[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.6.2009

KOM(2009) 302 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

OM GENOMFÖRANDET AV GNSS-PROGRAMMEN OCH KOMMANDE UTMANINGAR i enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 683/2008

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

OM GENOMFÖRANDET AV GNSS-PROGRAMMEN OCH KOMMANDE UTMANINGAR i enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 683/2008

1. Inledning

I enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 683/2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) (nedan kallad GNSS-förordningen )[1] och med hänvisning till det GNSS-arbetsprogram som antogs 2008 lägger kommissionen härmed fram den första årsrapporten om genomförandet av programmen och de viktigaste utmaningarna inför framtiden.

Genom GNSS-förordningen omprofileras EU:s GNSS-program genom att det inrättas en rättslig och finansiell ram för perioden 2008–2013. Förslaget till förordning lades fram av kommissionen i september 2007, efter det att man beslutat att avsluta förhandlingarna om ingående av ett koncessionsavtal med den privata sektorn i enlighet med rådets förordning (EG) nr 876/2002[2]. Förordningen, som nu antagits av Europaparlamentet och rådet, ligger i linje med rådets slutsatser från november 2007 om behovet av att omstrukturera de europeiska globala satellitnavigeringsprogrammen.

2. Programmens genomförande

2.1. Viktiga milstolpar

I sin nya roll som programförvaltare har kommissionen tagit viktiga initiativ för att nå de milstolpar som krävs för att komma närmare målen för programmen och också nått dessa milstolpar. Därmed har kommissionen skapat den nödvändiga ramen för att gå vidare med nästa steg i genomförandet av programmen.

För Egnos betyder detta att kommissionen har sett till att verksamheten kunnat fortsätta att bedrivas utan avbrott efter överföringen av systemet från Europeiska rymdorganisationen (ESA) till kommissionen den 1 april 2009, genom att

- på gemenskapens vägnar ta över äganderätten till Egnossystemet från ESA (genom överenskommelser med ESA och EOIG, drift- och infrastrukturgruppen för Egnosprojektet),[3]

- ingå ett operativt avtal med ESSP SaS (Egnos satellittjänsteleverantör) som garanterar verksamheten fram till oktober 2009, varefter ett långsiktigt avtal som omfattar perioden fram till 2013 kommer att inrättas,

- komma överens med ESA om att de ska ta på sig uppdrag i fråga om utveckling och upphandling av Egnosutrustning och ny programvara (inom ramen för ett delegeringsavtal på grundval av artikel 54.2 i budgetförordningen[4] som undertecknades den 31 mars 2009),

- inrätta de viktigaste hanteringsgränssnitten för förvaltningen och genomförandet av de Egnosprogramverksamheter som omfattas av delegeringsavtalet i en programförvaltningsplan som utvecklats tillsammans med ESA,

- lägga ut leveransen av en särskild satellitnavigeringstransponder för en ny geostationär satellit på entreprenad.

För Galileo innebär detta att kommissionen har vidtagit alla åtgärder som krävs för att förvärva Galileosystemet och

- har delegerat uppgiften att förvärva Galileoinfrastrukturen till ESA, i enlighet med GNSS-förordningen och EU:s upphandlingsbestämmelser (delegeringsavtal undertecknat den 19 december 2008),

- har inrättat de viktigaste hanteringsgränssnitten för förvaltningen och genomförandet av de Galileoprogramverksamheter som omfattas av delegeringsavtalet i en programförvaltningsplan som utvecklats tillsammans med ESA,

- inledde det konkurrensutsatta anbudsförfarandet för upphandlingen av Galileoinfrastrukturen, uppdelat på sex arbetspaket, i juli 2008,

- genom en bidragsöverenskommelse har givit ESA de medel som krävs för att täcka kostnadsöverskridanden för ESA under fasen med validering i omloppsbana (IOV, In Orbit Validation ).

2.2. Rättslig ram

GNSS-förordningen är den rättsliga och finansiella ramen för genomförandet av programmen. Där fastställs en förvaltningsstruktur med nya roller för de olika organisationer som deltar, med utgångspunkt i två huvudprinciper:

- Det ska finnas en strikt fördelning av ansvar mellan Europeiska kommissionen, Europeiska rymdorganisationen och den tillsynsmyndighet för det europeiska GNSS-systemet som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering[5] (nedan kallad GSA-förordningen ). Enligt denna fördelning har kommissionen det övergripande ansvaret för förvaltningen av programmet, inklusive säkerhetsrelaterade aspekter.

- Galileos driftsättningsfas (full driftskapacitet) ska under 2008–2013 finansieras helt och hållet genom gemenskapsbudgeten.

Gemenskapens finansiering ska dessutom täcka verksamhet i samband med slutförandet av Galileos IOV-fas samt driftskostnaderna för Egnos och förberedelser i samband med utnyttjandet av programmen.

Sammanlagt har 3 405 miljoner euro öronmärkts för dessa verksamheter, däribland 400 miljoner euro från sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, som är EU:s viktigaste instrument för att finansiera forskning i EU under perioden 2007–2013.

I förordningen anges bestämmelser om styrning av säkerhetsfrågor och tillämpning av säkerhetsföreskrifter. Där fastställs också grundläggande principer för upphandling under Galileos driftsättningsfas, för att skapa öppen tillgång och rättvis konkurrens så att eventuella anbudsgivare får rättvisa förutsättningar. Upphandlingen har delats upp i sex stora arbetspaket. Anbudsgivare får lägga anbud på uppdraget som huvudentreprenör för högst två av dessa arbetspaket, och minst 40 % av det sammanlagda värdet på verksamheterna måste läggas ut genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande bland enheter som inte ingår i den enhet som är huvudentreprenör.

I GNSS-förordningen anges att Europeiska gemenskapen blir ägare till GNSS-systemen och programtillgångarna, under förutsättning att de rättsliga avtal som krävs för att överföra äganderätten ingås. Dessutom ska driftsättningen av den fullständiga Galileokonstellationen förvärvas i enlighet med EU:s bestämmelser om offentlig upphandling och budgetförordningen.

Enligt förordningen ska kommissionen om så är lämpligt utarbeta och, år 2010, lägga fram ett förslag om de allmänna medel och åtaganden som krävs för den budgetplaneringsperiod som börjar 2014. Kommissionen ska då redovisa olika scenarier för användningen av Galileosystemet.

De verksamheter som beskrivs i det följande har varit viktiga steg för att underlätta förverkligandet av målen för GNSS-förordningen och införandet av de strukturer som krävs för att GNSS-programmen ska kunna ge resultat under de kommande åren.

2.3. Genomförande av den nya styrningsstrukturen

En av kommissionens prioriteringar i sin nya roll som förvaltare av GNSS-programmen har varit att genomföra strukturer för beslutsfattande som är förenliga med den styrningsstruktur som införs genom GNSS-förordningen, vilket lett till att följande åtgärder har vidtagits:

- Den kommitté för de europeiska GNSS-programmen som föreskrivs i artikel 19 i GNSS-förordningen har inrättats. Kommittén ska bistå kommissionen i förvaltningen av programmen och garantera för medlemsstaterna att programmen förvaltas korrekt. Vid sitt första sammanträde den 10 september 2008 utfärdade kommittén ett positivt yttrande om GNSS-arbetsprogrammet 2008 och den strategiska ramen för GNSS, dvs. de två huvuddokumenten för planeringen, genomförandet och driften av Galileo och Egnos. Efter det att Europaparlamentet utövat sin granskningsrätt (i fråga om den strategiska ramen) antog kommissionen båda dokumenten, så att åtaganden kunde göras om 2008 års verksamhet och motsvarande anslag.

- Den interinstitutionella panelen för Galileo (GIP) har inrättats i enlighet med det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, rådet och kommissionen som bifogas GNSS-förordningen. GIP höll sitt första sammanträde i mitten av februari 2009.

- Säkerhetsstyrelsen för GNSS har inrättats (kommissionens beslut 2009/334/EEG av den 20 april 2009 om inrättande av en expertgrupp för de europeiska GNSS-systemens säkerhetsskydd[6]). Den befintliga säkerhetsstyrelsen för Galileo, som inrättades genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo,[7] kommer att fasas ut så snart dess uppgifter har slutförts eller överförts. I enlighet med artikel 23 i GNSS-förordningen ska artikel 7 i förordning (EG) nr 876/2002 upphöra att gälla med verkan från den 25 juli 2009.

- Europeiska rymdorganisationens (ESA) roller och ansvarsområden har förtydligats, särskilt genom det ovannämnda fleråriga delegeringsavtalet (baserat på artikel 54.2 i budgetförordningen) som täcker de delegerade uppgifterna och genomförandet av budgeten i samband med genomförandet av Galileoprogrammet, särskilt driftsättningsfasen. Därmed har ESA snabbt kunnat inleda upphandlingen av infrastrukturen för fullständig driftskapacitet, uppdelad i sex arbetspaket, på Europeiska gemenskapens vägnar och med full respekt för EU:s bestämmelser och förfaranden för offentlig upphandling. Ett särskilt delegeringsavtal har undertecknats med ESA om byråns roll som utvecklare under driften av Egnos fram till 2013. Verksamheten kommer att omfatta genomförande och kontroll av godkända förändringar i utformningen samt en uppsättning verksamheter för att hantera föråldrade delar.

- Ett förslag har antagits om att se över mandatet för tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet (GSA) genom att anpassa GSA-förordningen till GNSS-förordningen. I GNSS-förordningen anges två kärnverksamheter för GSA. Den första gäller säkerhetsackrediteringen och driften av säkerhetscentrumet för Galileo och den andra handlar om att bidra till förberedelserna inför en kommersiell användning av systemen, inklusive nödvändiga marknadsanalyser.

- Kommissionens egen projekt- och programledningskapacitet har förstärkts, särskilt i form av en förstärkning av Galileoteamet genom personal från tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet (GSA) och genom intern omfördelning av resurser.

- En oberoende projektledningsgrupp har fått i uppdrag att granska genomförandet av programmen och regelbundet ge lämpliga rekommendationer. Dessa oberoende externa rådgivare inledde sitt arbete i mars 2009.

2.4. Inledning av upphandlingen för den fullständiga Galileokonstellationen

För att kunna starta om Galileo inleddes den nödvändiga upphandlingen om driftsättningen av den fullständiga Galileokonstellationen i juli 2008.

Fasen med validering i omloppsbana (IOV) kommer att leda till uppskjutningen av de första fyra satelliterna och utvecklingen av en första markbaserad del. Upphandlingen om fullständig driftskapacitet för Galileo kommer sedan att leda fram till den fullständiga konstellationen av 30 satelliter och motsvarande bärraketer, markinfrastrukturer och inledande drift. I upphandlingen identifierades totalt sex arbetspaket som anbudsgivarna uppmanades att ansöka till (systemstöd, system för marktjänster, system för markkontroll, satelliter, bärraketer och drift).

Den förberedande urvalsfasen inleddes med att ett paket med anbudsinformation ( informationspaketet ) offentliggjordes den 1 juli 2008, följt av en informationsdag i Bryssel den 17 juli. Informationspaketet innehöll en beskrivning av anbudsförfarandet och en uppsättning krav på hög nivå, en verksamhetsbeskrivning på hög nivå samt avtalsriktlinjer för varje arbetspaket.

Det har inrättats en anbudsutvärderingsstyrelse som ska stödja den övergripande upphandlingsprocessen för fullständig driftskapacitet genom att granska anbudsdokumentationen och utvärdera branschens förslag. Kommissionen och ESA har ett gemensamt ordförandeskap för styrelsen som är sammansatt av personal från kommissionen, GSA och ESA. Styrelsen bistås av sakkunniga och paneler som behandlar varje arbetspaket i fråga om ledning, rättsliga och avtalsmässiga, tekniska och finansiella aspekter.

Efter ett förberedande urval av lämpliga sökande och utformning av datapaketet, lämnades preliminära förslag in från samtliga sökande i november 2008. En rad konkurrenspräglade dialogmöten har hållits med de sökande och fortsätter vid behov för att ta upp och förtydliga delar i förslagen och för att göra kraven mer utförliga.

Detaljerade specifikationer har utarbetats enligt en tidplan för varje arbetspaket och sänds ut till de sökande i detaljerade anbudsinfordringar. De sökande förväntas sedan lägga fram mer utförliga förslag.

Den konkurrenspräglade dialogen kommer att slutföras under 2009 med syfte att få fram de bästa slutliga anbuden. Man räknar med att de flesta avtal kommer att kunna ingås före årets slut.

2.5. EGNOS

Den 1 april 2009 tog kommissionen över äganderätten till Egnostillgångarna från ESA och har tagit på sig ansvaret för driften av systemet. Ett avtal om detta har också ingåtts med EOIG (drift- och infrastrukturgruppen för Egnosprojektet). Egnos ska hädanefter drivas av ESSP SaS enligt ett kortfristigt driftsavtal med kommissionen som ska ersättas med ett långfristigt driftsavtal i oktober 2009.

Därmed har kommissionen sett till att Egnos kommer att drivas vidare utan avbrott efter det att systemet har lämnats över från ESA.

Dessutom har kommissionen ingått ett avtal om att ersätta en GEO-transponder vid utgången av 2011, och förberedelserna för att ersätta den andra transpondern förväntas vara klara under första halvåret 2009.

I delegeringsavtalet mellan kommissionen och ESA fastställs ESA:s roll som utvecklare och upphandlare av utrustning och programuppdateringar under de närmsta åren.

2.6. Galileotillämpningar

Det har gjorts allt större ansträngningar för att utvidga marknaderna för Egnostillämpningar och s.k. end-to-end-tjänster (dvs. kompletta tjänster från start ända fram till användaren). Syftet är att upprätthålla ett ständigt växande ekosystem av europeiska företag som kan framställa innovativa Egnosbaserade produkter och tjänstelösningar för ett ökande antal marknadssegment och fungera som en språngbräda för att kunna utnyttja Galileos kapacitet fullt ut när den finns tillgänglig. Insatserna har följt två huvudlinjer:

i) Främja innovation genom FoTU-verksamhet inom det sjunde ramprogrammet. Trettio projekt som omfattar en mängd tillämpningar för både den allmänna och de specialiserade marknaderna har redan inletts till följd av en första inbjudan att lämna förslag 2007. Dessa kommer att kompletteras genom en andra omgång av projekt som ska väljas ut efter en andra inbjudan att lämna förslag i december 2008. Det görs också samordnade ansträngningar för att se till att resultaten av projekten inom ramen för det sjätte ramprogrammet utnyttjas på bästa sätt (det viktigaste gemensamma målet för dessa tillämpningsprojekt, varav fyra om tjänsteprototyper och sexton om användargemenskaper under perioden 2004–2008, var att demonstrera mervärdet av Egnos och Galileo, erbjuda stöd till uppdragsdefinitionen för Galileo och att identifiera viktiga intresseområden för användargemenskaper där Egnos-/Galileotillämpningar skulle få betydelse).

ii) Fortsätta förberedelserna inför kommissionens handlingsplan för att driva utvecklingen av nya GNSS-tillämpningar och -tjänster, särskilt sådana som baseras på Egnos och Galileo. Syftet med handlingsplanen är att skapa en strategisk ram av en mängd olika säljfrämjande åtgärder och stödåtgärder, bl.a. en uppsättning reglerings- och finansieringsinstrument för att korta tiden innan produkter kan släppas ut på marknaden ( time-to-market ) och öka spridningen på marknaden av europeiska GNSS-baserade produkter och tjänster. Det strategiska målet är att förbättra den europeiska industrins konkurrensläge och reaktionsförmåga, skapa förutsättningar för att öka dess marknadsandelar både på den etablerade och – framför allt – på de värdefulla framväxande GNSS-relaterade marknaderna.

Allt eftersom utvecklingen av GNSS-tillämpningar får större betydelse för utnyttjandet av Egnos och Galileo måste resurserna inom det sjunde ramprogrammet användas för kontinuerligt stöd till den här formen av forskningsverksamhet. Halvtidsöversynen av programmet, som kommissionen ska göra under 2010 i enlighet med artikel 22 i GNSS-förordningen, kan ge tillfälle till detta.

2.7. Internationell verksamhet

Som ett led i sin översyn av den internationella dimensionen av GNSS-programmet har kommissionen omformulerat sin internationella strategi för att avspegla det faktum att Galileo och Egnos kräver ett internationellt nätverk för att icke-EU-länder ska kunna delta och bidra.

Andra nyckelaktörer som GNSS-systemleverantörer är Förenta staterna, Kina och Ryssland.

Under 2008 höll kommissionen flera arbetsgruppmöten med USA inom ramen för det bilaterala avtalet. Utrikesministeriet stod värd för ett plenarsammanträde där man kom överens om att vidta ett antal åtgärder för att samordna EU:s och USA:s positioner i förhållande till tredje system samt att skapa ytterligare arbetsgrupper.

Det har också hållits flera möten på hög nivå med Kina, bl.a. med styrkommittén, som ett led i det bilaterala samarbetsavtalet. Kompatibiliteten och driftskompatibiliteten mellan det kinesiska system som håller på att byggas, Compass, och Galileo var en viktig diskussionsfråga som kommer att behandlas vidare under 2009.

Några möten har också hållits med Ryssland, vilket har lett till att en särskild arbetsgrupp har bildats för samarbete på området för respektive systems söknings- och räddningskapacitet (SAR).

3. Viktigaste utmaningar under 2009

Som påpekades i 2009 års översyn av GNSS-arbetsprogram kommer fokus för verksamheten 2009 att ligga på att avsluta upphandlingen av fullständig driftskapacitet, underteckna tjänsteavtalet för Egnos, inleda förberedande undersökningar inför Galileo efter 2013 samt offentliggöra handlingsplanen för Galileotillämpningar. Andra viktiga verksamheter under 2009 kommer att vara översynen av GSA-förordningen, översynen av den internationella samarbetsstrategin och en rad övergripande åtgärder, inklusive riskhantering, teknisk konsultverksamhet och kommunikation.

Många av dessa verksamheter är avgörande för både Galileo och Egnos och det krävs därför förberedelser på nedanstående områden.

3.1. Kostnadsöverskridanden för IOV

När ESA redovisade det finansiella läget för GalileoSatprogrammet för sina medlemsstater i september 2008 framgick det att kostnaderna för valideringen i omloppsbana hade ökat avsevärt jämfört med budgeten. De efterföljande diskussionerna med ESA-medlemsstaterna ledde inte fram till någon lösning för det beräknade kostnadsöverskridandet på 376 miljoner euro.

Med hänsyn till att valideringen i omloppsbana och fasen med fullständig driftskapacitet är så beroende av varandra, och att kommissionen nu är ansvarig för sistnämnda fas, åtog sig kommissionen att hitta en finansieringslösning med hjälp av gemenskapsbudgeten, med EU-medlemsstaternas godkännande. Därför föreslog kommissionen att man skulle använda reserven för förvaltning av fullständig driftskapacitet för att täcka en del av de extra IOV-kostnaderna, under förutsättning att en oberoende bedömning bekräftade att de extra kostnaderna var stödberättigande. En sådan bedömning skulle kunna bli klar i början av april 2009. Att använda reserven för den fullständiga driftskapaciteten har löst det omedelbara problemet, som hotade tidplanen och budgeten för driftsättningen av Galileo, men det medför naturligtvis begränsningar för genomförandet av driftsättningsfasen i sig. Det finns nu mycket små budgetmarginaler för installationen av Galileo för de offentliga och privata intressenterna. Ansträngningarna för att hålla budgeten behöver förstärkas. Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka situationen och rapportera vid behov om entreprenörerna ställs inför oförutsedda tekniska problem eller andra problem med installationen som hotar tidplanen och budgeten.

3.2. Upphandling för fullständig driftskapacitet

Under den konkurrenspräglade dialogen kommer det intensiva arbetet att fortsätta i fråga om specifikationer, utförliga anbud och ytterligare klargörande möten, vilket kommer att leda fram till bästa och slutliga anbud, utvärdering och tilldelning av avtal. Meningsfull konkurrens kommer att eftersträvas i så stor omfattning som möjligt. Detsamma gäller ifråga om att hålla tidplanen för upphandlingsprocessen och de olika stegen för arbetspaketen. Det kommer att bli en utmaning att hålla kostnaderna för arbetspaketen inom budget, liksom även branschens förmåga att utföra arbetet i rätt tid. Kommissionen och ESA kommer att begära försäkringar om att branschen kommer att kunna hantera eventuella oförutsedda tekniska problem och risker på det mest ändamålsenliga och kostnadseffektiva sättet och med så små återverkningar på tidplanen som möjligt.

Fullföljandet av IOV-fasen, som kommer att drivas parallellt med driftsättningsfasen under lång tid, och införlivandet av IOV-resultaten i verksamheterna för att åstadkomma fullständig driftskapacitet, är en grannlaga uppgift som kan påverkas om det blir ytterligare förseningar vid valideringen i omloppsbana. Samtidigt kommer de nödvändiga tekniska förbättringarna under valideringen i omloppsbana att förbättra riskprofilen vid installationen av fullständig driftskapacitet och bidra till disciplin i fråga om tidplanen.

Budgetläget för den fullständiga driftskapaciteten, efter täckning av IOV-kostnadsöverskridanden, ger inte särskilt mycket utrymme för flexibilitet när det gäller de totala kostnaderna för fullständig driftskapacitet. Därför kommer kommissionen att övervaka och förvalta processen noggrant och rapportera till rådet och parlamentet om kostnaderna för avtal om fullständig driftskapacitet blir högre än planerat. Om så blir fallet kommer kommissionen att lägga fram förslag för att åtgärda situationen.

3.3 E GNOS

Viktiga milstolpar har nåtts och kommer att nås under 2009. En särskilt viktig milstolpe var att gemenskapen övertog ansvaret för verksamheten den 1 april 2009. Ett kortfristigt avtal med en operatör för Egnostjänsten har varit i kraft sedan dess, men det krävs ytterligare arbete för att nå en mer permanent lösning till hösten 2009 och också certifiera Egnos för luftfart. Detta bör vara klart senast första kvartalet 2010, med hänsyn till kraven i förordningen om ett gemensamt europeiskt luftrum[8]. Dessutom måste det säkerställas att Internationella civila luftfartsorganisationens (ICAO) prestandakrav uppfylls.

Precis som anges i arbetsprogrammet 2009 kommer det att behövas stora marknadsföringsinsatser för Egnos för att göra det lättare för programmet att accepteras och användas av luftfartssektorn och andra områden, som väg, järnväg, sjöfart och jordbruk. Detsamma gäller för marknadsföringen av kommersiella datadistributionstjänster (Commercial Data Distribution Services, CDDS)[9].

Arbetet för att åstadkomma fullständig Egnostäckning i Europa och en utvidgning utanför EU, särskilt i Afrika, är fortfarande en viktig verksamhet under 2009.

3.4 Undersökningar efter fullständig driftskapacitet

Kommissionen kommer att inleda en omfattande genomförbarhetsanalys under 2009 för att identifiera och utveckla det bästa alternativet för att driva och utnyttja Galileosystemet. Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag till rådet och parlamentet nästa år med utgångspunkt i resultatet av analysen och i enlighet med GNSS-förordningen.

Eftersom det handlar om så många och komplexa delar är det viktigt att inleda arbetet med genomförbarhetsstudien tidigt för att få en tidig och lämplig bild av möjliga scenarier och metoder för driften och användningen efter 2013. Många av dessa delar kräver långa förberedelser och behöver lösas långt innan den fullständiga driftskapaciteten uppnås. Detta omfattar alla kommersiella aspekter av användningen samt rättsliga, avtalsmässiga och finansiella strukturer för de olika användningsmodellerna.

3.5 Internationell verksamhet

Den främsta utmaningen för den internationella verksamheten inom GNSS-programmen 2009 kommer att vara att garantera kompatibilitet och driftskompatibilitet med Galileo, att skapa tillgång till globala GNSS-relaterade resurser och inrätta världsomfattande normer, att trygga säkerheten i rymdsegmentet och nätet av markstationer och samtidigt säkerställa en strängare kontroll av känslig GNSS-teknik som utvecklats med EU-medel samt att delta i en internationell insats för att utveckla innovativa tillämpningar och specialiserade tillämpningar av överregionalt intresse. Ett viktigt mål kommer att vara att skapa marknadsmöjligheter för den europeiska GNSS-teknik- och tillämpningsindustrin.

Samarbetet med Kina kommer att prövas ordentligt vid nästa möte i styrkommittén. Detta har gemensamt utsetts till en avgörande milstolpe för att bedöma framstegen under 2008/2009 när det gäller den kritiska frågan om kompatibilitet mellan Compass och Galileo. Den europeiska sidan förväntar sig positiva reaktioner på experternas förslag. Om problemet inte får en snabb lösning kan det inte uteslutas att samarbetet med Kina kommer att förändras avsevärt.

3.6 Slutsatser

I rapporten behandlas läget i fråga om genomförandet av vissa viktiga beslut som fattades under 2008 i nära samarbete mellan kommissionen, Europaparlamentet och rådet. Kommissionen kommer att eftersträva ett nära samarbete med de andra institutionerna vid behov. Deras fortgående stöd för det fortsatta genomförandet av programmen i linje med ett gemensamt åtagande är avgörande för att programmen ska bli framgångsrika.

[1] EUT L 196, 24.7.2008, s. 1.

[2] EUT L 138, 28.5.2002, s. 1.

[3] EOIG består av ett antal europeiska leverantörer av flygtrafiktjänster som har investerat i Egnosprogrammet: Aena, CNES, DFS, DSNA, ENAV, NATS, NAV Portugal, NMA, Skyguide.

[4] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, EGT L 248, 16.9.2002, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1525/2007 av den 17 december 2007, EUT L 343, 27.12.2007, s. 9.

[5] EUT L 246, 20.7.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1942/2006 av den 12 december 2006, EUT L 367, 22.12.2006, s. 18.

[6] EUT L 101, 21.4.2009, s. 22.

[7] EUT L 138, 21.5.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1943/2006 av den 12 december 2006, EUT L 367, 22.12.2006, s. 21.

[8] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet, EUT L 96, 31.3.2004, s. 10.

[9] Kommersiella datadistributionstjänster består i att ge godkända kunder (t.ex. leverantörer av mervärdestillämpningar) förstärkningsmeddelanden från Egnos i realtid och rådatamätningar från markstationer i realtid.