MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Miljösamarbete mellan EU och Ryssland

INNEHÅLL

Sammanfattning

Inledning

1. Miljöinsatsernas fördelar för Ryssland

2. Miljösituationen i Ryssland

3. Det ekonomiska sammanhanget

4. Befintliga ramar för miljösamarbete

5. Att främja dialogen: de viktigaste målen

5.1. Mål

5.2. Instrument

6. Förslag till gemensam plan

7. Förslag till hur dialogen skulle kunna läggas upp

8. Slutsatser och nästa steg

BILAGA : EU:s MILJÖSTÖD TILL RYSSLAND

Sammanfattning

Vid det sjunde toppmötet mellan Ryssland och EU, som hölls den 17 maj 2001, bekräftade båda parter sitt engagemang för att bygga ut det långsiktiga strategiska samarbetet för att på grundval av gemensamma värderingar främja ekonomisk tillväxt och välfärd, samhällsutveckling, ren miljö samt ökad säkerhet och stabilitet i Europa. Parterna betonade också sitt starka intresse för ökat samarbete på miljöområdet. Vid det åttonde toppmötet den 3 oktober 2001 bekräftades dessa mål.

I detta meddelande vill vi redogöra för vilka idéer och förslag kommissionen har för att uppnå målsättningarna. Meddelandet utgår från det miljösamarbete som redan pågår inom ramen för avtalet om partnerskap och samarbete mellan EU och Ryssland, som trädde i kraft 1997, samt inom andra politiska ramar. I meddelandet hävdas bland annat att tiden nu är mogen för att inom partnerskaps- och samarbetsavtalet föra en intensivare och mer samordnad bilateral dialog om miljöfrågor, med en gemensam strategisk plan och utvidgade förfaranden. Därvid utgår man från det meddelande om miljösamarbetet mellan EU och Ryssland som lades fram inför kommissionens kollegium i maj 2001 (SEK(2001) 723). Framför allt betonas hur viktigt det är att koppla ihop målsättningarna på miljöområdet med de ekonomiska och samhällsrelaterade målen om man vill skapa ett hållbart gemensamt europeiskt område för ekonomisk verksamhet.

Inledning

EU:s strategi för en hållbar utveckling (Hållbar utveckling i Europa för en bättre värld), som bekräftades vid Europeiska rådets möte i Göteborg i juni 2001 är en långsiktig vision som bygger på tesen att ekonomisk tillväxt måste främja samhällsutvecklingen och respektera miljön, att socialpolitik främjar den ekonomiska utvecklingen och att miljöpolitiken måste vara kostnadseffektiv. I strategin betonas EU:s nyckelroll för en hållbar utveckling i Europa och på global nivå. Där fastställs också de största hoten mot hållbar utveckling, som den globala uppvärmningen, folkhälsorisker, minskad biologisk mångfald, markförlust, överbelastade transportsystem, behovet av anpassning till en åldrande befolkning, fattigdom och social utslagning. Många av dessa problem kräver insatser på internationell nivå. I strategin uppmanas industriländerna att tillsammans med EU gå i spetsen för att finna lösningar på problemen. Det betonas att EU:s politik, både inrikes- och utrikespolitiken, aktivt måste främja andra länders insatser för att uppnå en hållbarare utveckling.

EU:s strategi för hållbar utveckling är en del av förberedelserna inför världstoppmötet om hållbar utveckling som skall hållas i Johannesburg under 2002. I samband med dessa förberedelser har EU inbjudit Ryssland och sina övriga europeiska partners att bygga ut dialogen och öka insatserna på följande områden:

* Skydd av de naturresurser som utgör grunden för ekonomisk och samhällelig utveckling.

* Integration av miljöaspekter och kampen mot fattigdomen.

* Utnyttja globaliseringen till förmån för en hållbar utveckling.

* Främja fungerande styrelseformer och uppmuntra allmänhetens delaktighet.

EU:s samarbete med Ryssland är av allt större betydelse i strävan efter hållbarhet i Europa och den övriga världen, både ur miljösynpunkt och av ekonomiska skäl. Behovet av miljösamarbete kommer att öka stadigt när EU utvidgas österut och den ekonomiska omstruktureringen av Central- och Östeuropa fortskrider.

EU och Ryssland står inför många gemensamma globala, regionala och gränsöverskridande miljöproblem, t.ex. följande:

* Energislöseri och klimatförändringen.

* Risker för människors hälsa genom förorening av vatten och luft.

* Överexploatering av naturresurserna och avfallshantering, inbegripet radioaktivt avfall.

* Förlust av naturliga system och biologisk mångfald.

* Förorening av Östersjön, Barents hav, Kaspiska havet och Svarta havet.

EU har dessutom engagerat sig för att hjälpa Ryssland att få bukt med de miljöproblem som landet ärvt från Sovjetunionen och att bevara de enorma områden av orörd natur som landet fortfarande har.

1. Miljöinsatsernas fördelar för Ryssland

Framgångar på miljöområdet är viktiga i sig, men miljöåtgärder medför också stora ekonomiska och samhälleliga fördelar. Effektiv miljöpolitik och effektiva miljönormer kan

* bidra till effektivitet inom näringslivet och öka produktiviteten, exempelvis genom renare och modernare teknik och förvaltningsmetoder,

* underlätta exporten till utländska marknader och förbättra klimatet för utländska investeringar,

* medföra ekonomiska fördelar genom att slöseri med energi, vatten och råvaror minskas,

* minska framtida kostnader för sanering, liksom riskerna för olyckor och miljörelaterade sjukdomar som förorsakar mänskligt lidande, stör reformprocessen och minskar produktiviteten.

Detta kan man exempelvis se inom tre områden som är av särskilt stor betydelse för Ryssland:

* Energi: ökad energieffektivitet, energibesparing och effektivare energiproduktion och -distribution (t.ex. minskade läckage från rörledningar) kan bidra till enorma ekonomiska och miljömässiga vinster. Man skulle kunna uppnå vinster genom ökad energieffektivitet som nästan motsvarar Rysslands produktion av naturgas. Dessutom handlar det om stora mängder växthusgaser som skulle kunna sparas in till förmån för klimatförändringar. Markförorening genom oljeläckage är ett annat stort problem, liksom risken för oljeutsläpp vid sjötransporter. Slöseri i samband med energidistribution bidrar också till samhällskostnaderna, till exempel när det uppstår avbrott i energiförsörjningen vintertid.

* Vatten: vatten är av avgörande betydelse för människors liv och hälsa, och för ekosystemen som helhet, men det är också en förutsättning för all framgångsrik ekonomisk utveckling. Många branscher inom industri, jordbruk, turism och fiske är helt beroende av säker försörjning med rent vatten. Om kostnaderna för vattenförsörjningen inte drivs in på ett effektivt sätt, medför detta en stor belastning av den offentliga budgeten. Dessutom innebär det att det inte går att bygga upp de resurser som krävs för att driva, underhålla och investera i en effektiv infrastruktur. Om man förebygger föroreningar kan man minska behovet av dyr rening av avloppsvatten.

* Handel och investeringar: tillgång till globala marknader förutsätter att man producerar varor och tjänster som uppfyller internationella standarder (inte minst miljöstandarder) och att man kan övertyga konsumenterna om att dessa standarder efterlevs. I Rysslands ekonomiska program betonas det hur viktigt det är att skapa villkor som är attraktiva för utländska investeringar. Investerare strävar efter att minska alla risker och osäkerhetsfaktorer så mycket som möjligt. De vill ha klara och stabila rättsliga ramar som genomdrivs effektivt, så att de med säkerhet kan bedöma sitt miljöansvar.

2. Miljösituationen i Ryssland

Dt är viktigt att påpeka att Ryssland i många avseenden bidrar kraftigt till miljökvaliteten i Europa och resten av världen. 65 % av landet är ännu opåverkat av ekonomisk verksamhet, och stora områden är praktiskt taget orörda. Ryssland har 20 % av världens vattenresurser och 22 % av dess skogar. Därför är det mycket viktigt att skydda dessa enorma miljötillgångar.

Men Ryssland brottas också med stora miljöproblem. Enligt offentliga källor i landet är miljösituationen i de flesta tätbebyggelserna och industriområdena (som tillsammans utgör 10-15 % av landets yta) "alarmerande".

* I många städer är den kommunala vattenförsörjningen otillförlitlig, och vattnet är ofta förorenat, ibland med stora mängder tungmetaller. En tredjedel av alla vattenledningar och 17 % av avloppsledningarna behöver bytas ut snarast. Avloppsvattnets volym överstiger avloppssystemens kapacitet med 60 %.

* Systemen för hantering av industri- och hushållssopor är otillräckliga i Moskva och många andra städer. 1,8 miljarder ton giftigt avfall har redan ackumulerats, och denna mängd ökar med 108 miljoner ton varje år.

* Utsläpp från industri och fordonstrafik medför stora problem med luftförorening i många städer.

Hälsoläget i Ryssland ger anledning till stark oro. Sjukdomar och förgiftningar med tungmetaller och andra giftiga material bidrar starkt till den minskande medellivslängden, som för män redan är nere på 58 år. Om denna tendens håller i sig kommer befolkningen att minska från 145 miljoner i dag till 135 miljoner år 2015 och 100 miljoner år 2050.

Jordförhållandena är otillfredsställande och riktigt kritiska i vissa regioner beroende på erosion, minskad humushalt, ökenspridning och översvämningar, saltanrikning och nitrifikation samt förorening genom bekämpningsmedel, tungmetaller och radionuklider. [1]

[1] Rapport över Ryska federationen till FN:s kommission för hållbar utveckling, 1997. (Country Profile of Russian Federation to the UN Commission on Sustainable Development, 1997).

Det finns stora möjligheter till energibesparingar. De potentiella vinsterna genom ökad energieffektivitet uppskattas till 400 miljoner toe (vilket skall jämföras med en årlig naturgasproduktion på 490 miljoner toe). Rysslands oljeföretag spiller ut cirka 20 miljoner ton olja varje år (5 % av all olja som utvinns i landet). Exxon Valdez utsläpp av råolja i vattnen utanför Alaska år 1989 motsvarar inte ens den mängd som dagligen spills ut i den ryska naturen.

Många av dessa problem är gränsöverskridande eller globala. Ryssland står för 7 % av världens koldioxidutsläpp, och för 1 % av den globala BNP. Om man vill minska föroreningarna i Östersjön, Kaspiska havet och Svarta havet krävs det gemensamma insatser av EU och Ryssland. Men även kontrollen av luftföroreningen, kemikalier och farligt avfall, inklusive använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, kräver ett nära samarbete, samtidigt som den erbjuder stora ömsesidiga fördelar. I en aktuell undersökning visades det exempelvis att länderna utanför EU (främst Ryssland, Vitryssland och Ukraina) kan tjäna minst 9,5 miljarder euro per år genom kandidatländernas insatser för att uppfylla kraven i EU:s direktiv [2].

[2] ECOTEC et al "Benefits of Compliance with EU environmental acquis for the candidate countries" (kandidatländernas fördelar av överensstämmelse med EU:s regelverk på miljöområdet).

3. Det ekonomiska sammanhanget

Efter ett årtionde av praktiskt taget oavbruten ekonomisk nedgång växte Rysslands BNP under 1999 med 3,5 %, och med 8 % under år 2000. Industriproduktionen ökade med cirka 17 % under samma period. Från och med 2001 väntas tillväxttakten däremot minska igen, och de flesta scenarierna förutspår en tillväxt av BNP på mellan 5 och 6 %. Visserligen har den ekonomiska nedgången lett till minskade föroreningsnivåer, men dessa väntas öka igen så snart ekonomin återhämtar sig.

Under år 2000 ökade reallönerna med 9 %, men trots detta lever 35 % av befolkningen (50 miljoner människor) under existensminimum, som ligger på 50 euro per månad. Den genomsnittliga nominella månadslönen i mitten av 2001 låg på 130 euro. Detta gör det svårt att driva in kostnaderna för miljötjänster från befolkningen.

Statsbudgeten, som visserligen är i balans för åren 2001 och 2002 (utkast), är hårt belastad, inte minst på grund av avbetalningar på utländska lån, som slukar ungefär en tredjedel av de förutsedda budgetintäkterna under 2001. Detta innebär att finansieringen av miljöpolitik och miljöinstitutioner samt av genomförandet av denna politik är mycket begränsad. Sedan flera år tillbaka har det varit omöjligt att få statliga garantier för miljölån.

Den offentliga och privata investeringsnivån är oroväckande låg, och det krävs omfattande modernisering av teknik och förvaltning, inte minst på miljöområdet, där mycket måste tas över från utlandet. Men de utländska direktinvesteringarna i Ryssland är mycket begränsade jämfört med andra tillväxtekonomier, och uppgick mellan 1991 och 1999 till 23 miljarder euro (vilket kan jämföras med 36 miljarder till Polen eller 340 miljarder till Kina under samma period).

EU är Rysslands absolut viktigaste handelspartner, och står för ungefär en tredjedel av landets import och export. Denna siffra kan komma att öka till 50 % efter EU:s utvidgning. Ryssland har ett stort handelsöverskott med EU. De ryska energitillgångarna är av särskilt stort intresse för båda parter, eftersom 53 % av Rysslands oljeexport och 62 % av dess naturgasexport går till EU. Detta motsvarar 16 % av EU:s olje- och 19 % av dess gasförbrukning. Dessa växande handelsförbindelser är ett starkt incitament för harmoniserade miljönormer.

Sammanfattningsvis kan man säga att den ekonomiska grunden för förbättringar av Rysslands miljösituation är mycket dålig. Men om de makro- och mikroekonomiska villkoren (vilket även omfattar den aktuella reformen av naturliga monopol) i Ryssland fortsätter att förbättras, så som de gjort de senaste åren, kommer det att bli lättare att göra framsteg på miljöområdet, särskilt inom följande områden:

* Demonstrationsinvesteringar från internationella finansinstitutioner och bidragsgivare i vattenförsörjning och andra kommunala tjänster, energieffektivitet samt minskade utsläpp av växthusgaser genom att Kyotoprotokollet genomförs.

* Upprustning och förbättring av miljöstyrningen, särskilt i sektorer som kan dra till sig inhemska och utländska investeringar eller som är verksamma på internationella marknader.

* Ekonomiska instrument och bättre kostnadstäckning.

4. Befintliga ramar för miljösamarbete

I EU:s gemensamma strategi för Ryssland, som antogs av EU:s stats- och regeringschefer vid toppmötet i Köln (juni 1999), fastställs det i avsnittet om gemensamma utmaningar på den europeiska kontinenten att "miljön är det ryska folkets och Europeiska unionens gemensamma egendom. En hållbar användning av naturresurser, hantering av kärnavfall och kampen mot luft- och vattenföroreningar, särskilt gränsöverskridande sådana, är i detta sammanhang prioriterade".

I partnerskaps- och samarbetsavtalet identifieras miljön som ett prioriterat handlingsområde. Dialogen förs inom ramen för det utskott för miljö, energi och kärnsäkerhet som upprättats genom partnerskaps- och samarbetsavtalet. Man har kommit överens om ett gemensamt arbetsprogram för Ryska federationen. Där ingår följande prioriteringar:

* Harmonisering av miljöstandarder och miljölagstiftning.

* Gränsöverskridande och regionala initiativ (t.ex. för Svarta havet och Östersjön).

* Främjande av miljöinvesteringar i Ryssland.

* Harmonisering av förfarandena för miljökonsekvensbedömning.

* Samarbete i samband med övervakning av och rapportering om miljön.

* Klimatförändringen - minskning av växthusgasutsläppen.

* Säkerhet vid kärnkraftsanläggningar och hantering av radioaktivt avfall.

* Övergripande teman som information till allmänheten, integration av miljöaspekter i andra sektorer samt kapacitetsutveckling inom institutionerna.

Vid toppmötet mellan EU och Ryssland i maj 2001 kom man överens om att upprätta en gemensam högnivågrupp inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet i syfte att utarbeta ett koncept om ett gemensamt europeiskt ekonomiskt område. För närvarande diskuteras vilka områden som skulle kunna omfattas av detta initiativ. Under 2001 planeras ett första möte för högnivågruppen, vars ordförande är kommissionsledamot Christopher Patten och vice premiärminister Viktor Christenko.

Miljö och energieffektivitet hörde till de fyra teman som analyserades av sakkunniga i samband med förberedelsefasen av energidialogen mellan EU och Ryssland. Den dialogen inleddes vid toppmötet mellan EU och Ryssland i oktober 2000 i Paris, med målsättningen att försöka upprätta ett energisamarbete mellan EU och Ryssland inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet. För att se till att detta initiativ snabbt skulle kunna formaliseras utnämnde den ryske presidenten Vladimir Putin sin vice premiärminister Viktor Christenko som Rysslands företrädare, och kommissionens ordförande Romano Prodi utsåg François Lamoureux, generaldirektör för energi och transport.

Dialogen skall skapa ramarna för gemensam granskning och diskussion av alla frågor av gemensamt intresse som rör energisektorn. Hit hör samarbete i fråga om energibesparingar, rationellare produktion samt transportinfrastruktur, europeiska investeringsmöjligheter samt relationerna mellan producent- och konsumentländer. Det allmänna målet är att förbättra energisamarbetet och samtidigt se till att energimarknadernas öppning och integration drivs på. Här fungerar kommissionen främst som katalysator för att utveckla investeringsmöjligheterna i den ryska energisektorn i syfte att rusta upp infrastrukturen, främja energieffektiv och miljövänlig teknik och bidra till energibesparingar i Ryssland.

Den 15 maj 2001 presenterades meddelandet till kommissionen om energidialogen mellan EU och Ryssland (SEK(2001) 712/5). I detta meddelande redogörs för de framsteg som hittills gjorts.

De fyra rapporter som de sakkunniga lämnade in i juni 2001 har sammanfattats i en gemensam rapport av de båda företrädarna, och lades fram inför toppmötet mellan EU och Ryssland i Bryssel i oktober 2001. I rapporten redogörs för ett antal områden där man på kort sikt skulle kunna vinna framgångar, men det anges också en rad viktiga frågor som kräver ytterligare förberedande kontakter och teknisk granskning innan ytterligare framsteg kan göras.

EU:s stöd till Ryssland omfattas främst av Tacis-programmet. Miljön hör i dag inte till de tre fastställda prioriterade områdena i Tacis nationella program för Ryssland. Däremot finansieras flera projekt som också medför miljövinster (exempelvis övervägs samfinansiering av investeringar i kommunala tjänster i Sankt Petersburg, främst vattenrening, för det nationella indikativa programmet för Ryssland för perioden 2002-2003). Miljöprojekt som berör Ryssland får även stöd inom ramen för andra Tacis-program, t.ex. de regionala och gränsöverskridande programmen (se bilagan för en förteckning över miljöstöd till Ryssland inom ramen för Tacis och andra EU-program).

Kommissionen samarbetar också med Europeiska investeringsbanken (EIB), de internationella finansinstitutionerna och bidragsgivare för att främja miljöinvestering i Ryssland. I enlighet med de slutsatser som drogs vid Europeiska rådets möte i Stockholm i mars 2001 skall kommissionen tillhandahålla en säkerhet för EIB, så att denna kan ge lån till utvalda miljöprojekt vid Rysslands östersjökust, främst i Sankt Petersburg- och Kaliningradområdet. EIB kommer att ta ställning till lånen från fall till fall, och de måste vara av betydande intresse för EU. Preliminärt har ett tak på 100 miljoner euro satts för dessa lån, och Ryssland måste uppfylla sina internationella finansiella skyldigheter, bland annat gentemot Parisklubben. EIB kommer att samarbeta och samfinansiera med andra internationella finansinstitut inom ramen för miljöpartnerskapet för den nordliga dimensionen (Northern Dimension Environmental Partnership - NDEP), där prioriteringarna fastställs med deltagande av kommissionen, bilaterala och multilaterala bidragsgivare, de internationella finansinstituten samt Ryssland.

Ryssland är också en av EU:s viktigaste partner i multilaterala miljöavtal och internationella fora och initiativ som berör de gemensamma miljöproblem som Ryssland och EU står inför. Hit hör följande:

* FN:s ramkonvention om klimatförändringen och Kyotoprotokollet.

* Konventionen om biologisk mångfald.

* "Miljö för Europa" och FN-ECE:s europeiska regionala konventioner.

* Den nordliga dimensionen, inbegripet NDEP.

* Det multilaterala kärnkrafts- och miljöprogrammet för Ryssland (MNEPR).

* Regionala hav - Östersjön (Helsingforskonventionen) och Svarta havet (Bukarestkonventionen) samt Atlanten (Osparkonventionen) och regionala fiskeorganisationer i Östersjön och nordöstra Atlanten.

5. Att främja dialogen: de viktigaste målen

5.1. Mål

Det finns stora möjligheter att förbättra miljödialogen med Ryssland. Visserligen har en mängd viktiga initiativ tagits i specifika frågor, men detta har ännu inte lett till någon grundläggande strategisk dialog. De befintliga strukturerna möjliggör en sådan dialog, men det krävs mer politiskt engagemang för att alla möjligheter skall kunna utnyttjas. De viktigaste aktörerna på båda sidor måste bli delaktiga i dialogen, eftersom de miljörelaterade ansvarsområdena är så vitt fördelade inom den ryska regeringen och Europeiska kommissionen.

Därför är det främsta målet att få till stånd en löpande och omfattande dialog om miljöfrågor och frågor om hållbar utveckling mellan EU och Ryssland. Dialogen bör inriktas på en gemensam plan för de områden där miljöinsatser kan göra mest nytta för Rysslands allmänna ekonomiska omstrukturering och vice versa.

5.2. Instrument

De befintliga strukturerna måste utvecklas för att underlätta en mer omfattande dialog. Detta innebär följande:

* Strukturerna skall omfattas av partnerskaps- och samarbetsavtalet.

* De skall vara permanenta, och fungera löpande mellan de möten som partnerskaps- och samarbetsavtalets utskott håller en eller två gånger per år.

* De skall vara flexibla och möjliggöra snabba reaktioner, så att man kan föra omfattande diskussioner om alla frågor som är av gemensamt intresse vid en given tidpunkt.

* De skall vara samordnade och omfatta alla berörda ministerier och byråer i Ryssland och alla berörda generaldirektorat inom kommissionen. Detta är viktigt för att garantera att miljöaspekterna integreras i andra sektorer. Eftersom kopplingen till de ekonomiska frågorna är så viktig måste de ministerier i Ryssland som har hand om den ekonomiska reformen vara fullt involverade.

* Båda parters strukturer skall ha tillräckliga resurser, både mänskliga och ekonomiska, för att garantera en effektiv verksamhet.

6. Förslag till gemensam plan

Det gemensamma arbetsprogram man kommit överens om inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet förblir giltigt, och skall även genomföras framöver genom den utvidgade dialogen. Men arbetsprogrammet utvecklades i samarbete mellan generaldirektoratet för miljö och den f.d. statskommittén för miljöskydd under 1999. Sedan dess har betydande organisatoriska och strategiska förändringar skett, både i Ryssland och i EU. Man bör därför komma överens om en mer omfattande strategisk plan som tar hänsyn till dessa förändringar.

En viktig utgångspunkt är Rysslands miljöpolitiska mål och mål i fråga om resursförvaltning, så som de beskrivs i det ekonomiska utvecklingsprogrammet för Ryska federationen på medellång sikt (2002-2004):

* Att bevara stabiliteten och bibehålla en hållbar jämvikt i regionala och landsomfattande ekosystem, som del av den globala ekologiska balansen.

* Att skapa fördelaktiga ekologiska villkor som ett steg mot en förbättring av människans livsmiljö.

* Att skapa en miljövänlig ekonomi med så små negativa effekter på miljön som möjligt och där resurser och energi utnyttjas på ett effektivt sätt.

* Att värna om biosfärens allmänna varaktighet.

Till prioriteringarna för åtgärder på medellång sikt hör följande:

* Teknik, processer och produkter för resurs- och energibesparing.

* Ekonomiska styrmedel, miljönormer, förbättrade miljökontroller och -inspektioner, miljöbedömning.

* Konstruktion och renovering av reningsverk, minskade utsläpp i atmosfären.

* Tillämpning av principen om att förorenaren betalar, inbegripet integration av miljökostnader genom föroreningsavgifter.

* Nya ekonomiska mekanismer som främjar investering samt budgetåtgärder, en optimerad miljöpolitik som drar till sig utländska investeringar.

* Strukturella förändringar inom de mest förorenande industrisektorerna.

* Aktivt deltagande i internationella processer.

Dessa mål och prioriteringar kommer att ligga till grund för Rysslands strategi för hållbar utveckling, som för närvarande håller på att sammanställas.

Den gemensamma strategiska planen skall också ta upp EU:s prioriteringar och mål, så som de fastställs i EU:s strategi Hållbar utveckling i Europa för en bättre värld, bland annat följande:

* Begränsa klimatförändringen och öka användningen av ren energi.

* Ta itu med hoten mot befolkningens hälsa.

* Förvalta naturresurserna på ett mer ansvarsfullt sätt.

* Förbättra transportsystemen och förvaltningen av markanvändningen.

* Bekämpa fattigdom och social utslagning.

* Ta itu med de ekonomiska och samhälleliga följderna av den ökande genomsnittsåldern i befolkningen.

I EU:s sjätte miljöhandlingsprogram "Miljö 2010: vår framtid, vårt val" identifieras fyra prioriterade frågor, nämligen klimatförändringen, naturen och den biologiska mångfalden, miljö och hälsa samt naturresurser och vatten, liksom fem strategiska nyckelåtgärder som är viktiga i detta sammanhang:

* Att se till att gällande miljölagstiftning efterlevs.

* Att integrera miljöaspekter i alla relevanta politikområden.

* Att samarbeta intensivt med näringslivet och konsumenterna för att finna lösningar på problemen.

* Att se till att miljöinformationen till allmänheten blir bättre och mer lättillgänglig.

* Att utveckla större miljömedvetenhet i samband med markanvändning.

Utgående från båda parters prioriteringar föreslås det därför att den utvidgade dialogen skall inriktas på följande områden:

Effektiv energianvändning och bekämpning av klimatförändringen: effektivare produktion, distribution och användning av energiresurserna är en förutsättning för att man skall kunna minska växthusgasutsläppen, men skulle dessutom medföra enorma ekonomiska vinster. Ryska federationen betonade vid avslutningsmötet vid COP 7 i Marrakech i november 2001 att resultatet från den konferensen banade väg för att samtliga länder, inklusive Ryssland, skulle ratificera Kyotoprotokollet. EU och Ryssland har även gemensamt intresse av att FN:s ramkonvention om klimatförändring (UNFCCC) och Kyotoprotokollet genomförs. Ytterligare samarbete om klimatförändringsfrågor inom partnerskaps- och samarbetsavtalet bör bidra till maximala synergier med energidialogen mellan EU och Ryssland, som syftar till att främja investering i Rysslands energisektor och förbättra energieffektiviteten. I det här sammanhanget bör energidialogen mellan EU och Ryssland underlätta utvecklingen av gemensamma projekt i Ryssland. I samband med den utvidgade dialogen bör man ta upp konkreta gemensamma åtgärder för att uppfylla åtaganden inom ramen för FN-ECE och Kyotoprotokollet, t.ex. kapacitetsutveckling för övervakning av växthusgaser och för rapportering. Detta skulle bidra till att underlätta en snar ratificering av Kyotoprotokollet av Ryssland och EU och skulle göra det möjligt för EU och Ryssland att kunna delta i Kyotomekanismerna, särskilt handeln med utsläppsrätter och gemensamt genomförande. I detta syfte bör EU:s befintliga ekonomiska instrument och tekniska stödmetoder förstärkas, i samarbete med de internationella finansinstitutionerna.

Förbättrad folkhälsa: miljöåtgärder kan kraftigt bidra till att minska sådana hälsorisker som främst berör särskilt känsliga grupper som barn och fattiga. En mycket viktig prioritering är vattenförsörjningssystemet, vars tillstånd är kritiskt i många delar av Ryssland. Det krävs omedelbara åtgärder för att förbättra systemets förvaltning och underhåll, modernisera dess finansiering och minska riskerna för befolkningens hälsa. Dialogen bör utgå från befintliga initiativ (som miljö- och ekonomiministrarnas konferens i Almaty år 2000) och projekt (Sankt Petersburgs avloppsrening) men också leda till en ny, gemensam plan, inte minst för luftkvalitetsfrågorna.

Effektivare resursanvändning: handel, investeringar, upprustning av industrin och avfallshantering: detta är ett annat viktigt område där ekonomiska och miljörelaterade intressen sammanfaller. Samarbetet bör främst inriktas på att integrera miljökostnaderna genom minskade subventioner, bättre kostnadstäckning och ökad användning av ekonomiska styrmedel. Principen om att förorenaren betalar bör också tillämpas i större utsträckning. Därigenom kommer fördelar att uppstå, bland annat effektivare användning av infrastruktur, energi och råvaror, ökade intäkter för bättre tjänster och genom investering, samt möjligheten att effektivare genomdriva miljöpolitiken.

Samarbete bör också beröra frågor som har att göra med ersättning av otidsenliga industrimetoder och -processer och förbättrad miljöstyrning i företagen. Detta är särskilt viktigt i fråga om hanteringen av farligt avfall. Ryssland har en enorm uppgift framför sig under de kommande åren när det gäller att modernisera infrastrukturen och utrustningen i hela näringslivet. Men denna upprustning kommer att medföra stora vinster, både ekonomiskt och för miljön, eftersom den innebär att gammal, förorenande teknik byts ut. Förbättringar av företagens miljöstyrning, som inte medför stora utgifter, kommer också att förbättra de ekonomiska resultaten.

En mycket viktig fråga i det här sammanhanget är hantering av radioaktivt avfall samt använt kärnbränsle från kärnkraftverk och atomdrivna u-båtar. De miljöhot för de arktiska haven som utgörs av avfall i nordvästra Ryssland är väldokumenterade, men det finns även andra områden med lika allvarliga problem, till exempel vid anläggningen för bränslebehandling i Mayak och anläggningarna i Krasnoyarsk och Tomsk.

I samband med dialogen skall man också ta upp frågan om vilken roll förbättrade och harmoniserade miljönormer och deras genomdrivande kan spela för att skapa gynnsammare villkor för handel och utländska investeringar. Dessa diskussioner bör förknippas med det allt intensivare samarbetet inom ramen för det gemensamma europeiska ekonomiska området.

Andra frågor: den utvidgade dialogen skall också belysa flera andra viktiga samarbetsområden:

* Miljöövervakning: Ryssland leder ett gemensamt initiativ med Europeiska miljöbyrån som syftar till att förstärka miljöövervakningen och rapporteringen på europaövergripande nivå. Dessutom träffades nyligen en överenskommelse om att EG/ESA:s europeiska initiativ om "Global Monitoring for Environmental and Security" (GMES) skulle granskas ingående i fråga om befintliga möjligheter för samarbete mellan Ryska federationen, Europeiska unionen och Europeiska rymdbyrån.

* Allmänhetens medvetenhet och miljöinformation

* Internationellt samarbete och genomförande av multilaterala miljöavtal: här bör man ta upp de ryska federala och regionala myndigheternas respektive roller samt ett snart ingående av det multilaterala programmet för kärnkraft och miljö för Ryssland (MNEPR).

* Nordliga dimensionen och samarbetet avseende Donau/Svarta havet och Kaspiska havet

* Hållbar användning av naturresurser av gemensamt intresse

7. Förslag till hur dialogen skulle kunna läggas upp

Utskottet för partnerskaps- och samarbetsavtalet bör fortsätta att sammanträda minst en gång per år, och fungera som övervakare av den utvidgade dialogen. Utskottets ordförande bör vara en minister eller vice minister för den ryska sidan och generaldirektör eller ställföreträdande generaldirektör för EU-sidan.

I enlighet med ett förslag från Ryssland rekommenderas det att en informell arbetsgrupp inrättas, som kan sammanträda regelbundet (2 eller 3 gånger per år) för att fortsätta dialogen mellan utskottes möten. Även denna grupps verksamhet bör omfattas av de förfaranden som överenskommits för partnerskaps- och samarbetsavtalets utskott. Dessutom kan grupper av sakkunniga sammanställas tillfälligt eller för längre perioder för att behandla särskilda frågor som klimatförändringen eller den nordliga dimensionen. Arbetsgruppen skall ha två ordförande, från GD Miljö respektive från ministeriet för ekonomisk utveckling och handel.

Samordnade inlägg av alla berörda ministerier/byråer och generaldirektorat är mycket viktigt vid mötena. Särskilt bör kopplingen till andra politikområden som behandlas i utskottet förbättras (energi och kärnsäkerhet). På den ryska sidan bör ministerierna för ekonomisk utveckling och handel samt för naturresurser, liksom RoshydroMet och energiministeriet involveras aktivt. På EU-sidan är det viktigt att GD Miljö, GD Yttre förbindelser (inbegripet EC:s representation i Moskva), GD Energi och transport, GD Forskning, GD Regionalpolitik samt Europeiska byrån för utvecklingssamarbete, EuropeAid, deltar.

Båda sidor skall se till att tillräckliga resurser ställs till förfogande och att företrädarna har tillräckligt hög ställning inom förvaltningen så att en effektiva resultat garanteras.

En av de första uppgifterna för den informella arbetsgruppen skulle kunna vara att aktualisera det gemensamma arbetsprogram för Ryska federationen som man kommit överens om i partnerskaps- och samarbetsavtalets utskott för miljö, energi och kärnsäkerhet.

Utöver förstärkningen av den bilaterala dialogen mellan EU och Ryssland bör man överväga nya tillvägagångssätt för att bygga ut det multilaterala miljösamarbetet.

Det ryska regionala miljöcentret. som får stöd av Europeiska kommissionen och ryska regeringen, och där även andra berörda parter medverkar (icke-statliga organisationer, universitet och högskolor samt näringslivet) kan spela en viktig och positiv roll i detta sammanhang.

8. Slutsatser och nästa steg

En utvidgad dialog om miljöfrågor och hållbar utveckling är av avgörande betydelse för ett långsiktigt strategiskt partnerskap på grundval av gemensamma värderingar, så som det bekräftades vid det sjunde toppmötet mellan Ryssland och EU i maj 2001.

Det föreslås att de idéer och förslag som presenteras i detta meddelande vidareutvecklas i samråd med de ryska parterna, med målet att så snart som möjligt utarbeta en gemensam plan och gemensamma förfaranden.

BILAGA : EU:s MILJÖSTÖD TILL RYSSLAND

Det nationella Tacisprogrammet - Ryska federationen

2000

* Harmonisering av miljönormer (2 miljoner euro)

1999

* Miljöövervakningssystem i Ryssland (2,5 miljoner euro)

* Stöd till avfallshanteringen i Ryssland (2,4 miljoner euro)

* Omstrukturering av gamla anläggningar för tillverkning av kemiska vapen (3 miljoner euro)

1998

* Stöd till ministeriet för nödsituationer beträffande förebyggande av industriolyckor (3 miljoner euro)

* Rådgivning till ministeriet för naturresurser om vattenförvaltning (2,5 miljoner euro)

* Kemiska vapen II (3,9 miljoner euro)

1997

* Utbildning för miljöförvaltning i Volgadalen - stöd till Världsbankens program (2,9 miljoner euro)

* Förbättrade system för bekämpning av skogsbränder (1,95 miljoner euro)

* Kemiska vapen I (3,9 miljoner euro)

1996

* Institutionellt stöd till den statliga kommittén för miljöskydd (2 miljoner euro)

1995

* Bajkalsjön - ekologisk information och allmänhetens medvetenhet (0,5 miljoner euro)

Tacis energi- och miljöprojekt i Ryssland

* Miljörelaterad uppförandekod för oljeindustrin (avslutades i september 2000)

* Reglering av utvecklingen av energiresurser och miljöskydd i regionen Timan-Petjora (pågår)

Särskilda åtgärder i Östersjöområdet 2000

* Kaliningrad - avfallshantering (2 miljoner euro)

* Peipussjön - miljöstyrning (2 miljoner euro)

Tacis gränsöverskridande program

2000

* Upprustning av reningsverket i Sortavala (4,5 miljoner euro)

1998

* Förvaltning av vattenkvaliteten i Kaliningrad (2,4 miljoner euro)

* Förvaltning av miljökvalitet, floden Patsojoki (1,4 miljoner euro)

1997

* Förvaltning av skyddsområde, Karelen (3,5 miljoner euro)

* Återinförande av lax i floden Tuloma (1 miljon euro)

1996

Vattenförsörjning och avfallshantering, Karelen (1,5 miljoner euro)

Tacis Regional (hela NOS)

2000

* Svarta havet - tekniskt stöd (3 miljoner euro)

* Initiativ för miljöövervakning (1,5 miljoner euro)

* Miljöinformation, utbildning och allmänhetens medvetenhet (3 miljoner euro)

1999

* Genomförande av miljöpolitik samt nationella handlingsplaner för miljön - inriktning på vatten (3 miljoner euro)

* Gemensam flodförvaltning - kapacitetsutveckling, gränsöverskridande avrinningsområden (4 miljoner euro)

1998

* Gemensamt miljöprogram - projektförberedelser i samarbete med Världsbanken (5 miljoner euro)

* Nya regionala miljökontor (REC) - steg 3 - inbegriper REC-Ryssland (3,1 miljoner euro)

Sedan 1994 har Tacis bidragit med 19,5 miljoner euro till projekt inom miljöforskning och utveckling genom det internationella vetenskaps- och teknikcentret.

Tacis program för små projekt

2000

* Stödprogram för kommunal investering: förberedelse av institutioner och projekt inför de internationella finansinstitutens projekt avseende vatten/avlopp, fjärrvärme och avfallshantering (4,5 miljoner euro)

* Program för strategisk rådgivning: strategier på kort sikt och juridisk rådgivning för beslutsfattande organ på hög nivå, inbegripet genomförande av partnerskaps- och samarbetsavtalet och av miljöstrategier (6,2 miljoner euro)

Tacis Bistro

1999

* Floden Tver - ekonomiska instrument (97 000 euro)

* Astrachan - forskning om störodling (75 000 euro)

* Tjuvasjien - återvinning av farliga kemikalier (98 000 euro)

* Moskvaregionen - minskning/förebyggande av oljeförorening (99 000 euro)

* Den statliga tjänsten för miljöbedömning - utbildning (97 000 euro)

* Moskvaregionen - miljösanering på gamla militäranläggningar (96 000 euro)

* Norra Kaukasus - miljösanering av hälsokurorter (95 000 euro)

Tacis kärnkraftssäkerhetsprogram för Ryssland

Tacis gav även stöd till förbättrad säkerhet vid kärnkraftsanläggningar och andra civila kärnanläggningar i Ryska federationen, vilket även gäller anläggningar för bränslecykler och avfallshantering genom detta program.

GD Miljö har givit stöd till flera undersökningar av radioaktivt avfall i nordvästra Ryssland och runt Mayak, Krasnoyarsk och Tomsk.

Programmet Life-Tredje land (Sankt Petersburg, Kaliningrad)

1999

* Åtgärdsprogram för biologisk mångfald (220 000 euro)

* Helcoms gränser för flytande avfall (141 000 euro)

* Bevarande av vilda djur och livsmiljöer, Leningrad (173 000 euro)

* Miljörevision Sankt Petersburg (220 000 euro)

1998

System för undersökning och observation av skogar (210 000 euro)

Förorening av Östersjön med lakvatten, Sankt Petersburg (201 000 euro)