Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en andra anpassning av beslut 1110/94/EG (i dess lydelse enligt beslut 616/96/EG) om det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998)", och - "Förslag till rådets beslut om en andra anpassning av beslut 94/268/Euratom, (i dess lydelse enligt beslut 96/253/Euratom) om ramprogrammet för forskning och utbildning för Europeiska atomenergigemenskapen (1994-1998)"

(96/C 212/06)

Den 8 mars 1996 beslutade rådet, i enlighet med artikel 130i, punkt 1 och 2, i Romfördraget samt artikel 170 i Euratomfördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen.

Sektionen för energi, kärnkraft och forskning, som ansvarat för utarbetandet av yttrandet, antog sitt yttrande den 14 maj 1996. Föredragande var Henri Malosse.

Under den 336:e plenarsessionen den 29-30 maj 1996 (sammanträdet den 29 maj 1996), antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för och med 5 nedlagda röster.

1. Ekonomiska och sociala kommitténs rekommendationer

1.1. Kommittén betonar att forskning, teknologisk utveckling och innovationer är ett prioriterat område när det gäller att tillförsäkra en ökad konkurrenskraft för gemenskapens näringsliv samt en positiv inverkan på sysselsättningen och den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

1.2. Kommittén är dock oroad över den stora risken att de ekonomiska åtagandena för FoU ifrågasätts eftersom den teknologiska eftersläpningen inom Europeiska unionen gentemot huvudkonkurrenterna bara växer. Detta är åtaganden som gjorts i och med att det fjärde ramprogrammet (1994-1998) antogs.

1.3. Kommittén betonar vikten av immateriella investeringar, i synnerhet när det gäller utbildning och forskning, inom ramen för strategier för att stimulera konkurrenskraften och sysselsättningen inom Europeiska unionen.

1.4. Kommittén samtycker i huvudsak till kommissionens förslag.

1.5. Kommittén samtycker till en ökad koncentration av resurserna och en samordning av insatserna på de prioriterade områdena.

1.6. Kommittén beklagar att kommissionen inte har utnyttjat den extra finansiering som den första anpassningen av det fjärde ramprogrammet ger möjlighet till, och uppmanar kommissionen och budgetmyndigheterna att konkretisera Europeiska unionens önskan att främja en politik som har positiv inverkan på sysselsättningen på medellång och lång sikt.

1.7. Kommittén betonar än en gång sin oro över bristen på öppenhet när det gäller projektgrupperna ("task forces") inom "forskning-näringsliv" samt valet av gemensamma intressanta projekt. Detta är något som kommissionen anser att man bör satsa på, i synnerhet ekonomiskt.

1.8. Kommittén hyser farhågor om att Europeiska unionen på sikt specialiserar sig på ett begränsat antal industriella områden och därmed äventyrar den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

1.9. Kommittén betonar sitt stöd till att man använder sig av projektgrupper i den mån de är instrument för samordning av forskningsprojekt, under alla stadier av genomförandet. Detta i syfte att främst se till att projekten är överensstämmande.

1.10. Kommittén anser att man bör rikta större uppmärksamhet på möjligheten att utnyttja tilläggsprogram eller deltagande från Europeiska unionens sida i FoU-program som genomförs av vissa medlemsstater (artikel 130k och 130l i Romfördraget).

1.11. Kommittén beklagar att de nuvarande förslagen inte innehåller några nya åtgärder för att öka deltagandet från de små och medelstora företagens sida, trots att de står för en stor del av de nya arbetstillfällena i Europa. Kommittén föreslår en branschövergripande projektgrupp, "Små och medelstora företag".

1.12. Kommittén begär att en del av den föreslagna tilläggsfinansieringen går till aktiviteter för att sprida resultaten av FoU-åtgärderna för att stärka dynamiken mellan forskning, innovationer och marknad, och man föreslår att en projektgrupp, "Innovationer", inrättas.

1.13. Kommittén begär också att det vetenskapliga och tekniska samarbetet med länder i Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet stärks, i synnerhet genom att en del av tilläggsmedlen anslås till detta.

2. Inledning

2.1. Det fjärde ramprogrammet antogs slutgiltigt den 26 april 1994. Två beslut har fattats om detta. Det första gäller "Det fjärde ramprogrammet för gemenskapsåtgärder inom forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998)" (), det andra gäller "ett ramprogram för forskning och utbildning för Europeiska atomenergigemenskapen (1994-1998)" (). Kommittén har uttalat sig om kommissionens förslag som rör det fjärde ramprogrammet av den 25 november 1993 ().

2.2. Enligt ramprogrammet skulle fyra åtgärder genomföras inom ramen för särskilda program. 20 särskilda program - varav 15 i den första fasen - har skapats med hjälp av ramprogram 1994-1998 mellan den 27 juli och den 8 december 1994. Kommittén har också ombetts att yttra sig över dessa program.

2.3. Ursprungligen skulle dessa 20 särskilda program enligt de två besluten tilldelas anslag från gemenskapens budget på 12 300 miljoner ecu, varav 11 046 miljoner ecu för Europeiska gemenskapens ramprogram och 1 254 miljoner ecu för ramprogrammet Euratom.

2.4. Gemenskapens inkomster har ökat genom genom Österrikes, Finlands och Sveriges inträde i EU. Samtidigt har dess utgifter för forskning och utveckling ökat, beroende på att dessa tre länder deltar i genomförandet av de olika programmen. En första anpassning på 6,5 % av dessa belopp beslutades om den 4 och 26 mars 1996 (). Kommittén uttalade sig positivt om denna första höjning den 5 juli 1995 ().

2.4.1. Detta procenttal är en höjning på 800 miljoner ecu av den totala summan av anslagen för genomförandet av det fjärde ramprogrammet. Det totala beloppet skulle på detta vis öka från 12 300 till 13 100 miljoner ecu, varav 11 746 miljoner i stället för 11 046 miljoner (varav 718 miljoner ecu i tilläggsanslag) för gemenskapens ramprogram och 1 336 miljoner i stället för 1 254 (en ökning på 82 miljoner ecu) för ramprogrammet Euratom. Dessa tilläggsanslag har fördelats jämnt mellan de olika särskilda programmen.

2.5. Enligt artikel 1, punkt 3, skulle man enligt dessa beslut i förekommande fall kunna anslå tilläggsmedel på 700 miljoner ecu senast den 30 juni 1996 för att förverkliga det fjärde ramprogrammet. Ett sådant beslut var också beroende av en "uppskattning av i vilken fas genomförandet av ramprogrammet befinner sig, hur det bidrar till konkurrenskraften för gemenskapens industri på det internationella planet, kostnadsfördelarna samt hur den ekonomiska framtiden för Europeiska unionen ser ut".

2.6. I enlighet med de fyra kriterier som formulerats i de två besluten i april 1994, anser kommissionen att villkoren för att man skall kunna besluta om tilldelning av ytterligare 700 miljoner ecu (punkt 2 i motiveringarna) är uppfyllda.

2.7. Kommissionen understryker i sin redogörelse för övrigt att analysen av gemenskapens forskningsbehov inom nyckelområdena för näringslivet och samhället, samt situationen för Europeiska unionens främsta konkurrenter, gör det möjligt att fastställa många områden där en ökning av unionens forskningsaktiviteter skulle innebära stora fördelar. Detta talar för en angelägen och avsevärd ökning av forskningens finansiering.

2.7.1. Med hänsyn till budgetkraven som påverkar finansieringen av gemenskapens forskning och nödvändigheten av att undvika en spridning av de disponibla ekonomiska medlen, som skulle minska effekten av dem, anser kommissionen det dock nödvändigt att rikta tilläggsanslagen mot vissa forskningsaktiviteter inom områden där det är angeläget med en kompletterande insats.

2.8. Kommissionen föreslår följaktligen att man skall agera i linje med de forskningsbehov som den har fastställt och att man då skall anpassa de särskilda programmen genom två olika förfaringssätt som kompletterar varandra:

- En omläggning och en ökad samordning mellan programmen på gemenskapsnivå, och en samordning med forskningen inom medlemsstaterna, för att på så sätt kompensera splittringen av gemenskapsåtgärderna inom FoU och undvika onödigt arbete.

- Ett kompletterande finansiellt stöd som gör det möjligt att stärka vissa forskningsåtgärder och vars selektiva karaktär bör göra det möjligt att nå det kritiska insatsbelopp som är nödvändigt för att slutföra det.

2.9. Kommissionen anser att det inom fem områden krävs extra forskningsinsatser. Förutom tonvikten på samverkan mellan gemenskapsprogrammen, krävs extra ekonomiska anslag. De fem områdena är följande:

- Flygteknik (flygplan av den nya generationen) (165 miljoner ecu).

- Multimediaprogram för utbildning (125 miljoner ecu).

- Bilar (morgondagens bil) (130 miljoner ecu).

- Intermodala transporter och interoperabilitet (90 miljoner ecu).

- Miljö (190 miljoner ecu) (varav 85 miljoner ecu för vattenfrågor och 105 miljoner ecu för frågor som rör kärnsäkerheten).

2.10. Inom tre andra områden som likaledes är prioriterade, föreslår kommissionen en anpassning av det vetenskapliga och tekniska innehållet i programmen, för en bättre målinriktning av forskningsinsatserna och för att trygga en bättre samordning av programmen. Kommissionen har dock inte för avsikt att anslå ytterligare medel på detta stadium. Dessa tre områden är:

- Biovetenskap (vacciner och virussjukdomar).

- Framtidens tåg och järnvägssystem.

- Maritima system.

2.11. Med undantag för miljöområdet motsvarar dessa prioriteringar de områden som tas upp inom ramen för de sju projektgrupperna. Dessa projektgrupper har skapats av kommissionen för att få till stånd en bättre samordning av FoU-programmen på gemenskaps- och nationsnivå. En ny projektgrupp för vattenfrågor kommer snart att upprättas.

2.12. Upprättandet av projektgrupper svarar mot ett trefaldigt mål. De skall:

- Förbättra av forskningssprioriteringarna genom ett närmare samarbete med industrin (däribland de små och medelstora företagen) och användarna av forskningsresultaten.

- Samordna de disponibla medlen inom det fjärde ramprogrammet bättre.

- Studera andra möjligheter (ekonomiska och juridiska) utanför ramprogrammet för att skapa en gynnsam miljö för innovationer och samarbete mellan företag.

3. Utvärdering av kommissionens förslag

3.1. Kommittén tillstyrker i princip tilldelningen av ett extra anslag på 700 miljoner ecu för att genomföra det fjärde ramprogrammet (1994-1998), samt kommissionens metod för urval för fördelningen av anslagen mellan de olika särskilda programmen. Detta för att koncentrera de kompletterande forskningsinsatserna på frågor som har direkt anknytning till de eventuella industriella tillämpningarna.

3.2. Kommittén påminner om att man man vid flera tillfällen kritiserat de blygsamma anslagen till gemenskapsaktiviteter inom FoU, eftersom de belopp som anslagits till detta inte stämmer överens med den centrala plats som forskning och utveckling måste ha. Detta för en förbättrad konkurrenskraft och sysselsättningssituation i Europeiska unionen ().

3.2.1. Kommittén konstaterar, och beklagar, att denna kritik fortfarande är befogad:

- Å ena sidan lider politiken för forskning och utveckling inom medlemsstaterna under ett ekonomiskt tryck för att minska de offentliga underskotten. Detta har lett till en stagnation, det vill säga en minskning i reala termer, av anslagen till FoU sedan början av 1990 ().

- Å andra sidan betonar alla analyser att den europeiska industriella konkurrenskraften gentemot huvudkonkurrenterna USA, Japan och Sydostasien bara försämras. Ett av de viktigaste skälen till detta är den ständiga nedgången i de europeiska kunskaperna om högteknologisk produktion under 80- och 90-talet ().

3.3. I princip kan kommittén bara glädja sig åt kommissionens selektiva arbetssätt samt till det faktum att urvalet skall ses inom ramen för en ökad koncentration av resurserna och samordning av ansträngningarna för de överenskomna prioriteringarna.

3.3.1. En sådan inställning stämmer helt och hållet överens med kommitténs tidigare uttryckta önskan om att, inom de direkt berörda särskilda programmen, de fördelade anslagen för genomförandet främst koncentreras på de forskningsområden som direkt kan bidra till en förbättrad tillväxt och sysselsättning i Europa ().

3.4. I och med detta konstaterar kommittén att de framlagda förslagen ändrar den rådande jämvikten mellan de olika forskningsprioriteringarna i det fjärde ramprogrammet. Kommittén anser att detta är mer än en enkel översyn efter halva tiden av ramprogrammet och föregriper de kommande diskussionerna om det femte ramprogrammet. Detta är diskussioner som bör påbörjas under slutet av år 1996. Kommittén betonar att de beslut som fattas i frågan inte får föregripa de slutsatser som diskussionerna skall leda fram till.

3.5. Kommittén önskar dessutom komplettera sitt principiella godkännande med ett antal mer specifika reservationer och rekommendationer.

4. Budgetaspekter

4.1. Kommittén konstaterar att kommissionens förslag ligger inom tilläggsanslagen, 745 miljoner ecu per tillämpning, det vill säga samma nivå på 6,5 % som tillämpas för den första anpassningen av ramprogrammet till följd av Finlands, Sveriges och Österrikes anslutning.

4.2. Kommissionen motiverar sitt beslut att begränsa sina förslag till 700 miljoner ecu, med både gemenskapens budgetrestriktioner och omsorgen om en god finansiell förvaltning. Detta är en inställning som kommittén klart delar.

4.2.1. Kommissionen bekräftar sålunda i motiveringen sin avsikt att låta denna tilläggsfinansiering ingå i maximibeloppet för de ekonomiska utsikterna 1993-1999. För detta planerar man bara en ökning av de aktuella taken under rubrik 3, genom vilken den inre politiken, däribland forskning, finansieras.

4.3. Förslagen om omstrukturering av de ekonomiska utsikterna för åren 1997-1999, som antogs av kommissionen den 20 mars 1996, bekräftar dessa riktlinjer. Dessa hade för övrigt bekräftats av kommissionens ordförande inför Europaparlamentet den 31 januari i år.

4.4. Kommittén konstaterar att den av kommissionen föreslagna omstruktureringen är möjlig genom att 4 miljarder ecu frigörs tack vare GJP-reformen och den gynnsamma utvecklingen av marknaderna.

4.5. Kommittén beklagar i detta sammanhang att kommissionen inte ansett det lämpligt att dra nytta av tilläggsanslagen, 45 miljoner ecu, som är den första anpassningen av det fjärde ramprogrammet.

4.6. Kommittén anser att ett sådant förslag utan att ifrågasätta den stränga budgetkontrollen från kommissionens och medlemsstaternas sida skulle ha bekräftat att forskning och utveckling är ett prioriterat område för åtgärder för att säkra en ökad konkurrenskraft för gemenskapens näringsliv och för en positiv inverkan på sysselsättningen och en ekonomisk och social sammanhållning.

4.7. Kommissionens ordförandes förslag att inom ramen för ovannämnda inlägg inbjuda alla politiska, sociala och ekonomiska aktörer till att sluta en "europeisk förtroendepakt för sysselsättningen" lät dock förebåda en mer frivillig attityd från nämnda kommission. Denna tilläggsfinansiering hade också presenterats av honom som en av hörnstenarna inom ramen för de egna initiativen för att uppmuntra investeringar, tillväxt och sysselsättning.

4.8. Kommittén uppmanar därför både kommissionen och budgetmyndigheterna att konkretisera EU:s önskan att främja åtgärder som har positiva effekter på sysselsättningen genom att med lämpliga medel driva en ambitiösare politik.

4.9. I detta sammanhang betonar kommittén även att det är absolut nödvändigt att strikt begränsa administrations- och förvaltningskostnader. Den största delen av de kompletteringsanslag som kommer att beviljas för genomförandet av det fjärde ramprogrammet, bör anslås till egentliga forskningsåtgärder.

5. Definition av forskningsprioriteringar

5.1. Kommittén anser att kommissionen otillräckligt motiverar sin metod för val av prioriterade områden som kommer att vara föremål för tilläggsfinansiering. Kommittén beklagar även att man inte förfogar över någon information som gör det möjligt att bedöma hur fördelningen av 700 miljoner ecu mellan de 5 fastställda områdena hade gått till.

5.2. Kommittén kan bara konstatera att kommissionens val av prioriterade områden omfattar sju projektgrupper "forskning-näringsliv". Valet av dessa har gjorts i avsaknad av debatt inom de olika instanser som deltar i beslutsprocessen.

5.2.1. Kommissionen låter sålunda förmoda att ett visst förhandsantagande har motiverat dess förslag och att kommissionens prioriteringar bara har gjorts inom de områden som dessa projektgrupper omfattar och bara i andra hand enligt de kriterier som kommissionen har angett att man har tillämpat.

5.3. Detta konstaterande förstärker bara den oro och de frågor som kommittén har uttryckt i sitt yttrande om "samordning av forsknings- och utvecklingspolitiken" () när det gäller den föga öppna metod som kommissionen använt vid upprättandet av projektgrupper och för valet av gemensamma och intressanta projekt för vilka kommissionen idag föreslår en särskild satsning.

5.4. Den villrådighet som kommittén redan uttryckt har alltså förstärkts. Trots att de utvecklats som en samordningsram, får inte dessa projektgrupper bli fasta strukturer för hur forskningsprioriteringar skall fastställas och förvaltas och på så sätt hindra all flexibilitet när det gäller att fastställa prioriterade områden.

5.4.1. Kommittén anser alltså att kommissionens förslag skapar en viss förvirring mellan sättet att välja strategiska forskningsområden, metoder för att förverkliga FoU-åtgärder och kommissionens inre samordnings- och förvaltningsinstrument för forskningsaktiviteter.

5.5. Kommittén påminner om den varning som man redan utfärdat när det gäller "den inneboende svagheten i en metod som riktar sig uppifrån och ner, och där man kanske inte tar hänsyn till verkligheten och till hur snabbt de teknologiska förändringarna sker i världen" ().

5.6. Kommittén anser att kommissionen bör se över de fastställda prioriteringarna vid rådfrågningen av alla berörda sektorer, inklusive små och medelstora företag och forskningsorgan. Denna rådfrågning bör bidra till att ett brett samförstånd mellan aktörerna inom forsknings- och utvecklingsområdet skapas när det gäller mot vilka områden de bör rikta satsningen, särskilt finansiellt. I detta sammanhang bör man även ta hänsyn till den balans som upprättats mellan forskningsprioriteringarna vid antagandet av det fjärde ramprogrammet.

5.7. I samband med det femte ramprogrammet understryker kommittén betydelsen för EU av att ha en verklig strategi när det gäller forskning och teknologisk utveckling, genom att speciellt betona arbetet med "Europeiska observationsgruppen för vetenskap och teknologi", som skapats inom ramen för Institutet för teknologisk framtidsforskning i Sevilla. Till denna strategi kommer alla aktörer inom forsknings- och utvecklingsområdet att kunna hänföra sina satsningar, och speciellt fastställa sina målsättningar och definiera sina prioriteringar när det gäller FoU.

5.8. I värsta fall anser kommittén att det finns risk för:

- Att å ena sidan en specialisering äger rum inom ett alltför begränsat antal industriella sektorer och att tillväxtperspektiven där inte svarar mot förväntningarna. Detta skulle medföra en försvagning av den europeiska ekonomin.

- Att å andra sidan den teknologiska klyftan mellan EU:s olika regioner förstoras på grund av att forskningsinsatserna är inriktade på industrisektorer där bara ett litet antal geografiskt koncentrerade aktörer är verksamma.

5.9. Kommittén vidhåller att de forskningsinsatser bör prioriteras som säkerställer en ökad konkurrenskraft för det europeiska näringslivet samtidigt som de bör ha en positiv effekt på sysselsättningen i hela EU ().

5.10. Med tanke på detta stödjer kommittén kommissionens förslag som syftar till förstärkning, inklusive beviljande av kompletteringsanslag, av forskningsinsatser inom utbildningsmultimediaområdet med hänsyn till de utmaningar som utbildningssystemet i Europa står inför.

5.10.1. Kommittén bekräftar på nytt den vikt som man bör fästa vid de immateriella investeringarna, till exempel forskningspolitik, teknisk utvecklingspolitik och bättre utnyttjande av mänskliga resurser.

5.10.2. Kommittén understryker betydelsen av att framtidens system, tjänster och produkter inom multimediabranschen bidrar till utveckling av de bildningsmässiga och humanistiska värderingar som undervisnings- och utbildningssystemet inom EU representerar. Det är också viktigt att de medverkar till att bevara den kulturella och språkliga mångfalden som karaktäriserar EU.

6. Industriforskningsenheter "task forces" och samordning av forskningspolitiken

6.1. Kommittén bekräftar på nytt sitt stöd för metoden med projektgrupper i den utsträckning som den tillåter en sammanhängande förvaltning som är rationell och överensstämmer med näringslivets och samhällets krav på de olika forskningsinsatserna. Man betonar att dessa projektgrupper huvudsakligen bör vara instrument för samordning av forskningsprojekt i alla stadier av genomförandet. Detta för att göra projekten mer samstämmiga.

6.2. Om kommissionen har sådana målsättningar för projektgrupperna är kommittén av den uppfattningen att de kan bli styrmedel för stimulans och förmånlig samordning inom ramen för nästa ramprogram, naturligtvis förutsatt att personal- och administrationskostnaderna som hör samman med deras förvaltning kan hållas nere.

6.3. I vilket fall som helst beklagar kommittén livligt ytterligare en gång att kommissionen fäster så lite uppmärksamhet vid möjligheten för EU att utnyttja tilläggsprogram eller att delta i FoU-program som inrättats av flera medlemsstater. Detta föreskrivs också i artikel 130k och 130l i fördraget.

6.3.1. Dock är kommittén desto mer förvånad över att den ansvarige kommissionären, Edith Cresson, flera gånger har meddelat sin avsikt att utnyttja dessa bestämmelser () (). För övrigt föreskriver redan kommissionens arbetsprogram för 1995 att man skall utnyttja tilläggsfinansieringen för det fjärde ramprogrammet för att införa tilläggsprogram ().

6.3.2. Kommittén påminner om att rådet "forskning" bedömde att utnyttjandet av dessa bestämmelser krävde en fördjupad undersökning (). Kommittén uppmanar enträget kommissionen att gå vidare med denna undersökning och, med tanke på förberedelserna inför det femte ramprogrammet, snabbt presentera resultatet från denna undersökning.

6.4. I detta sammanhang anser kommittén att dessa bestämmelser skulle kunna utnyttjas speciellt för att förbättra samordningsvinsterna med gemenskapens FoU-åtgärder och Eurekaprojekten, till exempel genom ett ökat deltagande från EU:s sida i Eurekaprojekten. Detta föreskrivs för övrigt i besluten som rör det fjärde ramprogrammet.

6.4.1. En sådan åtgärd skulle stämma perfekt överens med en nysatsning på dynamiken mellan forskning, utveckling och marknad, som kommittén redan har insisterat på ().

6.5. Kommittén är också av den åsikten att EU skulle kunna dra fördel av ett ökat deltagande i Europeiska rymdorganisationens (ESA) aktiviteter. Detta föreslår dock inte kommissionen i sitt aktuella förslag på området för flygteknik.

6.6. Slutligen frågar sig kommittén om vissa av kommissionens prioriterade forskningsaktiviteter inom ramen för de aktuella förslagen inte skulle kunna vara föremål för tilläggsprogram som samfinansieras av de mest intresserade medlemsstaterna.

7. Deltagande av små och medelstora företag

7.1. Den andra rapporten från den rådgivande kommittén om konkurrenskraft, som presenterades i december 1995, betonar ytterligare en gång att de åtgärder som syftar till att stödja små och medelstora företag och industrier bör vara hörnstenen i de förslag som skall stimulera sysselsättningen och konkurrenskraften i Europa.

7.2. I detta sammanhang uppmanar rådets resolution av den 27 november 1995 om små och medelstora industriföretag och teknisk förnyelse () kommissionen speciellt att "öka det verkliga och effektiva deltagandet av små och medelstora företag i forsknings- och utvecklingsprogram" och att "förstärka åtgärderna för spridning och överföring av olika slags teknologi i nära samarbete med medlemsstaterna (...)".

7.3. Kommittén konstaterar särskilt att åtgärderna för teknisk stimulans, t ex Craftsatsningarna, som är föremål för särskild finansiering inom olika forskningsprogram, till stor del har bidragit till en ökning av små och medelstora företags deltagande i FoU-aktiviteter och då särskilt som leverantörer eller användare av varor och tjänster med högt förädlingsvärde.

7.4. Kommittén beklagar livligt att kommissionens förslag inte beaktar någon ny åtgärd för att öka de små och medelstora företagens delaktighet. Man oroar sig dessutom över möjligheten att projektgruppsaktiviteterna leder till att kommissionens ansträngning för att förenkla och underlätta medverkan vid specifika forskningsprogram ifrågasätts, speciellt när det gäller att öka tillgången till finansieringskällor för de små och medelstora företagens forskning.

7.5. Kommittén anser att tyngdpunkten skall ligga på små och medelstora fack- och hantverksmässiga industriföretag, där samordning av aktiviteterna på området forskning, teknisk utveckling och demonstration kommer att främja och skapa tekniska och administrativa förändringar som medger att man kan konkurrera på världsmarknaden, och som därmed ger möjligheter till ökad sysselsättning.

7.6. Kommittén anser för sin del att man särskilt bör prioritera små och medelstora företag, speciellt underleverantörer, när det gäller att fastställa nya prioriterade forskningsområden. Man föreslår därför att följande text införs i bakgrunden till kommissionens förslag:

"De små och medelstora företagen bidrar mycket till att skapa sysselsättning i Europa och till att de små och medelstora företagen utgör en avsevärd innovationsreserv. Det är lämpligt att se till att de har en speciell ställning i det fjärde ramprogrammet och snabbt kan dra nytta av forskningsresultat. Detta för att göra dem mer konkurrenskraftiga."

7.7. Kommittén konstaterar att den metod som kommissionen har använt för att skapa dessa projektgrupper leder till priviligierade relationer med de dominerande företagen inom de berörda industrisektorerna. Man föreslår därför att en branschövergripande projektgrupp för små och medelstora företag skapas. Den skall säkerställa samordningen av alla åtgärder och styrmedel som bidrar till utveckling och förstärkning av den tekniska potentialen och innovationsförmågan hos de små och medelstora företagen. Detta föreslås också i rådets ovannämnda resolution.

7.7.1. Skapandet av en sådan projektgrupp skulle konkretisera den prioritet som kommissionens ordförande, vid sitt redan citerade inlägg, gav åt små och medelstora företag inom ramen för sysselsättningspolitiken.

8. Innovationspolitik

8.1. Att omvandla fruktbara forskningsresultat till lönsamma innovationer utgör idag Europas viktigaste utmaning ().

8.2. Kommittén beklagar därför livligt avsaknaden av förslag som syftar till att anslå kompletterande finansiella medel till det specifika programmet för spridning och bedömning av insatserna inom forskning, teknisk utveckling och demonstration () och till att förstärka dessa åtgärders effekter inom denna ram.

8.3. Kommittén anser att situationen stämmer föga överens med inriktningarna på förslagen i den "grönbok om innovation" (), som kommissionen lade fram i december förra året. Man har begärt att kommittén skall yttra sig särskilt om denna grönbok.

8.3.1. Det är desto mer beklagligt att kommissionen inte avsätter ytterligare finansiella medel för att uppmuntra företagen till nyskapande och ser till att EU inom rimlig tid kan omvandla resultat från forskningsprojekt till nya varor eller tjänster som kan marknadsföras.

8.4. Kommittén anser att de åtgärder som föreskrivs inom ramen för det aktuella särskilda programmet har hög prioritet inom ramen för det fjärde ramprogrammet och därför bör dess finansiering förstärkas. I kommitténs yttrande om detta program () bedömde man för övrigt att rådets finansiella anslag på ca 2 % av det fjärde ramprogrammets totala finansiering anslag var otillräckligt.

8.5. Kommittén anser också att en projektgrupp "innovation" skulle göra det möjligt att säkerställa nödvändiga samordningsvinster med forsknings- och industripolitik och att styra alla åtgärder och instrument som främjar dynamiken mellan forskning, innovation och marknad inom ramen för målsättningarna för näringslivets konkurrenskraft, tillväxten inom sysselsättningen och den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

9. Kärnsäkerhet

9.1. Kommittén gläder sig över kommissionens förslag att öka anslagen till det särskilda programmet för forskning och utbildning i fråga om säkerhet vid kärnklyvning (). Detta förslag överensstämmer med kommitténs tidigare ställningstaganden.

9.2. Kommissionens avsikt att anslå en avsevärd del av de 105 miljoner ecu som föreslagits till att förbättra kärnsäkerheten i Central- och Östeuropa och i OSS-länderna svarar också mot kommitténs önskan.

9.3. I detta avseende understryker kommittén sitt stora intresse för ett nära samarbete med forskningsorgan och forskningspersonal i nämnda länder, som förfogar över kunskap och avancerad teknik men som tyvärr saknar medel.

9.4. Kommittén betonar i övrigt att man bör ta till vara samordningsvinster med Phare- och Tacisprogrammen.

10. Internationellt samarbete

10.1. Kommittén understryker att anslaget på 25 miljoner ecu är blygsamt tilltaget när det gäller det särskilda programmet för forskning och teknisk utveckling inom området för samarbete med tredje land och internationella organisationer (). Dessutom kommer dessa krediter endast att beviljas för forskningsarbeten inom tre av de fem områden som kommissionen fastställt för en tilläggsfinansiering: multimediaprogram för utbildning (10 miljoner ecu), intermodala transporter och interoperabilitet (10 miljoner ecu) och vattenfrågor (5 miljoner ecu).

10.2. Fastän kommissionen förklarar att dess förslag är i linje med dess meddelande från oktober 1995 om "de internationella samarbetsperspektiven när det gäller forskning och teknisk utveckling" () kan kommittén bara konstatera att de föreslagna medlem inte står i proportion till de angivna föresatserna. Detta trots att kommissionen har meddelat sin avsikt i ovannämnda meddelande att bevilja en tilläggsfinansiering för vetenskapligt och tekniskt samarbete med:

- Länderna i Central- och Östeuropa, inom ramen för förberedelserna inför dessa länders anslutning.

- Medelhavsländerna, inom ramen för en satsning på att främja forskning och teknologisk utveckling, som är ett första steg mot att skapa ett vetenskapligt och tekniskt samarbetsområde kring Medelhavet.

10.3. Kommittén påminner om att man i det yttrande som lagts fram om detta särskilda program () redan kraftigt har beklagat att rådet beslutat att minska det anslagsbelopp som då föreslogs av kommissionen för dessa tekniska och vetenskapliga samarbetsåtgärder med nästan en tredjedel. De nuvarande förslagen är knappast av det slaget att de svarar mot den här kritiken.

10.4. Kommittén konstaterar med glädje avsikten från rådets ordförandeskap att särskilt stärka samarbetet mellan EU och Medelhavsländerna inom forskning och teknisk utveckling inom områden som förvaltning av vattenresurser, marina transporter, jordbruk och fiske, räddningstjänst, hälsa och skydd av kulturarvet.

10.5. Kommittén begär att en konkret finansiell tolkning görs av kommissionens intentioner i meddelandet och att de finansiella medel som anslagits till genomförandet av det speciella programmet förstärks.

10.6. Kommittén anser att besluten i detta ärende stämmer fullständigt överens med den resolution som rådet (forskning) antog den 25 mars 1996 med anledning av att ovannämnda meddelande () presenterades. De sammanfaller också med slutsatserna från rådets ordförandeskap samma dag, om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EU och å ena sidan tredje land i Medelhavsområdet och å andra sidan de associerade länderna i Central- och Östeuropa.

10.7. Kommittén understryker här ytterligare en gång sitt stora intresse för ett nära samarbete med forskningsorgan och forskningspersonal i tredje land. Att man inrättar och utvecklar ett sådant samarbete bör gynnas inom ramen för det internationella samarbetet, och föredras framför att utnyttja undersökningar och teknisk assistans som inte är befogade.

Bryssel den 29 maj 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr L 126, 18. 5. 1994, s. 1.

() EGT nr L 115, 6. 5. 1994, s. 31.

() EGT nr C 34, 2. 2. 1994, s. 90.

() EGT nr L 86, 4. 4. 1996, s. 69 och 72.

() EGT nr C 256, 2. 10. 1995, s. 12.

() EGT nr C 34, 2. 2. 1994, s. 90.

() Europeisk rapport om indikatorerna för vetenskap och teknologi 1994 - Europeiska kommissionen - november 1994.

() EGT nr C 393, 31. 12. 1994, s. 117.

() EGT nr C 18, 22. 1. 1996, s. 54.

() EGT nr C 18, 22. 1. 1996, s. 54 (punkt 4.3.8).

() I detta sammanhang hänvisar kommittén till sitt yttrande om sysselsättningskonsekvenserna av införande av ny teknik, som utarbetas parallellt.

() Se Edith Cressons inlägg vid den 3:e plenarsammanträdet vid Europeiska församlingen för vetenskap och teknologi den 6 april 1995.

() Se även Edith Cressons inlägg inför utskottet för energi, forskning och teknologi i Europaparlamentet den 25 april 1995.

() EGT nr C 225, 30. 8. 1995, s. 6.

() Pressmeddelande "forskning" 5425/95 (press 71).

() EGT nr C 18, 22. 1. 1994, s. 54.

() EGT nr C 341, 19. 12. 1995, s. 3.

() "Att förbättra den europeiska konkurrenskraften" - den andra rapporten från den rådgivande kommittén om konkurrenskraft - från december 1995.

() EGT nr L 361, 31. 12. 1994, s. 101.

() Dok KOM(95) 688 slutlig.

() EGT nr C 393, 31. 12. 1994, s. 151.

() EGT nr L 361, 31. 12. 1994, s. 132.

() EGT nr L 334, 22. 12. 1994, s. 109.

() Dok KOM(95) 489 slutlig.

() EGT nr C 393, 31. 12. 1994, s. 148.

() EGT nr C 110, 16. 4. 1996, s. 1.