EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.07.1998 
KOM(1998) 458 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
Lägesrapport om det fleråriga programmet för att främja en effektiv 
energianvändning i gemenskapen - SAVE II 
Artikel 8.1 i rådets beslut 96/737/EG 

SA VE II 1997 årsrapport 
Inledning 
Den 16 december 1996 godkändes SAVE II formellt av rådet, nästan ett år eller att SAVE-
programmet hade avslutats [rådets beslut av den 16 december 1996, 96/737/EG]. SAVE II 
godkändes för fem år retroaktivt från den 1 januari 1996, med en föreslagen budget på 45 
miljoner ecu. I väntan på det fördröjda godkännandet vidtogs under 1996 åtgärder för att 
säkerställa programmets genomslagskraft och kontinuitet. 1996 var olika undersökningar och 
pilotprojekt färdiga att sättas i gång så fort programmet slutgiltigt godkänts. 
Denna rapport är en granskning av den verksamhet som genomförts och de framsteg som 
gjorts efter godkännandet av SAVE II, i enlighet med artikel 8.1 i rådets beslut 96/737/EG. 
Rapporten följs av ett förslag till riktlinjer för 1998 för riktad verksamhet inom olika sektorer. 
SAVE II är det enda gemenskapstäckande programmet som har som enda syfte att främja en 
rationell energianvändning. SAVE II är inriktat på icke-tekniska element, som skall bidra till 
byggandet av energieffektiv infrastruktur och förbättra den energipolitiska analysen. SAVE II 
betalar inte för investeringar i utrustning. Programmets syfte är i stället att skapa ett klimat 
som leder till att investeringar i effektiv energianvändning påskyndas och att energieffektivitet 
betraktas som en marknadsmöjlighet. 
Inom SAVE II läggs ökad tonvikt på ett antal verksamheter som inleddes under det 
ursprungliga SAVE-programmet, exempelvis följande: 
- Energimärkning och standardisering för energiförbrukande utrustning och apparater. 
- Pilotinsatser. 
- Informationsverksamhet. 
SAVE II sträcker sig dock längre än SAVE eftersom även följande ingår: 
- Övervakning av hur energieffektiviteten utvecklas på nationell nivå och 
gemenskapsnivå. 
- Förbättrad energihushållning i regioner och tätorter genom fastställande av strategier 
för en effektiv energihushållning. 
- Utredning av möjligheterna att sätta upp effektiv energianvändning som ett kriterium 
inom gemenskapsprogram. 
SAVE II har också öppnats loi deltagande loi associerade länder i Central- och Östeuropa 
samt Cypern, i väntan pä antagandet av ett rädsbeslut om villkoren lör varje enskilt lands 
deltagande. SAVE II har under 1996 också öppnats för deltagande för Efta/EES-staterna 
Liechtenstein, Island och Norge. 
SAVE II stöder åtgärder inom följande fem områden: 
- Utredningar och andra liknande insatser för att genomföra och komplettera 
gemenskapsåtgärder som utarbetande av standarder, utredningar om energiprisernas 
inverkan på en effektiv energianvändning och utredningar för att fastställa 
energieffektivitet som ett kriterium inom gemenskapsprogrammen. 
SA VE II1997 årsrapport 
- Sektorsvisa pilotinsatser som är avsedda att påskynda investeringar för effektiv 
energianvändning och/eller förbättra konsumentemas energiförbrukningsmönster. 
- Åtgärder för att utveckla utbyte av erfarenheter. 
- Övervakning av vilka framsteg som görs i fråga om effektiv energianvändning i 
gemenskapen och enskilda medlemsstater och en fortlöpande utvärdering och 
övervakning av de åtgärder som vidtagits inom ramen för SAVE II. 
- Särskilda insatser för att främja effektivt energiutnyttjande på regional nivå och 
tätortsnivå och ökad sammanhållning mellan medlemsstater och regioner i fråga om 
effektiv energianvändning. 
Under 1997 sammanställdes den oberoende slututvärderingen av SAVE. I utvärderingen 
framhävdes SAVE som ett värdefullt instrument för att främja en effektiv energianvändning., 
men där betonades också att det krävs en tydlig och konsekvent strategi för pilotinsatserna, 
att SAVE framgång på lång sikt är beroende av spridningen av resultat och att det för en 
långsiktig effektivitet krävs en förbättrad fortlöpande övervakning och 
konsekvensbedömning^ I utvärderingen hade man svårt att kvantifiera SAVE resultat 
eftersom huvuddelen av verksamheterna är av icke-teknisk karaktär. De positiva effekter som 
SAVE har gett eller förväntas ge är betydligt större än programmets kostnader. Enbart 
direktivet om värmepannor ger potentiella vinster på över 391 miljoner ecu per år (med en 
årlig energibesparing på över 11 miljoner ton oljeekvivalenter fram till år 2010 för de 12 
medlemsstaterna), vilket överstiger SAVE-programmets totala budget flera gånger om. Till 
detta kan man lägga miljöskador som undviks och makroekonomiska effekter. Utvärderingen 
visade också att SAVE-verksamhet indirekt också kommer att leda till att man uppfyller 
målen för programmet för forskning och teknisk utveckling (FoTU) på det icke-nukleära 
området (Joule-Thermie) genom att skapa ett positivt klimat (vad gäller rättsliga, 
administrativa och sociala aspekter) för spridning och användning av ny teknik med stöd från 
Joule- Thermie. 
Vid planeringen av SAVE II beaktade man rekommendationerna från utvärderingen av 
SAVE. 
1 bilaga I finns sammanfattande tabeller över SAVE Il-programmets budget fram till dags 
dato fördelad på olika områden. 1996 hade SAVE II en total budget pä 15,2 miljoner ecu. 
Detta följdes upp med en budget på 18,3 miljoner ecu för 1997. I bilaga I finns också en 
kortfattad statistisk översikt över programmet. 
SA VE II 1997 årsrapport 
• Verksamhet enligt artikel 2 a (Utredningar) 
SAVE II gav stöd till ett stort antal utredningar i enlighet med artikel 2 a. En av de viktigaste 
insatserna var stödet till CEN och CENELEC i utvecklingen av mätningsstandarder. Bland de 
områden som stöddes återfinns lampor, förkopplingsdon, ugnar och 
tvättmaskiner/torktumlare. Insatser för att utveckla standarder ledde till att ett direktiv om 
energimärkning av hushållsdiskmaskiner (97/17/EG) antogs 1997. Ett direktiv om 
energimärkning av hushållslampor håller också på att diskuteras, och det kommer att antas av 
kommissionen under 1998. 
Några andra exempel på undersökningar med syfte att bedöma effektiviteten i SAVE och 
SAVE II rör finansieringen av SAVE-utvärderingen, utvecklingen av ett preliminärt system 
för fortlöpande övervakning och utvärdering av SAVE II, utvärdering av direktivet om 
värmepannor (92/42/EG) och en undersökning av energimärkningens effekter. 
I slutet av 1996 avslutades undersökningen av tillämpningen av rådets direktiv 93/76/EG om 
begränsning av koldioxidutsläpp genom en förbättring av energieffektiviteten. 
Undersökningen visade att rådets direktiv hade en betydande men icke-kvantifierbar påverkan 
på nationella program. Sammanfattningsvis hade direktivet många brister eftersom det 
saknade mätbara mål, var svårt att övervaka och nästan omöjligt att tillämpa, och bristen på 
fokus minskade dess allmänna effekter. I allmänhet lågprioriterar medlemsstaterna detta 
direktiv. 
En annan kategori undersökningar rör fastställandet av standardmetoder för att mäta vissa 
apparaters effektivitet, exempelvis ugnar och luftkonditioneringssystem för hushällsbruk. Det 
genomförs en separat utredning om upphandlingsstrategier för energieflektiva produkter. 
SAVE II bidrar också till kommissionens deltagande i IEA-samarbetsavtalet om 
efterfrågestyrning (demand side management). 
I slutet av 1997 påbörjades en viktig utredning med syfte att avgöra vilka effekter 
investeringsprogram med inriktning på effektiv energianvändning har på sysselsättningen. 
Den första etappen av en studie med syfte att utarbeta en handbok för utvärdering av 
program för effektiv energianvändning i energibolag kommer att läggas fram under 1998. 
• Verksamhet enligt artikel 2 b- Riktad verksamhet inom olika sektorer 
Den största delen av programmets budget är fortfarande vikt åt riktade pilotinsatser. 1996 
utgjorde pilotprojekten 48,7% och 1997 utgjorde de 34,5% av budgeten. Detta kan 
jämföras med nästan 76 % för hela SAVE-pi ogrammet. Man måste dock komma ihåg att i 
siffrorna för 1996 och 1997 även omfattar avsnitten om tätorter och regioner i SAVE II, som 
inte ingick i SAVE. 
Riktade pilotprojekt är utformade för att påskynda investeringarna för effektiv 
energianvändning, förbättra energiförbrukniiigsm^stren och upprätta och bygga ut 
infrastruktur ("kapacitetshöjning") inom ett stort antal olika områden såsom transport, 
byggande, industri, integrerad resursplanering och efterfrågestyniing, kraftvärme och 
SA VE II1997 årsrapport 
apparater. Denna kapacitetshöjning kan ske på nationell, regional eller lokal nivå och ha 
formen av utbildning, informationsverksamhet och utveckling av expertkunskaper rörande 
metoder och energipolitiska strategier. Denna infrastruktur bidrar i stor utsträckning till 
genomförandet av gemenskapens lagstiftningsprogram för en effektiv energianvändning. I 
tabellen i bilaga 1 ges en översikt över de olika ämnesområden som omfattas av SAVE II. 
Inom SAVE II läggs en större tonvikt på transportprojekt, som nu utgör över 20 % av 
samtliga projekt. Inom SAVE uppgick transportprojektens andel endast till 9 % trots 
ansträngningar för att öka den. 
Inget av SAVE Il-projekten har slutförts än eftersom SAVE II inte godkändes förrän i 
december 1996. Det måste emellertid betonas att man inom SAVE håller på att förbättra 
övervakningen av de 253 projekt som finansierats inom ramen för det ursprungliga SAVE-
programmet för att avgöra effektenia på lång sikt. SAVE Il-projekten är utformade för att 
bygga vidare på resultaten från pilotprojekten inom ramen för SAVE. 
Inom SAVE II krävs att minst två medlemsstater deltar i varje projekt. Man har dock ökat 
ansträngningania för att fa mer än två deltagande medlemsstater i varje enskilt projekt. 
Deltagarna kan vara statliga organ, institut, regionala och lokala myndigheter, privata företag, 
universitet eller konsultföretag. 
• Verksamhet enligt artikel 2 c och 2d- utveckling av utbyte av erfarenhet 
Artikel 2 c omfattar stöd till åtgärder som föreslås av kommissionen och artikel 2 d omfattar 
åtgärder som föreslås på annat sätt än av kommissionen. Verksamhet som initieras av 
kommissionen kan finansieras till 100% medan annan verksamhet kan finansieras upp till 
50 %. 
Under 1996 ingicks ett avtal med EnR-nätet' om att detta nätverk skulle fortsätta med den 
informationsverksamhet som det bedrivit sedan 1993. För nyheter/trycksaker och evenemang 
finansierade SAVE II 50 % av kostnadenia. EnR bedrev också viss verksamhet som 
finansierades fullt ut genom SAVE II. Denna verksamhet omfattade stöd till olika nätverk för 
information om exempelvis efterfrågestyrning, utbildning, bostadshus, offentliga byggnader 
och industri. Avtalet omfattar också utvecklingen av en webbplats på Internet. Det hela 
samordnas av Irish Energy Centre (som samordnar projektet för EnR), men webbplatsen 
utvecklas och sköts av CRES från Grekland. 
1997 började man använda en annan strategi för informationsverksamheten, med minskat 
beroende av EnR-nätet. SAVE II fortsätter också att ge stöd till olika konferenser, framför 
allt om specialiserade ämnen som finansiering från tredje part. Dessa evenemang har 
transnationell karaktär. 
Information om alla pågående och avslutade SAVE-projekt finns att tillgå genom GD XIILs 
databas Cordis. Informationen uppdateras var sjätte månad. 
Verksamhet enligt artikel 2 e - övervakning och utvärdering 
EnR är ett nätverk av nationella energimyndighcler i hela Europa. 
SA VE II1997 årsrapport 
En av de nya verksamheterna inom ramen för SAVE II rör en förbättrad övervakning av 
energieffektiviteten på nationell nivå och gemenskapsnivå. Under hela det ursprungliga 
SAVE-programmet gavs stöd till utarbetandet av energiindikatorer. Denna verksamhet 
samordnas av Ademe i Frankrike och fortsätter inom ramen för SAVE II. En annan 
verksamhet utgörs av Mure Il-projektet. Målsättningen med detta projekt är att upprätta en 
omfattande förteckning över befintliga och planerade åtgärder syftande till effektiv 
energianvändning och energisparande inom Europeiska unionen och att möjliggöra en analys 
av kostnadseffektiviteten och en utvärdering där åtgärder för effektiv energianvändning 
jämförs med försörjningsalternativ. Det nyligen ingångna avtalet inbegriper en utvidgning av 
databasen till att omfatta även Österrike, Finland och Sverige. Inom ramen för Mure 
genomförs också strategiska utredningar för att exempelvis mäta effekterna av byggnormer 
och förvaltning av stadstrafik. Som ett komplement till Mure har dessutom projektet "Mure 
territory" utvecklats. Det riktar sig till regionala och lokala planerare och skall stödja dem vid 
upprättandet och utvärderingen av strategier och åtgärder för en effektiv energianvändning 
inom ett specifikt geografiskt område. 
Under 1998 kommer externa experter inom alla de olika ämnesområdena som har att göra 
med effektiv energianvändning att bistå SAVE II i den fortlöpande övervakningen och 
utvärderingen av verksamheter. 
I rådets beslut om SAVE II anges att programmet "syftar till att förbättra energiintensiteten 
när det gäller den slutliga förbrukningen med ytterligare en procentenhet per år utöver vad 
som annars skulle ha uppnåtts". De nya fakta som man far fram genom övervakningen och 
utvärderingen kommer att ge tydliga indikationer om programmets effektivitet. 
• Verksamhet enligt artikel 2f- energihushållning på regional nivå och tätortsnivå 
Inrättandet av energikontor på regional och lokal nivå samt på öar integrerades 1996 med 
SAVE Il-programmet. Regioner och städer kan potentiellt ge ett viktigt stöd till 
gemenskapens energistrategi, framför allt när det gäller att åstadkomma betydande 
minskningar av koldioxidutsläppen genom att utveckla regionala kanaler för lokala och 
förnybara resurser. 
Under 1997 finansierade SAVE Il-programmet 31 energikontor, varav 20 för regioner och 
II för städer. Kontoren kommer att gemenskapsfinansieras med 175 000 ecu vardera under 
de tre första verksamhetsåren. Budgeten för denna verksamhet var på 5 400 000 ecu. 
Anbudsinfordran offentliggörs varje år och den gäller regioner eller städer med minst 100 000 
invånare. 
Det viktigaste syftet med en energihushållning på regional och lokal nivä är att definiera ocli 
genomföra åtgärder som förbättrar förbi ukningsmönstren, dels genom främjandet av en 
effektiv energianvändning och dels genom användning av lokala och förnybara energikällor. 
Energikontoren för regioner och städer har en närhet till både energiproducenter och 
offentliga och privata konsumenter som gör det möjligt för dem att hantera övergripande 
frågor och skräddarsy sin verksamhet så att den anpassas till de lokala förutsättningarna, de 
ekonomiska och sociala villkoren och förvaltningens storlek. 
SA VE II1997 årsrapport 
Denna strategi enligt "bottom up"-principen förstärks av att ett nära samarbete mellan 
kontoren och det därav följande utbytet av information och erfarenhet (inbegripet tekniskt 
kunnande) ger en multiplikatoreffekt. 
Denna verksamhet kompletteras av specifika informationsåtgärder, såsom årliga möten med 
avtalsparter, seminarier om olika ämnen och publicering av riktlinjer och de bästa metoderna. 
Energimyndigheter och lokala myndigheter är föremål för en serie seminarier som Europeiska 
kommissionen organiserar tillsammans med Regionkommittén. De två första seminarierna, 
som anordnades i Espoo (den 28 februari 1997) och Bologna (den 18 april 1997) behandlade 
klimatförändring och praktisk tillämpning av strategier för en effektiv energianvändning. Det 
tredje seminariet som hölls på Rhodos (den 3 oktober 1997) ägnades åt lokal utveckling och 
sysselsättning, medan det sista i Lyon (den 24-26 november 1997) behandlade regioners och 
städers roll i energihushållningen. 
På nationell nivå organiserades sju workshops i de medlemsstater som tackade ja till 
kommissionens inbjudan. Där lades grunden för fruktbara kontakter mellan alla energikontor 
som inrättats med medel från kommissionen, nationella kontor och regeringsrepresentanter 
(ministerier). De undersökte i vilken utsträckning deras verksamheter kompletterade varandra 
och utarbetade metoder för samarbete och samordning. 
En undersökning om energihushållningens sociala konsekvenser (brist på bränsle) har 
godkänts av SAVE-kommittén och håller på att genomföras av tolv kontor. Quercy Energies 
(Frankrike) är samordna re. 
•Annan verksamhet 
Den 23 september 1997 diskuterade rådets arbetsgrupp om energi förslaget till direktiv om 
IRP (RPT)2. Kommissionen överväger nu de kommentarer som medlemsstaterna avgav vid 
detta möte. 
Den 15 oktober antog kommissionen ett meddelande om En gemenskapsstrategi för att 
främja kraftvärme och undanröja hinder för dess utveckling3. Detta meddelande har 
vidarebefordrats till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén. Den 8 december 1997 antog rådet en resolution. 
Man håller nu på med förfarandet med att utarbeta ett rådsbeslut om deltagande av 
associerade länder i Central- och Östeuropa och Cypeni. Förfarandet kommer att påskyndas 
så att så många som möjligt av de associerade ländenia skall kunna delta i SAVE II under 
1998. 
• Reviderade riktlinjer 
I bilaga II finns de reviderade riktlinjenia för prioriteringar för 1998. Dessa prioriteringar har 
gjorts på grundval av bidrag som begärts in från medlemsstaterna och bidrag från 
kommissionen. 
2 IRP (integrerad resursplanering) numera benämnt RTP (rationell planeringsteknik). 
3 KOM (97)514 slutlig. 
SA VE II1997 årsrapportt 
Bilaga I 
Kortfattad statistisk översikt över SA VE II 
Medelför SAVE II (ecu) 
Verksamhet 
Utredningar (2 a) 
Pilotinsatser (2 b) 
Information (2 c och 2 d) 
Overvakning (2 e) 
Energihushallning pa regional 
niva och tatortsniva 
Totalt 1996 
753 525 
7 424 977 
976 425 
881 000 
5 200 110 
15 236 037 1997 
2 528 893 
6 472 356 
2 179 963 
1 404 042 
5 738 746 
18 324 000 
• Pilotprojekt 
Pilotprojektens fördelades på olika ämnesområden enligt följande (antal och andel): 
Amnesomrade 
Apparater 
Byggnader 
Kraftvarme 
Efterfragestyrning 
Utbildning 
Industri 
Transport 
Totalt 1996 
5 (9 %) 
13(23%) 
— 
17(30%) 
4(17%) 
3 (5%) 
14(25%) 
56 1997 
4(10%) 
12 (30%) 
1 (2.5 %) 
7(17.5%) 
5(12.5%) 
2 (5 %) 
9(22.5%) 
40 
8 
SA VE II 1997 årsrapport 
Pilotprojektens fördelning på olika medlemsstater var följande: 
Medlemsstat 1996 1997 
Belgien 0 2 
Danmark 3 __2 
Finland 4 2 
Frankrike 5 2 
Förenade kungariket a 5 3 
Grekland 4 4 
Irland 2 0 
Italien 6 4 
Luxemburg 0 1 
Nederländerna 7 2 
Norge 3 2 
Portugal 3 3 
Spanien 4 4 
Sverige 3 0_ 
Tyskland 4 4 
Österrike 3 2 
EU-täckande — 3 
sammanslutningar 
Totalt 1 56 1 40 
Då inga avtal om pilotprojekt finansierade genom SAVE II undertecknades förrän 1997 är 
det förståeligt att inga sådana avslutats. Läget för pilotprojekten inom ramen för det 
ursprungliga S A VE-pi ogrammet är följande: 
Avslutade Pågående 
1991 16 0 
1992 46 5 
1993 70 4 
1994 39 24 
1995 12 37 
Totalt | 183 | 70 
läget i september 1997 
SA VE II1997 årsrapport 
Bilaga II 
Reviderade riktlinjer 
Område» som omfattas av SAVE Il-programmet under 1998. 
Anbudsinfordran för SAVE har gjorts inom följande tio områden: 
1. Rationell energianvändning i byggnader. 
2. Rationell energianvändning i utrustning. 
3. Rationell energianvändning vid transporter. 
4. Rationell energianvändning inom industrin. 
5. Efterfrågestyrning (Demand Side Management) och integrerad resursplanering. 
6. Utbildning. 
7. Främjande av kraftvärme. 
8. Inrättande av regionala och lokala energikontor. 
9. Informationsverksamhet. 
10. Utredningar förbundna med genomförandet av EU-åtgärder. 
ANMÄRKNING: 
En utredning skiljer sig från en pilotinsats genom att den i princip omfattar alla 
medlemsstater i EU och EFTA. Dessutom är en utredning analytisk till sin natur 
medan en pilotinsats också omfattar en operativ sida. 
Verksamhetsområden för 1998. 
Följande områden är föremål för anbudsinfordran under 1998: 
5.1. PILOTINSATSER (SAVE-direktivet %/737/EG, EGT L 335, 24.12%, s. 50, artiklarna 2b 
och 2d) 
5.1.1 Rationell energianvändning i byggnader. 
a) Restaurering av gamla byggnader som leder till en effektivare energianvändning. 
b) Åtgärdsplaner för att ersätta byggelement (t.ex fönster) och installera ytterligare 
byggelement för att åstadkomma en effektivare energianvändning. 
c) Finansiering av tredje part inom den offentliga och privata sektorn. 
d) Energihushållning i flerfamiljsfastigheter. 
e) Användning av verktyg för konstruktion av energieffektiva byggnader. 
f) Mervärde genom användning av byggnadscertifiering och byggnormer som omfattar en 
effektiv energianvändning. 
g) Pilotinsatser för att öka efterfrågan på energieffektiva byggelement och för att införa 
mycket effektiva komponenter på marknaden, exempelvis genom att underlätta 
organisering av samordnade inköp. 
SA VE II1997 årsrapport 
h) Demonstration av nya kravspecifikationer för upphandling som inbegriper en effektiv 
energianvändning för produkter och system som används i byggnader och innovativa 
förändringar av upphandlingsrutinerna så att de även omfattar en uppskattning av 
energikostnaderna. 
i) Åtgärder för att främja genomförandet av direktiv 93/76/EG (EGT L 237, 22.9.1993, s. 
28). 
j) Åtgärder för att främja skapandet av energitjänsteföretag i medlemsstaterna. 
k) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av projekt och program inom 
byggsektorn. 
5.1.2 Rationell energianvändning i utrustning, inbegripet energiförbrukande fast 
utrustning i byggnader (utrustning för uppvärmning och kylning samt varmvattenberedare). 
a) Stöd till energimärkning (exempelvis utbildning av försäljningspersonal och 
marknadsföring). 
b) Pilotinsatser för att tillhandahålla skräddarsydd energiinformation åt allmänheten och andra 
som köper utrustning. 
c) Pilotinsatser för att öka efterfrågan på energieffektiv utrustning och införa mycket effektiv 
utrustning på marknaden, exempelvis genom att underlätta organisering av samordnade 
inköp. 
d) Pilotinsatser för att fa installatörer och deras kunder att välja lämplig, energieffektiv 
utrustning (system för uppvärmning och kylning samt varmvattenberedare) 
e) Effektivare användning av apparater (i hushåll, kontor och restauranger m.m.). 
f) Främjande av genomförandet av direktiv 92/42/EG (EGT L 167, 22.6.1992, s. 17). 
g) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av projekt och program i 
utrustningssektorn. 
5.1.3. Rationell energianvändning vid transporter. 
a) Energisparande system för förvaltning av stadstrafik. 
b) System för kollektivtrafik (spårvagnar, hybridfordon och tåg och pendeltåg), exempelvis 
genom att verka för en bättre infrastruktur eller ändrade beteendemönster. Förbättring av 
förhållandet mellan kollektivtrafik och privat användning av stadsgator. Integration av 
kollektivtrafik för persontransporter. 
c) Åtgärder för att öka användningen av energieffektiva privat transportmedel (cykling, 
elcyklar och scooters m.m.) genom att verka för en bättre infrastruktur eller ändrade 
beteendemönster. 
d) System för godstransport. 
e) System för flygtransport. 
f) Förbättrade förbindelser mellan olika transportmedel. 
g) Vägavgiftssystem i europeiska städer. 
h) Transportsystem för pendlare (infartsparkeringar med anslutningar, samäkningssystem, 
transportplaner för stora industrier och företag), 
i) Förvaltning av fordonsparken (lastbilar, bussar, taxibilar m.m.). 
j) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av projekt och program inom 
transportsektorn. 
5.1.4. Rationell energianvändning inom industrin. 
a) Inrättandet av nationella eller regionala övervakningssystem och riktade planer, i synnerhet 
genom pilotprogram. 
II 
SA VE 111997 årsrapport 
b) Upprättandet av planer (upphandling, metoder för livstidskostnadsanalys) loi att främja 
investeringar i energieffektiv utrustning (inbegripet samordnade inköp av energieffektiv 
industriutrustning och energieffektivitetskrav för produkter och system som används inom 
industrin samt innovativa ändringar av inköpsrutiner). 
c) Inrättandet av system för spridning av bästa tillgängliga teknik för industriprocesser och 
fabriker. 
d) Införande av energieffektivitet i system för miljöförvaltning och kvalitetsstyrning. 
e) Analys av hindren för en effektiv energianvändning inom industrin och metoder för att lösa 
dessa problem. 
f) Främjande av genomförandet av direktiv 93/76/EG (EGT L 237, 22.9.1993, s. 28). 
g) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av projekt och program inom 
industrisektorn. 
5.1.5 Efterfrågestyrning och integrerad resursplanering. 
a) Pilotprogram för efterfrågestyrning. 
b) Åtgärder för styrning av efterfrågan med tredjepartsfinansiering. 
c) Övervakning av belastning och förbättring av slutanvändningen av el, särskilt vad gäller 
hushållsapparater och -belysning. 
d) Verktyg och metoder för att analysera effektenia av projekt och program för 
efterfrågestyrning. 
5.1.6 Utbildning. 
Det bör påpekas att i likhet med tidigare år kommer klassrumsbaselade utbildningsinsatser 
inte att beviljas stöd under denna rubrik. 
a) Utarbetande av utbildningsmaterial (särskilt multimedia) för användning av specialiserade 
grupper (arkitekter, lärare, ansvariga inom energiområdet, yrkesutbildare m.m.) eller i 
specialiserade skolor och universitet m.m. 
b) Utarbetande av utbildningsmaterial (särskilt multimedia) för användning i skolor och 
center för yrkesutbildning. 
c) Främjandet av en effektiv energianvändning i små och medelstora företag genom 
utbildning om en energieffektivitet. 
5.1.7 Kraftvärme. 
a) Icke-tekniska projekt för utvärdering av vilka energibesparingar som kraft vänneverk kan 
ge inom industri- och byggsektorn. 
b) Analys av rättsliga, administrativa och lagstiftningsmässiga hinder för utbyggnad av 
centraliserad och decentraliserad kraftvärme och förslag till möjliga lösningar på de nya 
avreglerade energimarknaderna mot bakgrund av artikel 8 i direktiv 96/92/EG (EGT L 
327, 30.1.1997, s. 20). 
c) Pilotinsatser rörande införandet av tredjepartsfinansiering inom krallvärmesektoni. 
d) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av kraftvärmeprojekt och program. 
5.1.8 Inrättandet av lokala och regionala energikontor. 
Den som vill inkomma med anbud för inrättandet av energikontor bör läsa den separata 
broschyr om detta ämne som tillhandahålls tillsammans med det särskilda ansökningsformulär 
som måste användas för anbuden. 
5.1.9 Informationsverksamhet. 
12 
SA VE II1997 årsrapport 
Aktiviteter syftande till att främja en effektiv energianvändning i sig eller företeelser som 
tiedjepaitsiinansiering som har en direkt koppling till främjandet av en cllckliv 
energianvändning. Några exempel på sådana aktiviteter är konferenser, seminarier, 
workshops, utarbetande av trycksaker eller elektroniskt informationsmaterial (dvs. databaser, 
cd-rom) och dessa aktiviteter kan vara förbundna med ett stort antal olika ämnen. Inga exakta 
prioriteringar har fastställts för det här området, men denna verksamhet bör vara 
transnationell. 
Prioriteringar: 
Inom ovannämnda områden välkomnar kommissionen särskilt projekt rörande 
kraftvärme, transport och energianvändning i byggnader och inom industrin. 
5.2 UTREDNINGAR OCH LIKNANDE VERKSAMHET FOR ATI GENOMFÖRA 
OCH KOMPLETTERA GEMENSKAPSÅTGÄRDER FÖR EN EFFEKTIVARE 
ENERGI AN VÄN DN ING. 
(SAVE-direktivet 96/737/EG, EGT L 335, 24.12.1996, s. 50, artikel 2 a) 
5.2.1 Prioritetsutredningar som kan ge fakta- och analysunderlag för utarbetandet av 
energipolitiska åtgärder för 1998. 
a) Kylskåp och frysar4 - Ändring av energimärkning (Direktiv 94/2/EG, EGT L 
45,17.2.1994, s. 1) och energieffektivitetskrav (direktiv 96/57/EC, EGT L 236,18.9.1996, 
s. 36) i dessa direktiv. 
b) Varmvattenberedare2 - Förberedelse för energimärkning och andra EU-åtgärder för system 
för uppvärmning av vatten. 
c) Tvättmaskiner (kläder)2 - Ändring av energimärkning (direktiv 95/12/EG, EGT L 136, 
25.6.95, s. 1) och de frivilliga överenskommelser som slutits med ŒCED rörande 
tvättmaskiners encrgieffektivitet. 
d) Diskmaskiner - Teknisk/ekonomisk analys till stöd för förhandlingar om ett frivilligt avtal. 
e) Drivanordningar med hastighetsreglering2- Identifiering av EU-åtgärder och program 
(energimärkning, frivilliga avtal, effektivitetsstandarder, upphandling) för att åstadkomma 
förändringar på marknaden. 
f) Pumpar2 - Identifiering av EU-åtgärder (energimärkning, frivilliga avtal, 
effektivitetsstandarder, upphandling) för att åstadkomma förändringar på marknaden för 
pumpar, och kostnad/intäktsanalys inför införandet av de rekommenderade åtgärderna. 
g) Integrerad resursplanering på en föränderlig marknad - Analys och uppdatering av 
integrerad resursplanering och efterfrågestyrning på en avreglerad inre energimarknad. 
5.2.2 Önskvärda utredningar som skulle underlätta kommissionens arbete med att 
övervaka pågående verksamheter och utarbeta nya åtgärder. 
a) Apparater - Kontroll av energieffektiviteten hos kylskåp, frysar, torktumlare och 
tvättmaskiner som säljs på EU-marknader. 
11 dessa utredningar skall ingå en beskrivning av dagens marknad, en uppskattning av den potentiella 
ekonomiska besparingen och en kostnad/intäktsanalys för olika tänkbara apparater och strategier samt en 
analys av effekterna på energikonsumtionen och koldioxidutsläppen samt effekterna för de berörda parterna. 
13 
SA VE II1997 årsrapport 
b) Privat transport - Faktorer som avgör användningen av lågenergiformer av privat transport 
(i tätorter), exempelvis cykelanvändning. Identifiering av vilka åtgärder som mest effektivt 
främjar detta. 
c) Elektriska fläktar och kompressorer - Utredningar för att genomföra EU-åtgärder och 
förändring av marknaden för elektriska fläktar och kompressorer. 
d) Långsiktiga avtal - Analys av de potentiella energibesparingar som kan göras inom 
unionen som en följd av långsiktiga avtal för främjande av en effektiv energianvändning 
inom industrin och tjänstesektorn. Rapport om verksamheter som genomförts i 
medlemsstaterna och utvärdering av deras effektivitet. 
e) Mänskligt beteende på energiområdet - Analys av hur energieffektiviteten påverkas av 
mänskligt beteende, kartläggning av den befintliga kunskap om frågan som finns i 
medlemsstaterna och definition av vilken typ av information och vilka 
informationsmetoder som krävs för effektiv kommunikation om energieffektivitet. 
f) Kraftvärme/fjärrvärme - Analys av vilka effekter avregleringen av elmarknaden har på 
stora centraliserade kraftvärmeverk och anläggningar för fjärrvärme och fjärrkylning (som 
omfattar kommuner eller stora regioner). 
g) Transport - Översikt över energieffektivitetsåtgärder inom transportsektorn inom ramen 
för EU-program. 
14 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 458 slutlig 
DOKUMENT 
SV 12 14 15 16 
Katalognummer : CB-CO-98-468-SV-C 
ISBN 92-78-38348-
Byrän för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
A S