I synnerhet saknas data på EU-nivå, men sektor- och landbaserade studier pekar mot att kulturarvssektorn står för ett väsentligt bidrag till ekonomin. Enligt European Construction Industry Federation (europeisk branschorganisation för byggindustrin) utgjorde renoverings- och underhållsarbeten under 2013 hela 27,5 % av den totala omsättningen i Europas byggindustri. I Frankrike genererade kulturarvet 8,1 miljarder euro 2011, och brittiska studier har visat att den historiska miljön kan ge hög avkastning på gjorda investeringar. Varje investerat pund genererar upp till 1,60 pund i ny ekonomisk aktivitet under en tioårsperiod.

Kulturarvet har även en spridningseffekt gentemot andra ekonomiska sektorer. Till exempel uppskattas turismen bidra med 415 miljarder euro till EU:s BNP och 3,4 miljoner företag i turistbranschen står för 15,2 miljoner arbetstillfällen, varav många är direkt eller indirekt kopplade till kulturarvet. Av de turister som besöker EU anger 27 % att kulturarvet är en avgörande faktor när de väljer resmål. 2013 besökte 52 % av EU:s medborgare minst ett historiskt monument eller minst en historisk plats och 37 % besökte ett museum eller galleri i sitt hemland. Dessutom besökte 19 % ett historiskt monument eller en historisk plats i ett annat EU-land. På detta sätt kan kulturarvet bidra till att stärka städers och regioners varumärken, och därigenom attrahera talang och turister.

Tekniken bidrar med ekonomiskt värde inom kulturarvssektorn. Digitaliserat kulturellt material kan användas för att förbättra besökares upplevelser, ta fram utbildningsmaterial, dokumentärer, applikationer för turister och spel.

Kulturarvet har en stor potential när det gäller att främja social sammanhållning och integration genom att ge nytt liv åt bortglömda områden, skapa lokala arbetstillfällen och främja en gemensam förståelse och en känsla av samhörighet. Sektorn erbjuder även viktiga utbildnings- och volontärmöjligheter för både yngre och äldre, och ger tillfällen till dialog mellan olika kulturer och generationer.

För att öka förståelsen för kulturarvets faktiska och potentiella roll i utformningen av politiken är det dock viktigt att få tillgång till bättre systematiska data om dess ekonomiska och sociala påverkan. Projektet Cultural Heritage Counts for Europe: Towards an European Index for Valuing Cultural Heritage, som finansieras genom EU:s kulturprogram och lanserades 2013, är tänkt att bidra till detta. Inom projektet kommer en sammanställning och analys att ske av befintliga forskningsresultat och data från hela EU om kulturarvets påverkan på samhället och ekonomin. Resultat väntas till halvårsskiftet 2015. Vad gäller mer generella data på kulturområdet har Eurostat påbörjat ett arbete med att ta fram en regelbunden europeisk statistik, som även det väntas ge resultat under 2015.

1.3.En sektor i förändring: Kulturarvet som källa till social innovation för en smart, hållbar och inkluderande tillväxt

Möta utmaningar…

Kulturarvssektorn står inför ett vägval.

De offentliga budgetarna minskar, liksom även deltagandet i traditionella kulturella aktiviteter.

Urbanisering, globalisering och teknikutveckling gör den potentiella publiken mer diversifierad.

Höga inflöden av turister har både för- och nackdelar – ökade intäkter men även ett ökat tryck på naturen och den fysiska miljön.

Digitaliseringen och tillgängliggörandet via internet av kulturellt material vänder upp och ner på traditionella modeller, förändrar värdekedjor och ställer krav på nya strategier för vårt kulturella och konstnärliga arv.

Den illegala handeln med kulturföremål är ett fortsatt stort problem som kräver åtgärder på europeisk och internationell nivå.

Den globala uppvärmningen och klimatförändringarna, i synnerhet stigande havsnivåer och ökad förekomst av extremt väder, utgör ett hot mot kulturarvet.

Alla dessa utmaningar behöver hanteras för att ett hållbart europeiskt kulturarv ska kunna säkras.

Kulturarvssektorn måste även anpassa sina förvaltnings- och affärsmodeller och utveckla nya färdigheter genom samarbete med myndigheter, inte inom ramen för isolerade engångssatsningar, utan genom att göra tillvaratagande och bevarande av kulturarvet till en integrerad del i mer omfattande, långsiktiga utvecklingsplaner. Även möjligheten att engagera privata intressenter genom offentlig-privata partnerskap bör utforskas vidare.

Det står klart att många politikområden har en påverkan på kulturarvet, och att kulturarvet i sin tur på olika sätt påverkar andra politikområden. Därför behövs en mer integrerad strategi för att bevara, främja och tillvarata kulturarvet, som tar hänsyn till de många olika sätt på vilka kulturarvet bidrar till de samhälleliga och ekonomiska målen, liksom till hur det påverkar andra politikområden.

… och ta vara på möjligheter

Kulturarvssektorn är redan i färd med att förnya sig för att möta de nya utmaningarna.

Bevarandet blir allt mer inriktat på att bevara och utveckla hela kulturlandskap snarare än isolerade platser, och sätter dessutom allt oftare människan i centrum. Enligt gamla strategier skulle kulturarvet skyddas genom att man isolerade det från det dagliga livet. I de nya strategierna ligger tyngdpunkten i stället på att göra det till en helt integrerad del av lokalsamhället. Platser ges nytt liv och en ny betydelse som känns relevant för moderna behov och problem.