SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 23.12.2005 
KOM(2005) 699 slutlig 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
till budgetmyndigheten om garantier som berö r den allmänna budgeten per den 30 juni 
2005 
  
{SEK(2005)1769}  
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Del 1: Transaktioner sedan rapporten per den 31 december 2004, riskutvecklingen och 
utnyttjandet av de garantie r som belastar budgeten ................................................................... 3 
1. Inledning: Transaktionernas natur................................................................................ 3 2. Transaktioner sedan rapporten per den 31 december 2004.......................................... 3 3. Riskutvecklingen.......................................................................................................... 4 3.1. Utestående belopp den 30 juni 2005 ............................................................................ 4 
3.2. Maximal årlig risk för unionens budget av seende utbetalningar fram till den 30 juni 
2005 (se även tabell A2 i bilagan)................................................................................ 5 
3.3. Maximal årlig teoretisk risk för uni onens budget avseende utbetalningar som 
verkställts eller beslutats fram till den 30 j uni 2005 (se även tabell A3 i bilagan)...... 5 
4. Utnyttjandet av de garan tier som belastar budgeten .................................................... 5 
4.1. Användningen av likvida medel................................................................................... 5 4.2. Intervention från garantifonden.................................................................................... 5 5. Analys av gemenskapens teoretiska kapaci tet att bevilja lån och garantier till tredje 
länder......................................................................................................................... ... 6 
6. Garantifonden den 30 juni 2005................................................................................... 7 7. Relativ soliditet ........................................................................................................... .7  
Del 2: Bedömning av potentiella risker: ekonomiskt  och finansiellt läge i de tredje länder som 
är föremål för de mest bet ydande lånetransaktionerna............................................................... 8 
1. Inledning ................................................................................................................... ... 8 
2. Kandidatländerna ......................................................................................................... 8 3. Västra Balkan............................................................................................................... 8 
4. De nya oberoende staterna ........................................................................................... 9 
 
SV 3   SV Del 1: Transaktioner sedan rapporten per de n 31 december 2004, 
riskutvecklingen och utnyttjandet av de garantie r som belastar 
budgeten1 
1. I NLEDNING : TRANSAKTIONERNAS NATUR  
De risker som täcks av gemenskapens budge t härrör från flera typer av låne- och 
garantitransaktioner som kan delas in  i följande två huvudka tegorier: lån med 
makroekonomiska mål som beviljas av Europeis ka gemenskaperna (betalningsbalanslån till 
medlemsstater och makroekonomiskt stöd till  tredjeländer) och lå n med mikroekonomiska 
mål (Euratomlån och utlåning från  Europeiska investeringsbanken2 (EIB) till tredjeländer). 
2. T RANSAKTIONER SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 2004 
När det gäller makroekonomiskt stöd till tredje lä nder har inget nytt rådsbe slut fattats. Vidare 
har ett lån på 15 miljoner euro betalats ut till Serbien och Montenegro på grundval av ett 
beslut som fattats tidigare. 
Utbetalningarna i form av bidrag uppgick ti ll sammanlagt 22 miljoner euro, dvs. 15 miljoner 
euro till Bosnien och Hercegovina och 7 miljoner euro till Tadzjikistan. 
Ett Euratomlån på 25 miljoner euro har också beta lats ut till Bulgarien (Kozloduy) på basis av 
ett beslut som fattats tidigare . Dessutom gjordes två delbetalni ngar på ett lån till Rumänien 
(på 100 och 90 miljoner euro till Cernavod ă) på grundval av ett kommissionsbeslut3. 
När det gäller EIB:s mandat beslutade rådet den 22 december 20044 att bevilja EIB en 
gemenskapsgaranti för att täcka eventuella fö rluster i samband med lå n till vissa typer av 
projekt i Ryssland, Ukraina, Mo ldavien och Vitryssland. De t sammanlagda utlåningstaket 
uppgår till 500 miljoner euro. Den 23 maj 2005 beslutade kommissionen att Ryssland och 
Ukraina var stödberättigad e enligt detta beslut5. 
Den 12 april 2005 antog kommissionen ett försla g till rådets förordning om ändring av 
förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om uppr ättandet av en garantifond för åtgärder 
avseende tredje land6 för att ändra fondens avsättningsme kanism. Förslaget syftar i huvudsak 
till att användningen av budgetmedlen skall bl i effektivare. Enligt förslaget skall 
avsättningarna till fonden göras i efterhand på ba sis av de konstaterade  utestående beloppen 
för lån som täcks av garantier. 
                                                 
1 Observera att bilagan innehåller ett arbetsdokument från kommissionen med detaljerade tabeller och 
förklarande anmärkningar till denna rapport. 
2 Detaljerna kring EIB:s mandat redovisas i tabell A1 i bilagan. 
3 C(2004)891/2 av den 30 mars 2004. 
4 EUT L 21, 25.1.2005, s. 11. 
5 C(2005)1499. 
6 KOM(2005) 130. 
 
SV 4   SV Enligt kommissionens meddelande om en ny budgetplan för perioden 2007–20137 skulle 
garantifondens finansiering teoretiskt sett in te längre vara begränsad på samma sätt som 
tidigare, eftersom garantifonde n skulle finansieras genom en budgetpost inom ramen för 
rubrik 4 (yttre förbindelser) i stället för, som h ittills, via en särskild reserv för detta ändamål. 
3. R ISKUTVECKLINGEN  
I den nedanstående riskanalysen  används de inarbetade måtte n utestående belopp, maximal 
årlig risk samt maximal årlig teoretisk ri sk för gemenskapens budget (metodiken redovisas 
närmare i kommissionens arbetsdokument). Detalje rade uppgifter återges i tabellerna A1, A2 
och A3. 
3.1. Utestående belopp den 30 juni 2005 
Det totala riskbeloppet uppgick till 16 333 miljoner euro den 30 juni 2005, jämfört med 
15 284 miljoner euro den 31 december 2004. 
De transaktioner som har påverkat det utes tående lånebeloppet sedan föregående rapport 
redovisas i nedanstående tabell. 
Tabell 1: Utestående belopp den 30 juni 2005*  Miljoner euro 
(avrundade belopp)
Utestående belopp den 31 december 2004 15,284
Återbetalningar av lån   
   E u r a t o m  0
   Makroekonomiskt stöd -38
   EIB -561
Utbetalningar av 
lån    
   Euratom 215
   Makroekonomiskt stöd 15
   EIB 1,565
Växelkursdifferenserna mellan euron och andra valutor -147
Utestående belopp den 30 juni 2005 16,333
* Samtliga lån som täcks av garantier (till medlemsstater  såväl som tredjeländer), exklusive obetalda räntor 
och uteblivna återbetalningar. 
 
                                                 
7 KOM(2004) 487 av den 14.7.2004. 
 
SV 5   SV Det utestående beloppet för transaktioner so m avser medlemsstaterna var 3 214 miljoner euro 
den 30 juni 2005 jämfört med 3 360 m iljoner euro den 31 december 2004. 
Det utestående beloppet för transaktioner avs eende tredje länder uppgick till 13 119 miljoner 
euro den 30 juni 2005 jämfört med 11  924 miljoner euro den 31 december 2004. 
3.2. Maximal årlig risk för uni onens budget avseende utbetalningar fram till den 30 
juni 2005 (se även tabell A2 i bilagan) 
– Andra halvåret 2005 uppgår den totala maxi mala årliga risken till 1 053 miljoner 
euro. 
– Risken vid transaktioner som avser me dlemsstaterna uppgår till 265 miljoner euro. 
– Risken vid transaktioner som avser tr edje länder uppgår till 789 miljoner euro. 
3.3. Maximal årlig teoretisk risk för uni onens budget avseende utbetalningar som 
verkställts eller beslutats fram till den 30 juni 2005 (s e även tabell A3 i bilagan) 
– Andra halvåret 2005 uppgår den maximala te oretiska risken till 1 103 miljoner euro 
och beräknas enligt vissa antaganden att uppgå till 3 480 miljoner euro 2013. 
– För transaktioner som rör medlemsstaterna är den maximala teoretiska risken 
densamma som den maximala år liga risk som anges i punkt 3.2. 
– För länderna utanför gemenskapen uppgår den till 839 miljoner euro för andra 
halvåret 2005. År 2013 beräknas risken uppgå till 3 253 miljoner euro. 
4. U TNYTTJANDET AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN  
4.1. Användningen av likvida medel 
Kommissionen använder sina likvida medel8 när detta är motiverat för att undvika en 
försening av kommissionens betalning i fall där låntagarens återbe talning är försenad. 
4.2. Intervention från garantifonden 
Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994, med senare 
ändringar, upprättas en garantifond för åtgä rder avseende tredje land. Om låntagaren 
överskrider en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanterats av 
gemenskapen, skall garantifonden täcka undersko ttet inom tre månader efter förfallodagen9. 
Under första halvåret 2005 utnyttjades inte garantifonden eftersom inga underskott uppstod 
avseende sådana lån. 
                                                 
8 Se artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000, med senare 
ändringar, om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna 
medel. 
9 Se avsnitt 2.5 i bilagan för ytterligare uppgifter. 
 
SV 6   SV 5. A NALYS AV GEMENSKAPENS TEORETISK A KAPACITET ATT BEVILJA LÅN OCH 
GARANTIER TILL TREDJE LÄNDER  
Garantifondmekanismen innebär i praktik en en begränsning av gemenskapens 
utlåningskapacitet gentemot tredje land, ef tersom de anslag som är disponibla för 
avsättningarna till fonden begränsas till det be lopp som förs upp under ga rantireserven i den 
nuvarande budgetplanen10. 
Tabell A4 i bilagan innehåller  en beräkning av gemenskapens  utlåningskapacitet gentemot 
tredje länder under perioden 2005–2006 enligt garantifondssystemet. Beräkningssättet 
beskrivs närmare i bilagan till denna rapport so m också innehåller hänvisn ingar till rättsakter. 
Tabell 2 visar att de utlånings- och lånegaran titransaktioner som återstår att göra för icke- 
medlemsländer den 30 juni 2005 uppgick till 13 245 miljoner euro. 
Tabell 2: Utestående utlånings- och lånegar antitransaktioner avseende tredje länder i 
miljoner euro (avrundade belopp)  
1. Utestående lånebelopp, EG (makroekonomiskt stöd) och Euratom 1,576 
2. Utestående belopp, EIB 11,543 
3. Uteblivna återbetalningar 0 
4. Dröjsmålsräntor 1 
5. Obetald till betalni ng förfallen ränta* 125 
Utestående belopp den 30 juni 2005 13,245 
*Obetald till betalning förfallen ränta i den mening som avses i förordningen om garantifonden.  
Förhållandet mellan fondens tillgångar och de ut estående beloppen uppgår  enligt definitionen 
i förordningen om fondens upprättande till 9,8 %, vilket är mer än de 9 % som fastställs som 
målbelopp i förordning nr 1149/1999 om ändr ing av förordning nr 2728/94 om fondens 
upprättande. Om fondens tillgånga r vid årets slut öve rstiger målbeloppet, skall överskottet 
föras upp på en särskild post i inkomstberäkni ngen i Europeiska unionens allmänna budget.  
                                                 
10 Det belopp som avsatts i budgetplanen för 2000–20 06 uppgår till 200 miljoner euro per år i 1999 års 
priser. År 2005 uppgår beloppet till 223 miljoner euro. 
 
SV 7   SV 6. G ARANTIFONDEN DEN 30 JUNI 2005 
Den 30 juni 2005 uppgick garantifondens behålln ing till 1 298,35 miljoner euro. Under första 
halvåret 2005 registrerade s följande transaktioner: 
– Den 10 januari 2005 återbetalades ett be lopp på 338 831 402,07 euro till budgeten, 
vilket motsvarar 9 % av de utestående transaktioner som beviljades de nya medlemsstaterna den 1 maj 2004 (3 764 793 356,32 euro).
11 
– Nettoavkastningen på fondens tillgångar den 30 juni 2005 uppgick till 25,1 miljoner 
euro. 
Det sammanlagda försenade beloppet den 30 juni  2005 utgörs av straffränta från Argentina 
och uppgår till 1 718 493,12 US-dollar (vilket motsvarar 1 261 649,75 euro). 
7. R ELATIV SOLIDITET  
Förhållandet mellan det belopp som var uppt aget i fonden den 30 juni 2005 (1 298,35 
miljoner euro) och den maximala årliga teoretiska risken för lån till icke-medlemsländer under 2005 (839 miljoner euro) är beräknat till 77 % (se tabe ll A3 i bilagan)
12. 
                                                 
11 EUT L 396, 31.12.2004. 
12 Observera att det belopp för maximal teoretisk risk för 2005 som tas upp i tabell A3 endast avser andra 
halvåret. För jämförelsens skull har beloppet räknats om till en normal tolvmånadersperiod. 
 
SV 8   SV Del 2: Bedömning av potentiella ri sker: ekonomiskt och finansiellt 
läge i de tredje länder som är föremål för de mest betydande 
lånetransaktionerna 
1. I NLEDNING  
Siffrorna i del 1 av rapporten ge r information om de kvantitativ a aspekterna på den risk som 
belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter  behöver emellertid kompletteras med en 
bedömning av de kvalitativa aspekterna, som bero r på typen av transaktioner och låntagarnas 
situation. Tabeller över de länderspecifi ka riskbedömningarna redovisas separat i 
kommissionens arbetsdokument13. En kortfattad sammanfattni ng av den analysen återges 
nedan. Under punkt 3.1 i bilagan finn s ett avsnitt som belyser situa tionen i andra tredje länder. 
2. K ANDIDATLÄNDERNA  
I kommissionens prognos för Bulgarien  förutspås en tillväxt på 6,0 % 2005 som i främst 
beror på kraftig inhemsk efterfrågan till fö ljd av en expansiv fi nans- och lönepolitik. 
Underskottet i bytesbalansen uppgick till 7,4 % som andel av BNP 2004 och förväntas öka till 
8,5 % 2005 till följd av en fortsatt kraf tig importtillväxt. Inflödet av utländska 
direktinvesteringar uppgick till 8,4 % som andel av BNP 2004, medan utlandsskulden ökade 
något till 63,0 % som andel av BNP i slutet av 2004. 
För perioden 2005–2006 pekar prognoserna för Rumäniens  ekonomi på en stadig ekonomisk 
tillväxt på 5–6 % (jämfört med 5,3 % 2004) och en fortsatt ökning av underskottet i 
bytesbalansen som uppgick till 7,5 % som andel av  BNP 2004, vilket unde rlättas av kraftiga 
inflöden av utländska direktinvesteringar på 7,1 % av BNP och en måttlig ökning av den 
utländska skuldkvoten som uppgick till 37 % som andel av BNP. 
Turkiet  har uppvisat en real BNP-tillväxt på 8, 9 % 2004. Under första halvåret 2005 sjönk 
tillväxten kraftigt till 4,8 %. I kommissionens prognos för 2005 förutses en tillväxt på 5 % 
med investeringar och privatkonsumtion som främ sta drivkraft. Underskottet i bytesbalansen 
uppgick till 5,2 % som andel av BNP 2004 men förväntas öka något och hamna strax under 6 % 2005 till följd av ökade energipriser och öka d efterfrågan på importerade varor. Inflödet 
av utländska direktinvesteringar uppgick till 0,5 % av BNP och bidrog till att utlandsskulden 
minskade till 46 % som andel av BNP vid utgången av 2004. 
3. V
ÄSTRA BALKAN  
Bosnien och Hercegovinas  reala BNP förväntas öka med cirka 5 %, i likhet med 2004. 
Underskottet i bytesbalansen fo rtsatte att ligga på 23 % som andel av BNP 2004 och förväntas 
minska något 2005 på basis av en kraftig e xportökning och avmattad importtillväxt. Inflödet 
av utländska direktinvesteringa r uppgick till 7 % av BNP 2004. Landets utlandsskuld fortsatte 
                                                 
13 SEK (2005) 1769 
 
SV 9   SV att minska till 30 % som andel av BNP vid utgången av 2004, men den totala inhemska 
skulden förväntas öka avsevärt inom den nä rmaste framtiden till följd av omfattande 
återbetalningar av fordringar. 
I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien  uppgick tillväxten till 3,7 % under första 
halvåret och låg följaktligen i linje med IM F:s prognos på 3,7 % 2005. Tillväxten ökade under 
andra kvartalet, främst till följd av ökad produk tion inom industri- och servicesektorerna. 
Underskottet i bytesbalansen uppgick till 7,7 % som andel av BNP 2004 och förväntas minska 
ytterligare 2005 till följd av ökad export. Inflödet av u tländska direktinvesteringar uppgick till 
2,8 % av BNP 2004. Landets utlandsskuld sjönk kraftigt till 38 % so m andel av BNP vid 
utgången av 2004. 
Serbien och Montenegros  reala BNP steg med 7,2 % 2004, medan IMF förutspår en ökning 
med 4,6 % 2005; främst till följd av stigande inhemsk efterfrågan och förbättrad handelsbalans. Underskottet i byt esbalansen uppgick till 13  % som andel av BNP 2004 och 
förväntas minska till 9,5 % 2005 till följd av förb ättrat exportresultat. Inflödet av utländska 
direktinvesteringar upp gick till 4,3 % av BNP 2004. Landets utlandsskuld sjö nk kraftigt till 
62 % som andel av BNP vid utgången av 2004. 
4. D
E NYA OBEROENDE STATERNA  
I Armenien  låg den reala BNP-tillväxten på nästan 10 % 2004 och i början av 2005, även om 
regeringen har ökat de sociala utgifterna och kapitalutgifte rna 2005 i linje med planen att 
minska fattigdomen, och budgetunderskottet förvän tas fortsätta ligga und er 3 % som andel av 
BNP. Underskottet i bytesbalansen minska de till 4,7 % som andel av BNP 2004 och 
Armeniens centralbanks valutareserv brutto  täcker nästan sex månaders import. 
Utlandsskulden utgör cirka 29 % som andel av BNP 2005 (vilket innebär en minskning från 
33 % 2004). 
I Georgien  fortsätter uppbyggnaden av olje- och gasl edningar att stimul era tillväxten, men 
det har också orsakat en kraftig  ökning av underskottet i bytesb alansen (till följd av en hög 
efterfrågan på importerade varor till byggna dsarbetet) från 8,1 % 2004 till 11,8 % 2005. För 
2005 har regeringen planerat krafti ga utgiftsökningar (v ad gäller sociala program, försvar och 
infrastrukturer) som kommer att leda till ett beräknat underskott på 4,8 % av BNP. 
Valutareserven brutto ökade 2004 och täcker numera nästan tv å månaders import. Georgiens 
utlandsskuld som andel av BNP uppgick vid utgången av 2004 till cirka 36 % (jämfört med 46 % 2003). 
År 2004 uppgick BNP-tillväxten i Vitryssland  till 11 % och förväntas närma sig 9 % 2005 
(vilket innebär en ack umulerad real BNP-tillväxt på ci rka 80 % sedan 1996). Saldot i den 
offentliga sektorns finanser visade på nytt ett överskott och uppgick till 2,7 % av BNP vid 
halvårsskiftet 2005, vilket i nnebar en ökning från 1,8 % 2004. I synnerhet den kortfristiga 
utlandsskulden var fortsatt måttlig och skuldkvoten  låg under 20 %. Trots denna förbättring är 
den vitryska ekonomin fortsatt svag inom många områden, till exempel är de utländska 
valutareserverna mycket låga och tä cker mindre än en månads import. 
 
SV 10   SV Moldaviens  BNP-tillväxt, som översteg 7 % 2004, förväntas sjunka till 6 % 2005. Inflationen 
uppvisar fortfarande tvåsiffriga ta l. De offentliga finanserna kommer förmodligen att på nytt 
uppvisa ett överskott 2005 till följd av högre ska tt på importerade varor. Till följd av 
valutakursens förstärkning och BNP-tillväxten förväntas utlandsskulden bara motsvara en 
tredjedel av BNP vid utgången av 2005. 
Efter en rekordhög tillväxttakt på 12 % 2004 förväntas den reala BNP-tillväxten i Ukraina  
inte överstiga 5,5–6 % 2005. Regeringens mål för skatteuppbörden under första halvåret 2005 
har uppfyllts och därför verkar det planerade målet för underskottet på 2,5 % som andel av 
BNP rimligt. Betalningsbalansen ger för närvarande ingen anledning till oro eftersom bytesbalansen förväntas uppvisa ett stort över skott även 2005 (7 % av BNP jämfört med 
10,5 % 2004). Till följd av den lokala valutans  faktiska koppling till US-dollar ökar de 
utländska valutareserverna snabbt och täck er för närvarande 3,5 månaders import. 
Utlandsskulden som andel av BNP förväntas mi nska ytterligare 2005 till cirka 16 % (jämfört 
med cirka 19 % 2004). 
Tadzjikistans  ekonomi har fortsatt att uppvisa kr aftig tillväxt under 2005, även om 
ogynnsamma yttre förutsättningar har medfört en  viss avmattning. Den reala BNP-tillväxten 
förväntas ligga på 7 % under hela året, jä mfört med 10,6 % 2004. Underskottet i de offentliga 
finanserna 2005 förväntas inte överstiga 0,5 % av  BNP. Tack vare fram gångsrika bilaterala 
skuldavtal med Ryssland (Tadzjikistans st örsta fordringsägare) och Pakistan har 
utlandsskulden minskat kraftigt från 66,3 % som andel av BNP 2003 till 41,1 % 2004, och förväntas hamna på 38,4 % 2005. Efter att ha  ökat till 4 % som andel av BNP 2004 har 
underskottet i bytesbalansen ökat ytterligare unde r första kvartalet 2005, vilket beror på ett 
kraftigt ökat handelsunderskott.