A4-0166/98

Resolution om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén «För ett kunskapens Europa» (KOM(97)0563 - C4-0649/97)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande KOM(97)0563 - C4-0649/97,

- med beaktande av sin resolution av den 12 mars 1997 om kommissionens vitbok om utbildning «Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället» ((EGT C 115, 14.4.1997, s. 85.)),

- med beaktande av sin resolution av den 13 mars 1997 om informationssamhället, kultur och utbildning ((EGT C 115, 14.4.1997, s. 151.)),

- med beaktande av sin resolution av den 14 maj 1997 om kommissionens grönbok «Grundutbildning - vidareutbildning - forskning: Hinder för fri rörlighet över gränserna» ((EGT C 167, 2.6.1997, s. 94.)),

- med beaktande av sin resolution av den 26 juni 1997 om kommissionens meddelande «Att lära i informationssamhället - Handlingsplan för ett europeiskt utbildningsinitiativ» ((EGT C 222, 21.7.1997, s. 48.)),

- med beaktande av resolutionen från rådet (utbildning) om den europeiska dimensionen på utbildningsområdet,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och yttrandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor (A4-0166/98), och av följande skäl:

A. Gemenskapens befintliga program på området utbildning och ungdom kommer att löpa ut vid utgången av 1999.

B. Programmen har i allmänhet fått ett gott emottagande trots sina brister i fråga om budget och de har väsentligen bidragit till en ny kvalitet inom utbildningssamarbetet i EU.

C. Inom sektorerna allmän och yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor behöver samordningen av åtgärderna på det europeiska planet ytterligare förbättras så att de blir så effektiva som möjligt, framför allt så att dessa åtgärder kan kompletteras med strukturfonds- och forskningsåtgärder och andra program och initiativ, vilket också kan åstadkommas genom en bättre intern samordning inom kommissionen.

D. Den demografiska utvecklingen, snabba tekniska förändringar, ekonomisk omstrukturering och en övergång till ett kunskapsbaserat samhälle gör det nödvändigt att i ännu högre grad inrikta åtgärderna inom allmän och yrkesinriktad utbildning på att ge medborgarna en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och stanna kvar där, samt hjälpa medborgarna till ett likaberättigat deltagande i samhällslivet.

E. Kommissionens strävanden inom utbildningssektorn bör inrikta sig på att, genom att underlätta nedrivandet av skiljemurarna mellan de allmänna undervisnings- och forskningsinrättningarna, universiteten och företagen, skapa en omgivning som gynnar innovationer och sysselsättning inom de sektorer som har framtiden för sig och stärker Europeiska unionens konkurrenskraft.

F. Risken för ökade sociala klyftor bland medborgarna i samhället stiger särskilt som en följd av den nya tekniken och därför står utbildningssystemet inför utmaningen att ge alla tillgång till den tillbudsstående utbildningen samt möjlighet att använda sig av den.

G. Fortfarande finns det alltför många hinder för studerandens och lärares fria rörlighet.

H. Enligt Amsterdamfördraget är medlemsstaterna fast beslutna att främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för unionens medborgare, och därför bör utbildningsprogrammen sträva i detta syfte,

I. Åtgärder inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor skall främja den personliga utvecklingen och samtidigt bidra till breda sociala mål såsom lika möjligheter, social sammanhållning, främjande av medborgarskapet, främjande av kunskap, acceptans av olika kulturer, aktiv solidaritet och förbättrad anställningsbarhet och på det sättet göra det möjligt för var och en att försörja sig på sitt arbete och leva ett människovärdigt liv

J. Det behövs åtgärder som är direkt inriktade på att öka de ungas ansvarsmedvetenhet inom Europeiska unionen genom att ge dem möjligheter att tala om vad som är viktigt för dem och få sina budskap att gå fram och genom att låta dem fullt ut medverka vid att utformningen av gemenskapens åtgärder på områden som direkt berör dem.

K. Kännetecknande för Europeiska unionen är språklig och kulturell mångfald.

L. Ytterligare insatser till unionen för språkundervisning, i synnerhet på ett tidigt stadium, kommer att underlätta för medborgarnas rörlighet (studerande, unga som genomgår yrkesutbildning, löntagare) mellan länderna i Europeiska unionen. Tillgången till språkkunskaper är också nyckeln till ett utökat kulturellt utbyte.

M. Ett stigande antal av länderna i Central- och Östeuropa kommer inför den förestående utvidgningen av Europeiska unionen att bli associerade medlemmar i programmen för ungdom och utbildning.

N. Förståelse av olika kulturer kan främjas genom att införa en europeisk dimension i de nationella läroplanerna.

O. Ny informations- och kommunikationsteknik införs med mycket olika takt och används i utbildnings- och yrkesutbildningsinrättningar, både i och mellan medlemsstaterna.

P. Den nya informations- och kommunikationstekniken har stor potential för att kunna användas i utbildningssyfte, bland annat genom att koppla skolor och yrkesskolor till nätverk, utveckla nyskapande utlärningsmetoder, lära ut språk, och genom alfabetiseringsprojekt och projekt för att undvika misslyckanden i skolan.

Q. EU-initiativet Netdays är ett effektivt sätt att säkerställa att den privata och offentliga sektorn kan hjälpa skolorna att få del av den nya tekniken för information och kommunikation.

1. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande och dess initiativ för att starta en inledande debatt om de framtida riktlinjerna för gemenskapsprogram inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomspolitik,

2. ser positivt på att man inrättar en gemensam ram för åtgärder, samordning och övervakning eftersom det skulle underlätta för EU-åtgärderna att på ett mer flexibelt och integrerat sätt bemöta de olika behoven av nationell utbildnings- och yrkesutbildningssystem,

3. hälsar med tillfredsställelse kommissionens vilja att inrätta ett ramverk för gemensamt ansvar mellan gemenskapen, medlemsstaterna och andra berörda parter (inom utbildningen, arbetsmarknaden, näringslivet, på det territoriella planet samt inom föreningslivet),

4. anser emellertid att kommissionen avsatt otillräckligt med tid för samtliga berörda parter som avsetts i punkt 3, utan att därvid glömma familjer och de unga själva, att yttra sig på ett meningsfyllt sätt innan den skall lägga fram förslag till rättsakter, och beklagar särskilt att denna brist på framförhållning har inneburit att parlamentet tvingats arbeta med en oacceptabelt kort tidsfrist,

5. anser att kommissionens meddelande inte ger en tillräckligt detaljerad bild av den framtida strategin inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor; beklagar denna brist på tydlighet i dokumentet, och sammanblandningen av utbildningsprogrammen med strukturåtgärderna, i synnerhet beträffande de föreslagna rättsliga instrumentens karaktär, samt bristen på definition av oumbärliga grundvalar för ett omsättande i praktiken av målet «kunskapens Europa», det vill säga en genomgripande förstärkning av budgeten, en snabb och allmänt utbredd tillgång till ny teknologi och en djärv politik för språkundervisning,

6. stödjer de mål kommissionen lägger fram för att begränsa antalet målsättningar för de befintliga programmen och att koncentrera insatsernas målområden,

7. anser att man bör uppmuntra att de sex verksamhetstyper som kommissionen definierar betraktas som delar av ett åtgärdspaket där alla delarna tillsammans bidrar till att uppnå ett fastställt mål; understryker i detta sammanhang vikten av språkprogram som en väsentlig förutsättning för alla typer av åtgärder över gränserna, i synnerhet på yrkesutbildningsområdet, där de språkliga hindren fortfarande är betydande,

8. betonar den viktiga funktion som måste fyllas av arbetsmarknadens parter i det nya programmet för yrkesutbildning, i synnerhet deras möjlighet att genom sociala kontrakt möjliggöra för arbetstagare att få tillgång till utbildning och därmed bättre anställningstrygghet,

9. går ut med en uppmaning om att all EU-politik och alla EU-program för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor skall främja inlemmandet av alla personer med funktionshinder i de traditionella systemen för utbildning och yrkesutbildning,

10. anser att det föreligger ett akut behov av att kommissionen skall förbättra förvaltnings- och ansökningsförfarandet för målgrupperna för att uppmuntra till ökat deltagande, särskilt genom förenklade förfaranden, enhetliga frister för ansökningarna, snabbare förfaranden och fortsatt stöd för att de nationella samordningsorganen för de hittillsvarande programmen skall få i uppdrag att säkerställa genomförandet av gemenskapens åtgärder,

11. instämmer i att detta också kan uppnås genom att decentralisera beslut till «de nivåer som ligger närmast de berörda parterna», men varnar dock för att delegering av beslut inte kan och inte bör resultera i minskad öppenhet kring gemenskapens åtgärder på området eller försvaga kommissionens ansvar för att genomföra de politiska ramar som beslutats på EU-nivå eller för att samordna och stödja verksamheten, övervaka framsteg samt insamla, utvärdera och sprida resultat och uppmuntra tillgången till kunskap för missgynnade befolkningsgrupper för att trygga utvecklingen av ett allomfattande lärande samhälle,

12. betonar att det är nödvändigt att kommissionen ständigt och grundligt utvärderarde berörda programmen och tar till vara de samlade resultaten och erfarenheterna från tidigare åtgärder och nuvarande program (till exempel temaår som europeiska året mot rasism) då den formulerar sina förslag till rättsakter i syfte att göra de nödvändiga ändringarna för att förbättra programmens effektivitet och resultat; anser att utvärderingsförfarandet dessutom bör sätta genomförbarhet och kostnadsintensitet i relation till varandra enligt en kostnads-nyttoanalys, bättre peka ut de deltagargrupper som skall ha prioritet och målinrikta åtgärderna på dem; anser att målet bör vara att programmen skall vara så användarvänliga som möjligt,

13. beklagar dock att denna debatt äger rum utan nödvändig kvalitativ information om vad de nuvarande programmen uppnått, till exempel vad gäller

- deltagarprofilen inom de olika typer av verksamhet som finansieras genom dessa program,

- hållbarheten hos och effekten av de system och den verksamhet över gränserna som inrättats inom dessa program,

- graden av integration och samverkan mellan de olika typerna av verksamhet inom samma politikområde och mellan denna verksamhet och initiativ som finansieras genom andra EU-program,

14. anser att man med tanke på de begränsade ekonomiska resurserna endast kan få ett ökat mervärde på europeisk nivå genom att utveckla de framtida programmen till verkliga gränsöverskridande «europeiska innovationslaboratorier» och genom att koncentrera verksamheten till de sektorer och kategorier som kräver stöd från EU, och att detta endast kan ske om de ovannämnda kvalitativa uppgifterna finns tillgängliga; begär att denna information skall tillhandahållas i samband med de kommande förslagen till rättsakt,

15. uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport där man mot bakgrund av de nya riktlinjerna för sysselsättning uttryckligen behandlar sambandet mellan EU:s program för yrkesutbildning och den reformerade Europeiska socialfonden; uppmanar att denna rapport föreläggs Europaparlamentet samtidigt med de kommande förslagen till rättsakt; kommer att hänvisa till denna rapport när man bedömer om ovannämnda förslag till rättsakt säkerställer en bättre samordning och synergieffekt med åtgärder inom strukturfonderna,

16. stödjer därför en fortsättning av de olika gemenskapsprogrammen under deras nuvarande namn, Sokrates, Leonardo och Ungdom för Europa samt den europeiska volontärtjänsten, eftersom allmänheten redan känner till dem, framför allt allmänheten inom målgrupperna; det skulle främja kontinuiteten och skulle underlätta en smidig övergång år 2000; anser det absolut nödvändigt att det stadgas om «övergångar» mellan dessa program liksom också mellan de ovannämnda programmen och FoTU-programmen, i syfte att möjliggöra initiativ som är sammansatta av inslag från olika områden; begär dock på mer sammanhang och klarhet i utformningen av de enskilda handlingslinjerna så att överlappningar och dubbelarbete skall kunna undvikas,

17. anser att vissa åtgärder bör sammanslås, med tanke på bättre effektivitet hos programmen, särskilt programmen Leonardo och Sokrates; vissa åtgärder borde slås samman såsom åtgärden «samarbete mellan företag och universitet» i programmet Leonardo (före detta programmet Comett), och åtgärden Erasmus i programmet Sokrates,

18. kräver en betydande ökning, och om möjligt en fördubbling, av budgetanslagen till programmen med tanke på det viktiga bidrag de kan tillföra utvecklingen av ett medborgarnas Europa, i fråga om att främja anställningsbarheten och att uppnå de mål som toppmötet i Amsterdam ställde upp, samt med tanke på utvidgningsprocessen; konstaterar också den faktiska sociala utslagningen av sökande från familjer med låg inkomst, på grund av bidragens låga ekonomiska nivå och erinrar om att den nuvarande finansieringsnivån inte kommer att vara tillräcklig för att möta den ökade efterfrågan under år 2000-2006 på grund av de central- och östeuropeiska ländernas anslutning; påpekar dessutom att detta är i linje med kommissionens målsättning att göra kunskapspolitiken till en av unionens grundläggande områden, en målsättning som i högre grad än vad nu är fallet bör återspeglas i kommissionens övergripande prioriteter,

19. anser att det finns ett behov av ett separat gemenskapsprogram för ungdom och att detta inte bör inordnas under allmän utbildning och yrkesinriktad utbildning eftersom ungdomspolitikens mål är bredare än förberedelser inför arbetslivet; andra målsättningar bör inbegripa skapandet av en mångsidig miljö för inlärning utanför skolan samt en miljö som gynnar självständighet och kreativitet, förberedelser inför ett demokratiskt och socialt liv och bekämpning av social utslagning och rasism,

20. anser att begreppet livslångt lärande, det faktum att Europas befolkning åldras samt de tekniska och demografiska förändringarna innebär att åtgärder inom allmän utbildning och yrkesinriktad utbildning inte uteslutande bör inriktas på ungdomar, utan snarare inriktas på att främja individuellt lärande oberoende av ålder och yrkesmässig utvecklingsnivå,

21. understryker att framtida program bör ta hänsyn till att livslångt lärande kan tillämpas inom en mångfald sektorer och vetenskapsgrenar,

22. understryker vikten av brett internationellt samarbete inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomspolitik med partnerskapsländer, länder utanför Europa, och med berörda internationella organisationer, såsom Europarådet, Unesco och OECD,

23. framhäver vikten av åtgärder för att främja fysisk rörlighet för de enskilda målgrupperna och anser att tillgången till utbytesprogram inte bör begränsas till utbildningsmässigt och ekonomiskt gynnade grupper; anser därför att det bör finnas ökade tillfällen till utbytesprogram för praktikanter, lärlingar och studerande; anser att de möjligheter till samarbete mellan läroanstalter för allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och övrig utbildning som erbjuds av EU:s program bör förbättras,

24. anser att man i större grad bör uppmärksamma rörlighet för lärare, akademiker och yrkesutbildare eftersom denna skulle kunna ha en betydande spridningseffekt på den «icke-rörliga» befolkningen; anser även att de icke-statliga organisationernas deltagande liksom deras möjligheter att utöva påverkan i sin egenskap av parter i samhället medför betydande multiplikatoreffekter med hög kostnadseffektivitet,

25. anser att det finns ett brådskande behov av förbättring beträffande akademiskt erkännande av utländska studieperioder, och stödjer därför vidareutveckling av det europeiska systemet för tillgodoräknande av meriter (ECTS),

26. påpekar emellertid att initiativ och åtgärder till förmån för erkännande av behörighetsbevis och kvalifikationer inte är en uppgift för utbildningsprogrammen utan att det i detta hänseende behövs gemensamma föreskrifter från de olika medlemsstaternas sida, under medverkan av de sociala aktörerna,

27. anser att det är av yttersta vikt att underlätta kommunikation mellan alla européer för att maximera fördelarna med den inre marknaden, och att man därför bör uppmuntra förvärvandet av goda kunskaper i gemenskapens olika språk (särskilt de med störst spridning och de som talas i EU-grannstaterna) samtidigt som parlamentet erkänner behovet av att bevara den rika mångfalden av språk i Europa,

28. önskar följaktligen därför att den nya generationen åtgärder som kommissionen skall framlägga kommer att innehålla omfattande ingripanden till förmån för bättre språkkunskaper hos lärare och annan utbildningspersonal, liksom spridning av lämplig pedagogisk programvara,

29. understryker behovet av att verka till förmån för att studerande och lärare skall få en europeisk rättslig ställning som framför allt skall göra det möjligt för dem att lösa problemen med hur de skall omfattas av socialsystemet och gynna deras rörlighet inom alla unionens länder,

30. stödjer med eftertryck åtgärder som syftar till att främja förståelse och fred mellan olika kulturer, både inom och utom Europeiska unionen, och anser att utbyten med länder i Central- och Östeuropa samt i den islamiska världen, i synnerhet då de tillhör Medelhavsområdet, skulle kunna vara särskilt givande,

31. stödjer införandet av en europeisk dimension i läroplanerna, och anser att detta kan göras genom många olika ämnen och inte endast genom språkundervisningen och önskar med tanke på detta att sektorn Comenius skall få spela en utökad roll inom programmet Sokrates; anser dessutom att det inom andra källor, till exempel yrkesvägledningen i skolorna och universiteten, bör hänvisas till vilka möjligheter som står till buds över hela unionen; fäster uppmärksamheten vid att läroplanerna bör bygga på de grundläggande värderingar av jämlikhet, hållbar utveckling och miljövård som ingår i den europeiska samhällsmodellen,

32. anser att det råder ett akut behov av att lägga till samhällskunskap som ett ämne på läroplanerna, särskilt vad gäller den roll och den betydelse som de olika styrande nivåerna har inom Europeiska unionen,

33. anser att programmen för utbildning och yrkesutbildning bör uppmärksamma länderna i Central- och Östeuropa, hjälpa dem att utveckla deras system för utbildning, särskilt på universitetsnivå och göra det möjligt för dem att införliva gemenskapsrätten,

34. välkomnar den framträdande plats som användningen av och kunskapen om nya informations- och kommunikationstekniker kommer att ges i de nya programmen, och anser att det finns oerhörda möjligheter att länka ihop skolor och elever i hela Europa, vilket måste uppmuntras som ett komplement till fysisk rörlighet; betonar dock med eftertryck att främjandet av den virtuella rörligheten under inga omständigheter får gå ut över främjandet av personliga kontakter och åtgärder för utbyte samt att utbildnings- och ungdomsprogrammen inte har till syfte att införskaffa teknisk apparatur, utan att förbättra användningen av och användbarheten hos den virtuella rörligheten,

35. uppmanar kommissionen att spela en nyckelroll när det gäller att gynna utveckling och spridning av pedagogiska mjukvaror och multimediematerial med europeiskt innehåll; anser att man genom att involvera lärare, elever, föräldrar och andra som är involverade i utbildningen bättre kan säkerställa att detta material håller god kvalitet, innehåller korrekta fakta, är relevant och användarvänligt,

36. noterar med glädje hänvisningen till behovet av medieutbildning på alla nivåer för att hjälpa européerna förstå det informationsflöde de mottar genom de olika medierna; anser att detta är en avgörande komponent i ett informationssamhälle som omfattar alla medborgare,

37. är av den uppfattningen att det behövs en klar gränsdragning mellan målgrupperna för utbildningsprogrammen och strukturfonderna och att därför inga medel från utbildningsområdet skall ställas till förfogande för strukturåtgärder,

38. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra detta yttrande till rådet och kommissionen.