SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 29.5.2013  
COM(2013) 378 final 
  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Förenade kungarik ets nationella reformprogram 2013,  
 
med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram för 
2012-2017 
 
{SWD(2013) 378 final}  
SV 2   SV   
 
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2013,  
 
med avgivande av rådets yttrande om Fören ade kungarikets konvergensprogram för 
2012-2017 
 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska un ionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr  1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 9.2, 
med beaktande av Europaparlamentets och rå dets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 
november 2011 om förebyggande och korri gering av makroekonomiska obalanser2, särskilt 
artikel 6.1, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation3, 
med beaktande av Europaparlamentets resolutioner4, 
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet ko mmissionens förslag till en ny strategi för 
tillväxt och sysselsättning, Europa 2020, som bygger på en ökad samordning av den 
ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs 
för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i EU. 
(2) Den 13 juli 2010 antog rådet på gr undval av kommissionens förslag en 
rekommendation om de allmänna riktlinj erna för medlemsstaternas och unionens 
ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik
5, vilka tillsammans ut gör de så kallade 
integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade 
riktlinjerna i sin nationella ekonomiska  politik och sysselsättningspolitik. 
                                                 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT L 306, 23.11.2011, s. 25. 
3 COM(2013) 378 final. 
4 P7_TA(2013)0052 och P7_TA(2013)0053. 
5 Rådets beslut 2013/208/EU av den 22 april 2013. 
SV 3   SV (3) Den 29 juni 2012 beslutade stats- och regeringscheferna om en tillväxt- och 
sysselsättningspakt, som ger ett enhetligt ramverk för insatser på nationell nivå, EU-nivå och euroområdesnivå med hjälp av alla tänkbara medel, instrument och politiska 
åtgärder. De beslutade om åtgärder som medlemsstaterna ska vidta och uttryckte i 
synnerhet sitt djupa åtagande att nå  Europa 2020-målen och genomföra de 
landsspecifika rekommendationerna. 
(4) Den 6 juli 2012 antog rådet en rekomme ndation om Förenade kungarikets nationella 
reformprogram för 2012 och avgav ett yttr ande om Förenade kungariket uppdaterade 
konvergensprogram 2012 som avser perioden december 2012–juli 2017. 
(5) Den 28 november 2012 antog kommissi onen den årliga tillväxtöversikten
6, som 
inledde 2013 års europeiska planeringste rmin för samordning av den ekonomiska 
politiken. 28 november 2012 antog kommissi onen, på grundval av förordning (EU) nr 
1176/2011, rapporten om varningsmekanismen7, i vilken den identifierade Förenade 
kungariket som en av de medlemsstater so m skulle bli föremål för en fördjupad 
granskning. 
(6) Den 14 mars 2013 godkände Europeiska rå det prioriteringarna för att säkerställa 
finansiell stabilitet, budgetkonsolideri ng och åtgärder för att främja tillväxt. 
Europeiska rådet betonade att det är nödvändigt att på et t differentierat och 
tillväxtfrämjande sätt konsolidera de offentliga finanserna, återställa normal utlåning till ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskr aft, bekämpa arbetslöshet och krisens 
sociala följder samt modernisera den offentliga förvaltningen. 
(7) Den 10 april 2013 publicerade kommissionen re sultatet av sin fördjupade granskning
8 
av Förenade kungariket, i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011. Av sin analys drog kommissionen slutsatsen  att det föreligger makroekonomiska 
obalanser i Förenade kungariket, som motiverar övervakning och politiska åtgärder. Särskilt den makroekonomiska utvecklinge n som gäller hushållens skuldsättning, 
kopplad till de höga bolånenivåerna och bostadsmarknadens särdrag, liksom en 
ogynnsam utveckling för den externa konkurre nskraften, i synnerhet vad gäller 
varuexport och svag produktivitetstillväx t, behöver fortsatt uppmärksammas.  
(8) Den 30 april 2013 lade Förenade kungariket fram sitt konvergensprogram för perioden 
2012/2013–2017/2018 och sitt nati onella reformprogram för 2013. Av hänsyn till 
deras inbördes samband har de bå da programmen bedömts samtidigt. 
(9) (9) I enlighet med punkt 4 i protokoll (n r 15) om vissa bestämmelser angående 
Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska inte skyldigheten enligt 
artikel 126.1 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att undvika alltför 
stora underskott, tillämpas på Förenade kungari ket. I punkt 5 i protokollet fastställs att 
Förenade kungariket ska bemöda sig om att undvika ett alltför stort underskott. Den 8 
juli 2008 beslöt rådet, i enlighet med ar tikel 104.6 i fördraget om upprättande av 
Europeiska gemenskapen, att det föreligger ett alltför stort underskott i Förenade 
kungariket.  
(10) På grundval av bedömningen av konvergensprogrammet 2013 (nedan kallat 
programmet) enligt rådets förordni ng (EG) nr 1466/97 anser rådet att det 
makroekonomiska scenario som ligger till gr und för de finanspolitiska beräkningarna i 
programmet är rimligt. Konvergensprogrammets  finanspolitiska strategi syftar till att 
                                                
 
6 COM(2012) 750 final. 
7 COM(2012) 751 final. 
8 SWD(2013) 125 final. 
SV 4   SV uppnå ett konjunkturrensat budge tsaldo nära balans vid ut gången av en fortlöpande 
femårsperiod. Underskottet i de offentliga fi nanserna nådde en högsta nivå på 11,5 % 
av BNP budgetåret 2009–109 och minskades till 5,6 % av BNP under 2012–13, tack 
vare engångsåtgärder som på konstlad vä g sänkte underskottet med 2 procentenheter 
under budgetåret 2012–13. Konvergensprogrammet vi sar emellertid att regeringen inte 
beräknar att infria den tidsfrist fram til l budgetåret 2014–15 för att korrigera det alltför 
stora underskottet som rådet fastställt ef tersom underskottet uppskattas komma at 
uppgå till 6,0 % av BNP det året. Enligt pr ogrammets beräkningar kommer det alltför 
stora underskottet att korri geras först budgetåret 2017–18 då  underskottet beräknas 
uppgå till 2,3 % av BNP, tre år efter den tid sfrist som rådet fastställde i december 
2009. I programmet väntas det strukturella underskottet i de offentliga finanserna, 
såsom det beräknas av kommissionen, att förb ättras marginellt från 5,6 % av BNP 
2013–14 till 5,1 % av BNP 2014–15. För pe rioden 2010–11 till 2012–13 uppskattas 
den genomsnittliga finanspoli tiska insatsen till 1,0 % av  BNP, vilket betydligt 
understiger de 1¾ % av BNP som rådet rekommenderade. De främsta riskerna i 
budgetberäkningarna kommer från lägre än förv äntad tillväxt på grund av varaktig hög 
inflation som håller tillbaka den privata kons umtionen och en potentiell försämring av 
det internationella klimatet som skulle  kunna inverka negativt på handel och 
investeringar. Konvergensprogrammet saknar det medelfristiga budgetmål som 
föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakte n. Regeringen har fortsatt sin finanspolitiska 
konsolideringsstrategi men underskottet är högre än beräknat på grund av högre än 
väntade utgifter som ett resultat av de auto matiska stabilisatorernas inverkan och lägre 
än väntade skatteintäkter. Således har de hitt ills vidtagna konsolideringsåtgärderna inte 
varit tillräckliga för at t uppnå den finanspolitiska insats  som krävs för att korrigera det 
alltför stora underskottet. Vidare förblir  det potentiella inkomstbidraget från 
strukturreformsåtgärder, som exempelvis syftar till att göra skattesystemet mer 
effektivt genom att se över strukturen i mervärdesatserna, relativt underutnyttjat. 
Satsskulden uttryckt i procent av BN P steg från 56,1 % 200 8–09 till 90,7 % 2012–13. 
Enligt programmet beräknas underskottet i de offentliga finanserna som andel av BNP öka till 100,8 % 2015–16 och2016–17 för att däre fter 2017–18 minska till 99,4 %.  
(11) Hushållen fortsatte att dra ned på sina skulder under 2012, men hushållens 
skuldsättning som i Förenade kungarike t uppgår till 96 % av BNP, överstiger 
fortfarande betydligt genomsnittet i euroområdet och skuldneddragningen blir kanske inte varaktig när väl ekonomin förbättras och bostadstransaktionerna återgår till mer 
normala nivåer. Bostadspriserna är fortfa rande höga och lättrörliga mot bakgrund av 
en bostadsbrist. Genom en kombination av höga bostadspriser och en utbredd 
användning av hypotekslån med rörlig rä nta är hushållen särskilt utsatta för 
ränteförändringar, liksom för ökad arbetslöshet. Regeringen har vidtagit åtgärder för 
att reformera lagarstiftning som reglerar fysisk planering men bostadsbyggandet ligger 
kvar på en låg nivå och planeringssyst emet, inklusive grönområdesbegränsningar, 
utgör alltjämt en betydande begränsning på bostadsutbudet. Regeringens intentioner 
att stimulera efterfrågan på bostäder mer än  utbudet av bostäder, inklusive det nyligen 
aviserade systemet för att hjälpa bostadsköpare, Help to Buy , skulle potentiellt kunna 
förvärra denna situation genom att öka bosta dspriser och hushållsskuld. Det brittiska 
systemet för fastighetsbeskattning kombi nerar en regressiv återkommande skatt 
(Council Tax ) med en progressiv transaktionsskatt ( Stamp Duty Land Tax ). En 
kombination av höga huspriser, ansträngda hushållsfinanser och mer ansvarsfull 
utlåningspolitik kommer troligen att hindra många medelinkomsthushåll från att bli 
                                                
 
9 2009-10 avser de budgetår som inleds den 1 april och avslutas den 31 mars. 
SV 5   SV husägare. Hyra av privatbostäder skulle i det här sammanhanget kunna göras till ett 
mer attraktivt och realistiskt långsiktigt alternativ till husägande. 
(12) Förenade kungariket har att hantera ut maningar både vad gäller arbetslöshet och 
undersysselsättning, sä rskilt bland ungdomar. Arbets lösheten uppgick till 7,8 % i 
början av 2013 och väntas ligga kvar på i stort sett oförändr ad nivå under 2013och 
2014, Ungdomsarbetslösheten är mycket högre, 20,7 %, och har stadigt ökat sedan 2007 när den uppgick till 14,3 %. Andelen unga människor som inte är i utbildning, 
förvärvsarbetar eller i fortbildning uppgår ti ll 14 %. Sysselsättningen i den privata 
sektorn har vuxit starkt under det gångna år et trots den svaga BNP-tillväxten, men 
produktivitets- och löneökningstakten har va rit svag. Förenade kungariket har också 
ett alltför stort utbud av  lågutbildad arbetskraf t för vilka efterfråga n sjunker. Samtidigt 
har Förenade kungariket brist på arbets kraft med högt yrkeskunnande och tekniska 
färdigheter av hög kvalitet, vi lket bidrar till bristande extern konkurrenskraft. Trots 
vissa framsteg under senare år saknar en betydande andel av ungdomarna de 
färdigheter och kvalifikationer de behöver för att kunna konkurrera framgångsrikt på 
arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland lågut bildade i åldersgruppen 15-25 år är 37,2 
%, vilket är betydligt mer än genomsnittet i EU. Den befintliga 
yrkesutbildningspolitiken har varit inriktad på grundlägga nde färdigheter och nivå 2-
kvalifikationer, samtidigt som ekonomin i öka nde utsträckning kräver mer avancerade 
kvalifikationer. Det har gjorts  ansträngningar att förbättra 
lärlingsutbildningsprogramme ns kvalitet, men mer behöver göras. I synnerhet är 
kvalifikationssystemet fortfarande mycket kom plicerat, vilket kan inverka negativt på 
näringslivets medverkan i lärlingsprogram men. Förenade kungariket skulle kunna 
bygga vidare på det befintliga ungdomskontrakt et genom att införa en ungdomsgaranti 
och ta itu med problemen med ungdomsarbetslös heten och de som varken är studenter, 
förvärvsarbetar eller genomgår yrkesutbildning.  
(13) Svaga arbetsincitament har varit e tt bestående problem i Förenade kungariket. 
Myndigheterna planerar att åtgärda detta  genom införandet av enhetsbidraget 
(Universal Credit ), som kommer att göra det möjligt för arbetssökande att behålla mer 
av sina bidragsförmåner när de börjar att arbeta. Enhetsbidraget skulle kunna få en 
positiv effekt på sysselsättningen, men mycket kommer att avhänga av att det 
genomförs effektivt och att stödtjänster erbjuds, inklusive sa mordningen med övriga 
förmåner. Samtidigt kommer många förmåner  och skatteavdrag för befolkningen i 
arbetsför ålder att höjas med 1 % per år fram till 2016, vilket är lägre än den beräknade inflationstakten. En rad andr a reformer på området sociala förmåner infördes också i 
april 2013. Det föreligger en risk  för att fattigdomen ökar, även för barn i hushåll där 
ingen har arbete. Däremot har bå de generella och behovsprövade 
pensionsutbetalningar, såväl beträffande täckning, nivå och uppräkning, i stort sett 
undantagits från nedskärningar.  Tidiga resultat från arbe tsprogrammet tyder på att det 
finns utrymme att förbättra genomförandet oc h resultaten. Förenade kungariket har att 
hantera aktuella utmaningar att öka sysselsä ttningsgraden bland fö räldrar och förbättra 
tillgången till barnomsorg av hög kvalitet t ill rimligt pris. Ande len barn i Förenade 
kungariket som lever i hushåll där ingen arbetar är 17,3 %, vilket är den näst högsta 
siffran i EU. Barnomsorgskostnader i Förena de kungariket är för närvarande bland de 
högsta i EU, vilket innebär särskilda pr oblem för den andra inkomsttagaren i ett 
parförhållande och för ensamstående föräld rar. Under 2010 åtnjöt endast 4 % av barn 
under tre år formell barnomsorg på heltid, betydligt under EU-genomsnittet på 14 %.  
(14) De kumulerade företagsskulden i Förena de kungariket är tämligen hög, samtidigt som 
vissa företag har svårt att få tillgång till lå n, och företagsinvester ingarna är fortfarande 
SV 6   SV på mycket låga nivåer. En oförutsedd nedgå ng i företagsinvesteringar efter 2007 fick 
bruttoinvesteringarna att falla med 14,2 % av BNP 2012. Investeringsnivån är den 
tredje lägsta i EU. Företagens utgifter för forskning och utveckling ligger på en låg 
nivå i Förenade kungariket och minskade  från 1,17 % av BNP 2001 till 1,09 % 2011. 
Företagsinvesteringarna har långsamt börjat att återhämta sig, me d en årlig ökning på 
4,9 % 2012, men är fortfarande låga. Nettoutlå ningen till företagssektorn var fortsatt 
negativ 2012. Medan stora företa g med starka balansräkningar  kan låna till historiskt 
låg kostnad har många andra företag, särskilt  små och medelstora företag, svårt att få 
tillgång till kredit. Denna si tuation förvärras av begrän sad konkurrens i banksektorn. 
Ett korrekt genomförande av den finans politiska kommitténs rekommendationer om 
försiktig beräkning av kapitalkrav för banker och om att hantera identifierade fall av 
bristande kapitaltäckning utan att hindra ut låning till ekonomin bör  medverka till at 
förstärka de finansiella stabiliteten i det brittiska banksystemet.  
(15) Förenade kungariket står inför en utmaning att förnya och uppgradera sin energi- och 
transportinfrastruktur. Det behövs gör as betydande inve steringar i ny 
elproduktionskapacitet i Förenade kungarike t fram till 2020, både fö r att ersätta gamla 
anläggningar som är på väg att stänga och för att leva upp till krav  på förnybar energi 
och striktare normer för koldi oxidutsläpp. Andelen energi fr ån förnybara energikällor i 
slutlig energikonsumtion på 3,8 % gör att la ndet hamnar på 25:e plats bland 27 
medlemsstater (genomsnittet för EU är 13,0 %).  Det kommer att krävas en förutsebar 
regleringsram för att underlätta  tillräckliga investeringar och investeringar i rätt tid. 
Brister i kapaciteten och kvaliteten på Fö renade kungarikets transportnät utgör ett 
strukturellt problem för ekonomin, särskilt  för varuproducenter, distributörer och 
exportföretag. Det finns i nu läget ett betydande gap mella n finansieringsåtaganden, 
både offentliga och privata, och de förutsedda finansieringsbehoven inom transportsektorn som regeringen försöker hantera genom att prioritera offentliga 
investeringar i infrastruktur oc h genom att dra till sig ytterl igare privata investeringar. 
Enhetskostnader för transportbyggarbeten oc h transportunderhåll är  också fortfarande 
höga i Förenade kungariket. 
(16) Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en 
heltäckande analys av Förenade kungari kets ekonomiska politik. Den har bedömt 
konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, och lagt fram en 
fördjupad granskning. Den har inte bara beak tat programmens relevans för en hållbar 
finanspolitisk och socioekonomisk politik i Fö renade kungariket ut an också i vilken 
utsträckning EU:s regler och riktlinjer  har iakttagits, mot bakgrund av behovet att 
stärka den övergripande e konomiska styrningen i EU ge nom att framtida nationella 
beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europe iska planeringsterminen återspeglas i 
rekommendationerna 1–6 nedan. 
(17) Mot bakgrund av denna bedömning ha r rådet bedömt Förenade kungarikets 
konvergensprogram, och dess yttrande
10 avspeglas särskilt i dess rekommendation 1 
nedan. 
(18) Mot bakgrund av result aten av kommissionens fördj upade granskning och denna 
bedömning har rådet granskat Förenade kunga rikets nationella reformprogram och 
konvergensprogram. Dess rekommendation enlig t artikel 6 i förordning (EU) nr 
1176/2011 återspeglas särskilt i re kommendationerna 2, 3 och 6 nedan. 
                                                 
10 Enligt artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. 
SV 7   SV HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Förenade kungari ket att vidta följa nde åtgärder under 
perioden 2013-2014: 
1. Genomföra en förstärkt budgetstrategi,  underbyggd av tillräck ligt specificerade 
åtgärder, för budgetåret 2013–14 och framåt. Säkerställa att det alltför stora 
underskottet varaktigt korrigeras senast  budgetåret 2014–15, samt genomföra den 
finanspolitiska ansträngning som specifi ceras i rådets rekommendation enligt 
förfarandet vid alltför stora underskott och få den höga offentliga skuldkvoten att 
hållbart börja minska. En varaktig korrigering av obalanserna i de offentliga finanserna kräver ett trovärdigt genomför ande av ambitiösa strukturreformer som 
skulle öka anpassningskapaciteten och främ ja den potentiella ti llväxten. Följa en 
differentierad, tillväxtfrämjande strategi för finanspolitisk åtstramning, inklusive 
genom att prioritera invest eringar i rätt tid som ger hög ekonomisk avkastning och 
genom en balanserad syn på sammansättn ingen av konsolideringsåtgärder samt 
främja hållbara offentliga finanser på medellång och lång sikt. I större utsträckning tillämpa normalräntesatsen för mervärdesska tt i syfte att höja offentliga intäkter.  
2. Vidta ytterligare åtgärder för att öka utbudet på bostäder, inklusive genom en 
ytterligare liberalisering av lagstiftning som reglerar fysisk planering och ett mer 
effektivt fungerande planeringssystem. Sä kerställa att bostads politiken, inklusive 
Help to Buy -systemet inte uppmuntrar alltför stor utlåning till bost adsköp och leder 
till högre bostadspriser. Gå vidare med reformer av mark- och fastighetsbeskattningen för att minska snedvridningar och främja rättidigt bostadsbyggande. Vidta åtgärder för a tt förbättra den rättsliga ramen för 
hyresmarknader, särskilt genom att göra lä ngre hyresperioder mer attraktivt för både 
hyresgäster och hyresvärdar. 
3. Bygga vidare på ungdomskontraktet, öka insatser för att komma till rätta med 
ungdomsarbetslösheten, exempelvis  genom en ungdomsgaranti. Öka 
lärlingsutbildningens längd och kvalitet, fö renkla kvalifikationssystemet och stärka 
arbetsgivarnas medverkan, särskilt i fråga om att förmedla avancerade och praktiska tekniska färdigheter. Minska antalet unga i åldersgruppen 18-24 år som har mycket 
dåliga grundläggande färdigheter, inklusive genom att på ett effektivt sätt genomföra 
lärlingsprogrammet.  
4. Förstärka insatser för att stödja låginkom sthushåll och minska barnfattigdom genom 
att enhetsbidraget ( Universal Credit ) och andra välfärdsreformer ger ett rättvist 
skatteförmånssystem med tydligare arbets incitament och stödtjänster. Påskynda 
genomförandet av planerade åtgärder för att minska barnomsorgskostnaderna och 
förbättra barnomsorgens kva litet och tillgänglighet. 
5. Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra tillgången på bankfinansiering och annan 
finansiering till företagssektorn och samtidigt til lse att åtgärderna främst riktar sig till 
bärkraftiga företag, särskilt små och me delstora företag. Minska hindren för 
marknadstillträde inom banksektorn, minska kostnader för att byta bank och underlätta tillkomsten av nya banker som ut manar de etablerade aktörerna genom en 
avyttring av banktillgångar. Effektivt genomföra den finanspolitiska kommitténs rekommendationer om försiktig beräkni ng av kapitalkrav för banker och om 
hantering av konstaterade fall av bristande kapitaltäckning.  
6. Vidta åtgärder för att underl ätta en läglig ökning av i nvesteringar i nätinfrastruktur, 
särskilt genom att främja en mer e ffektiv och handfast planerings- och 
beslutsprocess. Tillhandahålla en stabil rättslig ram för investeringar i ny energikapacitet, inklusive i förnybar energi. Förbättra tr ansportnätens kapacitet och 
SV 8   SV kvalitet genom att skapa ökad förutsebarhet och säkerhet i fråga om planering och 
finansiering och genom att utnyttja den me st effektiva fördelningen mellan offentliga 
och privata finansieringskällor. 
Utfärdad i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande