EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.04.1998 
KOM(1998) 237 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
SLUTSATSER 
Den regionala strategin för länderna i Sydosteuropa 
Uppfyllande av villkoren i rådets slutsatser av den 29 april 1997 
Bosnien och Hercegovina. Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien. F d jugoslaviska 
republiken Makedonien och Albanien 

INLEDNING 
Rådet har inom ramen för den regionala strategin för länderna i Sydosteuropa' ställt upp politiska 
och ekonomiska villkor2 som dessa länder skall uppfylla och som skall fungera som en grund för 
en sammanhållen och överskådlig politik för utvecklingen av bilaterala förbindelser för handel, 
ekonomiskt stöd, ekonomiskt samarbete och avtalsmässiga förhållanden med dessa länder. 
Kommissionens slutsatser åtföljs av en faktarapport3 som innehåller en bedömning av hur väl 
Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien, F d jugoslaviska 
republiken Makedonien och Albanien uppfyller villkoren. För varje land har en bedömning av 
hur landet uppfyller villkoren gjorts med följande uppdelning: demokrati, mänskliga rättigheter 
och rättssäkerhet, respekten för och skyddet av minoriteternas rättigheter, marknadsekonomiska 
reformer, regionalt samarbete4 samt, i förekommande fall, iakttagande av de förpliktelser som 
följer av Dayton- och Erdutavtalen och rådets (för genomförande av fredsavtalet) möten i Sintra 
och Bonn. 
På vissa områden har man gjort framsteg, men vissa länder uppfyller inte pä ett tillfredsställande 
sätt kraven på demokratiska reformer, respekt för och skydd av de mänskliga rättigheterna och av 
minoriteternas rättigheter, ekonomiska reformer och regionalt samarbete. Ytterligare 
förbättringar måste till också beträffande flyktingarnas och de fördrivnas möjligheter att 
återvända till sina hemorter, samarbetet med den internationella krigsförbrytartribunalen för 
F d Jugoslavien, genomförandet av fredsavtalen (t.ex. avtalen med de olika delarna av Bosnien 
och Hercegovina måste göras förenliga med landets författning och fungerande gemensamma 
institutioner måste upprättas i landet), för Kroatiens del frågan om Östslavonien samt, för 
Förbundsrepubliken Jugoslaviens del, måste en konstruktiv dialog med kosovoalbanerna inledas. 
Kommissionen har därför kommit till slutsatsen att förbindelserna med de länder som omfattas 
av den regionala strategin bör fortsätta på den nuvarande nivån och att de autonoma 
handelsordningarna (för Förbundsrepubliken Jugoslaviens del) och Phare-programmet (för 
Kroatiens och Förbundsrepubliken Jugoslaviens del) inte skall utvidgas, samt att förhandlingar 
om ett samarbetsavtal inte skall inledas (för Bosnien och Hercegovinas, Kroatiens och 
Förbundsrepubliken Jugoslaviens del). 
3 Slutsatserna från rådet (allmänna frågor) den 26 februari 1996, följt av kommissionens rapport om 
gemensamma principer för framtida avtalsmässiga förbindelser med vissa kinder i Sydosteuropa, Rapport frän 
kommissionen till rådet och Europaparlamentet, K()M(96)476 slutlig, 2.10.1996. 
Slutsatserna från rådet (allmänna frågor) den 29 april 1997. 
Kommissionens arbetsdokument, Den regionala strategin för länderna i Sydosteuropa: Uppfyllande av villkoren 
i rådets slutsatser av den 29 april 1997; Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien, F 
d jugoslaviska republiken Makedonien och Albanien SEK(98)586, 30.3.1998. 
Kommissionens arbetsdokument. Andra rapporten om de ekonomiska förbindelserna mellan de länder i 
Sydostcuropa som omfattas av IïU:s regionala strategi, SFK(98)381, 27.2.1998, som täcker utvecklingen under 
1997. 
SLUTSATSER 
På grundval av faktarapporten i kommissionens arbetsdokument om hur de fem länderna 
uppfyller de villkor som sattes upp i rådets slutsatser av den 29 april 1997 [SEK(1998)586, 
30.3.1998] har kommissionen nått följande slutsatser. 
Avsnitt 1 
1 Bosnien och Hercegovina 
1.1 Allmän bedömning 
Framsteg har gjorts beträffande demokratisering och mänskliga rättigheter, men det har krävts 
starka påtryckningar från det internationella samfundet. Mycket återstår dock att göra. Särskild 
uppmärksamhet måste ägnas den privata äganderätten (i samband med fri rörlighet och 
flyktingarnas och de fördrivnas återvändande) och att skapa en helt självständig public service­
television. 
Arbetet med att inrätta en marknadsekonomi framskrider, men inte utan svårigheter, och det 
brister särskilt i utarbetandet av den rättsliga ramen. Om inte de villkor som ställts upp for att de 
pågående diskussionerna med IMF och andra internationella Finansiella institutioner skall kunna 
slutföras med lyckat resultat uppfylls snart kommer man att drabbas av ett allvarligt hinder för 
ytterligare ekonomisk utveckling. Politiska hänsyn har inverkat kraftigt pä privatiseringen. 
Dayton-avtalet efterlevs sporadiskt; tidsgränser respekteras inte och parterna visar en klar ovilja 
att uppfylla vissa åtaganden utom under den Höga företrädaren. Om freden i regionen skall 
kunna bli bestående måste medborgarna få röra sig fritt, flyktingarna måste få återvända och ha 
rätt att bosätta sig och det måste Finnas en strävan efter försoning mellan de etniska grupperna. 
Detta har ännu inte åstadkommits, men betydelsefulla framsteg har gjorts under de senaste 
månaderna. 
Den nya regeringen i Republika Srpska, som har tagit ställning för Dayton-processen och som i 
hög grad prioriterar ekonomisk utveckling och flyktingarnas återvändande, innebär ett stort steg 
framåt. 
1.2 Slutsatser 
Eftersom respekten för de grundläggande principerna om demokrati och mänskliga rättigheter 
har ökat, kommer Bosnien och Hercegovina även fortsättningsvis att omfattas av de av 
Europeiska gemenskapen beviljade autonoma handelsförmånerna. För att få behålla 
förmånerna måste framstegen fortsätta på dessa områden. 
Så länge Bosnien och Hercegovina inte uppfyller villkoren för att få fullständigt Phare-bistånd 
kommer Phare-biståndet, i enlighet med rådets slutsatser av den 29 april 1997, att begränsas till 
projekt som direkt stöder fredsavtalen. Bosnien och Hercegovina kan för närvarande få Phare-
bistånd till återuppbyggnad med inriktning på återuppbyggnad, institutionsuppbyggande och 
flyktingarnas återvändande. Republika Srpska har tack vare den politiska utvecklingen under den 
senaste tiden tilldelats en större del av stödet. Phare-programmen kan komma att gradvis utökas 
om landet och ce olika områdena uppfyller villkoren. 
Det är fortfarande för tidigt att inleda förhandlingar om ett samarbetsavtal med gemenskapen. 
2 Kroatien 
2.1 Allmän bedömning 
Under de senaste veckorna har många uttalanden gjorts om Kroatiens åtaganden beträffande 
europeiska normer och mål, om framsteg när det gäller flyktingarnas återvändande, om hur 
medborgare från alla etniska grupper välkomnas, om att Dayton-avtalet genomförs, om 
demokratiska reformer och försoning. 
1 verkligheten motsvarar framstegen dock inte åtagandena. De grundläggande mänskliga 
rättigheterna och minoriteternas rättigheter måste respekteras i större utsträckning och det måste 
Finnas en beslutsamhet att använda demokratiska processer. Om vissa av de åtaganden som gjorts 
på vissa viktiga områden hade omsatts i praktiken innan denna rapport utarbetades skulle andra 
slutsatser ha kunnat dras om t.ex. reformeringen av den statliga radion och televisionen (ökat 
avstånd mellan HRTV och regeringen och det regerande partiet och möjliggörande av alternativa 
nationella TV-stationer), äganderättsfrågor (den utlovade reformen av lagen om tillfälligt 
övertagande och förvaltning av viss egendom), flyktingarnas återvändande (konkreta förslag 
saknas fortfarande, trots att Kroatien sedan länge erbjuds hjälp i frågan) samt förtydligande av 
amnestilagen. Regeringen måste övertyga de kroatiska serberna om att de tryggt kan stanna i 
Kroatien utan att riskera förföljelse eller hot, och flyktingarna om att de kan återvända och 
etablera sig i säkerhet. Man måste också förklara för de lokala myndigheterna och för enskilda 
personer att försoningen måste genomföras på alla nivåer. Myndigheterna i Zagreb är inte 
ansvariga för enskilda fall av förföljelse eller hot, men har ett ansvar när det gäller att skapa/bidra 
till de omständigheter under vilka sådant sker (genom aktivt handlande eller passivitet). 
2.2 Slutsatser 
Kroatien har, liksom de andra länder som omfattas av den regionala strategin, faktisk möjlighet 
att uppnå sina målsättningar. För att göra det måste emellertid vissa villkor uppfyllas som det står 
helt i Kroatiens makt att göra. Om inte Kroatien visar en tydlig strävan efter att uppfylla sina 
förpliktelser enligt Dayton- och Erdut-avtalen, och utan etnisk försoning och demokratiska 
reformer, kommer Kroatien även i fortsättningen att allvarligt riskera sina chanser att förverkliga 
sina europeiska ambitioner. 
Kroatien omfattas för närvarande av de av Europeiska gemenskapen beviljade autonoma 
handelsförmånerna. Om Kroatien inte gör framsteg när det gäller villkoren eller om man 
avlägsnar sig från villkorlighetskriterierna, kan förmånernas berättigande komma att ifrågasättas. 
Trots att de kroatiska myndigheterna gjort positiva uttalanden under de senaste månaderna, anser 
kommissionen att Kroatien för närvarande inte har uppfyllt de villkor som krävs för ytterligare 
framsteg i dess förbindelser med gemenskapen, särskilt inte för att (om också bara delvis) häva 
det tillfälliga tillbakadragandet av Phare-biståndet. Det är därför också för tidigt att diskutera ett 
inledande av förhandlingar om ett samarbetsavtal. 
3 Förbundsrepubliken Jugoslavien 
3.1 Allmän bedömning 
Bilden är splittrad, eftersom utvecklingen skiljer sig åt i de två republiker som utgör 
Förbundsrepubliken Jugoslavien. 
Resultaten av de olika valen i Serbien under sista halvåret 1997 ledde ovillkorligen till att 
kontakterna ökade mellan president Milosevics parti och åtminstone vissa delar av oppositionen. 
Men i stort sett ingenting har gjorts åt de demokratiska brister som Gonzalez-rapporten från 
december 1996 pekade på. Inga framsteg har gjorts när det gäller vissa grundläggande mänskliga 
rättigheter. Även om det finns en viss medvetenhet om att marknadsekonomiska reformer behövs 
och vissa inledande åtgärder har vidtagits, har föga uträttats när det gäller det praktiska 
genomförandet och det finns ännu ingen trovärdig strävan mot reformer. Vissa åtgärder vidtagna 
i samband med inrättandet av en regering i Republika Srpska är visserligen välkomna, men 
någon allmän förbättring när det gäller förpliktelserna enligt Dayton-avtalet har inte märkts. En 
klar försämring av skyddet av de mänskliga rättigheterna och av minoriteternas rättigheter har 
kunnat märkas för Kosovoalbanerna och polisens ingripande under den senaste tiden har krävt 
många dödsoffer. Under i stort sett hela den period rapporten täcker har inga framsteg alls gjorts 
i Kosovo, men efter de kraftiga internationella påtryckningarna under de senaste veckorna har 
vissa tecken på förändring kunnat märkas beträffande utbildningsavtalet och den därmed 
förknippade dialogen. 
I Montenegro har däremot Djukanovics tillträde lett till att en viss strävan efter demokratiska 
reformer har kunnat skönjas, även om den period på vilken bedömningen grundar sig än så länge 
varit kort. Det finns tecken på framsteg när det gäller de grundläggande mänskliga rättigheterna 
och minoriteternas rättigheter samt när det gäller ekonomiska reformer med goda utsikter till 
både ekonomiskt och politiskt regionalt samarbete med de angränsande länderna. Man har gjort 
ett åtagande att bidra till respekten för och genomförandet av alla de förpliktelser som uppställs i 
Dayton-avtalet. vilket inbegriper att samarbeta fullt ut med Internationella 
krigsförbrytartribunalen för F d Jugoslavien. 
3.2 Slutsatser 
Händelserna i Kosovo under den senaste tiden har lett till att Europeiska unionen har antagit en 
gemensam ståndpunkt (den 19 mars) om olika sanktioner och om Förbundsrepubliken 
Jugoslavien inte uppfyller de internationella kraven kommer unionen att vidta ytterligare 
internationella åtgärder. Kommissionen kommer att vidta de åtgärder som krävs för att den 
gemensamma ståndpunkten skall kunna genomföras. 
Eftersom Förbundsrepubliken Jugoslavien som helhet betraktad inte uppfyller villkoren för att få 
omfattas av den autonoma handelsordningen, vilket särskilt beror på bristande respekt för de 
grundläggande principerna om demokrati och mänskliga rättigheter, anser kommissionen att 
Förbundsrepubliken Jugoslavien i dagsläget inte bör omfattas av denna ordning. 
Som helhet betraktad har Förbundsrepubliken Jugoslavien inte uppfyllt villkoren för att komma i 
fråga för Phare-programmet. Det är därför också för tidigt att inleda förhandlingar om ett 
samarbetsavtal 
Avsnitt 2 
4 F d jugoslaviska republiken Makedonien 
4.1 Allmän bedömning 
I det stora hela uppfyller F d jugoslaviska republiken Makedonien de demokratiska principerna 
och principen om regionalt samarbete, och visar på ett trovärdigt sätt att man vill fortsätta 
demokratiseringen och bibehålla de goda förbindelserna och samarbetet inom regionen. Detta 
kan också märkas när det gäller mänskliga rättigheter och rättsäkerheten, respekt för och skydd 
av minoriteter och när det gäller marknadsekonomiska reformer, men ytterligare framsteg måste 
göras, främst när det gäller reformeringen av den offentliga förvaltningen inbegripet 
rättssystemet och polisen, den albanska minoritetens utbildning, minoriteternas möjlighet att ta 
plats i säkerhetsstyrkorna, utvecklingen av den privata sektorn, inbegripet främjandet av 
utländska direktinvesteringar samt banksektorn. 
4.2 Slutsatser 
F d jugoslaviska republiken Makedonien får redan reguljärt Phare-bistånd och har genom 
samarbetsavtalet avtalsmässiga förbindelser med Europeiska gemenskapen. Landet kommer 
även i fortsättningen att fa gemenskapsbistånd, främst inom ramen för Phare, för att kunna göra 
ytterligare framsteg när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet, respekt för 
och skydd av minoriteterna, marknadsekonomiska reformer och regionalt samarbete. Det är 
viktigt att de program som redan överenskommits genomförs helt och hållet. Kommissionen 
kommer, tillsammans med myndigheterna i F d jugoslaviska republiken Makedonien, att 
undersöka hur man med hjälp av bidrag från Phare skall kunna förbättra förhållandena mellan de 
etniska grupperna i landet. I samband med detta kommer man att överväga att ge stöd till 
införandet av den lag som rör pedagogiska fakulteten vid universitetet i Skopje. 
När det gäller det avtalsmässiga förhållandet med gemenskapen måste samarbetsavtalet och 
transportavtalet genomföras helt och hållet. Samarbetsrådets första möte den 20-21 mars 1998 
var ett viktigt steg och de arbetsgrupper som inrättades vid mötet kommer att utgöra en lämplig 
ram för fortlöpande diskussioner på expertnivå mellan parterna. Förbindelserna kommer att 
utvecklas på denna grund och inom ramen för den politiska dialogen. En eventuell utökning av 
förbindelserna mellan gemenskapen och F d jugoslaviska republiken Makedonien kommer att 
övervägas i ett senare skede med beaktande av samarbetsavtalets genomförande, Phare-biståndet 
och utvecklingen i landet på bl.a. de ovannämnda områdena. 
5 Albanien 
5.1 Allmän bedömning 
Efter den stora krisen 1997 har den nya regeringen på ett trovärdigt sätt visat att man är besluten 
att inleda en process för stabilisering, återhämtning och demokratisering i landet. Processen har 
inletts, men fortskrider tämligen oregelbundet och möter många strukturella hinder som dröjt sig 
kvar sedan tiden före krisen. Den nya regeringens framsteg när det gäller den makroekonomiska 
stabiliteten måste fortsätta och stödjas genom det omstruktureringsprogram på medellång sikt 
som för närvarande förhandlas med IMF. Avvecklingen av pyramidspelen förväntas vara klar 
inom kort. De första åtgärderna när det gäller institutioner och offentlig förvaltning är 
uppmuntrande, men måste bekräftas. Den allmänna ordningen och säkerhetsstyrkorna är alltjämt 
en källa till allvarlig oro och återgången till det normala för det politiska livet i landet lämnar 
mycket övrigt att önska. Rättssystemet måste kraftigt förbättras om man skall kunna upprätthålla 
lag och ordning och göra framsteg när det gäller de medborgerliga rättigheterna. Ytterligare 
åtgärder krävs också när det gäller elektroniska medier. Principen om regionalt samarbete 
uppfylls på ett tillfredsställande sätt. 
5.2 Slutsatser 
Albanien kommer även fortsättningsvis att få gemenskapsbistånd, främst inom ramen för Phare, 
för att kunna göra ytterligare framsteg när det gäller stabilisering, återhämtning och 
demokratisering och för att förbättra det regionala samarbetet. Det är mycket viktigt att de 
program som redan överenskommits genomförs, särskilt vad gäller reformeringen av den 
offentliga förvaltningen, jordbruket, den övergripande infrastrukturen samt utvecklingen av 
lokalsamhället. Det är i detta sammanhang viktigt att Albanien kan skapa nödvändiga 
förutsättningar för allmän ordning och säkerhet. Stabiliseringen och återhämtningen kräver också 
fortsatta ansträngningar för att reformera den finansiella sektorn och att det politiska livet 
stabiliseras. 
Avtalsmässigt grundar sig förbindelserna med gemenskapen pä avtalet om handelssamarbete 
frän 1992 och förklaringen till detta om en politisk dialog. Under den gemensamma kommitténs 
andra möte den 23-24 mars 1998 betonades att avtalet bör användas mera aktivt genom ärliga 
möten för gemensamma kommittén och, i förekommande fall, ordinarie möten för 
arbetsgrupperna. Innan förbindelserna med Europeiska gemenskapen kan fördjupas måste 
ytterligare framsteg göras, särskilt på de politiska och ekonomiska områden där problemen 
fortfarande är stora. 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 237 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 13 10 
Katalognummer : CB-C0-98-263-SV-C 
ISBN 92-78-35259-4 
Hyran för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-29K5 Luxemburg 
}