Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett flerårigt program (2004-2006) för att effektivt införa informations- och kommunikationstekniken i Europas utbildningssystem (programmet eLearning)"

(KOM(2002) 751 slutlig)

(2003/C 133/08)

Den 19 december 2003 beslutade Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 mars 2003. Föredragande var José Isaías Rodríguez García Caro.

Vid sin 398:e plenarsession den 26 och 27 mars 2003 (sammanträdet den 26 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande enhälligt.

1. Inledning

1.1. Europeiska rådet förklarade i sina slutsatser från Lissabonmötet i mars 2000 att de europeiska utbildningssystemen måste anpassas till kunskapssamhällets krav och att informationstekniken är en huvudkomponent i denna process.

1.2. I slutsatserna uppmanas medlemsstaterna även att främja datakunskap, för att ingen skall utestängas från den nya ekonomin.

1.3. eLearning är utbildningsdelen i handlingsplanen eEurope 2002(1), som utgör en vidareutveckling av Lissabonstrategin. Ett av målen i planen är att skolor skall ha tillgång till Internet och att fler lärare skall utbildas i informationsteknik. I handlingsplanen eEurope 2005(2) ingår e-lärande som en av de viktigaste åtgärderna.

1.4. I handlingsplanen eLearning(3) utvecklades fyra handlingslinjer i tio åtgärder. Syftet var att göra gemenskapens olika program och instrument mer sammanhängande, för att uppnå en samverkan som skulle öka tillgängligheten för medborgarna.

1.5. Europaparlamentet har i sina resolutioner om dessa meddelanden konstaterat att initiativet bidrar till att konsolidera ett gemensamt europeiskt utbildningsområde, och har begärt att det skall utvecklas i ett särskilt program för att undvika att det överlappar befintliga program.

1.6. Artiklarna 149.4 och 150.4 i EG-fördraget utgör grundvalen för kommissionens förslag till beslut, som remitterats till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för yttrande.

2. Sammanfattning av förslaget

2.1. Det allmänna syftet med förslaget till beslut är att främja och underlätta användningen av informations- och kommunikationsteknik i de europeiska utbildningssystemen, där den är en viktig faktor för anpassningen till kunskapssamhällets och den europeiska sammanhållningsmodellens krav.

2.2. Tillämpningsperioden blir den 1 januari 2004 till den 31 december 2006.

2.3. Målen rör följande områden:

- Att motverka den IT-klyfta som kan drabba dem som på grund av geografiskt läge, social situation eller särskilda behov inte har tillgång till det traditionella utbildningsutbudet.

- Europeiska virtuella campus, som skall uppnås genom att man främjar utvecklingen av nya organisatoriska modeller för högre utbildning med utgångspunkt i de befintliga samarbetsramarna.

- Vänskolor via Internet, i syfte att förstärka och utveckla skolornas arbete i nätverk som gör det möjligt för europeiska skolor att bygga upp skolpartnerskap med en skola någon annanstans i Europa.

- Övergripande insatser för att främja e-lärande i Europa och partnerskap mellan den offentliga sektorn och den privata sektorn.

2.4. Finansieringsramen för genomförande av programmet är 36 miljoner EUR, som skall fördelas enligt följande:

- 25 % till e-lärande för att motverka IT-klyftan.

- 30 % till virtuella campus.

- 25 % till e-vänskolekontakter mellan europeiska skolor.

- 10 % till övergripande åtgärder och övervakning av e-lärande.

- 10 % till tekniskt och administrativt bistånd.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Kommittén påpekade i sitt yttrande "Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter"(4) att utbildningen framför allt är en process som huvudsakligen grundar sig på humanistiska värderingar och att denna dimension måste beaktas vid alla beslut som rör utbildningsplanering.

3.2. Kommittén ställer sig positiv till detta förslag till beslut som remitterats till kommittén för yttrande. Oberoende av de synpunkter och rekommendationer som framförs i detta yttrande bedömer vi detta initiativ som mycket positivt.

3.3. Förutom iakttagelserna i detta dokument, särskilt de som mer konkret gäller programmet eLearning, upprepar kommittén sina synpunkter och rekommendationer i sitt yttrande om "Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet - Handlingsplanen eLearning - Att planera morgondagens utbildning"(5).

3.3.1. Kommittén anser att eLearning-området är särskilt strategiskt i byggandet av framtidens Europa. Med tanke på att detta nya program utgör ett komplement samt är budgetmässigt begränsat rekommenderar kommittén att man fortsätter införa andra gemenskapsinstrument på området.

3.3.2. Kommittén anser dessutom att de anslag som tilldelats programmet för att genomföra de ambitiösa målsättningarna är helt otillräckliga. I detta sammanhang föreslår kommittén att finansieringsramen för programmet ökas avsevärt. Vi föreslår också att åtgärderna inriktas på två områden:

- Motverka IT-klyftan.

- Vänskolor via Internet.

3.4. En verklig europeisk utbildningsdimension kräver att alla kulturer i Europa deltar. Vi välkomnar därför att Efta-länderna och kandidatländerna aktivt deltar i programmet. Ländernas olika kulturer och språk samt skillnaderna dem emellan ger hela det europeiska utbildningssystemet en närmast oöverträffad rikedom.

3.5. För att uppnå målen i programmet eLearning och innan den nya informations- och kommunikationstekniken (IKT) kan nå allmän spridning måste man vinnlägga sig om att undanröja hindren för att använda tekniken.

3.5.1. Problem som rör infrastrukturer och utrustning samt användningen av nya produkter, tjänster och innehåll bidrar till att fördjupa klyftorna mellan dem som har möjlighet att använda dem och dem som saknar resurser för att göra det.

3.5.2. Europeiska unionen i allmänhet och medlemsstaterna i synnerhet måste fortsätta att sträva efter att alla EU-medborgare skall få tillgång till IKT på lika villkor.

3.6. Kommittén välkomnar att kommissionens förslag till beslut syftar till att utveckla ett särskilt handlingsprogram med en egen budget. Det är dock viktigt att undvika att programverksamheten inte överlappar redan befintliga program. Åtgärderna för samordning, samarbete och information i beslutet bör förhindra att så sker. De olika programmens samverkan ger ett mervärde till de nya åtgärder som planeras inom programmet eLearning.

3.6.1. I sitt yttrande(6) om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning, Sokrates"(7) förespråkade EESK en ökad samordning och ett ökat samarbete mellan de olika programmen för att åtgärderna skulle få större genomslagskraft och budgetanslagen utnyttjas effektivare.

3.7. Kommittén framhöll redan i sitt yttrande om "Meddelande från kommissionen: Rapport om uppföljningen av vitboken 'Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället'"(8) att det behövs multimediaprogram i skolan och att man särskilt bör stödja program av europeiskt ursprung samt erbjuda lärare fortbildning så att de kan använda och lära ut den nya tekniken. Sokratesprogrammet har utgjort ett framsteg i denna strävan som bör förstärkas och kompletteras med de verktyg som programmet eLearning kan erbjuda EU:s medborgare.

3.8. Detta nya program bör i betydande utsträckning inriktas på att förstärka insatser för att bekämpa diskriminering av grupper som har särskilda svårigheter att använda informationstekniken. Kommittén anmodar därför kommissionen och medlemsstaterna att verkligen bemöda sig att undvika marginalisering av de svagaste grupperna generellt, och särskilt funktionshindrade(9)

3.9. Att främja användningen av IKT i Europas utbildningssystem behöver inte i sig bidra till att utbildningen får högre kvalitet, utan utvecklingen måste gå hand i hand med införandet av pedagogiska system av allmänt hög kvalitet i strävan efter en förstklassig utbildning. IKT är ytterligare ett verktyg för att fortlöpande höja utbildningens kvalitet. Om utbildningens kvalitet är för låg kommer införandet av ny teknik bara att leda till att fler får utbildning av låg kvalitet. Med informationstekniken blir utbildningssystemen mer tillgängliga, men den garanterar inte i sig en utbildning och fortbildning av bättre kvalitet.

3.10. Att IKT öppnar nya möjligheter och utbildningsvägar kan leda till en förändring av dagens undervisningsmodeller. Genom dessa initiativ kan också en öppen distansutbildning få ökad spridning. Alla insatser som för utbildningen närmare medborgarna måste bedömas positivt och stödjas av alla EU-institutioner och av medlemsstaterna.

3.11. En starkare europeisk utbildningsdimension är ett mål som berör unionens samtliga institutioner. IT-verktygens kapacitet att ge tillgång till information och samtidigt utveckla kunskaper samt underlätta överföringen av dessa, är ett väsentligt element för att göra ett europeiskt utbildnings- och fortbildningsområde mer effektivt. Detta område överbryggar barriärer och avstånd samt ökar närheten mellan kulturer och språk, samtidigt som den kulturella mångfalden beaktas(10).

4. Särskilda kommentarer

4.1. Kommittén instämmer helt med målsättningarna i programmet eLearning, vilket särskilt inriktas på e-lärande. Vi anser dock att det med tanke på de begränsade finansiella medlen och åtgärdernas spridning kommer att vara svårt att uppnå de fastställda målsättningarna.

4.1.1. I ett Europa som attraherar allt fler invandrare från de mest skiftande kulturer måste man använda alla tillgängliga medel för att främja kontakter och ömsesidig förståelse mellan de olika kulturerna. Kommittén anser att unionen i allmänhet och medlemsstaterna i synnerhet skall göra allt som står i deras makt för att uppnå detta.

4.2. Kommittén är likaledes övertygad om att informationstekniken på ett värdefullt sätt kan bidra till att förbättra ett livslångt lärande. I en värld präglad av snabba konstanta förändringar behövs det nya former och metoder för att ge medborgarna en aktuell utbildning och därmed garantera att deras kunskaper motsvarar arbetsmarknadens krav. Kommittén anser att medarbetare som hela tiden håller sig ajour med utvecklingen bidrar till att förbättra företagens konkurrenskraft. EESK stöder därför de initiativ som innebär ett steg framåt i strävan att förbättra EU-medborgarnas fortbildningsmöjligheter.

4.3. Förbättringen av kvaliteten på de nya IKT-produkterna, innehållet och tjänsterna måste grundas på en gynnsam miljö för de europeiska företagen i denna sektor. Dessa produkter och innehåll måste vara utformade på ett sådant sätt att de motsvarar behoven i Europa. Starkare IKT-företag bör inte bara leda till fler arbetstillfällen i EU utan bör också innefatta stöd till att utforma produkter och tjänster som tar hänsyn till den kulturella mångfalden i Europa.

4.4. Utestängning av vissa grupper på grund av faktorer som geografiskt läge, socialgrupp, kön, ålder eller av andra skäl är ett av de största hoten mot en ökad användning och spridning av informationstekniken. Alla insatser som syftar till att avvärja detta hot måste främjas och stödjas.

4.4.1. All annan utveckling i samband med e-lärande kan påverkas negativt om man inte bekämpar olika former av utestängning. Kommittén anser därför att det är nödvändigt att i betydande utsträckning öka de procentuella anslagen till åtgärden "bekämpa den digitala klyftan" som strategi för att så många medborgare som möjligt skall få tillgång till e-lärande.

4.5. Virtuella universitet kan ses som ett mer utvecklat och interaktivt system för universitetsutbildning på distans. Denna modell, som redan delvis håller på att utvecklas inom några högre utbildningsinstitut i Europa, bör erbjuda särskild utbildning till dem som av olika anledningar inte kan eller inte vill genomgå en utbildning i de traditionella systemen.

4.5.1. Kommittén stöder uttryckligen dessa typer av initiativ och betonar nödvändigheten av att förbättra och sänka priset på tillgången till Internet för unionens medborgare. Syftet är att inte försvåra utvecklingen av denna typ av organisationsmodeller för universitet. Denna utveckling möjliggör även ett närmare samarbete mellan högre utbildningsanstalter i de olika länderna, vilket leder till att utbildningen i Europa ges en mer integrerande dimension.

4.5.2. Åtgärderna inom ramen för programmet Sokrates/Erasmus och den nya delen av programmet kallad Erasmus World(11) skulle kunna genomföras genom dessa virtuella universitetscampus och främja samarbetet mellan olika utbildningsanstalter samt lärares och elevers virtuella rörlighet via nätet.

4.5.3. Dessa nya modeller för att organisera utbildningen får dock inte under några omständigheter stoppa upp utvecklingen av de traditionella utbildningsformerna som grundas på fysisk närvaro, rörlighet och direktkontakt mellan lärare och elever. Det är särskilt viktigt eftersom eleverna i kontakt med lärarna på ett bättre sätt kan lära sig utnyttja dessa nya instrument. Det virtuella universitetet bör vara ett komplement och ett stöd under särskilda omständigheter och för vissa personer, men bör inte bli den enda undervisnings- eller inlärningsformen.

4.6. Samarbetet mellan olika läroanstalter via nätet kommer att få stor betydelse för kunskapsutvecklingen och kommunikationen under de kommande åren. Genom att främja denna kommunikation mellan läroanstalter i Europa kommer seder och kulturer på medellång sikt att närma sig varandra i unionen. Ju tidigare i livet som medborgarna får tillgång till Internet, ju större är möjligheterna till förståelse dem emellan i framtiden.

4.6.1. Enligt kommittén kan denna möjlighet till närmare förbindelser och samarbete mellan läroanstalter bäst utvecklas genom användningen av dessa hjälpmedel, för att främja spridningen och inlärningen av Europas olika språk mellan elever och studenter. I detta sammanhang skulle skolorna kunna erbjuda språkkurser som leds av infödda lärare. Detta skulle kunna ske genom olika slags utbyten som gör det lättare för dem som deltar i nätverket av skolor att lära sig olika språk och lära känna olika kulturer.

4.7. Till följd av vad som framhållits tidigare rekommenderar kommittén att åtgärden "vänskolor via Internet" redan från början skall omfatta lägre utbildningsnivåer än högstadie- och gymnasienivån, eftersom vi är övertygade om att yngre personer som deltar i dessa initiativ lättare anpassar sig, vilket även gäller för språkinlärning i tidig ålder.

4.8. Kommittén stöder en förstärkning av Internetanvändningen för att sprida den kulturella och språkliga mångfalden i Europa och motsätter sig alla försök att använda ett enda språk för informations- och kunskapsspridning.

4.9. Kommittén delar synpunkten och stöder förslaget att inom ramen för programmet stärka samarbetet mellan den offentliga och privata sektorn. Företagen kan bidra med sin erfarenhet i denna utveckling och kan å sin sida få direkt och nödvändig information för att vidta åtgärder för att skapa lämpliga produkter och tjänster i framtiden.

4.10. Den interna kommunikationen och samordningen inom kommissionens egna avdelningar är absolut nödvändig för att säkerställa att kommittéerna med ansvar för de olika gemenskapsprogrammen på området för utbildning, forskning, socialpolitik och regional utveckling har särskild kunskap om de åtgärder som genomförs. Syftet är att förhindra dubbelarbete eller att stöd ges från två eller flera program samtidigt till projekt som presenteras och utvecklas.

4.10.1. Kommittén uppmanar kommissionen att förbättra kommunikationen och samordningen för att detta program skall kunna utvecklas mer effektivt.

4.11. Kommittén välkomnar detta särskilda program men inte de budgetanslag som avsatts för det. Vi anser därför att det är nödvändigt att göra en större insats för att öka budgetmedlen.

4.12. De regelbundna utvärderingar som kommer att genomföras i samband med motsvarande åtgärder inom andra program med liknande målsättningar bör ligga till grund för en diskussion om att i ett enda program sammanföra de olika åtgärderna som främjar spridningen och användningen av informations- och kommunikationsteknik på utbildningsområdet i Europa.

4.12.1. För att de tillgängliga medlen skall kunna användas så effektivt som möjligt anser kommittén att det är nödvändigt att gå vidare i denna analys och försöka komma fram till ett utvecklande förslag, som maximerar resurserna och minimerar utgifterna med tanke på åtgärdernas spridning mellan de olika programmen.

Bryssel den 26 mars 2003.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) Handlingsplanen eEurope 2002 - Ett informationssamhälle för alla - KOM(2000) 330 slutlig.

(2) Handlingsplanen eEurope 2002 - Ett informationssamhälle för alla - KOM(2002) 263 slutlig.

(3) Meddelandet "eLearning: att utforma morgondagens utbildning" - KOM(2000) 318 slutlig.

(4) EESK:s yttrande i EGT C 139, 11.5.2001, punkt 2.4.1.1.

(5) ESK:s yttrande i EGT C 36, 8.2.2002.

(6) ESK:s yttrande i EGT C 410, 30.12.1998.

(7) EGT L 28, 3.2.2000.

(8) ESK:s yttrande i EGT C 95, 30.3.1998.

(9) ESK:s yttrande i EGT C 94, 18.4.2002.

(10) EESK:s yttrande i EGT C 139, 11.5.2001, punkt 2.5.

(11) Se förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (Erasmus World) (2004-2008), (KOM(2002) 401 slutlig) och EESK:s yttrande i samma fråga.