Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "eEurope 2002 - Ett informationssamhälle för alla - Utkast till handlingsplan"

(2001/C 123/08)

Den 29 maj 2000 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om "eEurope 2002 - Ett informationssamhälle för alla - Utkast till handlingsplan".

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 januari 2001. Föredragande var Christofóros Koryfídis.

Vid sin 378:e plenarsession den 24-25 januari 2001 (sammanträdet den 24 januari 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 80 röster för, 3 emot och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. Kommissionens meddelande från december 1999, "eEurope 2002 - Ett informationssamhälle för alla - Utkast till handlingsplan"(1), innebar startskottet för initiativet e-Europa(2).

1.2. Initiativet motiveras av "... den växande insikten att tillämpningen av digital teknik har blivit en nyckelfaktor för tillväxt och sysselsättning", liksom konstaterandena att "... en ny ekonomi - som också kan kallas e-ekonomi(3) - är på väg att växa fram med Internet som främsta drivkraft"(4) och "trots att Europa är ledande inom viss digital teknik, t.ex. mobil kommunikation och digitalteve, har användningen av datorer och Internet fortfarande en relativt liten spridning i Europa"(5).

1.3. Syftet med initiativet är att "sörja för en snabbare spridning av digital teknik i EU och se till att alla EU-medborgare är rustade för den"(6).

1.4. Initiativet e-Europa har i stort fått ett positivt mottagande av flertalet medlemsstater, och efter hand har flera nationella initiativ tagits fram, exempelvis i Tyskland ("Germ@any goes online")(7), Storbritannien ("Information age government")(8) och Frankrike (om samreglering av Internet)(9).

1.5. Alla fakta pekar på att Europa reagerat för sent på den nya utmaning som Internet innebär. Användarfördelningen(10), skolans förhållande till Internet(11), frånvaron av den nya tekniken i många företag, utvecklingsnivån inom e-handeln och andra faktorer talar samtliga till Europas nackdel och bekräftar intrycket av en eftersläpning. Denna eftersläpning måste avhjälpas, vilket naturligtvis inte är lätt med tanke på hur snabbt utvecklingen går på detta område. Det går därför inte att kosta på sig ytterligare förseningar eller försummelser i genomförandet av handlingsplanen.

2. Kommissionsdokumentet

2.1. Handlingsplanen utformades på basis av målen från Europeiska rådet i Lissabon (förberedelser inför övergången till kunskapssamhället och den kunskapsbaserade ekonomin) och olika reaktioner på initiativet från Europaparlamentet och medlemsstaterna (fara för marginalisering, fattigdom, kompetensbrist m.m.).

2.2. Handlingsplanen begränsar sig till att ge svar på frågeställningar om vem som skall utföra vad och inom vilka tidsramar. De centrala målen är följande:

- Första målet: Ett billigare, snabbare och säkrare Internet.

a) Billigare och snabbare Internetanslutning.

b) Snabbare Internet för forskare och studenter.

c) Säkra nätverk och smartkort.

- Andra målet: Investeringar i människor och kompetens.

a) Europeisk ungdom på väg in i den digitala tidsåldern.

b) Att arbeta i den kunskapsbaserade ekonomin.

c) En kunskapsbaserad ekonomi för alla.

- Tredje målet: Stimulera användningen av Internet.

a) Främjande av elektronisk handel.

b) Samhällsinformation på nätet: elektronisk tillgång till offentliga tjänster.

c) Hälso- och sjukvård på nätet.

d) Europeiskt digitalt innehåll i globala nät.

e) System för intelligenta transporter.

2.3. Dessa mål föreslås uppnås med hjälp av tre huvudmetoder:

- Ett lämpligt rättsligt klimat bör omgående skapas.

- Stöd bör ges till ny infrastruktur och nya tjänster i hela Europa.

- Öppen samordning samt benchmarking bör tillämpas.

2.4. Vad gäller tidsramarna sätts år 2002 som tidsfrist för när handlingsplanens mål skall vara uppnådda. Samtidigt påpekas svårigheterna i att uppnå de ambitiösa målen från Lissabon.

2.5. Slutligen kan nämnas att ett flertal dokument för närvarande utarbetas inom ramen för e-Europa-initiativet(12).

3. Allmänna kommentarer

3.1. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar initiativet e-Europa och anser att detta är EU:s viktigaste och samtidigt svåraste projekt när det gäller att göra medborgarna förtrogna med de nya förhållanden som skapats av den digitala eran och den "nya ekonomin". Kommittén anser också att initiativet är ett första försök att inleda informations- och anpassningsarbetet, och ett komplement till de åtgärder som - efter hand - genomförs på marknaden och i samhället. Det är samtidigt uttryck för en strävan att anpassa företag och offentliga förvaltningar till denna utveckling.

3.1.1. Genom initiativet e-Europa erkänner kommissionen och medlemsstaterna att marknadskrafterna inte på egen hand förmår att driva på Internetutvecklingen tillräckligt snabbt i Europa. Samtliga varor och tjänster finns tillgängliga, men efterfrågan har nu visat sig vara otillräcklig. Initiativet e-Europa förstärker och kompletterar marknadskrafterna på följande tre sätt (i omvänd ordning jämfört med handlingsplanen, men i prioriteringsordning):

- Att stimulera användningen av Internet genom att skapa efterfrågan.

- Att på olika sätt investera i människor och kompetens.

- Att underlätta tillhandahållandet av billigare och snabbare Internetuppkopplingar genom att särskilt uppmärksamma teleföretagens avgifter och säkerhetslösningar.

3.1.2. ESK anser att det viktigaste arbetet med att anpassa EU till de nya villkoren främst kommer att bygga på den dynamik som initiativet kommer att ge upphov till, både kommersiellt och socialt.

3.1.3. ESK stöder därför kommissionens förslag och anser att man genom denna handlingsplan kan uppnå de mål som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Lissabon. Handlingsplanen kan under vissa omständigheter bidra till att EU ges en ledande roll när det gäller att utforma den nya globala ekonomin under 2000-talet.

3.1.3.1. Kommentarerna och förslagen i detta yttrande syftar till att betona att vissa punkter i handlingsplanen bör förtydligas och andra bör förstärkas. De utgör även kommitténs allmänna syn på initiativet e-Europa. Kommitténs kommentarer till handlingsplanens olika mål återfinns i motsvarande yttranden.

3.1.4. ESK är övertygad om att samtliga åtgärder för att främja användningen av Internet, skapa ett informationssamhälle och fastställa ett nytt strategiskt mål för unionen(13) bör utgå från människan och människans behov, från EU:s medborgare samt från det europeiska samhället och den europeiska ekonomin. Endast då får informationssamhället - kunskapssamhällets föregångare - en verklig mening.

3.1.5. Initiativets huvudsakliga syfte är att främja användningen av Internet, och dess framgång kommer därför att bero på

- om och i vilken utsträckning Internetanvändningen främjas hos företag, inom den offentliga förvaltningen och totalt i hela samhället,

- om och i vilken utsträckning man skapar en dynamik för ökad Internetanvändning i framtiden.

3.2. Kommittén är medveten om de många och stora problem som är förenade med genomförandet av detta handlingsprogram. Kommittén är särskilt medveten om hur svårt det kan bli att fylla de tomrum och klyftor som uppstått genom att Europa inte i rätt tid reagerat på de nya tekniska utmaningarna.

3.2.1. Trots ovanstående och andra problem uttrycker ESK optimism inför genomförandet av handlingsplanen(14), förutsatt att den får politiskt stöd, blir tidigt känd av allmänheten och näringslivet samt får ett välvilligt mottagande när det gäller ekonomiska anslag.

3.2.1.1. För detta krävs rent praktiskt

- att handlingsprogrammet, och mer allmänt initiativet e-Europa, erkänns som en av de politiska huvudprioriteringarna, och detta på alla politiska nivåer, i alla verksamhetsformer och på alla verksamhetsområden,

- att varje verksamhetsområde, offentligt eller privat, involveras i initiativet och att de medel, oavsett storlek, som dessa aktörer förfogar över för detta ändamål kommer till användning.

3.2.2. Faran för att personer, folkgrupper eller hela områden skall stängas ute från detta projekt är enligt ESK både stor och svår att överblicka. Det finns en risk för att samhällsomfattande tjänster som inte baseras på IT-tillämpningar gradvis kommer ur bruk i takt med att utbudet av databaserade tjänster ökar. Därför håller kommittén med om att både programmet som helhet och de konkreta åtgärderna även bör innehålla metoder för att övervinna dessa faror. Detta kräver bland annat att stöd ges till

- regioner som i praktiken löper risken att marginaliseras (bergs- och öregioner, glesbygdsområden),

- (i synnerhet) personer med särskilda behov,

- personer som inte är delaktiga i dagens teknologiska verklighet eller som av ekonomiska eller andra skäl inte har någon möjlighet att komma i kontakt med denna.

3.2.2.1. Även unionens kandidatländer riskerar att marginaliseras med avseende på ekonomisk konkurrenskraft och social sammanhållning. Därför bör dessa inbegripas i varje skede av handlingsplanens genomförande.

3.2.2.2. Med beaktande av ovanstående anser ESK att arbetet med att involvera medborgarna i informationssamhället och kunskapssamhället är det allra främsta sociala målet och dessutom en social och personlig rättighet för varje europeisk medborgare. Denna rättighet måste beaktas vid slutdiskussionerna kring stadgan om grundläggande rättigheter och vid utformningen av denna(15).

3.2.2.3. Faran för marginalisering tydliggör följande mål: Vid programtidens slut skall ingen europeisk medborgare, oavsett utbildningsnivå, och inget europeiskt företag, oavsett storlek, kunna hävda att det inte funnits tillfälle eller möjlighet att bli väl förtrogen med informationssamhället.

3.2.2.4. Den allra största faran är emellertid att Europa permanent hamnar på efterkälken när man ser till konkurrenskraften och förverkligandet av informations- och kunskapssamhället. Därför framhåller ESK särskilt vikten av att de europeiska produktionskrafterna omedelbart involveras i informationssamhället. Detta är en nödvändig förutsättning för att de europeiska företagen skall kunna hävda sig i den nya globala ekonomiska verkligheten, med allt vad detta innebär för utformningen av olika politiska strategier för att bekämpa denna marginalisering.

3.3. Organisationsproblem

3.3.1. ESK anser att en grundlig och definitiv bedömning av handlingsplanens genomförande skall sätta organisationsfrågorna i centrum. På denna nivå är kommittén i stora drag enig med kommissionen i dess strategi. Kommittén håller med om de uppsatta målen, metoderna för att förena dessa med kraven från Europeiska rådets extra möte i Lissabon, definitionen av åtgärder och ansvariga aktörer för deras genomförande samt de utsatta tidsfristerna för detta. Som komplement till kommissionens organisatoriska strategi önskar ESK presentera följande anmärkningar och förslag:

3.3.2. Organisationsfrågor - anmärkningar

Anmärkning 1: ESK anser att det tillvägagångssätt som föreslagits av Europeiska rådet i Lissabon i fråga om samordning och praktiskt genomförande är viktigt. "En öppen samordningsmetod grundad på benchmarking" kan under vissa förhållanden bli en viktig kraft som bidrar till att handlingsplanens mål uppfylls. Begreppet "benchmarking" definieras dock ej. Likaså saknas en definition av vem som skall ansvara för samordningen av verksamheten(16).

Anmärkning 2: Det saknas även en metod för att lansera projektet och göra det känt bland allmänheten och näringslivet så att alla medborgare i god tid kan få full kännedom om det.

Anmärkning 3: Slutligen saknas en teknisk/finansiell strategi för de totala programkostnaderna och för fördelningen av dessa på de olika nivåerna.

3.3.3. Organisationsfrågor - förslag

Förslag 1: ESK håller i princip med om att alla sorters organisatoriska problem kan lösas på nationell nivå, men anser ändå att de mest lämpade aktörerna när det gäller att svara för den lokala samordningen av projektet skulle kunna vara de utbildningscentrum för många ändamål som omtalas i Europeiska rådets slutsatser från Lissabon(17). I fråga om benchmarking vill kommittén uppmärksamma kommissionen på att det är viktigt att systemet blir trovärdigt. Detta innebär först och främst att det krävs öppenhet och en kontinuerlig politisk kontroll på central nivå (parlamentet och rådet) av hur systemet fungerar. Innan åtgärderna godkänns måste man dessutom kunna garantera att uppgifterna är tillförlitliga och att de faktiskt kan jämföras.

Förslag 2: Att medborgarna får fullständig, trovärdig och begriplig information om initiativet e-Europa är en viktig faktor för att hela projektet skall krönas med framgång. På lokal nivå kan medborgarinformationen samordnas av ovannämnda utbildningscentrum för många ändamål. Under alla omständigheter bör en kontinuerlig spridning ske av all relevant information, till alla intressenter och med alla tillgängliga medel. Här skulle arbetsmarknadens parter - och det organiserade civila samhället i allmänhet - kunna spela en särskild roll.

Förslag 3: ESK föreslår en detaljerad studie kring detta samt en tydlig finansiell beräkning. Dessa skall offentliggöras tillsammans med aktuella och framtida utmaningar på området.

3.4. Viktiga delfrågor

3.4.1. Det andra verksamhetsområdet utifrån vilket genomförandet av Lissabon-målen skall bedömas avser hanteringen av olika delfrågor som kan anses vara av vikt.

3.4.2. Viktiga delfrågor - anmärkningar

Anmärkning 1: Skillnaderna är visserligen stora mellan de olika medlemsstaterna, men allmänt sett kan konstateras att endast en liten (om än allt större) del av Europas medborgare medverkar i informationssamhället. Många medborgare - både på och utanför arbetsmarknaden - känner sig allt mer hjälplösa inför den situation som ställer allt högre krav på specialkunskaper. En annan stor grupp, som i regel befinner sig på tröskeln till yrkeslivet, tar visserligen del av informationssamhället, men detta under omständigheter som helt styrs av marknaden och dess villkor.

Anmärkning 2: ESK anser att marknaden bidrar till att utveckla informationssamhället på ett avgörande och positivt sätt. Hittills har marknaden bidragit till att många företag och arbetstagare blivit förtrogna med och fått tillträde till informationssamhället. Initiativet får dock inte helt ligga i händerna på marknaden och marknadskrafterna. Sådana begränsningar skulle stänga ute stora delar av befolkningen (arbetslösa, äldre, personer med särskilda behov, regioner där marknaden inte fungerar fullt ut) och oundvikligen skapa stora klyftor och sociala motsättningar. Därför ställer sig ESK bakom Lissabon-mötets strategi att i högre grad prioritera livslångt lärande "som ett grundläggande inslag i den europeiska sociala modellen"(18).

Anmärkning 3: Den stora frågan för ESK är således hur man från och med i dag skall göra befolkningen mer förtrogen med informationssamhället och vilka framtidsutsikter detta kan skapa. Med utgångspunkt i ovanstående kan två centrala verksamhetsområden urskiljas, som emellertid måste inledas omedelbart och fungera parallellt med varandra:

- Det ena verksamhetsområdet gäller undervisningen i skolan och de krav som informationssamhället ställer på denna. Här ligger naturligtvis målen främst på lång och medellång sikt. Ett särskilt viktigt mål är att täcka behovet av specialister (både kvantitets- och kvalitetsmässigt). Europa måste behålla informationssamhällets mest kvalificerade specialister på den egna arbetsmarknaden och även locka till sig fler.

- Det andra området tar sikte på de europeiska medborgare som befinner sig utanför utbildningssystemet, oavsett vilka ekonomiska och sociala funktioner de innehar. Syftet här är att tillmötesgå kravet på att alla yrkesverksamma i Europa måste göras förtrogna med den moderna tekniken och informationssamhället(19).

3.4.3. Viktiga delfrågor - förslag

Förslag 1: ESK föreslår att det genomförs studier i hur försöken med att göra den vuxna delen av befolkningen förtrogen med informationssamhället bemöts av denna. Studierna skall framför allt rikta in sig på personer i politiskt, socialt och ekonomiskt högt uppsatta positioner och kräver särskild uppmärksamhet, eftersom barn och ungdomar för första gången i mänsklighetens historia kunskapsmässigt befinner sig i en gynnsammare sits (i fråga om informationsteknik) än stora delar av den yrkesverksamma generationen (i synnerhet de som för närvarande befinner sig i ledande positioner).

Förslag 2: Handlingsplanens effektivitet kommer i hög grad att bestämmas av på vilken nivå de första målgrupperna befinner sig och av vilka incitament dessa får för ett positivt mottagande. Utan att utesluta stöd som allehanda initiativ kan bistå med, bedömer ESK att den sociala dynamik som bäst tillgodoser möjligheterna att genomföra handlingsplanen och uppnå dess mål torde skapas av de existerande organisatoriska strukturerna i Europa i kombination med de olika incitament som från fall till fall anses lämpliga. I grova drag föreslår ESK att handlingsplanen skall genomföras med hjälp av

- de små och medelstora företagen,

- utbildningsväsendet,

- aktörerna i det organiserade civila samhället.

Incitamenten kan för de olika aktörerna vara följande:

- För de små och medelstora företagen handlar det om att främja deras elektroniska närvaro (webbsidor, kommunikation mellan företag, elektronisk kommunikation med myndigheter, kundsökning).

- Inom utbildningen gäller det att skaffa elektronisk infrastruktur till skolor, ungdomscentrum, bibliotek m.m. (Denna infrastruktur i skolorna skulle under undervisningsfri tid kunna ställas till förfogande även för vuxna som lokalt utbildningscentrum.) Ett förslag som säkerligen skulle få positiva följder är gratis tillhandahållande av elektronisk infrastruktur för lärare på alla nivåer (persondatorer med gratis tillgång till Internet)(20).

- Incitamenten för organisationerna i det civila samhället kan bestå i att på olika sätt främja deras tillgång till datautrustning och uppdatering av denna.

Förslag 3: Ekonomiska och sociala kommittén anser att man när handlingsplanen skall genomföras bör vidta lämpliga åtgärder för att involvera det organiserade civila samhället samt små och medelstora företag. I detta hänseende ställer ESK sig till kommissionens förfogande genom de organisationer som är representerade inom kommittén.

Förslag 4: Ett incitament av största vikt för de europeiska medborgarna i allmänhet att ta till sig informationssamhället torde vara att det i stor utsträckning kan bidra till att vidga deras demokratiska handlingsramar och förbättra deras möjligheter till ett omedelbart deltagande i de beslut som berör dem. ESK föreslår att det genomförs undersökningar om hur informationssamhället påverkar Europas demokrati politiskt, ekonomiskt och socialt. En viktig roll skulle kunna spelas av e-Government - Internetförbindelser mellan bland annat myndigheter, myndigheter och företag samt myndigheter och medborgare (intyg, beskattning, social trygghet etc.)(21). Omedelbara former för kommunikation, medbestämmande och deltagande i de forum där besluten fattas, största möjliga öppenhet, direkt information som mottagaren själv kan välja - detta är områden som kan bidra till att bygga ett mer demokratiskt Europa, inte bara i politiskt utan även i socialt och ekonomiskt hänseende.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Mål 1: Billigare, snabbare och säkrare Internet

4.1.1. ESK instämmer i stora drag i kommissionens strategier. Följande anmärkningar och förslag kan emellertid göras:

4.1.1.1. Billigare, snabbare och säkrare Internet - Anmärkningar

Anmärkning 1: En fri och sund konkurrens på marknaden för telekommunikationstjänster(22) lär leda till både lägre priser och snabbare Internetuppkoppling. ESK välkomnar därför kommissionens förslag i denna riktning(23). Det måste emellertid påpekas att en sådan konkurrens i dag inte föreligger i samma utsträckning i samtliga medlemsstater. Kostnaderna för att få tillgång till Internet(24) är höga (i jämförelse med USA och Kanada), samtidigt som de varierar avsevärt mellan EU:s medlemsstater. Under tiden blir behovet av att råda bot på Europas eftersläpning inom Internetanvändningen alltmer akut.

Anmärkning 2: ESK anser att det är Europas rätt och skyldighet att utveckla ett eget transeuropeiskt nätverk - ett nät med hög kvalitet och stor kapacitet för forskning, utbildning och utveckling. Här är alltså kommittén enig med kommissionen.

Anmärkning 3: Problemet med säkerheten på Internet är mångfacetterat och dess lösning naturligtvis svårfunnen. Problemet handlar om en avvägning mellan riskerna för ekonomisk och annan brottslighet och skyddet mot varje form av ingrepp i de personliga rättigheterna, inklusive barns rättigheter, från offentligt eller privat håll. Detta problem får enligt ESK inte inverka menligt på

- Internetutvecklingen,

- den ekonomiska utvecklingen,

- den fria rörligheten för idéer, information, kunskap och varor,

- de personliga och sociala rättigheterna.

4.1.1.2. Billigare, snabbare och säkrare Internet - Förslag

Förslag 1: Tiden fram till dess att en sund konkurrens råder på telekommunikationsmarknaderna är enligt ESK avgörande för Europas försök att bygga bort förseningarna inom Internetanvändningen. För att denna period skall utnyttjas på bästa sätt föreslår kommittén att Internettillgången uppmuntras och främjas(25) för befolkningsgrupper som kan och bör göra sig förtrogna med detta medium så snart som möjligt. Till denna grupp hör personer inom

- utbildningsväsendet (skolelever, studenter, lärare),

- näringslivet,

- organisationer som representerar det organiserade civila samhället,

- särskilda grupper (arbetslösa, personer med läs- och skrivsvårigheter).

ESK anser fortfarande att det är nödvändigt att sträva efter snabb och billig tillgång till Internet i form av samhällsomfattande tjänster, framför allt vid skolor, universitet, bibliotek och lokala vårdcentraler(26) efter amerikansk förebild(27).

Förslag 2: Ett transeuropeiskt nät med stor kapacitet som omedelbart inverkar på produktionsprocessen skulle förbättra förutsättningarna för en hållbar utveckling i Europa. Därför rekommenderar ESK att EU:s näringsliv inte stängs ute från att delta i och få tillgång till detta. Det handlar trots allt om ett högkvalitativt nät med konkret innehåll, ett nät där deltagarna skall kunna identifieras och kontrolleras på ett öppet och demokratiskt vis.

Förslag 3: ESK är väl medveten om att den Internetrelaterade brottsligheten inte bara berör Europa och inte bara kan bekämpas av Europa och på europeisk nivå. Kommittén instämmer därför principiellt i att det behövs en global myndighet för förebyggande av brott med anknytning till denna sektor (preventivt ansvar) och att staten har ett ansvar för att skydda sina medborgare mot denna typ av brottslighet (repressivt ansvar). Kommittén vill emellertid framhålla att dessa befogenheter inte får fungera som en hämsko för Internet. Framför allt får de inte verka hämmande på ekonomin eller leda till någon form av onödiga begränsningar av de personliga och sociala rättigheterna.

4.2. Mål 2: Investeringar i människor och kompetens

4.2.1. ESK anser att genomförandet av mål 2 är det svåraste företaget i hela initiativet. Beträffande de konkreta ståndpunkterna i detta mål vill ESK göra följande anmärkningar:

4.2.1.1. Investeringar i människor och kompetens - anmärkningar

Anmärkning 1: Mål 2 utmärks av

- ambitiösa delmål,

- många olika åtgärdsnivåer med olika krav (barn, vuxna, särskilda befolkningsgrupper, nationella nivåer m.m.),

- genomförandefrister som tycks svåra att hålla,

- många och olika ansvariga aktörer för genomförandet.

Trots denna beskrivning av mål 2 är ESK inte oenig med kommissionen om ramen, kärnan och innehållet i de olika förslagen. Handlingsplanens centrala mål är nämligen först och främst att medvetandegöra i synnerhet myndigheterna om nödvändigheten av dess genomförande, vilket kräver kraftfulla insatser.

Anmärkning 2: En grundläggande faktor för att Europas strategiska mål skall kunna uppnås är förhållandet mellan utbildningen, den moderna tekniken och informations- och kunskapssamhället. ESK uttalar sig mer detaljerat kring detta i sina yttranden i ämnet(28). Det är emellertid redan här på sin plats att framhålla de enorma förändringar som krävs inom utbildningen, och det ansvar som utbildningens aktörer har när det gäller att påverka och utforma den nya verkligheten. Följande bör också framhållas:

- De nationella utbildningssystemen har nästan samtliga visat sig oförmögna att möta informations- och kunskapssamhällets krav,

- Den nödvändiga moderniseringen kommer på ett radikalt sätt att ändra den traditionella bilden av skolväsendet. Rent konkret talar vi om en i grunden kvalitetsmässigt ny skola med(29)

- bredare mål i jämförelse med dagens skola (i linje med kraven från informations- och kunskapssamhället och från den nya europeiska verkligheten och globaliseringen av ekonomin),

- annorlunda struktur (i linje med de nya realiteter som det livslånga lärandet innebär),

- bredare utbildningsutbud (i linje med behovet av att förlänga den obligatoriska utbildningen och att skapa ett system för livslångt lärande),

- modernare medel, metoder och innehåll i undervisningen (anpassning till och tillämpning av den nya tekniken, särskilt informationstekniken, inom utbildningen).

Anmärkning 3: ESK håller med kommissionen om att "Digital kompetens är avgörande för arbetskraftens anpassningsförmåga och alla medborgares möjligheter att få arbete"(30). Kommittén vill emellertid framhålla en objektiv sanning: Förmågan att tillägna sig denna kompetens står i allmänhet i ett omvänt proportionellt förhållande till elevens ålder. Detta innebär rent praktiskt att olika stora anpassningsinsatser måste göras allt efter åldern(31). För att främja den yrkesmässiga anpassningsförmågan och anställbarheten för i första hand de äldre åldersgrupperna krävs således

- en översyn och anpassning av utbildningssystemen,

- utbildning för tillägnande av digital kompetens,

- incitament för människor att göra sig fullständigt förtrogna med informations- och kunskapssamhället (yrkesmässig förtrogenhet, utnyttjande av Internet och av de möjligheter som den kunskapsbaserade ekonomin medför).

Anmärkning 4: I den digitala tidsåldern bestäms produktionskvaliteten framför allt av arbetstagarna, deras kvalifikationer och konkurrensförmåga. Dessa faktorer avgör slutligen var det kommer att uppstå ny industri, hur arbetet kommer att organiseras och hur arbetslivet kommer att se ut rent generellt.

4.2.1.2. Investeringar i människor och kompetens - förslag

Förslag 1: ESK anser att tiden är väl lämpad för EU att göra strategiska insatser för utbildningen. För detta krävs en väl förberedd och konkret dialog, en dialog som under alla omständigheter redan inletts genom besluten från Lissabon. ESK föreslår att denna dialog om utbildningen och dess europeiska dimension inte stannar vid rådet och utbildningsministrarna utan i stället utvidgas till samhälls- och näringslivsnivå. Man bör också ta hänsyn till bästa praxis. Endast på så vis kan dialogen bli trovärdig och effektiv. Ekonomiska och sociala kommittén är beredd att delta i en sådan dialog.

Förslag 2: ESK tillmäter systemet för det livslånga lärandet särskilt stort intresse. Detta system skall svara för att de europeiska medborgarna - oavsett ålder - görs förtrogna med informationssamhällets realiteter och mekanismer. Detta system skall även skapa insikt i och förståelse för den nya verklighet som skapas av den fortsatta europeiska integrationen, globaliseringen och den moderna tekniken. Slutligen skall systemet främja de europeiska medborgarnas och företagens professionella förtrogenhet med de behov som det nya tidevarvet och den nya ekonomin medför. Därför föreslår ESK att detta system för livslångt lärande upprättas snarast möjligt och under aktiv medverkan av det organiserade civila samhället(32). Även ESK är redo att verka i denna riktning, bland annat genom att redovisa sina synpunkter på dessa frågor.

Förslag 3: ESK föreslår att man vid beslut som rör genomförandet av programmet e-Europa hädanefter tar hänsyn till dess konsekvenser för arbetstagarna. Dessa konsekvenser bör diskuteras av arbetsmarknadens parter inom ramen för den sociala dialogen inom EU. Detta är dessutom en fråga som angår arbetstagarna, eftersom de har spelat en viktig roll under övergången från industrisamhället till informationssamhället och verksamt bidragit till det mervärde som därmed skapats.

4.3. Stimulera användningen av Internet

4.3.1. Internets värde som en mekanism för att stärka och utveckla informations- och kunskapssamhället och den "nya ekonomin" uppstår i det ögonblick då folk besöker och använder nätet. Ju fler människor som använder Internet, desto större blir dess värde. Därför är incitamenten för att använda Internet en förutsättning för utvecklingen av e-handeln, med allt vad detta innebär i form av sänkta produktionskostnader(33) och förbättrad produktivitet och tillväxt. Den ligger vidare till grund för uppkomsten av nya företag(34) och följaktligen även nya arbetstillfällen. Att stimulera användningen av Internet är dessutom en förutsättning för utvecklingen av integrerade kommunikationsprogram och för en enkel, snabb och näst intill kostnadsfri tillgång till all sorts information och kunskap. Kommunikation mellan myndigheter och medborgare, tillhandahållande av tjänster inom vård och utbildning, genomförande av transporter och resor är problem som alla kommer att lösas enklare genom utvecklingen av ett Internet som kan användas av i bästa fall samtliga europeiska medborgare.

4.3.1.1. Stimulera användningen av Internet - anmärkningar

Anmärkning 1: ESK vill framhålla att utvecklingen av e-handeln(35) huvudsakligen är en fråga för marknaden och konsumenterna. EU:s institutioner och medlemsstaternas myndigheter uppmanas emellertid att så skyndsamt som möjligt och på ett enhetligt vis lösa de institutionella och rättsliga problem som uppstår. De uppmanas även att utforma en europeisk ståndpunkt i den pågående globala dialogen om e-handeln. Mot bakgrund av vad som framkommit i föregående punkter bör slutligen EU:s institutioner och medlemsstaternas myndigheter stimulera användningen av Internet och genom konkreta åtgärder stärka konsumenternas tilltro till nätet.

Anmärkning 2: Att på ett enhetligt vis ta sig an de institutionella och rättsliga problem som uppstår i samband med utvecklingen av Internet och dess användning vid dagliga transaktioner är av vikt för Europas styrka och konkurrenskraft. Det är även nödvändigt för att Europa skall kunna ta verklig del i den pågående globala debatten i frågan. Exempel på sådana strider som måste vinnas är etableringen och erkännandet av domännamnet .eu, det europeiska digitala innehållet, främjandet av den språkliga mångfalden på Internet(36), digital-TV, mobiltelefoni(37) och dess sammankoppling med Internet, smartkort, m.m.

Anmärkning 3: ESK anser att myndigheterna omedelbart bör ta till sig den digitala verkligheten. Detta innebär bland annat att arbetstagarna omgående bör ges utbildning i denna verklighet. Det innebär även att ju förr myndigheterna tillhandahåller sina tjänster på elektronisk väg, desto tidigare kommer detta system att utvecklas i samhället i stort.

Anmärkning 4: Användningen av Internet på eftersatta områden, särskilt sådana som avses i strukturfondernas mål 1, kan vara ett viktigt verktyg för utveckling och bättre täckning av behov som man hittills inte har kunnat tillgodose (distansarbete, distanshälsovård osv.).

4.3.1.2. Stimulera användningen av Internet - förslag

Förslag 1: ESK föreslår att det genomförs regelbundna, jämförande utvärderingar av hur Europa ligger till i fråga om mål 3, i synnerhet när det gäller e-handeln och det digitala innehållet. Rapporten skall även innehålla information om den senaste tekniska utvecklingen på området.

Förslag 2: ESK anser att det är nödvändigt att omedelbart genomföra förslaget från Europeiska rådet i Lissabon om benchmarking. Detta skulle sätta stort tryck på medlemsstaternas myndigheter att hörsamma handlingsplanen och på så sätt träda in i den digitala eran. Det är också viktigt att EU:s samtliga institutioner kontinuerligt stöder initiativet på ett beslutsamt sätt.

Förslag 3: ESK anser att de områden som avses i mål 1 i strukturfonderna är väl lämpade för innovativa Internetrelaterade projekt, projekt som kan finansieras med hjälp av Europeiska investeringsbanken, genom bidrag från medlemsstaterna och gemenskapen samt av den privata sektorn.

Förslag 4: ESK månar särskilt om utvecklingen av tjänster för intelligenta transporter. Därför uppmanas de nationella regeringarna, kommissionen och den privata sektorn att utnyttja den nya tekniken för att öka säkerheten i samband med land-, sjö- och flygtransporter.

5. Rekommendationer

5.1. I linje med kommitténs positiva syn på initiativet e-Europa och med hänsyn till

- de synpunkter som inkommit från de olika organisationer kommittén företräder, och

- kommitténs tidigare kommentarer i denna fråga,

vill ESK framföra följande rekommendationer till Europaparlamentet, rådet och kommissionen:

5.1.1. Kommittén anser att initiativet e-Europa hittills har främjats på ett korrekt och positivt sätt. Beslutsfattare inom näringslivet och samhällslivet har i stor utsträckning förstått initiativets syfte och betydelse. Detta är dock den del av initiativet som är enklast att genomföra. Den svåraste biten återstår, nämligen att se till att initiativet genomsyrar vårt näringsliv och samhälle. I detta hänseende efterlyser ESK

- ytterligare politisk uppbackning,

- fler satsningar på att uppmärksamma initiativet,

- ökad spridning av bästa praxis och individuella lösningar.

5.1.2. ESK anser att handlingsplanens mest grundläggande syfte är att främja användningen av Internet. Kommittén menar att detta kommer att påverka den europeiska marknaden positivt, samtidigt som den europeiska allmänheten får ökad kännedom om informationssamhället, på EU:s villkor (utan att några grupper ställs utanför, och genom utbildning). Kommittén anser att detta är en avgörande faktor som kommer att ge resultat på lång sikt och vara till nytta för marknaden och konsumenterna, för de nationella förvaltningarna och medborgarna, och för såväl majoriteten som särskilda grupper och olika minoriteter. ESK anser också att ökad Internetanvänding kräver att det skapas en folkrörelse, en samhällelig trend. För att påskynda användningen av Internet rekommenderar ESK följande:

- Den offentliga förvaltningen bör få omedelbar tillgång till Internet. Internetförbindelser bör inrättas mellan de nationella förvaltningarna och allmänheten samt mellan de nationella förvaltningarna och näringslivet.

- Följande instanser bör omedelbart få tillgång till Internet:

- Utbildningsväsendet (skolelever, studenter och lärare).

- Näringslivet.

- Organisationer som representerar det civila samhället.

- Särskilda grupper, till exempel arbetslösa samt personer med läs- och skrivsvårigheter.

5.1.3. ESK anser att det finns en verklig och betydande risk att vissa människor eller befolkningsgrupper kan stängas ute från informationssamhället och dess fördelar. För att minimera denna risk rekommenderar ESK att ovanstående aspekter beaktas i fråga om samtliga åtgärder. Rent konkret rekommenderar ESK att

- man stärker de regioner som på grund av sin karaktär löper risken att marginaliseras (bergs- och öregioner samt glesbygdsområden),

- grupper med särskilda behov får särskilt stöd (genom metoder som syftar till att öka deras medvetenhet),

- de personer som inte berörs av modern teknik eller inte har tillgång till den, av speciella skäl eller rent privatekonomiska orsaker, ges särskilt stöd.

5.1.4. Kandidatländerna riskerar också att marginaliseras med avseende på ekonomisk konkurrenskraft och social sammanhållning. ESK rekommenderar därför att kandidatländerna skall omfattas av handlingsplanen.

5.1.5. ESK vill särskilt understryka vikten av att européer är väl förtrogna med informationssamhället i dag och i framtiden. Kommittén vill också framhålla att alla åtgärder som syftar till att öka användningen av Internet, förverkliga informationssamhället och uppnå unionens strategiska mål måste utgå ifrån människan och hennes behov, från den europeiska medborgaren och det europeiska samhället. Förverkligandet av informationssamhället - kunskapssamhällets föregångare - blir endast meningsfullt om man arbetar enligt denna princip. ESK rekommenderar därför att fortbildningsarbetet görs till ett socialt mål och att IT-kunskap betraktas som en social och individuell rättighet. Denna rättighet bör beaktas i den slutliga versionen av stadgan om grundläggande rättigheter.

5.1.6. ESK tror att den föreslagna öppna samordningsmetoden, som bygger på benchmarking, kommer att fungera väl och bidra till att förverkliga handlingsplanen. Man bör dock noga kontrollera att de insamlade uppgifterna är tillförlitliga och jämförbara. Det kommer att krävas en konstant politisk kontroll för att garantera att systemet blir effektivt. De organ som skall samordna arbetet med att genomföra handlingsplanen på lokal nivå kan spela en viktig roll när det gäller att se till att uppgifterna är tillförlitliga och att systemet fungerar effektivt. ESK rekommenderar att denna roll ges till de lokala utbildningscentrum som förespråkades av Europeiska rådet i Lissabon, eller till liknande organ som redan bedriver verksamhet i vissa medlemsstater. Dessa organ skall självfallet vara fristående från myndigheterna.

5.1.7. I alla händelser vill ESK framhålla vikten av att utnyttja strukturfonderna parallellt med olika forskningsprogram på området, samt andra relevanta samarbetsinriktade gemenskapsinstrument, särskilt de som avser partnerländerna i Medelhavsområdet(38) och kanditatländerna.

5.1.8. ESK anser att arbetet med att inkludera handlingsplanen i den lokala ekonomin och i lokalsamhället kommer att präglas av många och i vissa fall svårlösta problem. Skillnader mellan länder, generationer, socialgrupper (arbetstagare och arbetslösa) och individer kommer att försvåra arbetet. Det krävs redan nu forskning för att ta itu med de problem som kan uppstå på denna nivå(39). Kommittén rekommenderar också att alla parter ges kontinuerlig information om denna typ av problem, särskilt i fråga om bästa praxis. Kommittén rekommenderar avslutningsvis att man på bästa sätt skall ta tillvara befintlig sakkunskap på europeisk och nationell nivå, i syfte att utarbeta förebyggande åtgärder på detta område.

5.1.9. ESK anser att nästan samtliga mål i handlingsplanen och Europas nuvarande strategiska mål rent generellt är mycket beroende av kopplingen mellan skolväsendet och den moderna tekniken samt mellan utbildningsväsendet, informationssamhället och kunskapssamhället. ESK vill därför särskilt uppmärksamma de olika alternativen i fråga om

- moderna inlärningsformer (e-lärande, och vad detta innebär i synnerhet för högskoleutbildning och högskoleförberedande studier),

- nya utbildningsanordnare (livslångt lärande, lokala utbildningscentrum med flera inriktningar),

- den europeiska utbildningsdimensionen.

ESK anser att tiden är mogen för att unionen agerar strategiskt och vidtar nödvändiga åtgärder på utbildningsområdet. Dylika åtgärder bör omfatta en kontinuerlig, meningsfull och öppen dialog mellan medlemsstaterna, EU:s institutioner och det europeiska samhället i stort.

5.1.10. ESK anser att arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället rent generellt har en viktig roll att spela när det gäller att främja initiativet, genomföra handlingsplanen och uppnå EU:s nuvarande strategiska mål. Kommittén rekommenderar därför ett nära samarbete mellan EU:s institutioner och det civila samhällets organisationsliv. ESK är beredd att bidra till detta arbete på alla tänkbara sätt.

Bryssel den 24 januari 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/index_sv.htm.

(2) Utvecklingen av initiativet e-Europa så här långt återges i bilagan (punkt 1).

(3) Beträffande begreppet 'ny ekonomi' och för annan relevant information, se:http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_sv.htm.

(4) http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/pdf/progrep_sv.pdf (inledning).

(5) Se tabell i bilagan till kommissionens lägesrapport om "eEurope - Ett informationssamhälle för alla":http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_sv.htm.

(6) http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/background/index_sv.htm.

(7) Initiativ från Deutsche Telecom i samarbete med den tyska regeringen; se pressmeddelande, 11.2.2000.

(8) http://www.iagchampions.gov.uk/Strategy.htm.

(9) http://www.internet.gouv.fr/francais/textesref/pagsi2/lsi/coregulation.htm.

(10) Se tabell i bilagan till kommissionens lägesrapport om "eEurope - Ett informationssamhälle för alla":http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_sv.htm.

(11) Samma lägesrapport (s. 40).

(12) Bland annat följande dokument:

- KOM(2000) 323 (01): Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för stimulans av utvecklingen och utnyttjandet av europeiskt digitalt innehåll i de globala näten samt för främjande av den språkliga mångfalden i informationssamhället.

- KOM(2000) 318 (01): Meddelande från kommissionen - eLearning - Att planera morgondagens utbildning.

- KOM(2000) 237 (01): Meddelande från kommissionen om tillträde till accessnät (LLUB) för att skapa ett konkurrenskraftigt och komplett utbud av elektroniska kommunikationstjänster, däribland bredbandiga multimediatjänster och snabba Internettjänster.

Källa: http://europa.eu.int/eur-lex/sv/com/greffe_index.html. För ytterligare fakta, se: http://europa.eu.int/eur-lex/sv/com/reg/sv_register_132060.html.

(13) Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 fastställdes ett nytt strategiskt mål för nästa årtionde: "nämligen att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning."

(14) Utvecklingen fram till i dag bekräftar ESK:s optimism. I kommissionens pressmeddelande inför offentliggörandet av kommissionens meddelande "Uppdatering av eEurope 2002 utarbetat av Europeiska kommissionen för Europeiska rådets möte i Nice" konstateras att antalet hushåll inom EU med Internetanslutning har stigit från 18 % i mars till 28 % i oktober.

(15) Se ESK:s yttrande om allmännyttiga tjänster (EGT C 368, 20.12.1999).

(16) Det bör samtidigt påpekas att ett antal kommittéer har tillsatts. Trots denna positiva utveckling vill ESK framhålla att det är nödvändigt att påskynda arbetet, så att man på ett effektivt sätt kan lösa problemet med att samordna genomförandet av handlingsplanen.

(17) För närmare detaljer kring förslagets strategier, se punkt 2 i bilagan.

(18) För närmare detaljer kring olika sätt att göra medborgarna förtrogna med ny teknik i informationssamhället, se avsnitt 5 (EGT C 117, 26.4.2000).

(19) Se motsvarande förslag från ESK avsnitt 5 och 8 (EGT C 117, 26.4.2000 ).

(20) I Sverige har regeringen (redan) anslagit medel för att 60000 lärare skall förses med persondatorer. Källa: Europeisk rapport om utbildningens kvalitet i skolorna: sexton kvalitetsindikatorer - maj 2000 (bilaga 1, sista punkten i avsnitt 4 om informations- och kommunikationsteknik). http://www.europa.eu.int/comm/education/indic/rapinsv.pdf.

(21) Se ESK:s yttrande om kommissionens grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället (EGT C 169, 16.6.1999) och yttrandet om digitalt innehåll i de globala nätverken.

(22) För ytterligare information, se punkt 3 i bilagan.

(23) Se KOM(2000) 384-386 och 393 slutlig och ESK:s yttrande om accessnät (EGT C 14, 16.1.2001).

(24) Se tabell i bilagan till kommissionens lägesrapport om "eEurope - Ett informationssamhälle för alla": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_sv.htm.

(25) Med främjande avses tillhandahållande av persondatorer såväl som uppkoppling mot Internet.

(26) Se kommissionens förslag om samhällsomfattande tjänster inom telekommunikation, som ESK har yttrat sig om.

(27) U.S. Telecom Act 1996.

(28) Se ESK:s yttranden i ämnet: EGT C 168, 16.6.2000, EGT C 117, 26.4.2000 samt yttrandet om utbildningens europeiska dimension.

(29) För närmare detaljer kring denna strategi, se informationsrapport om utbildningens europeiska dimension,och ännu inte färdigt yttrande på samma tema.

(30) eEurope: mål 2, punkt b.

(31) För närmare detaljer kring hur man gör medborgarna mer förtrogna med informationssamhället, se EGT C 117, 26.4.2000.

(32) För en mer detaljerad analys, se kommissionens redogörelse i SEK(2000) 1832.

(33) Se tabell i bilagan till kommissionens lägesrapport om "eEurope - Ett informationssamhälle för alla": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_sv.htm.

(34) Se tabell i bilagan till kommissionens lägesrapport om "eEurope - Ett informationssamhälle för alla": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_sv.htm.

(35) Se ESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa rättsliga aspekter på den elektroniska handeln på den inre marknaden" (EGT C 169, 16.6.1999).

(36) ESK:s yttrande om digitalt innehåll i de globala nätverken.

(37) Se tabell i bilagan till kommissionens lägesrapport om "eEurope - Ett informationssamhälle för alla": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_sv.htm.

(38) Regionala utvecklingsfonden, socialfonden, sammanhållningsfonden, föranslutningsfonden, 5:e ramprogrammet för FoTU, Phare, Meda, Info 2000, Media osv,

(39) Till exempel forskningsprogram på området i Storbritannien (universitet i Oxford),Tyskland och Italien, som medfinansieras av GD Sysselsättning och socialpolitik.