Den provisoriska tillämpningen av ändringarna av fördraget och övriga delar av moderniseringen kommer att styras av beslutet om ikraftträdande och provisorisk tillämpning av ändringar av fördraget och jämkningar och ändringar av dess bilagor (CC 763). I enlighet med detta beslut kommer moderniseringen automatiskt att tillämpas provisoriskt av alla fördragsslutande parter fr.o.m. den 15 augusti 2023. Varje fördragsslutande part får dock före den 23 februari 2023 avge en förklaring till depositarien (Portugal) om att den inte kan godta den provisoriska tillämpningen av ändringarna i fördraget, vilket i praktiken innebär att alla fördragsslutande parter kan avstå från provisorisk tillämpning. Sådana förklaringar kommer att offentliggöras av energistadgefördragets sekretariat. Även om en fördragsslutande part inledningsvis avger en sådan förklaring kan den när som helst återkalla förklaringen så att den provisoriskt kan tillämpa moderniseringen av fördraget vid en senare tidpunkt.

Energistadgekonferensen, det styrande och beslutsfattande organet för energistadgeprocessen, inrättades genom fördraget. Alla stater eller regionala organisationer för ekonomisk integration (såsom EU och Euratom) som har undertecknat eller anslutit sig till fördraget är medlemmar i energistadgekonferensen, som sammanträder regelbundet för att diskutera frågor som rör energisamarbetet mellan de fördragsslutande parterna, se över genomförandet av bestämmelserna i fördraget och protokollet om energieffektivitet och därtill hörande miljöaspekter, samt överväga eventuella nya instrument och gemensamma åtgärder inom ramen för energistadgan. I synnerhet antar energistadgekonferensen ändringar av fördraget och godkänner jämkningar och tekniska ändringar av dess bilagor. När energistadgekonferensen röstar om föreslagna ändringar av fördraget fattas beslutet genom enhällighet bland de fördragsslutande parter som är närvarande och röstar. EU och Euratom har lika många röster som antalet fördragsslutande parter bland deras medlemsstater, under förutsättning att EU och Euratom inte utövar sin rösträtt när medlemsstaterna utövar sin, och vice versa.

Alla nya investeringar i fossila bränslen i EU undantas från skydd fr.o.m. den 15 augusti 2023, med en övergångsperiod för vätgasdrivna och/eller koldioxidsnåla gasdrivna kraftverk och infrastruktur som släpper ut mindre än 380 g CO2/kWh – per automatik t.o.m. den 31 december 2030; t.o.m. den 15 augusti 2033 för kraftverk som ersätter kol-, torv- eller oljedrivna anläggningar.

Alla befintliga investeringar i fossila bränslen i EU undantas från skydd fr.o.m. tio år efter ikraftträdandet av ändringarna av fördraget (eller ikraftträdandet av den provisoriska tillämpningen), allra senast fr.o.m. den 31 december 2040.

Endast förnybar och koldioxidsnål vätgas och förnybara och koldioxidsnåla syntetiska bränslen skyddas.

Verksamhet inom avskiljning, användning och lagring av koldioxid undantas från skydd.

Genom de föreslagna ändringarna anpassas också fördragets tillämpningsområde till dagens behov av förnybar och koldioxidsnål teknik för den gröna energiomställningen. Detta kommer att uppnås genom ändringar av bilaga EM/EMI (nya energimaterial och energiprodukter införs, t.ex. vätgas och vätgasbaserade bränslen såsom ammoniak, samt metanol, biomassa, biogas och syntetiska bränslen) och bilaga EQ/EQ I (ny energiutrustning införs, t.ex. olika isoleringsmaterial samt flerväggigt isolerglas).

Dessutom har nya bilagor utformats för att genomföra ömsesidighetsprincipen, enligt vilken de fördragsslutande parterna inte kan tvingas skydda investeringar från andra fördragsslutande parter som själva har uteslutit sådana investeringar i bilaga NI genom att antingen inte tillämpa mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat i artikel 26 i fördraget (ny bilaga IA-NI) eller inte tillämpa del III om investeringsskydd i dess helhet (ny bilaga NPT). Kärnenergi, som omfattas av fördragets nuvarande tillämpningsområde, fortsätter utan jämkning eller ändring att omfattas efter ändringarna i bilagorna, särskilt bilaga NI.

Till följd av detta föreslår kommissionen att den ståndpunkt som ska intas på Euratoms vägnar vid energistadgekonferensen ska vara att godkänna antagandet av de föreslagna jämkningarna och ändringarna av bilagorna till fördraget (CC 761).

Om godkännande av de föreslagna ändringarna av överenskommelser, förklaringar och beslut (CC 762)

Ändringarna av överenskommelser, förklaringar och beslut (CC 762) avser rättelser av föråldrade bestämmelser (t.ex. ersätts ”Europeiska gemenskaperna” med ”Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen”) samt ytterligare förtydliganden av texten i fördraget (t.ex. klargörs det att ”subvention” omfattar ”statligt stöd” enligt definitionen i EU-lagstiftningen). Godkännandet av sådana ändringar av överenskommelser, förklaringar och beslut gör fördragstexten tydligare och mer exakt.

Kommissionen föreslår därför att den ståndpunkt som ska intas på Euratoms vägnar i denna fråga vid energistadgekonferensen ska vara att godkänna de föreslagna ändringarna av överenskommelser, förklaringar och beslut (CC 762).

Om godkännande av beslutet om ikraftträdande och provisorisk tillämpning av ändringar av fördraget och jämkningar och ändringar av dess bilagor (CC 763)

Konferensen kommer att godkänna ett beslut som föreskriver följande bestämmelser för ikraftträdande och provisorisk tillämpning av de föreslagna ändringarna av fördraget och dess bilagor (CC 763):

–Ändringarna av fördragstexten träder i kraft i enlighet med artikel 42.4 i fördraget. Detta innebär att ändringarna träder i kraft när tre fjärdedelar av de fördragsslutande parterna har ratificerat dem. Dessutom föreskrivs det i beslutet att ändringarna automatiskt ska tillämpas provisoriskt av alla fördragsslutande parter fr.o.m. den 15 augusti 2023, såvida de inte före den 23 februari 2023 lämnar in en förklaring om att de inte kan göra det.

–Ändringarna av avsnitt C i bilaga NI, som särskilt gäller reglerna om en övergångsperiod på tio år för att fasa ut skyddet av befintliga investeringar i fossila bränslen i EU, och ändringarna av andra bilagor kommer att träda i kraft samtidigt som ändringarna av fördraget (se ovan). Avsnitt C i bilaga NI och ändringarna av andra bilagor kommer per automatik att tillämpas provisoriskt av alla fördragsslutande parter såvida de inte avger en motsatt förklaring före den 23 februari 2023 (se ovan).

–Ändringar av avsnitt B i bilaga NI, som framför allt innehåller regler om att nya investeringar i fossila bränslen utesluts från skydd i EU, kommer att träda i kraft automatiskt den 15 augusti 2023 utan ytterligare ratificering.

–Ändringarna av överenskommelser, förklaringar och beslut kommer att träda i kraft den 22 november 2022 när det gäller rättelser av föråldrade hänvisningar. De återstående ändringarna kommer att träda i kraft samtidigt som ändringarna av fördraget. Under tiden kommer de att tillämpas provisoriskt på samma sätt som ändringarna av fördraget.

Villkoren för ikraftträdande och provisorisk tillämpning av ändringarna av fördraget, av avsnitt C i bilaga NI och av andra bilagor överensstämmer med bestämmelserna i det ursprungliga fördraget vad gäller ikraftträdande och provisorisk tillämpning. Dessutom har EU uppnått att avsnitt B i bilaga NI automatiskt träder i kraft fr.o.m. den 15 augusti 2023, vilket ytterligare säkerställer tidpunkten för ikraftträdandet av EU:s undantag för nya investeringar i fossila bränslen.

I detta avseende föreslår kommissionen därför att den ståndpunkt som ska intas på Euratoms vägnar i frågor som omfattas av Euratomfördraget vid energistadgekonferensen är att godkänna beslutet om ikraftträdande och provisorisk tillämpning av ändringar av fördraget och jämkningar och ändringar av dess bilagor (CC 763).

2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

•Rättslig grund

Principer