Särskild rapport EU-institutionerna kan 
göra mer för att underlätta 
tillträdet till sina offentliga 
upphandlingarSV 2016  nr 17
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-5120-6 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/229497 QJ-AB-16-015-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-5099-5 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/588101 QJ-AB-16-015-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5094-0 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/546214 QJ-AB-16-015-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
EU-institutionerna kan 
göra mer för att underlätta 
tillträdet till sina offentliga 
upphandlingar
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 17
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget-  
områden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar granskningsuppgifter-  
na med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgif -
terna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Rapporten utarbetades av revisionsrättens avdelning IV – där revisionsrättens ledamot Baudilio Tomé Muguruza är ord -
förande – som är specialiserad på revision av inkomster, forskning och inre politik, finansiell och ekonomisk styrning samt 
EU-institutioner och EU-organ. Revisionsarbetet leddes av ledamoten Alex Brenninkmeijer med stöd av Antonius Moonen 
(kanslichef) och Raphael Debets (attaché), Paul Stafford (förstechef), Peter Schönberger (uppgiftsansvarig) och Tomasz 
Kapera och Jurgen Manjé (revisorer).
Från vänster till höger:  A. Moonen, J. Manjé, P . Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P . Schönberger och 
R. Debets.

03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
 Förkortningar
I–IX  Sammanfattning
01–06  Inledning
04–05  Ramen för EU-institutionernas offentliga upphandlingar
06 Offentliga upphandlingar: hur fungerar de?
07–13  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
7–11  Revisionens inriktning och omfattning
12–13  Revisionsmetod
14–99  Iakttagelser
14–25  Avdelning I – EU-institutionerna lyckas hålla antalet allvarliga fel i sina upphandlingsförfaranden 
nere, men deltagandet i dem övervakas inte systematiskt
15–17  Få allvarliga fel eller oriktigheter rapporteras i samband med EU-institutionernas upphandlingar  – till 
skillnad från de områden där förvaltningen delas med medlemsstater
18–22  EU-institutionerna har robusta system och kompetent personal som håller risken för fel och oriktigheter 
nere
23–25  De flesta EU-institutioner mäter inte systematiskt deltagandet i sina upphandlingsförfaranden
26–55  Avdelning II – De regler som ska tillämpas och det val av förfarande som görs i början av 
upphandlingsförfarandet är inte tillräckligt inriktade på att öka deltagandet
26–35  Vid översynen av sina upphandlingsregler 2015 underlättade EU-institutionerna inte tillträdet till sina 
offentliga upphandlingar genom att så mycket som möjligt förenkla reglerna och tydliggöra gråzoner
36–55  Alla valda förfaranden främjade inte ett så brett deltagande som möjligt
04 Innehåll 
56–88  Avdelning III  – Det finns onödiga hinder som gör det svårare för potentiella anbudsgivare som vill 
hitta och utnyttja möjligheter att delta i EU-institutionernas upphandlingar
58–68  EU-institutionernas upphandlingsverksamhet är inte tillräckligt synlig på internet  
69–75  EU-institutionerna skapar onödiga hinder för ekonomiska aktörer vid e-upphandling och e-anbud genom 
att inte tillämpa harmoniserade lösningar omgående
76–88  Ekonomiska aktörer som anser sig ha blivit orättvist behandlade har svårt att få en snabb prövning av sina 
klagomål och ersättning
89–99  Avdelning IV  – Öppenhet om resultat och ömsesidigt lärande tillämpas inte systematiskt
89–97  Information om resultaten av EU-institutionernas upphandlingsverksamhet är inte tillgänglig på ett sätt 
som gör att myndigheten som beviljar ansvarsfrihet och allmänheten kan utöva effektiv övervakning
98–99 Bästa praxis utnyttjas inte till fullo för att dra lärdomar
100–109  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I — Användare av TED:s tjänst eTendering (april 2016)
 Bilaga II — Sammanfattning av undersökningens resultat
 Svar från Europaparlamentet
 Svar från Europeiska unionens råd
 Svar från Europeiska kommissionen, med svaren från Europeiska byrån för 
bedrägeribekämpning (Olaf) och Publikationsbyrån
 Svar från Europeiska centralbanken
 Svar från Europeiska ombudsmannen
05
 Ordförklaringar
Anbud : Det förslag som lämnas av en ekonomisk aktör .
Anbudsgivare : En ekonomisk aktör  som har lämnat ett anbud .
E-anbud : Elektronisk inlämning av anbud av ekonomiska aktörer som svar på en anbudsinfordran.
Ekonomisk aktör : Varje fysisk eller juridisk person, offentligt organ eller grupp av sådana personer och/eller organ 
som erbjuder sig att utföra bygg- och anläggningsarbeten respektive tillhandahålla varor eller tjänster.
Elektronisk upphandling (e-upphandling) : Användning av elektronisk kommunikation och elektroniska 
transaktioner när organisationer inom den offentliga sektorn köper varor och tjänster eller upphandlar offentliga 
bygg- och anläggningsarbeten.
E-meddelande : Elektronisk publicering av meddelanden om offentliga upphandlingsmöjligheter som innehåller en 
hyperlänk till en e-upphandlingsplattform.
EU:s budgetförordning : Fastställer de principer och förfaranden som styr upprättandet och genomförandet av 
EU:s budget och kontrollen av EU:s finanser.
EU:s byråer och andra EU-organ : Organ som är åtskilda från EU-institutionerna – separata juridiska enheter som är 
inrättade för att utföra särskilda uppgifter inom ramen för EU-lagstiftningen. Sammanlagt finns det 52 byråer och 
andra EU-organ.
E-upphandling (kallas även e-tillgång) : Plattform på internet för publicering av handlingar rörande offentliga 
upphandlingar, såsom kravspecifikationer, samt elektrisk kommunikation mellan anbudsgivarna och den 
upphandlande organisationen.
Europeiska unionens institutioner : I artikel 13 i EU-fördraget finns en lista över Europeiska unionens institutioner: 
Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska 
centralbanken och revisionsrätten. Dessutom hänvisas det i EU-fördragen till ett antal andra organ som har särskilda 
roller, såsom Europeiska utrikestjänsten och Europeiska investeringsbanken.
Kontraktspart : en ekonomisk aktör  som har tilldelats ett kontrakt.
Nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) : Gemensamt, enhetligt system för uppdelning av EU:s 
territorium, upprättat i syfte att ta fram regional statistik för EU.
Offentlig upphandling : inköp av bygg- och anläggningsarbeten, varor och tjänster som görs av offentliga 
myndigheter och organ på lokal, regional eller nationell nivå samt på EU-nivå.
Olaf : Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (del av Europeiska kommissionen). Byrån utreder bedrägeri 
mot EU:s budget, korruption och allvarlig försummelse inom EU-institutionerna och utvecklar politik för 
bedrägeribekämpning för Europeiska kommissionens räkning.
Publikationsbyrån : Interinstitutionell byrå vars uppgift är att offentliggöra EU-institutionernas publikationer, 
däribland TED .
06 Ordförklaringar 
Ramavtal : Ingås med en eller flera ekonomiska aktörer för att fastställa de grundläggande villkoren för ett antal 
kontrakt som ska ingås under en given period (vanligtvis fyra år).
Revisionsförklaring : Årlig finansiell revision och regelefterlevnadsrevision där revisionsrätten granskar 
EU-räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (kallas ibland 
”DAS” efter franskans déclaration d’assurance ).
Små och medelstora företag : Små och medelstora företag definieras i kommissionens rekommendation 2003/361/
EG. Medelstora företag har färre än 250 anställda och en omsättning på högst 50 miljoner euro eller en 
balansomslutning på högst 43 miljoner euro. Små företag har färre än 50 anställda och en omsättning på högst 
10 miljoner euro eller en balansomslutning på högst 10 miljoner euro.
System för finansiell öppenhet : Offentligt tillgänglig databas på internet som förvaltas av kommissionen och 
innehåller namnen på mottagarna av EU-medel som betalas ut direkt av kommissionen.
TED eTendering : Plattform för e-upphandling  som tillhandahålls av Publikationsbyrån  där upphandlande 
myndigheter offentliggör upphandlingsdokument och besvarar frågor från anbudsgivare  på elektronisk väg.
TED : TED ( Tenders Electronic Daily ) är versionen på internet av Tillägg till Europeiska unionens officiella tidning  som är 
ägnad åt offentlig upphandling  inom EU.
Tillämpningsföreskrifterna : Tillägg till EU:s budgetförordning  med utförligare bestämmelser.
Upphandlingsdirektiv : Här fastställs gemensamma bestämmelser som upphandlande myndigheter i EU:s med-
lemsstater måste följa vid upphandlingar som överstiger ett visst värde. EU-institutionerna har antagit egna 
bestämmelser som i stora drag överensstämmer med direktiven, men som inte omfattar alla bestämmelser i dem.
Upphandlingsförfaranden : En översikt över upphandlingsförfarandena finns i  ruta 1 .
07
 Förkortningar
CPO : Central Procurement Office , Europeiska centralbankens centrala upphandlingsavdelning.
CPV : Common Procurement Vocabulary , gemensam terminologi vid offentlig upphandling.
DAS : revisionsförklaring (från franskans déclaration d’assurance ).
GD Budget : generaldirektoratet för budget (Europeiska kommissionen).
GD COMM : generaldirektoratet för kommunikation (Europaparlamentet).
GD Kommunikation : generaldirektoratet för kommunikation (Europeiska kommissionen).
GD FINS : generaldirektoratet för ekonomi (Europaparlamentet).
GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag : generaldirektoratet för inre 
marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag (Europeiska kommissionen).
GD INLO : generaldirektoratet för infrastruktur och logistik (Europaparlamentet).
GD Forskning och innovation : generaldirektoratet för forskning och innovation (Europeiska kommissionen).
GD Skatter och tullar : generaldirektoratet för skatter och tullar (Europeiska kommissionen).
GD Informationsteknik : generaldirektoratet för informationsteknik (Europeiska kommissionen).
ECB : Europeiska centralbanken.
EuropeAid : generaldirektoratet för internationellt samarbete och utveckling (GD DEVCO).
JRC : gemensamma forskningscentrumet (Europeiska kommissionen).
Nuts : nomenklatur för statistiska territoriella enheter.
OIB : Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel (Europeiska kommissionen).
OIL : Infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg (Europeiska kommissionen).
EUT : Europeiska unionens officiella tidning.
Olaf : Europeiska byrån för bedrägeribekämpning.
Tillämpningsföreskrifterna : tillämpningsföreskrifterna för EU:s budgetförordning.
Små och medelstora företag : små och medelstora företag.
TED : Tenders Electronic Daily.
EU-fördraget : fördraget om Europeiska unionen.
EUF-fördraget : fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
08
 Sammanfattning
I
Offentlig upphandling är ett viktigt inslag i EU-medlemsstaternas nationella ekonomier. Uppskattningsvis en femte-  
del av EU:s BNP går varje år till offentliga myndigheters upphandling av bygg- och anläggningsarbeten, varor och 
tjänster. Revisionsrätten publicerade nyligen särskild rapport nr 10/15 om medlemsstaternas offentliga upphandling 
inom EU:s sammanhållningsutgifter. I den här rapporten granskas de fyra största EU-institutionernas upphandlingar, 
som 2014 uppgick till omkring fyra miljarder euro sammanlagt.
II
EU:s lagstiftning om offentlig upphandling är viktig för att utveckla den inre marknaden och garantera att offentliga 
medel utnyttjas effektivt och ändamålsenligt. EU:s upphandlingsdirektiv gäller för medlemsstaternas upphandlings-  
verksamhet, inbegripet sammanhållningsutgifter. Institutionerna har däremot egna upphandlingsregler. Dessa reg -
ler överensstämmer i stort med direktiven, men det finns vissa väsentliga skillnader som revisionsrätten anser vara 
obefogade.
III
EU-institutionerna ska utlysa sina upphandlingskontrakt så brett som möjligt för att möjliggöra största möjliga 
konkurrens. Vid vår granskning undersökte vi i vilken utsträckning EU-institutionerna underlättar tillträdet till sina 
offentliga upphandlingar.
IV
Vi kunde konstatera att EU-institutionernas förvaltnings- och kontrollarrangemang är robusta och i allmänhet 
minskar risken för fel som skulle kunna minska ekonomiska aktörers möjlighet att delta eller äventyra den rätt -
visa behandlingen av dessa aktörer. De flesta EU-institutioner övervakar emellertid inte systematiskt nivån på 
deltagandet.
V
År 2014 antog Europaparlamentet och rådet ändrade direktiv för att förenkla upphandlingarna och minska den 
administrativa bördan. Det huvudsakliga syftet var att öka små och medelstora företags deltagande i upphand -
lingar.  Vi upptäckte emellertid att EU-institutionerna, då de såg över sina upphandlingsregler 2015, inte så mycket 
som möjligt förenklade reglerna och tydliggjorde gråzoner.
VI
Alla valda förfaranden främjade inte ett så brett deltagande som möjligt. De flesta EU-institutioner hade inga regler 
om att göra en marknadsundersökning innan det formella upphandlingsförfarandet inleddes. Dessutom skulle 
kontrakt oftare ha kunnat delas upp i delar, vilket skulle kunna ha ökat deltagandet från till exempel små och med -
elstora företag.
09 Sammanfattning 
VII
Det finns onödiga hinder som gör det svårare för potentiella anbudsgivare som vill hitta möjligheter att delta i 
EU-institutionernas upphandlingar. EU-institutionernas upphandlingar är inte tillräckligt synliga på internet. Den 
information som finns tillgänglig presenteras på ett inkonsekvent sätt och är utspridd på många olika webbplatser. 
Sökfunktionen i TED ( Tenders Electronic Daily ) gav inte alltid tillfredsställande resultat. Verktyg för elektronisk inläm -
ning av anbud har ännu inte lanserats på ett omfattande och harmoniserat sätt.
VIII
Ekonomiska aktörer som anser sig ha blivit orättvist behandlade har svårt att få en snabb prövning av sina klagomål 
och ersättning. Information om resultaten av EU-institutionernas upphandlingsverksamhet är inte tillgänglig på ett 
sätt som gör att allmänheten kan utöva effektiv övervakning.
IX
Revisionsrätten drar slutsatsen att EU-institutionerna kan göra mer för att underlätta tillträdet till sina offentliga 
upphandlingar och lämnar därför följande rekommendationer så att de kan anta en politik som systematiskt främjar 
ett bredare deltagande:
a) För att göra det lättare att övervaka hur tillgänglig deras upphandlingsverksamhet är bör samtliga EU-institutio -
ner samla in och analysera uppgifter om både det ursprungliga antalet anbud eller anbudsansökningar och det 
antal anbud som beaktades för det slutliga tilldelningsbeslutet.
b) Inför den kommande översynen av EU:s budgetförordning 2016 bör kommissionen samla alla relevanta bestäm -
melser i en särskild regelbok för offentlig upphandling. Små och medelstora företags deltagande bör uttryckli -
gen uppmuntras.
c) EU-institutionerna bör när det är lämpligt proaktivt använda preliminära marknadsundersökningar för att förbe -
reda upphandlingen och informera ekonomiska aktörer om sina upphandlingsplaner.
d) EU-institutionerna bör när så är möjligt dela upp kontrakt i delar för att öka deltagandet i sina upphandlings-  
förfaranden.
e) EU-institutionerna bör skapa en enda gemensam elektronisk kontaktpunkt för sin upphandlingsverksamhet 
där ekonomiska aktörer kan få tillgång till all relevant information på en enda webbplats och ha kontakt med 
EU-institutionerna.
f) Kommissionen bör föreslå en mekanism för snabb prövning av klagomål från ekonomiska aktörer som anser att 
de har behandlats orättvist. Prövningen ska göras innan de ekonomiska aktörerna får vända sig till Europeiska 
ombudsmannen eller EU-domstolen.
g) För att möjliggöra effektiv övervakning i efterhand av sin upphandlingsverksamhet bör EU-institutionerna upp -
rätta ett offentligt arkiv med information om sina upphandlingskontrakt. Arkivet skulle kunna tas fram som en 
del av TED:s eTendering.
h) Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Olaf, bör ta fram rapporter och statistik om de olika typer av ankla -
gelser som utreds och om utredningarnas resultat.
i) EU-institutionerna bör använda sig av inbördes granskningar för att lära av varandra och utbyta bästa praxis.
10
 Inledning
01 
Denna rapport inleds med en kortfattad överblick över ramen för EU-institutio-  
nernas offentliga upphandling (anbudsförfaranden för bygg- och anläggnings -
arbeten, varor och tjänster) och vår revisionsmetod. De interna kontroller som 
EU-institutionerna använder för att minimera mängden oriktigheter beskrivs 
också. Därefter görs en genomgång av upphandlingsförfarandets olika etapper 
och en bedömning av tillgängligheten när det gäller institutionernas förfaran -
den. Finns det tydliga och bra regler? Tillämpar EU:s personal reglerna på ett 
konkurrensfrämjande sätt då de förbereder en upphandling? Är det enkelt för 
ekonomiska aktörer att hitta de upphandlingar som eventuellt är av intresse för 
dem bland de tusentals upphandlingar som offentliggörs varje vecka? Är det 
onödigt komplicerat att lämna ett anbud? Vad händer om en ekonomisk aktör 
tycker att han har behandlats orättvist? Och slutligen, rapporterar EU-institutio -
nerna om resultaten av sin upphandlingsverksamhet på ett sätt som garanterar 
ansvarighet?
02 
Politiken för offentlig upphandling är ett centralt verktyg när det gäller att ut -
veckla den inre marknaden och skapa smart och hållbar tillväxt för alla. Samtidigt 
är den en garanti för att offentliga medel utnyttjas effektivt och ändamålsenligt. 
Reglerna för offentlig upphandling är tänkta att gynna både ekonomiska aktörer 
och upphandlande myndigheter. Målet är att skapa marknadsmöjligheter för 
ekonomiska aktörer samtidigt som myndigheter får tillgång till ett större urval av 
potentiella uppdragstagare. Om de upphandlande myndigheterna underlättar 
tillträdet till sina offentliga upphandlingar kommer detta sannolikt att genere -
ra fler erbjudanden som svar på deras upphandlingsbehov. Tanken är att den 
ökade konkurrensen kommer att ge skattebetalarna mer valuta för pengarna (se 
figur 1 ). EU-institutionerna ska utlysa sina upphandlingskontrakt med så brett 
deltagande som möjligt1.
03 
Europaparlamentet och rådet beslutade 2014 att genomföra en reform av politi -
ken för offentliga upphandlingar i EU. En av de viktigaste punkterna i reform-  
paketet var åtgärder för att undanröja hinder för marknadstillträde, i synnerhet 
för små och medelstora företag. I denna rapport undersöker vi i vilken utsträck -
ning EU-institutionernas upphandlingspraxis underlättar sådant tillträde.1 Se artikel 102.2 i EU:s 
budgetförordning, som 
endast tillåter undantag  
från denna regel i de fall  
då förhandlat förfarande 
används.
11 Inledning 
Ramen för EU-institutionernas offentliga 
upphandlingar
04 
Tilldelningen av offentliga kontrakt måste följa principerna i fördragen, särskilt 
de som gäller fri rörlighet för varor, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla 
tjänster samt de principer som följer därav, bland annat om lika tillträde och lika -
behandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet, lojal 
konkurrens, offentlighet och öppenhet.
05 
Den offentliga upphandlingen i EU:s medlemsstater regleras av direktiv 2014/24/
EU2 (nedan kallat 2014 års upphandlingsdirektiv ) och ett antal andra direktiv som 
innehåller gemensamma bestämmelser som upphandlande myndigheter måste 
följa för upphandlingar som överstiger ett visst värde. Dessa bestämmelser måste 
införlivas i den nationella lagstiftningen. Direktiven är däremot inte rättsligt bin -
dande för EU-institutionerna. De har i stället antagit egna regler som i stora drag 
överensstämmer med 2014 års upphandlingsdirektiv, med vissa viktiga undantag3. 
För de EU-institutioner som finansieras genom den allmänna budgeten fastställs 
upphandlingsregler i de finansiella regler som senast ändrades i oktober 20154 
(nedan kallade EU:s budgetförordning ) och i tillämpningsföreskrifterna för dem, 
som senast ändrades i oktober 20155 (nedan kallade tillämpningsföreskrifterna ). 
Europeiska centralbankens upphandlingsregler (nedan kallade ECB:s upphand -
lingsregler ) fastställdes i ett beslut6 som antogs av ECB:s direktion i februari 2016. 
I figur 2  beskrivs den rättsliga ramen för offentliga upphandlingar i EU.2 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2014/24/EU av 
den 26 februari 2014 om 
offentlig upphandling och  
om upphävande av direktiv  
2004/18/EG (EUT L 94, 
28.3.2014, s. 65).
3 Se punkterna 29–31.
4 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU, 
Euratom) 2015/1929 av den 
28 oktober 2015 om ändring 
av förordning (EU, Euratom) 
nr 966/2012 om finansiella 
regler för unionens allmänna 
budget (EUT L 286, 30.10.2015, 
s. 1).
5 Kommissionens delegerade 
förordning (EU) 2015/2462 av 
den 30 oktober 2015 om 
ändring av den delegerade 
förordningen (EU) nr 
1268/2012 om tillämpnings-
föreskrifter för Europa-
parlamentets och rådets 
förordning (EU, Euratom) 
nr 966/2012 om finansiella 
regler för unionens allmänna 
budget (EUT L 342, 29.12.2015, 
s. 7).
6 Europeiska centralbankens 
beslut (EU) 2016/245 av den 
9 februari 2016 om regler för 
upphandling (EUT L 45, 
20.2.2016, s. 15).Bättre tillträde för ekonomiska aktörer, mer valuta för pengarna för skattebetalarnaFigur 1
Fler anbud
Mer valuta för pengarnaÖkad konkurrensBättre tillgänglighet
Källa: Europeiska revisionsrätten.
12 Inledning 
Offentliga upphandlingar: hur fungerar de?
06 
I kommissionens interna handbok om upphandlingar7, som bygger på EU:s bud -
getförordning, beskrivs tio olika förfaranden för upphandling (se ruta 1 ). Vilket 
som väljs beror på olika faktorer, i synnerhet kontraktets uppskattade värde. De 
viktigaste stegen i upphandlingsförfarandet visas i  figur 3 .7 Vade-mecum on public pro-  
curement in the Commission  
(handbok om offentlig upp-  
handling inom kommissionen, 
november 2015, inte offentlig-  
gjord) har gjorts tillgänglig för 
övriga EU-institutioner, organ 
och byråer.Den rättsliga ramen för offentliga upphandlingar i EUFigur 2
Källa: Europeiska revisionsrätten.fungerar som referens för
Införlivade i
Medlemsstaterna EU-institutionerna ECB:s upphandlingsregler, 
antagna av ECB:s direktion
Tillämpningsföreskrifterna, 
antagna av Europeiska 
kommissionenBudgetförordningen, antagen 
av Europaparlamentet och rådetLagstiftning om oﬀentlig 
upphandling, antagen av den 
nationella lagstiftarenEU:s direktiv om oﬀentlig 
upphandling, antagna av 
Europaparlamentet och rådet
13 Inledning 
Olika förfaranden inom ramen för EU:s budgetförordning
Öppen anbudsinfordran : standardförfarande som kan användas för alla kontrakt som inleds med offent -
liggörande av ett upphandlingsmeddelande i  Europeiska unionens officiella tidning  (EUT). Alla intresserade 
ekonomiska aktörer får lämna anbud.
Selektiv anbudsinfordran : standardförfarande i två steg som inleds med offentliggörande av ett upphand -
lingsmeddelande i EUT som kan användas för alla kontrakt. Alla intresserade ekonomiska aktörer får ansöka 
om att delta, men enbart de som bjuds in får lämna ett anbud som sedan utvärderas under det andra steget. 
En variant på detta förfarande är det dynamiska inköpssystemet som enbart använder elektroniska medel.
Förhandlat förfarande under konkurrens : ett förfarande som liknar det selektiva förfarandet och som 
enbart får användas i särskilda fall oavsett inköpets värde. De lämnade anbuden (tekniska och ekonomiska 
anbud) är förhandlingsbara.
Förfaranden efter inbjudan att anmäla intresse : genom en inbjudan att anmäla intresse väljer man på för -
hand ut kandidater eller registrerar leverantörer som senare kan komma att uppmanas att lämna anbud i olika 
upphandlingsförfaranden.
Förhandlat förfarande utan föregående offentliggörande av ett upphandlingsmeddelande : undan -
tagsförfarande som endast kan användas i vissa fall eller under vissa omständigheter (till exempel i mycket 
brådskande fall).
Förhandlat förfarande för kontrakt till medelhögt och lågt värde : den upphandlande myndigheten måste 
bjuda in sådana ekonomiska aktörer att lämna anbud som har visat intresse före offentliggörandet, och kan 
dessutom välja att bjuda in egna kandidater. För kontrakt till mycket lågt värde tillåts förhandling med en 
enda kandidat som valts har ut av den upphandlande myndigheten.
Konkurrenspräglad dialog : används för komplicerade upphandlingar där den upphandlande myndigheten 
inte kan fastställa hur dess behov ska uppfyllas eller hur den ska bedöma vad marknaden kan erbjuda i form 
av tekniska, finansiella eller rättsliga lösningar utan att föra en dialog med potentiella anbudsgivare.
Innovationspartnerskap : förfarande i två steg för förvärv av en innovativ produkt som ännu inte har utveck -
lats och där det inte finns någon tillgänglig motsvarighet på marknaden.
Projekttävling : genom detta förfarande kan den upphandlande myndigheten förvärva en ritning eller en 
projektbeskrivning som utses av en jury efter ett konkurrenspräglat förfarande med eller utan utdelning av 
priser. Vinnaren eller vinnarna bjuds sedan in till en förhandling innan ett kontrakt skrivs under.
Förhandlat förfarande för upphandling av fastighetskontrakt : fastighetskontrakt (inköp, hyra under 
längre period, nyttjanderätt, hyra eller hyrköp, med eller utan köpoption, av mark, befintliga byggnader eller 
annan fast egendom) kan ske genom ett förhandlat förfarande utan offentliggörande av ett upphandlings -
meddelande efter det att den lokala marknaden har kartlagts.Ruta 1
14 Inledning Figur 3Översikt över upphandlingsförfarandet inom ramen för EU:s budgetförordning
Oﬀentliggör meddelande om tilldelning i EUT eller (främst vid kontrakt till medelhögt och lågt 
värde) den årliga förteckningen över kontraktsparter på internetTeckna kontrakt  till ett värde enligt tröskelvärdet i direktivet efter frysningsperiodenInformera  utvalda och ej utvalda anbudsgivare samtidigtTilldela kontrakt  enligt lägsta pris, lägsta kostnad eller bästa förhållande mellan pris och kvalitetTag emot  anbud och utvärdera  dem mot tilldelningskriterierna vid förfaranden i två steg, eller mot 
kriterierna för uteslutning, urval och tilldelning i valfri ordning vid förfaranden i ett stegVid förfaranden med två steg: tag emot  anbudsansökningar, bedöm  dem mot uteslutnings- och 
urvalskriterierna och uppmana  utvald/utvalda sökande att lämna anbudDe/f_iniera  föremålet för upphandlingen, typen av inköp
(bygg- och anläggningsarbeten, varor eller tjänster), kontraktsvärdeSök råd  från oberoende experter, andra myndigheter eller marknadsaktörerBedöm  upphandlingsbehov
Utkast till upphandlingsdokument
(med tekniska speciﬁkationer och kriterier för uteslutning, urval och tilldelning)
Vid ett beräknat värde som understiger tröskelvärdet:Vid ett beräknat värde som överstiger tröskelvärdet eller 
vid inbjudan att anmäla intresse:Informera  potentiella kontraktsparter 
Direkt för kontrakt till 
mycket lågt värde 
(minst en sökande)Direkt i särskilda fall 
eller vid exceptionella 
omständigheter 
(minst en sökande)Genom ett 
meddelande i EUTGenom oﬀentliggörande 
på institutionens 
webbplats för kontrakt 
till medelhögt och lågt 
värde (minst fem eller tre 
sökande)
Anmärkning:  De rutor som omges av streckade linjer visar ett icke obligatoriskt steg i förfarandet. Tröskelvärdena enligt EU:s upphandlingsdirek -
tiv är 5 225 000 euro för bygg- och anläggningsarbeten och 135 000 euro för tjänster eller varor. Upphandlingar anses ha ett medelhögt värde 
om kontraktet gäller 60 000,01–5 224 999,90 euro för bygg- och anläggningsarbeten och 60 000,01–134 999,90 euro för tjänster eller varor. Upp -
handlingar för låga belopp är de som har ett värde på 15 000,01–60 000 euro, och ett värde på 1 000,01–15 000 euro räknas som en upphandling 
för ett mycket lågt belopp. För belopp upp till 1 000 euro krävs det inget upphandlingsförfarande.
Källa: Europeiska revisionsrätten.
15
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
Revisionens inriktning och omfattning
07 
Vår undersökning gällde i vilken utsträckning EU-institutionerna underlättar till-  
trädet till sina offentliga upphandlingar. I  figur 4  presenteras förutsättningarna 
för att underlätta tillträdet till offentliga upphandlingar. Figur 4
4. Öppenhet 
och ömsesidigt 
lärande3. Inga onödiga 
hinder för 
ekonomiska 
aktörer2. Tydliga regler 
och val av 
konkurrens-
främjande 
förfaranden
Underlätta
TILLTRÄDET till 
oﬀentlig 
upphandling1. Få fel, robusta 
system, kompetent 
personal och 
övervakning av 
deltagandetFörutsättningar för att underlätta tillträdet till offentliga 
upphandlingar
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
08 
Vid undersökningen försökte vi få svar på följande fyra frågor:
a) Har EU-institutionerna robusta system som främjar deltagande samtidigt som 
de skyddar unionens ekonomiska intressen?
b) Väljer EU-institutionerna rätt förfarande för att öka deltagandet i sina 
upphandlingar?
c) Avlägsnar EU-institutionerna i största möjliga utsträckning hinder som gör 
det svårare för potentiella anbudsgivare?
d) Säkerställer EU-institutionerna omfattande och systematiskt att resultaten av 
deras upphandlingar är öppna och att de lär sig av varandra?
16 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 
09 
Vi granskade upphandlingsverksamheten vid de fyra största EU-institutionerna: 
Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Eu -
ropeiska centralbanken (ECB). Det sammanlagda värdet för dessa fyra institutio -
ners samtliga kontrakt 2014 med ett värde på över 15 000 euro (över 10 000 euro 
för ECB) visas i  tabell 1 :8 För detta gäller särskilda reg-  
ler som återfinns i del II avdel-  
ning IV i EU:s budgetförord-  
ning.Tabell 1Kontraktsvärden 2014
Institution miljoner euro
Kommissionen 3 034
Parlamentet 497
ECB 515
Rådet1171
Totalt 4 217
1 Rådets uppskattning av värdet för de upphandlingar som institutionen påbörjade under 2014.
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på uppgifter från de granskade institutionerna.
10 
Vi granskade dessutom följande EU-institutioner och EU-organ för att kontrollera 
särskilda aspekter: Europeiska unionens domstol för dess rättspraxis med avseen -
de på EU-institutionernas offentliga upphandlingar, Europeiska ombudsmannen 
som utreder administrativa missförhållanden i upphandlingsförfaranden, Europe -
iska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) för dess utredningar i samband med 
oriktigheter i upphandlingsförfaranden samt Publikationsbyrån, som förvaltar 
onlinetjänster som ger tillgång till information om offentliga upphandlingar.
11 
Vi granskade inte offentliga kontrakt som slutits av kommissionen på uppdrag 
av och till förmån för mottagare med anknytning till externa åtgärder8, och inte 
heller upphandlingar där förvaltningen av EU-medel inbegriper andra organi -
sationer eller organ (så kallad indirekt förvaltning av kommissionen) eller där 
förvaltningen delas med medlemsstaterna.
17 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 
Revisionsmetod
12 
Våra iakttagelser bygger på följande huvudsakliga källor till revisionsbevis:
a) Vi gjorde preliminära efterforskningar med hjälp av företrädare för företags -
organisationer, experter på nationell upphandling och experter från den 
akademiska världen.
b) Vi granskade dokumentation med anknytning till politik, förfaranden och 
verktyg för upphandling.
c) Vi analyserade slumpvis valda upphandlingsdokument från åren 2013–2015 
från Europaparlamentet (GD INLO och GD COMM), rådets generalsekretariat, 
kommissionen (GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och 
medelstora företag och det gemensamma forskningscentrumet) och ECB.
d) Vi testade EU-institutionernas webbaserade verktyg som ska underlätta iden -
tifieringen av upphandlingsmöjligheter.
e) Vi intervjuade personal vid EU:s institutioner.
f) Vi analyserade EU-institutionernas svar på våra frågeformulär.
13 
Vi skickade också en enkät till 47 mindre EU-organ där de ombads dela med sig 
av sina synpunkter på och åsikter om politiken och förfarandena för upphand -
ling. Vi mottog 40 svar (85 % svarsfrekvens). Resultaten sammanfattas i  bilaga II .
18
 Iakttagelser
Avdelning I – EU-institutionerna lyckas hålla antalet 
allvarliga fel i sina upphandlingsförfaranden nere, 
men deltagandet i dem övervakas inte systematiskt
14 
EU-institutionerna bör kunna visa att deras upphandlingsverksamhet är tillgäng -
lig för många aktörer. För att kunna göra detta krävs information om hur många 
ekonomiska aktörer som deltar i upphandlingarna. Institutionerna ska även för -
hindra allvarliga fel och oriktigheter som skulle kunna hindra ekonomiska aktörer 
från att delta och undergräva deras förtroende och följaktligen deras intresse för 
EU-institutionernas upphandlingar. Vi granskade den tillgängliga informationen 
om allvarliga fel och oriktigheter, systemen som ska förhindra fel och oriktigheter 
samt ekonomiska aktörers deltagande i EU-institutionernas upphandlingar.
Få allvarliga fel eller oriktigheter rapporteras i samband 
med EU-institutionernas upphandlingar – till skillnad från de 
områden där förvaltningen delas med medlemsstater
15 
I vår årliga revisionsförklaring9 upptäcker vi få allvarliga fel i samband med 
offentliga upphandlingar i de transaktioner som förvaltas direkt av EU-institutio -
nerna10. Precis som under tidigare år är situationen på de områden där förvalt -
ningen delas med medlemsstaterna en annan11.
16 
På vår begäran analyserade Olaf den information om påstådda oriktigheter som 
byrån mottog mellan den 1 januari och den 30 april 2015 i syfte att hitta de fall 
som hade anknytning till offentliga upphandlingar. Totalt sett mottog Olaf infor -
mation om 503 olika ärenden. Endast 20 av 503 anmälningar gällde EU-institutio -
ners upphandlingar, 16 av dem avvisades vid det inledande urvalet av ärenden 
och fyra ledde till en utredning. Detta tyder på att potentiellt allvarliga oriktighe -
ter förekommer i omkring 1 % av de cirka 2 000 upphandlingsförfaranden per år 
för vilka ett meddelande om tilldelning av kontrakt offentliggörs av EU-institutio -
nerna i  Europeiska unionens officiella tidning .9 Se till exempel Revisionsrättens 
årsrapport om budgetgenom-
förandet för budgetåret 2014 
med institutionernas svar  
(EUT C 373, 10.11.2015, s. 1), 
punkt 1.29.
10 Fel vid direkt förvaltning 
skedde främst i samband med 
bidrag som finansierades 
genom EU:s budget.
11 Se vår särskilda rapport 
nr 10/2015 Mer behöver göras 
för att åtgärda problemen vid 
offentlig upphandling inom 
EU:s sammanhållningsutgifter , 
särskilt punkterna 19–24 och 
tabell 1 som innehåller exem-  
pel på olika typer av fel. De 
bygg- och anläggnings-
arbeten, varor och tjänster 
som upphandlas inom ramen 
för sammanhållningspolitiken 
i medlemsstaterna utgörs 
bland annat av anläggning av 
vägar eller vattenreningsverk, 
som normalt inte ingår i EU-  
institutionernas upphandlings-  
portfölj ( http://eca.europa.eu ).
19 Iakttagelser 
12 Se punkt 9.17 
Olaf tog fram denna statistik på särskild begäran av revisionsrätten. Den ska bara 
ses som en beskrivning av situationen vid en given tidpunkt och är endast en 
uppskattning av antalet potentiella fall som Olaf uppmärksammats på. Det hade 
varit bättre om Olaf hade kunnat tillhandahålla statistik som gör det möjligt att 
identifiera tendenser och kunna bedöma resultaten av byråns utredningar.
EU-institutionerna har robusta system och kompetent 
personal som håller risken för fel och oriktigheter nere
De operativa avdelningarna har tillgång till expertis och stöd 
avseende förfaranden
18 
För att en upphandling ska kunna genomföras med lyckat resultat krävs både 
teknisk expertis avseende de specifika bygg- och anläggningsarbeten, varor och 
tjänster som upphandlas och gedigna kunskaper om de regler och förfaranden 
som ska tillämpas.
19 
Alla enheter vars upphandlingsförfaranden vi undersökte12 har särskilda enheter 
med upphandlingsexperter som ger de operativa avdelningarna råd och stöd 
i samband med upphandlingsverksamheten. Vi kunde konstatera att upphand -
lingsexperternas kunskaper om förfaranden kompletterar de operativa avdel -
ningarnas tekniska expertis och att det finns tillräckliga personalresurser för 
upphandlingsverksamheten. Vidare erbjuder EU-institutionernas rättstjänster 
och/eller centrala ekonomienheter rådgivning och expertis.
20 
De flesta av de granskade enheterna har interna kommittéer som har i uppgift att 
förbättra styrningen av och kontrollen över upphandlingsförfaranden. Kommit -
téerna består normalt sett av personal från andra delar av organisationen. De har 
befogenhet att fatta beslut och kan utfärda rekommendationer. Ofta hanterar de 
större upphandlingar och/eller upphandlingar med mer begränsad konkurrens. 
Innan ett kontrakt undertecknas lämnar kommittéerna ytterligare försäkringar 
om att tillämpliga regler har följts. Eftersom medlemmarna kommer från olika 
avdelningar är de en lämplig plattform för utbyte av åsikter inom de större insti -
tutionerna där upphandlingen är decentraliserad.
20 Iakttagelser 
Rådgivning från tjänsterna för internrevision spelade en viktig roll
21 
Den nuvarande organisationsstrukturen och de nuvarande förfarandena för 
upphandlingsverksamhet är till stor del ett resultat av de rekommendationer som 
tjänsterna för internrevision utfärdade för ett antal år sedan. Sedan dess har de 
flesta tjänsterna för internrevision inriktat sig på andra delar av institutionernas 
verksamhet och lagt begränsade resurser på offentlig upphandling. De kommer 
emellertid att behöva se över upphandlingen igen för att bedöma genomföran -
det av den senaste översynen av upphandlingsreglerna och, baserat på resultatet 
av bedömningen, justera sina arbetsprogram.
ECB erhöll extern certifiering av sin upphandlingsverksamhet
22 
Utöver intern rådgivning kan extern certifiering vara ett bra sätt att erhålla 
kunskaper och synpunkter från en utomstående aktör, som kan användas för att 
förbättra förfarandena. ECB:s centrala upphandlingsavdelning ansökte om, och 
erhöll, extern certifiering av sin verksamhet. Certifieringen utfärdades 2011 av 
organisationen CIPS ( Chartered Institute of Purchasing & Supply ). ECB:s certifiering, 
som kallas PPP Award  (där PPP står för Processes, Policies and Procedures , processer, 
policy och förfaranden) och utfärdas till aktörer som uppfyllt den högsta standar -
den på dessa områden, löpte ut i slutet av 2015. Den centrala upphandlingsav -
delningen planerar att genomföra en fullständig återcertifieringsprocess under 
första kvartalet 2016.
De flesta EU-institutioner mäter inte systematiskt 
deltagandet i sina upphandlingsförfaranden
Att bara räkna antalet mottagna anbud räcker inte för att på ett 
tillförlitligt sätt övervaka nivån på deltagandet
23 
När en EU-institution offentliggör ett meddelande om tilldelning av kontrakt 
i Europeiska unionens officiella tidning  ska den ange hur många anbud som har 
mottagits för kontraktet i fråga. Denna information räcker dock inte för att man 
ska kunna göra en tillförlitlig bedömning av graden av konkurrens vid en viss 
upphandling. Konkurrensen kan i själva verket vara liten även i fall där flera 
anbud har lämnats. Det gäller i synnerhet när endast ett anbud uppfyller tilldel -
ningskriterierna och de övriga anbuden redan har förkastats före den slutliga 
utvärderingen. Anbud kan uteslutas från den slutliga utvärderingen av olika 
anledningar, i synnerhet när de är ofullständiga eller inte uppfyller uteslutnings- 
eller urvalskriterierna.
21 Iakttagelser 
Uppgifter från det gemensamma forskningscentrumet visar att 
i hälften av förfarandena kunde endast ett anbud beaktas för det 
slutliga tilldelningsbeslutet
24 
Endast kommissionens gemensamma forskningscentrum samlar in uppgifter om 
varje enskilt förfarande och varje typ av förfarande, om antalet mottagna anbud, 
antalet anbud som följer reglerna, antalet godtagbara anbud, antalet anbud som 
uppfyller urvalskriterierna och antalet rangordnade anbud.
25 
Vi analyserade statistik från gemensamma forskningscentrumet för 2013 och 2014 
och jämförde antalet mottagna anbud med det antal anbud som beaktades i den 
slutliga etappen där de bedömdes mot tilldelningskriterierna. I analysen ingick 
468 förfaranden för kontrakt med ett värde på över 60 000 euro. I 50 av dessa för -
faranden var redan från början endast en kandidat aktuell, vilket är ett undantag 
från principen om bredast möjliga konkurrens13. I hälften av de återstående 418 
förfarandena (49 %) kunde endast ett anbud beaktas för det slutliga beslutet om 
tilldelning (se figur 5 ).13 Det gällde i synnerhet för-  
handlade förfaranden där 
kontraktet av tekniska eller 
konstnärliga skäl eller på 
grund av ensamrätt bara 
kunde utföras av en viss 
ekonomisk aktör.Figur 5Förfaranden indelade efter det antal anbud som 
beaktades för det slutliga beslutet om tilldelning 
(418 kontrakt som gemensamma forskningscentrumet 
tecknade 2013 och 2014 på över 60 000 euro)
Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på uppgifter från gemensamma forskningscentrumet.10 eller ﬂer 
anbud5–9 anbud 4 anbud 3 anbud 2 anbud 1 anbud 0 anbud250
200
150
100
50
0
22 Iakttagelser 
Avdelning II – De regler som ska tillämpas och det val 
av förfarande som görs i början av upphandlings-
förfarandet är inte tillräckligt inriktade på att öka 
deltagandet
Vid översynen av sina upphandlingsregler 2015 underlättade 
EU-institutionerna inte tillträdet till sina offentliga upp-
handlingar genom att så mycket som möjligt förenkla 
reglerna och tydliggöra gråzoner
EU:s budgetförordning och dess tillämpningsföreskrifter har inte 
konsoliderats i ett enda dokument och är fortfarande en onödigt 
komplicerad rättsakt
26 
Vid 2015 års översyn av EU:s budgetförordning behölls uppdelningen av upp -
handlingsbestämmelser mellan själva budgetförordningen och dess tillämp -
ningsföreskrifter. Som vi påpekade i vårt yttrande nr 1/201514 motverkar denna 
uppdelning det mål att förtydliga reglerna som ligger bakom översynen. Det går 
heller inte att se några fördelar med uppdelningen. Den gör det svårare för EU:s 
personal och – i ännu högre grad – för ekonomiska aktörer att förstå regler som 
redan är komplicerade.
27 
Saken kompliceras ytterligare av att de rubriker och kapitel i budgetförordning -
en som särskilt handlar om offentlig upphandling inte omfattar alla relevanta 
bestämmelser. Viktiga bestämmelser finns på andra håll i texten, exempelvis 
bestämmelsen om ”god förvaltning”, som är av särskild betydelse för ekonomiska 
aktörer15.
28 
ECB:s regler för upphandling visar att det är möjligt att samla alla relevanta regler 
i en enda text.14 Se punkt 8 i yttrandet 
(EUT C 52, 13.2.2015, s. 1).
15 I artikel 96 i EU:s budget-
förordning, som gäller god 
förvaltning, slås det bland 
annat fast att institutionen  
ska uppmana sökanden  
eller anbudsgivaren att 
tillhandahålla den saknade 
informationen eller klarlägga 
stödjande dokument vid 
uppenbara skrivfel.
23 Iakttagelser 
Viktiga avvikelser från 2014 års upphandlingsdirektiv  
förklaras inte
29 
Även om EU-institutionernas upphandlingsregler i stora drag följer bestämmel -
serna i 2014 års upphandlingsdirektiv finns vissa avvikelser från dessa bestäm -
melser som inte förklaras. Två av dessa avvikelser är viktiga för tillgängligheten 
hos EU-institutionernas upphandlingar. Den ena har att göra med små och 
medelstora företags deltagande, medan den andra rör syftet med preliminära 
marknadsundersökningar.
Små och medelstora företags deltagande uppmuntras inte specifikt
30 
Ett av de huvudsakliga målen med 2014 års upphandlingsdirektiv är att ”under -
lätta små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling”16. I detta 
sammanhang varnade lagstiftaren uttryckligen för riskerna med orimligt hög 
koncentration av köpkraft genom att offentliga upphandlare samlar sina inköp. 
I 2014 års upphandlingsdirektiv förekommer begreppet ”små och medelstora 
företag” fler än 20 gånger. I de ändringar som gjorts av EU:s budgetförordning 
och ECB:s omarbetade regler för upphandling hänvisas det emellertid inte över 
huvud taget till små och medelstora företag. Vid vår granskning kunde vi konsta -
tera att ingen av de granskade enheterna, med undantag av GD Inre marknaden, 
industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag17, hade utfärdat sär -
skilda riktlinjer eller instruktioner om hur små och medelstora företags deltagan -
de skulle underlättas eller hur nivån på deras deltagande skulle övervakas. Endast 
en av 40 aktörer som svarade på vår enkät angav att små och medelstora före -
tags deltagande var en av deras prioriteringar. Inom vissa upphandlingar var det 
emellertid tydligt att det fanns goda möjligheter för små och medelstora företag 
att delta (se ruta 2 ).
Preliminära marknadsundersökningar i syfte att informera ekonomiska 
aktörer nämns inte
31 
I 2014 års upphandlingsdirektiv anges uttryckligen att preliminära marknadsun -
dersökningar kan genomföras innan själva upphandlingsförfarandet äger rum 
och fastställer vilka principer som ska iakttas18. Den upphandlande myndigheten 
kan till exempel rådfråga eller godta råd från oberoende experter eller myn -
digheter eller från marknadsaktörer. Dessa råd får användas vid planering och 
genomförande av upphandlingsförfarandet, under förutsättning att de inte  
snedvrider konkurrensen eller bryter mot principerna om icke-diskriminering  
och öppenhet. I 2014 års upphandlingsdirektiv fastslås att sådana marknads-  
undersökningar inte enbart genomförs i syfte att förbereda upphandlingen, utan 
även för att informera ekonomiska aktörer om den upphandlande myndighetens 
planer och krav för upphandlingen (se ruta 3 ). Det senare målet har inte införli -
vats i EU:s budgetförordning19.16 Se skäl 2 i 2014 års 
upphandlingsdirektiv.
17 I sin kommunikation med 
potentiella anbudsgivare 
betonar GD Inre marknaden, 
industri, entreprenörskap 
samt små och medelstora 
företag att små och medel-
stora företag särskilt 
uppmanas att delta. De 
uppmanas att lämna anbud 
själva, som ett konsortium 
eller som underleverantör.
18 Se artikel 40 i 2014 års 
upphandlingsdirektiv.
19 I ECB:s regler för upphandling 
nämns inte preliminära 
marknadsundersökningar.
24 Iakttagelser 
Exempel på förfaranden där det var lätt för små och medelstora företag att delta
År 2014 behövde Europaparlamentets utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet expertrådgivning. 
Det totala uppskattade värdet av tjänsterna var 2,5 miljoner euro under en period på fyra år. I stället för att 
leta efter en enda kontraktspart delade parlamentet upp upphandlingen i fem delar: miljöpolitik, klimatför -
ändringar, hållbar utveckling, folkhälsa och livsmedelssäkerhet. För varje del identifierades flera lämpliga 
kontraktsparter. Parlamentet slöt kontrakt med totalt 17 olika företag.
År 2014 upphandlade rådet marknadsföringsartiklar för totalt 122 566  euro. Upphandlingen delades upp i tolv 
delar beroende på den typ av produkter som behövdes (till exempel klockor, t-shirtar eller pennor). Anbudsgi -
vare kunde konkurrera om varje del och kontrakt tecknades med tre olika företag.
ECB hade, för sina nya lokaler i Frankfurt, först misslyckats med att hitta en så kallad huvudentreprenör, efter -
som anbudet vida översteg ECB:s budget. ECB beslutade då att upphandla bygg- och anläggningsarbetena 
i 14 paket med fyra till tio delar i varje paket. Till följd av den ändrade upphandlingsstrategin kunde små och 
medelstora företag delta och tilldelades kontrakt. ECB lyckades hantera cirka 60 byggföretag som arbetade 
parallellt.
En obefogad avvikelse från 2014 års upphandlingsdirektiv i EU:s budgetförordning 
från 2015
”Innan en upphandlande myndighet inleder ett upphandlingsförfarande kan den genomföra marknadsunder -
sökningar för att förbereda upphandlingen och för att informera de ekonomiska aktörerna om den planerade 
upphandlingen och kraven för denna .” (Ur artikel 40 i 2014 års direktiv, understrykning tillagd i efterhand.)
”Innan ett upphandlingsförfarande inleds får den upphandlande myndigheten genomföra en preliminär 
marknadsundersökning för att förbereda förfarandet.” (Ur artikel 105 i EU:s budgetförordning från 2015.)Ruta 2 Ruta 3
25 Iakttagelser 
Det har inte klargjorts hur den lokala fastighetsmarknaden  
ska undersökas
32 
Upphandlingsdirektivet från 2014 gäller inte för förvärv eller hyra av mark, befint -
liga byggnader eller annan fast egendom. De förfaranden som tillämpas på såda -
na kontrakt ska emellertid följa principerna i fördraget, i synnerhet principerna 
om likabehandling och öppenhet.
33 
Varken i EU:s budgetförordning eller ECB:s regler för upphandling fastställs hur 
potentiella leverantörer eller kontraktsparter ska informeras och kontaktas när 
EU-institutionerna letar efter mark eller befintliga byggnader. Därför är det i stor 
utsträckning upp till institutionens chefer att kartlägga marknaden efter eget 
gottfinnande. I vår undersökning fann vi fall där de undersökte marknaden själva 
och valde ut potentiella leverantörer eller kontraktsparter att kontakta direkt, fall 
där man använde externa konsulter för att hitta lämpliga anbud och fall där ett 
meddelande om fastighetsundersökning offentliggjordes i  Europeiska unionens 
officiella tidning .
34 
Endast kommissionen har gjort ett offentligt åtagande20 om att den kommer 
att garantera öppenhet genom att systematiskt offentliggöra meddelanden om 
fastighetsundersökning i  Europeiska unionens officiella tidning  där minimikraven 
för varje specifikt projekt anges tillsammans med kriterierna för undersökningen 
och för uteslutning, och genom att offentliggöra förfarandenas resultat. Vi kunde 
också konstatera att detta förfarande användes för kommissionens fastighets -
kontrakt i Bryssel men inte i Luxemburg. Europaparlamentet utfärdade senast ett 
meddelande om fastighetsundersökning i  Europeiska unionens officiella tidning  
när det letade efter byggnader i huvudstadsregionen Bryssel år 2010.20 Se KOM(2007) 501 slutlig av 
den 5 september 2007 om 
kommissionens fastighets-
politik i Bryssel och Luxem-
burg, i synnerhet avsnittet 
”Större konkurrens på mark-  
naden kräver nya metoder för 
att köpa och hyra lokaler”.
26 Iakttagelser 
ECB är den enda institutionen som har bestämmelser om 
språkanvändning i sina upphandlingsregler
35 
I EU:s budgetförordning fastställs inte vilka språk som ska användas vid offentliga 
upphandlingar. Det är bara ECB:s upphandlingsregler som innehåller bestämmel -
ser om språkanvändning21. De förfaranden som tillämpas av de flesta EU-institu -
tioner kan vara vilseledande för potentiella anbudsgivare. Institutionerna offent-  
liggör sina upphandlingsmeddelanden i TED på samtliga officiella EU-språk. De 
ekonomiska aktörerna kan dessutom begära översättning av de utförliga upp -
handlingsdokumenten och får lämna sina anbud på vilket officiellt språk som 
helst. När anbudsgivarna väl har blivit kontraktspart kan de emellertid ofta inte 
fortsätta att använda det officiella språk som de valt, utan måste uppfylla den 
upphandlande myndighetens behov i enlighet med kravspecifikationerna. Detta 
innebär vanligtvis ett specifikt språk för kontakter (kommunikation under den 
period då kontraktet genomförs) och för den tjänst eller vara som levereras.
Alla valda förfaranden främjade inte ett så brett deltagande 
som möjligt
36 
Av vår undersökning framgick att många upphandlingshandläggare är pressa -
de att undvika tvister och/eller att minska den tid och de resurser som krävs för 
att genomföra upphandlingar. Det kan leda till att man väljer förfaranden som 
kan försvaras från ett juridiskt perspektiv, men där en mer konkurrensfrämjande 
tolkning av bestämmelserna skulle vara önskvärd för att åstadkomma en sund 
ekonomisk förvaltning.
Endast ECB hade en policy om att göra preliminära marknads-
undersökningar innan det formella upphandlingsförfarandet
37 
Det är viktigt att göra grundliga marknadsundersökningar innan det formella 
upphandlingsförfarandet inleds om man ska kunna utforma upphandlingskrav 
och tekniska specifikationer på bästa sätt. Det är också viktigt för att kontrollera 
om det finns potentiella anbudsgivare som är tillgängliga och villiga att delta 
i ett förfarande.21 I ECB:s regler fastslås att 
upphandlingsförfaranden ska 
genomföras på engelska, 
utom när det föreligger 
exceptionella omständig-
heter med anknytning till 
förfarandet eller kontrakts-
föremålet som gör det nöd-  
vändigt att använda andra 
språk.
27 Iakttagelser 
38 
Fram till den senaste översynen av upphandlingsdirektivet och EU:s budgetför -
ordning nämndes inte marknadsundersökningar innan offentliggörande av en 
anbudsinfordran i upphandlingsreglerna (se punkten ovan). I de interna riktlinjer 
och instruktioner för marknadsundersökningar som utfärdats av EU-institutio -
nerna – med EBC som enda undantag – läggs stor vikt vid riskerna med denna 
metod, och man avråder från eller begränsar möjligheten att kontakta potentiella 
anbudsgivare. Som exempel kan nämnas att i parlamentets interna handbok för 
offentliga upphandlingsförfaranden (november 2014) rekommenderas persona -
len att inte be om eller godta synpunkter från individer eller aktörer som har ett 
intresse av kontraktet i fråga eftersom det kan hindra konkurrensen.
39 
Det kan leda till att upphandlingshandläggare blir ovilliga att ta risker. I de upp -
handlingsdokument som undersöktes fann vi få bevis för att omfattande mark -
nadsundersökningar ägt rum. Detta bekräftades även i vår enkät. Många av de 
som svarade angav att de sällan använder sig av marknadsundersökningar innan 
ett upphandlingsförfarande inleds.
40 
I motsats till de övriga EU-institutionerna har ECB:s upphandlingsenhet utfärdat 
och genomfört interna riktlinjer där man förespråkar en proaktiv hållning gente -
mot leverantörer innan det formella upphandlingsförfarandet inleds, i syfte att få 
mer valuta för pengarna. Handläggarna uppmanas i synnerhet att hålla informel -
la möten med såväl befintliga som potentiella kontraktsparter för att få känne -
dom om marknaden, förklara ECB:s krav och främja konkurrens.
Kontrakt delades inte upp i flera delar så ofta som det hade  
kunnat göras
41 
Att dela upp ett kontrakt i mindre delar ökar konkurrensen och gör det enklare 
för små och medelstora företag att delta. Ju större kontrakt, desto mindre troligt 
är det att det kommer att tilldelas små och medelstora företag22.22 Se studien SMEs’ access to 
public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU  (små och medelstora 
företags tillträde till mark-
nader för offentlig upphand-
ling och samlande av inköp 
i EU) från februari 2014 som 
gjordes av externa konsulter 
på begäran av kommissionen.
28 Iakttagelser 
42 
I artikel 168 i tillämpningsföreskrifterna anges att kontrakt ”när så är lämpligt, 
tekniskt möjligt och kostnadseffektivt” ska tilldelas samtidigt i skilda delar. 
Denna formulering ger utanordnare stort handlingsutrymme att besluta om 
de ska dela upp kontrakt i delar eller inte. Vi noterade att man inte utnyttjade 
möjligheten att dela upp kontrakt i delar så mycket som man skulle kunna göra. 
I ruta 4  ges exempel på när en sådan uppdelning kunde ha gjorts. Den andel 
upphandlingsmeddelanden som gällde kontrakt med flera delar som offentlig -
gjordes i TED var betydligt lägre för EU-institutionerna än på central statlig nivå 
i medlemsstaterna (se figur 6 ).
Fall där kontrakt kunde ha delats upp i delar
År 2014 tilldelade rådet ett ramavtal på tio år med ett värde på över 93 miljoner euro för drift, underhåll, repa -
ration och anpassning av tekniska installationer i Europeiska unionens råds nuvarande eller framtida byggna -
der till ett enda företag utan att dela upp det i delar. De tjänster som ska tillhandahållas omfattar såpass olika 
områden som uppvärmning, ventilation, luftkonditionering, vatten- och sanitetsinstallationer, el, nätverk för 
nödsituationer, solceller, gemensam skyddsutrustning, köksutrustning, tömning av fettavskiljare, kontroll av 
förbrukning, tekniskt stöd och tekniska arbeten för att anpassa dessa installationer.
Kommissionen använde inte delar 2015 för det femåriga kontraktet ”’Ditt Europa – Rådgivning’ – Europeiska 
unionens kostnadsfria juridiska rådgivningstjänst” med ett värde på över 8,9  miljoner  euro. Denna tjänst är 
mycket komplicerad eftersom den omfattar juridisk rådgivning på samtliga EU-språk och kräver expertkun -
skaper om alla rättssystem inom EU. Ett anda anbud lämnades in, av den leverantör som redan tillhandahöll 
dessa tjänster och som sannolikt var den enda ekonomiska aktör som kunde lägga fram ett färdigt anbud för 
en sådan bred tjänst. Det stora antalet nedladdningar av upphandlingsdokumenten (211 nedladdningar) visa -
de emellertid att det fanns ett stort intresse för upphandlingen. Om den hade delats upp i delar, exempelvis 
i grupper av länder, hade andra ekonomiska aktörer eventuellt kunnat delta.
År 2014 tilldelade Europaparlamentet ett företag ett kontrakt för städning av dess byggnader i Strasbourg 
med ett värde på över 19,8 miljoner euro för en period på fem år. De efterfrågade tjänsterna var ”städning av 
kontor, putsning av fönster, rengöring av snickeriarbeten och metallbeklädnader (på insidan och utsidan) och 
andra allmänna hygientjänster i Europaparlamentets byggnader i Strasbourg”. Kontraktet hade bara en del. 
Om fönsterputsningen hade tilldelats i en separat del hade fler företag kunnat delta i upphandlingen. Föns -
terputsning utförs ofta separat från kontorsstädning och av annan personal. Den genomförs inte lika ofta som 
städning och kräver annan erfarenhet samt andra färdigheter och verktyg.Ruta 4
29 Iakttagelser 
Andel förfaranden i delar – jämförelse mellan EU-institutionernas och centrala 
nationella myndigheters upphandlingsmeddelandenFigur 6
EU-institution/EU-organ eller internationell organisationMinisterium eller annan nationell eller federal myndighet2014 2013 2012 2011 201025 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %
Anmärkning:  När upphandlingsmeddelandet saknade information om uppdelning av kontraktet antog vi att ingen uppdelning i delar hade 
skett. TED:s rapporteringskategori ”EU-institution/EU-organ eller internationell organisation” innehåller mycket få upphandlingsmeddelanden 
från internationella organisationer utanför EU.
Källa:  Revisionsrätten, baserat på uppgifter från Publikationsbyrån.
43 
Även om uppdelning av kontrakt i delar och samtidigt offentliggörande av dem 
kan göra upphandlingar tillgängligare får EU-institutionerna inte på konstlad väg 
dela upp en upphandling för att undvika ett mer konkurrensutsatt förfarande. 
Till exempel köpte Europaparlamentet kontorsmöbler 2014 från en leverantör 
genom fyra olika förhandlade förfaranden med en enda anbudsgivare under en 
period på mindre än två månader. Samtliga fyra förfaranden gällde kontrakt med 
ett värde under tröskelvärdet för brett offentliggörande (mellan 8 021 euro och 
14 110 euro och med ett totalt värde på 43 345 euro). De fyra upphandlingarna 
var mycket lika och gällde kontorsmöbler för direktörer och generaldirektörer 
i en och samma byggnad.
Selektiva förfaranden riskerar att avskräcka potentiella 
anbudsgivare
44 
I EU:s budgetförordning anges att den upphandlande myndigheten får använda 
ett öppet eller selektivt förfarande för alla inköp. I ECB:s upphandlingsregler prio -
riteras det öppna förfarandet eftersom detta betraktas som standardförfarandet.
30 Iakttagelser 
45 
Ett selektivt förfarande23 medför vissa fördelar, särskilt om det finns behov av att 
begränsa spridningen av upphandlingsdokumenten av säkerhets- eller sekre -
tesskäl. Åtminstone före den senaste översynen av upphandlingsreglerna fanns 
det emellertid risk för att potentiella anbudsgivare avstod från att delta eftersom 
anbudsinfordran och de utförliga specifikationerna inte fanns tillgängliga i den 
första etappen och det därför var svårt att få en tydlig bild av vad den upp -
handlande myndigheten förväntade sig. Det återstår att se om detta kommer 
att ändras i och med de reviderade tillämpningsföreskrifterna som träder i kraft 
2016. I tillämpningsföreskrifterna anges att upphandlingsdokumenten, inklusi -
ve de fullständiga kravspecifikationerna, även bör vara tillgängliga från början 
vid förfaranden i två steg, exempelvis selektiva förfaranden. Föreskrifterna har 
emellertid en undantagsklausul som medger avvikelser från denna bestämmelse 
i motiverade fall, exempelvis när det finns konfidentiella eller tekniska aspekter.
46 
Ett selektivt förfarande tar dessutom vanligtvis längre tid än ett öppet förfaran -
de, vilket i sig självt skulle kunna avskräcka potentiella anbudsgivare. Den kortas -
te tidsfristen för inlämning av anbud i ett vanligt öppet förfarande med elektro -
nisk tillgång till upphandlingsdokumenten är 47 dagar, medan tidsfristen vid ett 
selektivt förfarande är 37 plus 35 dagar. De två stegen i ett selektivt förfarande 
avbryts dessutom av den tid som går åt till att behandla ansökningarna om att få 
delta. Ytterligare förseningar kan förekomma när ansökningar om att få delta av -
slås och de berörda aktörerna motsätter sig detta beslut. Slutligen är förfarandet 
inte så flexibelt att det går att bedöma anbud gentemot tilldelningskriterierna 
utan att först göra en förhandskontroll mot uteslutnings- eller urvalskriterierna, 
vilket förlänger förfarandet ytterligare jämfört med det öppna förfarandet.
47 
Under åren 2010–2014 tilldelade alla EU-institutionerna tillsammans genomgå -
ende omkring tre gånger så många kontrakt genom ett öppet förfarande som 
genom ett selektivt förfarande. Rådet använde i stället selektiva förfaranden i de 
allra flesta upphandlingar under samma period. Längden på dessa förfaranden 
var ett stort problem. Under perioden 2011–2013 pågick ett förfarande i genom -
snitt nästan ett år, med i genomsnitt 170 dagar från det att upphandlingsmedde -
landet offentliggjordes till det att anbud mottogs.23 I motsats till det öppna 
förfarandet genomförs det 
selektiva förfarandet i två 
etapper. Alla intresserade 
ekonomiska aktörer kan be 
om att få delta i den första 
etappen, men enbart de som 
uppfyller urvalskriterierna får 
lämna anbud.
31 Iakttagelser 
Tillämpningen av förhandlade förfaranden övervakades 
i allmänhet noga
48 
2014 års reform av upphandlingsreglerna har ökat omfattningen för upphand -
lingsförfaranden som inbegriper förhandlingar med anbudsgivare, i synnerhet 
genom det nya förfarande som kallas ”förhandlat förfarande under konkurrens”. 
När vi genomförde vår granskning var det ännu för tidigt att bedöma vilka konse -
kvenser de nya reglerna kommer att få.
49 
Tidigare användes förhandlade förfaranden utan föregående offentliggörande 
fyra gånger så ofta som förhandlade förfaranden med offentliggörande i  Euro -
peiska unionens officiella tidning . Huvudskälet till att man använde ett förhandlat 
förfarande utan föregående offentliggörande var att bygg- och anläggningsarbe -
tena, varorna eller tjänsterna endast kunde tillhandahållas av en enda ekonomisk 
aktör och att det inte fanns några rimliga alternativ eller ersättare.
Fall där bredare offentliggörande skulle ha varit önskvärt
Europaparlamentet använde ett förhandlat förfarande för att sluta ett fastighetskontrakt på 133,6  miljo -
ner euro för en byggnad i Bryssel, trots att byggnaden inte existerade när kontraktet undertecknades den 
27 juni 2012. Som vi förklarade i särskild rapport nr 2/200724 omfattas enbart befintliga byggnader av undan -
taget från upphandling med så brett deltagande som möjligt enligt artikel 134.1 i tillämpningsföreskrifterna. 
För ofärdiga byggnader eller byggnader som ännu inte har uppförts bör öppna och konkurrensutsatta tilldel -
ningsmetoder användas.
ECB:s direktion efterfrågade organisatoriska konsulttjänster för att banken skulle kunna hantera sitt nya 
uppdrag på området banktillsyn bara några månader innan den gemensamma tillsynsmekanismen började 
användas i november 2014. Fem potentiella anbudsgivare kontaktades direkt och uppmanades att lämna an -
bud, men inget upphandlingsmeddelande offentliggjordes. Det motiverades med att banken enligt reglerna 
i undantagsfall får tilldela ett kontrakt direkt till en leverantör ”om det på grund av synnerlig brådska till följd 
av omständigheter som ECB inte har kunnat förutse är omöjligt att iaktta de tidsfrister som gäller vid upp -
handlingsförfarandena”. Man borde emellertid redan 2013 ha kunnat förutse att inrättandet av den gemen -
samma tillsynsmekanismen skulle utgöra en organisatorisk utmaning för ECB, och banken lyckades inte visa 
inom den angivna tidsramen att det i detta fall var omöjligt att iaktta tidsfristerna för ett påskyndat selektivt 
förfarande, (tio dagar för mottagande av ansökningar, tio dagar för mottagande av anbud). Kontraktet var värt 
3,49 miljoner euro.
24 EUT C 148, 2.7.2007, s. 1, se punkt 21.Ruta 5
32 Iakttagelser 
50 
De granskade institutionerna övervakade noga användandet av denna typ av 
förfarande, i enlighet med kraven i EU:s budgetförordning. När det gäller Europa-  
parlamentet och ECB hittade vi dock två fall där ett bredare offentliggörande 
skulle ha varit önskvärt (se ruta 5 ).
Skyldighet att förhandla i förhandlade förfaranden
51 
I motsats till vad namnet antyder omfattade de förhandlade förfarandena inte 
alltid förhandlingar. Detta gällde i synnerhet för upphandlingar med lågt värde. 
Kommissionens och parlamentets generaldirektorat hanterade förhandlade för-  
faranden på ett sådant sätt att det bästa anbudet bland dem som lämnats valdes 
ut, men inga försök gjordes att förbättra anbudet genom förhandlingar.
52 
Det kan emellertid vara så att anbudsgivare förväntar sig en möjlighet att justera 
sitt ursprungliga anbud vad gäller pris eller kvalitet efter den ursprungliga inläm -
ningen. I brist på en sådan möjlighet berövas dessa anbudsgivare en chans att 
tilldelas kontraktet, och institutionen riskerar att gå miste om ett bättre avtal.
53 
Sedan översynen av EU:s budgetförordning 2015 anges det uttryckligen i tex -
ten att en upphandlande myndighet får tilldela ett kontrakt på grundval av det 
ursprungliga anbudet, utan förhandling, om den har angett i upphandlings-  
dokumenten att den förbehåller sig rätten att göra det. Denna nya bestämmelse 
undanröjer emellertid inte den osäkerhet för anbudsgivarna som beskrivs ovan, 
eftersom det inte är tydligt om en förhandling kommer att äga rum eller inte.
33 Iakttagelser 
Rådets pågående ramavtal med en löptid på minst sju år
UCA 093/13: drift, underhåll, reparation och anpassning av tekniska installationer i Europeiska unionens råds 
nuvarande eller framtida byggnader med en längsta löptid på tio år. Totalt värde: 94 miljoner euro.
UCA 14/048: modernisering och allomfattande underhåll av hissar i Justus Lipsius-byggnaden tillhörande 
Europeiska unionens råd med en löptid på tio år. Totalt värde: 3,35 miljoner euro.
UCA 14/100: montering av skiljeväggar och färdigställande arbeten i byggnaderna tillhörande generalsekreta -
riatet vid Europeiska unionens råd med en längsta löptid på sju år. Totalt värde: 6,66 miljoner euro.
UCA 15/010: utbyte och underhåll av övervaknings- och hanteringsutrustning för elektriska och elektrome -
kaniska installationer i Justus Lipsius-byggnaden med en löptid på 17 år. Inget meddelande om tilldelning av 
kontrakt offentliggjordes.
UCA 15/011: reparation och underhåll av byggnaderna tillhörande Europeiska unionens råd med en löptid på 
sju år. Totalt värde: 31,2 miljoner euro.
UCA 034/15: inköp och underhåll av mobila sprängämnesdetektorer med en löptid på tio år. Inget meddelan -
de om tilldelning av kontrakt offentliggjordes
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Ruta 6Orimligt långa ramavtal kan hindra konkurrensen
54 
Genom ramavtal upprättas en långvarig relation med en eller flera leverantörer 
eller tjänsteleverantörer. Det kan vara lämpligt att sluta sådana avtal för återkom -
mande förvärv av varor eller tjänster när den upphandlande myndigheten vet 
vad den behöver, men inte vet när och vilka kvantiteter den kommer att behöva 
under en viss tidsperiod. Som regel är löptiden för ramavtal högst fyra år25 för 
att undvika begränsande inverkan på konkurrensen. Löptiden kan bara överstiga 
fyra år i undantagsfall när detta är vederbörligen motiverat, i synnerhet av före -
målet för ramavtalet. Möjligheten att minska den upphandlande myndighetens 
administrativa kostnader bör inte anses vara en giltig anledning.
55 
I motsats till de andra enheter som granskats använde rådet under åren 2013–
2015 ofta undantagsklausulen för att väsentligt förlänga löptiden för ramavtal 
kopplade till dess byggnader. I  ruta 6  anges sådana kontrakt med en löptid på 
minst sju år.25 Avtalsförhållandet med den 
ekonomiska aktören kan 
emellertid bestå under mer än 
fyra år, eftersom löptiden för 
de enskilda kontrakt som 
baseras på ramavtalet inte 
behöver sammanfalla med 
ramavtalets löptid.
34 Iakttagelser 
Avdelning III – Det finns onödiga hinder som gör det 
svårare för potentiella anbudsgivare som vill hitta och 
utnyttja möjligheter att delta i EU-institutionernas 
upphandlingar
56 
Vi undersökte hur enkelt det var att hitta de upphandlingsmöjligheter som 
erbjuds av EU-institutionerna. Vi tittade också på om det fanns verktyg för att 
hjälpa anbudsgivare att lämna anbud utan att få onödiga kostnader och möjlig -
het att få en effektiv prövning i händelse av problem med förfarandena.
57 
Det bästa alternativet vore att erbjuda en gemensam enda kontaktpunkt i form 
av en webbaserad plattform för ekonomiska aktörer. Denna bör omfatta all 
relevant information och en möjlighet att kontakta EU-institutionerna direkt via 
plattformen. Helst bör upphandlingsförfaranden, med information om gällande 
bestämmelser, affärsmöjligheter, relevanta upphandlingsdokument, inlämning av 
anbud och all annan kommunikation mellan institutionerna och ekonomiska ak -
törer, hanteras via en enda elektronisk kanal. Elektronisk upphandling (se  ruta 7 ) 
ger tillgång till de verktyg som krävs för att uppfylla detta mål. Ruta 7Elektronisk upphandling – förklaring av terminologin
Elektronisk (offentlig) upphandling (e-upphandling) innebär att organisationer i offentlig sektor använder 
elektroniska medel för att kommunicera och hantera transaktioner när de köper varor och tjänster eller upp -
handlar offentliga bygg- och anläggningsarbeten.
Alla etapper i upphandlingsförfarandet kan utföras eller stödjas elektroniskt. För närvarande ligger fokus på 
följande:
E-meddelande: elektroniskt offentliggörande av meddelanden om offentliga upphandlingar med en hyper -
länk till en plattform för e-upphandling.
E-upphandling (kallas även e-tillgång): en plattform för offentliggörande på internet av upphandlingsdoku -
ment, såsom kravspecifikationer, och för elektronisk kommunikation mellan anbudsgivarna och den upp -
handlande organisationen.
E-anbud: elektronisk inlämning av anbud från ekonomiska aktörer som svar på en anbudsinfordran.
Se COM(2012) 179 final ”En strategi för e -upphandling” och COM(2013) 453 final ”Genomgående e -upphandling för 
att modernisera offentlig förvaltning”.
35 Iakttagelser 
EU-institutionernas upphandlingsverksamhet är inte 
tillräckligt synlig på internet
58 
För de ekonomiska aktörerna är det viktigt att EU-institutionernas upphandlings -
verksamhet syns väl på internet. Det finns tre anledningar till detta: det under -
lättar åtkomsten till information om kontraktmöjligheter, det gör det lättare att 
förstå reglerna och hur man på bästa sätt kan lämna ett anbud och det skapar 
förtroende för att förfarandena genomförs rättvist tack vare öppenheten som 
också kan uppmuntra fler aktörer att delta.
Den information som finns tillgänglig presenteras inte konsekvent 
och är utspridd på många olika webbplatser
59 
Europa.eu är Europeiska unionens officiella webbplats. Enligt den kortfattade 
introduktionen till webbplatsen är den ”en bra ingång om du letar efter in -
formation och tjänster från EU”26. Utöver att nämna att EU-institutionerna gör 
upphandlingar innehåller Europa.eu emellertid ingen presentation av EU-insti -
tutionernas upphandlingsverksamhet och de regler som gäller för den. Webb -
platsens besökare har endast tillgång till länkar till de olika EU-institutionernas 
upphandlingsavdelningar (totalt elva länkar) och till EU Bookshop, där det går att 
ladda ner broschyren Europeiska kommissionen som affärspartner  från 2009 utan 
kostnad.
60 
En annan webbplats som den som letar information om EU-institutionernas 
upphandlingar kan tänkas besöka inledningsvis är kommissionens centrala sida 
för offentlig upphandling27. Här finns en förteckning över politiska områden där 
kommissionen eventuellt har behov av upphandling, med länkar till webbplat -
serna för de olika generaldirektorat som ansvarar för denna politik. Ingen annan 
information tillhandahålls.
61 
I motsats till de centrala webbplatserna tillhandahålls mer information på webb -
platserna för kommissionens generaldirektorat och de övriga EU-institutionerna. 
Hur mycket information som erbjuds på de olika webbplatserna varierar emel -
lertid markant. Det framgår av tabell 2 , som innehåller en sammanfattning av 
resultaten av vår analys av elva olika webbplatser.26 http://europa.eu/
abouteuropa/index_sv.htm
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_sv.htm
36 Iakttagelser 
Analys av upphandlingsinformationen på EU-institutionernas webbplatser
Totalt per kategori
Parlamentet
Rådet
ECBKommissionen
Bokstavskoder:  
J – ja  
D – delvis  
R – endast efter registrering  
GD Kommunikation
GD Informationsteknik
EuropeAid
GD Inre marknaden, industri, entreprenör -
skap samt små och medelstora företag
Gemensamma forskningscentrumet
OIB
OIL
GD Forskning och innovation
GD Skatter och tullar
Allmän information om EU-institutionens 
upphandlingar6 J J J J J J
Handledning för leverantörer om hur man lämnar in 
anbud5 J J J J J
Information om den rättsliga grunden för institu-  
tionernas upphandlingar8 J J J J J J J J
Allmänna villkor och bestämmelser och/eller 
dokumentmallar8 J J J J J J J J
Ytterligare verktyg för utbildning eller lärande
(e-lärande, vägledning för internetanvändare)3 J J J
Möjlighet att ställa frågor om upphandlingar 8 J J J J J J J J
Registrering för att få automatiska meddelanden om 
nya upphandlingar8 J J J J J J J J
Upphandlingsdokument tillgängliga på elektronisk 
väg12 J R R J J J J J J J J J
Ytterligare sökalternativ för intern sökning på 
webbplatsen3 J J J
Information om pågående upphandlingar till högt 
värde12 J J J J J J J J J J J J
Information om framtida eller planerade upphand -
lingar till högt värde4 J J D J
Information om pågående upphandlingar till lågt 
värde6 J J J J J J
Information om framtida eller planerade upphand -
lingar till lågt värde4 J J J J
Totalt för varje undersökt webbplats 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Anmärkning:  Analysen gjordes 24 juni–6 juli 2015.
Källa: Europeiska revisionsrätten.Tabell 2
37 Iakttagelser 
28 Procurement And Grants for 
European Union external 
actions – A Practical Guide  
(upphandling och bidrag för 
EU:s externa åtgärder – en 
praktisk vägledning).
29 http://ted.europa.eu62 
Bland de webbplatser som granskades är EuropeAids webbplats ett exempel 
på bästa praxis eftersom den innehåller all nödvändig information. Den har ett 
användarvänligt, avancerat system för sökning bland upphandlingar med ett 
flertal sökalternativ. Dessutom erbjuds vägledning och e-lärande. En annan viktig 
skillnad jämfört med övriga webbplatser är att EuropeAid har detaljerade rikt -
linjer för upphandlingsförfaranden på sin webbplats28. De andra institutionerna 
behandlar sådana riktlinjer som interna handlingar och offentliggör dem därför 
inte på sin officiella webbplats. Det gäller exempelvis handboken om offentlig 
upphandling inom kommissionen som har tagits fram av den centrala budget-  
avdelningen vid GD Budget. Den senaste versionen av handboken gavs ut i no -
vember 2015, men på internet finns bara de tidigare versionerna – och då endast 
på grund av att de har offentliggjorts av en privat advokatbyrå och en organisa -
tion i det civila samhället.
Sökfunktionen i TED ( Tenders Electronic Daily ) gav inte alltid 
tillfredsställande resultat
63 
TED ( Tenders Electronic Daily ) är onlineversionen av Tillägg till Europeiska unionens 
officiella tidning  som är ägnad åt offentlig upphandling inom EU. Varje dag, från 
tisdag till lördag, offentliggörs cirka 1 800 meddelanden om offentliga upphand -
lingar på denna webbplats29. De flesta kommer från upphandlande myndigheter 
i EU:s medlemsstater. Även upphandlingsmeddelanden från EU-institutionerna 
offentliggörs via TED när deras värde beräknas uppgå till eller överstiga tröskel -
värdena i 2014 års upphandlingsdirektiv, förutom vid förhandlade förfaranden 
utan offentliggörande av ett upphandlingsmeddelande, i enlighet med arti -
kel 134 i tillämpningsföreskrifterna.
64 
Med tanke på det stora antalet sådana meddelanden är det av största vikt att det 
finns en effektiv, intuitiv sökfunktion för att TED ska vara användarvänlig. Med -
delandena kan sorteras och sökas efter land, bransch, leveransplats och ett antal 
andra kriterier. Olika sökkriterier kan kombineras för att underlätta sökning efter 
intressanta upphandlingsmeddelanden. Med hjälp av tester identifierade vi ett 
antal problem med sökalternativ som gav otillfredsställande resultat. Exempel på 
detta ges i  ruta 8 .
38 Iakttagelser 
Verktyg för att klassificera upphandlingar, såsom CPV och Nuts, 
användes inte alltid på rätt sätt
65 
Hur korrekta resultaten av en sökning i TED blir beror på om de upphandlande 
myndigheterna registrerar uppgifterna korrekt, särskilt för de klassificeringsverk -
tyg som används i TED.
66 
Den gemensamma terminologin vid offentlig upphandling ( Common Procure -
ment Vocabulary , CPV ) är det viktigaste klassificeringsverktyget. Syftet med CPV 
är att göra det lättare för anbudsgivare att hitta relevanta upphandlingsmedde -
landen inom varje bransch. Det finns omkring 10 000 koder som delas upp i en 
trädstruktur med fem olika nivåer. Varje kod består av åtta siffror och en be -
teckning som beskriver vilken typ av bygg- och anläggningsarbeten, varor eller 
tjänster som ska upphandlas. Ruta 8Exempel på otillfredsställande resultat vid sökning på pågående upphandlingar 
i TED
En sökning bland meddelanden om pågående upphandlingar där branschen ”Byggnadsarbeten och fastig -
hetstjänster” kombinerades med ”EU-institution/EU-organ eller internationell organisation” gav 124 träffar. 
Bland träffarna återfanns emellertid ett flertal meddelanden som uppenbarligen inte hade något att göra 
med ”Byggnadsarbeten och fastighetstjänster”, till exempel meddelanden om ”Översättning”, ”Undersökning 
till stöd för kontrollen av ändamålsenlighet hos EU:s konsumentlagstiftning” och ”SMF-instrument – näringsliv 
och akademi”.
En annan sökning bland pågående upphandlingar inom branschen ”Gruvdrift och malmbrytning” kombinerat 
med ”EU-institution/EU-organ eller internationell organisation” gav såpass olika träffar som ”Solskydd” och 
”Bygg- och anläggningsarbeten: byggnader med anknytning till järnvägstransport”. Vi provade denna kombi -
nation av sökkriterier vid mer än ett tillfälle på olika dagar. Det hände flera gånger att sökningen endast gav 
träffar på meddelanden om upphandlingar som inte hade något att göra med ”Gruvdrift och malmbrytning”.
Fulltextsökningen gav inte heller alltid tillfredsställande resultat. Vi följde instruktionerna om att använda 
citattecken och sökte bland annat på ”säkerhetstjänster” kombinerat med ”EU-institution/EU-organ eller inter -
nationell organisation”. Vi fick 147 träffar som omfattade så olika upphandlingar som ”Stöd för framtagande 
av bättre landkunskap om offentlig förvaltning och institutionell kapacitetsuppbyggnad” och ”Tekniskt stöd 
för utbildningen av vattenambassadörer och medvetenhetshöjande projekt”.
TED:s sökfunktion för meddelanden från en viss EU-institution förbättrades i december 2015 men var fort -
farande inte helt tillförlitlig. Bland annat gjorde vi en sökning där vi kryssade för ”Europeiska unionens råd” 
och fick då fram ett antal meddelanden som offentliggjorts av rådet och Europeiska utrikestjänsten. En del av 
meddelandena från Europeiska utrikestjänsten visades emellertid inte när vi kryssade för rutan ”Europeiska 
utrikestjänsten”. Att hitta upphandlingsmeddelanden från ett visst EU-organ var fortfarande svårt.
(Testsökningarna gjordes i januari och februari 2016.)
39 Iakttagelser 
67 
En studie som utfördes på begäran av kommissionen30 visade att en relativt hög 
andel av upphandlingsmeddelandena innehåller felaktiga koder. Ett test som 
omfattade ett urval av 405 upphandlingsmeddelanden visade att koden var 
felaktig i omkring 23 % av meddelandena. I omkring 10 % av fallen beskrev den 
använda koden inte den typ av bygg- eller anläggningsarbete, vara eller tjänst 
som upphandlingen gällde, i omkring 8 % av fallen var koden alltför allmän och 
i omkring 4 % av fallen var den alltför specifik. I vår granskning stötte vi också på 
upphandlingsmeddelanden från kommissionen med felaktiga koder. Exempel på 
detta ges i  ruta 9 .
Exempel på felaktiga CPV-koder i kommissionens upphandlingsmeddelanden
Den upphandlande myndigheten använde koden för ”Kollektivtrafik på väg” vid en upphandling som gällde 
en studie om ”Olika marknader för motorfordon: analys av statistik och prognoser” (kod 60112000). Det tillde -
lade kontraktets värde: 429 300  euro.
För en upphandling som gällde en studie ”inom områdena utsläpp och konkurrenskraft och ekonomisk analys 
med avseende på fordonsindustrin” användes koden för ”Transportutrustning och transporthjälpmedel” 
(kod 34000000). Det tilldelade kontraktets värde: 5 000 000 euro.
För upphandlingen ”Insamling av viktig kvalitativ och kvantitativ information om Europeiska kommissionens 
beslut i koncentrationsärenden” användes koden för ”Marknadsundersökningar” (kod 79310000). Upphand -
lingen ledde inte till tilldelning av ett kontrakt.Ruta 930 Review of the functioning of the 
CPV Codes/System  (översyn av 
hur CPV-koderna/CPV-syste-
met fungerar), december 2012, 
för GD Inre marknaden och 
tjänster.
68 
Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts) upprättades av EU:s sta -
tistikbyrå Eurostat i syfte att skapa en enda klassificering av territoriella enheter 
att användas vid framtagandet av regional statistik för EU. I upphandlingsmedde -
landen kan Nuts användas för att ange den leveransplats där produkten, tjäns -
ten eller bygg- och anläggningsarbetet i fråga ska tillhandahållas. De flesta av 
kommissionens avdelningar använde inte Nutskoder i sina upphandlingsmedde -
landen. Om den upphandlande myndigheten inte anger en Nutskod för leverans -
platsen kanske potentiella anbudsgivare inte uppmärksammar upphandlingen.
40 Iakttagelser 
EU-institutionerna skapar onödiga hinder för ekonomiska 
aktörer vid e-upphandling och e-anbud genom att inte 
tillämpa harmoniserade lösningar omgående
Användning av plattformen eTendering på TED är frivillig
69 
Plattformen eTendering på TED-webbplatsen kan användas av alla EU-institutio -
ner och EU-organ och har potential att bli den centrala åtkomstpunkten för alla 
upphandlingsmeddelanden från dessa aktörer. Plattformen förvaltas av Publika -
tionsbyrån och intresserade ekonomiska aktörer kan registrera sig utan kostnad. 
Den synkroniseras med TED31 och ger
a) elektronisk tillgång till alla offentliga upphandlingsdokument,
b) möjlighet att skicka in frågor på alla officiella EU-språk och att se andra frågor 
och svar,
c) underrättelser i realtid när uppdateringar av utvalda upphandlingar 
offentliggörs.
70 
Det har varit möjligt att använda eTendering sedan april 2011, men det är inte 
obligatoriskt för kommissionens generaldirektorat och genomförandeorgan, 
även om GD Budget uppmanar dem att använda systemet. Detsamma gäller 
Europaparlamentet, där målet är att alla generaldirektorat ska använda sig av 
eTendering. Rådet har för avsikt att börja använda plattformen under 2016. ECB 
har däremot inga planer på att börja använda eTendering. I  bilaga I  finns en 
förteckning över alla aktörer som hade använt TED:s eTendering fram till mitten 
av februari 2016. Det begränsade antalet EU-organ och EU-byråer i förteckningen 
bekräftar resultaten av vår undersökning, det vill säga att omkring två tredjedelar 
av dem sällan eller aldrig använder eTendering.
EU-institutionerna har svårt att införa e-anbud och saknar en 
gemensam strategi
71 
I artikel 95.2 i EU:s budgetförordning32 slås det fast att institutionerna och orga -
nen ska fastställa och tillämpa enhetliga standarder för elektronisk information 
som lämnas till tredjeparter som deltar i upphandlings- och bidragsförfaranden. 
Målet är att inrätta ett gemensamt ”område för utbyte av elektroniska uppgif -
ter” för mottagare, anbudssökande och anbudsgivare. I artikel 111.2 ges kom -
missionen i uppgift att se till att anbudsgivare får föra in anbudets innehåll och 
eventuella styrkande handlingar i ett elektroniskt format.31 Dessutom ger eTendering 
också tillgång till upphand-
lingar till lågt värde om den 
upphandlande myndigheten 
beslutar sig för att offentlig-
göra dem.
32 Förordningen trädde i kraft 
i oktober 2012.
41 Iakttagelser 
72 
I november 2014 började kommissionen testa systemet för e-anbud. Det är ännu 
inte helt genomfört och ska enligt planen börja användas i juli 2016.
73 
När det gäller Europaparlamentet är e-anbud endast möjligt för kontrakt till 
lågt värde. Det är inte möjligt för kontrakt som gäller högre belopp därför att 
parlamentets e-postsystem inte uppfyller alla krav i EU:s budgetförordning (se 
ruta 10 ). Sedan 2014 har DG INLO uppmanat anbudsgivare att lämna in en del av 
sina anbudshandlingar i elektronisk form på ett usb-minne.
Krav för e-anbud
”… systemen för elektronisk mottagning av anbud och anbudsansökningar – såväl genom tekniska funktioner 
som genom lämpliga rutiner – [ska] garantera att
a) den ekonomiske aktörens identitet kan bekräftas med säkerhet,
b) exakt tid och dag för mottagande av anbud och anbudsansökningar kan fastställas med exakthet,
c) det inom rimliga gränser kan säkerställas att ingen har tillträde till de uppgifter som överförts enligt 
dessa krav före utgången av de fastställda tidsfristerna,
d) endast behöriga personer får fastställa eller ändra datum för öppnande av mottagna uppgifter,
e) enbart behöriga personer har tillträde, under upphandlingsförfarandets olika steg, till samtliga inlämna -
de uppgifter och kan ge tillträde till dessa uppgifter i den utsträckning det behövs för förfarandet,
f) det inom rimliga gränser kan säkerställas att alla försök till överträdelse av villkoren enligt leden a–e kan 
upptäckas.”
(Artikel 155.2 i tillämpningsföreskrifterna för EU:s budgetförordning.)Ruta 10
42 Iakttagelser 
74 
Bland EU-institutionerna har rådet gått i täten för e-anbud, men med blandat 
resultat. Det har varit möjligt att lämna anbud på elektronisk väg sedan maj 2009, 
då rådets webbplats för anbudsförfaranden, Consilium Tendering , öppnades. Att 
skicka in anbud elektroniskt var emellertid frivilligt och de upphandlingsansvari -
ga kunde välja att inte använda detta alternativ.  I de fall där elektronisk inlämning 
var möjlig kunde anbudsgivare också välja att skicka in sitt anbud på papper. 
Enligt rådet lämnades mindre än hälften av anbuden in elektroniskt. Consilium 
Tendering  används inte längre och rådet har visat intresse för att ansluta sig till 
kommissionens system för e-anbud.
75 
ECB har för avsikt att stegvis öppna ett elektroniskt upphandlingssystem under 
2016, där anbudsgivare ska ha möjlighet att lämna anbud på elektronisk väg ge -
nom ett användarkonto (användarnamn och lösenord). När anbudsgivare lämnar 
ett anbud elektroniskt kommer systemet att skapa ett standardformulär med en 
unik identifikationskod som anbudsgivaren ska skriva ut, underteckna och skicka 
in på papper till ECB för att bekräfta att anbudet är giltigt och rättsligt bindande.
Ekonomiska aktörer som anser sig ha blivit orättvist 
behandlade har svårt att få en snabb prövning av sina 
klagomål och ersättning
76 
Det är viktigt att det finns ändamålsenliga verktyg för att hantera ärenden där 
ekonomiska aktörer anser att de har behandlats orättvist – både för EU-institutio -
nerna och för de berörda ekonomiska aktörerna. Sådana verktyg ökar EU-institu -
tionernas trovärdighet och stärker ekonomiska aktörers tro på att de kommer att 
behandlas rättvist och att det därmed är en god idé att arbeta tillsammans med 
EU-institutionerna.
Bestämmelser i rättsmedelsdirektiven som skulle kunna förbättra 
prövningsförfarandet har inte införlivats i upphandlingsreglerna
77 
Rättsmedelsdirektiven33 innehåller gemensamma normer för snabb och effektiv 
tillgång till prövning i EU:s medlemsstater när anbudsgivare anser att kontrakt 
har tilldelats på ett orättvist sätt. Prövningen kan göras av befintliga rättsliga 
eller administrativa prövningsorgan. Alternativt kan ett oberoende och speciali -
serat icke-rättsligt prövningsorgan upprättas, vars beslut kan prövas i domstol. 
Ett annat alternativ som kan tillämpas enligt direktiven är ett system där den 
berörda ekonomiska aktören först ansöker om prövning hos den upphandlande 
myndigheten, innan han eller hon har rätt att vända sig till domstol.33 Det finns två direktiv om 
rättsmedel i samband med 
offentlig upphandling: rådets 
direktiv 89/665/EEG av den 
21 december 1989 om 
samordning av lagar och 
andra författningar för 
prövning av offentlig 
upphandling av varor och 
bygg- och anläggnings-
arbeten (EGT L 395, 30.12.1989, 
s. 33), som gäller den offentliga 
sektorn, och rådets direktiv 
92/13/EEG av den 25 februari 
1992 om samordning av lagar 
och andra författningar om 
gemenskapsregler om upp-  
handlingsförfaranden till-  
lämpade av företag och verk 
inom vatten-, energi-, trans-  
port- och telekommunika-
tionssektorerna (EGT L 76, 
23.3.1992, s. 14), som gäller 
marknaden för allmännyttiga 
tjänster. Båda dessa direktiv 
ändrades genom Europa-
parlamentets och rådets 
direktiv 2007/66/EG av den 
11 december 2007 om ändring 
av rådets direktiv 89/665/EEG 
och 92/13/EEG vad gäller 
effektivare förfaranden för 
prövning av offentlig upp-  
handling (EUT L 335, 
20.12.2007, s. 31).
43 Iakttagelser 
78 
Såsom alltid är fallet med direktiv är rättsmedelsdirektiven inte direkt tillämpliga 
på EU-institutionerna. Vissa delar av direktiven har införlivats i EU:s budgetför -
ordning och i ECB:s upphandlingsregler, medan andra har lämnats därhän. Det 
bör noteras att man inte har upprättat ett oberoende och specialiserat icke-rätts -
ligt prövningsorgan vars beslut kan bli föremål för rättslig prövning för att han -
tera upphandlingsärenden med koppling till EU-institutionerna, trots att sådana 
organ i allmänhet hanterar interimsöversyner och anspråk före ingående av avtal 
snabbare34.
79 
I enlighet med rättsmedelsdirektiven har EU:s budgetförordning bestämmelser 
om en frysningsperiod på 15 kalenderdagar innan ett kontrakt undertecknas. 
Denna period förkortas till tio dagar om den upphandlande myndigheten använ -
der elektroniska medel för att underrätta de anbudsgivare vars anbud valts ut el -
ler förkastats om sin avsikt att underteckna ett kontrakt35. Om anbudsgivare eller 
anbudssökande vars anbud förkastats skickar in begäranden eller kommentarer 
under frysningsperioden får den upphandlande myndigheten skjuta upp under -
tecknandet av kontraktet tills en ytterligare utredning har genomförts. Denna 
bestämmelse i budgetförordningen är mindre förmånlig för anbudsgivare vars 
anbud förkastats än bestämmelserna i rättsmedelsdirektiven. Enligt dessa medför 
inlämnandet av en ansökan om prövning att avtalet tillsvidare inte får ingås36.
80 
Av de organ som vi granskade hade endast ECB en tillfredsställande intern meka -
nism för prövning av klagomål. Detta så kallade överklagandeförfarande beskrivs 
i ruta 11 .34 Se kommissionens slutliga 
undersökningsrapport 
Economic efficiency and legal 
effectiveness of review and 
remedies procedures for public 
contracts  (ekonomisk effek-  
tivitet och rättslig verkan i 
prövnings- och rättsmedels-
förfaranden för offentliga 
kontrakt), april 2015, s. 137.
35 Det finns ingen frysnings-
period för särskilda kontrakt 
som baseras på ramavtal och 
förhandlade förfaranden där 
undantag enligt artikel 134.1 
i tillämpningsföreskrifterna är 
tillämpliga (utom 134.1 b – fall 
då det bara finns en tänkbar 
ekonomisk aktör). Det kan inte 
heller bli fråga om en frysnings-  
period när endast ett anbud 
har lämnats in.
36 Den förlängda period under 
vilken avtal inte får ingås ska 
inte upphöra före utgången av 
en tidsfrist på minst 10 kalen-  
derdagar räknat från och med 
dagen efter det att den upp-  
handlande myndigheten 
sände ett svar.
ECB:s överklagandeförfarande
ECB:s upphandlingsregler ger anbudssökande/anbudsgivare vars anbud har förkastats möjlighet att överklaga 
till ECB:s prövningsorgan för upphandling (PRB). PRB är ett internt organ som består av högt uppsatta tjänste-  
män inom banken och stöds av bankens juridiska avdelning. Om PRB anser att beslutet om att förkasta en 
ansökan eller ett anbud strider mot upphandlingsreglerna eller de allmänna principerna i lagstiftningen om 
offentlig upphandling ska PRB antingen besluta att anbudsförfarandet, eller delar av det, görs om eller fatta 
ett slutgiltigt beslut. PRB ska meddela överklaganden sitt beslut skriftligen inom en månad från det att klago -
målet mottogs.
Sedan 2007 har 35 klagomål mottagits, av vilka ett fortfarande höll på att utredas i december 2015, sex god-  
kändes, 20 förkastades och åtta vidarebefordrades till den ansvariga upphandlingskommittén varpå den kla -
gande beslutade att dra tillbaka sitt klagomål.Ruta 11
44 Iakttagelser 
Förfaranden i EU:s domstolar tar lång tid och ersättning för 
påstådd skada utbetalas sällan
81 
Tribunalen har bland annat behörighet att utreda och fatta beslut i förstainstans -
ärenden där en ekonomisk aktör anmält EU-institutionerna på grund av deras 
handlingar eller underlåtelse att handla. Under en sexårsperiod (2009–2014) tog 
tribunalen upp 3 419 ärenden varav 106 stycken (3,1 %) gällde EU-institutioners 
offentliga upphandlingar, vilket motsvarar i genomsnitt 17,6 ärenden per år37. 
De 106 upphandlingsärendena ledde till sammanlagt 123 olika avgöranden: 
66 domar och 57 beslut. Uppdelningen mellan de berörda EU-institutionerna och 
EU-organen kan ses i  tabell 3 .
Tribunalens domar och beslut per EU-institution/EU-organ
Domar Beslut
Europeiska kommissionen 41 40
Europaparlamentet 5 4
Rådet 3 3
Europeiska sjösäkerhetsbyrån 3
Europeiska unionens domstol 2
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet 2
Europeiska läkemedelsmyndigheten 2
Europeiska centralbanken 1 2
Europeiska investeringsbanken 1
Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och 
narkotikamissbruk1
Europeiska jämställdhetsinstitutet 1
Frontex 1
Europeiska miljöbyrån 1
Europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av 
fusionsenergi1 3
Europol 1
Europeiska revisionsrätten 1
Europeiska utrikestjänsten 1
Kontoret för harmonisering i den inre marknaden 1
Europeiska kemikaliemyndigheten 1
Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar 1
Källa: Europeiska revisionsrätten.Tabell 337 Om man jämför antalet 
ärenden som gällde offentlig 
upphandling med antalet 
tilldelningsbeslut som 
offentliggjordes via TED av 
EU:s institutioner och organ, 
kan man dra slutsatsen att de 
ärenden som tagits upp av 
tribunalen rör mindre än 1 % 
av upphandlingarna. Det är en 
lägre siffra än i medlems-
staterna där mellan 2 % och 
12,3 % av alla upphandlings-
förfaranden blev föremål för 
prövning, enligt arbetsdoku-
mentet från kommissionens 
avdelningar med titeln Annual 
Public Procurement Imple-
mentation Review 2013  (årlig 
genomföranderapport om 
offentlig upphandling) 
(SWD(2014) 262 final av den 
1 augusti 2014, s. 26).
45 Iakttagelser 
82 
Under den period som vi granskade godkändes ogiltighetstalan i 13 fall på grund 
av att den upphandlande myndigheten hade fattat ett olagligt beslut38. I genom -
snitt pågick tribunalens handläggning av ärenden rörande offentlig upphandling 
(domar) i omkring 35 månader.
83 
Den största skadan för anbudsgivare vars anbud förkastas är förlusten av de 
intäkter som de skulle ha fått om de hade tilldelats kontraktet. Under den under -
sökta perioden (2009–2014) förekom ingen framgångsrik skadeståndstalan. I två 
senare ärenden39 har tribunalen emellertid beordrat den upphandlande myndig -
heten att betala skadestånd till en ekonomisk aktör som gått miste om möjlighe -
ten att tilldelas ett kontrakt. Det kan tyda på att tribunalen nu är benägnare att 
utdöma skadestånd i sådana fall.
84 
Under den undersökta perioden godkändes ingen ansökan om interimistiska 
åtgärder40 och samtliga 16 överklaganden från ekonomiska aktörer mot tribu -
nalens beslut förkastades av domstolen. I ett av 2015 års viktigaste beslut om 
EU-institutionernas offentliga upphandlingsförfaranden41 fastslog domstolens 
vice ordförande att den tillräckligt uppenbara och allvarliga karaktären hos de 
lagbrott som identifierats vid första anblick kan motivera interimistiska åtgärder, 
trots att en irreparabel skada inte föreligger. Domstolens vice ordförande ställde 
sig därigenom positiv till tribunalens nya och flexiblare synsätt när det gällde 
villkoren för att godkänna interimistiska åtgärder genom att hänvisa till rätten till 
effektivt rättsligt skydd42.
Ombudsmannen kunde ibland nå uppgörelser i godo, men snabba 
beslut i upphandlingsärenden hindras av procedurreglerna
85 
Europeiska ombudsmannen utreder klagomål om administrativa missförhållan -
den inom EU:s institutioner och organ, bland annat klagomål som rör offentlig 
upphandling. Vid en sökning på ombudsmannens webbplats fann vi 60 beslut 
med koppling till offentlig upphandling under perioden 18 februari 200843 till 
17 februari 201544. Största delen av dessa 60 beslut (34 stycken) gällde upp -
handlingar utanför EU, i många fall med koppling till EU-delegationer. Tabell 4  
innehåller en sammanfattning av analysen av de 60 besluten.38 Det har fastställts i rättspraxis 
att EU-institutionerna har stort 
handlingsutrymme när det 
gäller vilka faktorer som ska 
beaktas vid tilldelning av kon-  
trakt. Tribunalens prövning 
måste begränsas till att kon-  
trollera om bestämmelserna 
förom förfarandet och 
motiveringen har efterlevts, 
om fakta i ärendet är korrekta 
och om det förekommit 
uppenbara bedömningsfel 
eller uppenbart maktmissbruk. 
I tio av de tretton ärendena 
ogiltigförklarades tilldelnings-
beslutet på grund av att den 
upphandlande myndigheten 
inte hade uppfyllt kravet på att 
tillhandahålla en motivering.
39 Dom av den 7 oktober 2015 
i mål T-299/11, (European 
Dynamics Luxembourg m.fl. 
mot harmoniseringskontoret) 
(har överklagats i pågående 
mål C-677/15/ P) och dom av 
den 29 oktober 2015 i mål 
T-199/14, (Vanbreda Risk & 
Benefits mot kommissionen).
40 Utom ett beslut som senare 
upphävdes efter överklagan. 
I två ärenden avslutade den 
upphandlande myndigheten 
upphandlingsförfarandet 
innan tribunalen hade fattat 
beslut.
41 Mål C-35/15 P(R), Europeiska 
kommissionen mot Vanbreda 
Risk & Benefits.
42 I det aktuella målet avslog dock 
vice ordföranden ansökan om 
interimistiska åtgärder efter-  
som kommissionen hade 
respekterat frysningsperioden 
innan kontraktet under-
tecknades och det aktuella 
kontraktet hade ingåtts långt 
innan ansökan om interimis-
tiska åtgärder lämnades in.
43 Det första beslutet som gällde 
offentlig upphandling på om-  
rådet ”Tilldelning av kontrakt 
och bidrag”.
44 Under denna sjuårsperiod 
mottog ombudsmannen 
86 prövningsbara klagomål om 
upphandlingar. Där ingår de 
60 beslut som finns tillgängliga 
via databasen på internet, 
22 ärenden där ombuds-
mannen inte ansåg att det 
fanns skäl för att inleda en 
utredning och fyra ärenden 
som lades ner på initiativ av 
klaganden.
45 Se artikel 2.4 i Europaparla-
mentets beslut av den 9 
46 Iakttagelser 
Ombudsmannens beslut om offentlig upphandling – sammanfattning av resultaten
Kategori Antal ärenden Förklaring
Totalt antal beslut 60Det totala antalet beslut med koppling till offentlig upphandling som 
offentliggjorts på ombudsmannens webbplats under ämnesområdet 
”Tilldelning av kontrakt och bidrag”.
Inga administrativa missförhållanden 30 Ombudsmannen fann inga administrativa missförhållanden.
Uppgörelse i godo 8Man kom överens om en uppgörelse i godo eller en korrigerande åtgärd 
som har genomförts. I denna kategori ingår följande underkategorier:
Tillhandahållande av information 6Uppgörelsen i godo bestod av att tillräcklig information eller en motive -
ring tillhandahölls.
Betalning av kostnader 1Uppgörelsen i godo innebar att klaganden fick ersättning för sina 
motiverade kostnader.
Information om lösning saknas (förhandling pågår) 1Förhandlingar om en uppgörelse i godo pågick men resultatet är inte 
känt.
Administrativa missförhållanden 20Ombudsmannen fann att det hade rått administrativa missförhållan -
den i åtminstone en del av ärendet. I denna kategori ingår följande 
underkategorier:
Förkastande av en uppgörelse i godo 5Den föreslagna uppgörelsen i godo förkastades av den berörda institu -
tionen i fyra av fem fall.
Omöjligt att nå fram till en uppgörelse i godo 13 En uppgörelse i godo ansågs inte längre vara möjlig.
Inget behov av en uppgörelse i godo 2En uppgörelse i  godo var inte nödvändig eftersom upphandlingen 
avbröts innan klagomålet kunde utredas eller så påverkade det inte 
resultatet av förfarandet.
Domstolsärende – ingen ytterligare utredning 1Ärendet utreddes inte av ombudsmannen på grund av att det togs upp 
till prövning i tribunalen.
Klagomålet drogs tillbaka av klaganden 1 Klagomålet drogs tillbaka av klaganden utan ytterligare förklaring.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Tabell 4
47 Iakttagelser 
86 
I genomsnitt förflöt 20 månader från det att utredningen inleddes till det att ett 
beslut fattades. Det är kortare tid än för domstolsärenden (se punkt 82). Emeller -
tid måste klagomål ”föregås av lämpliga hänvändelser till de berörda institutio -
nerna och organen”45 innan ombudsmannen har rätt att inleda en utredning. Det 
innebär att den ekonomiska aktören först måste vända sig med sitt klagomål till 
den berörda institutionen och invänta svar. Detta förlänger processen och gör 
det närmast omöjligt för ombudsmannen att snabbt utreda ärendet innan ett 
kontrakt skrivs under.
87 
I de fall då parterna nådde en uppgörelse i godo baserat på ombudsmannens 
förslag bestod den vanligtvis av att klaganden fick tillgång till information eller 
en tillfredsställande förklaring av skälen till att hans eller hennes anbud hade 
förkastats. Ombudsmannens utredningar har aldrig lett till att ett upphandlings -
beslut har upphävts och en EU-institutions upphandlingsförfarande återupp -
tagits. De korrigerande åtgärder som tillämpats har aldrig bestått av ersättning 
till den klagande parten för förlust av en upphandlingsmöjlighet eller intäkter. 
I ett enda fall har en klagandes kostnader för att delta i upphandlingsförfarandet 
ersatts. Ombudsmannen agerar proaktivt och inkluderar i sina beslut ”ytterligare 
anmärkningar”, vilket är rekommendationer som syftar till att uppmana EU-in -
stitutionerna att ändra sitt framtida handlande. Exempel på sådana ytterligare 
anmärkningar finns i  ruta 12 .
Europaparlamentets utskott för framställningar uteslöt 
framställningar mot EU-institutionerna
88 
Rätten att göra framställningar är en av EU-medborgarnas grundläggande rättig -
heter46. Varje medborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller 
har sitt stadgeenliga säte i en medlemsstat har rätt att göra framställningar till 
Europaparlamentet.  Europaparlamentets utskott för framställningar angav emel -
lertid på sin webbportal för framställningar att framställningar som rör adminis -
trativa missförhållanden inom EU:s institutioner eller organ inte skulle tas emot 
och att sådana klagomål i stället ska riktas till Europeiska ombudsmannen. Det 
innebär att utskottet uteslöt framställningar om administrativa missförhållanden 
i samband med EU-institutionernas offentliga upphandlingar.mars 1994 om föreskrifter och 
allmänna villkor för ombuds-
mannens ämbetsutövning 
(EGT L 113, 4.5.1994, s. 15).
46 Se artikel 44 i EU-stadgan om 
de grundläggande rättig-  
heterna.
48 Iakttagelser Ruta 12Exempel på ombudsmannens ytterligare anmärkningar
I framtida ärenden där en kontraktspart begär att få veta om dennes kontrakt kommer att förlängas eller inte 
skulle Publikationsbyrån, i enlighet med kontraktets villkor, åtminstone kunna ange en ungefärlig tidsfrist för 
utfärdande av sitt beslut. (Ombudsmannens beslut i ärende 1922/2010/(VIK)ER mot Europeiska unionens publika -
tionsbyrå, den 19 december 2013.)
I ärenden såsom detta där en EU-delegation, efter att ha avbrutit en anbudsinfordran, väljer att i stället inleda 
ett förhandlat förfarande med några av de ursprungliga anbudsgivarna, bör delegationen öppet och proaktivt 
informera de anbudsgivare vars anbud förkastats om denna utveckling. Det skulle ytterligare stärka intrycket 
av att EU-delegationernas upphandlingar genomförs på ett lagligt och öppet sätt. (Ombudsmannens beslut 
i ärende 1325/201 1/VL mot Europeiska kommissionen, den 17 maj 2013.)
”När det slutligen gällde den terminologiska förvirringen i detta ärende, och för att undvika eventuella miss -
förstånd i framtiden, ansåg ombudsmannen att kommissionen bör se över den dokumentation den tillhanda -
håller i samband med upphandlingar för att eliminera vagheter och terminologiska inkonsekvenser och se till 
att anbudsgivarna får klar och entydig information om vilka krav som ska vara uppfyllda avseende etablering/
säte/registrering/nationalitet. Ombudsmannen konstaterade att kommissionen i samband med den översy -
nen också bör se till att sådana nyckelbegrepp i upphandlingsförfaranden definieras tydligt, antingen i själva 
upphandlingsmeddelandet eller i ett dokument som meddelandet tydligt hänvisar till och som är lätt tillgäng -
ligt.” (Ombudsmannens beslut i ärende 920/2010/VIK mot Europeiska kommissionen, den 18 juli 201 1.)
49 Iakttagelser 
Avdelning IV – Öppenhet om resultat och ömsesidigt 
lärande tillämpas inte systematiskt
Information om resultaten av EU-institutionernas 
upphandlingsverksamhet är inte tillgänglig på ett sätt 
som gör att myndigheten som beviljar ansvarsfrihet och 
allmänheten kan utöva effektiv övervakning
89 
Ett av de effektivaste sätten att bekämpa korruption och missförhållanden i sam -
band med offentlig upphandling och att förebygga omotiverade begränsningar 
av konkurrensen är att öka öppenheten när det gäller processer och förfaranden. 
Öppenhet är inte bara viktigt för ekonomiska aktörer utan även för myndigheten 
som beviljar ansvarsfrihet och för allmänheten som kan hjälpa till att förbättra 
EU-institutionernas verksamhet genom att övervaka upphandlingsverksamheten.
Effektiv övervakning kräver att man kan hitta harmoniserad 
information på en enda webbplats
90 
För att intresserade parter ska kunna utöva effektiv övervakning måste åtmins -
tone följande information finnas tillgänglig på en och samma webbplats och 
uppdateras kontinuerligt för varje kontrakt med ett värde över 15 000 euro så 
snart det har undertecknats av en EU-institution:
a) Upphandlingens syfte.
b) Typ av upphandling.
c) Kontraktets värde.
d) Kontraktets löptid.
e) Typ av tilldelningsförfarande (med en motivering i de fall det rör sig 
om ett förhandlat förfarande utan föregående offentliggörande av ett 
upphandlingsmeddelande).
f) Tilldelningskriterier och viktningen av dessa.
g) Antal anbud som mottagits och antal anbud som beaktats inför det slutliga 
tilldelningsbeslutet (uppdelat per medlemsstat/tredjeland och med uppgift 
om antalet anbud från små och medelstora företag).
50 Iakttagelser 
h) Den valda anbudsgivarens namn och adress samt information om huruvida 
denne är ett litet eller medelstort företag.
i) Den andel av kontraktet som troligen kommer att läggas ut på entreprenad.
91 
Ett sådant informationsarkiv bör också innehålla relevanta länkar till andra doku-  
ment (till exempel upphandlingsdokument, meddelanden i TED och kopior av 
undertecknade kontrakt).
Informationen presenteras inte som en helhet
92 
För närvarande finns det inga verktyg med vars hjälp man kan få en överblick 
över resultaten av alla EU-institutioners upphandlingsverksamhet. Informationen 
presenteras inte som en helhet och för det mesta inte på ett enhetligt sätt. TED 
innehåller inte alla avslutade upphandlingsförfaranden eftersom det inte alltid 
är obligatoriskt att offentliggöra tilldelningsbeslut. Det är också svårt att söka 
bland de upphandlingar som finns registrerade i TED eftersom sökresultaten inte 
alltid är tillfredsställande (se punkterna 63–65). Plattformen eTendering på TED 
används inte av alla EU-institutioner. Dessutom blockerar vissa institutioner möj -
ligheten att ladda ner upphandlingsdokument från plattformen när tidsfristen för 
att lämna anbud har löpt ut.
93 
På Europaparlamentets webbplats offentliggörs en fullständig årlig förteckning 
över samtliga kontraktsparter som tilldelats kontrakt med ett värde på över 
15 000  euro. Där anges kontraktspartens namn och adress, upphandlingens typ, 
syfte, löptid och värde, vilket förfarande som använts samt namnet på det rele -
vanta generaldirektoratet. Förteckningen ingår i årsrapporten om kontrakt som 
tilldelats av Europaparlamentet. Den är mer omfattande och detaljerad än den 
sammanfattande information som offentliggörs av de andra institutioner som 
granskats och uppfyller med råge öppenhetskraven i EU:s budgetförordning.
51 Iakttagelser 
94 
Eftersom kommissionens upphandlingsverksamhet är decentraliserad rappor -
teras den i de olika generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter, men på 
ett standardiserat sätt. Kommissionen sammanställer emellertid ingen konsoli -
derad rapport med all information från de olika årliga verksamhetsrapporterna. 
I den sammanfattande rapporten om kommissionens förvaltning ingår däremot 
en analys av de förhandlade förfarandena. Kommissionens system för finansiell 
öppenhet syftar till att ge information om mottagare av EU-medel. Där saknas 
emellertid information om vilken typ av upphandlingsförfarande som ledde till 
att kontrakt tilldelades.
95 
På ECB:s webbplats finns en årlig förteckning över de kontrakt med ett värde 
på över 50 000 euro som har tilldelats utan offentliggörande av ett upphand -
lingsmeddelande. Förteckningarna innehåller namnet på den utvalda kontrakt -
sparten, upphandlingens syfte och beräknade värde samt uppgift om huruvida 
kontraktets löptid överstiger tolv månader. Tidigare upphandlingsmeddelanden 
och meddelanden om tilldelning av kontrakt från TED och tidigare upphandlings -
meddelanden som frivilligt offentliggjorts är tillgängliga centralt i arkivet.
96 
Rådets säkra webbplats för upphandlingar med ett värde på över 60 000 euro har 
en sökfunktion för pågående, avslutade och avbrutna upphandlingar. När vi tes -
tade sökfunktionen fick vi emellertid inte upp samtliga avslutade upphandlingar 
bland sökresultaten. Årliga förteckningar över kontrakt för vilka inget särskilt 
upphandlingsmeddelande offentliggjordes finns på TED. Det fanns emellertid 
ingen länk till dessa förteckningar på rådets webbplats.
97 
EU:s portal för öppna data, som förvaltas av Publikationsbyrån, innehåller dataset 
med koppling till offentlig upphandling. De mest omfattande dataseten bygger 
direkt på TED. De dras med samma problem som beskrivs i punkterna 63–64, 
det vill säga de ger inte alltid tillfredsställande resultat och ibland ofullständiga 
uppgifter.
52 Iakttagelser 
Bästa praxis utnyttjas inte till fullo för att dra lärdomar
98 
Eftersom EU-institutionernas offentliga upphandlingar till stor del är decentra -
liserade kan samarbete mellan olika organisationer leda till förbättringar tack 
vare ömsesidigt lärande och korsbefruktning. Vi noterade betydande samarbete 
och utbyte av erfarenheter mellan de olika institutionerna och, när det gäller 
de större institutionerna, mellan olika upphandlingsenheter. Interinstitutionell 
upphandling förekommer och det finns både möjligheter att ställa frågor och 
diskussionsforum.
99 
Inbördes granskningar ger de deltagande organisationerna möjlighet att struk -
turerat utbyta bästa praxis. Detta verktyg har emellertid aldrig använts på EU:s 
upphandlingar. Ett gott exempel på förbättringar som åstadkommits tack vare 
inbördes granskningar är det europeiska statistiksystemet47. Gemensamma forsk -
ningscentrumet gör ibland efterhandskontroller av sina upphandlingsdokument 
vid kontrollen av utbetalningar. Den metod som används för dessa kontroller 
liknar till viss del inbördes granskningar48.47 Se särskild rapport nr 12/2012 
Har kommissionen och Eurostat 
förbättrat processen för att 
framställa tillförlitlig och 
trovärdig europeisk statistik? 
från revisionsrätten ( http://eca.
europa.eu ).
48 Under 2014 gjordes sådana 
kontroller av 55 upphand-
lingsdokument. Kontrollerna 
gällde efterlevnaden av regler 
och krav. De utfördes av nio 
grupper om tre personer 
vardera och omfattade alla de 
institut som ingår i gemen-
samma forskningscentrumet. 
Kontrollanterna kom från olika 
enheter och platser. För varje 
grupp utsågs en ledare. De 
olika grupperna använde 
samma detaljerade checklista 
och tillämpade en stan-
dardiserad metod för 
rapportering.
53
 Slutsatser och 
rekommendationer
100  
Den offentliga upphandlingen i EU styrs av regler som syftar till att avlägsna 
hinder och att öppna marknader på ett icke-diskriminerande och transparent sätt 
för att främja konkurrens. Syftet med offentlig upphandling är att öka de offent -
liga organens urval av potentiella kontraktsparter, vilket både ger mer valuta för 
pengarna och ger företagen större marknadsmöjligheter.
101  
Revisionsrätten slutsats är att EU-institutionerna kan göra mer för att underlätta 
tillträdet till sina offentliga upphandlingar.
102  
EU-institutionerna har robusta system och kompetent personal som håller risken 
för fel och oriktigheter nere. Vi upptäcker få allvarliga fel i samband med offentli -
ga upphandlingar när det gäller de transaktioner som hanteras direkt av EU-insti -
tutionerna och som vi kontrollerar inför vår årliga revisionsförklaring. Få klagomål 
riktas till Olaf, vilket tyder på att antalet allvarliga oriktigheter och bedrägerier är 
begränsat på detta område (se punkterna 15–22).
103  
För att övervaka och visa på tillgängligheten i sin upphandlingsverksamhet 
behöver EU-institutionerna ha tillgång till information om ekonomiska aktörers 
deltagande i upphandlingar. De flesta EU-institutioner mäter inte systematiskt 
nivån på deltagandet i sina upphandlingsförfaranden. Av de enheter som vi 
undersökte är det bara kommissionens gemensamma forskningscentrum som 
samlar in heltäckande statistik om detta. De övriga uppfyller minimikravet på att 
antalet mottagna anbud ska anges i de meddelanden om tilldelning av kontrakt 
som offentliggörs i TED (se punkterna 23–25).
Rekommendation 1
För att göra det lättare att övervaka hur tillgänglig deras upphandlingsverksam -
het är bör samtliga EU-institutioner samla in och analysera uppgifter, för varje 
enskilt förfarande och varje typ av förfarande, inte bara om det ursprungliga 
antalet mottagna anbud eller anbudsansökningar utan också om det antal anbud 
som beaktades för det slutliga beslutet om tilldelning.
Datum för genomförande:  från och med 2017.
54 Slutsatser och rekommendationer 
104  
Vid översynen av sina upphandlingsregler 2015 underlättade EU-institutionerna 
inte tillträdet till sina offentliga upphandlingar genom att förenkla reglerna och 
tydliggöra gråzoner så mycket som möjligt (se punkterna 26–35). Följande pro -
blem kvarstår:
a) EU:s budgetförordning och dess tillämpningsföreskrifter har inte konsolide -
rats i ett enda dokument och är fortfarande en onödigt komplicerad rättsakt.
b) Avvikelser från det nya upphandlingsdirektivet anges eller förklaras inte alltid 
på ett tydligt sätt.
c) Små och medelstora företag uppmuntras inte uttryckligen att delta.
d) Det har inte förklarats hur marknaden bör undersökas innan fastighetskon -
trakt undertecknas.
e) ECB är den enda institution vars upphandlingsregler innehåller bestämmelser 
om språkanvändning vid upphandlingsförfaranden.
Rekommendation 2
Inför den kommande översynen 2016 av EU:s budgetförordning bör kommis -
sionen föreslå att man inför en särskild regelbok för offentlig upphandling. 
I denna bör små och medelstora företag uttryckligen uppmuntras att delta 
i upphandlingar. Det bör också finnas regler om undersökning av marknaden 
före undertecknande av fastighetskontrakt och regler om språkanvändningen vid 
upphandlingar. Avvikelser från 2014 års upphandlingsdirektiv bör motiveras.
Datum för genomförande:  2017, som en del av EU:s reviderade 
budgetförordning.
105  
Alla valda förfaranden främjade inte ett så brett deltagande som möjligt. De fles -
ta EU-institutioner hade ingen policy om att göra preliminära marknadsunder -
sökningar innan det formella upphandlingsförfarandet inleds. Sådana undersök -
ningar är viktiga för att informera potentiella anbudsgivare och optimera de krav 
som bör anges i upphandlingsdokumenten. EU-institutionerna bör inte dela upp 
en upphandling på artificiellt sätt för att kringgå kravet på att tillämpa ett mer 
konkurrensutsatt förfarande. Att dela upp kontrakt i flera delar och att offentlig -
göra dem samtidigt kan emellertid göra upphandlingar tillgängligare, särskilt för 
små och medelstora företag. Denna metod användes inte i tillräcklig utsträckning 
av EU-institutionerna (se punkterna 37–55).
55 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 3
EU-institutionerna bör proaktivt använda preliminära marknadsundersökningar, 
när det är lämpligt, för att förbereda upphandlingen och informera ekonomiska 
aktörer om sina upphandlingsplaner och krav.
Datum för genomförande:  omedelbart.
Rekommendation 4
EU-institutionerna bör när det är möjligt dela upp kontrakt i delar för att öka 
deltagandet i sina upphandlingsförfaranden.
Datum för genomförande:  omedelbart.
106  
Det finns onödiga hinder som gör det svårare för potentiella anbudsgivare som 
vill hitta och utnyttja möjligheter att delta i EU-institutionernas upphandlingar. 
EU-institutionernas upphandlingar är inte tillräckligt synliga på internet. Den 
information som finns tillgänglig presenteras inte på ett konsekvent sätt, och den 
är utspridd på många olika webbplatser. Sökfunktionen i TED ( Tenders Electronic 
Daily ) gav inte alltid tillfredsställande resultat. Verktyg för elektronisk inlämning 
av anbud har ännu inte lanserats på ett omfattande och harmoniserat sätt (se 
punkterna 56–75).
Rekommendation 5
EU-institutionerna bör skapa en enda gemensam elektronisk kontaktpunkt för sin 
upphandlingsverksamhet där ekonomiska aktörer kan få tillgång till all relevant 
information på en enda webbplats och ha kontakt med EU-institutionerna. Upp -
handlingsförfaranden, med information om gällande bestämmelser, affärsmöj -
ligheter, relevanta upphandlingsdokument, inlämning av anbud och all annan 
kommunikation mellan institutionerna och ekonomiska aktörer bör hanteras via 
en sådan elektronisk kontaktpunkt.
Datum för genomförande:  2018.
56 Slutsatser och rekommendationer 
107  
Ekonomiska aktörer som anser sig ha blivit orättvist behandlade har svårt att få 
en snabb prövning av sina klagomål och ersättning. Endast ECB har ett tillfreds -
ställande internt förfarande för klagomål (se punkterna 76–88).
Rekommendation 6
Kommissionen bör föreslå att EU:s budgetförordning ändras för att möjliggöra 
snabb granskning av klagomål från ekonomiska aktörer som anser att de har 
behandlats orättvist. Prövningen ska göras innan de ekonomiska aktörerna får 
vända sig till Europeiska ombudsmannen eller EU:s domstolar.
Datum för genomförande:  2017, som en del av EU:s reviderade 
budgetförordning.
108  
Information om resultaten av EU-institutionernas upphandlingsverksamhet är 
inte tillgänglig på ett sätt som gör att myndigheten som beviljar ansvarsfrihet 
och allmänheten kan utöva effektiv övervakning. Bättre möjligheter till över -
vakning skulle innebära ökad öppenhet och stärkt förtroende. Informationen 
presenteras inte som en helhet och för det mesta inte på ett enhetligt sätt (se 
punkterna 89–97). Olafs rapportering om sina utredningar gör det inte möjligt att 
bedöma tendenser över tid (se punkterna 16–17).
Rekommendation 7
För att möjliggöra effektiv övervakning i efterhand av sin upphandlingsverk -
samhet bör EU-institutionerna upprätta ett offentligt arkiv med information om 
sina upphandlingskontrakt. Arkivet skulle kunna tas fram som en del av TED:s 
eTendering.
Datum för genomförande:  2018.
Rekommendation 8
Olaf bör förbättra sitt ärendehanteringssystem för att framställa rapporter och 
statistik om de olika typerna av anklagelser som utreds och om utredningarnas 
resultat.
Datum för genomförande:  2017.
57 Slutsatser och rekommendationer 
109  
Eftersom EU-institutionernas upphandlingsverksamhet till stor del är decentrali -
serad skulle samarbete mellan dem kunna leda till förbättringar tack vare ömsesi -
digt lärande och korsbefruktning. Vi noterade betydande samarbete och utbyte 
av erfarenheter mellan de olika institutionerna och, när det gäller de större insti -
tutionerna, mellan olika upphandlingsenheter. Inbördes granskningar, som är det 
bästa verktyget för ett strukturerat utbyte av bästa praxis, användes emellertid 
inte (se punkterna 98–99).
Rekommendation 9
EU-institutionerna bör använda sig av inbördes granskningar för att lära av varan -
dra och utbyta bästa praxis på upphandlingsområdet.
Datum för genomförande:  den första inbördes granskningen bör inledas 2018.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten 
Baudilio Tomé Muguruza som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg 
den 11 maj 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Ordförande
58 Bilagor
Användare av TED:s tjänst eTendering (april 2016)
Europaparlamentet, GD Kommunikation
Europaparlamentet, GD Infrastruktur och logistik
Europaparlamentet, GD Innovation och tekniskt stöd
Europeiska unionens råd
Europeiska kommissionen, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling
Europeiska kommissionen, GD Budget
Europeiska kommissionen, GD Kommunikation
Europeiska kommissionen, GD Kommunikationsnät, innehåll och teknik
Europeiska kommissionen, GD Miljö och GD Klimatpolitik
Europeiska kommissionen, GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering
Europeiska kommissionen, GD Energi
Europeiska kommissionen, GD Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen
Europeiska kommissionen, GD Hälsa och livsmedelssäkerhet
Europeiska kommissionen, GD Personal och säkerhet
Europeiska kommissionen, GD Humanitärt bistånd och civilskydd (Echo)
Europeiska kommissionen, GD Informationsteknik
Europeiska kommissionen, GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag
Europeiska kommissionen, GD Internationellt samarbete och utveckling
Europeiska kommissionen, GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor
Europeiska kommissionen, GD Transport och rörlighet
Europeiska kommissionen, GD Regional- och stadspolitik
Europeiska kommissionen, GD Forskning och innovation
Europeiska kommissionen, GD Handel
Gemensamma forskningscentrumet
Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel
Infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg
Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme)
Europeiska revisionsrätten
Europeiska investeringsbanken
Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
Eurostat
Europeiska unionens publikationsbyrå
Eurojust
Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre 
gränser (Frontex)
Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC)
Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa)
Europeiska försvarsbyrån (EDA)
Europeiska miljöbyrån (EEA)
Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA)
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa)
Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa)
Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA)
Europeiska polisbyrån (Europol)
Europeiska järnvägsbyrån (ERA)
Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)
Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa)
Europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi
Kontoret för harmonisering i den inre marknaden (varumärken och mönster) (Ohim)Bilaga I
59 Bilagor 
Sammanfattning av undersökningens resultat
Bakgrund
I samband med effektivitetsrevisionen av EU-institutionernas offentliga upphandling ansågs det värdefullt att 
också ha med synpunkter på upphandlingsförfarandet från mindre EU-organ för att få en bättre uppfattning 
om läget. Undersökningen skickades ut till 47 sådana organ och 85 % av dem svarade.
I. Upphandlingspolicy
01 
EU-institutionernas policyer för upphandling är relevanta eftersom de avslöjar tänkesättet bakom upphand -
lingspraxis. De är särskilt relevanta när det gäller att förbättra tillgången till upphandlingar och att stärka förtro -
endet, eftersom de ökar de upphandlande institutionernas ansvarsskyldighet och förtroendet hos dem som är 
intresserade av att lämna in anbud.
02 
De tre viktigaste prioriteringarna som byråer, gemensamma företag och andra EU-institutioner angav var 
(i fallande ordning): ett bra förhållande mellan pris och kvalitet, garantier för opartiskhet samt förenklad 
administration.
03 
När de tillfrågades om de hade en upphandlingspolicy svarade en majoritet ja (57 %). De resterande tillfrågade 
(43 %) hade emellertid ingen sådan policy.
04 
När det gäller allmänhetens tillgång svarade 56 % av de tillfrågade att deras policy var tillgänglig för 
allmänheten.
II. Förenklade upphandlingsförfaranden
01 
De finns många sätt att förenkla upphandlingsförfarandena och göra dem mindre betungande. Exempelvis kan 
man erbjuda vägledning om upphandlingsmetoder, använda verktyg för e-upphandling, övervaka deltagandet 
eller genomföra marknadsundersökningar.
02 
På frågan om de tillhandahåller skriftlig vägledning till sina anställda som arbetar med upphandlingar om valet 
av upphandlingsmetod svarade en majoritet (60 %) att så var fallet.
03 
E-upphandling ses av kommissionen som ett viktigt verktyg för att förenkla upphandlingsförfarandet. Där ingår 
bland annat elektronisk inlämning av anbud, elektronisk upphandling och elektroniskt upprättande av kontrakt. 
Så få som 35 % av de tillfrågade använde dock något av dessa verktyg.Bilaga II
60 Bilagor 
III. Marknadsundersökningar
01 
Det är mycket viktigt att göra en marknadsundersökning innan ett upphandlingsförfarande påbörjas för att få 
kännedom om marknaden och kunna genomföra en framgångsrik upphandling. Nästan hälften av de undersök -
ta organen genomförde emellertid sällan eller aldrig sådana undersökningar. I detta sammanhang är använd -
ning av mallar för marknadsundersökningar lämplig, men bara tre av de tillfrågade svarade att de använder 
sådana mallar.
02 
Att övervaka deltagandet och upprätta förteckningar över leverantörer kan också göra förberedelserna av upp -
handlingen mindre betungande.  Av de tillfrågade sa 15 % att de har förteckningar över leverantörer och över 
75 % sa sig övervaka det genomsnittliga deltagandet.
IV. Deltagande
01 
Deltagande har aldrig varit något särskilt problem för de tillfrågade, men de har trots detta strävat efter att öka 
det. De identifierade följande problem i samband med deltagande: liten konkurrens, komplex lagstiftning och 
det faktum att lokala marknader ofta är för små.
02 
För att motverka den negativa effekten av dessa problem på deltagandet säger sig de tillfrågade utarbeta etiska 
riktlinjer för sin personal, sträva efter att förenkla sina administrativa förfaranden och standardisera sina krav.
V. Öppenhet
01 
Öppenhet är grundläggande för opartiskhet, som är en av prioriteringarna vad gäller upphandlingar.
02 
Att tillhandahålla information om dotter- och moderbolag skulle kunna ge bättre insyn i förfarandet. Av de 
tillfrågade ansåg 94 % att detta bör bli obligatoriskt.
03 
Närmare hälften av de tillfrågade (47 %) offentliggör ännu inte sin upphandlingspolicy.Bilaga II
61 Svar från 
Europaparlamentet
38
En rättslig grund för att klargöra bestämmelserna för en preliminär marknadsundersökning infördes först genom 
ändringarna av budgetförordningen och tillämpningsföreskrifterna och trädde i kraft den 1 januari 2016. Eftersom 
involveringen av potentiellt berörda ekonomiska aktörer i utarbetandet av upphandlingsdokumenten aktualise -
rade flera frågor om likabehandling, icke-diskriminering och transparens, var parlamentet mycket försiktigt med att 
använda sig av denna möjlighet, även med avseende på artikel 107 i budgetförordningen.
39
Parlamentet håller på att anpassa sina anvisningar om offentlig upphandling och har anpassat utbildningar genom 
att betona användningen av preliminära marknadsundersökningar och samtidigt informera om riskerna samt 
betona förfaranden för att undvika dessa risker.
42
Valet att tillämpa ett enda kontrakt underlättar organiseringen av tjänsterna före och under parlamentets samman -
trädesperioder, som är särskilt intensiva med tanke på att huvuddelen av tjänsterna är koncentrerade till fyra dagar 
per månad. Detta möjliggjorde i sin tur införandet av en produktivitetsplan på 1 % per år. Detta innebär att priserna 
kommer att sänkas med 1 % per år från och med det andra året. Med tanke på det stora antal anbud som lämnades 
(6) har tillvägagångssättet med ett enda kontrakt inte minskat konkurrensen.
Parlamentet noterar den vikt som läggs vid användningen av uppdelade kontrakt i de reviderade bestämmelserna 
och kommer att ta hänsyn till detta i sina reviderade riktlinjer, men såsom framgår av punkt 43 i iakttagelserna 
beror ett beslut om en uppdelning av ett kontrakt alltid på förhållandena i fallet i fråga och på tjänstens natur, 
samtidigt som hänsyn tas till en rättvis balans mellan å ena sidan de små och medelstora företagens möjligheter att 
delta och å andra sidan kostnadseffektiviteten.
43
Dessa inköp till jämförelsevis små belopp gjordes under exceptionella omständigheter när vissa tjänster hade flyttat 
till en ny byggnad där arbetet fortfarande pågick, och det handlade om engångsinköp för att tillfredsställa specifika 
behov. Dessutom iakttogs gränsvärdet på 60 000 euro. Institutionens framtida behov på detta område kommer att 
omfattas av ett ramkontrakt som ska tilldelas genom ett konkurrensutsatt förfarande som fortfarande pågår.
50
Såsom anges i punkt 34 i iakttagelserna offentliggjordes undersökningen för bland annat denna byggnad i EUT. Ur 
rättslig synvinkel överensstämmer den kontraktsmässiga utformningen av anbudet för detta nyckelfärdiga projekt 
med tillämpliga bestämmelser (artikel 121 i tillämpningsföreskrifterna och de tillämpningsföreskrifter som gällde 
vid denna tidpunkt).
Det noteras att inom ramen för de parametrar som fastställts av institutionen och med tanke på de specifika förhål -
landena på marknaden, var undersökningen så omfattande som möjligt och inom de lagstadgade gränserna, i syfte 
att öka deltagandet, vilket är en viktig parameter när det gäller revisionens omfattning (punkt 8 b i iakttagelserna).
51
Parlamentets tjänster har utarbetat riktlinjer för förhandlingar. När parlamentet förhandlar måste det emeller -
tid också ta hänsyn till proportionalitetsprincipen och respektera balansen mellan de resurser som används och 
kontraktets värde. Förhandlingar kan vara tids- och resurskrävande, särskilt om det rör sig om kontrakt till låga och 
mycket låga värden.
Svar från Europaparlamentet 62
73
Parlamentet har redan utfärdat interna rekommendationer och generaldirektoraten har utarbetat interna strategier 
för användningen av elektroniska medel för kommunikationen med anbudsgivarna för alla kontrakt under direk -
tivets tröskelvärde. Användningen av elektronisk inlämning av anbud genom databasen TED införs stegvis och 
användningen av en heltäckande plattform för elektronisk inlämning av anbud håller på att förberedas.
Tills detta problem har lösts strider en användning av parlamentets interna e-postsystem i allmänhet mot bestäm -
melserna i tillämpningsföreskrifterna.
88
EU-institutionernas offentliga upphandlingar omfattas av Europeiska unionens verksamhet och framställningar 
inom detta område är tillåtna enligt bestämmelserna.
Varje framställning bedöms emellertid på grundval av sitt eget särskilda innehåll. Beroende på framställningens 
innehåll kan utskottet för framställningar rekommendera framställaren att lämna in ett klagomål till Europeiska 
ombudsmannen. I sådana fall förklaras framställningen vanligtvis tillåtlig, men framställaren måste själv lämna in ett 
klagomål till ombudsmannen. Ombudsmannen utför inte några utredningar för utskottet för framställningar.
Syftet med informationen i detta avsnitt är inte att vara avskräckande, utan att informera medborgarna om upp -
följning och lämpliga tillgängliga möjligheter att överklaga i enskilda fall, i avsaknad av en översynsmekanism som 
kräver en rättslig grund.
Rekommendation 1
Parlamentet noterar denna rekommendation. Parlamentets nuvarande verktyg för kontraktförvaltning och rappor -
tering, WebContracts,  gör det redan nu möjligt att samla in uppgifter, vilket är obligatoriskt i förhandlade förfa -
randen. En ytterligare utveckling med avseende på insamling av metadata kommer emellertid också att behöva 
bedömas utifrån kostnadseffektiviteten med tanke på de begränsade resurser som är tillgängliga.
Rekommendation 3
Se svaret på punkterna 38 och 39 i iakttagelserna. Parlamentet håller på att anpassa sin handbok om offentlig upp -
handling och har anpassat utbildningar genom att betona användningen av preliminära marknadsundersökningar 
och samtidigt informera om riskerna samt betona förfaranden för att undvika risker.
Rekommendation 4
Parlamentet noterar den vikt som läggs vid användningen av uppdelade kontrakt i de reviderade bestämmelserna 
och kommer att ta hänsyn till detta i de reviderade riktlinjerna, men en uppdelning av ett kontrakt beror alltid på 
förhållandena i fallet i fråga och på tjänstens natur, samtidigt som hänsyn tas till rättvis balans mellan å ena sidan de 
små och medelstora företagens möjligheter att delta och å andra sidan kostnadseffektiviteten.
Rekommendation 5
Parlamentet noterar denna rekommendation och kommer som ett första steg att se till att förbättra informationen 
på sin webbplats inom ramen för de förbättringar som håller på att göras samt införandet och genomförandet av 
ett elektroniskt system för inlämning av anbud.
Svar från Europaparlamentet 63
Rekommendation 7
Parlamentet noterar denna rekommendation.
Rekommendation 9
Parlamentet noterar denna rekommendation och kommer att fokusera på nuvarande samarbetsstrukturer mellan 
sina tjänster och, såsom nämndes i iakttagelserna angående det gemensamma forskningscentrumet (JRC), genom 
efterhandkontroller. Ytterligare åtgärder kommer att bedömas enligt kraven på kostnadseffektivitet och ändamåls-  
enlighet i enlighet med budgetförordningen.
64 Svar från Europeiska 
unionens råd
Rådet välkomnar revisionsrättens rapport. En rad viktiga frågor i samband med offentlig upphandling tas upp. Vi 
delar revisionsrättens uppfattning enligt rapporten – nämligen att EU-institutionerna kan göra mer för att under -
lätta tillträdet till sin offentliga upphandling. Rådet kommer att studera rapporten mycket noga och göra sitt bästa 
för att börja tillämpa de rekommendationer som behandlas i rapporten. Rådet ser fram emot att så småningom ta 
del av revisionsrättens slutliga synpunkter.
I vissa specifika frågor vill rådet lämna följande synpunkter.
Rådet har ändrat sina interna regler för offentlig upphandling två gånger under det senaste året. Den första änd -
ringen medförde ett förenklat förfarande och stärkt laglighet internt. Den andra ändringen gjordes för att se till 
att de interna bestämmelserna är förenliga med den nya budgetförordningen. När de interna reglerna behöver 
ändras nästa gång, räknar rådet med att revisionsrättens rapport kommer att kunna beaktas, till exempel när det 
gäller marknadsundersökningar. Arbetet med detta kommer att inledas redan nu. Under tiden förväntas till exem -
pel riktlinjer för marknadsundersökningar utarbetas, innan arbetet med de formella upphandlingsförfarandena 
inleds. Detta bör göras både för att förbereda upphandlingen och för att informera de ekonomiska aktörerna om 
upphandlingsplanerna.
Rådet tänker även undersöka hur synligheten på internet kan bli bättre. Det noterar emellertid att det enligt rap -
porten tycks ha en välfungerande webbplats jämfört med andra institutioner.
Rådet tänker också diskutera hur det kan samla in och analysera uppgifter om det inledande antal mottagna 
anbudsansökningar och anbud som tagits i beaktande inför det slutliga tilldelningsbeslutet. Inbördes granskningar 
bör också diskuteras.
Frågan om uppdelning behandlas ständigt i rådets förfaranden och görs också när det är möjligt. Ett pågående 
förfarande (om it) har 17 delar.
Rådet har noterat rapportens påpekanden om användningen av selektiva förfaranden. Det anser att öppnare förfa -
randen kommer att genomföras i och med den nya budgetförordningen, som föreskriver offentliggörande av alla 
upphandlingsdokument samtidigt.
När det gäller ramavtalens längd i samband med rådets byggnader, har rådet noterat revisionsrättens synpunkter. 
Generalsekretariatet har lämnat utförliga motiveringar i denna fråga. Enligt budgetförordningen får kontrakt ingås 
för en längre period än fyra år i vederbörligen motiverade fall. Rådet vidhåller att en längre period än fyra år ibland 
kan vara motiverad, med hänsyn till principerna om sund ekonomisk förvaltning och i fall som är vederbörligen 
motiverade med hänsyn till föremålet för ramavtalet. När det gäller byggnader har detta ofta varit fallet. Rådet 
kommer att följa upp frågan.
När det gäller rekommendationerna till bland annat rådet, kan följande synpunkter lämnas.
Rekommendation 1
(övervakning av upphandlingsverksamheten). Rekommendationen godtas. Rådet kommer att diskutera hur detta 
ska organiseras praktiskt.
Rekommendation 3
(marknadsundersökningar). Rekommendationen godtas. Ett cirkulär kommer att utfärdas och frågan tas upp vid 
internutbildning.
Rekommendation 4
(uppdelning). Rekommendationen godtas. Frågan kommer att ingå i de särskilda riktlinjer som kommer att utfärdas.
Svar från Europeiska unionens råd 65
Rekommendation 5
(gemensam elektronisk kontaktpunkt). Rekommendationen godtas i princip. Rådet kommer att delta i arbete som 
inleds i detta syfte.
Rekommendation 7
(efterhandsövervakning). Rekommendationen godtas i princip. Rådet kommer att delta i arbete som inleds i detta 
syfte.
Rekommendation 9
(inbördes utvärdering). Rekommendationen godtas i princip. Det måste diskuteras hur detta kan organiseras.
De övriga rekommendationerna riktar sig inte till rådet.
66 Kommissionens svar
Sammanfattning
II
De nyligen ändrade upphandlingsreglerna i budgetförordningen och tillämpningsföreskrifterna överensstämmer 
till största delen med direktiven. De allra flesta skillnaderna utgörs av strängare regler som grundas på principen 
om sund ekonomisk förvaltning.
Om det finns betydande skillnader ges i förekommande fall en förklaring i skälen. Ett sådant exempel är skäl 23 
i tillämpningsföreskrifterna om skillnaden mellan urvals- och tilldelningskriterier.
V
Syftet med översynen 2015 var att anpassa upphandlingsreglerna till 2014 års direktiv. Direktivets förenklingar och 
förtydliganden avspeglas i de ändrade reglerna.
Målet att bredda konkurrensen är fortfarande en av de styrande principerna för upphandling. Målet att nå ut till en 
viss grupp ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora företag, får dock inte förhindra stordriftsfördelar och 
måste vägas mot principen om sund ekonomisk förvaltning i budgetförordningen och principen om lika behand -
ling av anbudsgivare, som måste tillämpas på alla företag, oavsett storlek.
VI
Förfarandemässiga val bör grundas på en välavvägd strategi som inte bara beaktar bredast möjliga konkurrens, 
utan även de andra principer som är tillämpliga på upphandling: sund ekonomisk förvaltning, öppenhet, proportio -
nalitet, likabehandling och icke-diskriminering.
Upphandlingsreglerna gör en tydlig koppling mellan valet av förfarande och kontraktsvärdet (och i vissa fall kon -
traktsföremålet) när proportionalitetsprincipen tillämpas.
Kommissionen uppmärksammar den bestämmelse om preliminära marknadsundersökningar som trädde i kraft från 
den 1 januari 2016. Denna bestämmelse har införts i artikel 105 i budgetförordningen och innebär att marknads -
undersökningar ska genomföras om så är relevant med tanke på kontraktsföremålet. Enligt artikel 102.2 i budget -
förordningen ska uppdelning av en upphandling i delar endast övervägas när så är lämpligt, och kommissionens 
avdelningar tillämpar ofta den bestämmelsen.
VII
Informationen är inte fullständigt harmoniserad eftersom upphandlingsförfarandena är decentraliserade inom 
kommissionen.
Kommissionen strävar dock efter att tillhandahålla ändamålsenliga och användarinriktade online-tjänster och arbe -
tar för närvarande med att ta fram förbättrade centraliserade webbsidor som ett led i sitt digitala omvandlingspro -
gram för webbplatser (se kommissionens svar på punkterna 58–59).
Institutionerna använder dessutom samma webbplats som medlemsstaterna ( Tenders Electronic Daily, nedan kallad 
TED) för stora upphandlingar och tillhandahåller en kontaktpunkt1 för upphandling vars värde ligger under gränsen 
i upphandlingsdirektivet.
När det gäller sökfunktionen i TED hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 106.
1 http://ec.Europa.EU/contracts_grants/contracts_sv.htm
Kommissionens svar 67
För närvarande arbetar kommissionen dessutom med att genomföra ett e-upphandlingssystem för en heltäckande 
hantering av upphandlingsförfaranden och kontrakt (från offentliggörande av anbudsinfordran till betalning av 
fakturor med ett antal mellanliggande moduler). Genomförandet av ett sådant system, som ska användas av alla 
kommissionens avdelningar, kommer att underlätta de ekonomiska aktörernas tillträde till offentlig upphandling 
och öka insynen.
VIII
Information om administrativa och rättsliga möjligheter till rättelse finns med i upphandlingsdokumenten och 
meddelandena om resultatet av upphandlingsförfaranden. Information om tilldelning av kontrakt publiceras i TED 
eller på de upphandlande myndigheternas webbplatser. Kommissionen och dess genomförandeorgan offentliggör 
relevant information om mottagare av EU-medel och systemet för finansiell öppenhet i enlighet med öppenhets -
principen i artikel 35 i budgetförordningen.
IX a)
Kommissionen godtar denna rekommendation delvis i den mån den berörs, och kommer att genomföra den enligt 
nedan och enligt förklaringen i sitt svar på rekommendation 1.
Kommissionen kommer att genomföra en kostnads-nyttoanalys för att bedöma genomförbarheten samt kostnader 
och potentiella fördelar med att centralisera information om upphandlingar när övervakning av deltagandet. De 
rekommenderade åtgärderna kommer att genomföras beroende på resultatet av bedömningen.
Eftersom upphandling är decentraliserad inom kommissionen på nivån för utanordnare finns det inget centraliserat 
informationssystem om upphandlingsförfaranden för att övervaka deltagandet och det finns ingen rättslig skyldig -
het angående detta.
IX b)
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation enligt förklaringen i sitt svar på rekommendation 2.
Kommissionen godtar den del av rekommendationen som rör förslaget om en särskild regelbok för offentlig 
upphandling.
Ett av de viktigaste inslagen i den kommande översynen av EU:s budgetförordning 2016 är förslaget om en särskild 
regelbok för offentlig upphandling. En regelbok skulle göra texten förståeligare generellt och leda till att den för -
kortas avsevärt, vilket är helt i linje med målet för bättre lagstiftning.
Genom den särskilda regelboken kommer upphandlingsreglerna i den nuvarande budgetförordningen och de 
detaljerade reglerna i tillämpningsföreskrifterna att slås samman i en enda rättsakt. De särskilda bestämmelserna 
om upphandling inom ramen för externa åtgärder i del 2 i budgetförordningen skulle då slås ihop med de allmänna 
upphandlingsreglerna för att göra texten ännu lättförståeligare för de ekonomiska aktörerna.
Kommissionen godtar inte den del av rekommendationen som avser små och medelstora företags deltagande. 
Kommissionen anser inte att budgetförordningen är avsedd för sådana ändamål och att man därför inte proaktivt 
bör uppmuntra små och medelstora företags deltagande.
När det gäller bestämmelser om språkanvändning och marknadsundersökningar godtar kommissionen inte rekom -
mendationen (se kommissionens svar på rekommendation 2).
Kommissionens svar 68
IX c)
Såsom kommissionen förklarar i sitt svar på rekommendation 3 godtar den delvis den del av rekommendationen 
som avser proaktiv användning av preliminära marknadsundersökningar om de anpassas till det upphandlingsför-  
farande som ska inledas i syfte att förbereda upphandlingen, eftersom kommissionen redan genomför detta förfa -
rande inom vissa områden, till exempel förvärv eller uthyrning av fastighetsprojekt (enligt den metod som anges 
i COM (2008)2299) samt avveckling.
Med tanke på risken för snedvridning av konkurrensen anser kommissionen emellertid inte att preliminära mark -
nadsanalyser bör användas för att informera ekonomiska aktörer om upphandlingsplaner och krav.
IX d)
Kommissionen godtar denna rekommendation delvis i den mån den berörs enligt förklaringen i sitt svar på rekom -
mendation 4.
Uppdelning i delar är motiverat för att öka konkurrensen, men måste vägas mot principen om sund ekonomisk för -
valtning i budgetförordningen. Stora kontrakt kan leda till stordriftsfördelar (lägre priser) och lättare administration 
(färre avtal att hantera).
IX e)
Kommissionen godtar denna rekommendation som ett långsiktigt mål i den mån den berörs och kommer att 
genomföra den enligt nedan och enligt förklaringen i sitt svar på rekommendation 5.
Kommissionen kommer att genomföra en bedömning att uppskatta genomförbarheten samt kostnader och poten -
tiella fördelar med ett sådant system. De rekommenderade åtgärderna kommer att genomföras beroende på resul -
tatet av denna bedömning och med de övriga institutionernas samtycke.
Kommissionen betonar att det delvisa genomförandet av revisionsrättens rekommendation om kommissionens 
upphandlingsförfaranden redan har inletts. Såsom kommissionen förklarar i sina svar på punkterna 58–62 har 
den, inom sitt program ”Webbrationalisering – digital omvandling”, redan börjat arbeta med att omvandla sitt 
onlineinnehåll från en organisatorisk diagrambaserad struktur till en tematisk struktur. Denna struktur kommer att 
omfatta temat ”Finansiering, Anbud”, som redan som håller på att tas fram.
Information om affärsmöjligheter och relevanta upphandlingsdokument finns tillgänglig via befintliga verktyg och 
plattformar – TED och TED eTendering, som tillhandahåller institutionernas upphandlingsmeddelande och upp -
handlingsdokument. Kommissionen kommer att bedöma i vilken grad ytterligare funktioner kan erbjudas för att ge 
tillgång till mer information, med hänsyn till budget- och personalmässiga begränsningar.
IX f)
Kommissionen godtar inte denna rekommendation, såsom den förklarar i sitt svar på rekommendation 6.
Kommissionen anser det inte vara nödvändigt att föreslå ändringar av budgetförordningen när det gäller gransk -
ning av klagomål.
Det föreskrivs redan i budgetförordningen att anbudsgivare vars anbud förkastats ska informeras om skälen och 
få detaljerade förklaringar om avvisandet. De kan dessutom begära ytterligare information i enlighet med artikel 
113.3 i budgetförordningen och artikel 161.2 i tillämpningsföreskrifterna. Sådana förfrågningar har en strikt tidsfrist: 
den upphandlande myndigheten måste lämna sådan information så snart som möjligt och i alla händelser inom 15 
dagar från mottagandet av begäran.
Kommissionens svar 69
IX g)
Kommissionen godtar denna rekommendation delvis i den mån den berörs och kommer att utvärdera i vilken 
utsträckning en kostnadseffektiv insamling av dessa data via TED eTendering är möjlig, enligt sin förklaring i svaret 
på rekommendation 7.
IX h)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Olaf befinner sig för närvarande i en övergångsfas och håller på att förbättra sin rapporterings- och analyskapacitet. 
Olafs nya innehållshanteringssystem (OCM) förväntas tas i drift i juli 2016. Den planerade statistik- och rapportmo -
dulen kommer att lanseras senare under 2017. Under tiden undersöker Olaf möjligheterna att förbättra använd -
ningen av de befintliga rapporteringsverktygen och alternativen.
IX i)
Kommissionen godtar denna rekommendation i den mån den berörs, på villkor att inbördes granskningar genom -
förs vid behov och inte blir en permanent process som kräver ytterligare budget- och/eller personalresurser.
Inledning
02
EU-institutionerna är också skyldiga att tillämpa principen om sund ekonomisk förvaltning samt upphandlingsprin -
ciperna öppenhet, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering.
06
Kommissionens interna handbok om upphandlingar finns tillgänglig för unionens alla andra institutioner, organ, 
kontor och byråer.
Iakttagelser
17
Olafs nuvarande ärendehanteringssystem är främst just ett hanteringsverktyg, och därför finns endast ett litet antal 
förutbestämda rapporter tillgängliga i systemet. Eventuella kompletterande rapporter eller mer komplexa analyser, 
som den som revisionsrätten efterfrågar, måste tas fram manuellt och kräver därför resurser som för närvarande 
inte finns tillgängliga.
23
Kommissionen betonar att det inte finns någon automatisk koppling mellan antalet anbud och förekomsten av 
konkurrens.
Kommissionens svar 70
26
Syftet med översynen 2015 var att anpassa upphandlingsreglerna till 2014 års upphandlingsdirektiv. Direktivens 
förenklingar och förtydliganden avspeglas i den reviderade budgetförordningen och i tillämpningsföreskrifterna, 
som ändrades 2015.
Ett av de viktigaste inslagen i den kommande översynen av EU:s budgetförordning 2016 är förslaget om en särskild 
regelbok för offentlig upphandling. En regelbok gör texten förståeligare generellt och kortare. Det främsta syftet är 
förenkling, vilket är helt i linje med målet för bättre lagstiftning.
Genom den särskilda regelboken kommer både upphandlingsreglerna i den nuvarande budgetförordningen och de 
detaljerade reglerna i tillämpningsföreskrifterna att slås samman i en enda rättsakt. De särskilda bestämmelserna 
om upphandling inom ramen för externa åtgärder i del 2 i budgetförordningen skulle då slås ihop med de allmänna 
upphandlingsreglerna för att göra texten ännu mer lättförståelig för de ekonomiska aktörerna.
27
Enligt det kommande förslaget om ändring av budgetförordningen 2016 kommer en gemensam uppsättning regler 
att skapas, som ska tillämpas på fler än ett EU-budgetinstrument (upphandlingar, bidrag, priser osv.). Syftet är att 
undanröja omotiverade inkonsekvenser, anpassa bestämmelserna och göra texten förståeligare. Bestämmelserna 
om god förvaltning gäller inte bara upphandling och kommer att flyttas till denna gemensamma regeluppsättning.
29
De nyligen ändrade upphandlingsreglerna i budgetförordningen och tillämpningsföreskrifterna överensstämmer 
till största delen med direktiven. De allra flesta skillnaderna utgörs av strängare regler som grundas på principen 
om sund ekonomisk förvaltning.
Om det finns betydande skillnader ges i förekommande fall en förklaring i skälen. Ett sådant exempel är skäl 23 
i tillämpningsföreskrifterna om skillnaden mellan urvals- och tilldelningskriterier.
30
Budgetförordningen är inte det lämpliga instrumentet för att rikta in sig på en särskild grupp ekonomiska aktörer.
Likabehandling bör gälla alla företag, oavsett storlek. Syftet med upphandlingsreglerna i budgetförordningen 
är inte heller att främja ett särskilt politiskt mål. Små och medelstora företag kan, precis som alla andra ekono -
miska aktörer, delta i upphandlingsförfaranden genom att lämna enskilda eller gemensamma anbud, eller som 
underentreprenörer.
Små och medelstora företag gynnas faktiskt av förenkling och lindrigare regler, även om de inte nämns uttryckligen.
Se även punkt IX b.
31
Den tydliga åtskillnaden i upphandlingsreglerna mellan åtgärder för att förbereda och offentliggöra förfarandet är 
avsiktlig.
Förutom risken för snedvridning av konkurrensen skulle principen om likabehandling inte respekteras om vissa eko -
nomiska aktörer som kontaktas för preliminära marknadsundersökningar redan tidigt skulle ha tillgång till informa -
tion om det planerade förfarandet.
Kommissionens svar 71
Upphandlingsreglerna innehåller nödvändiga åtgärder för offentliggörande i syfte att utannonsera kontrakt, i full -
ständig överensstämmelse med principen om likabehandling.
De ekonomiska aktörernas tillgång till information underlättas ytterligare genom att kommissionens offentliggö -
rande av sina årliga och fleråriga arbetsprogram och finansieringsåtgärder.
32
Enligt artikel 134.1 g i tillämpningsföreskrifterna får institutionerna använda sig av det förhandlade förfarandet utan 
att ha offentliggjort något meddelande om upphandling ”om det rör sig om upphandling av fast egendom, efter 
det att den lokala marknaden kartlagts”.
Kommissionen antog en metod för genomförandet av dessa bestämmelser (C(2008)2299), för att öka informationen 
till marknaden och öppenheten. På så sätt informeras marknaden om kommissionens fastighetsbehov och medde -
landen om prospektering.
Denna metod ses för närvarande över för att bemöta svårigheterna på den rådande fastighetsmarknaden, samtidigt 
som öppenhet och fortsatt likabehandling garanteras.
34
Under de senaste fyra åren har tre förfaranden för byggnadsprospektering inletts i Luxemburg, inklusive den sam -
lade byggnadsprospekteringen för flytten från Jean Monnet-byggnaden. Undantaget i (C(2008)2299) tillämpades på 
alla dessa förfaranden för byggnadsprospektering, och meddelanden om prospektering offentliggjordes inte i EUT. 
Fastighetskommittén utfärdade ett positivt yttrande om dessa undantag.
35
Kommissionen anser inte att det är nödvändigt att fastställa särskilda bestämmelser om språkanvändning i budget -
förordningen, eftersom bestämmelserna om institutionernas språkanvändning fastställs i allmän EU-lagstiftning – 
förordning nr 1/1958 – som även är tillämplig på upphandling.
36
De förfarandemässiga valen ska göras med tanke på kontraktsvärde och kontraktsföremål, med respekt för tillämp -
liga upphandlingsregler.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 37–40
Preliminära marknadsundersökningar regleras enligt ”förberedelse av ett upphandlingsförfarande”. Det främsta syf -
tet är att vid behov få kunskap om marknaden för att utarbeta lämpliga kravspecifikationer och korrekt uppskatta 
kontraktets värde. Om marknadsundersökningar används som ett verktyg för att ge förhandsinformation riskerar 
man dock snedvridning av konkurrensen.
Information om upphandlingsplaner till ekonomiska aktörer regleras av ”åtgärder för offentliggörande”. Förhands-  
information, offentliggörande på förhand och andra annonseringsformer ger information om planering och inle -
dande av upphandlingsförfarande på ett rättvist sätt.
Kommissionens svar 72
De ekonomiska aktörernas tillgång till information underlättas ytterligare genom att kommissionens offentlig-  
görande av sina årliga och fleråriga arbetsprogram och finansieringsåtgärder.
Preliminära marknadsundersökningar är särskilt relevanta för inköp som inte är standard eller inte är åter-  
kommande.
Att kontakta potentiella anbudsgivare medför risk för överträdelse av principerna om öppenhet och likabehandling, 
och kan hindra den fria konkurrensen.
Lagstiftaren har fastställt att marknadsanalyser är obligatoriska i det särskilda fallet med innovativa partnerskap, 
där målet är att finansiera forskning och syftet med marknadsundersökningarna är att säkerställa att produkten inte 
ännu finns på marknaden.
42
I praktiken använder kommissionen ofta möjligheten att dela upp kontrakt i delar, men endast när så är lämpligt 
enligt artikel 102 i budgetförordningen och artikel 168 i tillämpningsföreskrifterna, som nyligen ändrats.
Förfarandemässiga val bör grundas på en välavvägd strategi som inte bara beaktar bredast möjliga konkurrens, 
utan även de andra principer som är tillämpliga på upphandling: sund ekonomisk förvaltning, öppenhet, proportio -
nalitet, likabehandling och icke-diskriminering.
Ruta 4 – Fall där kontrakt kunde ha delats upp i delar - Andra strecksatsen
Kommissionen anser inte att var lämpligt att dela upp detta kontrakt i delar av följande skäl:
— Det måste finnas en enda kontaktpunkt för frågor och ett enda styrningsverktyg för att fördela frågorna till 
experterna.
— Fördelningen av frågor till experterna grundas på ett antal kombinerade kriterier: det språk frågan är skrivet på 
och det språk som väljs för svaret, särskild juridisk sakkunskap för vissa frågor samt berörd medlemsstat (obser -
vera att en del frågor rör fler än en medlemsstat). Det var därför varken möjligt eller tillrådligt att dela upp detta 
kontrakt i delar enligt otvetydiga geografiska kriterier eller andra kriterier.
— Att arbeta med fler än en kontraktspart kan leda till att kommissionen betalar olika enhetspriser, vilket kan ses 
som orättvist, skapa spänningar och hindra gott samarbete.
— Om kontraktsdelarna är beroende av varandra måste man även väga in risken för att kontraktets fullgörande 
kan påverkas (risk för utspädning av ansvaret försenar verkställandet).
44
Förutom budgetförordningen anses även det öppna och det selektiva förfarandet vara likvärdiga i upphandlings-  
direktivet 2014/24/EU.
46
Det stämmer att tidsgränserna är något längre i ett tvåstegsförfarande, men denna skillnad är försumbar jämfört 
med förfarandets totala längd.
Kommissionens svar 73
När det gäller bedömningskriterierna har den reviderade budgetförordningen (2015) gjorts flexiblare, vilket innebär 
att ingen särskild ordning behöver följas vid utvärderingen av kriterierna för uteslutande, urval och tilldelning.
Det står dock klart att det vid tvåstegsförfaranden alltid är nödvändigt att först kontrollera uteslutande- och urvals -
kriterierna, eftersom de utgör underlaget för att välja de kandidater som inbjuds att lämna anbud.
47
I sina interna riktlinjer påpekar kommissionen att det i princip alltid gynnar deltagandet att ge mer tid för inlämnan -
det av anbud, oavsett val av förfarande och de kortaste tidsgränser som fastställs i reglerna.
51
Förhandlingar har aldrig angetts som en skyldighet för den upphandlande myndigheten eller en rättighet för 
anbudsgivaren. Förhandlingar kan endast beslutas på grundval av mottagna anbud.
52
Vid konkurrensutsatta anbudsförfaranden förväntas det av anbudsgivarna att de lämnar sitt bästa erbjudande 
redan från början. Om de inlämnade anbuden är av tillräckligt god kvalitet och ligger under den planerade budge -
ten skulle det, särskilt för kontrakt med lågt värde, vara oproportionerligt att inleda förhandlingar med tanke på den 
tid och de resurser som krävs från både den upphandlade myndighetens och anbudsgivarens sida.
53
Den upphandlande myndigheten bör inte alltid åta sig att förhandla om de mottagna anbuden, utan endast när det 
anses lämpligt och nödvändigt. I alla händelser ska principen om likabehandling alltid följas.
58
Revisionsrättens iakttagelse när det gäller vikten av god synlighet för upphandlingar överensstämmer med resul -
taten av en undersökning som kommissionen nyligen genomfört för att få insikt i de viktigaste skälen till att 
människor vill ha kontakt med kommissionen på nätet. ”Finansiering och anbud” (inbegripet upphandlingar) identi -
fierades som en av de viktigaste skälen.
På grundval av intervjuer med tolv av sina generaldirektorat och genomförandeorgan har kommissionen satt upp 
insyn i upphandlingsprocessen och dess resultat som ett viktigt institutionellt mål.
Gemensamt svar på punkterna 59–62
Kommissionen tar del av revisionsrättens analys av informationen om upphandlingar på dess avdelningars webb -
platser, och kommer att överväga relevanta iakttagelser inom ramen för det digitala omvandlingsprogram som 
beskrivs nedan.
Under 2013 inledde kommissionen ett ambitiöst initiativ som går under benämningen ”Webbrationalisering – digi -
tal omvandling” för att förbättra sin externa digitala kommunikation. De övergripande målen för initiativet är att 
skapa större enhetlighet, såväl när det gäller kommunikationstjänster och navigering/utseende som känsla, relevans 
för användarna och kostnadseffektivitet för kommissionens webbnärvaro.
Kommissionens svar 74
Kommissionen kommer att ta hänsyn till revisionsrättens iakttagelse i fråga om EU:s officiella webbplats och se över 
de relevanta sidorna på europa.eu när det gäller strukturen och innehållet i den nya webbnärvaro som kommis -
sionen håller på att bygga upp, i syfte att undvika överlappning och säkerställa konsekvens. En första beta-/testver -
sion av den nya webbplatsen finns tillgänglig online på beta.ec.europa.eu . Där finns innehåll om upphandling i en 
ny form enligt den struktur som beskrivs i punkt 58 ( http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en ).
60
Webbplatsen med nytt innehåll kommer att ersätta den nuvarande centrala sida för offentlig upphandling2 som 
revisionsrätten nämner.
Ruta 8 – Exempel på otillfredsställande resultat vid sökning på pågående 
upphandlingar i TED
Detta problem kan ha följande två orsaker:
1) Problem med CPV-kodgruppering: det fanns mycket riktigt problem med TED:s funktion, vilket under tiden korri -
gerades för att möjliggöra sökningar endast på kodnivå.
2) Den upphandlande myndigheten har skrivit in fel CPV-kod: den upphandlande myndigheten har angett felaktiga 
uppgifter, vilket har negativ inverkan på sökresultaten.
Den första möjliga orsaken har redan korrigerats.
Efter en preliminär analys förefaller felet ha orsakats av misstag i datainmatningen. Kommissionen kommer att ana -
lysera denna fråga ytterligare och vidta nödvändiga åtgärder.
När det gäller resultat som inbegriper Europeiska utrikestjänsten bör noteras att utrikestjänsten tidigare ansågs vara 
underställd rådet (en sökning på ”rådet” inbegrep därför även meddelanden från utrikestjänsten). Senare besluta -
des att utrikestjänsten skulle behandlas som en självständig enhet. Tidigare meddelanden från utrikestjänsten är 
fortfarande kopplade till rådet.
Ruta 9 – Exempel på felaktiga CPV koder i kommissionens upphandlingsmeddelanden
Sökresultaten är starkt beroende av att de upphandlande myndigheterna anger korrekta uppgifter. De fall som 
nämns avser situationer där den upphandlande myndigheten valt en olämplig kod.
72
Systemet för e-anbud togs i drift vid sex generaldirektorat/organ 2015 (vart och ett av dem har inlett minst en 
anbudsinfordran med användning av e-anbud under året). Införandet av e-anbud kommer att fortsätta (enligt pla -
nerna ska ytterligare tio generaldirektorat/organ ta systemet i drift under 2016).
78
När det gäller EU-institutionerna anser kommissionen att det varken är nödvändigt eller lämpligt att inrätta ett icke 
rättsligt prövningsorgan förutom den befintliga översynsmekanismen enligt budgetförordningen, eftersom kostna -
derna för detta skulle vara oproportionerliga i förhållande till de avsedda fördelarna.
2 http://ec.Europa.EU/contracts_grants/contracts_sv.htm
Kommissionens svar 75
Det föreskrivs redan i budgetförordningen att anbudsgivare vars anbud förkastats ska informeras om skälen och 
få detaljerade förklaringar om avvisandet. De kan dessutom begära ytterligare information i enlighet med artikel 
113.3 i budgetförordningen och artikel 161.2 i tillämpningsföreskrifterna. Sådana förfrågningar har en strikt tidsfrist: 
den upphandlande myndigheten måste lämna sådan information så snart som möjligt och i alla händelser inom 15 
dagar från mottagandet av begäran.
När de ekonomiska aktörerna informeras om en händelse med negativ inverkan på kandidaternas eller anbudsgi -
varnas rättigheter under loppet av ett upphandlingsförfarande (till exempel förkastande) innehåller meddelandet 
dessutom information om tillgängliga rättsmedel (klagomål till ombudsmannen samt rättslig granskning).
Kommissionen anser att det begränsade antal ärendena vid tribunalen som handlade om upphandlingsförfaranden 
som inletts av unionsinstitutioner (17) och det faktum att tribunalen sällan beviljar gottgörelse för påstådd skada 
är starka indikatorer på att det befintliga systemet är effektivt och ändamålsenligt. Förslaget att inrätta en snabb 
översyn är därför inte bara onödigt utan skulle också vara en oproportionerlig åtgärd, som inte överensstämmer 
med målen för kostnadseffektivitet och god användning av administrativa resurser.
79
Inlämnande av begäranden eller kommentarer till den upphandlande myndigheten (enligt budgetförordningen) 
och ansökan om prövning till den upphandlande myndigheten (enligt artikel 1.5 i rättsmedelsdirektiven) är olika 
åtgärder, eftersom endast den senare åtgärden (enligt rättsmedelsdirektiven) är en nödvändig förutsättning för att 
begära en prövning av ett oberoende externt organ.
Sådana åtgärder får därför olika följder för undertecknandet av kontraktet:
— Enligt rättsmedelsdirektiven innebär prövningsansökan att undertecknandet automatiskt skjuts upp för en 
effektiv prövning av ärendet.
— Enligt budgetförordningen kan den upphandlande myndigheten skjuta upp undertecknandet av kontraktet 
efter en bedömning av begärandena eller kommentarerna, om detta är det lämpliga sättet att bemöta dessa 
begäranden eller kommentarer. Ett systematiskt uppskjutande för någon typ av begäranden eller kommentarer 
från anbudsgivare vars anbud förkastats under frysningsperioden skulle vara oproportionerligt, eftersom den 
upphandlande myndigheten ska besluta om sådana uppskjutanden från fall till fall och när så är motiverat med 
tanke på innehållet i de aktuella begärandena eller kommentarerna.
90
Upphandling är decentraliserad inom kommissionen på nivån för varje ansvarig utanordnare. Det finns ingen rätts -
lig skyldighet att ha ett ”informationsarkiv”, och följaktligen inga budgetanslag för att utveckla ett sådant system. 
Beroende på kontraktets värde offentliggörs information om tilldelningen av kontrakt i TED eller på de upphand -
lande myndigheternas webbplatser (eller tillhandahålls via systemet för finansiell öppenhet för kommissionen och 
genomförandeorganen). Detta överensstämmer med reglerna för offentliggörande. Systemet för finansiell öppen -
het är dock utformat för att tillhandahålla information om mottagare av EU-medel, inte om det specifika instrument 
för budgetgenomförandet som det finansierades från eller enligt den typ av utgifter som medlen gav upphov till.
91
Det finns redan en plattform som tillgodoser detta behov, nämligen TED-databasen. Kommissionen håller med om 
att denna databas är en lämplig kontaktpunkt för information om upphandlingar, eftersom den innehåller mycket 
information, bland annat upphandlingsdokument via eTendering. Dessa innehåller utkast till det kontrakt som ska 
undertecknas med den vinnande anbudsgivaren. Anbuden ingår också i det slutliga kontraktet, men kommissionen 
behandlar dem som konfidentiella handlingar enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1049/2001 (i det fall ett offentlig -
görande skulle undergräva skyddet av en fysisk eller juridisk persons kommersiella intressen).
Kommissionens svar 76
92
Det bör noteras att trots att det för närvarande inte är obligatoriskt att använda eTendering uppmuntras alla kom -
missionens generaldirektorat och alla institutioner att använda denna applikation.
Funktionen att ladda ned upphandlingsdokument från eTendering-plattformen i TED har ändrats sedan januari 
2016. Systemets standardalternativ möjliggör nedladdning av dokument efter det att tidsfristen för att lämna in 
anbud har löpt ut. De upphandlande myndigheterna får själva välja om de vill stänga av denna funktion.
94
När det gäller rapportering innehåller sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporter som avses i artikel 66.9 
i budgetförordningen en förteckning över förhandlade förfaranden utan föregående offentliggörande av ett med -
delande om upphandling, som bifogas som en bilaga. Se även kommissionens svar på punkt 90.
97
Portalen för öppna data är en metadatakatalog som registrerar befintliga dataset på TED-webbplatsen samt vissa 
härledda dataset som tas fram av GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag.
99
Via GD Budgets centrala finansiella tjänst tillhandahåller kommissionen central information, vägledning och model -
ler samt en stöd- och informationspunkt och utbildningstjänster avseende upphandling. Dessa tjänster är öppna för 
och används i stor utsträckning inte bara av kommissionens avdelningar, utan även av andra institutioner, organ och 
byråer. Den information och dokumentation som tillhandahålls omfattar bland annat rekommendationer och bästa 
praxis.
Det finns redan andra forum för informationsutbyte mellan kommissionen och de övriga upphandlande myndighe -
terna inom unionen, särskilt nätverket av ekonomienheter (RUF), som sammanträffar varje månad och Napo-nätver -
ket för organens upphandlingstjänstemän, som även täcker decentraliserade organ och andra unionsbyråer (även 
offentlig-privata partnerskap) och som sammanträffar minst en gång om året.
Kommissionen anser att ett mer strukturerat utbyte av bästa praxis skulle vara av intresse, särskilt för förfaranden 
som omfattar höga belopp. Att inrätta de föreslagna inbördes granskningarna på en permanent basis skulle dock 
kräva ytterligare budget- och personalresurser, som inte finns tillgängliga för närvarande. Enstaka möten kan orga -
niseras från gång till gång när behov uppstår.
Slutsatser och rekommendationer
101
Tillträdet till upphandlande myndigheters upphandlingsförfaranden beviljas genom åtgärder för offentliggörande 
enligt tillämpliga regler. Upphandlingen inom kommissionen är dessutom decentraliserad (se kommissionens svar 
på punkterna VII, 58–72 och rekommendation 1).
103
Kommissionen betonar att det inte finns något rättsligt krav att genomföra sådan övervakning.
Kommissionens svar 77
Med tanke på att ekonomiska aktörer kan delta i anbudsinfordran på olika sätt (genom gemensamma anbud eller 
anbud tillsammans med underentreprenörer) kan övervakning av antalet ansökningar om deltagande i anbudsin -
fordran aldrig ge fullständig information om kandidaternas eller anbudens sammansättning.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar denna rekommendation delvis i den mån den berörs, och kommer att genomföra den enligt 
nedan.
Med tanke på den stora administrativa börda som inrättandet av ett sådant decentraliserat informationssystem 
skulle ge upphov till samt de begränsade resurserna kommer kommissionen att genomföra en kostnads-nyttoana -
lys för att bedöma genomförbarheten samt kostnader och potentiella fördelar med att centralisera information om 
upphandlingar när det gäller övervakning av deltagandet. De rekommenderade åtgärderna kommer att genom -
föras beroende på resultatet av bedömningen.
Eftersom upphandling är decentraliserad inom kommissionen på nivån för utanordnare finns det inget centraliserat 
informationssystem om upphandlingsförfaranden för att övervaka deltagandet. Det finns ingen rättslig skyldighet 
att göra detta och inte heller de budget- och personalresurser som krävs för en sådan storskalig dataanalys.
Deltagandegraden i upphandlingsförfaranden kan bero på olika faktorer. Antal anbudsgivare, antal anbud eller 
antalet tillåtliga anbud skulle därför i sig inte utgöra giltiga indikatorer för att visa att upphandlingsverksamheterna 
är tillgängliga. När det gäller typer av förfaranden och inköp (tjänster, varor, byggnadsarbeten, fastigheter) finns 
det inga begränsningar för hur de ekonomiska aktörerna väljer att delta i anbudsinfordran (genom gemensamma 
anbud eller som underentreprenörer). Därför kan antalet anbud inte automatiskt ge fullständig information om 
antalet deltagande ekonomiska aktörer.
104
Syftet med översynen 2015 var att anpassa upphandlingsreglerna till 2014 års direktiv. Direktivens förenklingar och 
förtydliganden avspeglas i den reviderade budgetförordningen och i tillämpningsföreskrifterna som ändrades 2015, 
och ytterligare förbättringar kommer att göras i den kommande översynen av EU:s budgetförordning 2016.
104 a)
Se kommissionens svar på punkt 26.
104 b)
Kommissionen anser att avvikelserna förklaras i skälen i budgetförordningen där det anses nödvändigt.
104 c)
Likabehandling bör gälla alla företag, oavsett storlek. Syftet med upphandlingsreglerna i budgetförordningen 
är inte heller att främja ett särskilt politiskt mål. Små och medelstora företag kan, precis som alla andra ekono -
miska aktörer, delta i upphandlingsförfaranden genom att lämna enskilda eller gemensamma anbud, eller som 
underentreprenörer.
Små och medelstora företag gynnas faktiskt av förenkling och lindrigare regler, även om de inte nämns uttryckligen.
104 e)
Det finns inget behov att fastställa särskilda bestämmelser om språkanvändning i budgetförordningen, eftersom 
den tillämpliga språkpolicyn härrör direkt från förordning 1/1958.
Kommissionens svar 78
Rekommendation 2
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.
Kommissionen godtar den del av rekommendationen som rör förslaget om en särskild regelbok för offentlig 
upphandling.
Ett av de viktigaste inslagen i den kommande översynen av EU:s budgetförordning 2016 är faktiskt förslaget om en 
särskild regelbok för offentlig upphandling. En regelbok gör texten förståeligare generellt och kortare. Det främsta 
syftet är förenkling, vilket är helt i linje med målet för bättre lagstiftning.
Genom den särskilda regelboken kommer både upphandlingsreglerna i den nuvarande budgetförordningen och de 
detaljerade reglerna i tillämpningsföreskrifterna att slås samman i en enda rättsakt. De särskilda bestämmelserna 
om upphandling inom ramen för externa åtgärder i del 2 i budgetförordningen skulle då slås ihop med de allmänna 
upphandlingsreglerna för att göra texten ännu lättförståeligare för de ekonomiska aktörerna.
Kommissionen godtar inte den del av rekommendationen som avser små och medelstora företags deltagande. 
Kommissionen anser inte att budgetförordningen är avsedd för sådana ändamål och att man därför inte proaktivt 
bör uppmuntra små och medelstora företags deltagande.
När det gäller bestämmelser om språkanvändning och marknadsprospektering godtar kommissionen inte rekom -
mendationen. När det gäller språkanvändning måste bestämmelserna om språkanvändning i förordning 1/1958 
gälla. När det gäller marknadsprospektering kommer detta att förtydligas i samband med den kommande översy -
nen av metoden för genomförandet av bestämmelserna i artikel 134.1 g i tillämpningsföreskrifterna (C(2008)2299), 
enligt förklaringen i punkt 32. Se kommissionens svar på punkterna 32–34.
När det gäller att motivera avvikelserna från 2014 års direktiv samtycker kommissionen till rekommendationen 
i princip och anser att den har genomförts delvis. Avvikelserna förklaras i skälen i den reviderade budgetförord -
ningen där det ansågs nödvändigt. Behovet av ytterligare avvikelser kommer att undersökas och anges eller förkla -
ras, efter behov, inom ramen för den pågående översynen av budgetförordningen.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar delvis den del av rekommendationen som avser proaktiv användning av preliminära mark -
nadsundersökningar om de anpassas till det upphandlingsförfarande som ska inledas i syfte att förbereda upp -
handlingen, eftersom kommissionen redan genomför detta förfarande inom vissa områden, till exempel förvärv 
eller uthyrning av fastighetsprojekt (enligt den metod som anges i (C(2008)2299) samt avveckling.
Kommissionen anser emellertid inte att preliminära marknadsanalyser bör användas för att informera ekonomiska 
aktörer om upphandlingsplaner och krav. Det görs i själva verket en tydlig åtskillnad i de gällande upphandlingsreg -
lerna mellan åtgärder för att förbereda och offentliggöra förfarandet.
Förutom risken för snedvridning av konkurrensen skulle principerna om öppenhet och likabehandling inte respek-  
teras om vissa ekonomiska aktörer som kontaktas för preliminära marknadsundersökningar redan tidigt skulle ges 
tillgång till information om det planerade förfarandet.
Upphandlingsreglerna innehåller nödvändiga åtgärder för offentliggörande i syfte att utannonsera kontrakt, i full -
ständig överensstämmelse med upphandlingsprinciperna.
Kommissionens svar 79
Rekommendation 4
Kommissionen godtar denna rekommendation delvis i den mån den berörs, och kommer att genomföra rekommen -
dationen i den utsträckning det är lämpligt .
När det gäller uppdelning av kontrakt i delar anser kommissionen att den redan tillämpar en strategi där behovet av 
ökad konkurrens vägs mot andra principer som är tillämpliga på upphandlingar, särskilt sund ekonomisk förvaltning 
och proportionalitet. Uppdelning av kontrakt i delar säkerställs därför när så är lämpligt med tanke på kontraktsfö -
remålet och kontraktets värde samt risker i samband med kontraktsgenomförandet i händelse av fristående delar.
106
Sökresultaten för alla verktyg, inklusive TED, är starkt beroende av kvaliteten på registrerad indata. När det gäller 
meddelanden om offentlig upphandling fylls icke-obligatoriska fält ofta inte i, och ibland matar den upphandlande 
myndigheten in datan på ett felaktigt sätt.
Kommissionen är dock medveten om att sökerfarenheterna i TED kan förbättras. Publikationsbyrån genomförde 
en användarenkät i mars 2016 och en undersökning av TED:s användbarhet pågår. Resultaten av båda dessa under -
sökningar kommer att genomföras senare i år, med målet att förbättra användarnas erfarenhet och tillfredsställelse 
i fråga om TED-tjänsterna.
Rekommendation 5
Kommissionen godtar denna rekommendation som ett långsiktigt mål (efter 2018) i den mån den berörs, och kom -
mer att genomföra den enligt nedan.
Med tanke på den stora administrativa börda som inrättandet av ett sådant system skulle ge upphov till och att den 
interinstitutionella dimensionen inte är budgeterad enligt den gällande fleråriga budgetramen, kommer kommis -
sionen att genomföra en bedömning för att uppskatta genomförbarheten samt kostnader och potentiella fördelar 
med ett sådant system. De rekommenderade åtgärderna kommer att genomföras beroende på resultatet av denna 
bedömning och med de övriga institutionernas samtycke.
När det gäller kommissionens upphandlingsverksamheter har den redan börjat genomföra revisionsrättens rekom -
mendation: en enda kontaktpunkt för kommissionens upphandlingar håller för närvarande på att utvecklas av 
kommissionen som ett led i den digitala omvandlingen. Den kommer att innefatta länkar till all relevant information 
om upphandling (meddelande om gällande regler och affärsmöjligheter) och till befintliga verktyg för att få tillgång 
till upphandlingsdokument och lämna in anbud.
Se relaterad sida i testversionen av kommissionens nya webbnärvaro: http://beta.ec.Europa.EU/Funding-tenders_en
Denna nya webbnärvaro, inklusive denna sida, planeras tas i drift under 2016. Arbete pågår för närvarande med 
att producera relaterat innehåll, i samordning med Sedia-initiativet (en bedömning som gjorts av kommissionens 
avdelningar för att identifiera en lämplig företagslösning för att stödja de fullständiga finansierings- och anbuds-
cyklerna) och en deltagarportal-gruppen (en it-lösning som för närvarande stöder anbudsinfordran och bidragsför -
valtning för flera viktiga EU-program, inklusive Horisont 2020).
Information om affärsmöjligheter och relevanta upphandlingsdokument finns tillgänglig via befintliga verktyg och 
plattformar – TED och TED eTendering, som tillhandahåller institutionernas upphandlingsmeddelande och upp -
handlingsdokument. Kommissionen kommer att bedöma i vilken grad ytterligare funktioner kan erbjudas för att ge 
tillgång till mer information, med hänsyn till budget- och personalmässiga begränsningar.
Kommissionens svar 80
Rekommendation 6
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen anser det inte vara nödvändigt att föreslå ändringar av budgetförordningen när det gäller gransk -
ning av klagomål.
Det föreskrivs redan i budgetförordningen att anbudsgivare vars anbud förkastats ska informeras om skälen och 
få detaljerade förklaringar om avvisandet. De kan dessutom begära ytterligare information i enlighet med artikel 
113.3 i budgetförordningen och artikel 161.2 i tillämpningsföreskrifterna. Sådana förfrågningar har en strikt tidsfrist: 
den upphandlande myndigheten måste lämna sådan information så snart som möjligt och i alla händelser inom 15 
dagar från mottagandet av begäran.
När de ekonomiska aktörerna informeras om en händelse med negativ inverkan på kandidaternas eller anbudsgi -
varnas rättigheter under loppet av ett upphandlingsförfarande (till exempel förkastande) innehåller meddelandet 
dessutom information om tillgängliga rättsmedel (klagomål till ombudsmannen samt rättslig granskning).
Se även kommissionens svar på punkterna 78 och 79.
Rekommendation 7
Kommissionen godtar denna rekommendation delvis i den mån den berörs, och kommer att genomföra den enligt 
nedan.
Med tanke på den stora administrativa börda som inrättandet av ett sådant övervakningssystem skulle ge upphov 
till kommer kommissionen att bedöma i vilken utsträckning TED eTendering kan ge kostnadseffektiv tillgång till 
ytterligare upphandlingsdata, med hänsyn till budget- och personalbegränsningar.
Rekommendation 8
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Olaf befinner sig för närvarande i en övergångsfas och håller på att förbättra sin rapporterings- och analyskapacitet. 
Olafs nya innehållshanteringssystem (OCM) förväntas tas i drift till juli 2016. Den planerade statistik- och rapport -
modulen kommer att lanseras senare under 2017. Under tiden undersöker Olaf möjligheterna att förbättra använd -
ningen av de befintliga rapporteringsverktygen och alternativen.
Rekommendation 9
Kommissionen godtar denna rekommendation i den mån den berörs, på villkor att inbördes granskningar genom -
förs vid behov och inte blir en permanent process som kräver ytterligare budget- och/eller personalresurser.
81 Svar från Europeiska 
centralbanken
50
ECB anser att upphandlingsförfarandet utfördes i enlighet med ECB:s upphandlingsregler. I detta avseende note -
rar ECB att argumentet för brådska användes på ett sunt och adekvat sätt och var motiverat. Den bakomliggande 
orsaken till synnerlig brådska kunde inte tillskrivas ECB och det fanns ett bevisat orsakssamband mellan den oförut -
sedda utvecklingen och den brådska som uppkom därav. Med anledning av denna brådska kunde inte tidsramarna 
för en påskyndad offentlig upphandling uppfyllas. Dessa kräver i praktiken fortfarande i bästa fall tre till fyra måna -
der, från tidpunkten för utskickandet av anbudsinfordran till undertecknandet av kontraktet. Det är de facto så att 
i det anbudsförfarande med fem deltagare som valdes, tilldelades och undertecknades kontraktet inom sex veckor 
efter det att upphandlingen inletts. Dessutom säkerställde det valda förfarandet en sund nivå av konkurrens och 
det påföljande kontraktet var strikt begränsat till de omedelbara behoven. ECB skulle även vilja påpeka att så snart 
det uppenbarades att det kunde finnas ett mer kontinuerligt behov av respektive typ av konsulttjänster, upphand -
lades dessa tjänster genom ett offentligt anbudsförfarande.
Nedan finns ECB:s kommentarer till en del av de rekommendationer som utfärdats av ECA.
Rekommendation 1
ECB instämmer i princip med rekommendationen. ECB avser att gradvis lansera ett elektroniskt system för anbud 
under 2016. I detta sammanhang kommer ECB att undersöka hur man mer systematiskt – men fortfarande effek -
tivt – mäter deltagandenivån i sina offentliga anbudsförfaranden avseende antal ansökningar och anbud.
Rekommendation 3
ECB instämmer med rekommendationen att följa ett proaktivare tillvägagångssätt vad gäller marknadssamråd före 
påbörjandet av det formella upphandlingsförfarandet för att därigenom erhålla marknadsinformation, underlätta 
utformningen av krav och så småningom få mer värde för pengarna.
Rekommendation 4
ECB instämmer i princip med rekommendationen, givet insikten att uppdelningen av kontrakt i delar måste ske 
effektivt ur ett affärsperspektiv vad gäller genomförande av kontrakt och hantering. Uppdelning av kontrakt i delar 
är visserligen teoretiskt möjlig, men anses inte vara effektiv eftersom den kan innebära att genomförandet av kon -
trakten blir för tekniskt komplext, alternativt inte säkerställer värde för pengarna, eller att samordningen av flertalet 
uppdragstagare kan underminera sund hantering och sunt genomförande av kontraktet.
Rekommendation 5
Genom sektionen för upphandling på ECB:s webbplats får allmänheten på ett enkelt tillgång till en central datasam -
ling av underrättelser och publikationer (”one-stop-shop”), som publicerats av ECB inom ramen för upphandling. 
Dessutom avser ECB att gradvis lansera ett elektroniskt system för anbud under 2016. Vidare har ECB sina egna 
fastslagna upphandlingsregler.
Svar från Europeiska centralbanken 82
Därför instämmer ECB delvis med rekommendationen, förutsatt att den planerade webbplatsen blir en enkel och 
rättfram informationsportal, undvikandes ytterligare omkostnader och komplexitetsskikt. För ECB:s del skulle en 
sådan portal helt enkelt länka till sektionen för upphandling på ECB:s webbplats för vidare information om ECB:s 
upphandlingar. Genom detta skulle dubbel insamling och spridning av information, samt ineffektivitet, undvikas. 
Ekonomiska aktörer intresserade av ECB:s upphandlingar skulle fortsätta att interagera med ECB via ECB:s webbplats 
och de etablerade kommunikationskanalerna.
Då TED (Tenders Electronic Daily) är den officiella onlineversionen av EU:s ”Tillägg till Europeiska unionens officiella 
tidning”, om offentliga upphandlingar i Europa, kan det även vara tillrådligt att undersöka hur TED ytterligare kan 
förbättras för att ge en lämplig översikt över institutionernas upphandlingsmöjligheter.
Rekommendation 7
Se ECB:s svar på rekommendation 5.
ECB instämmer delvis med rekommendationen, förutsatt att den planerade datasamlingen blir ett enkelt verktyg 
som inte medför ytterligare omkostnader eller komplexitetsskikt. För ECB:s del skulle den offentliga datasam -
lingen helt enkelt länka till sektionen för upphandling på ECB:s webbplats med relevant information om ECB:s 
upphandlingar.
Rekommendation 9
ECB instämmer med tanken att underlätta och främja ömsesidigt lärande och utbyta bästa praxis. De instrument 
som torde vara effektivast för att uppfylla detta syfte behöver undersökas närmare.
ECB deltar exempelvis i ett aktivt nätverk av upphandlingsexperter inom Europeiska centralbanksystemet, vilket 
möjliggör ett strukturerat utbyte av bästa praxis.
Dessutom har ECB:s centrala upphandlingsavdelning genomgått en extern certifiering relaterad till bästa upphand -
lingspraxis som använts tidigare och genomgår för närvarande en omcertifieringsprocess.
83 Svar från Europeiska 
ombudsmannen
Europeiska ombudsmannen är för närvarande det enda externa översynsorgan utanför domstolsväsendet som 
ekonomiska aktörer har tillgång till om de anser att de blivit orättvist behandlade i förfaranden för offentlig upp -
handling som arrangeras av EU:s institutioner och organ. Vid behov undersöker Europeiska ombudsmannen sådana 
klagomål och lämnar rekommendationer till berörda institutioner och organ. Varken artikel 228 i fördraget om 
Europeiska unionens funktionssätt eller ombudsmannens stadga1 innehåller någon möjlighet till överklagande eller 
annan åtgärd mot ombudsmannens beslut.
Punkterna 85–87
De faktiska slutsatserna rörande Europeiska ombudsmannen, som återfinns i punkterna 85, 86 och 87, är korrekta 
och ger en rättvis bild av ombudsmannens hantering av klagomål som gäller offentlig upphandling.
Ombudsmannen instämmer i att procedurkraven i artikel 2.4 i Europeiska ombudsmannens stadga definitivt kan 
hindra ombudsmannen från att snabbt reagera på ett klagomål rörande ett förfarande för offentlig upphandling. 
En effektiv intern klagomålsmekanism kan emellertid bidra till att begränsa och klargöra de frågor som ska hanteras 
vid en hänvändelse till ombudsmannen.
Rekommendation 6
Ombudsmannen välkomnar domstolens rekommendation att kommissionen bör föreslå ändringar till EU:s budget -
förordning för att möjliggöra en snabb översyn av klagomål på förfaranden för offentlig upphandling, och att en 
sådan översyn bör äga rum innan de ekonomiska aktörerna kan vända sig till EU:s ombudsman eller domstolarna. 
Allmänintresset av effektiv och snabb administration skulle tillgodoses bättre om en intern översynsmekanism 
inrättas för anbudsgivare som har frågor om upphandlingsförfarandet. När väl institutioner, organ och byråer har 
infört kraftfulla interna system för översyn anser ombudsmannen att procedurkraven i artikel 2.4 i stadgan bör ha 
uppfyllts innan ett klagomål lämnas till ombudsmannen. Om den interna mekanismen i sig verkligen vore effektiv 
skulle behovet av klagomål till ombudsmannen inte uppstå.
I anslutning till det fortsatta arbetet är ombudsmannen beredd att erbjuda råd och stöd vid utformningen av en 
effektiv klagomålsmekanism baserad på vår omfattande erfarenhet.
1 Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens 
ämbetsutövning, EGT 1994 L 113, s. 15.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas/Revisionen inleds 10.2.2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 31.3.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 24.5.2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språkKommissionen: 14.6.2016
Parlamentet: 23.5.2016
Rådet: 3.6.2016
ECB: 27.5.2016
Ombudsmannen: 11.5.2016
EU-institutionernas upphandlingsregler överensstämmer 
i stora drag med EU:s allmänna lagstiftning om offentlig 
upphandling som anger att upphandlingskontrakt ska 
utlysas med så brett deltagande som möjligt för att 
möjliggöra största möjliga konkurrens. De förvaltnings- 
och kontrollarrangemang som EU-institutionerna till-  
lämpar är robusta och minskar i allmänhet risken för fel. Vi 
konstaterade dock att EU–institutionerna kan göra mer för 
att underlätta tillträdet för ekonomiska operatörer (särskilt 
små och medelstora företag) genom att till exempel 
förenkla reglerna så mycket som möjligt och ta bort 
onödiga hinder som gör det svårare för potentiella 
anbudsgivare som vill hitta möjligheter att delta i EU 
institutionernas upphandlingar.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN