SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 10.9.2010 
SEK(2010) 1012 slutlig 
  
KOMMISSIONENS SVAR PÅ DEN SÄRSKILDA RAPPORTEN   
”REVISION AV FÖRFARANDET FÖR AVSLUTANDE AV RÄKENSKAPERNA”  
SV 2   SV KOMMISSIONENS SVAR PÅ DEN SÄRSKILDA RAPPORTEN  
”REVISION AV FÖRFARANDET FÖR AVSLUTANDE AV RÄKENSKAPERNA”  
SAMMANFATTNING  
III. Kommissionen anser att inom den allmänna ramen för förvaltning och kontroll av 
jordbruksutgifter är det nya arbete som krävs av de attesterande organen viktigt och 
ändamålsenligt för att få tillräck liga garantier för de underligga nde transaktionernas laglighet 
och korrekthet. De nya kraven infördes fö r första gången för budgetåret 2007 och har sedan 
dess i allt väsentligt förblivit oförändrade äv en om de ändrades och vidgades för budgetåret 
2008. De nya kraven diskuterades även med de attesterande organen vid en årlig konferens. 
Detta har resulterat i att situationen under budgetåret 2009 (efter den granskade periodens 
slut) har förbättrats väsentligt för alla de nya element för att skapa garantier som har nämnts 
(dvs. de som gäller betalningarn as laglighet och korrekthet).  
IV. Förfarandet för kontroll av överensstämmelse är utformat så att utgifter som inte har 
betalats enligt EU-lagstiftningen ska undantas från EU-finansiering. Det är däremot inte en 
mekanism för återvinning av oriktiga betalnin gar till stödmottagare, vilket enbart är en 
angelägenhet för de enskilda medlemsstaterna, enligt principen om gemensam förvaltning och 
reglerna i artikel 9.1 a iii i föror dning (EG) nr 1290/2005 och artikel 53b.2 c i 
budgetförordningen. Om oriktiga betalningar ti ll enskilda stödmottagare har eller kan 
identifieras till följd av förfarandet för kontroll av överensstämmelse åligger det medlemsstaterna att följa upp dem genom åt gärder för återvinning gentemot dessa 
stödmottagare. 
I artikel 31.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 före skrivs att finansiella korrigeringar ska 
fastställas på grundval av överträdelsens art och omfattning samt den ekonomiska förlust som EU lidit. Om möjligt ska beloppet beräknas på grundval av den faktiska förlusten eller på 
grundval av en extrapolering. Om detta inte är möjligt används korrigeringssatser, vilka i 
enlighet med rättsliga krav ta r hänsyn till hur allvarliga bristerna i de nationella 
kontrollsystemen är för att återspegla den ekono miska risken för EU. I kommissionens system 
fastställs därigenom en tydlig rangordni ng av vilka metoder som ska användas, och 
kommissionen instämmer därför in te i påståendet att det i ett vi sst ärende finns ”alternativ” 
som den kan välja mellan när det gäller vilket slags finansiell korrigering som ska tillämpas. Kommissionen anser att det finns ett giltigt samband mellan korrigeringens storlek och de faktiska belopp som betalats ut på felaktiga grunder till följd av bristerna i systemet. Vid 
kontroll av överensstämmelse förekommer även  fall där de identifi erade bristerna är 
begränsade till de kontrollsyste m som används och inte kan kopplas till ensk ilda oriktiga 
betalningar till stödmottagare. Genom den schablonmetod som används för att reglera 
bristerna täcks emellertid risken för EU:s bu dget, till exempel när en medlemsstat inte 
genomför minimiantalet kontroller. 
Eftersom jordbruksutgifterna genomförs med gemensam förvaltning har dessutom 
medlemsstaterna bättre förutsättningar än kommi ssionen att utvärdera och bevisa den verkliga 
ekonomiska förlusten eller risken för EU :s budget. Detta påpekas uttryckligen i 
kommissionens handbok och kommissionen måste ta hänsyn till sådana bevis, förutsatt att de 
är tillförlitliga. För en mer exakt beräkning av den ekonomiska förlusten för EU:s budget 
SV 3   SV krävs det därför ett aktivt sa marbete med den berörda medlem sstaten på alla nivåer i 
förfarandet för kontroll av överensstämmelse, för det är endast medlemsstaten som har alla de 
uppgifter som behövs för att göra en sådan beräkning. T yvärr inträffar det em ellertid ofta att 
medlemsstaterna trots kommi ssionens uppmaningar inte använder sig av denna möjlighet. 
Sedan systemet reformerades 1996 utgör sc hablonkorrigeringar något mindre än 70 % av 
summan av korrigeringar beräkn at efter värde. Kommissionen anser emellertid att det är 
lämpligare att se till an talet ärenden med en finansiell korrigering där en schablonkorrigering 
användes. Här är det endast 45 % av samtliga fall som bygger på en schablonkorrigering och för de senaste tio överensstämmelsebesluten sj unker denna procentsats ytterligare till 37 %. 
Detta visar på kommissionens kontinuerliga insatser för att begränsa användningen av 
schablonkorrigeringar så mycket som möjligt. 
Eftersom den metod som kommissionen använder  för att beräkna finansiella korrigeringar 
bygger på dess bedömning av risken för EU:s budge t, säger det sig själ vt att de inte kan 
utgöra en påföljd. 
Som ett led i dessa ansträngningar angav kommi ssionen nyligen för medlemsstaterna på vilka 
villkor den är beredd att begränsa eventuella fi nansiella korrigeringar till den felprocent som 
medlemsstaten påträffat i transaktionerna på slutmottagarnivå och rapporterat i sin 
kontrollstatistik för det berörda stödsystemet. 
Finansiella korrigeringar är en  räkenskapsmässig korrigering och inte en sanktion riktad mot 
medlemsstaternas myndigheter. Schablonmet oden har godkänts av EU-domstolen såsom 
förenlig med lagstiftningen om överensstämmels earbetet. EU-domstolen har bekräftat att det 
inte är kommissionen som ska genomföra de kontroller som är nödvä ndiga för att komma 
fram till ett exakt belopp för de lidna förluste rna utan att det snarare är medlemsstaten som 
ska visa att kommissionens beräkning är överdriven.  
Användningen av schablonkorrigeringar har äv en godkänts av Europaparlamentet i dess 
resolution om ansvarsfrihet 2007 (punkt 83) för är enden där medlemsstater inte uppfyller sina 
rättsliga förpliktelser.  
De alternativa metoder för beräkning av finans iella korrigeringar som revisionsrätten hänvisar 
till skulle kräva väsentligt ökade revisionsresurser, vilket inte skulle förenligt med en kostnads- och intäktsanalys.  
V. Beslutet om godkännande av räkenskaperna fattas omkring sex månader efter det aktuella 
budgetårets utgång. Genom detta beslut faststäl ler kommissionen vilket  utgiftsbelopp som ska 
belasta EU:s budget för ett visst budgetår. Den omständigheten att beslutet inte ska föregripa 
senare överensstämmelsebeslut om finansiella korrigeringar för medlemsstaterna föreskrivs 
uttryckligen i artikel 30 i förordning (E G) nr 1290/2005 som har samma rättsstatus som 
budgetförordningen. I allt väsentligt är den dessutom helt förenlig med budgetförordningen. 
För alla andra utgifter föreskrivs det i budgetförordningen att kommissionen kan göra 
efterhandskontroller upp till fem år efter beslutet om beviljande av ansvarsfrihet för det år då den slutliga utbetalningen gjordes. I annat fall skulle alla budgetutgifter betraktas som 
provisoriska tills en efterhandskontroll genom förs eller femårsperioden har löpt ut.  
Det belopp som troligen kommer att utes lutas från finansiering genom framtida 
överensstämmelsebeslut redovisas som en eventualtillgång i kommissionens redovisningssystem och i en anmärkning till årsredovisningen. Tillsammans med beslutet om 
SV 4   SV godkännande av räkenskaperna ger denna redovi sning Europaparlamentet och rådet den 
information de behöver för förfarande t för beviljande av  ansvarsfrihet. 
Revisionsrättens iakttagelse rör en grundläggande princip för fö rfarandet vid avslutande av 
räkenskaper enligt vad som föreskrivs i den nuvarande rättsliga gr unden, som kommissionen 
är tvungen att tillämpa (sedan 1996). Ingen av  de parter som medverkade när lagstiftningen 
antogs framförde några invändningar. Som såda n bör iakttagelsen helst beaktas i samband 
med en eventuell översyn av lagstiftningen. 
VI. Kommissionen anser att det nuvarande systemet fungerar väl och att det uppfyller de 
övergripande målen. Den kommer emellertid att fortsätta att förbättra sin verksamhet i praktiken och, där så är nödvändigt , lämna in lämpliga förslag för ytterligare förbättringar till 
Europaparlamentet och rådet för perioden efter 2013.  
INLEDNING
 
2. I artikel 42.1 i genomförandebestämmelserna, som avser artikel 53b och 53c i 
budgetförordningen, slås fast att syftet med avslut ningen av räkenskaper är att se till att de 
utgifter som kan belasta budgeten och som handlä ggs av medlemsstaterna inom ramen för en 
gemensam förvaltning […] är i sin or dning och förenliga med de gällande 
gemenskapsbestämmelserna. 
5. Belle-arbetsgruppen inrättades av kommissi onen 1991 för att studera de operationer som 
ingår i förfarandet för granskning och godkännande  av räkenskaperna. Syftet var både att 
utvärdera operationernas ändamålsenlighet och effektivitet för att uppnå de allmänna målen 
för den gemensamma jordbrukspolitiken och budgetförordningen, och att, om nödvändigt, 
föreslå rättsliga och/eller administrativa sätt att genomföra dessa operationer.  
b) Varje finansiell korrigering so m ingår i ett beslut om över ensstämmelse är kopplad till ett 
visst budgetår som anges i bilagan till detta beslut. 
RUTA 1 
b) De kontroller som genomförs av de utbe talande organen bygger på förvaltnings- och 
kontrollsystem för vilka minimikrav en har fastställts av kommissionen. 
6. I det reformerade systemet ska beslutet om godkännande av räkenskaperna antas senast den 
30 april året efter det aktuella budgetåret. Det reformerade förfarandet för granskning och 
godkännande av räkenskaperna har således påtagligt påskyndat godkännandet av de 
utbetalande organens räkenskaper.  
DEL I – GRANSKNING OCH GO DKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA 
21. Möjligheten att när det bedöms lämpligt förlita si g på andra revisorers arbete föreskrivs i 
internationella revisionsstandarder och i kommi ssionens riktlinjer. De attesterande organen 
kan använda sig av det arbete som utförts av de utbetalande organens  internrevisionsenheter 
om de kontrollerar detta arbete tillräckligt.  
Vid ett revisionsuppdrag till det danska attesterande organet i november 2009 som 
huvudsakligen omfattade budgetåret 2009 framkom inga  större brister i något av organen när 
det gäller arbetsdokument och checklistor.  
SV 5   SV Vad gäller revisionsrättens iakttagelse i fotnot 9 att internrevisionsenheten i Danmark deltog i 
arbetet med att välja ut attesterande organ oc h att detta slutligen an litades direkt av det 
utbetalande organet på förslag av intern revisionsenheten, bör det framhållas att det 
attesterande organets avtal med den behör iga myndigheten förnyades för budgetåren 2009 och 
2010. 
22. I de flesta fall rör revision srättens slutsatser svagheter i de attesterande organens 
dokumentation av sitt revisionsarbe te snarare än arbetet i sig. 
De attesterande organen ska ställa samman  tillräckliga revisionsbevis till stöd för sina 
iakttagelser. Kommissionen betrak tar denna fråga som en del av sin riskanalys, även om den 
endast kan utvärdera den direkt i samband med sina besök till de  attesterande organ som väljs 
ut för revision. Den exakta utformningen av och innehållet i arbetspapper och checklistor bör 
visserligen överlåtas till de attesterande or ganens professionella omdöme, men kommissionen 
har lämnat rekommendationer (vilket den kommer at t fortsätta med) på detta viktiga område 
när den stöter på svagheter. 
Utöver de generella kraven på substansgranskning av utgifter i enlighet med riktlinje nr 3, ska 
attesterande organ kontrollera att utbetalni ngar inom systemet med samlat gårdsstöd kan 
härledas från underliggande bemyndiganden. Det finns dock inte något krav på att 
bemyndigandena i sig ska kontrollera s inom substansgranskningen.  
24. Riktlinjerna har omarbetats för budgetåret 2009 för att ytterligare förtydliga hur 
granskningen av kundreskontrans fullständighet och korrekthet och bilaga III/IIIa till 
förordning (EG) nr 885/2006 bör genomföra s och rapporteras. En analys av 
attesteringsrapporter för budgetåre t 2009 visar att det ha r gjorts framsteg i detta avseende 
sedan revisionsrättens granskning.  
Utöver det arbete som utförts av de attester ande organen har kommi ssionen under de senaste 
tre åren granskat 14 utbetaland e organ i 11 medlemsstater med avseende på deras uppföljning 
av fall av oegentligheter och deras rapportering enligt bilaga III till 
förordning (EG) nr 885/2006. I allmänhet har de ut betalande organen tillf redsställande rutiner 
för att skydda Europeiska unionens ekonomiska intressen. De brister som påträffats under 
dessa revisioner följs upp inom förfara ndena för kontroll av överensstämmelse. 
26. Kommissionen har nyligen föreslagit ett system1 med hjälp av vilket medlemsstaterna från 
2010 kan förstärka det övergripande ramver ket för att uppnå rimlig säkerhet om 
transaktionernas laglighet och korrekthet på slu tmottagarnivå. För detta syfte bör attesterande 
organ utvidga sin arbetsinsats utöver de nuvarande kraven genom  att, för en viss population 
av betalningar, fullständigt gör a om kontrollen för ett represen tativt urval av transaktioner 
som det utbetalande organet i fråga har gransk at på plats. Arbetet skulle omfatta den 
fullständiga hanteringen av handlingarna, från det att stödansökan tas emot till beräkning och 
verkställande av den slutliga utbetalningen. 
28. Kommissionen medger att ytterligare förbättr ingar är möjliga och önskvärda och den tar 
regelbundet upp frågan med medlemsstaterna. Det fi nns emellertid inte något krav på att varje 
grundläggande kontroll och stödkontroll som bör  finnas vid de utbe talande organen ska 
granskas och bedömas. 
                                                 
1 Dokument D/413722/2009. 
SV 6   SV 29. Kommissionen menar att en särskild gransk ning och bedömning av tillförlitligheten hos 
varje grundläggande kontroll och stödkontroll inte bör krävas för ett yttrande om de interna 
kontrollförfarandena. Enligt förordning (EG) nr 885/2006 behöver det attesterande organet 
inte undersöka om alla möjliga kontroller används  utan endast att de t utbetalande organet 
följer ackrediteringskriterierna (bilaga I till förordning (EG) nr 885/2006).  
Attesterande organ skulle emellertid vara t vungna att bedöma dessa aspe kter i det nya system 
som beskrivs i kommissionens svar på punkt 26.  
30. När så är nödvändigt har kommissionen i fo rmella meddelanden till medlemsstaterna 
påpekat att delegerade organ även ska identifi eras och granskas. Det finns emellertid inte 
något krav på att varje delegerat orga n ska besökas och granskas varje år.  
31. Ändringen syftade till att klar göra förpliktelser som redan fanns  tidigare och att förbättra 
rapporteringen från de attesterande organen.  
32. Kommissionen anser att revisi onsuppgiftens omfattning anges på  ett tillfredsställande sätt 
i de omarbetade riktlinjerna. Utbetalande organ förväntas stäm ma av alla uppgifter i deras 
inlämnade årliga frågeformulär med uppgifter i den underliggande databasen. Attesterande 
organ ska kontrollera att detta ha r gjorts och ange om man har funnit några avvikelser. De ska 
även kontrollera att det finns en ti llfredsställande verifieringskedja. 
För att kontrollera att databasen är korrekt ska attesterande or gan ta ett stickprov på minst 
20 inspektionsrapporter från fältet för varj e uppsättning av stat istiska uppgifter och 
kontrollera att uppgifterna har fö rts in korrekt i databasen. 
Attesterande organ ska formulera tydliga slut satser om de ovannämnda faktorerna. Trots 
förbättringarna på detta område under budge tåret 2009 kommer kommissionen att överväga 
huruvida det behövs ytterligare klargöranden i riktlinjerna. 
33. a) Utbetalande organ förväntas utföra denna  avstämning. Attesterande organ förväntas 
kontrollera att det har gjorts  korrekt. Detta klargjordes för medlemsstaterna i den 
sammanfattande rapporten för budgetåret 2008
2, och rekommendationer har i lämpliga fall 
gjorts till medlemsstaterna (utbetalande orga n och attesterande orga n). Kommissionen anser 
därför att situationen har förbättrats för budgetåret 2009. Enligt de attesterande organens 
rapporter för budgetåret 2009 uppnåddes en fullständ ig avstämning för flertalet utbetalande 
organ. 
b) – c) gemensamt svar på punkterna b) och c): Kommissionen medger de briste r som revisionsrätten har identifierat för budgetåren 2007 och 
2008 och har tagit upp dessa frågor med de berö rda medlemsstaterna. Som ett resultat anser 
kommissionen att situationen har förbättrat s väsentligt för budgetåret 2009. En analys av 
attesteringsrapporter visar att de attesterande organen genomfört si tt arbete på de nivåer som 
krävs i kommissionens riktlinjer i omkri ng 90 % av fallen, med några få undantag. 
                                                
 
2 AGR/2009/80073-00-03/EN av den 3 april 2009. 
SV 7   SV 34. Kommissionen anser av följande skäl att de identifierade bristerna inte innebär att 
kommissionens möjlighet att använda sig av dessa  uppgifter för att uppnå säkerhet begränsas i 
hög grad: 
– De felprocent som kommissionen fastställt på  grundval av den kontrolls tatistik som ställts 
till förfogande av medlemsstaterna  är desamma över flera år. 
– En analys av attesteringsrapporter för budgetåre t 2009 visar att attesterande organ har gjort 
tydliga förbättringar. 
– De statistiska uppgifterna är resultatet av e tt mycket omfattande stickprov av kontrollerade 
ansökningar3, och även om man använde en ökni ng av felprocenten med 25 % som 
säkerhetsmarginal skulle kvarstående fe laktigheter ändå vara mindre än 2 %. 
– De felprocent som revisionsrätten fa stställde i sin re visionsförklaring 2008 
överensstämmer med de kvarstående felak tigheter som kommissionen kom fram till på 
grundval av den kontrollstatistik som ställts  till förfogande av medlemsstaterna.  
Vad gäller de urvalsmetoder som de utbetalande organen använder när de väljer vilka 
ersättningsanspråk som ska granskas på plat s ska urvalen vanligtvis  vara slumpmässigt 
gjorda. Även om slumpmässigt gjorda urval inte följer en statistisk metod, såsom MUS 
(monetary unit sampling), är urvalen vanligtvis ti llräckligt stora för att ge rimlig säkerhet om 
att de är representativa. 
35. Kommissionen medger de brister som revisi onsrätten har identifierat för budgetåren 2007 
och 2008 och har redan lämnat de ssa uppgifter i de årliga verksa mhetsrapporterna för de åren. 
Den har tagit upp dessa frågor med de berörda medlemsstaterna och anser att situationen till 
följd av detta har förbättrats väsentligt för bud getåret 2009. En analys av de attesterande 
organens rapporter visar att de med några få undantag utförde arbetet på de nivåer som 
föreskrivs i riktlinjerna i öve r 90 % av fallen inom IAKS (båda fonderna). Analysen kom fram 
till att de granskningar som utfördes på plats i 92 % (EGFJ) och 87 % (EJFLU) av fallen höll 
en kvalitet som åtminstone va r tillfredsställande. För icke  IAKS-populationer uppfyllde de 
attesterande organen med några få undantag kraven i över 80 % av fallen, och slutsatsen var 
likartad i 90 % (EGFJ) och 87 % (EJFLU) av samtliga fall. 
Kommissionen anser att dessa ä ndringar har införts med tillräcklig framförhållning (den 
engelska versionen av de omar betade riktlinjerna infördes  redan i juli 2008) för att de 
attesterande organen ska kunna följa de nya riktlinjerna. 
36. Kommissionen medger att ytterligare förbättr ingar är möjliga och önskvärda och den tar 
regelbundet upp frågan med medlemsstaterna. 
37. Kommissionen medger att även om en kontroll som utförs på nytt i allmänhet ger en bättre 
uppfattning av kvaliteten på de granskningar som utförts på plats, så är det ändå möjligt att 
utvärdera kontrollmiljön genom att det attester ande organet följer med vid inspektioner. I 
                                                 
3 Samlat gårdsstöd och enhetlig arealersättning: 600 315 ansökningar kontrollerade, djur: 798 119 djur 
kontrollerade (bidrag för am- och dikor och det särskilda bidraget för nötkött), exportbidrag: 13 023 intyg kontrollerade, 275 491 kontroller av stödmottagare för arealbaserade åtgärder för 
landsbygdsutveckling (jfr. Årlig verksamhetsrapport 2009 för GD Jordbruk och landsbygdens 
utveckling, fotnot 33, s. 61). 
SV 8   SV vissa fall är det inte möjligt att utföra en kontroll på nytt. Detta är inneboende problem vid 
många efterhandskontroller som ut förs av externa revisorer. 
Dessutom skulle fältinspektioner där det atte sterande organet följer med minska den 
administrativa bördan för jordbrukarna. 
38. Kommissionen anser av de skäl som anges i svaret på punkt 34 att revisionsrättens 
iakttagelser inte innebär några väsentliga be gränsningar av användningen av kontrollstatistik 
för att uppnå säkerhet. 
Det nämnda nya systemet för att stärka säkerh eten är inte en reaktion på svagheter i de 
attesterande organens arbete, utan snarare ett försök att fö rstärka den säkerhet som det 
befintliga systemet redan ger. 
41. Genom riktlinje nr 4 om revisionsförklarin gen har kommissionen före skrivit en gemensam 
metod för hur försäkran ska utformas. I riktlin jerna anges tillämpliga rättsliga bestämmelser 
samt ges rekommendationer från kommissionen för att se till att försäkran utformas på 
grundval av jämförbara kriterier. 
43. Den omarbetade riktlinjen om försäkran pr esenterades för medlemsstaterna för första 
gången i juni 2008 och slutfördes i juli 2008. Detta var tillräcklig t tidigt för att direktörerna 
vid de utbetalande organen skulle kunna utar beta den försäkran so m skulle undertecknas 
senast i januari 2009. Det var inte möjligt att omar beta riktlinjerna tidiga re eftersom det först 
var nödvändigt att utvärdera resu ltatet från föregående år. 
Kommissionen anser att riktlinj erna är tillräckligt detaljerade. Riktlinjerna omarbetades 
ytterligare för att under lätta analysen av de försäkringa r som mottagits för budgetår 2008. I de 
omarbetade riktlinjerna från 2009 behandlas hur analysen av kontrollstatistiken ska utföras i 
särskilda bilagor. Det finns ett uttryckligt krav att lämna detaljerade uppgifter om felprocenten 
i en population överstiger 2 %, om en jämför else med situationen under det föregående 
budgetåret visar en signifikant försämring eller om felprocenten i en po pulation är osannolikt 
låg samt anvisningar om hur kravet att upplysa  om vilket material som ligger till grund för 
försäkran ska hanteras. Mallar fö r överföring av kontrollstatistik har ställts till förfogande av 
kommissionen för att garanter a att de uppgifter som medl emsstaterna levererar till 
kommissionen har en enhetlig utformning. 
44. Kravet att varje försäkran bör åtföljas av en  förteckning över de handlingar och det arbete 
som utförts av det utbetalande organets di rektör innan denne unde rtecknar sin försäkran 
uppfylldes i 75 fall av 82 för budgetåret 2008. An alysen av kontrollstatistiken redovisades i 
32 fall och jämförelsen med situationen under det föregående året i 24 fall. 
Kommissionens analys visar att situatione n förbättrades för budgetåret 2009. Samtliga 88 
utbetalande organ redovisade en förteckning över de hand lingar som granskats och en 
sammanfattning av det arbete som utförts, oc h 83 utbetalande organ redovisade den önskade 
analysen av kontrollstatistiken. 
45–46.  Den säkerhetsmodell som ligger till grund för försäkringarna följer av kommissionens 
riktlinjer och diskuterades vid de t första mötet med direktörerna  vid de utbetalande organen i 
december 2007. Vid det tillfället framförde kommi ssionen dessutom uttryckligen att den så 
kallade kaskadmodellen som bygger på delförsä kringar är otillräckli g. Kommissionen avrådde 
SV 9   SV till och med från att använda denna modell, särskilt när det gäller verkställande av 
utbetalningar. 
47. För budgetåret 2008 redovisades analysen av kontrollstatistiken i 32 fall och jämförelsen 
med situationen under det föregående året i 24  fall. För budgetåret 2009 har riktlinje nr 4 
omarbetats för att förbättra denna situa tion. Därför har den öns kade analysen av 
kontrollstatistiken utförts av 84 av 88 ut betalande organ under det här budgetåret. 
48. Analysen av kontrollstatistiken ska genomfö ras på stödnivå. Gränsen över vilken man ska 
överväga att införa en reservat ion är 2 % (på en populations nivå). En reservation krävs 
emellertid endast om följande kumulativa faktorer är uppfyllda: 
– Granskningen av de kvalitativa aspekterna resulterar i att man påträffar väsentliga brister i 
ett nationellt kontrollsystem enligt definitione n i punkt 4.2 (Kvalitativa as pekter) i riktlinje 
nr 4. 
– Summan av felaktiga utbetalningar beräknas överstiga 2 % av de totala utbetalningarna 
under budgetåret i fråga för någon av de popula tioner som nämns i punkt 4.3 (Kvantitativa 
aspekter) i riktlinje nr 4. 
– Det har inte varit möjligt att motverka effekten av bristerna med korrigeringsåtgärder. Direktören vid det utbetalande organet förväntas göra en reservation endast om samtliga dessa 
tre villkor är uppfylla. 
49. Kommissionen ifrågasätter inte  kontrollstatistikens tillförlitli ghet av de skäl som anges i 
svaret på punkt 34.  
51. Det stämmer att det arbete so m gjorts vid attesteringen i st or utsträckning även skulle 
utgöra ett tillräckligt underlag fö r yttrandet om försäkringen.  
Det attesterande organet ska emellertid även  kontrollera huruvida de stödjande uppgifter som 
bifogats försäkran är relevanta och i tillämpliga fall avge ett yttrande om 
• huruvida reservationerna från  det utbetalande organets di rektör har redovisats korrekt, 
• vilken eller vilka revisionspopulationer so m enligt dess förmenande borde ha fått en 
reservation men inte fått någon, 
• vilken eller vilka revisionspopulationer so m fick en onödig reserv ation (dvs. det eller 
de underliggande problemen var inte av avgörande betydelse), 
• huruvida försäkran, enligt organets uppf attning, i alla väsentliga avseenden 
överensstämmer med artikel 3 i förordning (EG)  nr 885/2006 (kommissionens riktlinje nr 4) 
för budgetåret 16/10/xx till 15/10/xx+1. 
Kommissionen anser följaktligen att yttrandet tillför ett mervärde. 
Under budgetåret 2009 följde det franska attester ande organet den modell som föreskrivs i 
riktlinje nr 7.  
SV 10   SV 52. Från och med budgetåret 2009 ha r de attesterande organen haft  bättre förutsättningar att 
utvärdera denna information eftersom den omar betade riktlinjen nr 4 inkluderar mallar som 
ska fyllas i av det utbetalande organet. 
DEL II – KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE 
54. I revisionsrättens diagram 1 visas när de o lika besluten om kontroll av överensstämmelsen 
antogs snarare än de belopp som undantogs för varje budgetår. De finans iella korrigeringarna 
av utbetalningar för varje budgetå r, inklusive uppskattningar av framtida korrigeringar, visas i 
kommissionens diagram 1. 
56. Den centrala riskanalysen fungerar som ett pl aneringsverktyg. I själva verket fördelades 
jordbruksutgifterna för år N- 2 på 76 olika revisionsområde n. Varje revisionsområde är 
underordnat ett liknande förvaltn ings- och kontrollsystem. Efte rsom utgifterna under dessa 
revisionsområden verkställdes av olika utbeta lande organ i planerings syften, identifierades 
1 807 par av revisionsområde/utbet alningsorgan. Fö r dessa par av 
revisionsområde/utbetalningsorgan beaktas fö ljande riskfaktorer: betydelse (summan av 
anmälda utgifter), senaste revisionsår (tidsperi od som förflutit sedan den senaste revisionen av 
åtgärden i fråga), inneboende ri sk för åtgärden i fråga, kontrollsystemsrisker (risker i samband 
med kontrollsystemet), ”utbetalningsorganrisker”  (risker som har att göra med det utbetalande 
organet) och slutligen beaktas ”Olaf-risken” (risker som har att göra med anmälningar till 
Olaf och oegentligheter) och revisionsrättsrisker  (risker som har att göra med revisionsrättens 
iakttagelser). Den sammansatta ri sken beräknas för varje par av 
revisionsområde/utbetalningsorgan genom att multiplicera betydelsen med den ”viktade risken” som är ett viktat genomsnitt av de olika riskindikatorer som nämns ovan. På grundval 
av den sammansatta risken rangordnas paren av  revisionsområde/utbetalningsorgan för hela 
direktoratet. 
57–58.  För budgetåret 2009 ökade den andel av ut gifterna som omfattas av kommissionens 
granskningar av överensstämmelse till 61 %
4. Kommissionen anser att denna omfattning är 
imponerande och tillräcklig. Därför an ser den inte att det till följd av riskanalysen endast är ett 
begränsat antal prioriterade åt gärder och utbetalande organ som omfattas av granskningar av 
överensstämmelse. Därtill kommer att när det gäller direktstödet, som under budgetåret 2009 
stod för 72 % av de totala jordbruksutgifterna och omfattas av IAKS, har samtliga medlemsstater med undantag av Luxembur g granskats under de senaste tre åren. 
59. 24-månadersregeln är ett medvetet val av de n europeiska lagstiftaren för att garantera 
rättslig säkerhet för medlemsstaterna. Det li gger i tillämpningen av denna regel att vissa 
utgifter inte kan bli föremål för finansie lla korrigeringar även  om brister uppdagas. 
Kommissionen har upprepade gånge r föreslagit en förlängning av  denna tidsgräns, men dessa 
förslag har avslagits av både rådet och Europaparlamentet. 
60. Kommissionen anser att det inte  ens med väsentligt ökade resurser skulle vara möjligt att 
fullständigt täcka alla revisionsområden under till  exempel en treårsperiod och att detta skulle 
                                                
 
4 26,5 % för ”Interventioner på jordbruksmarknaderna”, 70,9 % för ”Direktstöd” och 43,6 % för 
”Landsbygdsutveckling”. 
SV 11   SV strida mot den samordnade granskningsmodellen5. Det skulle inte vara effektivt att ägna 
personalresurser och ekonomiska re surser åt att granska par av 
revisionsområde/utbetalningsorgan med begrän sade utgifter och låg risk. Därför bygger 
kommissionens arbete med överensstämmelsegra nskningar på en central riskanalys, som tar 
hänsyn till alla nödvändiga riskfaktorer och öv erensstämmer med intern ationellt accepterad 
revisionssed. 
RUTA 3 
I det fall som anförs av revisionsrätten har kommissionen reagerat i tid på de uppgifter den 
har fått och risken har täckts  på ett korrekt sätt. Därför anser kommissionen inte att de 
100 miljoner euro som revisionsrätt en hänvisar till skulle ha bliv it föremål för en finansiell 
korrigering. 
24-månadersregeln är ett medvetet val av den eur opeiska lagstiftaren för att garantera rättslig 
säkerhet för medlemsstaterna. Det ligger i tilläm pningen av denna regel a tt vissa utgifter inte 
kan bli föremål för finansiell a korrigeringar även om brister uppdagas. Kommissionen har 
upprepade gånger föreslagit en förlängning av denna tidsgräns, men dessa förslag har 
avslagits av både rådet och Europaparlamentet. 
61. När det gäller direktstödet, som under budgetåret 2009 stod för 72 % av de totala 
jordbruksutgifterna och omfattas av IAKS, har samtliga medlemsstater med undantag av Luxemburg granskats under de senaste tre år en 2007–2009, det vill säga  inom en tidsperiod 
som förhindrar 24-månadersre gelns uteslutande effekt. 
Antalet par av revisionsområde/utbetalningsorgan är en följd av det stora antalet olika 
kontrollsystem för de olika stödsystemen för jordbruket och antalet utbetalande organ som 
inrättats av medlemsstaterna. Direktstödet stod emellertid endast för 12 revisionsområden i 
riskanalysen för 2008.  
63. Kommissionen anser att användningen av schabl onmässiga korrigeringssatser fullständigt 
stämmer överens med målet för kontrollen av  överensstämmelse och att det är det mest 
effektiva och ändamålsenliga sättet för att uppnå  detta mål, särskilt om påträffade brister 
endast berör medlemsstatens förvaltnings- och kontrollsystem. Det tar hänsyn till det faktum 
att det inte är möjligt att ta fram ett statistiskt  giltigt urval i samband med vart och ett av de 
omkring 150 besök för att bedöma förenlighe t som generaldirektoratet för jordbruk och 
landsbygdsutveckling genomför varje år. Ko mmissionen uppskattar att en sådan 
substansgranskning i genomsnitt skulle omfatta  granskning av omkring 100 filer i varje 
enskilt fall, vilket skulle innebä ra mer än 15 000 filer per år.  
Användningen av schablonkorrigeringar ha r godkänts av EU-domstolen såsom 
överensstämmande med de rättsliga bestämmelser som ligger till grund för överensstämmelsearbetet.  
64. För samtliga 32 överensstämmelsebeslut som antagits från 1996 till slutet av 2009 var det 
något mindre än 70 % av totalsumman av finans iella korrigeringar som fa stställdes med hjälp 
av schablonmässiga korrigeringssatser. Kommissione n anser emellertid att det är relevant att 
se på antalet  fall snarare än de be lopp det gäller, efters om varje granskning av 
                                                
 
5 Det skulle kräva att omkring 1 800 revisionsområden granskades under denna tidsperiod för att undvika 
att vissa delar av utgifterna inte längre kan korrigeras på grund av 24-månadersregeln. 
SV 12   SV överensstämmelse är lika viktig inom hela de t årliga revisionsprogrammet. Då ser man att 
schablonmässiga korrigeringssatser endast användes i 45 % av samtliga fall, och tar man de senaste tio besluten sjunker procentsatsen ytte rligare till 37 %. Detta visar på kommissionens 
oavbrutna ansträngningar för att beräkna eller extrapolera den ekonomiska förlusten för EU:s 
budget närhelst detta är möjligt. 
Som ett led i dessa ansträngningar angav kommi ssionen nyligen för medlemsstaterna på vilka 
villkor den är beredd att begränsa eventuella fi nansiella korrigeringar till den felprocent som 
medlemsstaten påträffat i transaktionerna på slutmottagarnivå och rapporterat i sin 
kontrollstatistik för det berörda stödsystemet.  
65. Kommissionen anser att den systembaserade granskningsmetoden är det effektivaste och 
ändamålsenligaste sättet att uppnå detta mål genom  att den fokuserar på hur medlemsstaternas 
förvaltnings- och kontrollsystem fungerar.  Att komplettera detta arbete med en 
substansgranskning av ett representativt urval av enskilda betalningar i samband med var och 
en av de omkring 150 granskningar av överensst ämmelse på plats som ge neraldirektoratet för 
jordbruk och landsbygdsutveckling ge nomför varje år skulle kräva en betydande ökning (mer 
än en fördubbling) av de nuvarande revisionsresurs erna, vilket inte skulle vara förenligt med 
en kostnads- och intäktsanalys. Ökningen skulle vara ännu större (femfaldig) om 
kommissionen var tvungen att ut föra sådan substansgranskni ng på alla revisionsområden 
under till exempel en treårsperiod.  
Ett sådant förslag skulle inte heller ta hänsyn till det faktum att obe roende revisionsorgan 
attesterar de utbetalande orga nens redovisning och att deras internkontroll fungerar samt 
verifierar och validerar deras kontrollstatistik, en verksamhet  som omfattar de underliggande 
transaktionernas laglighet oc h korrekthet och som för närvar ande förstärks ytterligare. 
Det skulle inte heller vara möjligt att begr änsa sådan substansgranskning till fall där 
”konsekvenserna är kvantifierbara och signifika nta”, eftersom det inte är möjligt att dra 
sådana slutsatser när re visionen görs, och om den genomförs mot slutet av förfarandet skulle 
en sådan substansgranskning mycket väl kunna  vara irrelevant och/eller omöjlig.  
66. Schablonkorrigeringar återsp eglar den ekonomiska risk för EU:s budget som beror på 
bristerna i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. Kommissi onen anser därför att 
det finns ett samband mellan den schablon mässiga korrigeringssats som används och 
omfattningen av oriktiga betalningar till slutmottagare. I riktlinjerna i arbetsdokument VI/5330/97 fastställs ett tyd ligt, objektivt och stabilt system fö r tillämpningen av 
schablonkorrigeringar genom vilket man undviker både subjektivitet och ojämlik behandling. 
I kommissionens handbok sägs det uttrycklig en att systemet med schablonkorrigeringar 
används för att skapa en koppling mellan de iden tifierade svagheterna och risken för EU:s 
budget och att denna risk är det viktigaste inslag et vid bedömningen av ni vån på de finansiella 
korrigeringarna. Därför måste revisorerna bedöm a om det finns några faktorer som kan dämpa 
eller öka risken. Överensstämmelsebesluten ger rikligt med exempel på att denna bedömning 
görs och att den leder till en minskning eller ökni ng av nivån på de finansiella korrigeringarna 
där så är motiverat. 
Eftersom jordbruksutgifterna genomförs med gemensam förvaltning har dessutom 
medlemsstaterna bättre förutsättningar än kommi ssionen att utvärdera och bevisa den verkliga 
ekonomiska förlusten eller risken för EU:s budget. Detta sägs uttryckligen i handboken och kommissionen måste beakta sådana bevis om de är tillförlitliga. För en mer exakt beräkning 
SV 13   SV av den ekonomiska förlusten för EU:s budget kr ävs det därför ett ak tivt samarbete med den 
berörda medlemsstaten på alla nivåer i förfar andet för kontroll av överensstämmelse, för det 
är endast medlemsstaten som har alla de  uppgifter som behövs för att göra en sådan 
beräkning. Tyvärr inträffar det emellertid of ta att medlemsstaterna trots kommissionens 
uppmaningar inte använder sig av denna möjlighet.  EU-domstolen har bekräftat att det inte är 
kommissionen som ska genomföra de kontroller som är nödvändiga för att komma fram till ett exakt belopp för de lidna förlusterna utan a tt det snarare är medlemsstaten som ska visa att 
kommissionens beräkning är överdriven. 
I detta sammanhang angav kommissionen nyligen fö r medlemsstaterna på vilka villkor den är 
beredd att begränsa eventuella finansiella kor rigeringar till den felprocent som medlemsstaten 
påträffat i transaktionerna på slutmottagarniv å och rapporterat i sin kontrollstatistik för det 
berörda stödsystemet. 
RUTA 5  
I det föreliggande fallet skulle en  granskning av ett representativt  urval av betalningar, såsom 
revisionsrätten föreslår, kunnat re sultera i att Storbritannien be handlades annorlunda än andra 
medlemsstater. För att alla medlemsstater ska be handlas likvärdigt skulle  det vara nödvändigt 
att genomföra en sådan substansgranskning på ett systematiskt sätt, åtminstone i samtliga fall där det finns en potentiell finansiell korrigering.  Ett sådant tillvägagångs sätt skulle kräva en 
betydande ökning av revisionsresu rserna och inte vara förenligt med en kostnads- och 
intäktsanalys. Det är anledningen till att kommi ssionen har beslutat sig för ett systembaserat 
tillvägagångssätt med en rangordning av ko rrigeringar varav de schablonmässiga 
korrigeringssatserna bara är  en metod. Denna metod har godkänts av EU-domstolen. 
Medlemsstaterna uppmanas dessutom alltid att göra mer exakta beräkningar av den 
ekonomiska förlusten för EU:s budget, men de använder sig inte alltid av denna möjlighet. Kommissionen har icke desto mindre utarbetat en alternativ metod för att bättre fastställa den 
verkliga kvarstående risken och har framfört detta till medlemsstater  (se sista stycket i 
punkt 104 e).  
Se även svaren i punkterna 65 och 66.  67. I sin resolution om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2007 begärde 
Europaparlamentet uttryckligen att ”schablonko rrigeringar ska tillämp as på medlemsstater 
som inte respekterar sina förpliktelser”
6.  
Hittills uppgår den andel av finansiella korrigering ar (i värde) som fastställts på grundval av 
schablonmässiga korrigeringssatser  till något mindre än 70 %.  
Vidare angav kommissionen i december 2009 för medlemsstaterna på v ilka villkor den är 
beredd att begränsa eventuella finansiella kor rigeringar till den felprocent som medlemsstaten 
påträffat i transaktionerna på slutmottagarniv å och rapporterat i sin kontrollstatistik för det 
berörda stödsystemet. 
68. Genom reformen 1996 infördes ett årligt  godkännande av räkenskaperna som skulle 
avslutas senast den 30 april år  n+ 1 och 24-månadersregeln fö r kontroll av överensstämmelse. 
                                                 
6 Se punkt 83 i Europaparlamentets resolution av den 23 april 2009 om ansvarsfrihet för genomförandet 
av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007, avsnitt III – kommissionen 
(P6_TA(2009)0289). 
SV 14   SV Därigenom gav man ett viktigt bidrag till förfar andet för beviljande av  ansvarsfrihet (numera 
de årliga verksamhetsrapporterna) som tog hänsyn till deras tidsplanering. Att avsluta 
kontrollen inom en sådan tidsplan skulle påve rka arbetet med kontroll av överensstämmelse 
negativt. 
69. Hur lång tid det tar att genom föra överensstämmelseförfarandet beror på ett an tal faktorer 
varav en del ligger utanför kommissionens ansvar och kontroll. Dessa faktor er är till exempel 
fallets komplexitet, huruvida det krävs me r arbete eller till och med fler besök, 
medlemsstaternas respekt för tidsfrister, kr av på översättning och uppföljningen av 
förlikningsorganets rekommendati oner. Dessutom händer det ofta att målet överskrids för att 
fullt ut respektera medlemsstatens rätt till förs var, vilket är en grundläggande princip i 
förfarandet för kontroll av överensstämmelse och uttryckligen kr ävs i artikel 42.2 c i 
budgetförordningens genomförandebestämmelser. 
71. Medlemsstater får reda på eventuella bris ter som påträffats kort efter besöket och kan 
omedelbart vidta ko rrigerande åtgärder. Revi sionsresultaten är kända och beaktas i den årliga 
verksamhetsrapporten för det berörda året. Hur lå ng tid det tar att fastställa beloppet för den 
finansiella korrigeringen är en sekundär fråga om bristerna reda n har anmälts och korrigerats.  
Om tidsfristerna för förfarandet för kontroll av överensstämmelse förkortas skulle det påverka 
kommissionens förmåga att utföra det nödvändiga granskningsarbetet nega tivt, vilket varken 
skulle vara i EU:s eller medlemsstaternas intresse. Kommissionen kommer icke desto mindre 
fortsätta att arbeta för att minska den tid som behövs för att slutföra förfaranden för kontroll 
av överensstämmelse. 
72. Ingen av de parter som var involverade i lagstiftni ngsförfarandet föreslog några 
förändringar av förlikningsförfa randet i sina yttranden över komm issionens förslag till rådets 
förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitik en, vilket därefter antogs 
som förordning (EG) nr 1290/2005. 
Under 2006 vidtog kommissionen åtgärder fö r att minska antale t ärenden som går till 
förlikning genom att fördubbla den gräns öve r vilken fall betrak tas som tillåtliga. 
Förlikningsorganet har inte sett en ökning av antalet fall i pr oportion till EU:s ökade storlek. 
Kommissionen anser att förlikningsförf arandet är ett an vändbart inslag i 
överensstämmelseförfarandet. Detta visas av för likningsorganets inverkan  på de föreslagna 
finansiella korrigeringarna. I 28 % av fallen re sulterade förfarandet i en minskning av den 
finansiella korrigeringen med mer än 10 %, i 13 % av fallen var minskningen mindre än 10 % 
medan kommissionen i 3,5 % av fallen be slöt att återkall a sin korrigering. 
73. Huruvida det är möjligt att uppfylla tidsmålet i ett givet fall beror på ett antal faktorer 
varav en del ligger utanför kommissionens ansvar oc h kontroll. Dessa faktor er är till exempel, 
fallets komplexitet, huruvida det krävs me r arbete eller till och med fler besök, 
medlemsstaternas respekt för tidsfrister och uppföljningen av förlikningsorganets 
rekommendationer. Det händer ofta att målet överskrids för att fullt ut respektera medlemsstatens rätt till försvar,  vilket är en grundläggande pr incip i förfarandet för kontroll 
av överensstämmelse. 
I slutet av 2009 hade endast 10  av de revisioner som genomför ts under 2004 och tidigare år, 
med möjlighet till finansiella korrigeringar för perioden före 2003, inte avslutats. De 
finansiella korrigeringar som följer på dessa re visioner avseende utgifter från perioden före 
SV 15   SV 2003 uppskattas till omkring 15 milj oner euro. Det betyder att överensstämmelsearbetet för 
utgifterna före 2003 i stor ut sträckning hade slutförts. 
DEL III – FÖRFARANDET FÖR AVSL UTANDE AV RÄKENSKAPERNA SOM 
HELHET  
76–77.  
Beslutet om godkännande av räke nskaperna fattas omkring sex månader efter det aktuella 
budgetårets utgång. Genom detta beslut faststäl ler kommissionen vilket  utgiftsbelopp som ska 
belasta EU:s budget för ett visst budgetår. Den omständigheten att beslutet inte ska föregripa 
senare överensstämmelsebeslut om finansiella korrigeringar för medlemsstaterna föreskrivs 
uttryckligen i artikel 30 i förordning (E G) nr 1290/2005 som har samma rättsstatus som 
budgetförordningen. I allt väsentligt är den dessutom helt förenlig med budgetförordningen. 
För alla andra utgifter föreskrivs det i budgetförordningen att kommissionen kan göra 
efterhandskontroller upp till fem år efter beslutet om beviljande av ansvarsfrihet för det år då den slutliga utbetalningen gjordes. I annat fall skulle alla budgetutgifter betraktas som 
provisoriska tills en efterhandskontroll genom förs eller femårsperioden har löpt ut.  
Det belopp som troligen kommer att utes lutas från finansiering genom framtida 
överensstämmelsebeslut redovisas som en eventualtillgång i kommissionens redovisningssystem och i en anmärkning till årsredovisningen. Tillsammans med beslutet om godkännande av räkenskaperna ger denna redovi sning Europaparlamentet och rådet den 
information de behöver för förfarande t för beviljande av  ansvarsfrihet. 
Att beslutet om godkännande av räkenskaperna har denna roll angavs uttryckligen redan i den 
promemoria från mars 1993 genom vilken kommissionen godkände riktlinjerna för den 
reform av förfarandet vid avslutande av rä kenskaper som blev tillämplig 1996 (SEK(93) 306) 
och som aldrig ifrågasattes av någon av de pa rter som var involverade i antagandet av den 
därpå följande lagstiftningen. 
78.  
a) Varje finansiell korrigering so m ingår i ett beslut om överensstämmelse är kopplad till ett 
visst budgetår som identifieras i bilagan till detta beslut. 
b) Såsom redan anges i svaret på punkt 73 hade  överensstämmelsearbetet för utgifterna före 
2003 i stor utsträckning sl utförts i slutet av 2009. 
Årsredovisningarna innehåller de  relevanta uppgifterna  om finansiella kor rigeringar för det 
året. 
Se även svaret på punkterna 76–77. 79. Det revisionsrätten beskrive r som begränsningar är snarar e positiva egenskaper hos ett 
system som har bevisat sitt värde för att skydda EU:s ekonomiska intressen.  
80. I beslut om kontroll av överensstämmelsen  redovisas de belopp som utesluts från 
EU-finansiering per utgiftsår och per medlemss tat. Beloppen per medlemsstat redovisas i 
anmärkning 6 till kommissionens årsredovisning för 2009. 
SV 16   SV Uppgifter om de finansiella korrigeringarna av utbetalningar för va rje budgetår redovisas i 
bilaga 36 till kommissionens arbetsdokument som åtföljer årsredovisningen för EGFJ 
budgetåret 2008. Uppgifter om hur dessa korrigeri ngar fördelar sig mellan medlemsstater och 
mellan sektorer redovisas i kommissionens fa ktablad ”Managing th e agricultural budget 
wisely”, som finns på följande internetadress: 
http://ec.europa.eu/agricu lture/publi/fact/index_en.htm . 
81. Beslutet om godkännande av rä kenskaperna fattas omkring sex månader efter det aktuella 
budgetårets utgång. Genom detta beslut faststäl ler kommissionen vilket  utgiftsbelopp som ska 
belasta EU:s budget för ett visst budgetår. Den omständigheten att beslutet inte ska föregripa 
senare överensstämmelsebeslut om finansiella korrigeringar för medlemsstaterna föreskrivs 
uttryckligen i artikel 30 i förordning (E G) nr 1290/2005 som har samma rättsstatus som 
budgetförordningen. I allt väsentligt är den dessutom helt förenlig med budgetförordningen. 
För alla andra utgifter föreskrivs det i budgetförordningen att kommissionen kan göra 
efterhandskontroller upp till fem år efter beslutet om beviljande av ansvarsfrihet för det år då den slutliga utbetalningen gjordes. I annat fall skulle alla budgetutgifter betraktas som 
provisoriska tills en efterhands kontroll genomförs eller femårsperi oden har löpt ut. Det belopp 
som troligen kommer att uteslutas från fina nsiering genom framtida överensstämmelsebeslut 
redovisas som en eventualtillgång i kommissione ns redovisningssystem och i en anmärkning 
till årsredovisningen. Tillsammans  med beslutet om godkännande av räkenskaperna ger denna 
redovisning Europaparlamentet och rådet den in formation de behöver för förfarandet för 
beviljande av ansvarsfrihet.  
Årsredovisningarna innehåller re dan alla uppgifter som krävs en ligt budgetförordningen och 
redovisningsreglerna. Se äv en svaret på punkterna 76–77. 
82. I det reformerade systemet ska beslutet om godkännande av räkenskaperna antas senast 
den 30 april året efter det aktuella budgetåret.  Det reformerade förfarandet för granskning och 
godkännande av räkenskaperna har således påtagligt påskyndat godkännandet av de 
utbetalande organens räkenskaper.  
83. Genom att anta det årliga beslutet om godkännande av rä kenskaperna godtar 
kommissionen de godkända utbetalande organens räkenskaper och motsvarande utgifter blir 
därför definitiva. Möjligheten till senare finansiella korrige ringar inom processen för kontroll 
av överensstämmelse innebär inte  att detta godkännande ifrågasä tts. Det belopp som troligen 
kommer att uteslutas från EU-finansiering genom sådana framtida överensstämmelsebeslut 
redovisas som en eventualtillgång i kommissione ns redovisningssystem och i en anmärkning 
till kommissionens årsredovisning.  
Årsredovisningarna tillhandahåll er alla uppgifter som krävs enligt budgetförordningen och 
redovisningsreglerna. De inkluderar särskilt  en uppskattning av framtida finansiella 
korrigeringar som en eventualtillgång.  
84. Budgetförordningen och sektorsbestämmelsern a för jordbruket ger ko mmissionen rätt att 
kontrollera alla utgifter under nå gra år efter att de har uppkommit. Denna rä tt innebär inte att 
alla berörda utgifter ännu inte har godkänts. Om det är möjligt att kva ntifiera potentiella 
återvinningar redovisas de i anmärkningarna 5.3 och 5.4 till den konsoliderade redovisningen. 
I dessa beslut om kontroll av överensstämmels en redovisas de belopp som utesluts från 
EU-finansiering per utgiftsår och per medlemss tat. Beloppen per medlemsstat redovisas i 
anmärkning 6 till kommissionens årsredovisning för 2009. 
SV 17   SV 85. Syftet med att bokföra eventu altillgångar i kommissionens re dovisning är att redovisa (de 
potentiella) fordringarna på grundva l av revisionens resultat. Det har aldrig varit avsikten att 
ge någon säkerhet om de underliggande tran saktionernas laglighet och korrekthet. 
Det belopp som tas upp i eventualtillgången mo tsvarar den bästa uppska ttningen av utgifter 
som troligen kommer att uteslutas fr ån EU-finansiering genom framtida 
överensstämmelsebeslut. Detta belopp redovi sas i en anmärkning till kommissionens 
årsredovisning, uppdelat på EGFJ och EJFLU.  
88. Årsredovisningarna innehåll er alla uppgifter som krävs enligt budgetförordningen och 
redovisningsreglerna. Det belopp som troligen kommer att uteslutas från EU-finansiering 
genom sådana framtida överensstämmelsebes lut redovisas som en eventualtillgång i 
kommissionens redovisningssystem och i en anmärkning till kommissionens årsredovisning. 
Räkenskaperna ändras inte av senare besl ut om överensstämmelse. Ett beslut om 
överensstämmelse påverkar det budgetår under vilket  beslutet verkställs och ändrar således 
inte räkenskaperna för tidigare budgetår. 
89. Kontrollen av överensstämmelse är utformad  för att utesluta utgifter som inte har 
verkställts i enlighet med EU:s regler från EU-finansiering och därigenom skydda EU:s 
budget från utgifter som inte sk a belasta den. Det är däremot in te en mekanism för återvinning 
av oriktiga betalningar till stödmottagare, vi lket i enlighet med principen för gemensam 
förvaltning enbart är en ange lägenhet för de enskilda medlem sstaterna. Se artikel 9.1 a iii i 
förordning (EG) nr 1290/2005 och artikel 53b.2 c i budgetförordningen. 
Kommissionen anser att kontrollen av överensst ämmelse genom åren har visat sig vara ett 
starkt incitament för medlemsstater att förbät tra sina förvaltnings- och kontrollsystem och 
därigenom förhindra eller upptäcka och återvinn a oriktiga betalningar til l slutmottagare. Detta 
återspeglas i sjunkande felprocent på slutmottagarnivå. 
90. a) Kontrollen av överensstämmelse är inte en mekanism för återvinning av oriktiga 
betalningar till stödmottagare, vilket enbart är en angelägenhet för de enskilda 
medlemsstaterna, enligt principen för gemensam fö rvaltning och reglerna i artikel 9.1 a iii i 
förordning (EG) nr 1290/2005 och artikel 53b.2 c i budgetförordningen. Om oriktiga 
betalningar till enskilda stödmottagare har eller kan identifieras till fö ljd av förfarandet för 
kontroll av överensstämmelse åligger det medlem sstater att följa upp dem genom åtgärder för 
återvinning gentemot dessa stödmottagare.  
b) Även om finansiella korrigeringar endast rör brister i medlemsstaternas förvaltnings- och 
kontrollsystem och inte oriktiga betalningar, är  dessa korrigeringar ett viktigt hjälpmedel för 
att förbättra medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och däri genom förhindra eller 
upptäcka och återvinna orik tiga betalningar till slutmottagare . Härigenom bidrar kontrollen av 
överensstämmelse till betalningarnas laglighet och korrekthet på slutmottagarnivå. Vidare föreskrivs det i jordbrukslagstiftningen att effektiva, avskräckande och proportionella 
påföljder ska vidtas mot stödmottagare so m har tagit emot or iktiga betalningar. 
91. Finansiella korrigeringar är inte påföljd er mot medlemsstaterna, vilket kommissionen 
redan påpekade i den promemoria från mars 1993 genom vilken den godkände riktlinjerna för 
den reform av förfarandet vid avslutande av räkenskaper som blev tillämplig 1996 (SEK(93) 306). Den nuvarande mekanismen för kontroll av överensstämmelse, inklusive 
användningen av schablonkorrigeri ngar, har godkänts av EU-domst olen, vilket innebär att det 
SV 18   SV inte är en påföljdsmekanism eftersom påföljd er mot medlemsstater är en befogenhet för 
EU-domstolen.  
SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER  
93. Kommissionen välkomnar revisionsrättens slut sats att förfarandet för avslutande av 
räkenskaperna när det gäller räkenskapernas tillf örlitlighet ger rimlig säkerhet och tillräcklig 
information för att kommissionen ska kunna fatta sitt årliga beslut om godkännande av räkenskaperna. 
94. Kommissionen medger de brister som revisi onsrätten har identifierat för budgetåren 2007 
och 2008 och har tagit upp dessa frågor med me dlemsstaterna. Till följd av detta har 
situationen för budgetåret 2009 förbättrats för alla  de nya element för att skapa garantier som 
har nämnts. 
Kommissionen menar att det inte bör krävas  en särskild granskning och bedömning av 
tillförlitligheten hos va rje grundläggande kontro ll och stödkontroll för ett yttrande om de 
interna kontrollförfaranden a (aspekter som berör efterlevnade n). Det attesterande organet ska 
endast kontrollera att utbetalni ngsorganet har en administrativ organisation och ett system för 
intern kontroll som uppfyller kriterierna i b ilaga I till förordning (EG) nr 885/2006.  
Kommissionen anser av de skäl som anges i sv aret på punkt 34 att kontrollstatistiken är 
tillräckligt tillf örlitlig för att uppnå säkerhet. 
Kommissionen anser av de skäl som anges unde r punkt 51 ovan att de attesterande organens 
yttranden om försäkran verkligen tillför ett mervärde  
95. Kommissionen anser inte att genomfö randet av förfarandet för kontroll av 
överensstämmelse kännetecknas av betydande bris ter. Revisionsrättens kritik gäller i allt 
väsentligt utformningen av förfarandet och inte dess genomförande. Som kommissionen har 
angett i sina svar på punkterna 76–77, 78b, oc h 81 är förfarandet he lt förenligt med de 
nuvarande reglerna, vilket EU-domstolen har erkänt, och det har under de senaste 15 åren 
bevisat sitt värde för att utes luta icke stödberättigande ut gifter från EU-finansiering. 
96. För budgetåret 2009 ökade den andel av ut gifterna som omfatta s av kommissionens 
granskningar av överensstämmelse till 61 %
7. Kommissionen anser att detta innebär att en 
tillräckligt stor del av utgifterna kontrolleras och att riskanalysen därför resulterar i att ett tillfredsställande antal åtgärder och utbetalande organ identifieras som prioriteringar för granskningar av överensstämmelse. 
Kommissionen anser att det inte ens med väsentligt ökade resurser skulle vara möjligt att 
fullständigt täcka alla revisionsområden under till  exempel en treårsperiod och att detta skulle 
strida mot den samordnade granskningsmodelle n. Det skulle inte vara rimligt att ägna 
personalresurser och ekonomiska re surser åt att granska par av 
revisionsområde/utbetalningsorgan med begrän sade utgifter och låg risk. Därför bygger 
kommissionens arbete med överensstämmelsegra nskningar på en central riskanalys, som tar 
hänsyn till alla nödvändiga riskfaktorer och öv erensstämmer med intern ationellt accepterad 
revisionssed. 
                                                
 
7 26,5 % för ”Interventioner på jordbruksmarknaderna”, 70,9 % för ”Direktstöd” och 43,6 % för 
”Landsbygdsutveckling”. 
SV 19   SV Därtill kommer att när det gäller direktstödet,  som under budgetåret 2009 stod för 72 % av de 
totala jordbruksutgifterna och omfattas av IAKS, har under de senaste tre åren samtliga medlemsstater med undantag av Luxemburg granskats. 
24-månadersregeln är ett medvetet val av den eur opeiska lagstiftaren för att garantera rättslig 
säkerhet för medlemsstaterna. Det ligger i tilläm pningen av denna regel a tt vissa utgifter inte 
kan bli föremål för finansiell a korrigeringar även om brister uppdagas. Kommissionen har 
upprepade gånger föreslagit en förlängning av denna tidsgräns, men dessa förslag har 
avslagits av både rådet och Europaparlamentet. 
97. Kommissionen anser att den systembasera de granskningsmetoden genom att den 
fokuserar på hur medlemsstaternas förvaltn ings- och kontrollsystem fungerar är det 
effektivaste och ändamålsenlig aste sättet att uppnå målet om sund ekonomisk förvaltning. Att 
komplettera detta arbete med en  substansgranskning av ett representativt urval av enskilda 
betalningar i samband med var och en av de  omkring 150 granskningar av överensstämmelse 
på plats som generaldirektoratet för jordbr uk och landsbygdsutvecklin g genomför varje år 
skulle kräva en betydande ökning (mer  än en fördubbling) av de nuvarande 
revisionsresurserna, vilket inte skulle vara förenligt med en kostnad s- och intäktsanalys. 
Ökningen skulle vara ännu stör re (femfaldig) om kommissionen var tvungen att utföra sådan 
substansgranskning på alla revisionsområ den under till exempel en treårsperiod.  
Det skulle inte heller vara möjligt att begr änsa sådan substansgranskning till fall där 
konsekvenserna är kvantifierbara och signifikanta,  eftersom det inte är möjligt att dra sådana 
slutsatser när revisionen görs, oc h om den genomförs mot slutet av förfarandet skulle en sådan 
substansgranskning mycket väl kunna vara i rrelevant och/eller omöjlig. (Se svaret på 
punkt 65).  
Schablonkorrigeringar återspeglar den ekonomis ka risk för EU:s budget som beror på 
bristerna i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. Kommissi onen anser därför att 
det finns ett samband mellan den schablon mässiga korrigeringssats som används och 
omfattningen av oriktiga betaln ingar till slutmottagare. Vi d kontroll av överensstämmelse 
förekommer även fall där de identifierade bris terna är begränsade till de kontrollsystem som 
används och inte kan kopplas ti ll enskilda oriktiga betalninga r till stödmottaga re. På grund av 
den schablonmetod som används fö r att reglera bristerna täcks emellertid risken för EU:s 
budget, till exempel när en medlemsstat inte genomför minimiantalet kontroller. 
98. Huvudsyftet med 1996 års reform av förfarande t för avslutande av räkenskaperna var att 
tvinga fram ändamålsenlighet och effektivite t för att uppnå de allmänna målen för den 
gemensamma jordbrukspolit iken och budgetförordningen.  
I slutet av 2009 hade överensstämmelsearbetet  för utgifterna för åren före 2003 i stor 
utsträckning slutförts. 
99. Varje finansiell korrigering som ingår i ett be slut om överensstämmelse är kopplad till ett 
visst budgetår som identifieras i bilagan till detta beslut. 
100. Beslutet om godkännande av räkenskape rna fattas omkring sex månader efter det 
aktuella budgetårets utgång. Genom detta beslut fastställer kommissionen vilket utgiftsbelopp 
som ska belasta EU:s budget för ett visst budgetår . Den omständigheten a tt beslutet inte ska 
föregripa senare överensstämmelsebeslut om fi nansiella korrigeringar för medlemsstaterna 
föreskrivs uttryckligen i artikel 30 i föror dning (EG) nr 1290/2005 som har samma rättsstatus 
som budgetförordningen. I allt väsentligt är den dessutom helt förenlig med 
SV 20   SV budgetförordningen. För alla andra utgifter  föreskrivs det i budgetförordningen att 
kommissionen kan göra efterhandsk ontroller upp till fem år efter beslutet om beviljande av 
ansvarsfrihet för det år då den slutliga utbe talningen gjordes. I an nat fall skulle alla 
budgetutgifter betraktas som pr ovisoriska tills en efterhandskontroll genomförs eller 
femårsperioden har löpt ut.  
Det belopp som troligen kommer att utes lutas från finansiering genom framtida 
överensstämmelsebeslut redovisas som en eventualtillgång i kommissionens redovisningssystem och i en anmärkning till årsredovisningen. Tillsammans med beslutet om godkännande av räkenskaperna ger denna redovi sning Europaparlamentet och rådet den 
information de behöver för förfarandet för be viljande av ansvarsfrihet. Se svaren på 
punkterna 76–77. 
101. Genom att anta det årliga beslutet om godkännande av rä kenskaperna godtar 
kommissionen de godkända utbetalande organens räkenskaper och motsvarande utgifter blir 
därför definitiva. Möjligheten till senare finansiella korrige ringar inom processen för kontroll 
av överensstämmelse innebär inte  att detta godkännande ifrågasä tts. Det belopp som troligen 
kommer att uteslutas från EU-finansiering genom sådana framtida överensstämmelsebeslut 
redovisas som en eventualtillgång i kommissione ns redovisningssystem och i en anmärkning 
till kommissionens årsredovisning. 
102. Finansiella korrigeringar är inte  påföljder utan innebär att utgi fter som inte har verkställts 
i enlighet med EU:s regler utesluts från EU-f inansiering. Dessa finansiella korrigeringar är 
inte ”förhandlingsbara”, utan fastställs av kommissionen på grundval de principer som anges i 
dess arbetsdokument VI/5330/97 och de uppgifte r som tas emot under det administrativa 
förfarande som leder fram beslutet om övere nsstämmelse. Medlemsstatens deltagande i detta 
förfarande utgör en del av den kontradiktoriska  principen och ger medlemsstaten möjlighet att 
avge ett yttrande och lägga fram sina  synpunkter. Kommissione n ska lyssna på 
medlemsstatens argument och beakta dessa. An talet finansiella korrigeringar som har 
godkänts av EU-domstolen visar att beloppen i allmänhet är uppenbara och oomtvistliga. 
103. Kontrollen av överensstämme lse är inte en mekanism för återvinning av oriktiga 
betalningar till stödmottagare, vilket enbart är en angelägenhet för de enskilda medlemsstaterna, enligt principen för gemensam fö rvaltning och reglerna i artikel 9.1 a iii i 
förordning (EG) nr 1290/2005 och artikel 53b.2 c i budgetförordningen. Om sådana oriktiga 
betalningar har eller kan identif ieras till följd av förfarandet för kontroll av överensstämmelse 
åligger det medlemsstaterna at t följa upp dem genom åtgärder för återvinning gentemot 
stödmottagarna. 
104. Kommissionen anser att det n uvarande systemet fungerar vä l och att det uppfyller de 
övergripande målen. Den kommer emellertid att fortsätta att förbättra sin verksamhet i praktiken och, där så är nödvändigt , lämna in lämpliga förslag för ytterligare förbättringar till 
Europaparlamentet och rådet för perioden efter 2013. 
a) Kommissionen anser att de olik a parternas regler och ansvar på  det hela taget är tillräckligt 
tydligt definierade i de befintliga förordningarna samtidigt som vikten av att bevara den flexibilitet som krävs beaktas. Den kommer emelle rtid att överväga huruvida de attesterande 
organens roll bör fastställas mer i de talj i reglerna för perioden efter 2013. 
b) I de befintliga reglerna föreskrivs redan en tidsgräns för när det årliga beslutet om 
godkännande av räkenskaperna ska antas. Tidsgr änser för avslutande av förfaranden för 
SV 21   SV kontroll av överensstämmelse skulle strida mo t målet att skydda EU:s finansiella intressen 
eftersom de skulle utesluta finansiella korrigering ar efter det att tidsfrist en har gått ut. Därför 
har kommissionen inte för avsikt att före slå att sådana nya tidsgränser införs. 
c) Beslutet om godkännande av räkenskaperna fattas omkring se x månader efter det aktuella 
budgetårets utgång. Genom detta beslut faststäl ler kommissionen vilket  utgiftsbelopp som ska 
belasta EU:s budget för ett visst budgetår. Den omständigheten att beslutet inte ska föregripa 
senare överensstämmelsebeslut om finansiella korrigeringar för medlemsstaterna föreskrivs 
uttryckligen i artikel 30 i förordning (EG) nr 1290/2005 so m har samma rättsstatus som 
budgetförordningen. I allt väsentligt är den dessutom helt förenlig med budgetförordningen. 
För alla andra utgifter föreskrivs det i budgetförordningen att kommissionen kan göra 
efterhandskontroller upp till fem år efter beslutet om beviljande av ansvarsfrihet för det år då den slutliga utbetalningen gjordes. I annat fall skulle alla budgetutgifter betraktas som 
provisoriska tills en efterhandskontroll genom förs eller femårsperioden har löpt ut.  
Det belopp som troligen kommer att utes lutas från finansiering genom framtida 
överensstämmelsebeslut redovisas som en eventualtillgång i kommissionens redovisningssystem och i en anmärkning till årsredovisningen. Tillsammans med beslutet om godkännande av räkenskaperna ger denna redovi sning Europaparlamentet och rådet den 
information de behöver för förfarande t för beviljande av  ansvarsfrihet. 
Att beslutet om godkännande av räkenskaperna har denna roll angavs uttryckligen redan i den 
promemoria från mars 1993 genom vilken kommissionen godkände riktlinjerna för den 
reform av förfarandet vid avslutande av rä kenskaper som blev tillämplig 1996 (SEK(93) 306) 
och som aldrig ifrågasattes av någon av de pa rter som var involverade i antagandet av den 
därpå följande lagstiftningen.  
Se även svaret på punkt 97. d) Det uppskattade belopp som troligen kommer att uteslutas från EU-finansiering genom 
framtida överensstämmelsebeslut redovisas so m en eventualtillgå ng i kommissionens 
redovisningssystem och i anmär kningen till kommissionens årsr edovisning. Det skulle inte 
vara lämpligt att göra en upps kattning per medlemsstat elle r budgetområde av dessa belopp, 
eftersom de för närvarande grundas på en be dömning och kan förändras  när ett slutgiltigt 
beslut fattas. Det skulle inte heller vara lämpligt att inkluder a sådana detaljerade uppgifter i 
årsredovisningarna.  
I beslut om kontroll av överensstämmelsen id entifieras de belopp som utesluts från 
EU-finansiering per utgiftsår och per medlemss tat. Beloppen per medlemsstat redovisas i 
anmärkning 6 till kommissionens årsredovisning för 2009. 
e) I det reformerade systemet ska beslutet om  godkännande av räkenska perna antas senast den 
30 april året efter det aktuella budgetåret. Det reformerade förfarandet för granskning och 
godkännande av räkenskaperna har således påtagligt påskyndat godkännandet av de 
utbetalande organens räkenskaper.  
Hur lång tid det tar att genomföra överensstämme lseförfarandet beror på ett antal faktorer 
varav en del ligger utanför kommissionens ansvar och kontroll. Dessa faktor er är till exempel 
fallets komplexitet, huruvida det krävs me r arbete eller till och med fler besök, 
medlemsstaternas respekt för tidsfrister och uppföljningen av förlikningsorganets 
rekommendationer. Dessutom händer det ofta att målet överskrids för att fullt ut respektera medlemsstatens rätt till försvar,  vilket är en grundläggande pr incip i förfarandet för kontroll 
SV 22   SV av överensstämmelse och uttryckligen krävs i artikel 42.2 c i budgetförordningens 
genomförandebestämmelser. 
Användningen av schablonmässiga korrigering ssatser stämmer fullständigt överens med 
målet för kontrollen av överensstämmelse och är  det mest effektiva och ändamålsenliga sättet 
för att uppnå detta mål. Det tar hänsyn till det faktum att det inte är möjligt att ta fram statistiskt giltiga urval i samband med vart oc h ett av de omkring 150 besök för att bedöma 
förenlighet som generaldirektoratet för jord bruk och landsbygdsutveck ling genomför varje år. 
Det skulle inte heller vara möjligt att begr änsa sådan substansgranskning till fall där 
”konsekvenserna är kvantifierbara och signifikant a” eftersom det inte är möjligt att dra sådana 
slutsatser när revisionen görs, oc h om den genomförs mot slutet av förfarandet skulle en sådan 
substansgranskning mycket väl kunna va ra irrelevant och/eller omöjlig.  
Eftersom jordbruksutgifterna genomförs med gemensam förvaltning har dessutom 
medlemsstaterna bättre förutsättningar än kommi ssionen att utvärdera och bevisa den verkliga 
ekonomiska förlusten eller risken för EU:s budget. Detta påpekas ut tryckligen i handboken 
och kommissionen måste beakta sådana bevis om de är tillförlitliga. För en mer exakt beräkning av den ekonomiska förlusten för EU:s  budget krävs det därför  ett aktivt samarbete 
med den berörda medlemsstaten på alla nivåer i förfarandet för kontroll av överensstämmelse, 
för det är endast medlemsstaten  som har alla de uppgifter som behövs för att göra en sådan 
beräkning. Tyvärr inträffar det emellertid of ta att medlemsstaterna trots kommissionens 
uppmaningar inte använder sig av denna möjlighet.  
Användningen av schablonmetoden har dessutom accepterats av EU-domstolen såsom 
överensstämmande med de rättsliga bestämmelser som ligger till grund för överensstämmelsearbetet. EU-domstolen har be kräftat att det inte är kommissionen som ska 
genomföra de kontroller som är nödvändiga för at t komma fram till ett exakt belopp för de 
lidna förlusterna utan att de t snarare är medlemsstaten som ska visa att kommissionens 
beräkning är överdriven.  
Kommissionen har nyligen föreslagit ett system med hjälp av vilket medlemsstaterna från 
2010 kan förstärka det övergripande ramver ket för att uppnå rimlig säkerhet om 
transaktionernas laglighet och korrekthet på slu tmottagarnivå. För detta syfte bör attesterande 
organ utvidga sin arbetsinsats utöver de nuvarande kraven geno m att för en viss population av 
betalningar fullständigt göra om kontrollen för ett representativt urval av transaktioner som 
det utbetalande organet i fråga har granskat på plats. Arbetet skulle om fatta den fullständiga 
hanteringen av handlingarna, från det at t stödansökan tas emot  till beräkning och 
verkställande av den slutliga utbetalningen. 
f) Finansiella korrigeringar som åläggs me dlemsstater genom beslut om kontroll av 
överensstämmelsen är inte påföljder utan innebär att utgifter som inte har gjorts i enlighet med EU:s regler utesluts från EU-finansier ing. Detta bekräftas även av EU-domstolens 
rättspraxis. 
g) Kommissionen kommer att fortsätta att övervak a de attesterande organens arbete genom 
särskilda granskningsbesök. 
SV 23   SV  
 0100 200 300 400 500 600 700 800 
Miljoner 
euro 
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 
BudgetårDiagram 1 – Uteslutna belopp för respektive budgetå r 
(inkl. uppskattningar av framtida korrigeringar)
Uppskattningar på grundval av historiska genomsnitt
Korrigeringar håller på att utarbetas  
Beslut 30–32  
Beslut 1–29