ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Följande tak skall gälla för stödet från fonderna: a) 85 % av de offentliga utgifter som medfinansieras av Sammanhållningsfonden. b) 75 % av de offentliga utgifter som medfinansieras av ERUF eller ESF inom ramen för operativa program i regioner som är stödberättigande under konvergensmålet. c) 50 % av de offentliga utgifter som medfinansieras av ERUF eller ESF inom ramen för operativa program under målet regional konkurrenskraft och sysselsättning. d) 75 % av de offentliga utgifter som medfinansieras av ERUF inom ramen för operativa program under målet europeiskt regionalt samarbete. e) Medfinansieringsnivån för särskilda åtgärder som finansieras under de extra anslagen till de yttersta randområdena enligt artikel 5.4 skall vara 50 % av de offentliga utgifterna.

Följande tak skall gälla för stödet från fonderna: a) 85 % av de offentliga och privata utgifter som medfinansieras av Sammanhållningsfonden. b) 75 % av de offentliga och privata utgifter som medfinansieras av ERUF eller ESF inom ramen för operativa program i regioner som är stödberättigande under konvergensmålet. c) 50 % av de offentliga och privata utgifter som medfinansieras av ERUF eller ESF inom ramen för operativa program under målet regional konkurrenskraft och sysselsättning. d) 75 % av de offentliga och privata utgifter som medfinansieras av ERUF inom ramen för operativa program under målet europeiskt regionalt samarbete. e) Medfinansieringsnivån för särskilda åtgärder som finansieras under de extra anslagen till de yttersta randområdena enligt artikel 5.4 skall vara 50 % av de offentliga och privata utgifterna.
40.

I utvecklingsprogrammen är det angeläget att utnyttja den kunskap som uppstår, t.ex. i form av expertpooler och liknade. Projekt som värdesätter olika former av lärande blir särskilt viktiga inom strategin för livslångt lärande. Utvecklingsprojektens banbrytande roll bör därför under vissa villkor medföra möjligheter till modifierad eller förändrad inriktning under projektets gång.
28.

Kommittén ställer sig bakom att regioner som inte längre är stödberättigade enligt det nya konvergensmålet på grund av den positiva utveckling som ägt rum i regionen nu kommer att ingå i det nya målet om ”konkurrenskraft och sysselsättning”, under rubriken ”infasning”. Kommittén begär att de regioner som på naturlig väg överskrider 75 % av den genomsnittliga BNP per capita i EU med 15 medlemsstater blir föremål för ett förfarande i likhet med det som inrättades under samma omständigheter under perioden 2000–2006. Detta skulle göra stödfördelningen flexiblare, för att stärka den ekonomiska utvecklingen i de regioner som konvergerar på grund av den naturliga effekten.
52002XE1211(01)

Presidiet för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (Första tvåårsperioden av den tolfte mandatperioden) - Utnämningar fastställda vid den 394:e plenarsessionen den 22, 23 och 24 oktober 2002



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 308 , 11/12/2002 s. 0039 - 0039
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter"

(2000/C 75/05)

Den 20 december 1999 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 12 januari 2000. Föredragande var José Bento Gonçalves.

Vid sin 369:e plenarsession den 26- 27 januari 2000 (sammanträdet den 26 januari 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för och 7 nedlagda röster.

1. Inledning: förslagets innehåll

1.1. Kommissionens förslag i dokument KOM(1999) 631 slutlig syftar till att ändra artikel 31.14 i förordning (EG) nr 1255/1999. Artikeln berör rätten att ändra förteckningen över mjölkprodukter som kan bli föremål för exportbidrag i bilaga II till förordningen.

1.2. Rättslig grund är artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Förslaget har som syfte att ge kommissionen rätt att ändra varuförteckningen i bilaga II genom att lägga till mjölkprodukter som kan bli föremål för exportbidrag.

2.2. Avsikten med ändringen är att kommissionen skall kunna utnyttja tillgängliga resurser på ett effektivare sätt och förvaltningsmässigt skapa ytterligare möjligheter att bättre precisera vilka varor som kan bli föremål för exportbidrag.

2.3. Denna ändring innebär att kommittéförfarandet kan tillämpas för att anta ändringsförslag.

2.4. Genom ändringen gäller samma förfarande för mjölkprodukter som för varor som kan bli föremål för exportbidrag i förordningarna om de gemensamma organisationerna av marknaden för spannmål, socker, ris och ägg.

2.5. Ändringen medför inga finansiella konsekvenser.

3. Slutsatser

3.1. ESK stöder kommissionens förslag.

Bryssel den 26 januari 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Beatrice Rangoni Machiavelli
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2201/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker"

(1999/C 368/11)

Den 13 september 1999 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén utnämnde Christos Fakas till huvudföredragande och gav honom i uppdrag att utarbeta föreliggande yttrande.

Vid sin 367:e plenarsession den 20-21 oktober 1999 (sammanträdet den 20 oktober 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 69 röster för, 2 emot och 8 nedlagda röster.

1. Inledning

Detta förslag till förordning är ett formellt förfarande på basis av att rådet (jordbruk) den 14-15 juni 1999 i Luxemburg tillmötesgick Portugals begäran och beslutade kompensera landets kvantitetsförlust inom framställningen av tomatkoncentrat i samband med fördelningen av kvoterna för regleringsåren 1999-2000 och 2000-2001, med hänsyn till den avsevärda produktionsminskningen i Portugal under regleringsåret 1997-1998, som präglades av ovanligt ogynnsam väderlek; denna resulterade i ett betydande bortfall av tomater för industriell bearbetning.

I ministerrådets slutsatser i fråga om en ändring av rådets förordning (EG) nr 2201/96 sägs följande:

"En ny punkt 3a skall föras in i artikel 6 i förordning (EG) nr 2201/96, med innebörden att en extra kvantitet färska tomater avsedda för framställning av tomatkoncentrat [skall] tilldelas Portugal för regleringsåren 1999-2000 och 2000-2001. Denna kvantitet skall uppgå till 83468 ton för regleringsåret 1999-2000, och, för regleringsåret 2000-2001, till skillnaden mellan den kvantitet som beräknas enligt punkt 3 och den kvantitet som erhålls genom att den kvantitet färska tomater som användes till framställning av tomatkoncentrat i Portugal under regleringsåret 1997-1998 ersätts med 884592 ton. Den kvantitet färska tomater som anges i punkt 1 och den kvantitet färska tomater som är avsedd för framställning av tomatkoncentrat som anges i punkt 2 andra stycket första strecksatsen skall för dessa två regleringsår ökas med den extra kvantitet som tilldelats Portugal."

2. Kommentarer

2.1. Jordbrukets villkor är komplicerade; många faktorer spelar in, bland annat väderleksförhållandena. Det är ESK:s ståndpunkt att så ovanligt ogynnsamma klimatförhållanden som de som rådde i Portugal under 1997-1998 inte får resultera i ytterligare negativa inkomsteffekter för jordbrukarna om det kan undvikas.

2.2. ESK noterar att förslaget till förordning - både till andan och till bokstaven - ligger i linje med rådets (jordbruk) slutsatser den 14-15 juni 1999. Med hänsyn till budgeteffekterna (3,2 miljoner euro för räkenskapsåret 2000 och preliminärt 0,4 miljoner euro för 2001) ställer sig kommittén entydigt positiv till att Portugal tilldelas en extra kvot för tomatkoncentrat för regleringsåren 1999-2000 och 2000-2001 på den föreslagna nivån.

Bryssel den 20 oktober 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring för tredje gången av förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer"

(1999/C 209/08)

Den 28 april 1999 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämmnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén utnämnde Eduardo Chagas till huvudföredragande och gav honom i uppdrag att utarbeta föreliggande yttrande.

Vid sin 364:e plenarsession den 26-27 maj 1999 (sammanträdet den 26 maj) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande enhälligt.

1. Inledning

1.1. Genom förordning (EG) nr 850/98(1) antog rådet tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer.

1.2. Efter det att förordningen hade antagits och offentliggjorts visade det sig att texten inte tog upp en rad uppgifter som kommissionen fått kännedom om.

1.3. Föreliggande förslag till förordning ändrar förordning (EG) nr 850/98 i vissa avseenden.

2. Allmänna kommentarer

2.1. ESK stöder föreliggande förslag till förordning.

2.2. Förslaget syftar till att fylla vissa luckor och ta hänsyn till vissa utvecklingsaspekter som inte vägts in i skrivningarna i förordning (EG) nr 850/98.

2.3. Det handlar om en normal, nödvändig anpassning av de tekniska åtgärderna för att uppnå bästa möjliga kompromiss mellan idealisk teknik och realiteterna inom fiskenäringen.

Bryssel den 26 maj 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EGT L 125, 27.4.1998.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden för socke (kodifierad version)"

(1999/C 138/06)

Den 22 mars 1999 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att anmoda Ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett yttrande om ovannämnda förslag.

NAT-sektionen, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 2 mars 1999. Föredragande var Rudolf Strasser.

Vid sin 362:a plenarsession den 24-25 mars 1999 (sammanträdet den 24 mars) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 96 röster för och 6 nedlagda röster.

1. Det av kommissionen framlagda förslaget till kodifiering beträffande den gemensamma organisationen av marknaden för socker har utarbetats på grundval av en konsoliderad version av förordning (EEG) nr 1785/81 och dess ändringsrättsakter. Den nya förordningen ersätter därigenom de olika förordningar som är föremål för kodifieringen.

2. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens förslag, eftersom kodifieringen ligger i linje med kraven på överskådlighet och tydlighet i gemenskapens regelverk. Vid en genomgång av texten har det visat sig att kommissionens förslag inte innebär några innehållsmässiga, utan enbart formella ändringar, vilka krävdes vid själva kodifieringsprocessen.

3. I kommissionens förslag förekommer det såväl tryck- och översättningsfel som betydelseförändrande fel. Ekonomiska och sociala kommittén uppmanar kommissionen att granska texten och utföra nödvändiga korrigeringar.

Bryssel den 24 mars 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning och avsättning av dess produkter (kodifierad version)"

(98/C 129/18)

Den 24 februari 1998 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén gav Leif Nielsen i uppgift att bereda ärendet som huvudföredragande.

Vid sin 352:a plenarsession den 25-26 februari 1998 (sammanträdet den 26 februari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 53 röster för, 1 emot och 1 nedlagd röst.

1. Kommittén godkänner kommissionens förslag att kodifiera de förordningar som avser kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning och avsättning av dess produkter.2. I och med detta initiativ samlar kommissionen den grundläggande förordningen (EG) nr 3699/93 och de senare ändringarna i en enda text, samtidigt som substansen i texterna bibehålls. Man har bara gjort de formella justeringar som krävts för kodifieringen.

3. Kommittén erinrar för övrigt om att vi flera gånger krävt att gemenskapsbestämmelserna skall kodifieras, eftersom detta är viktigt för att den gemensamma fiskeripolitiken skall bli lättillgänglig och förståelig för dem som är verksamma inom sektorn.

Bryssel den 26 februari 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om erkännande vad gäller trafik inom gemenskapen av nationalitetsmärke för den medlemsstat i vilken motorfordon och släpvagnar till motorfordon är registrerade"

(98/C 95/08)

Den 5 augusti 1997 beslutade rådet i enlighet med artikel 75 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för transport och kommunikation, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 december 1997. Föredragande var García Alonso.

Vid sin 351:a plenarsession den 28-29 januari 1998 (sammanträdet den 28 januari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 111 röster för, 1 emot och 3 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Fri rörlighet för personer och varor är två grundläggande rättigheter i Europeiska unionen i enlighet med fördragen.

2. Kommissionens förslag

2.1. Gemenskapsrätten innefattar ett antal bestämmelser som gör det möjligt för motorfordon att fritt trafikera gemenskapens territorium.

2.2. I vissa medlemsstater tillämpas emellertid fortfarande andra bestämmelser, som härrör från Wien-konventionen om vägtrafik ().

2.3. Syftet med kommissionens förslag är att de medlemsstater som med åberopande av bestämmelserna i artikel 37 i Wien-konventionen kräver att fordon som är registrerade i en annan medlemsstat skall vara försedda med nationalitetsmärke när de är i trafik på deras territorium även skall godkänna nationalitetsmärken som uppfyller specifikationerna i bilagan till förordningen.

3. Sammanfattning

3.1. Kommittén stöder reservationslöst detta kommissionsförslag eftersom det bidrar till att underlätta vägtrafiken och personers fria rörlighet inom gemenskapen och därmed till att förverkliga den inre marknaden.

Bryssel den 28 januari 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() Konvention om vägtrafik, sluten i Wien den 8 november 1968, med ändringar som trädde i kraft den 3 september 1993. Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa.
Rättelse till yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om upprättandet av gemensamma regler och förfaranden för transporter av vissa typer av avfall till vissa länder utanför OECD"

(Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214 av den 10 juli 1998) (98/C 361/09)

På sidan 75, punkt 2.4, skall det

i stället för: "Kommittén vill slutligen upprepa begäran från Europaparlamentet om att visst avfall, särskilt textilavfall, som bearbetats och renats på vederbörligt sätt förlorar sin egenskap som avfall och därför på nytt omfattas av bestämmelserna om fri rörlighet för varor."

vara: "Kommittén vill slutligen begära att visst avfall, särskilt textilavfall, som renats på vederbörligt sätt förlorar sig egenskap som avfall och därför på nytt omfattas av bestämmelserna om fri rörlighet för
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén över "Förslag till parlamentets och rådets direktiv om ändring för åttonde gången av direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar gällande klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen"

(96/C 153/01)

Den 1 februari 1996 beslutade rådet enligt artikel 100a i Romfördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor har varit ansvarig för kommitténs arbete i frågan, med Giuseppe Pricolo som huvudföredragande (artikel 20 och 50 i arbetsordningen).

Under den 333:e plenarsessionen den 28-29 februari 1996 (sammanträdet den 28 februari 1996), antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Kommissionens förslag syftar till att få den terminologi som används i vissa bestämmelser i direktiv 67/548/EEG, om förpackning och märkning av farliga ämnen, att överensstämma med terminologin som används i Maastrichtfördraget.

1.2. I huvudsak handlar det om att ersätta "EEG" ("CEE" och "EEC") i direktiv nr 548 från 1967, med "EG" ("CE" och "EC") enligt artikel G i Maastrichtfördraget.

1.3. I Maastrichtfördraget används inte längre uttrycket "Europeiska Gemenskaperna" och "Europeiska Ekonomiska Gemenskaperna" (EEG) utan enbart "Europeiska gemenskapen" (EG). Detta uttryck skall klargöra övergången av de tre ursprungsgemenskaperna - Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG), Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och Europeiska atomenergigemenskapen (EURATOM) - till en enda: Europeiska gemenskapen (EG).

2. Synpunkter

2.1. Kommittén anser att kommissionens föreslagna förändring, även om den bara gäller en rent formell eller namnmässig aspekt på frågan, en terminologisk aspekt, inte berör det juridiska planet.

2.2. Däremot anser kommittén att kommissionens initiativ är senkommet, eftersom Maastrichtfördraget undertecknades den 7 februari 1992.

2.3. Kommittén samtycker till en tidsgräns för aktörerna på fem år för att fortsätta med att använda märkningen med den gamla förkortningen EEG, men råder kommissionen att lämna information så att övergången kan gå så snabbt som möjligt, och så att syftet med åtgärden förstås.

Bryssel den 28 februari 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER
Yttrande om utkast till rådets förordning (EG) om statistisk rapportering om lufttransport av passagerare, gods och post (96/C 39/04)

Den 4 oktober 1995 beslutade rådet att i enlighet med artikel 198 i Romfördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovan nämnda utkast.

Sektionen för transport och kommunikation, som har ansvarat för kommitténs arbete i denna fråga, antog sitt yttrande den 8 november 1995. Föredragande var Robert J. Moreland.

Ekonomiska och sociala kommittén antog enhälligt vid sin 330:e plenarsession (sammanträdet den 22 november 1995) följande yttrande.

1. Kommissionens förslag

1.1. Kommissionen anser att de uppgifter som för närvarande samlats in av Eurostat har skapat en användbar men ofullständig databas, där uppgifterna inte harmoniserats. Med hänsyn till den ökade efterfrågan på pålitliga och jämförbara uppgifter har kommissionen föreslagit att medlemsländerna på ett enhetligt sätt skall samla in uppgifter som sedan vidarebefordras till EG:s statistikkontor. Därefter skall kommissionen stå för spridningen av relevanta resultat.

2. Synpunkter

2.1. Med avseende på bättre och enhetlig information om lufttransporter ställer sig kommittén positiv till kommissionens förslag och anser följaktligen att det bör antas av rådet.

2.2. Kommittén anser att hänsyn bör tas till följande punkter:

2.2.1. Rådet och parlamentet bör komma överens om finansieringen.

2.2.2. Utan att inverka skadligt på den affärsmässiga sekretessen, bör uppgifterna vara samlade på ett lättillgängligt och användbart sätt.

2.2.3. När kommissionen gör beräkningar av flygplanskapacitet bör den ta med i beräkningarna att flygbolagen inreder samma typ av flygplan på olika sätt när det gäller sittplatser.

2.2.4. Kommittén är positiv till kommissionens avsikt att undvika att belasta flygplatser och flygbolag med extrakostnader och noterar att små flygplatser är undantagna. I detta sammanhang bör kommissionen överväga att stryka flygtaxitjänster från den nuvarande definitionen av icke planerade tjänster.

2.2.5. Kommittén gläds åt rapporten som föreslås i artikel 8 och anser att Europaparlamentet och ESK förutom rådet bör få ett exemplar av den.

Bryssel den 22 november 1995.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER
6.1.7

Den inaktiva befolkningen är inte en traditionell målgrupp för offentliga arbetsförmedlingar, även om en stor del av den inaktiva befolkningen vill arbeta. Europeiska nätverket för offentliga arbetsförmedlingar har offentliggjort studien ”The role of PES in outreach to the inactive population” med en översikt över utåtriktad verksamhet för den inaktiva befolkningen och en särskild hänvisning till de offentliga arbetsförmedlingarnas roll. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omforma strategierna för återaktivering av denna del av befolkningen.
4.3.1

Denna permanenta fredsväg, från Nordirland till Nicosia, kommer att engagera människor från alla samhällsskikt i en fysisk och psykisk insats för att skapa nya vänskapsförbindelser och möta andra som vill dela med sig av sina erfarenheter av konflikter. Denna kulturella vandringsled, som sträcker sig 5 000 km genom Europa i Columbanus fotspår, kommer att leda bortom den ursprungliga väg som pilgrimen tog från Irland till Italien, för att passera platser som har varit svårt drabbade av krig och konflikter, såsom västfronten, Sydtyrolen och Balkan, och förena människor och platser längs med vägen. Vandrarna kommer att höra historier och dra lärdomar från konflikternas bestående arv, men det viktigaste är att de kommer att få lära sig om fredsskapande mekanismer. White Dove Way kommer även att skapa centrum för lärande och förgreningar till norra, östra, centrala och södra Europa, så att vandrarna kan välja sin färdväg och besöka så många platser de vill. White Dove Way skulle uppmuntra sådana ”förgreningar” både inom och utanför EU och erkänna inte bara fysiska leder utan även kulturella band, som till Skottland och framför allt Iona, och de fredsbyggande banden till platser som Ukraina och Mellanöstern. Man skulle också kunna hitta sätt att knyta an till andra redan väletablerade rutter, t.ex. Jakobsleden.
3.1

Den 1 maj twittrade FN-stiftelsen (12) följande: ”Ensuring good education, health & governance for all makes conflict less likely. @UN has 17 #GlobalGoals to do this. http://bit.ly/UN2030” (”God utbildning, god hälsa och gott styre för alla minskar risken för konflikter. FN har 17 globala mål för att uppnå detta.”). Detta är grundläggande krav om målen för hållbar utveckling ska kunna förverkligas, medan krig och korruption fortfarande är de allvarligaste utmaningarna mot detta.
4.6

Med tanke på att den senaste reformen inleddes 2010 och började genomföras 2015 tog det fem år att slutföra reformen. Under kommissionens och parlamentets nuvarande mandatperiod kommer man inte att hinna slutföra nästa reform av den gemensamma jordbrukspolitiken för ett eventuellt genomförande under 2021. Därför behövs en övergångsperiod för att fortsätta den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken under en tillräckligt lång tidsperiod efter 2020.