8. Vi välkomnar utvecklingen och en kontinuerlig uppdatering av Bonnavtalets manualer och koder, däribland manualen om bekämpning av förorening (Counter Pollution Manual) och Bonnavtalets färgkoder för oljans utseende (Bonn Agreement Oil Appearance Code) som tillhandahåller unika informationskällor om förebyggande av, beredskap för och hanteringsarbete vid förorening som har erkänts på global nivå i samband med den internationella konventionen om beredskap för, insatser vid och samarbete vid förorening genom olja (OPRC-konventionen) och det därtill hörande protokollet om farliga och skadliga ämnen (HNS).

9. Vi bekräftar vårt engagemang för att upprätthålla och uppdatera Bonnavtalets gemensamma insatsplaner för maritima incidenter (dvs. Dengerneth-planen, Mancheplanen, Norbrit-planen, fyrpartszonplanen [Quadripartite Zone Plan]), vilka utgör viktiga verktyg för att påbörja insatsåtgärder över gränserna omedelbart efter en incident, oavsett inom vilket nationellt ansvarsområde utsläppet har skett.

10. Med tanke på de föränderliga riskerna med ökande transport av farliga och skadliga ämnen, större fartyg, autonoma fartyg, nya bränslen, konstant hög trafiktäthet, olje- och gasverksamheter till havs och annan maritim verksamhet, uppmärksammar vi vikten av att upprätthålla en tillfredsställande balans mellan resurserna för att se till att förorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten förebyggs och hanteras på ett effektivt sätt. Vi är eniga om att en vidareutveckling av insatskapaciteten inom Bonnavtalets område bör utgå från nationella och gemensamma riskbedömningar.

11. Vi bekräftar vårt gemensamma engagemang för att förebygga havsförorening som påverkar luftkvaliteten genom samarbete kring och ett gemensamt bidrag till genomförandet och verkställandet av internationella föreskrifter och standarder kring havsförorening, vilket också säkerställer lika villkor för ekonomiska aktörer. Vi påminner om det framgångsrika genomförandet av direktiv (EU) 2016/802 som återspeglar kraven beträffande låga svavelhalter inom svavelkontrollområdena (0,10 % av den maximala svavelhalten år 2015) och vi erinrar även om IMO:s senaste åtagande om att se till att det generella taket för svavel (0,50 % år 2020) inom ramen för bilaga VI till Marpol-konventionen konsekvent upprätthålls. Det samordnade och robusta verkställighetssystemet för dessa krav, som omfattar Nordsjöområdets svavelkontrollområde, tillsammans med en hög efterlevnadsgrad från fartyg i hela EU, har lett till betydande minskningar av svaveldioxidförorening i kustområden och städer. Vi välkomnar utvecklingen av vårt gemensamma engagemang för att gemensamt bidra till övervakningen av verkställandet av bilaga VI till Marpol-konventionen och ikraftträdandet av Nordsjön som ett kvävekontrollområde från och med 2021. De fördragsslutande parterna behåller rätten att fritt välja hur de ska delta i övervakningsåtgärderna.

12. Vi är medvetna om att bestämmelser såsom benämningen av Nordsjön som ett specialområde inom ramen för bilagorna I och V till Marpol inte kommer att vara verkningsfulla om de inte tillämpas korrekt. I detta sammanhang välkomnar vi det framgångsrika arbetet som gjorts av Nordsjönätets utredare och åklagare som främjar verkställandet av föreskrifter och standarder kring förorening och har enats om att fortsätta att samarbeta med nätet för att genomföra alla relevanta bilagor till Marpol-konventionen.

13. Vi bekräftar vårt åtagande om att korrekt genomföra och verkställa direktiv 2005/35/EG om överträdelser i samband med föroreningar förorsakade av fartyg (i dess ändrade lydelse), särskilt vad gäller samarbete kring övervakning och verkställighet, fullgörande av rapporteringsskyldigheter och effektiva sanktioner, inbegripet straffrättsliga påföljder, för föroreningsbrott.

14. Vi välkomnar antagandet av Europaparlamentets och rådets reviderade direktiv om mottagningsanläggningar i hamn och åtar oss att utbyta information och samarbeta i syfte att förhindra olaglig avfallsutsläpp till havs.

15. Vi välkomnar antagandet av IMO:s publicering om Utvärdering och harmonisering av regler och riktlinjer om utsläpp av flytande avfall från avgasreningssystem i vatten, inbegripet villkor och områden (Evaluation and harmonization of rules and guidance on the discharge of liquid effluents from EGCS into waters, including conditions and areas) som ett viktigt verktyg för att få en bättre förståelse av effekterna från tvättvatten som släpps ut från skrubbrar/avgasreningssystem i den marina miljön.

16. Vi betonar behovet av samordnade forsknings- och utvecklingsprogram för att se till att föroreningsbekämpande åtgärder genomförs med den bästa tillgängliga tekniken och utrustningen vid hantering av befintliga och framtida utmaningar; införandet och en ökad användning av nya bränslen, som utformats för att uppfylla de allt strängare utsläppsföreskrifterna, tycks kräva innovativa insatsmetoder. Vi bekräftar att beslutsprocessen stöds av bästa tillgängliga kunskap, metoder och stödverktyg. Vi uppmärksammar fastställandet av prioriteringar för forskning och utveckling inom ramen för Bonnavtalets strategiska handlingsplan för perioden 2019–2025.

17. Vi uppmärksammar framtagandet av integrerade strategier vad gäller havsstyrning och vikten av att stärka vårt samarbete med relevanta maritima sektorer och organ i riktning mot en mer holistisk förvaltning av våra hav, med målet att uppnå god miljöstatus i marina vatten i enlighet med EU:s ramdirektiv om en marin strategi.

18. Vi välkomnar IMO:s handlingsplan för hantering av marint plastavfall från fartyg (Action Plan to Address Marine Plastic Litter from Ships) som syftar till att förbättra befintliga föreskrifter och inför nya stödåtgärder för hantering av det betydande problem som marint plastavfall utgör i den marina miljön.

19. Vi bekräftar vårt engagemang för att samarbeta med andra behöriga internationella och regionala organisationer och organ, särskilt Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), Osparkommissionen och Helsingforskommissionen, Lissabonavtalet, Köpenhamnsöverenskommelsen, regionala centrumet för nödingripanden mot oavsiktlig förorening av havet (Regional Marine Pollution Emergency Response Centre for the Mediterranean Sea, Rempec), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och Arktiska rådet, i syfte att dela erfarenheter och god praxis samt uppnå våra gemensamma mål.

Mot bakgrund av det ovanstående och som en del av vårt starka engagemang för förverkliga vår vision, bekräftar vi de förnyade ansträngningarna för att uppnå de överenskomna målen och åstadkomma effektivare förebyggande av, beredskap för och hantering av havsförorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten, och har ANTAGIT Bonnavtalets strategiska handlingsplan för perioden 2019–2025, enligt bilaga 1, som fastställer ambitiösa strategiska mål, operativa mål och åtgärder för att de ska kunna genomföras under perioden 2019–2025.

BILAGA 2

Strategisk handlingsplan för Bonnavtalet

2019–2025

Inledning

Grundarbetet i Bonnavtalet omfattar regionalt samarbete för att förebygga och bekämpa havsförorening i Nordsjöområdet från fartyg och offshore-anläggningar, övervakning som ett hjälpmedel för att upptäcka och bekämpa havsförorening och sanering efter maritima katastrofer och föroreningsbrott. Detta är de resultat som uppnåtts genom 50 år av vetenskapligt, tekniskt och operativt arbete inom ramen för Bonnavtalet. De fördragsslutande parterna i Bonnavtalet har samarbetat för att samordna stor sakkunskap kring hantering av hot mot den marina miljön, och är redo att ta sig an nya utmaningar vad gäller samarbetet mellan de fördragsslutande parterna och samverka med det internationella samfundet.