAC-mängderna och kvotbesluten fastställs fiskemöjligheterna i Östersjön sedan 2006 genom en särskild förordning: rådets förordning (EG) nr 52/2006 av den 22 december 2005 om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön.

Internationella havsforskningsrådet (nedan kallat ICES ) och Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (nedan kallad STECF ) lämnade i maj respektive juni 2010 vetenskapliga rekommendationer om fiskemöjligheterna för 2011 i Östersjön.

Förslaget består av två avsnitt som är av betydelse för förvaltningen av Östersjöfisket under 2011: i det ena avsnittet fastställs TAC-mängder och kvoter, i det andra begränsningar av fiskeansträngningar.

- Gällande bestämmelser

Fiskemöjligheterna och deras fördelning på medlemsstaterna regleras varje år. Senast skedde detta genom rådets förordning (EG) nr 1226/2009 av den 20 november 2009 om fastställande för år 2010 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön.

En annan rättsakt av betydelse för förvaltningen av fisket i Östersjön är rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98.

I rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och upphävande av förordning (EG) nr 779/97 redogörs för huvuddragen i de kontroll- och övervakningsåtgärder som syftar till att återställa torskbestånden i området. Där fastställs också bestämmelser för hur TAC-mängder ska fastställas för de västra och östra torskbestånden och om begränsningar av fiskeansträngningen i samband med detta.

- Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden

De föreslagna bestämmelserna överensstämmer med målen och reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med unionens politik för hållbar utveckling.

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS

- Extern experthjälp

De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats

De vetenskapliga organisationer som rådfrågats är Internationella havsforskningsrådet (ICES) och Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

Gemenskapen ber varje år ICES och STECF lämna vetenskapliga rekommendationer om tillståndet för viktiga fiskbestånd. Rekommendationerna omfattar alla Östersjöbestånd för vilka det finns föreslagna TAC. I år ges emellertid inga rekommendationer för rödspätta och sill/strömming i delområde 31, eftersom det inte finns tillräckligt med information för en prognos för bestånden.

- Samråd med berörda parter

Den rådgivande nämnden för Östersjön (BSRAC) rådfrågades vid ett gemensamt arbetsgruppsmöte om bottenlevande arter, lax och pelagiskt fiske i juni 2010, med kommissionens meddelande om samråd om fiskemöjligheter för 2011 som underlag. ICES och STECF tillhandahöll den vetenskapliga grunden för förslaget. Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske presenterade de regler som ska följas när TAC-mängder och kvoter fastställs för 2011 på grundval av den politiska strategin. Utan att gå emot befintlig politik, eller försämra läget för känsliga resurser, har man i förslaget tagit hänsyn till de preliminära åsikter som framfördes under mötet och till de efterföljande skriftliga rekommendationerna för samtliga berörda fiskbestånd.

BSRAC stödjer att den flerårliga planen för torsk används för att fastställa TAC-mängder, men tycker inte att det ska ske någon gradvis justering av fiskeansträngningen mot bakgrund av tillämpning av planen. BSRAC delar inte heller uppfattningen om justeringen av TAC-mängder i riktning mot nivåer som är hållbara på lång sikt, eftersom den anser att bestånden är stabila och att de vetenskapliga rekommendationerna inte är tillräckliga för att motivera minskningar av en viss kvot.

- Konsekvensanalys

Om de föreslagna åtgärderna genomförs, kommer de totalt sett att leda till en minskning på cirka 17 % av fiskemöjligheterna för EU-fartyg i Östersjön beträffande alla behandlade arter. För flera sill/strömmingsbestånd och för skarpsill baseras minskningen på att fiskedödligheten ligger över maximal hållbar avkastning eller försiktighetsnivåer samt på en minskad rekrytering till bestånden. Den minskning med störst ekonomisk påverkan är TAC-mängden för skarpsill som är ett resultat av att beståndet fiskas över försiktighetsnivåerna. TAC-mängden för torsk i västra och östra delen av Östersjön har ökats i enlighet med flerårsplanen.

Förslaget är inte bara en reaktion på överhängande problem utan ingår också i ett långsiktigare sammanhang för att gradvis minska fiskenivåerna till en nivå som är hållbar i det långa loppet.

Strategin i förslaget kommer därför i ett medellångt till långt perspektiv att leda till minskad fiskeansträngning, men därefter till stabila eller ökande kvoter. Dess långsiktiga konsekvenser väntas bli minskad miljöpåverkan till följd av att fiskeansträngningen minskar och att fångstsektorn reduceras i fråga om antal fartyg och/eller genomsnittlig fiskeansträngning per fartyg samt oförändrade eller ökade landningar. Fiske kommer därför på lång sikt att bli en mer hållbar verksamhet.

RÄTTSLIGA ASPEKTER

- Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

I förslaget fastställs fångstbegränsningar och begränsningar av fiskeansträngningen för EU-fisket och för de internationella fisken där EU-fartyg deltar. Syftet är att uppnå målet med den gemensamma fiskeripolitiken, dvs. att se till att fisket bedrivs på nivåer som är biologiskt, ekonomiskt och socialt hållbara.

- Rättslig grund

Artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

- Subsidiaritetsprincipen

Förslaget omfattas av unionens exklusiva behörighet i enlighet med artikel 3.1 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig.

- Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl:

Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam strategi. Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget är det rådet som ska anta åtgärder för att fastställa och fördela fiskemöjligheter.

Genom den aktuella rådsförordningen fördelas fiskemöjligheter till medlemsstaterna. Med beaktande av artikel 20.3 i förordning 2371/2002 kan medlemsstaterna fördela fiskemöjligheterna mellan regioner och aktörer efter eget gottfinnande. Medlemsstaterna kan alltså relativt fritt fatta beslut om sociala och ekonomiska modeller för utnyttjande av sina fiskemöjligheter.

Förslaget får inga nya ekonomiska följder för medlemsstaterna. Rådet antar denna förordning varje år och de offentliga och privata medel som behövs för att genomföra den finns redan.

- Val av regleringsform

Föreslagen regleringsform: Förordning.

Det här är ett förslag för förvaltningen av fisket på basis av artikel 43.3 i EUF-fördraget och i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002.

BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget påverkar inte EU:s budget.

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

- Förenklingar

Förslaget innebär förenklingar av administrativa förfaranden för myndigheter (EU-myndigheter eller nationella), särskilt när det gäller kraven rörande förvaltningen av fiskeansträngningen.

- Översyn/ändring/tidsbegränsning

Förslaget avser en ettårig förordning för 2011 och innehåller därför ingen bestämmelse om översyn.

- Närmare redogörelse för förslaget

I förslaget fastställs fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön för år 2011.

De föreslagna siffrorna grundas på vetenskapliga rekommendationer, samråd med BSRAC och de ramar för fastställande av TAC-mängder och kvoter som presenteras i kommissionens meddelande Samråd om fiskemöjligheter 2011 .

Mot bakgrund av kommissionens avsikter att uppnå en hållbar användning av fiskeresurserna i enlighet med unionens politik och internationella åtaganden, samtidigt som man upprätthåller stabila fiskemöjligheter, är de årliga variationerna av TAC-mängderna begränsade med beaktande av tillståndet för ett visst bestånd.

De TAC-mängder och kvoter som fördelats till medlemsstaterna anges i bilaga I och begränsningarna av fiskeansträngningarna i bilaga II.

För torskbestånden föreslås TAC-mängder och begränsningar av fiskeansträngningen i enlighet med den successiva metoden i den fleråriga planen för torskbestånden i Östersjön och de fisken som utnyttjar dessa bestånd. Huvudtanken i planen är att gradvis minska fiskedödligheten till en nivå som är hållbar på lång sikt, som säkerställer att bestånden återhämtar sig och som ger hög och stabil avkastning.

För laxbestånden i Östersjön behövs ytterligare förvaltningsåtgärder i marina farvatten och inlandsvatten för att underlätta en effektiv återhämtning av bestånden där så krävs. En förvaltningsplan för lax är under utarbetande.

2010/0247 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för 2011 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

1. Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet, på förslag av kommissionen, besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter.

2. Enligt förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[1] ska rådet anta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet med beaktande av tillgängliga vetenskapliga rekommendationer, särskilt den rapport som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

3. Det åligger rådet att fastställa totala tillåtna fångstmängder (nedan kallade TAC-mängder ) för varje fiske eller grupp av fisken. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samtidigt som man beaktar målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2371/2002. För att fiskemöjligheterna ska vara optimala och tillämpas på ett ändamålsenligt sätt bör det fastställas vissa villkor som är väsentliga för och funktionellt knutna till dem.

4. TAC-mängderna bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga rekommendationer och med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika fiskerinäringarna garanteras en rättvis behandling. I det sammanhanget är det nödvändigt att ta hänsyn till synpunkter som framkommit vid samråden med berörda parter, framförallt vid mötena med den rådgivande kommittén för fiskerinäringen och vattenbruk och berörda regionala rådgivande kommittéer.

5. När det gäller bestånd för vilka det upprättats särskilda fleråriga planer bör fiskemöjligheterna fastställas i enlighet med bestämmelserna i dessa planer. Följaktligen bör fångstbegränsningar och begränsningar av fiskeansträngningen för torskbestånden i Östersjön fastställas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden[2].

6. Utnyttjandet av fiskemöjligheter som fastställs i den här förordningen regleras av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs[3], framförallt av artiklarna 33 och 34 om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och om anmälan av uppgifter om uttömning av fiskemöjligheter.

7. Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren[4] måste det anges vilka bestånd som ska omfattas av de åtgärderna enligt den förordningen.

8. För att trygga försörjningen för gemenskapens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas den 1 januari 2011.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I Tillämpningsområde och definitioner

Artikel 1 Syfte

I den här förordningen fastställs för 2011 fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön.

Artikel 2 Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på EU-fiskefartyg som är verksamma på Östersjön.

Artikel 3 Definitioner

Utöver definitionerna i artikel 3 i förordning (EG) nr 2371/2002 avses i denna förordning med

a) Ices-områden : de geografiska områden som fastställs av Internationella havsforskningsrådet i bilaga I till förordning (EG) nr 2187/2005,

b) Östersjön : ICES-delområdena 22–32,

c) EU-fartyg : ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,

d) total tillåten fångstmängd (TAC) : den kvantitet som får fångas ur varje bestånd per år,

e) kvot : en andel av en TAC-mängd som tilldelas unionen, en medlemsstat eller ett tredjeland,

f) dag ute ur hamn: varje 24-timmarsperiod eller del av sådan som fartyget tillbringar ute ur hamn.

KAPITEL IIFiskemöjligheter

Artikel 4 Fångstbegränsningar och fördelning

Fångstbegränsningarna, fördelningen av dessa begränsningar mellan medlemsstaterna och ytterligare villkor enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 847/96 fastställs i bilaga I.

Artikel 5 Särskilda bestämmelser om fördelningen

1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt bilaga I ska göras utan att det påverkar

a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002,

b) omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009,

c) ytterligare landningar tillåtna enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

d) kvantiteter som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

e) avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.

2. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning, ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC, och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i den förordningen på bestånd som omfattas av analytisk TAC.

Artikel 6 Villkor för landning av fångster och bifångster

Fisk från bestånd för vilka fångstbegränsningar har fastställts får endast behållas ombord eller landas om

a) fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat som har en kvot, och denna kvot inte är uttömd, eller

b) fångsterna utgör en del av en unionskvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna i form av kvoter och denna unionskvot inte är uttömd.

Artikel 7 Begränsning av fiskeansträngningen

1. Begränsningarna av fiskeansträngningen fastställs i bilaga II.

2. De begränsningar som avses i punkt 1 ska tillämpas på ICES-delområdena 27 och 28.2, om kommissionen inte har fattat ett beslut i enlighet med artikel 29.2 i förordning (EG) nr 1098/2007 om att undanta dessa delområden från de begränsningar som föreskrivs i artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 samt 8.5 och i artikel 13 i den förordningen.

3. De begränsningar som avses i punkt 1 ska inte tillämpas på ICES-delområde 28.1 om kommissionen inte har fattat ett beslut i enlighet med artikel 29.4 i förordning (EG) nr 1098/2007 om att de begränsningar som föreskrivs i artikel 8.1 b, 8.3, 8.4 och 8.5 i förordning (EG) nr 1098/2007 ska tillämpas på detta delområde.

KAPITEL IIISlutbestämmelser

Artikel 8 Överföring av uppgifter

När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning.

Artikel 9 Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

Fångstbegränsningar som gäller för EU-fartyg i områden med fångstbegränsningar per art och per område

I följande tabeller anges TAC-mängder och kvoter (i ton färsk vikt, utom där annat anges) för varje bestånd och därmed förbundna villkor som ska tillämpas vid den årliga förvaltningen av kvoterna.

Hänvisningar till fiskezoner är hänvisningar till ICES-områden, om inte annat anges.

Inom varje område redovisas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Nedanstående tabell innehåller de latinska namn och motsvarande svenskt namn som gäller vid tillämpningen av denna förordning:

Vetenskapligt namn | Trebokstavskod | Svenskt namn |

Clupea harengus | HER | Sill/strömming |

Gadus morhua | COD | Torsk |

Platichthys flesus | FLE | Skrubbskädda |

Pleuronectes platessa | PLE | Rödspätta |

Psetta maxima | TUR | Piggvar |

Salmo salar | SAL | Lax |

Sprattus sprattus | SPR | Skarpsill |

Art: | Sill/strömming | Zon: | Delområdena 30–31 |

Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |

Finland | 74 607 | (1) | Analytisk TAC |

Sverige | 16 393 | (2) |

EU | 91 000 | (3) |

TAC | 91 000 |

(1) Fångsterna i delområde 31 får uppgå till högst 2 460 ton. (2) Fångsterna i delområde 31 får uppgå till högst 540 ton. (3) Fångsterna i delområde 31 får uppgå till högst 3 000 ton. |

Art: | Sill/strömming | Zon: | Delområdena 22-24 |

Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |

Danmark | 2 227 | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Tyskland | 8 763 |

Finland | 1 |

Polen | 2 067 |

Sverige | 2 826 |

EU | 15 884 |

TAC | 15 884 |

Art: | Sill/strömming | Zon: | Delområdena 25–27, 28.2, 29 och 32 (EU-vatten) |

Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |

Danmark | 2 016 | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Tyskland | 535 |

Estland | 10 295 |

Finland | 20 097 |

Lettland | 2 541 |

Litauen | 2 675 |

Polen | 22 831 |

Sverige | 30 650 |

EU | 91 640 |

TAC | Ej tillämpligt |

Art: | Sill/strömming | Zon: | Delområde 28.1 |

Clupea harengus | HER/03D.RG |

Estland | 15 082 | Analytisk TAC |

Lettland | 17 578 |

EU | 32 660 |

TAC | 32 660 |

Art | Torsk | Zon: | Delområdena 25-32 (EU-vatten) |

Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |

Danmark | 13 544 | Analytisk TAC |

Tyskland | 5 388 |

Estland | 1 320 |

Finland | 1 036 |

Lettland | 5 036 |

Litauen | 3 318 |

Polen | 15 595 |

Sverige | 13 721 |

EU | 58 957 |

TAC | Ej tillämpligt |

Art: | Torsk | Zon: | Delområdena 22-24 (EU-vatten) |

Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |

Danmark | 8 206 | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Tyskland | 4 012 |

Estland | 182 |

Finland | 161 |

Lettland | 679 |

Litauen | 440 |

Polen | 2 196 |

Sverige | 2 924 |

EU | 18 800 |

TAC | 18 800 |

Art: | Rödspätta | Zon: | Delområdena 22-32 (EU-vatten) |

Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |

Danmark | 2 179 | Försiktighets-TAC Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Tyskland | 242 |

Polen | 456 |

Sverige | 164 |

EU | 3 041 |

TAC | 3 041 |

Art: | Lax | Zon: | Delområdena 22-31 (EU-vatten) |

Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |

Danmark | 51 829 | (1) | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Tyskland | 5 767 | (1) |

Estland | 5 267 | (1) |

Finland | 64 627 | (1) |

Lettland | 32 965 | (1) |

Litauen | 3 875 | (1) |

Polen | 15 723 | (1) |

Sverige | 70 056 | (1) |

EU | 250 109 | (1) |

TAC | Ej tillämpligt |

__________ |

(1) Uttryckt i antal enskilda fiskar. |

Art: | Lax | Zon: | Delområde 32 (EU-vatten) |

Salmo salar | SAL/3D32. |

Estland | 1 581 | (1) | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Finland | 13 838 | (1) |

EU | 15 419 | (1) |

TAC | Ej tillämpligt |

_________ |

(1) Uttryckt i antal enskilda fiskar. |

Art: | Skarpsill | Zon: | Delområdena 22-32 (EU-vatten) |

Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |

Danmark | 26 236 | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Tyskland | 16 621 |

Estland | 30 466 |

Finland | 13 734 |

Lettland | 36 796 |

Litauen | 13 310 |

Polen | 78 087 |

Sverige | 50 719 |

EU | 265 969 |

TAC | Ej tillämpligt |

BILAGA II

Begränsning av fiskeansträngningen

1. Medlemsstaterna ska se till att de fartyg som för deras flagg får fiska med trålar, snurrevadar eller liknande redskap med en maskstorlek på 90 mm eller mer, med garn, snärjgarn och grimgarn med en maskstorlek på 90 mm eller mer och med bottenlinor, långrevar, handlinor och pilkmaskiner med undantag av drivlinor under högst

a) 163 dagar ute ur hamn i delområdena 22–24 utom under perioden 1–30 april då artikel 8.1 a i förordning (EG) nr 1098/2007 ska tillämpas, och

b) 160 dagar ute ur hamn i delområdena 25–28, utom under perioden 1 juli–31 augusti då artikel 8.1 b i förordning (EG) nr 1098/2007 ska tillämpas.

2. Det högsta antalet dagar ute ur hamn som fiskefartyg årligen får tillbringa i de två områden som anges i punkt 1 a och 1 b och fiska med de redskap som anges i punkt 1 får inte överstiga det högsta antalet dagar som tilldelats för ett av de båda områdena.

[1] EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

[2] EUT L 248, 22.9.2007, s. 1.

[3] EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

[4] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3.