SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30 oktober 2008 
KOM(2008) 716 slutlig 
  
Rekommendation till 
RÅDETS BESLUT 
om ömsesidigt bistånd till Ungern 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Ungern 
(framlagda av kommissionen) 
SV 2   SV MOTIVERING  
1. INLEDNING  
Sedan mitten av 2006 har de ungerska myndi gheterna gjort betydande insatser för att 
korrigera landets ackumulerade externa och in terna obalanser. Trots att påtagliga resultat 
uppnåtts under de senaste två åren, bland anna t en väsentlig minskni ng av underskottet i de 
offentliga finanserna och ett gradvis avtagand e underskott i bytesbalansen, har de finansiella 
marknaderna i Ungern utsatts för svåra påfr estningar sedan början av oktober 2008. Detta 
hänger samman med landets stora utlandsskul d (motsvarande nästan 100 % av BNP), som 
nyligen spätts på med lån i utländsk valuta till den privata sektorn, och offentliga skuldkvot 
(motsvarande cirka 66 % av BNP) som är den högsta i regionen, vilket gör Ungerns 
finansiella sektor jämförelsevis mycket sårbar. Myndigheterna aviserade snabbt ett 
omfattande politiskt program som syftade till att återställa förtroendet hos investerarna och lätta på påfrestningarna på de finansiella marknaderna. Åtgärd erna omfattade bland annat en 
påskyndad minskning av underskottet under både 2008 och 2009, som skulle minska den offentliga sektorns finansieringsbehov, och ett antal riktade insatser för att stimulera marknaden för den offentliga upplåningen oc h öka likviditeten på valutasvappmarknaden. 
Eftersom den aktuella internationella turbulense n på de finansiella marknaderna kan förväntas 
leda till en snabb försämring av kapitalbalan sen och den finansiella balansen under 2008 och 
särskilt 2009, kommer landet att behöva be tydande finansiellt stöd (möjligen i 
storleksordningen 20 miljarder euro) under den perioden.  
2. M
AKROEKONOMI : UTVECKLING OCH FRAMTIDSUTSIKTER  
Under mitten av 2006 lanserades e tt finanspolitiskt konsolideringsprogram för att korrigera de 
kraftiga obalanser i de offentliga finanserna  och i utlandsställningen som byggts upp under de 
föregående åren (under 2006 visade saldona för de  offentliga finanserna och för bytesbalansen 
underskott på 9,3 % respektive 7,5 %). Åtgärd erna omfattade bland annat utgiftstak, 
nedskärningar av offentliga investeringar, skattehöjningar och minskningar av 
prissubventioner. Följaktligen minskade den o ffentliga sektorns ande l av BNP betydligt, 
vilket särskilt gällde vård, utbildning och förvaltning. Under 2007 kunde den privata sektorn i 
viss utsträckning stå emot nedgången med stöd av tillgång till nya kreditmöjligheter. Tack vare att exporten expanderade kraftigt (med cirka 16 %) ökade investeringarna något trots det 
ansträngda läget, även om företagens vinster mi nskade till följd av en betydande ökning av 
lönekostnaderna. Konsumtionen öka de också måttligt med 0,7 % trots minskade reallöner (till 
de ökade olje- och livsmedelspriserna kom ökningar av de reglerade priserna och en 
momshöjning). Sammantaget sakt ade den årliga BNP-tillväxten av från 4,1 % 2006 till 1,1 % 
2007, medan inflationen fördubblades til l nästan 8 %, klart över det officiella inflationsmålet.  
När effekterna av det finanspolitiska progr ammet gradvis klingat av skulle ekonomin 
återhämta sig och nå sin tillväxtpotential  (litet under 3 %) i nom 2–3 år. Genom att 
avmattningen av ekonomin i EU och resten av vä rlden blev kraftigare än väntat försämrades 
dock utsikterna för exporten som varit den viktigaste tillväxtmot orn för den ungerska 
ekonomin under senare år. De finansiella sv årigheter som uppstått nu och den åtföljande 
kreditåtstramningen har ytterligare ökat nedg ången och försämrat tillväxtutsikterna. Den 
privata konsumtionen och hushållens investeri ngar har drabbats hårdast av de skärpta 
kreditvillkoren medan företagens investeringa r fortfarande förefaller kunna hållas uppe med 
visst stöd av det till skott som väntas från EU:s (struk tur- och sammanhållnings)fonder. Den 
årliga BNP-tillväxten förväntas därför ligga  kvar klart under 2 % under 2008 och sjunka 
kraftigt under 2009 innan den långsamt åter hämtar sig under 2010. På grund av det stora 
osäkerhetsmoment som de nuvarande förhålland ena på de finansiella marknaderna innebär 
SV 3   SV finns det till och med viss risk för att BNP skulle kunna sjunka under 2009 och följas av en 
utdragen återhämtningsprocess. 
3. OFFENTLIGA FINANSER  
Under 2007 slutade underskottet i de offentliga  finanserna på 5 % av BNP, en kraftig 
minskning från 9,3 % av BNP under 2006. Det va r resultatet av det finanspolitiska 
konsolideringsprogram som den omvalda rege ringen inledde under sommaren 2006 och som 
bland annat innehöll ett antal skattehöjningar samt nedskärn ingar av prissubventioner, 
utgiftstak (särskilt för de offentliganställd as löner) och en nominell nedskärning av de 
offentliga investeringarna. Eftersom de statli ga intäkterna under det första halvåret hade 
överträffat förväntningarna reviderade regeringen i mitten av juli 2008 sin prognos för underskottet till 3,8 % av BNP (från det mål på  4 % av BNP i den se naste uppdateringen av 
konvergensprogrammet som rådet hade godkänt). 
Som reaktion på turbulensen på de ungerska finansiella markna derna lade regeringen den 10 
oktober fram en åtgärdsplan i 12 punkter för att stärka marknadens förtroende. Mest 
anmärkningsvärt i planen var sänkningen av  målen för budgetunderskottet: från 3,8 till 3,4 % 
av BNP för 2008 och från 3,2 till 2,9 – senare ytterligare sänkt  till 2,6 – % av BNP för 2009. 
Under 2008 skulle följande åtgärder hjälpa ti ll att uppnå det mer ambitiösa underskottsmålet 
3,4 % av BNP: i) Minskade utgifter i vissa stat liga program och lägre utgifter än förväntat för 
samfinansiering på grund av att EU-medlen (0,15 % av BNP) tillförts sena re än avsett. ii) Vid 
behov permanent indragning av outnyttjade re server i budgeten (0,3 % av BNP). För 2009 
beräknas sänkningen av underskottsmålet me d motsvarande 0,6 % av BNP kunna uppnås 
genom i) återtagande av planerade skatteändr ingar, som officiellt hade förväntats ge 
motsvarande 0,55 % av BNP i förlust av intäkt er, samtidigt som man håller fast vid de 
kompenserande åtgärderna på ut giftssidan, ii) ytterlig are utgiftsminskningar i det reviderade 
budgetförslag som överlämnades den 18 oktober med motsvarande 0,6 % av BNP (minskningar av anslagen till vissa offen tliga program och till de finanspolitiska 
institutionernas verksamhet samt senarelä ggning av indexuppräkningen  av vissa sociala 
transfereringar) och iii) ytterl igare åtgärder motsvarande ci rka 1 % av BNP, bland annat 
minskningar av den extra trettonde månadsutbeta lningen av pensioner och offentliganställdas 
löner samt lönetak i den offentliga sektorn.  
En intensifiering av reformprocessen på ekonomistyrningsområdet ingår också bland de 12 
punkterna i regeringens åtgärdsplan. Det revi derade lagförslaget överlämnades till 
parlamentet den 17 oktober. Det har tagit upp vissa viktiga inslag i oppositionspartiernas alternativa förslag (t.ex. fler åriga utgiftstak för den statlig a sektorn och inrättande av ett 
finanspolitiskt råd vid parlamentets budgetk ontor). Enligt den reviderade planen ska 
årsbudgeten ingå i en treårig ram som bland annat innehåller mede lfristiga, numeriskt 
definierade bestämmelser. Det nya lagförslaget förväntas an tas med enkel majoritet.  
4. D
E FINANSIELLA MARKNADERNA  
Under större delen av 2008 hade de ungerska fi nansiella marknaderna i stort sett utvecklats 
som sina motsvarigheter i de andra länderna i regionen (om än med högr e volatilitet vid några 
tillfällen1), men de kom under kraftigt tryck i börja n av oktober genom avbrott i handeln med 
primära statspapper, mycket kraftigt sjunkan de aktiekurser och en  klar försämring av 
valutakursen, vilket ledde till betydligt öka nde skillnader mellan köp- och säljkurserna på 
                                                 
1 Marknaden för statsobligationer utsattes t.ex. för tillfälliga påfrestningar under våren 2008, till största 
delen beroende på att de ungerska pensions fonderna ändrade sammansättningen av sina portföljer. 
SV 4   SV statsobligationer och kredit svappar (CDS). Detta verkar  ha hängt samman med en 
likviditetsbrist i det finansiella systemet, särs kilt i utländsk valuta, som medför kostnads-
ökningar till följd av att motpartsrisken uppfa ttas ha ökat och att ri skbenägenheten minskat 
när det gäller länderna i Central- och Östeuropa.  
Efter turbulensen på marknaden i början av okt ober tillkännagav myndighe terna flera åtgärder 
som direkt syftade till att minska påfrestnin garna på de finansiella marknaderna. Utöver 
budgetåtstramningen som minskar nettofinansieri ngsbehovet omfattade dessa följande: 1. 
Lättnader i placeringsbestämmelserna för pensionsfonder. 2. Öppnande av en ny 
valutasvappsfacilitet på den ungerska riksba nken (MNB) den 13 oktober i syfte att föra 
samman köpare och säljare av  valutasvappar med undvikande av motpartsrisker. 3. En ny 
jourtjänst för banker, som MNB erbjuder från  och med den 16 oktober och som ger möjlighet 
till leverans påföljande dag av euro-forintsvappa r. Denna nya tjänst stöds genom ett repoavtal 
med ECB, enligt vilket ECB ger MNB en låne facilitet på upp till 5 miljarder euro. 4. Den 16 
oktober tillkännagav MNB också åtgärder  till stöd för marknaden för ungerska 
statsobligationer i samförstånd med sina mo tparter på primärmarknaden. 5. Den 22 oktober 
höjde MNB räntan med 300 punkter för att stoppa nedgången för den nationella valutan (ungerska forint hade då  förlorat 14 % mot euron sedan början av oktober). 
Dessutom antog det ungerska parlamentet den 13 oktober en höjning av det belopp som täcks 
av insättargarantin från 6 til l 13 miljoner forint. Cirka 90 % av beloppen på de garanti-
berättigade kontona beräknas vara täckta efter denna höjning av taket för garantin. Samtidigt 
med detta beslut gjordes en politisk utfästelse att vid behov garantera alla insättningar. De 
ungerska myndigheterna har dessutom intensif ierat sitt samarbete med den nationella 
kommittén för finansiell stabilitet (inrättad 2004) och ökat sina kontakter med tillsyns-
myndigheter i andra länder. 
5. B
ETALNINGSBALANS OCH EXTERNA FINANSIERINGSBEHOV  
En nettoökning av exporten, stödd av en intensiv tillväxt världe n över, har varit den främsta 
motorn bakom BNP-tillväxten under senare år och har också i stor utsträckning bidragit till att 
skuldkvoten gradvis kunnat sänkas från 7,5 % 2006 till 6,4 % 2007. En andra viktig faktor bakom tillväxten under 2007 har visat sig vara en betydande minskning av den offentliga 
sektorns finansieringsbehov. Kapitalbalansen registrerade ökande överskott som nådde 1,1 % 
av BNP under 2007, delvis beroende på den ökande  tillförseln av EU-med el, vilket ledde till 
att nettoutlandsskulden stabiliserades, om än på  en hög nivå (97 % av BNP). Samtidigt ökades 
skuldinstrumentens andel av det externa unders kottet. Detta återspeglar bland annat obrutet 
stora utflöden av utländska direktinvesteringar och port följplaceringar från ungerska 
medborgare, vilket över tiden bör ge positiva e ffekter på bytesbalansens inkomstavdelning. 
Medan andelen för annan finansiering än genom skuldinstrument ökade något under första halvåret (till cirka en tredjede l av totalbeloppet), ökade de ko rta lånens (löpt id under ett år) 
andel av den totala skulden till motsvarande cirka 23 % av BNP, huvudsakligen på grund av 
finanssektorns ökande externa skuldsättni ng som nu motsvarar 35 % av BNP (medan den 
offentliga sektorns andel är 30 %). 
Underskottet i bytesbalansen vänt as fortsätta att minska detta och i synnerhet nästa år på 
grund av att den depreciering som nyligen skett av ungerska forint bör leda till en brant 
minskning av importtillväxten under 2009. Även kap italbalansen bör påverkas positivt av att 
redan anslagna EU-medel tillf örs. Å andra sidan kan det mot bakgrund av den senaste 
utvecklingen, särskilt sedan början av oktober,  förväntas att nettoutflödet av portfölj-
placeringar (även finansiella derivat) kan ta ytterligare fart, särskilt eftersom den offentliga sektorns och bankernas externa upplåning minskar drastiskt, vilket bör bi dra till en väsentlig 
SV 5   SV försämring av kapitalbalansen och den finansie lla balansen under 2008 och särskilt 2009. Mot 
denna bakgrund anser IMF och kommissionen att U ngern kommer att behöva betydande kort- 
och medelfristigt finansiellt bistånd i storleksor dningen 20 miljarder euro fram till slutet av år 
2009 till stöd för landets betalningsbalans och för att återställa reserver na av utländsk valuta 
till en förtroendeingivande nivå. 
Kommissionen finner av nu redovisade skäl att det föreligger ett allvarligt hot mot den 
ungerska betalningsbalansen och rekommenderar  därför rådet att an ta ett beslut om 
ömsesidigt bistånd 
6. EU- STÖDET INOM RAMEN FÖR BETALNINGSBALANSFACILITETEN INGÅR I EN 
INTERNATIONELL SATSNING  
Under nuvarande omständigheter fö refaller det vara lämpligt at t ge Ungern bistånd inom 
systemet för medelfristigt ekonomiskt stöd ti ll medlemsstaters beta lningsbalans enligt 
förordning (EG) nr 332/2002. Det skulle ställa s till förfogande vid en tidpunkt då Ungern 
allvarligt hotas av svårigheter beträffande si n betalningsbalans till följd av de ökade 
påfrestningarna på de finansiella marknaderna,  trots att landet har förbättrat sin politik 
väsentligt sedan mitten av 2006. EU-stödet till Unge rn skulle ingå i ett större finansierings-
paket för landet, i vilket IMF bidrar med ett lån på 10,5 miljarder sä rskilda dragningsrätter 
(SDR) motsvarande cirka 12,5 miljarder euro en ligt de s.k. stand-by-avtal som väntas bli 
godkänt den 6 november 2008 samt Världsbanken med ett lån på 1 miljard euro. Det är av avgörande betydelse att de stora finansiella institut som är verk samma i Ungern fortsätter att 
bidra med tillräcklig finansiering av ekonomin. EU :s ekonomiska stöd ges till stöd för de 
ungerska myndigheternas fasta föresats att genomföra ett omfattande ekonomisk-politiskt 
program, utformat för att återstäl la investerarnas förtroende och lätta på de påfrestningar som 
de finansiella marknaderna i Ungern utsatts  för under de senaste veckorna. Programmet 
kommer att ingå i det uppdate rade konvergensprogrammet. Särskilt påskyndandet av den 
finanspolitiska konsolideringe n, som minskar finansieringsb ehoven, och de planerade nya 
stegen i ekonomistyrningsreformen ligger i linje med rådets tidigare rekommendationer i sina 
yttranden om konvergensprogrammet 2007 och genomföranderapporten från oktober 2007 om 
det nationella reformprogrammet. EU-stödet och kommissionens engagemang skulle också 
bidra till att med hjälp av hela finansieringspaketet skapa fullständig överensstämmelse mellan den aktuella politiken och EU:s finanspolitiska rekommendationer.  
De ekonomisk-politiska villkoren skulle bland annat omfatta en reform av ekonomistyrningen 
och stödja landets ökade ambitioner att minska s kuldsättningen, vilket s kulle säkerställa att 
den planerade korrigeringen av det alltför st ora underskottet (senast 2009) enligt rådets 
rekommendation av den 10 oktob er 2006 under förfarandet vi d alltför stora underskott 
kommer att genomföras. De skulle också om fatta strukturreformer som stöds av Lissabon-
strategin, t.ex. stärkande av in citamenten till arbete i syfte att höja sysselsättningen och bidra 
till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhe t. Penningpolitiken skulle fortsatt inriktas på 
prisstabilitet och centralbankens inflationsmål (f .n. 3 %). Ett ytterligare v illkor skulle vara att 
besluten om översyn av finanssektorns funktion genomförs snabbt och kraftfullt. Vid kontrollen av att villkoren uppfylls skulle ma n slutligen beakta utvecklingen i genomförandet 
av IMF-programmets kriterier för de ekonomis ka resultaten. Dessa omfattar i) tak för de 
kumulerade primära utgifterna per kvartal inom stat sförvaltning, socialfö rsäkringsfonder och 
fonder utanför budgeten, ii) ingen ackumulering av externa skulder inom offentlig sektor, iii) 
tröskelvärde för nettoflödet av internationella reserver och iv) ett fa stställt intervall för 
förändringen av landets KPI under en tolvmåna dersperiod inom vilket samråd med mellan 
centralbanken och FMI ska sk e. Särskilt den intensifie rade övervakningen av den 
finanspolitiska utvecklingen under budgetåret kan bidra y tterligare till att hålla 
SV 6   SV budgetgenomförandet inom de fastställda ramarn a så att det officiella underskottsmålet kan 
uppnås.  
För att möjliggöra nödvändig flexibilitet under de rådande förhållandena på marknaden 
föreslås det att räntesvappar ska få användas som alternativ vid upplåningen för finansiering 
av lånet. Till skydd för EU:s budget ska det krävas att motparterna i eventuella sådana 
svappar ska ha högsta  kreditkvalitet. 
Av dessa skäl och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén rekommenderar 
kommissionen rådet att bevilja ömsesidigt  bistånd enligt artik el 119 i fördraget. 
Efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén föreslår kommissionen även att 
rådet, efter att ha antagit detta beslut  om ömsesidigt bistånd till Ungern på 
rekommendationen, antar ett beslut om medelf ristigt ekonomiskt stöd ti ll Ungern inom ramen 
för EU:s system för bistånd till medlemsstaterna  på upp till 6,5 miljarder euro för att stödja 
hållbarheten i landets betalnings balans. Stödet skulle ges i komb ination med ett avtal om stöd 
från IMF. Det skulle betalas ut i fem tran cher och vara förenat med ekonomisk-politiska 
villkor. Det föreslagna beslutet skulle upphör a att gälla två år ef ter ikraftträdandet. 
SV 7   SV  
Rekommendation till 
RÅDETS BESLUT 
om ömsesidigt bistånd till Ungern 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT 
med beaktande av fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 119, 
med beaktande av rekommendationen från kommissionen i samråd med Ekonomiska och 
finansiella kommittén, och 
av följande skäl: (1) Sedan mitten av 2006 har de ungerska myndighe terna gjort betydande insatser för att 
korrigera landets ackumulerade externa oc h interna obalanser. Trots att påtagliga 
resultat uppnåtts under de senaste två åre n, bland annat en väsentlig minskning av 
underskottet i de offentliga finanserna och ett gradvis avtagande underskott i 
bytesbalansen, har de finansiella marknadern a i Ungern utsatts för svåra påfrestningar 
sedan början av oktober 2008. 
(2) I oktober 2008 antog de ungerska myndigheterna ett omfattande ekonomisk-politiskt 
program, utformat för att återställa inve sterarnas förtroende och lätta på de 
påfrestningar som de finansiella marknadern a i Ungern utsatts för under de senaste 
veckorna. Det innehåller åtgärder för att sä kerställa tillfredsställande likviditet och 
finansiering för banksystemet, insatser för att garantera tillräcklig kapitalisering av bankerna och planer för att skapa finans politisk hållbarhet och hålla tillbaka 
finansieringsbehoven. Regeringen har bland annat reviderat sina underskottsmål till 
3,4 % av BNP från tidigare budgeterade 4 % av BNP i budgeten fö r 2008 och till 2,6 
från 3,2 % av BNP för 2009. Detta ekonomis k-politiska program, inbegripet de 
finanspolitiska riktvärdena, kommer att integreras med statsbudgeten och 
konvergensprogrammet, som båda också inne håller andra politis ka åtgärder och 
strukturreformer.  
(3) Rådet ser regelbundet över den ekonomiska politik som genomförs i Ungern, särskilt 
vid de årliga granskningarna av Ungern s uppdateringar av konve rgensprogrammet och 
av genomförandet av det nationella reform programmet, vid granskningen av Ungerns 
genomförande av rådets rekommendation vid förfarandet vid alltför stora underskott 
och i samband med konvergensrapporten. 
(4) Trots den förväntade förbättringen av by tesbalansen står Ungern inför betydande 
finansieringsbehov under 2008 och 2009 (beräkna de till cirka 20 miljarder euro), 
eftersom den senaste tidens ut veckling på de finansiella ma rknaderna ger anledning att 
anta att kapitalbalansen och den finans iella balansen kan komma att försämras 
väsentligt i takt med ett accelererande nettoutflöde av portföljplaceringar.  
(5) De ungerska myndigheterna har begärt be tydande ekonomiskt stöd från EU, från 
internationella finansiella institut och fr ån andra länder för att stödja hållbarheten i 
landets betalningsbalans och få dess reserver  av utländsk valuta att nå en förtroende-
ingivande nivå. 
SV 8   SV (6) Det föreligger ett allvarligt hot mot den unge rska betalningsbalansen, vilket motiverar 
att ömsesidigt gemenskapsbistånd beviljas skyndsamt.  
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Artikel 1 
Gemenskapen ska bevilja Ungern ömsesidigt bistånd.  
Detta beslut riktar si g till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den […] 
 På rådets vägnar 
 Ordförande  
SV 9   SV Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om medelfristigt ekonomiskt gemenskapsstöd till Ungern 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av fördraget om upprätta ndet av Europeiska gemenskapen,  
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/20022 av den 18 februari 2002 om 
upprättandet av ett system för medelfri stigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters 
betalningsbalans, särskilt artikel 3.2, 
med beaktande av förslaget från kommissione n i samråd med Ekonomiska och finansiella 
kommittén, och 
av följande skäl: 
(1) Enligt rådets beslut […] ska Unge rn beviljas ömse sidigt bistånd. 
(2) Trots den förväntade förbättringen av bytesbalansen beräknas Ungerns externa 
finansieringsbehov under 2008 och 2009 till 20 miljarder euro, eftersom 
kapitalbalansen och den finansiella balansen  på grund av den sena ste tidens utveckling 
på de finansiella marknaderna kan komma att försämras väsentligt i takt med ett 
accelererande nettoutflöde av portföljplaceringar. 
(3) Det är lämpligt att ge gemenskapsstöd till U ngern på upp till 6,5 miljarder euro inom 
ramen för systemet för medelfristigt ekonomiskt stöd till  medlemsstaters 
betalningsbalans som inrättades 2002 genom  förordning (EG) nr 332/2002. Detta stöd 
bör ges i kombination med ett lån från In ternationella valutafonden på 10,5 miljarder 
särskilda dragningsrätter (cirka 12,5 milja rder euro) enligt ett stand-by-avtal som 
väntas bli godkänt den 6 november 2008. Värl dsbanken har också gått med på att ge 
Ungern ett lån på 1 miljard euro. 
(4) Stödet bör förvaltas av kommissionen, so m efter samråd med Ekonomiska och 
finansiella kommittén tillsammans me d de ungerska myndigheterna bör 
överenskomma om de särskilda ekonomisk- politiska villkor som ska knytas till det 
ekonomiska stödet. Dessa villkor bör fast ställas genom ett samförståndsavtal. 
Kommissionen bör ange de  närmare finansiella vi llkoren i låneavtalet. 
(5) Stödet bör ges i syfte att st ödja hållbarheten för Unge rns betalnings balans och 
därigenom bidra till att regeringens e konomisk-politiska program kan genomföras 
framgångsrikt under de nuvarande ekonomi ska och finansiella förhållandena. 
                                                 
2 EGT L 53, 23.2.2002, s. 1. 
SV 10   SV HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Artikel 1 
1. Gemenskapen ska bevilja Ungern ett medelfristigt lån på högst 6,5 miljarder euro 
med en längsta genomsnittlig löptid på 5 år.  
2. Gemenskapens ekonomiska stöd ska vara tillg ängligt i två år från och med den första 
dagen efter detta besluts ikraftträdande . Om omständigheterna så kräver får 
kommissionen, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, besluta att 
förlänga denna period med högst två år. 
Artikel 2 
1. Stödet ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med Ungerns 
åtaganden och rådets rekomm endationer, särskilt i samband med genomförandet av 
det nationella reformprogrammet samt konve rgensprogrammet och förfarandet vid 
alltför stora underskott.  
2. Kommissionen ska efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén 
tillsammans med de ungerska myndighetern a träffa en överens kommelse om de 
särskilda ekonomisk-politiska villkor so m ska knytas till det ekonomiska stödet 
enligt artikel 3.4. Dessa villkor ska anges i ett samförståndsavtal som är förenligt med de åtaganden och rekommendationer som avses i punkt 1. Kommissionen ska 
ange de närmare finansiella villkoren i låneavtalet. 
3. Kommissionen ska regelbundet i samarb ete med Ekonomiska och finansiella 
kommittén kontrollera att de ekonomisk-politiska villkoren för stödet uppfylls. Kommissionen ska hålla Ekonomiska och finansiella kommittén underrättad om 
eventuella refinansieringar av upplåningen eller omstruktureringar av de finansiella 
villkoren. 
Artikel 3 
1. Kommissionen ska tillhandahålla stödet ti ll Ungern i högst fem trancher, vilkas 
storlek ska fastställas i samförståndsavtalet.  
2. Den första tranchen ska göras tillgänglig under förutsättning att låneavtalet och 
samförståndsavtalet trätt i kraft.  
3. Om så krävs för att finansiera lånet ska räntesvappar med motparter med högsta 
kreditkvalitet få användas med vederbörlig förskitighet. 
4. Kommissionen ska besluta om frisläppande av ytterligare trancher efter att ha 
inhämtat Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande. För frisläppandena av varje ytterligare delbelopp ska det krävas ett tillfredsställande genomförande av den 
ungerska regeringens nya ekonomiska prog ram, däribland dess konvergensprogram 
och de särskilda ekonomisk-pol itiska villkor som anges i samförståndsavtalet. Dessa 
ska bland annat omfatta framsteg i den finanspolitiska konsolidering som regeringen planerat i överensstämmelse med råde ts rekommendation av den 10 oktober 2006 
under förfarandet vid alltför stora underskot t och dess yttrande om uppdateringen av 
konvergensprogrammet i november 2007, särskild a åtgärder för utgiftskontroll till 
grund för konsolideringsprocessen och fram steg i ekonomistyrnings- och tillsyns-
reformen samt strukturreformer som stöds  av Lissabonstrategin, t.ex. stärkande av 
SV 11   SV incitamenten till arbete i sy fte att höja sysselsättningen oc h bidra till de offentliga 
finansernas långsiktiga hållbarhet.  
Detta beslut riktar sig till Republiken Ungern. 
Utfärdat i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande  
SV 12   SV BUDGETKONSEKVENSER  
(se artikel 16 i arbetsordningen).  
POLITIKOMRÅDE: AVDELNING 01 – EKONOMI OCH FINANS  
VERKSAMHET FINANSIELLA TRANSAKTIONER OCH INSTRUMENT  
ÅTGÄRDENS BENÄMNING: ME DELFRISTIGT EKONOMISKT 
GEMENSKAPSSTÖD TILL UNGERN  
1. FÖRSLAGETS  BENÄMNING:  BERÖRDA  BUDGETRUBRIKER  (NUMMER 
OCH BETECKNING ) 
01 04 01 01 EC garanti för gemenskapslån avseende betalningsbalansstöd 
2. RÄTTSLIG  GRUND: 
Artiklarna 119 och 308 i EG-fördraget. Råde ts förordning (EG) nr 332/2002 av den 
18 februari 2002.  
Genom denna förordning begr änsas de lånebelopp som får beviljas medlemsstaterna 
inom detta system till 12 miljarder euro. Inga lån har beviljats inom systemet sedan förordningen trätt i kraft.  
3. SAMMANLAGDA
 SIFFROR  FÖR  BUDGETÅRET  (I EURO ) 
Genom denna punkt inrättas EU:s garantifacilitet. Den gör det möjligt för 
kommissionen att verkställa lå nebetalningar (amorteringar,  ränta och andra avgifter) 
om gäldenären (Ungern) skulle fallera  
Den budgetpost (”p.m.”) som avser budgetgaran tin kommer att utny ttjas endast om 
anspråk faktiskt görs på garantin. Några sådana anspråk väntas normalt inte förekomma. Innan Ungern ännu hade blivit medlemsstat lämnade rådet enligt 
besluten 90/83/EEG av den 25 februari  1990 och 91/310/EEG av den 24 juni 1991 
makroekonomiskt stöd till Ungern med totalt 790 miljoner ecu. Allt sådant 
makroekonomiskt stöd hade återbetalats 1998.  
3a – Innevarande budgetår 
Ej tillämpligt 
 
 ÅB 
Inledande anslag för 
budgetåret (budget)   
Överföringar   
Tilläggsanslag    
Anslag totalt    
Anslag som redan tagits i 
anspråk under ett annat arbetsprogram   
SV 13   SV Disponibelt saldo   
Belopp till den föresla gna 
åtgärden    
3b – Överföringar mellan budgetår 
Ej tillämpligt 
  ÅB 
Överföringar mellan 
budgetår    
Anslag som redan tagits i 
anspråk under ett annat arbetsprogram 
   
Disponibelt saldo    
Belopp till den föreslagna åtgärden
   
3 c – Påföljande budgetår 
Ej tillämpligt 
  ÅB 
Inledande anslag för 
budgetåret (budget)  p.m. 
Överföringar    
Tilläggsanslag    
Anslag totalt    
Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram   
Disponibelt saldo    
Belopp till den föreslagna 
åtgärden   p.m. 
 
4. BESKRIVNING  AV ÅTGÄRDEN 
Det föreslagna medelfristiga ekonomis ka stödet till Ungern består av ett 
gemenskapslån (som ska finansiera s genom upplåning av kommissionen på 
internationella kapitalmarknader) till ett belopp av 6,5 miljarder euro. Det ska ges 
inom ramen för ett internationellt finans ieringsprogram, där bl.a. ett IMF-lån ingår 
avseende 10,5 miljarder särskilda dragnings rätter (cirka 12,5 miljarder euro) enligt 
ett stand-by-avtal. Världsbanken har också åt agit sig att låna ut sammanlagt 1 miljard 
SV 14   SV euro. Gemenskapens medelfri stiga stöd till Ungern är avsett att stödja hållbarheten 
för Ungerns betalningsbalans som är al lvarligt hotad och därigenom också stödja 
regeringens nya ekonomiska progr am som bl.a. syftar till att återställa förtroende och 
lätta på de påfrestningar som de finansie lla marknaderna utsatts för sedan början av 
oktober 2008. Stödet är dikterat av viljan att stödja en medlem sstat vars politik 
förbättrats väsentligt sedan mitten av 2006, bl.a. genom en betydande minskning av underskottet i de offentliga finanserna. Sam tidigt bidrar detta stöd till den finansiella 
stabiliteten också utanför mottagarlandets  gränser med hänsyn till de betydande 
internationella kopplingar (o ckså interbankrelationer) som föreligger. Det nya 
ekonomiska program som åtgärden stöder omfattar bland annat en påskyndad minskning av underskottet under både 2008 och 2009, som skulle minska den 
offentliga sektorns finansieringsbehov, samt e tt antal riktade insatser för att stimulera 
marknaden för den offentliga upplåninge n och öka likviditete n på valutasvapp-
marknaden. Slutligen är detta  stöd, som ska förvaltas av kommissionen i samråd med 
Ekonomiska och finansiella kommittén, ett sä tt att säkerställa a tt EU förblir nära 
involverat i utformningen av den ungerska  ekonomiska politiken och att denna är 
förenlig med Ungerns åtaganden i EU-sammanhang och med rådets rekommendationer, särskilt i samband med genomförandet av det nationella 
reformprogrammet samt konvergensprogramme t och förfarandet vid alltför stora 
underskott.  
Gemenskapens upplåning på kapitalmarknadern a eller från finansiella institut för att 
tillhandahålla lånet till U ngern täcks av gemenskapsgarantin. Lånet tas upp på 
kapitalmarknader eller från finansiella in stitut. Det lånebelopp (exklusive ränta och 
andra avgifter) som ska beviljas Ungern uppgår till 6,5 miljarder euro. 
Europeiska unionens garantifacilitet ko mmer att göra det möjligt för kommissionen 
att sköta lånebetalningarna om Ungern skulle fallera. 
För att fullgöra sina förpliktelser får komm issionen provisoriskt utnyttja egna likvida 
medel för lånebetalningar. I så fall gäller artikel 12 i rådets förordning(EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om ge nomförande av beslut 2000/597/EG, 
Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1). 
5. BERÄKNINGSMETOD 
Ej tillämpligt. 
6. PLAN
 ÖVER  UTBETALNINGAR  (I EURO ) 
Ej tillämpligt. 
Rubrik  Anslag  Utbetalningar  
  
 År n År n+1 År n+2 År n+3 Följande 
budgetår  
 År n        
 År n+1       
        
 År n       
 År n+1       
SV 15   SV         
 Totalt