SV Europeiska unionens officiella tidning CE 8/75

Torsdag 25 september 2008

Icke-kommersiella lokala medier i Europa

P6_TA(2008)0456

Europaparlamentets resolution av den 25 september 2008 om icke-kommersiella lokala medier i Europa (2008/2011(INI))

2010/C 8 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av artiklarna 150 och 151 i EG-fördraget,

med beaktande av Amsterdamfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättande av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, undertecknat den 2 oktober 1997, protokoll nr 9 om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna (1),

med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som legitimerar offentliga åtgärder för erkännande och främjande av mångfald,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (3),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (4),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (5),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (6),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (7),

med beaktande av kommissionens vitbok om EU:s kommunikationspolitik (KOM(2006)0035),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2007 angående en europeisk strategi för mediekunskap i den digitala miljön (KOM(2007)0833),

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 juli 1995 om grönboken om de strategiska möjligheterna att stärka den europeiska programindustrin inom ramen för Europeiska unionens audiovisuella politik (8).

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen (SEK(2007)0032),

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 april 2004 om risken för kränkning av yttrande- och informationsfriheterna (artikel 11.2 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) i EU och särskilt i Italien (9),

med beaktande av rapporten ”Study on the state of Community Media in the European Union”, utarbetad på uppdrag av Europaparlamentet,

med beaktande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté (CM/Rec(2007)2) till medlemsstaterna om mediernas och medieinnehållets mångfald,

med beaktande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté (Decl–31.1.2007 E) om att värna mediernas roll i demokratin mot bakgrund av ägarkoncentrationen bland medieföretag,

med beaktande av den gemensamma förklaringen om mångfald i radio och tv från FN:s särskilda rapportör för åsikts och yttrandefrihet, OSSE:s representant för mediefrihet, Amerikanska staternas (OAS) särskilda rapportör för yttrandefrihet och ACHPR:s (Afrikanska kommissionen om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter) särskilda rapportör för yttrandefrihet och tillgång till information, antagen den 12 december 2007,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0263/2008), och av följande skäl:

A. Icke-kommersiella media drivs ideellt av organisationer som är ansvarsskyldiga gentemot det lokalsamfund de vänder sig till.

B. Med ideellt menas att dessa mediers huvudmål är att lyfta fram saker av allmänt och/eller enskilt intresse utan några affärsmässiga eller ekonomiska vinstintressen.

C. Med ansvarsskyldighet gentemot lokalsamfundet avses att icke-kommersiella medier är skyldiga att underrätta respektive lokalsamfund om sin verksamhet och sina beslut, rättfärdiga sina åtgärder inför samfundet och bli föremål för dess straffåtgärder om de missköter sig.

D. Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller icke-kommersiella mediers spridning och genomslag, som är störst i de medlemsstater som tydligt erkänner deras rättsliga status och är medvetna om deras mervärde.

E. Det bör stå lokalsamfundets medlemmar fritt att medverka till att utforma de icke-kommersiella mediernas innehåll. På så vis främjas en aktiv frivillig medverkan i medieproduktion snarare än passiv mediekonsumtion.

F. Icke-kommersiella medier företräder i allmänhet inte majoriteten i samhället. De tjänar i stället ett antal mindre, specifika och ofta lokalt eller regionalt förankrade målgrupper som förbises av andra medier.

G. Icke-kommersiella medier fyller en bred men i hög grad förbisedd roll i medielandskapet, särskilt som en källa med lokalt innehåll, och de främjar innovation, kreativitet och mångfald i innehållet.

H. Icke-kommersiella medier ska ha en tydligt fastställd uppgift, exempelvis att ge en social nytta, vilket även ska komma till uttryck i det innehåll de producerar.

I. En av de främsta svagheterna hos icke-kommersiella medier i EU är bristen på rättsligt erkännande från många nationella rättssystem och hittills täcks inte de icke-kommersiella medierna av någon av gemenskapens relevanta lagtexter.

J. En uppförandekod, som komplement till ett rättsligt erkännande, skulle klargöra sektorns status, förfaranden och funktion, och därmed bidra till sektorns säkerhet och samtidigt garantera oberoende och förhindra att den missköter sig.

K. Internet har gett denna sektor en skjuts in i en ny epok med nya möjligheter och utmaningar och kostnaden för att gå från analog till digital sändningsteknik utgör en avsevärd belastning för de icke-kommersiella medierna.

L. År 2008 har utsetts till Europeiska året för interkulturell dialog, vilket innebär att medierna i unionen har en särskilt viktig roll att spela eftersom de erbjuder mycket goda möjligheter för mindre kulturella enheter i samhället som helhet att uttrycka sig och få information, och för att den interkulturella dialogen ska fortsätta under 2008 och därefter.

M. Icke-kommersiella medier är ett viktigt medel för att ge medborgarna inflytande och uppmuntra dem att bli aktivt delaktiga i samhället och de berikar den sociala debatten eftersom de representerar ett medel för intern mångfald av idéer. Ägarkoncentrationen är ett hot mot fördjupad mediebevakning av frågor som är av lokalt intresse för alla grupper som utgör lokalsamfundet.

1. Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier är effektiva verktyg för att främja den kulturella och språkliga mångfalden, integreringen i samhället och den lokala identiteten. Detta förklarar varför sektorn uppvisar en sådan mångfald.

2. Europaparlamentet påpekar att icke-kommersiella medier bidrar till att stärka enskilda intressegemenskapers identitet, samtidigt som de ger medlemmarna i dessa grupper en möjlighet till utbyte med andra samhällsgrupper. På så vis spelar icke-kommersiella medier en viktig roll för att främja tolerans och mångfald i samhället och stimulera till interkulturell dialog.

3. Europaparlamentet betonar också att icke-kommersiella medier främjar den interkulturella dialogen genom att upplysa allmänheten, motarbeta negativa stereotyper och korrigera de åsikter som massmedierna förmedlar av sociala grupper som hotas av utestängning, till exempel flyktingar, migranter, romer och andra etniska och religiösa minoriteter. Europaparlamentet påpekar att de icke-kommersiella medierna är en av de befintliga metoderna för att integrera invandrare och hjälpa missgynnade personer i samhället att delta aktivt genom att medverka i debatter som är viktiga för dem.

4. Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier kan spela en viktig roll i utbildningsprogram som involverar externa organisationer, bland annat universitet, och outbildade medlemmar av lokalsamfundet, som ett värdefullt nav för arbetslivserfarenhet. Parlamentet påpekar att utbildningen av människor i digital teknik, webbteknik och redaktionellt arbete ger dem användbara och överförbara kunskaper.

5. Europaparlamentet påpekar att icke-kommersiella medier fungerar som katalysatorer för den lokala kreativiteten, genom att erbjuda konstnärer och kreativa entreprenörer en offentlig plattform för nya idéer och koncept.

6. Europaparlamentet anser att icke-kommersiella medier bidrar till målsättningen att höja medborgarnas mediekunskaper genom att de direkt deltar i utvecklingen och sändningen av innehåll och parlamentet uppmuntrar lokala skolbaserade kanaler att utveckla en medborgerlig attityd hos ungdomar, öka mediekunskapen samt bygga upp en rad färdigheter som också skulle kunna utnyttjas för att göra lokalsamfundet delaktigt i medierna.

7. Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier bidrar till att stärka mediernas mångfald genom att tillhandahålla nya infallsvinklar på frågor som är centrala på lokal nivå.

8. Europaparlamentet framhåller att icke-kommersiella medier kan utgöra den enda källan för lokala nyheter och information liksom lokalsamfundens enda röst eftersom allmänna och kommersiella medier har dragit sig tillbaka från eller inte finns i vissa områden, bland annat i avlägset belägna områden, och att kommersiella medier har en tendens att dra ner på det lokala innehållet.

9. Europaparlamentet välkomnar att icke-kommersiella medier kan öka medborgarnas kunskaper om de allmänna tjänster som finns och kan bidra till att få medborgarna att delta i den allmänna debatten.

10. Europaparlamentet anser att icke-kommersiella medier kan vara ett effektivt sätt att föra unionen närmare sina medborgare genom att vända sig till specifika målgrupper och rekommenderar att medlemsstaterna samarbetar mer aktivt med de icke-kommersiella lokala medierna, i syfte att fördjupa dialogen med medborgare.

11. Europaparlamentet framhåller att god kvalitet hos icke-kommersiella medier är avgörande för att sektorn ska kunna utnyttja sin potential, och betonar att en sådan kvalitet inte kan uppnås utan lämpliga finansiella resurser. Parlamentet konstaterar att de icke-kommersiella mediernas ekonomiska resurser varierar mycket, men i allmänhet är de ganska begränsade och medger att ytterligare finansiering och digital anpassning skulle skapa förutsättningar för lokalsamfundens mediesektor att flytta fram sin innovativa profil och tillhandahålla nya och nödvändiga tjänster som ger det befintliga analoga utbudet ett mervärde.

12. Europaparlamentet konstaterar att sektorn saknar det stöd som krävs för att kunna förbättra sin närvaro vid och sin kontakt med EU och beslutsfattare på nationell nivå.

13. Europaparlamentet betonar att icke-kommersiella medier måste vara politiskt oberoende.

14. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till innehållet i resolutionen genom att definiera icke-kommersiella medier som: a) De är ideella och oberoende, och deras verksamhet bygger på allmänna intressen och det civila samhällets intressen, genom att de tjänar tydligt definierade mål som alltid inkluderar en samhällsvinst och bidrar till interkulturell dialog. b) De är ansvarsskyldiga gentemot det lokalsamfund de företräder. Det åligger dem att underrätta respektive lokalsamfund om sin verksamhet och sina beslut, att rättfärdiga sina åtgärder inför den och att bli föremål för dess straffåtgärder om de missköter sig, så att tjänsten förblir kontrollerad av lokalsamfundets intressen och utvecklingen av toppstyrda nätverk motverkas. c) Lokalsamfundets medlemmar kan fritt medverka till att skapa de icke-kommersiella mediernas innehåll, och de kan delta i alla delar av verksamheten och ledningen, trots att de som har ansvar för det redaktionella innehållet måste ha yrkesställning.

15. Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att, på de områden där ett sådant erkännande fortfarande saknas, rättsligt erkänna de icke-kommersiella medierna som en särskild grupp jämte kommersiella och allmänna medier, utan att detta påverkar traditionella medier negativt.

16. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, då den tar fram indikatorer för mediepluralism i medlemsstaterna, i de icke-kommersiella lokala medierna se en alternativ, gräsrotsdriven lösning för att öka mediernas mångfald.

17. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja mediernas mångfald genom att mer aktivt stödja de icke-kommersiella medierna, på villkor att stödet inte påverkar de allmänna medierna negativt.

18. Europaparlamentet framhåller den roll som lokala, regionala och nationella myndigheter kan spela för att stödja och främja icke-kommersiella medier genom lämplig infrastruktur i kombination med stöd inom ramen för de program som uppmuntrar utbyte av bästa metoder, till exempel gemenskapens program ”Regioner för ekonomisk förändring” (f.d. Interreg).

19. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra tv- och radiofrekvensspektrumet tillgängligt, både det analoga och det digitala, med tanke på att de icke-kommersiella mediernas tjänst inte ska bedömas utifrån alternativkostnader eller berättigandet av kostnaden för spektrumtilldelningen, utan snarare med hänsyn till dess samhällsvärde.

20. Europaparlamentet noterar att bara en liten del av sektorn har den kunskap och erfarenhet som krävs för att kunna ansöka om och dra nytta av EU-stöd. Samtidigt är de personer som fattar beslut om stödet inte medvetna om potentialen hos de icke-kommersiella medierna.

21. Europaparlamentet erkänner att sektorn i högre grad skulle kunna utnyttja gemenskapens stödprogram, i den mån de bidrar till de icke-kommersiella mediernas mål, genom ett antal specifika program såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden samt möjligheten för journalister att utbilda och vidareutbilda sig genom Programmet för livslångt lärande. Parlamentet understryker emellertid att finansieringen i första hand måste komma från nationella, lokala och/eller andra källor.

22. Europaparlamentet uppmanar icke-kommersiella medier att inrätta en europeisk Internetplattform för att till sektorn sprida användbar och relevant information, underlätta arbete i nätverk och utbyte av bästa praxis.

23. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

(1) EGT C 340, 10.11.1997, s. 109.

(2) EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

(3) EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

(4) EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

(5) EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

(6) EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

(7) EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

(8) EGT C 249, 25.9.1995, s. 219.

(9) EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1026.