Under de senaste tre åren har nationella referensmetadata för konjunkturstatistiken tagits fram och uppdaterats med hjälp av Eurostats metadatastandarder. Minst en nationell metadatafil har skapats för varje europeisk ekonomisk huvudindikator och ytterligare filer för andra indikatorer. De flesta av de rapporterande länderna slutförde sina metadatafiler för konjunkturstatistiken 2014, vidareutvecklade begreppen revideringar och justering under 2015 och förbättrade noggrannheten i sina metadata 2016. De rapporterande ländernas nationella referensmetadata finns också på nätet i bilagorna i slutet av Eurostats metadatafil för konjunkturstatistiken.

b) Målen ställs upp i ekonomiska och finansiella kommitténs Status Report on Information Requirements in EMU för 2016.

Tabell 3 visar den genomsnittliga omfattningen på revideringarna av tillväxttakten mellan den första och den andra publiceringen en månad senare (andra kolumnen) för aggregat för euroområdet av de fyra konjunkturindikatorer som varit föremål för pressmeddelanden. Den är noll eller nära noll, vilket betyder att revideringar av tillväxttakten uppåt och nedåt tar ut varandra. Det innebär att det inte förefaller finnas någon systematisk över- eller underskattning av resultaten.

Tabell 3: Revideringen av de fyra viktigaste konjunkturindikatorerna 2014–2016 a)

1 2 3 4 5 Genomsnittlig revidering b) Genomsnittlig absolut revidering c) Genomsnittlig absolut tillväxttakt Relativ genomsnittlig revidering d) Industriproduktion 0,1 0,2 0,7 0,2 Industrins producentpriser på den inhemska marknaden 0,0 0,0 0,4 0,1 Produktion inom byggverksamhet 0,0 0,4 0,7 0,5 Försäljningsvolym i detaljhandeln 0,0 0,2 0,4 0,5

a) Säsongsrensad tillväxttakt för indikatorer i euroområdet.

b) Skillnader mellan tillväxttakt vid första och andra publiceringen, genomsnitt 2014–2016.

c) Absoluta skillnader mellan tillväxttakt vid första och andra publiceringen, genomsnitt 2014–2016.

d) Förhållande mellan absolut revidering (tredje kolumnen) och absolut tillväxttakt vid andra publiceringen (fjärde kolumnen), genomsnitt 2014–2016. Skillnader beror på avrundningsfel.

I absoluta tal (tredje kolumnen) varierar de genomsnittliga revideringarna mellan nära noll för industrins producentpriser och 0,4 procentenheter för produktion inom byggnadsverksamhet. Skillnaderna mellan indikatorerna beror främst på att olika metoder har använts för sammanställning och revidering. Industrins producentpriser revideras ofta inte alls, medan produktionsindikatorer t.o.m. kan revideras flera år efter att de först publicerats.

Genomsnittlig tillväxttakt (i absoluta tal vid andra publiceringen) anges i kolumn 4. Den sista kolumnen visar förhållandet mellan revideringen av tillväxttakten och själva tillväxttakten (vid andra publiceringen). Det talet ger en riktigare uppfattning om revideringarnas storlek, eftersom det gör skillnad om en revidering med x procentenheter görs på en relativt hög eller relativt låg tillväxttakt.

3.4.Metadatas tillgänglighet och tydlighet

Eurostat publicerar 48 pressmeddelanden om konjunkturstatistik varje år, vilket innebär ett meddelande varje månad för de fyra huvudindikatorerna (industriproduktion, industrins producentpriser, produktion inom byggnadsverksamhet och försäljningsvolym i detaljhandeln). De senaste åren har alla pressmeddelanden publicerats enligt tidsplanen.

All europeisk konjunkturstatistik finns tillgänglig via Eurostats webbplats. Den är gratis. Den del som särskilt handlar om konjunkturstatistik ger tillgång till hela databasen om konjunkturstatistik och därutöver till ett antal i förväg sammanställda statistiska tabeller. Dessutom innehåller den särskilda delen information om den rättsliga grunden för konjunkturstatistiken och ett flertal metodhandböcker. Metadata för EU:s aggregat och nationella metadata om olika konjunkturindikatorer kan också nås via den särskilda delen.

Kortfattade artiklar om alla konjunkturindikatorerna samt flera bakgrundsartiklar om metodfrågor finns i Statistics Explained, en webbplattform av wikityp. Tidigare publicerades ett stort antal artiklar om konjunkturstatistik i Statistics in focus.

4.Aktuella kostnader för det statistiska systemet och företagens arbetsbörda

Det har visat sig mycket svårt att mäta de kostnader (för statistiksystemen för att samla in, bearbeta och publicera uppgifter) och den arbetsbörda (för företagen för att tillhandahålla uppgifterna) som betingas av konjunkturstatistiken. I enlighet med subsidiaritetsprincipen tillämpar statistikbyråer olika metoder för uppgiftsinsamling och statistikproduktion. Till exempel varierar datakällorna: en del länder använder undersökningsresultat, andra förlitar sig på sekundära administrativa källor och åter andra kombinerar undersökningar med administrativa uppgifter. Undersökningsmetoder och verktyg för datainsamling skiljer sig också åt. Att jämföra uppskattningar av kostnader och arbetsbörda mellan medlemsstaterna är därför något som måste göras med stor försiktighet. När konjunkturstatistikens kostnader och arbetsbörda bedöms måste vidare även fördelarna tas med i beräkningen, eftersom är detta uppgifter som ger ett värdefullt underlag till annan statistik (särskilt nationalräkenskaperna).

De uppgifter om arbetsbördan som samlats in från medlemsstaterna tidigare visar på att det för ett genomsnittligt företag kostar ca 20 minuter per månad att följa kraven på insamling av produktionsuppgifter (industri och byggverksamhet), medan omsättningsuppgifter är lättare att tillhandahålla (5–10 minuter per månad) och prisuppgifterna tar ca 15 minuter per månad. Dessa tal är dock endast en grov uppskattning, eftersom skillnaderna mellan medlemsstaterna är ganska stora.

Tillgängliga uppgifter tyder på att den statistiska bördan har minskat något under de senaste åren. Fler och fler statistiskbyråer gör det lättare för företagen att tillhandahålla uppgifter, t.ex. genom elektronisk insamling i stället för undersökningar på papper. Statistiskbyråerna försöker också minska storleken på urvalen och förlitar sig, när så är möjligt, på administrativa uppgifter.