TRADE/XXXX

[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 12.9.2008

KOM(2008)549 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND |

Motiv och syfte Detta förslag gäller tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005 (nedan kallad grundförordningen) i förfarandet rörande import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien. |

Allmän bakgrund Förslaget avser tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som gjordes enligt de materiella och formella krav som beskrivs i grundförordningen. |

Gällande bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 1339/2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 123/2006. |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av förfarandet har redan fått möjlighet att försvara sina intressen under undersökningens gång, i enlighet med grundförordningens bestämmelser. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Detta förslag är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. Grundförordningen innehåller inga krav på en allmän konsekvensanalys. Den innehåller däremot en uttömmande förteckning över villkor som måste granskas. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 24 juni 2007 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna mot import till gemenskapen av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien. Denna översyn vid giltighetstidens utgång inleddes till följd av en begäran om översyn som ingavs den 24 april 2007 av två gemenskapstillverkare som svarade för 100 % av gemenskapens produktion av sulfanilsyra. Det bifogade förslaget till en rådsförordning innehåller de definitiva slutsatserna beträffande dumpning, skada och gemenskapens intresse. Rådet uppmanas därför anta det bifogade förslaget till förordning för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning senast den 23 oktober 2008. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet. Subsidiaritetsprincipen gäller därför inte. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen eftersom typen av åtgärd beskrivs i grundförordningen och inte lämnar något utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa börda som faller på gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och anpassas till förslagets mål. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: förordning. |

Andra regleringsformer skulle inte vara lämpliga, eftersom det inte föreskrivs några alternativ i grundförordningen. |

BUDGETKONSEKVENSER |

Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artiklarna 9 och 11.2,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

2. Gällande åtgärder

3. I juli 2002 införde rådet genom förordning (EG) nr 1339/2002[2], en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad de gällande åtgärderna ) på 21 % på import av sulfanilsyra enligt KN-nummer ex 2921 42 10 (Taric-nummer 2921 42 10 60) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina ) och en övrig tull på 18,3 % på import med ursprung i Indien. De införda åtgärderna var baserade på resultaten av ett antidumpningsförfarande som inletts enligt artikel 5 i grundförordningen (nedan kallad den ursprungliga undersökningen ).

4. Samtidigt införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2002[3] en slutgiltig utjämningstull på 7,1 % på import av samma produkt med ursprung i Indien.

5. Inom ramen för antidumpnings- respektive utjämningsförfarandet godtog kommissionen genom beslut 2002/611/EG[4] ett prisåtagande som gjorts av bara en indisk exporterande tillverkare, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd ( Kokan ).

6. I februari 2004 höjde rådet, till följd av en ny absorptionsundersökning enligt artikel 12 i grundförordningen, genom förordning (EG) nr 236/2004[5], den slutgiltiga antidumpningstullen beträffande importen av sulfanilsyra med ursprung i Kina från 21 % till 33,7 %.

7. I december 2003 underrättade företaget kommissionen om att det önskade återta sitt åtagande. Till följd av detta upphävdes genom kommissionens beslut 2004/255/EG[6]kommissionsbeslutet om godtagande av åtagandet.

8. I april 2005 inledde kommissionen[7] efter en begäran ingiven av Kokan, en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen och artikel 19 i förordning (EG) nr 2026/97 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[8] (antisubventionsgrundförordningen), begränsad i omfattning till en prövning av huruvida ett åtagande från företaget kunde godtas.

9. Genom beslut 2006/37/EG[9] godtog kommissionen det åtagande som Kokan gjort i samband med antidumpnings- respektive utjämningsförfarandet beträffande import av sulfanilsyra med ursprung i Indien.

10. Samtidigt ändrades rådets förordning (EG) nr 1338/2002 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och rådets förordning (EG) nr 1339/2002 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung bl.a. i Indien, genom rådets förordning (EG) nr 123/2006[10] med hänsyn till det godtagna åtagandet.

11. Begäran om översyn

12. Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla[11], mottog kommissionen den 24 april 2007 en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Denna begäran ingavs av två gemenskapstillverkare (nedan kallade sökandena ) som svarade för 100 % av gemenskapens produktion av sulfanilsyra.

13. Sökandena gjorde gällande och lade fram prima facie -bevisning till stöd för att det är sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta eller återkomma när det gäller import av sulfanilsyra med ursprung Kina och Indien (nedan kallade de berörda länderna ).

14. Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 24 juli 2007 i Europeiska unionens officiella tidning[12], ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

15. Parallella undersökningar

16. Genom ett tillkännagivande som den 24 juli 2007 offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning[13], inledde kommissionen också en översyn vid utgången av giltighetstiden enligt artikel 18 i antisubventionsgrundförordningen för utjämningsåtgärderna beträffande import av sulfanilsyra med ursprung i Indien. Denna undersökning pågår fortfarande.

17. Genom ett tillkännagivande som den 29 september 2007 offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning[14] inledde kommissionen på eget initiativ en partiell interimsöversyn, varvid översynen skulle begränsas till subventionsnivån, enligt artikel 19 i antisubventionsgrundförordningen, eftersom kommissionen hade tillräcklig prima facie -bevisning för att de omständigheter i fråga om subventionering som låg till grund för fastställandet av gällande åtgärder har ändrats och för att dessa ändringar är av bestående karaktär. Denna undersökning pågår fortfarande.

18. Undersökning

19. Undersökningsperiod

20. Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 april 2006 till och med den 31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden ). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med 2003 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden ).

21. Parter som berörs av undersökningen

22. Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna och de användare som den visste var berörda, företrädarna för exportländerna samt sökandena om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

23. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl för detta gavs tillfälle att bli hörda.

24. Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda, nämligen de två gemenskapstillverkarna och alla kända exporterande tillverkare, importörer och användare.

25. Svar på frågeformulären kom in från de båda gemenskapstillverkarna och en exporterande tillverkare i Indien, samt från fyra användare. Ingen av de exporterande tillverkarna i Kina och ingen av importörerna svarade på frågeformuläret eller gav sig till känna under undersökningen.

26. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av gemenskapens intresse. I samband med detta genomförde kommissionen kontrollbesök på platsen hos följande företag:

27. Exporterande tillverkare i Indien:

28. Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, Indien.

29. Gemenskapstillverkare:

30. Ardenity, Givet, Frankrike.

31. CUF Quimicos Industrials, Estarreja, Portugal.

32. Användare:

33. Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Tyskland.

34. Robama SA, Palafolls, Spanien.

35. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

36. Berörd produkt

37. Den produkt som granskas är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. sulfanilsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 10. Det finns huvudsakligen två grader av sulfanilsyra som bestäms efter respektive renhetsgrad, dvs. teknisk eller ren sulfanilsyra. Kvalitetsklassen ren saluförs ibland som salt av sulfanilsyra. Sulfanilsyra används som råvara vid tillverkningen av optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong, livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål. Även om sulfanilsyra har olika användningsområden, anser användarna att samtliga kvalitetsklasser och former är ganska lätta att byta ut mot varandra, och de används omväxlande i de flesta av användningsområdena och bör därför liksom i den ursprungliga undersökningen behandlas som en enda produkt.

38. Likadan produkt

39. I likhet med vad som konstaterades i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna översyn att sulfanilsyra är en utpräglad stapelvara och att produktens kvalitet och grundläggande fysiska egenskaper är desamma oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av den exporterande tillverkaren i Indien på hemmamarknaden och till tredjeländer samt de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden har alltså konstaterats ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och i huvudsak samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

40. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT OCH ÅTERKOMMANDE DUMPNING

41. I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det huruvida dumpning förekom under översynsperioden och huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning.

42. Inledande anmärkningar

43. Det bör framhållas att det på grund av att gemenskapen utvidgats till 25 medlemsstater 2004 och 27 medlemsstater 2007, inte är möjligt att göra en direkt jämförelse mellan exportvolymer och marknadsandelar för importen i den föregående undersökningen och den nu aktuella översynen vid giltighetstidens utgång.

44. Indien

45. För att affärsuppgifterna ska kunna behandlas konfidentiellt, och med tanke på att Kokan står för 100 % av importen med ursprung i Indien, har det varit nödvändigt att lägga fram de berörda uppgifterna i intervall.

46. Denna undersökning grundade sig på det kontrollerade svaret på frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Indien som samarbetade helt med undersökningen. Det framgår av de uppgifter som företaget lämnat och tillgängliga uppgifter från Eurostat att all import av den berörda produkten under översynsperioden redovisades av denna exporterande tillverkare.

47. Man fann att 800–1 000 ton sulfanilsyra under översynsperioden importerades från Indien till gemenskapen, dvs. ungefär 8–10 % av förbrukningen i gemenskapen. I den ursprungliga undersökningen uppgick importen från Indien till 1 712 ton.

48. Kina

49. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, fick undersökningen av om det för närvarande förekommer dumpning grundas på uppgifter som gjordes tillgängliga för kommissionen via andra källor. För detta ändamål och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen användes officiella uppgifter från Eurostat för fastställandet av importkvantiteter och importpriser.

50. På grundval av tillgängliga uppgifter fastställdes det att 1 482 ton sulfanilsyra importerats från Kina till gemenskapen under översynsperioden, dvs. cirka 15 % av förbrukningen i gemenskapen. Under den ursprungliga undersökningsperioden uppgick importen från Kina till 2 950 ton.

51. Sannolikhet för fortsatt dumpning

52. Indien

53. I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metod som i den föregående undersökningen för att fastställa dumpningsmarginalen. Det erinras om att en dumpningsmarginal på 24,6 % fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

54. Normalvärde

55. För att bestämma normalvärdet bestämdes först för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren om den totala försäljningen av den berörda produkten på hemmamarknaden var representativ jämfört med exportförsäljningen till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ när den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden var minst 5 % av företagets totala exportvolym till gemenskapen. Undersökningen visade att försäljningen på hemmamarknaden var representativ.

56. Därefter identifierades de typer av den berörda produkten som såldes på hemmamarknaden av den exporterande tillverkare vars försäljning på den marknaden totalt sett var representativ, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen. De kriterier som användes för identifiering av de olika produkttyperna var kvalitet (ren eller teknisk), form (syrepulver eller natriumsalt) samt syrakoncentration.

57. För varje produkttyp som den exporterande tillverkaren sålde på sin hemmamarknad och som konstaterades vara direkt jämförbar med en typ som såldes på export till gemenskapen fastställdes om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningen av den produkttypen under översynsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som sålts på export till gemenskapen. Undersökningen visade att av de tre typer som den berörda exporterande tillverkaren exporterade såldes två i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden.

58. En undersökning gjordes också av om företagets inhemska försäljning kunde anses ha ägt rum vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen.

59. I detta syfte fastställdes, för var och en av de två produkttyper som sålts i representativa kvantiteter, den andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som inte skedde med förlust under översynsperioden. Eftersom mer än 80 % av försäljningsvolymen inte såldes med förlust på den inhemska marknaden och det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika högt som eller högre än den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden, beräknades enligt artikel 2.1 i grundförordningen normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser för produkttypen i fråga som oberoende kunder betalat eller skulle betala.

60. För den produkttyp som inte såldes i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden var det nödvändigt att konstruera normalvärdet. För att fastställa det konstruerade normalvärdet lades i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vägda genomsnittliga vinst på den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden till den genomsnittliga tillverkningskostnaden under översynsperioden.

61. Exportpris

62. Undersökningen visade att den indiska exporterande tillverkaren endast exporterade till icke-närstående kunder i gemenskapen.

63. Därför fastställdes exportpriset enligt artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

64. Jämförelse

65. Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes för transport- och försäkringskostnader.

66. Dumpningsmarginal

67. I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen under översynsperioden med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten.

68. Jämförelsen visade att det inte förekom någon dumpning för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Indien som exporterade till gemenskapen under översynsperioden.

69. Beträffande det faktum att det inte förekom någon dumpning från den samarbetsvilliga exportörens sida under översynsperioden, bör det, såsom nämns i skäl 7, noteras att det var ett prisåtagande som var i kraft under översynsperioden, vilket tvingade den berörda exporterande tillverkaren att iaktta en viss prisnivå för sin export till gemenskapen. Vissa transaktioner visade sig vara något högre än nivån på minimiimportpriserna i åtagandet, men merparten av försäljningen skedde till priser på samma nivå som minimiimportpriserna.

70. Kina

71. I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metod som i den föregående undersökningen för att fastställa dumpningsmarginalen. Det erinras om att en dumpningsmarginal på 21 % fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Till följd av en antiabsorptionsundersökning som inletts i juni 2003 omräknades antidumpningsmarginalen, som bedömdes ha ökat till 33,7 %, enligt beskrivningen i förordning (EG) nr 236/2004.

72. Jämförbart land

73. Enligt artikel 2.7 i grundförordningen är Kina inte ett land med marknadsekonomi, och därför måste normalvärdet för import från Kina baseras på uppgifter från ett tredje land med marknadsekonomi.

74. I tillkännagivandet om inledande föreslog kommissionen Indien som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi när det gäller Kinas export till gemenskapen. Indien användes också som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen.

75. Sökandena antydde dock att det skulle vara lämpligare att använda Amerikas förenta stater (nedan kallat USA ) som jämförbart land i det här fallet. Det hävdades att i motsats till i Indien påverkas priserna på sulfanilsyra i USA av normala marknadsmässiga krafter. Det påstods också att produktionen av sulfanilsyra i USA sker på ett sätt som är jämförbart med produktionsprocessen i Kina och att de kvantiteter som produceras och säljs i USA är representativa. Sökandena hävdade också att tillgången på råvaror i Indien inte är jämförbar med tillgången på råvaror i Kina eftersom de indiska tillverkarna, på grund av systemet med förhandslicenser, föredrar att importera råvaror i stället för att köpa inhemska.

76. När det gäller förslaget att använda USA som jämförbart land framhålls det att USA under ett antal år har haft skyddsåtgärder i form av antidumpningsåtgärder mot import från Kina och Indien och utjämningsåtgärder mot import från Indien. Av denna anledning kan det inte uteslutas att priserna har påverkats av dessa handelspolitiska skyddsåtgärder.

77. När det gäller tillgången på råvaror konstaterades det också att de indiska tillverkarna av sulfanilsyra köper råvaror på den inhemska marknaden. Det kan därför inte hävdas att tillgången på råvaror gör Indien olämpligt som jämförbart land. Det finns dessutom flera tillverkare av sulfanilsyra i Indien, och det förekommer också import, t.ex. från Kina, på marknaden. Det finns därför ingen bevisning för bristande konkurrens i Indien.

78. Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av andra övertygande argument om förändrade omständigheter sedan den ursprungliga undersökningen, dras slutsatsen att Indien utgör ett lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen i samband med denna översyn vid giltighetstidens utgång.

79. Fastställande av normalvärde

80. Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i det jämförbara landet. Närmare bestämt baserades normalvärdet på det pris som icke-närstående kunder i Indien betalat eller skulle betala för jämförbara produkttyper, eftersom denna försäljning skett inom ramen för normal handel.

81. Exportpris

82. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, måste exportpriset i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter. Officiella uppgifter från Eurostat valdes som en lämplig bas för fastställande av exportpriset.

83. Jämförelse

84. För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs hänsyn till olikheter som kunde påverka prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes för transport- och försäkringskostnader i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Normalvärdet på den indiska nivån fritt fabrik jämfördes sedan med det justerade kinesiska exportpriset på samma nivå.

85. Dumpningsmarginal

86. Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekom dumpning, varvid dumpningsmarginalen motsvarade det belopp med vilket normalvärdet överskred priset vid export till gemenskapen. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, var i storleksordningen 15–20 %.

87. Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

88. Indien

89. Inledande anmärkningar

90. Eftersom det inte förekom någon dumpning under översynsperioden, undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen från Indiens sida skulle återupptas om åtgärderna skulle upphöra att gälla. För att bedöma om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma undersöktes Kokans prisbeteende, dvs. företagets priser på andra exportmarknader i jämförelse med dess exportpriser till gemenskapen och priser på hemmamarknaden, samt dess tillverkning, tillverkningskapacitet och lager. Analysen baserades på uppgifter som lämnats i svaret på frågeformuläret och kontrollerats på plats hos Kokan vid undersökningen.

91. Förhållandet mellan priserna i gemenskapen och priserna i Indien

92. Priserna på gemenskapsmarknaden var högre än de priser Kokan uppnådde på sin hemmamarknad under översynsperioden. Denna utveckling bör dock ses mot bakgrund av att företagets exportpriser omfattades av systemet med minimiimportpriser i åtagandet.

93. Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer, exportpriserna till gemenskapen och de inhemska priserna i Indien

94. Det konstaterades att det genomsnittliga exportpris som Kokan tog ut i tredjeländer var betydligt lägre än dess genomsnittliga exportpris till gemenskapen. Det konstaterades också att dessa priser dumpades, eftersom de visade sig gott och väl understiga de priser som Kokan tog ut på hemmamarknaden.

95. Som nämns i skälen 7 och 41 omfattades Kokan av ett åtagande om minimipriser för sin export till gemenskapen under översynsperioden, medan de priser som togs ut av kunder i andra tredjeländer fastställdes fritt. Under dessa omständigheter är de senare priserna en indikation på den troliga prisnivån för export till gemenskapen om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Det konstaterades därför att Kokan sannolikt kommer att sänka sina exportpriser till gemenskapen och att dumpningen sannolikt återkommer på gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

96. Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån på gemenskapsmarknaden

97. Exportpriserna till tredjeländer konstaterades i genomsnitt vara lägre än gemenskapsindustrins försäljningspriser på gemenskapsmarknaden. Detta innebär att den rådande prisnivån för den berörda produkten på gemenskapsmarknaden gör denna marknad mycket attraktiv för den exporterande tillverkaren i Indien. På denna grundval bedömds det föreligga ett ekonomiskt incitament att dirigera om försäljningen till de högre priserna på gemenskapsmarknaden om de åtgärder som är i kraft skulle upphöra att gälla.

98. Outnyttjad kapacitet och lager

99. Undersökningen visade att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte byggde upp något lager under översynsperioden. Det upptäcktes dock att företaget skulle kunna öka sin tillverkning, eftersom dess kapacitetsutnyttjande låg på cirka 65 % under översynsperioden. Det kan i detta sammanhang noteras att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens outnyttjade tillverkningskapacitet visade sig motsvara med än 30 % av förbrukningen i gemenskapen.

100. Slutsatser om Indien

101. Undersökningen visade tydligt att prisnivån i Indien och på marknaden i andra tredjeländer är avsevärt lägre än prisnivån på gemenskapsmarknaden. Om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla, skulle det finnas starka incitament för den samarbetsvilliga exporterande indiska tillverkaren att använda outnyttjad kapacitet samt att dirigera om mer försäljning till gemenskapsmarknaden och därför fortsätta att exportera, även i större kvantiteter. Den ovan gjorda bedömningen antyder att de större kvantiteterna till gemenskapen med största sannolikhet skulle exporteras till dumpade priser.

102. Kina

103. Inledande anmärkningar

104. Förutom slutsatsen om dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, stödjer sig nedanstående slutsatser på tillgängliga uppgifter, dvs. uppgifter som lämnats av sökandena, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, tillsammans med uppgifter från Eurostat.

105. Tillverkningskapacitet

106. Det framgår av offentligt tillgängliga uppgifter att den kinesiska tillverkningsvolymen uppgår till cirka 22 000 ton, vilket är mer än den dubbla förbrukningen i gemenskapen under översynsperioden. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, finns inga tillgängliga uppgifter om huruvida det finns outnyttjad kapacitet i Kina. Enligt tillgängliga uppgifter kan dock de kinesiska tillverkarna använda den relativt enkla satsvisa process som för närvarande används för att tillverka färgämnen och kemikalier för särskilda ändamål för att tillverka sulfanilsyra. Som nämns i skäl 63 har gemenskapsmarknaden i många år fortsatt att vara en attraktiv marknad för kinesiska tillverkare. Det är därför rimligt att anta att all outnyttjad tillverkningskapacitet som kan finnas i Kina skulle användas för att kanalisera ytterligare kvantiteter till gemenskapsmarknaden, eller att befintlig tillverkning som ökat genom omläggning av tillverkningen mellan färgämnen och kemikalier för särskilda ändamål skulle dirigeras om till gemenskapen, om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

107. Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och exportpriserna till gemenskapen

108. Enligt tillgängliga uppgifter var de kinesiska exportpriserna till tredjeländer lägre än de kinesiska exportpriserna till gemenskapen under översynsperioden. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är därför sannolikheten stor att de kinesiska exportörerna skulle omdirigera sin nuvarande export till tredjeländer till gemenskapsmarknaden, och att den fortfarande skulle ske till dumpade priser.

109. Absorption

110. Som fastställs i förordning (EG) nr 236/2004 konstaterades det att absorption av antidumpningstullen hade förekommit när det gällde export från Kina till gemenskapen. Detta visade att gemenskapsmarknaden fortfarande var attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna. Eftersom exporten visade sig ske till dumpade priser under översynsperioden, kan slutsatsen dras att dumpingen sannolikt fortsätter om åtgärderna tillåts upphöra att gälla och att exportvolymerna sannolikt ökar.

111. Slutsatser om Kina

112. Undersökningen visade att de kinesiska exportörerna fortsatte med sin dumpning under översynsperioden i betydande omfattning. På grundval av undersökningsresultaten i skälen 62 och 63 dras slutsatsen att betydande dumpning sannolikt fortsätter om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. Dessutom är det sannolikt att mängden dumpad import skulle öka avsevärt om åtgärderna skulle upphöra.

113. Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

114. På grundval av ovanstående dras slutsatsen att dumpingen sannolikt fortsätter när det gäller de kinesiska exportörerna and sannolikt återkommer när det gäller de indiska exporterande tillverkarna, om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

115. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

116. Inom gemenskapen tillverkas den likadana produkten av två tillverkare, vars produktion anses utgöra gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

117. Det är att märka att de företag som hade ”Sorochimie Chimie Fine” och ”Quimigal SA” i sitt företagsnamn bytt dessa mot ”Ardenity” respektive ”CUF Quimicos Industrials” sedan den ursprungliga undersökningen.

118. Dessa båda tillverkare samarbetade vid undersökningen och stödde begäran om översyn. De utgör därför gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

119. SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

120. Förbrukning på gemenskapsmarknaden

121. Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av

122. importen av den berörda produkten till gemenskapsmarknaden baserad på uppgifter från Eurostat,

123. gemenskapsindustrins totala försäljning på gemenskapsmarknaden baserad på svaren på frågeformulären.

124. Förbrukningen av sulfanilsyra i gemenskapen under översynsperioden uppgick till cirka 10 000 ton. Under skadeundersökningsperioden konstaterades en minskning av förbrukningen på 6 % .

Tabell 1: Förbrukningen på gemenskapsmarknaden

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Förbrukning (ton) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |

Index | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

125. Aktuell import från de berörda länderna

126. För att affärsuppgifterna ska kunna behandlas konfidentiellt, och med tanke på att Kokan står för 100 % av importen med ursprung i Indien och att gemenskapsindustrin endast utgörs av två tillverkare, har det varit nödvändigt att lägga fram uppgifterna i tabellerna 2–5 i indexerade siffror.

127. Den berörda importens volym och marknadsandel under översynsperioden

128. I tabellerna nedan visas utvecklingen av volymer och marknadsandelar när det gäller importen från Kina och Indien. Importvolymen är baserad på uppgifter från Eurostat.

Tabell 2: Import från de berörda länderna

Import (index) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Kina | 100 | 106 | 128 | 86 | 84 |

Indien | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |

Berörda länder sammantaget | 100 | 81 | 95 | 72 | 73 |

Källa: Eurostat. |

Tabell 3: De berörda ländernas marknadsandel

Marknadsandel (index) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Kina | 100 | 109 | 126 | 92 | 90 |

Indien | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Berörda länder sammantaget | 100 | 83 | 94 | 77 | 78 |

129. Importen från de berörda länderna minskade med 27 % under skadeundersökningsperioden. De berörda ländernas marknadsandel minskade med 22 % mellan 2003 och översynsperioden.

130. Om man ser på länderna var för sig minskade importvolymerna från Indien med 40 % mellan 2003 och översynsperioden, och den indiska importens marknadsandel minskade med 36 %.

131. Volymen av import med ursprung i Kina minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen minskade med 10 % under samma period.

132. Prisutveckling och prisbeteende när det gäller importen av den berörda produkten

Tabell 4: Priser på den berörda importen

Pris per enhet (euro/ton) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Kina | 773 | 876 | 1 138 | 1 128 | 1 040 |

Index | 100 | 113 | 147 | 146 | 135 |

Indien (Indexerat) | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |

Berörda länder sammantaget | 956 | 910 | 1 131 | 1 180 | 1 138 |

Index | 100 | 95 | 118 | 123 | 119 |

Källa: Eurostat. |

133. Det genomsnittliga priset på den berörda importen med ursprung i Kina ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period ökade det genomsnittliga priset på den berörda importen med ursprung i Indien med 11 %.

134. För att beräkna prisunderskridandenivån under översynsperioden jämfördes gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke närstående kunder med importpriset cif vid gemenskapens gräns för import från de berörda länderna, med justering för att landningspriset skulle avspeglas. Justeringen gjordes genom att öka priserna med den normala tullavgiften och kostnaderna efter importen, för både Kina och Indien, och genom att öka de kinesiska priserna ytterligare med antidumpningstullen. Jämförelsen visade att de justerade kinesiska och indiska priserna inte underskred gemenskapsindustrins priser.

135. Import från andra tredjeländer

Tabell 5: Import från andra tredjeländer

Resten av världen | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Import (index) | 100 | 80 | 100 | 97 | 97 |

Marknadsandel (index) | 100 | 82 | 98 | 104 | 104 |

Genomsnittspriser (euro/ton) | 935 | 927 | 1 100 | 1 255 | 1 285 |

Index | 100 | 99 | 118 | 134 | 137 |

Källa: Eurostat. |

136. Importvolymen från andra tredjeländer minskade något, med 3 %, under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den minskade efterfrågan ökade dock deras marknadsandel med 0,7 procentenheter. Det viktigaste exportlandet, nämligen USA, stod för huvuddelen av denna import under skadeundersökningsperioden.

137. Priserna på sulfanilsyra från andra tredjeländer var något lägre än gemenskapsindustrins priser och följde den indiska prisutvecklingen från och med 2005.

138. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

139. Inledande anmärkningar

140. För att affärsuppgifterna ska kunna behandlas konfidentiellt har det varit nödvändigt att lägga fram uppgifterna beträffande de två företag som utgör gemenskapsindustrin i indexerade siffror.

141. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen undersöktes alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden avseende gemenskapsindustrin.

142. Uppgifter om gemenskapsindustrin

143. Produktion, befintlig produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 6: Produktion, befintlig produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Kapacitet (i ton) (index) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |

Produktion (i ton) (index) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |

Kapacitetsutnyttjande (index) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |

Källa: Uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

144. Gemenskapsindustrins produktionsnivå under översynsperioden var 17 % högre än den som registrerades i början av skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins produktionskapacitet ökade också med 12 % under skadeundersökningsperioden, eftersom en av gemenskapstillverkarna ökade sin kapacitet genom investeringar i utrustning för att tillverka ren sulfanilsyra. Kombinationen av dessa båda faktorer ledde till en generell ökning av gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden. Det ska också påpekas att gemenskapsindustrin nådde en tillfredsställande grad av kapacitetsutnyttjande (omkring 75–80 %) under översynsperioden.

145. Lagerhållning

146. Gemenskapsindustrins lagernivåer vid årets slut minskade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Lagernivåerna sjönk kraftigt under 2004 och 2005, men ökade successivt under 2006 och översynsperioden.

Tabell 7: Utgående lager i volym

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Lager (i ton) (index) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |

Källa: Uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

- Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

- Gemenskapsindustrins försäljningsvolym var 5 % högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Eftersom förbrukningen i gemenskapen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 70), ökade gemenskapsindustrins marknadsandel med 12 % under samma period. Mer specifikt ökade gemenskapsindustrin sin marknadsandel med omkring 7 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins marknadsandel förblev större än 50 % under hela skadeundersökningsperioden.

Tabell 8: Försäljningsvolym och marknadsandel

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Försäljningsvolym (i ton) (index) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |

Marknadsandel (i %) (index) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |

Källa: Uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

147. Det bör noteras att nedgången i gemenskapens förbrukning under 2006 och översynsperioden i någon mån påverkat gemenskapsindustrins tillväxt. Ökningen av marknadsandelen förklaras i nästan lika hög grad av att försäljningsvolymen ökade som av att förbrukningen avtog mot slutet av skadeundersökningsperioden.

148. Faktorer som påverkar priserna i gemenskapen

149. Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade kraftigt, med 26 %, under skadeundersökningsperioden. Den utveckling som iakttagits från och med 2005 förefaller särskilt återspegla effekterna av de åtgärder mot absorption som infördes 2004. Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade påtagligt mellan 2004 och 2005 och var därefter tämligen stabila. Denna ökning skedde dock långsammare än ökningen av priset på anilin, som är den viktigaste råvaran vid tillverkningen av sulfanilsyra. Anilin, som är ett bensenderivat, stod för cirka 50 % av den totala tillverkningskostnaden under översynsperioden och visade en prisökning på cirka 45 % mellan 2003 och översynsperioden.

Tabell 9: Försäljningspriser

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Genomsnittligt försäljningspris(index) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |

Källa: Uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

- Sysselsättning och produktivitet

- Sysselsättningsnivån sjönk med 9 % mellan 2003 och översynsperioden, medan tillverkningen ökade, vilket alltså visar på en ökning i gemenskapsindustrins produktivitet och konkurrenskraft. Den genomsnittliga kostnaden per anställd steg dock under samma period med 15 %.

Tabell 10: Sysselsättning och produktivitet

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Sysselsättning (index) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |

Produktivitet (index) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |

Genomsnittlig lönekostnad (index) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |

Källa: Uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

- Lönsamhet

Tabell 11: Lönsamhet

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Index | 100 | -1 286 | 1 519 | 335 | 191 |

Källa: Uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

150. Gemenskapsindustrins lönsamhet, med undantag av år 2005, låg på ungefär 1 % eller lägre av dess omsättning. Gemenskapsindustrin redovisade stora förluster 2004, men redovisade vinster 2005, 2006 och under översynsperioden. Mot bakgrund av att gemenskapsindustrins lönsamhet var anmärkningsvärt låg 2003 ledde den synbara ökningen under skadeundersökningsperioden till en lönsamhetsnivå som fortfarande låg långt under den nivå som kan accepteras i denna typ av industri.

151. Det konstateras också att gemenskapsindustrins lönsamhet påverkades av råvaruprisernas utveckling. Den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med 25 % mellan 2003 och översynsperioden. Som nämns i skäl 86 är anilin huvudråvaran vid framställning av sulfanilsyra, och det står för ungefär hälften av tillverkningskostnaden. Mot bakgrund av att priserna på anilin ökade markant under 2004 kunde gemenskapsindustrin inte föra över prisökningen på kunderna utan drabbades av förluster. Gemenskapsindustrins situation förbättrades under 2005, eftersom priserna på anilin stabiliserades och gemenskapsindustrin kunde höja sina priser på sulfanilsyra så mycket som behövdes för att täcka ökningen av råvarukostnaderna. Under 2006 och översynsperioden ställdes gemenskapsindustrin inför en ny ökning av priserna på anilin, och dess lönsamhet sjönk till nivåer på mindre än 1 % i förhållande till omsättningen.

152. Investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 12: Investeringar, räntabilitet

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Investeringar (index) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |

Räntabilitet (index) | 100 | -1 779 | 2 498 | 420 | 224 |

Källa: Uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

153. Gemenskapsindustrin fortsatte att investera i sin sulfanilsyreverksamhet under hela skadeundersökningsperioden. Förutom investeringar som i första hand rörde underhåll av befintliga kapitaltillgångar gjorde en av gemenskapstillverkarna under 2006 och översynsperioden investeringar för att öka sin kapacitet för framställning av ren sulfanilsyra. Det bör dock påpekas att denna nya kapacitet väntas fungera i full utsträckning först 2008.

154. Eftersom gemenskapsindustrins lönsamhet var låg under hela skadeundersökningsperioden förblev räntabiliteten, dvs. resultaten före skatt uttryckta i procent av det genomsnittliga nettobokvärdet vid årets början och slut av de tillgångar som användes i tillverkningen av sulfanilsyra, också mycket låg, nämligen omkring 2 %, under översynsperioden.

155. Undersökningen visade att gemenskapsindustrins kapitalbehov påverkades negativt av den svåra ekonomiska situationen. Även om en av gemenskapstillverkarna ingår i en stor koncern tillgodoses kapitalbehoven inte alltid i önskad omfattning, eftersom de finansiella resurserna inom koncernen vanligtvis tilldelas de mest lönsamma enheterna.

156. Kassaflöde

157. Kassaflödet minskade markant, med 85 % mellan 2003 och översynsperioden, men var fortfarande positivt. Kassaflödet följer inte lönsamhetens utveckling eftersom det påverkades av icke-likvida poster såsom avskrivning av tillgångar och lagerrörelser.

Tabell 13: Kassaflöde

Kassaflöde | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Index | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |

Källa: Uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

158. Slutsats

159. Mellan 2003 och översynsperioden utvecklades de flesta indikatorerna för gemenskapsindustrin positivt: försäljningsvolymer, kapacitetsutnyttjande, tillverkningsvolym, utgående lager, produktivitet, investeringar och räntabilitet. Lönsamheten fortsatte dock att vara under 1 % av omsättningen under översynsperioden.

160. Gemenskapsindustrin har gynnats av ökade enhetspriser på sulfanilsyra, särskilt från och med 2004 till och med slutet av översynsperioden. Höjningen av försäljningspriset kunde dock inte helt kompensera de ökade produktionskostnaderna, och därför minskade vinstmarginalerna.

161. Dessutom hindrade nedgången i gemenskapens förbrukning under 2006 och översynsperioden i någon mån gemenskapsindustrins återhämtning.

162. Det står på det hela taget klart att gemenskapsindustrin tack vare införandet av antidumpningsåtgärderna kunde stabilisera läget, men däremot inte återhämta sig helt från skadesituationen på grund av att den dumpade importen från Kina fortsatte och också på grund av de ökade råvarukostnaderna, som gemenskapsindustrin inte kunde föra över på kunderna. Det framgick emellertid av undersökningen att gemenskapsindustrin börjat investera i ny utrustning under skadeundersökningsperioden.

163. Mot bakgrund av analysen ovan visade det sig å ena sidan att volymindikatorerna utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Å andra sidan visade de ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin, t.ex. lönsamhet och kassaflöde, att den fortfarande befinner sig i en utsatt ekonomisk situation. Slutsatsen är därför att den inte kunde återhämta sig helt från verkningarna av den skadevållande dumpningen.

164. SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

165. Allmänt

166. Enligt artikel 11.2 i grundförordningen utfördes en analys av sannolikheten för återkommande skada om de nuvarande åtgärderna upphör att gälla. I detta avseende undersöktes särskilt den sannolika utvecklingen av exportvolymer och priser från de berörda länderna, liksom deras troliga inverkan på gemenskapsindustrins situation om åtgärderna upphör.

167. Utvecklingen av exportvolymer och priser från de berörda länderna om åtgärderna upphör att gälla

168. Det erinras om att även med de befintliga åtgärderna hade importen från de berörda länderna en marknadsandel på 24,6 % under översynsperioden.

169. Undersökningen visade att den samarbetsvilliga exporterande indiska tillverkaren har betydande outnyttjad kapacitet, motsvarande mer än 30 % av förbrukningen i gemenskapen. Dessutom visade de uppgifter som kommissionen hade tillgång till att den befintliga framställningen av sulfanilsyra i Kina uppgår till omkring 22 000 ton, vilket motsvarar mer än den dubbla förbrukningen i gemenskapen. Grundat på samma uppgifter visar det sig också att de kinesiska tillverkarna lätt kan lägga om tillverkningen från färgämnen och kemikalier för särskilda ändamål till sulfanilsyra. Dessa kapaciteter som de berörda länderna kan förfoga över visar att de exporterande tillverkarna kan öka sin nuvarande produktion och alltså också öka sin export av sulfanilsyra till gemenskapen.

170. Det konstateras också att förbrukningen i gemenskapen minskade något under skadeundersökningsperioden, och efterfrågan under de kommande åren väntas inte kunna absorbera den möjliga importökningen från Kina och Indien om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Med detta scenario är det ytterst sannolikt att exporten av sulfanilsyra från Kina och Indien skulle ersätta en stor andel av gemenskapsindustrins försäljning eftersom importpriserna troligen är lägre.

171. Det fastställdes i undersökningen att gemenskapsmarknaden fortfarande är attraktiv för både kinesiska och indiska exporterande tillverkare. Som nämns i skälen 57 och 62 visade det sig att det genomsnittliga exportpriset på den indiska och kinesiska försäljningen till andra tredjeländer var betydligt lägre än det genomsnittliga exportpriset till gemenskapen. Trots att inget prisunderskridande konstaterades för kinesiska och indiska exportpriser som justerats med den gällande antidumpningstullen och normala tullavgiften, visade sig de kinesiska och indiska exportpriserna cif i genomsnitt vara avsevärt lägre (ca 18 %) än gemenskapsindustrins genomsnittspris. Utan några gällande åtgärder är det sannolikt att importen av sulfanilsyra från de berörda länderna till gemenskapen skulle öka markant mot bakgrund av i) den outnyttjade kapaciteten (i Indien), ii) omdirigeringen av exporten till andra tredjeländer till gemenskapsmarknaden, iii) möjligheten att lägga om tillverkningen från färgämnen och kemikalier för särskilda ändamål till sulfanilsyra (i Kina), till prisnivåer som är betydligt lägre än de nuvarande prisnivåerna i gemenskapen.

172. Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

173. Det som anförs ovan leder till slutsatsen att det är mycket sannolikt att importvolymerna till gemenskapsmarknaden kommer att öka betydligt och att detta kommer att ske till dumpade priser som underskrider gemenskapsindustrins priser, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle med största sannolikhet leda till en prisnedgång på gemenskapsmarknaden, vilket förväntas påverka gemenskapsindustrins ekonomiska situation negativt. Detta skulle framför allt vrida tillbaka den återhämtning som ägde rum under skadeundersökningsperioden, vilket sannolikt skulle leda till återkommande skada.

174. GEMENSKAPENS INTRESSE

175. Inledning

176. I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen.

177. Genom att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, är det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har några oberättigade negativa verkningar för de berörda parterna.

178. På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

179. Gemenskapsindustrins intresse

180. Det kan rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att ha fördelar av de åtgärder som redan införts, och att den kommer att återhämta sig ytterligare genom att den återfår marknadsandelar och förbättrar sin lönsamhet. Om åtgärderna inte bibehålls är det troligt att gemenskapsindustrin åter kommer att börja lida skada av ökad import till dumpade priser från de berörda länderna, och att dess nuvarande bräckliga finansiella situation kommer att försämras.

181. På grundval härav kan slutsatsen dras att det är i gemenskapsindustrins intresse att åtgärderna bibehålls.

182. Importörernas intresse

183. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att införandet av åtgärder inte skulle få några betydande verkningar för gemenskapshandlarna av sulfanilsyra. Som nämnts ovan fanns det ingen importör som samarbetade i denna undersökning och inga tvingande skäl uppgavs därför till att införandet av åtgärder skulle strida mot importörernas intressen.

184. Användarnas intresse

185. Kommissionen skickade frågeformulär till alla de 31 kända användarna, av vilka endast fyra besvarade frågeformuläret. Tre svar på frågeformuläret mottogs från gemenskapsföretag som tillverkar optiska vitmedel och ett svar från ett företag som tillverkar färgämnen. De uppgifter som dessa användare lämnade beträffande åtgärdernas verkningar och hur stor del av deras tillverkningskostnader som sulfanilsyra stod för var inte meningsfulla.

186. De fyra användarnas import av den berörda produkten stod för 47,3 % av den totala importen till gemenskapen. Eftersom dessa fyra användare köper betydande mängder av sulfanilsyra från gemenskapsindustrin stod de totalt för ungefär 40 % av förbrukningen i gemenskapen under översynsperioden.

187. Tre användare lämnade samma synpunkter emot en fortsatt tillämpning av åtgärderna grundat på att gemenskapsindustrins produktionskapacitet är otillräcklig för att kunna möta efterfrågan på den inhemska marknaden och att åtgärderna skadar deras konkurrenskraft när det gäller produkterna i följande marknadsled. Den fjärde användaren lämnade inga synpunkter på om den var för eller emot att åtgärderna bibehölls.

188. När det gäller utbudssituationen på gemenskapsmarknaden bör det noteras att gemenskapsindustrins nuvarande produktionskapacitet skulle kunna tillgodose cirka 80 % av gemenskapens förbrukning. Det bör också betonas att gemenskapsindustrin har investerat i nya anläggningar för att öka sin produktion av ren sulfanilsyra. I vilket fall som helst är syftet med åtgärderna inte att förhindra import från de berörda länderna till gemenskapsmarknaden, utan att sörja för att importen sker till icke-dumpade och icke-skadevållande priser. Man räknar således med fortsatt import till gemenskapsmarknaden från de berörda länderna såsom har varit fallet efter införandet av åtgärder 2002.

189. Det bör också noteras att produktionen av sulfanilsyra utanför gemenskapen nu inskränker sig till ett fåtal länder i världen, t.ex. Indien, Kina och USA. Det är därför viktigt att gemenskapsindustrin tillåts verka under effektiva konkurrensförhållanden, så att lokala leveranser av produkten fortsätter att vara tillgängliga för alla användare i gemenskapen.

190. När det gäller användarnas konkurrenskraft bör det noteras att det, trots bristen på uppgifter från användarna inom ramen för denna undersökning, visades i den ursprungliga undersökningen att de sammanlagda kostnaderna för optiska vitmedel och färgämnen innehållande sulfanilsyra genom antidumpningsåtgärderna skulle öka med mindre än 1 %.

191. På grundval av ovanstående anses det också inom ramen för denna översyn vid utgången av giltighetstiden att användarnas situation inte i någon högre grad skulle påverkas negativt om åtgärderna bibehålls.

192. Slutsats om gemenskapens intresse

193. Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot att bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

194. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

195. Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter och kommentarer. Det inkom inga synpunkter som kunde ändra dessa slutsatser.

196. Mot bakgrund av slutsatserna när det gäller sannolikheten för fortsatt dumpning av importen av sulfanilsyra från Kina, sannolikheten för återkommande dumpning av importen från Indien, sannolikheten för återkommande skada samt gemenskapens intresse, bör antidumpningsåtgärderna avseende import av sulfanilsyra bibehållas för att förhindra att gemenskapsindustrin på nytt orsakas skada genom den dumpade importen.

197. Tullsatsen kommer inte att tillämpas på import av den berörda produkten när den tillverkas och säljs för export till gemenskapen av ett indiskt företag för vilket ett åtagande har godtagits genom kommissionens beslut 2006/37/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av sulfanilsyra enligt KN-nummer ex 2921 42 10 (Taric-nummer 2921 42 10 60 ) med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien.

2. Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns för den produkt som avses i punkt 1, före tull:

Land | Slutlig tull (%) |

Folkrepubliken Kina | 33,7 |

Indien | 18,3 |

3. Trots vad som sägs i punkt 1 ska den slutgiltiga tullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning enligt artikel 2.

4. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1. Importvaror som deklareras för övergång till fri omsättning och som har fakturerats av företag från vilka kommissionen har godtagit åtaganden och vilkas namn förtecknas i kommissionens beslut 2006/37/EG, med eventuella ändringar, ska på följande villkor befrias från den tull som införs genom artikel 1:

- Att de berörda företagen har tillverkat varorna och sänt och fakturerat dessa direkt till den första oberoende kunden i gemenskapen.

- Att importvarorna åtföljs av en giltig åtagandefaktura. Med åtagandefaktura avses en affärsfaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den deklaration som föreskrivs i bilagan till denna förordning.

- Att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan.

2. En tullskuld ska uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas för de varor som avses i artikel 1 och som befriats från tull enligt de villkor som anges i artikel 2.1, om det fastställs att ett eller flera av villkoren inte är uppfyllda. Villkoret i artikel 2.1 andra strecksatsen ska anses såsom icke uppfyllt om det konstateras att åtagandefakturan inte överensstämmer med bestämmelserna i bilagan till denna förordning eller att den är ogiltig, eller om kommissionen har återtagit godtagandet av åtagandet i enlighet med artikel 8.9 i rådets förordning (EG) nr 384/96 eller artikel 13.9 i grundförordningen genom en förordning eller ett beslut där det hänvisas till en eller flera särskilda transaktioner och anges att den berörda åtagandefakturan (de berörda åtagandefakturorna) är ogiltig (ogiltiga).

3. Importörerna ska godta som en normal affärsrisk att en tullskuld kan uppkomma enligt artikel 201 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen[15] om ett eller flera av de villkor som anges i punkt 1 och förklaras närmare i punkt 2 inte har uppfyllts. En sålunda uppkommen tullskuld ska uppbäras om kommissionen återtar sitt godtagande av åtagandet.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande […]

BILAGA

Följande uppgifter ska anges i affärsfakturor som åtföljer sulfanilsyra vid försäljning till gemenskapen inom ramen för ett åtagande:

1. Rubriken ”AFFÄRSFAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.

2. Namn på det företag som nämns i artikel 1 i kommissionens beslut 2006/37/EG genom vilket åtagandet godtogs och som utfärdat affärsfakturan.

3. Affärsfakturanummer.

4. Datum för utfärdandet av affärsfakturan.

5. Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna ska tullklareras vid gemenskapens gräns.

6. En exakt beskrivning av varorna, med bl.a. följande uppgifter:

- Det produktkodnummer (Product Code Number, PCN), som använts i samband med åtagandet t.ex. ”PA99”, ”PS85” eller ”TA98”.

- De tekniska/fysiska specifikationerna för produktkodnumret (t.ex. vitt lättrinnande pulver för ”PA99” och ”PS85” och grått lättrinnande pulver för ”TA98”.

- Företagsproduktkoden (Company Product Code, CPC), i förekommande fall.

- KN-numret.

- Kvantiteten (i ton).

7. Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:

- Priset per ton.

- Betalningsvillkoren.

- Leveransvillkoren.

- Alla rabatter och avdrag.

8. Namnet på den importör i gemenskapen till vilken det exporterande företaget direkt utfärdat affärsfakturan som åtföljer varorna som omfattas av åtagandet.

9. Namnet på den ansvarige tjänstemannen i det företag som utfärdat fakturan samt följande deklaration, undertecknad av den personen:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som omfattas av denna faktura sker inom ramen för och enligt villkoren i det åtagande som [namnet på företaget] har gjort och som Europeiska kommissionen har godtagit genom beslut 2006/37/EG. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

[2] EGT L 196, 25.7.2002, s. 11.

[3] EGT L 196, 25.7.2002, s. 1.

[4] EGT L 196, 25.7.2002, s. 36.

[5] EUT L 40, 12.2.2004, s. 17.

[6] EUT L 80, 18.3.2004, s. 29.

[7] EUT C 101, 27.4.2005, s. 34.

[8] EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

[9] EUT L 22, 26.1.2006, s. 52.

[10] EUT L 22, 26.1.2006, s. 5.

[11] EUT C 272, 9.11.2006, s. 18.

[12] EUT C 171, 24.7.2007, s. 18.

[13] EUT C 171, 24.7.2007, s. 14.

[14] EUT C 229, 29.9.2007, s. 9.

[15] EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).