Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002)"

(97/C 379/07)

BAKGRUND

- Kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet [KOM(97) 142 slutlig - 97/0119 (COD)] ().

- Europeiska kommissionens beslut av den 30 april 1997 att höra Regionkommittén i detta ärende, i enlighet med artikel 198c första stycket i EG-fördraget.

- Regionkommitténs beslut av den 8 mars 1996 att ge utskott 7 "Medborgarnas Europa, forskning, kultur, ungdom och konsumenter" i uppdrag att utarbeta detta yttrande.

- Kommissionens meddelande "Utforma framtiden: Europeisk forskning i medborgarnas tjänst" (KOM(96) 332 slutlig).

- Kommissionens arbetsdokument "Mot det femte ramprogrammet: nya inlägg i målsättningsdebatten" (KOM(96) 595 slutlig).

- Kommissionens arbetsdokument "Mot femte ramprogrammet: De vetenskapliga och tekniska målen" (KOM(97) 47 slutlig).

- Regionkommitténs yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en andra anpassning av beslut 1110/94/EG (i dess lydelse enligt beslut 616/96/EG) om det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998)" och "Förslag till rådets beslut om en andra anpassning av beslut 94/268/Euratom (i dess lydelse enligt beslut 96/253/Euratom) om ramprogrammet för forskning och utbildning för Europeiska atomenergigemenskapen (1994-1998)" ().

- Regionkommitténs yttrande om "Grönbok om innovation" ().

- Regionkommitténs yttrande om kommissionens grönbok "Grundutbildning - vidareutbildning - forskning - Hinder för rörlighet över gränserna" ().

- Regionkommittén yttrande över "Första handlingsplanen för innovation i Europa - Innovation i tillväxtens och sysselsättningens tjänst" ().

- Femårsutvärderingen av Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling, utförd av en oberoende expertgrupp med E. Davignon som ordförande.

- Utkast till yttrande (CdR 158/97 rev.) som antogs av utskott 7 den 11 juli 1997 (föredragande: Christina Tallberg).

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande enhälligt vid den 19:e plenarsessionen den 17-18 september 1997 (sammanträdet den 18 september).

1. Utgångspunkt

1.1. Regionkommittén hälsar med tillfredsställelse kommissionens förslag om ett femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling för åren 1998-2002. De förslag till insatsområden som beskrivs skapar stora möjligheter för utvecklingen på lokal och regional nivå.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Regionkommittén uppskattar kommissionens arbetssätt med meddelanden och arbetsdokument. Detta har möjliggjort en hög delaktighet i arbetet med att ta fram det slutliga förslaget. Resultatet av de insatser som görs kommer att bidra till att stödja utveckling och lösa problem lokalt och regionalt. En fortsatt dialog är central för att förverkliga de möjligheter som det kommande ramprogrammet skapar.

2.2. Regionkommittén instämmer i kommissionens förslag till sex programområden och deras inriktning med vissa tillägg och förslag till ändringar. Kommittén vill redan nu markera att det är i detaljutformningen av programområdena och i kommande förändringar av dessa som de för kommuner och regioner viktigaste ställningstagandena görs. Det är av största vikt att kommittén blir konsulterad och delaktig före beslut i dessa delar.

2.3. Regionkommittén ställer sig frågande till förslaget att kommissionen själv skall kunna implementera de specifika programmen. De sex programmen har sådan stor betydelse för lokal och regional nivå, att Regionkommittén önskar samråd innan de specifika programmen fastställs och före revidering under programmens löptid.

2.4. Det är viktigt att även forskning och teknisk utveckling lämnar sitt bidrag till att lösa de samhällsproblem som finns. Forskningspolitiken bör därför, på det sätt som beskrivs, i högre grad än i dag utformas så att den stödjer såväl lokala och regionala samhällsbehov som unionens policies.

2.5. Flera av de samhällsproblem som tas upp på europeisk nivå märks särskilt tydligt lokalt och regionalt. Det gäller arbetslöshet, färre i arbetskraften som betalar skatt, miljöproblem, växande antal äldre m.m. Insatser måste göras så att medborgarna känner igen problembeskrivningarna och uppfattar att lösningarna kommer dem till del där de bor.

2.6. Regionkommittén vill lyfta fram det samspel på regional nivå som finns mellan strukturfonderna och forskning och teknisk utveckling. Till detta kommer nationellt, regionalt och lokalt utvecklingsstöd. På lokal och regional nivå behövs en koordinering av olika insatser som riktar sig till samma område.

2.7. Regionkommittén har på eget initiativ yttrat sig över kommissionens meddelande () med förslag till konsumentpolitiska prioriteringar 1996-1998. Kommittén instämmer i förslaget att öka konsumentskyddet till områden som allmännyttiga tjänster, livsmedelssäkerhetsåtgärder för att främja konsumtionsmönster som leder till en hållbar utveckling på miljö- och folkhälsoområdet.

2.8. Regionkommittén har den uppfattningen att det behövs en aktiv medverkan av lokala och regionala myndigheter vid genomförandet av det kommande 5:e ramprogrammet. De är de beslutsnivåer som ligger närmast medborgarna och de ekonomiska aktörerna. Det finns ett stort intresse för en sådan medverkan.

2.9. Regionkommittén vill lyfta fram möjligheterna att skapa regionala forskningsinstitutioner. Genom lokalt och regionalt stöd till uppbyggnaden av sådana institutioner kan kunskapsutveckling ske inom områden som är särskilt viktiga för den lokala och regionala nivån. Kunskapsspridningen är snabb och sker i nära kontakt med brukare och användare.

2.10. Kommissionen har i sitt meddelande "Utforma framtiden" () beskrivit utmaningar och möjligheter som unionen och dess medlemsländer står inför. Regionkommittén delar kommissionens uppfattning i dessa frågor men vill samtidigt lyfta fram nedanstående områden. De har samma tyngd som de som presenteras i arbetsdokumentet och bör därför också beaktas:

- Den åldrande befolkningen ställer tillsammans med andra förändringar i samhället krav på insatser. Det gäller kunskaper om nationella och internationella trender i förändringen av befolkningen, åldrandet, förebyggande arbete kring åldersrelaterade sjukdomar och omvårdnad.

- För personer med funktionshinder skapar den snabba utvecklingen inom bl.a. informations- och kommunikationsteknologin nya möjligheter till ökad livskvalitet i privatlivet, utbildningen och arbetslivet.

- Utvecklingen gör det möjligt att undanröja hinder som tidigare omöjliggjorde för personer med handikapp att delta i samhällslivet på samma villkor som andra medborgare.

- Vid FN-konferensen i Rio kom regeringscheferna överens om att lokala Agenda 21 skulle upprättas. Ansvaret för detta arbete ligger på de lokala och regionala myndigheterna. Syftet med arbetet är bl.a. övergång till miljövänlig produktionsteknik, nya miljöanpassade produkter och en övergång från återvinning till kretslopp.

- Informations- och kommunikationstekniken behöver tas i demokratins tjänst såväl lokalt, regionalt, nationellt som inom unionen för information och dialog med medborgarna.

- Arbetslösheten är ett stort problem för medborgarna och de kommuner och regioner de bor i. Stora ansträngningar görs från de lokala och regionala myndigheternas sida för att skapa arbetstillfällen och lindra effekterna av arbetslösheten.

- Samhällsproblem till följd av till exempel arbetslöshet, trafikskador, våld och droger, alkohol och andra former av beroende ökar riskerna för ohälsa i befolkningen. Det finns anledning att särskilt uppmärksamma barns och ungdomars behov och möjligheter i de samhällsförändringar som sker.

- När insatser görs inom 5:e ramprogrammet skall redogörelse lämnas som visar vilka effekter insatserna får för kvinnor och män samt att kvinnliga och manliga forskare ges lika förutsättningar att delta. Kvinnors och mäns olika förutsättningar och möjligheter inom olika områden är idag kända genom bl.a. forskning.

- Insatser som stödjer lokal och regional utveckling måste vara av högsta kvalitet. Detta kräver att det samtidigt görs insatser som stödjer utvecklingen i olika regioner så att de kan delta på denna kvalitativa nivå. Utjämning (cohesion) måste vara målet på denna höga nivå.

- Det ökande intresset för utvecklingssamarbete mellan länder runt Medelhavet och Östersjön behöver stödjas, och kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan dessa länder utvecklas. Sådan samverkan tillsammans med forskning kan leda till social utjämning.

- Lokala och regionala myndigheter är starkt engagerade i transporter av människor och gods samt de problem som följer med dessa.

- Rörligheten inom den inre marknaden kan behöva stöd genom forskning för att visa på sätt att leva i ett multietniskt samhälle.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Att organisera programmen: bredare fokus och större effektivitet

3.1.1. Innehåll i temaprogrammen

Regionkommittén efterlyser ett socio-ekonomiskt avsnitt där forskningen sker över hela samhället och inte inom områden grundade på indelningen i "key actions". De inslag av socio-ekonomisk forskning som föreslås är var för sig små. Tillsammans täcker de inte alla områden som kan påverkas av föreslagna "key actions". För att det skall bli möjligt att sätta in effekterna av olika insatser i ett större sammanhang behövs ett eget, tematiskt programområde.

3.1.2. "Key actions"

3.1.2.1. Regionkommittén hälsar med tillfredsställelse att stora delar av programmen skall genomföras med användar- och konsumentperspektiv. Lokala och regionala myndigheter har därmed en nyckelroll vid utformning av delprogram samt spridning av forskningsresultat.

3.1.2.2. Regionkommittén noterar att key actions vid implementeringen skall ha en "Bottom-up"-inriktning. För att detta skall vara möjligt behövs en inriktning på programmen som bygger på dessa förutsättningar. Detta förutsätter att ledningen för programmen har eller inhämtar kunskap om bl.a. konsumenters och användares synpunkter.

3.1.3. Koordinering och flexibilitet

3.1.3.1. Regionkommittén efterlyser en bättre koordinering av programmen i det kommande ramprogrammet jämfört med idag. Formerna för detta får samtidigt inte hindra en förenklad administration av programmen eller ske på bekostnad av subsidiaritetsprincipen.

3.1.3.2. Regionkommittén instämmer i behovet av ett "fritt utrymme". Kommittén förutsätter att användningen av och inriktningen på insatserna föregås av samråd med kommittén.

3.1.4. Förbättrade och anpassade ledningsmetoder

3.1.4.1. Regionkommittén ställer sig frågande till förslaget att kommissionen själv skall kunna implementera de specifika programmen. Dessa har stor betydelse för lokala och regionala myndigheter. Konsumenter och användare skall stå i centrum när olika lösningar utformas. Tveksamheten gäller möjligheterna för en grupp inom kommissionen att, med sitt avstånd till kommuner, regioner, användare och konsumenter, ta tillvara deras intressen när de specifika programmen fastställs. Tveksamheten skulle minska något om en rådgivande grupp fanns med representanter för den lokala och regionala nivån.

3.1.4.2. Regionkommittén förutsätter att det utformas sådana samrådsformer mellan kommissionen och företrädare för lokal och regional nivå, att den kunskap och de intressen som finns hos dessa grupper samt hos kommuner och regioner tas tillvara.

3.1.5. Finansiella och budgetmässiga aspekter

3.1.5.1. Regionkommittén anser att det kommande, 5:e ramprogrammet bör ha en ekonomisk ram av minst samma omfattning som det nuvarande ramprogrammet och det skall vara öppet för lokala och regionala projekt som har behov av detta slags finansiering. Den föreslagna ekonomiska fördelningen mellan de olika delarna av det kommande ramprogrammet framstår som väl avvägd.

3.1.5.2. Regionkommittén önskar bli konsulterad i fortsättningen innan beslut tas om de specifika programmen. Genom sin påverkan på utvecklingen kommer utformningen av dem att ha stor betydelse lokalt och regionalt.

3.2. Urvalskriterier för gemenskapsåtgärdernas teman och målsättningar

3.2.1. Regionkommittén ställer sig bakom kommissionens förslag till mål för forskning där underhållet och utvecklingen av den europeiska forskningens kvalitet, medborgarnas behov och den europeiska konkurrenskraften ges lika stor tyngd. Kommittén saknar den precisering på detta område som finns i kommissionens arbetsdokument ().

3.2.2. Regionkommittén vill påpeka, att kriterierna måste tolkas så att de värden som kommer ur forskningen även kan vara inriktade på sådan kunskap och teknik som både företag och samhällets institutioner kan dra nytta av i sin service till medborgarna.

3.2.3. Regionkommittén ställer sig bakom kriterierna för "mervärde" på europeisk nivå. Samtidigt vill kommittén framhålla att det kan behövas aktiva insatser från unionen sida för att bygga upp en "kritisk massa" inom olika regioner för att göra det möjligt för dem att delta i olika forskningsområden. En sådan satsning kan exempelvis göras inom ramen för de tre horisontella programmen.

3.3. Programmen: innehåll och mål

3.3.1. Regionkommittén vill understryka behovet av tvärvetenskapliga aktiviteter. Sådana finns det ofta behov av i frågor som berör lokal och regional nivå. När frågor bearbetas tvärvetenskapligt förutsätts en koordinering av insatserna.

3.3.2. Regionkommittén vill understryka betydelsen av stöd till forskningens infrastruktur. Då skapas förutsättningar för att driva framgångsrika projekt i alla delar av unionen.

Temaprogram

3.3.3. Forska om bioresurser och ekosystem

3.3.3.1. Bioresurser och ekosystemet (I): hälsa och kost

Regionkommittén föreslår, med hänvisning till de problem som följt av "mad cows" och misstron mot livsmedelskvaliteten, aktuellt är gentekniken, att ett delprogram införs till stöd for både konsumenter och producenter. Detta bör omfatta alla perspektiv på livsmedelsproduktion som kvalitetstest, maximering av näringsvärde och säkerhet. Det finns anledning att uppmärksamma att i många länder är det den lokala myndigheten som är ansvarig för livsmedelskontrollen.

Regionkommittén anser att även forskningen kring nya livsmedel, till exempel sådana som har läkande och förebyggande egenskaper, skall prioriteras.

3.3.3.2. Bioresurser och ekosystemet (II): bekämpning av virus- och infektionssjukdomar

- Regionkommittén anser att folkhälsa är ett område av stor betydelse. Det är också ett av unionens kompetensområden enligt artikel 129. Satsningar bör göras för att undanröja ohälsa, samt att höja hälsonivån, framför allt genom förebyggande insatser i olika länder och befolkningsgrupper till bästa läge. Detta bör på ett tydligare sätt än idag avspegla sig i en högre prioritering av och resurstilldelning till folkhälsoområdet.

- Regionkommittén efterlyser ett bredare område som belyser effekterna av den åldrande befolkningen. Ökad kunskap behövs om hur behov och problem som följer av denna kan lösas. Det kan gälla demografi, åldersrelaterade sjukdomar och effekterna av dessa på hälso- och sjukvårdsekonomin. Detta område berör många medlemsländer och påverkar det ansvar för medborgarna som finns lokalt och regionalt.

3.3.3.3. Bioresurser och ekosystemet (iV): förvaltning av vattenresurserna och vattenkvaliteten

Regionkommittén delar uppfattningen att tillgången på friskt vatten är en nyckelfråga för alla medborgare. Samtidigt står det klart att frågan om friskt vatten har olika dimensioner för medlemsländerna beroende på deras skilda förutsättningar. Detta får effekter på utformningen av programmet. De lokala myndigheterna ansvarar för vattenförsörjningen i många länder.

3.3.3.4. Bioresurser och ekosystemet (V): hälsa och miljö

Regionkommittén delar uppfattningen att satsningar måste göras för att minska miljöförstöringen. Ett område där miljöpåverkan är stor är den i föregående stycke omtalade tillgången på friskt vatten. Många av de föroreningar som beskrivs i detta stycke påverkar både dricksvattentäkter, större vattendrag och innanhav som Östersjön.

3.3.3.5. Bioresurser och ekosystemet (VI): integrerad utveckling av landsbygds- och kustmiljöer

Regionkommittén har tidigare poängterat behovet av utvecklingsåtgärder för glesbygd och kustområden. Samma utvecklingsbehov finns inom skärgårdsområden. Men utvecklingen sker redan idag inom fler områden än jordbruk, skog och fiske. Det finns anledning att uppmärksamma skogsforskningen. Genom tillkomsten av nya medlemsländer har intresset för att lyfta fram detta område ökat. Den samlade kompetensen inom tidigare och nya medlemsländer behöver tas tillvara till stöd för producenter i t.ex. landsbygdsområden samt användare av träfiber. Turism och Informations- och kommunikationsteknik, ICT, är andra områden som kommer att ha stor betydelse. Kommittén anser att forskning är nödvändig för att stödja utvecklingen inom dessa områden.

3.3.3.6. Allmänna aktiviteter för att utveckla grundläggande teknik samt grundforskning

Regionkommittén har tidigare poängterat behovet av kunskaper för att få människor att använda sig av de nyvunna kunskaperna inom t.ex. folkhälsoområdet och ändra sitt beteende med hänsyn till dessa. Här krävs det att forskningsaktiviteterna äger rum i samarbete med utbildningsprogrammen om hälsa, vilka kan förväntas påverka medborgarnas beteende i positiv riktning.

3.3.4. Att utveckla ett användarvänligt informationssamhälle

3.3.4.1. Allmänna mål

Regionkommittén ställer sig bakom de mål som formulerats för de olika programmen. Kommittén saknar kravet på att den användarvänliga utvecklingen i informationssamhället skall resultera i lösningar som accepteras av kvinnor och män, i olika åldrar och i olika skeden av livet.

Regionkommittén vill understryka den stora betydelse som informationssamhället kommer att få för Unionens medborgare. Detta ställer krav på infrastruktur och ett tariffsystem som, i praktiken, gör informations- och kommunikationssystemen tillgängliga för alla.

3.3.4.2. Informationssamhället (I): system och tjänster till medborgarna

- Regionkommittén vill särskilt betona behoven hos personer med funktionshinder. Här rör det sig, utöver andra insatser, i stor utsträckning om hjälpmedel som möjliggör en hög livskvalitet och ett självständigt liv både privat och i arbetslivet, t.ex. genom distansarbete.

- Regionkommittén efterfrågar ett område som tillgodoser det demokratiska systemets behov. Utvecklingen inom Informations- och kommunikationstekniken, ICT, öppnar nya möjligheter för de politiska organisationerna på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. En ny form för dialog med medborgarna blir möjlig som gör dessa delaktiga i de demokratiska processerna. För att få fram lösningar behövs forskning på detta område.

- Regionkommittén efterlyser ytterligare en inriktning av denna "key action". Denna skall fokusera på samordning ur användarperspektiv av olika applikationer, särskilt utbildning, hälsa, äldre, kommuner och städer, miljö och transporter. Samordningen omfattar applikationer utformade på nationell, regional och lokal nivå. Exempel på en aktivitet idag inom detta område är "digital sites" i kommuner, städer och regioner (IADS, Integrated Actions for Digital Sites). Denna inriktning fanns med i kommissionens arbetsdokument.

3.3.4.3. Informationssamhället (II): nya arbetsmetoder och elektronisk handel

Regionkommittén vill betona värdet av den utveckling som föreslås. Samtidigt är rubriken allt för begränsad med tanke på den utveckling som redan pågår. Den kan förslagsvis ändras till "new methods of work and Electronic commerce". Elektroniska upphandlings- och betalningssystem, som är en del av "commerce", kommer att få stor betydelse för kommuner, regioner och de företag som dessa handlar med.

3.3.4.4. Informationssamhället (III): multimediainnehåll

Regionkommittén delar uppfattningen om behovet av stöd inom de uppräknade områdena. Ett område som saknas är livslångt lärande. Det kommer att bli centralt för att minska risken för arbetslöshet för dem som idag har arbete, samt öka möjligheterna att få arbete för dem som saknar sådant. Det är även ett sätt att bekämpa utslagningen av människor.

3.3.4.5. Informationssamhället (IV): grundläggande teknik och infrastukturer

Regionkommittén vill betona att de funktionella kraven på tekniken måste formuleras av användarna, t.ex. medborgarna, politiker och näringsliv medan den tekniska utvecklingen huvudsakligen är en fråga för producenterna.

3.3.5. Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt

3.3.5.1. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (I): produkter, processer, organisation

- Regionkommittén ser med tillfredsställelse på att teknologi och ekologi fått lika ställning i stödet till "konkurrenskraft och uthållig tillväxt". Ett skifte behövs till produkter, processer och organisering av arbetet som underlättar övergången till ett "kretsloppssamhälle".

- Regionkommittén anser att det är viktigt att de resurser som finns för RTD (FoTU) stödjer detta åtagande. Vid FN-konferensen i Rio 1992 om miljö och utveckling enades regeringscheferna om att en lokal Agenda för det 21:a århundradet skulle utarbetas. Kommuner och regioner har en nyckelroll i detta arbete.

- Regionkommittén vill understryka betydelsen av att det är kort tid mellan ny kunskap och tillämpning i industrin. Det behövs ett nära samarbete mellan dem som har behov av lösning på ett problem och den forskning som kan utveckla lösningar i form av kunskap eller ny teknik. Detta är viktigt för konkurrensförmågan med länder utanför unionen. Denna key action visar att det är viktigt med en flexibilitet som gör det möjligt att ta in nya prioriterade områden i ramprogrammet inom den tid detta omfattar.

3.3.5.2. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (iI): hållbar rörlighet och intermodalitet

Regionkommittén anser att utvecklingen av miljömässigt hållbara transportsystem har en nära koppling till lokal och regional fysisk planering och miljöplanering. Forskning kring infrastruktur och tillgänglighet måste stödja såväl europeiska, nationella, regionala som lokala ambitioner.

3.3.5.3. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (IV): havsteknologi

Regionkommittén vill påminna om de skilda förutsättningar som olika regioner inom unionen har. Olika lösningar måste sökas som tillgodoser behov i såväl varmt som arktiskt klimat. Förutom att tillgodose behov till följd av olika klimat behövs lösningar för regionala och interregionala transportsystem samt för vattenburen inlandstrafik.

3.3.5.4. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (V): avancerade energisystem och -tjänster

Regionkommittén vill peka på behoven av att utveckla nya, hållbara energikällor. Detta innefattar solenergi i olika former samt geotermisk energi. Tillsammans med erfarenhetsutbyte från energibesparing samt framtida småskaliga lösningar, blir det möjligt att uppnå såväl miljö- som energimål. Om forskning till exempel sker om väte som energikälla är det intressant för morgondagens fordon. Till detta kommer att alla dessa lösningar samtidigt skapar förutsättningar för nya arbetstillfällen.

3.3.5.5. Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (VI): morgondagens stad

Regionkommittén välkomnar förslaget att göra städerna till ett forskningsområde. De föreslagna fokuseringarna är väl valda. Ett sådant program måste fokusera på ytterligare några områden. Exempel på sådana områden är levnads- och arbetsvillkoren i städer, den åldrande befolkningen, hög andel invandrare och effekterna av den ökande användningen av informations- och kommunikationsteknologi.

Effekterna av företeelser som droganvändning, våld, segregation och arbetslöshet behöver belysas så att insatser kan planeras som motverkar dessa. Insatser för att utveckla framtidsfrågorna och möta problemen är viktiga för medborgarna. Det moderna samhället med dess möjligheter och brister syns först i städerna. Detta gör det speciellt viktigt för forskningen att visa på vägar att utveckla dessa och att visa på lösningar på problem som uppstår.

Många av de beskrivna områdena börjar i större städer och sprider sig till mindre städer. Andra sprider sig från städer till landsbygd. Framför allt finns ett samspel mellan stad och land. En studie av den framtida staden behöver ta med dessa perspektiv till stöd och förståelse för olika skeenden.

Regionkommittén vill understryka behovet av den föreslagna satsningen på demokratiska informationsnätverk (begreppet "digitala städer"). Samtidigt är det viktigt att det finns en samordning av denna insats med dem som görs inom key action Informationssamhället: (I) "System och tjänster till medborgarna" så att samtliga applikationer som utformas - nationellt, regionalt och lokalt - görs på sådant sätt att de kan samordnas ur användarperspektiv.

Horisontella program

3.3.6. Stärka unionsforskningens internationella roll

3.3.6.1. Regionkommitténs uppfattning är att det samarbete som skapats runt Medelhavet är viktigt. Under det senaste året har det fått sin motsvarighet runt Östersjön. I båda fallen sker samarbetet mellan medlemsländer och tredje land för att åstadkomma lösningar på frågor som är av gemensamt intresse. Det är angeläget att projekten kan utvecklas och att de kan utbyta erfarenheter.

3.3.6.2. Regionkommittén anser att det behövs enkla regler för finansiering av tredje lands deltagande i RTD. Om deltagarlandet skall betala uppstår en restriktion av ekonomiska skäl. Exempel på detta är länderna i Central- och Östeuropa. Finansiering via Phare, Tacis och Meda framstår med tanke på de komplicerade reglerna som mindre användbar. För utvecklingsländer är egenfinansiering ofta omöjlig. Framförallt för de senare kan en särskild budget behövas.

3.3.7. Innovation och de små och medelstora företagens deltagande

3.3.7.1. Regionkommittén ställer sig bakom förslagen om stöd till små och medelstora företags deltagande i arbetet med och utnyttjandet av innovationer.

3.3.7.2. Regionkommittén vill betona hur viktig utformningen av enskilda projekt är för små och medelstora företags möjligheter att delta. Ju större projekten är ekonomiskt och i sak desto svårare är det för små och medelstora företag att delta av praktiska skäl och att kunna lösa finansieringen av sin medverkan. Ett problem är de många aktörerna som stödjer lokal och regional utveckling. Sådant stöd finns på lokal, regional, nationell samt på europeisk nivå genom bl.a. strukturfonderna och RTD. Behovet av stöd till små och medelstora företag för att finna framgångsrika vägar genom de olika regelverken är betydande utan att antalet mellanliggande strukturer därmed mångfaldigas.

3.3.7.3. Regionkommittén efterlyser insatser som ökar företagens möjligheter att anställa personal. Insatsen är avsedd att förbättra forskarnas rörlighet och deras praktiska kunskaper om näringslivet, särskilt anställning av unga forskare och ingenjörer över nationsgränserna. Det är nödvändigt som ett komplement till innovations- eller tekniköverföringen.

3.3.7.4. Regionkommittén vill peka på att små och medelstora företags medverkan i forskning och teknisk utveckling måste bygga på ett "Bottom-up"-perspektiv. Detta bygger på kunskap som finns lokalt och regionalt. Det är viktigt att administration och ledning av programmen utformas så att detta perspektiv tas med. Detta kan ske genom att företrädare för lokala och regionala myndigheter knyts till exempelvis forskningsinstitutioner och universitet samt till ledningen för programmen.

3.3.7.5. Genom sitt ansvar och medverkan i den lokala och regionala utvecklingen har myndigheterna på dessa nivåer en nyckelroll i att finna stöd för den önskade utvecklingen genom samverkan med mångfalden av aktörer. De erbjuder i sitt arbete för att stödja företagen lokala finansieringsformer, rådgivning, möjligheter att utbilda de anställda eller rekrytera företagsledare.

3.3.8. Stärka den mänskliga potentialen

Regionkommittén understryker vikten av att insatser utformas så att de både stödjer kvinnors och mäns deltagande i utvecklingsprogrammen och medverkar till att det framdeles blir en jämn fördelning dem emellan. Utformningen av stöden skall även bidra till att forskare i alla regioner får förutsättningar att konkurrera med projekt som präglas av högsta kvalitet.

4. Slutsatser

4.1. Regionkommittén kan med glädje notera att kommissionen valt att utveckla det kommande ramprogrammet i dialog med bl.a. kommittén. Denna dialog visar att de utmaningar och möjligheter som är en av utgångspunkterna för ramprogrammet är desamma på lokal och regional nivå. Den forskning och utveckling som följer av programmet har den största betydelse för dessa nivåer.

4.2. Regionkommittén tillstyrker med vissa förslag till tillägg och ändringar de sex föreslagna programmen. Samtidigt står det klart att de mer detaljerade beskrivningarna av särprogrammen är centrala för hur de nu tillstyrkta programmen kommer att genomföras ute i kommuner och regioner.

4.3. Regionkommittén ställer sig frågande inför kommissionens förslag att den själv skall kunna implementera särprogrammen. Regionkommittén önskar bli konsulterad innan särprogrammen fastställs för att kunna ta hänsyn till de intressen som finns hos kommuner, regioner, brukare och konsumenter.

4.4. Det behövs, enligt kommittén, ett brett tematiskt socio-ekonomiskt program där forskningen sker över hela samhället. Förslaget att ta in socio-ekonomiska avsnitt i key actions medför en uppdelning som försvårar eller hindrar att olika insatser sätts in i ett större sammanhang. Det är inte tillräckligt att bedöma varje insats för sig. Det är den samlade effekten av flera insatser som är viktig att beskriva.

4.5. Regionkommittén lyfter fram tre perspektiv där forskningen och utvecklingen har särskild betydelse eller fordrar särskild uppmärksamhet. Det första är personer med handikapp för vilka utvecklingen kommer att skapa stora möjligheter både i privat- och arbetslivet. Den utveckling som redan varit inom Informations- och kommunikationstekniken har visat på de stora möjligheter som finns.

4.6. Det andra är kvinnor och mäns skilda behov och intressen som behöver uppmärksammas när särprogrammen utformas. Detta kan exemplifieras med att när insatser görs inom t.ex. områdena Informations- och kommunikationsteknik, ICT, och hållbar utveckling, utformas insatserna så att de stödjer en utveckling där båda könen får lika förutsättningar. Där skillnader finns skall insatser stödja en förändring så att män och kvinnor får lika villkor.

4.7. Det tredje perspektivet är den åldrande befolkningen. Detta påverkar behoven av insatser inom områden som ICT, forskning om åldrandets sjukdomar, effekterna på hälso- och sjukvårdsekonomin m.m. När scenarier om t.ex. morgondagens stad utformas är demografin en viktig del.

4.8. Inom de tre tematiska programmen vill kommittén peka på några områden. Livsmedelsproduktionen har fått stor uppmärksamhet genom "galna kosjukan". Inom området "Kost och hälsa" föreslås ett brett delprogram som tar upp alla perspektiv på livsmedelsproduktion. De kunskaper som kommer fram skall vara ett stöd för både konsumenter och producenter.

4.9. Området "Bekämpning av virus och infektionssjukdomar" föreslås få ett bredare perspektiv. Inom detta tas frågor upp kring folkhälsa och den åldrande befolkningen.

4.10. Informationssamhället påverkar i högsta grad kommuner och regioner. Inom "System och tjänster till medborgarna" föreslås ett område som tillgodoser det demokratiska systemets behov. Tekniken gör det möjligt att skapa ett nytt forum för dialog mellan medborgarna och politiker på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Ett andra område som efterlyses är en samordning ur användarperspektiv av olika applikationer. Det gäller både lokala, regionala och nationella applikationer.

4.11. Utformningen av programmet "Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" har en särskild betydelse genom arbetet med lokala Agenda 21. De projekt som stöds bör redovisa hur resultatet svarar mot målen om ett kretsloppssamhälle.

4.12. Regionkommittén välkomnar förslaget att skapa ett tvärvetenskapligt program kring "Morgondagens stad". Insatser för att utveckla framtidsfrågorna och möta problemen är viktiga för medborgarna. Det finns ett samspel mellan större och mindre städer samt landsbygden som också är viktigt att få belyst.

4.13. Kommittén tar också upp betydelsen av insatser för små och medelstora företag. De behöver få bättre förutsättningar att delta i forskningsprojekt, använda sig av forskningens resultat och anställa kvalificerad personal.

Bryssel den 18 september 1997.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EGT C 173, 7.6.1997, s. 30.

() EGT C 337, 11.11.1996, s. 55.

() EGT C 182, 24.6.1996, s. 1.

() EGT C 215, 16.7.1997, s. 1.

() EGT C 244, 11.8.1997, s. 9.

() KOM(95) 519 slutlig.

() KOM(96) 332 slutlig.

() KOM(97) 47 slutlig.