ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
De viktigaste problem som tas upp i konsekvensbedömningen är skatteflykt och skatteundandragande som orsakas av företags och enskilda personers användning av skalbolag för skatteändamål. Skalbolag kan definieras som företag och andra enheter som saknar substans (de saknar kontor, anställda, utrustning osv.) och inte bedriver någon verklig ekonomisk verksamhet, utan endast uppfyller de grundläggande kraven på registrering och organisation. Skalbolag kan anta olika former beroende på den avsedda användningen. Sammantaget uppgår skatteförlusterna till följd av företags skatteflykt till tiotals miljarder euro per år. Det är särskilt svårt att uppskatta skatteförluster på grund av användningen av skalbolag. En första uppskattning av fenomenet tyder på en skatteförlust på omkring 23 miljarder euro per år. Det finns dessutom starka obekräftade bevis för att skalbolag fortsätter att användas för att minska skatteplikten på lagligt och ibland olagligt sätt av många ekonomiska aktörer, däribland stora multinationella företag. De tre främsta orsakerna till problemet är följande: a) Avsaknad av EU-regler som fastställer gemensamma krav på minimisubstans för skatteändamål i EU. b) Brist på information som skatteförvaltningarna skulle behöva för att på ett effektivt sätt tillämpa befintliga regler mot skatteflykt och skatteundandragande. c) Främjande av skalbolag av vissa förmedlare.
Denna konsekvensbedömning ligger till grund för ett lagstiftningsförslag om översyn av direktiv 2010/40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem (ITS). Det är en nyckelåtgärd i den europeiska gröna given, strategin för hållbar och smart mobilitet och ett Europa rustat för den digitala tidsåldern. ITS-direktivet syftar till att öka utbyggnaden och användningen av kontinuerliga ITS-tjänster i hela EU för att förbättra vägtransportsystemets funktion, inbegripet dess gränssnitt mot andra transportslag, och på så sätt minska vägtransporternas negativa externa effekter. En utvärdering från 2019 bekräftar ITS-direktivets relevans, men betonar att införandet av ITS fortfarande är långsamt och fragmenterat, och det hävdas att detta har lett till att man har missat möjligheter att bygga upp ett inkluderande multimodalt transportsystem. Det finns ett behov av att ta med ny utveckling på områden som uppkopplad och automatiserad mobilitet och mobilitetsplattformar. Det finns också ett behov av att ytterligare förbättra, i hela transportnätet, tillgången och tillgängligheten för i) infrastrukturdata, ii) trafikdata och iii) resedata.
Alternativ 3 förväntas leda till stora fördelar för konsumenterna och samhället. Förlusten för konsumenterna uppgår i dagsläget, beräknad på grundval av värdet av de osäkra produkterna, till uppskattningsvis ca 19,3 miljarder euro. Detta belopp bör minska med ca 1 miljard euro under det första året av genomförandet av det rekommenderade alternativet och med ca 5,5 miljarder euro under det kommande årtiondet. Alternativ 3 bör också minska förlusterna för konsumenterna till följd av ineffektiva återkallelser med mer än 400 miljoner euro per år. Dessutom uppgår den nuvarande förlusten för konsumenterna och samhällena i EU på grund av produktrelaterade olyckor som kan förebyggas till uppskattningsvis 11,5 miljarder euro om året. Den nuvarande sjukvårdskostnaden för produktrelaterade skador i EU uppgår till ca 6,7 miljarder euro per år (varav sjukhusvård svarar för ca 6,1 miljarder euro). Dessa kostnader bör också minska genom åtgärderna i alternativ 3 som leder till färre osäkra produkter (denna inverkan kan inte kvantifieras eftersom det saknas skadeuppgifter för att beräkna trender). De beräknade kostnadsbesparingarna till följd av minskade skillnader i det nationella genomförandet och en minskad rättslig fragmentering uppskattas till 59 miljoner euro per år för företagen och till 0,7 miljoner euro per år för marknadskontrollmyndigheterna. Att antalet osäkra produkter, inbegripet sådana som innehåller farliga kemikalier, minskar kommer även att få en positiv miljöpåverkan.
De främsta fördelarna med de rekommenderade alternativen för de tre ämnena består i att bidra till att skyddet av över en miljon arbetstagare genom att förebygga fler än 1 700 fall av arbetsrelaterade sjukdomar under de kommande 60 åren, däribland cancer. Denna minskning av arbetsrelaterade sjukdomar kommer bl.a. att leda till mindre lidande för arbetstagarna och deras familjer och till ett längre yrkesliv med högre kvalitet och produktivitet. De rekommenderade alternativen kommer också att medföra vinster för företagen genom minskad frånvaro, produktivitetsförlust och försäkringsersättning till ett uppskattat belopp på sju miljoner euro under de kommande 60 åren. De beräknade vinsterna för företagen innefattar inte vissa fördelar, som den ökade rättsliga klarheten. Myndigheter kommer också att ha nytta av dessa rekommenderade alternativ, eftersom de bl.a. kommer att leda till minskade hälso- och sjukvårdskostnader. Vinsten för myndigheter har uppskattats till fem miljoner euro under de kommande 60 åren. Utöver dessa ekonomiska och sociala fördelar kommer det rekommenderade alternativet för bensen att leda till minskade flyktiga eller diffusa utsläpp inom vissa sektorer, vilket kommer att ge positiva effekter på miljön. De rekommenderade alternativen för akrylnitril och nickelföreningar torde ge inga eller mycket begränsade positiva effekter på miljön.
Kostnaderna för administration och efterlevnad är ungefärligen följande: ·För leverantörer: 127 miljoner euro per år, engångskostnader på 40 miljoner euro. ·För återförsäljare: 50 miljoner euro per år, engångskostnader på 30 miljoner euro. ·För medlemsstaterna: 20 000 euro per år, engångskostnader på 13 miljoner euro. ·För kommissionen: 0,5-1 miljoner euro per år, engångskostnader på 2,1 miljoner euro. Med tanke på att efterlevnaden är obligatorisk, bör leverantörer och distributörer ha möjlighet att överföra dessa kostnader på konsumenterna, men för konsumenterna kommer dessa kostnader att mer än väl uppvägas av de ekonomiska fördelarna. Det finns inga andra negativa konsekvenser.
C. De rekommenderade alternativens konsekvenser

Det rekommenderade alternativet (alternativ 6) väntas minska utsläppen av koldioxid, kväveoxid och partiklar (PM10) och minska miljökostnaderna för utsläpp av koldioxid och luftföroreningar (2,2 miljarder euro, livslängd för fordon upphandlade under perioden 2020–2035). Alternativet väntas möjliggöra skapandet av 6 700 nya arbetstillfällen under perioden 2020–2030 och öka industrins intäkter med 4,2 miljarder euro under tidsperioden 2020–2035.
C. Effekter av det valda alternativet

Tanken med det nya direktivet är att skapa regler för offentliggörande som är skräddarsydda för behoven hos de tre största grupperna av emittenter: emittenter som redan är noterade på en reglerad marknad eller en multilateral handelsplattform (omkring 70 % av alla prospekt som godkänns under ett givet år), små och medelstora företag och obligationsemittenter.
SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.11.2008 
SEK(2008) 2811 slutlig 
  
YTTRANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
enligt artikel 245 andra styc ket i EG-fördraget och  
artikel 160 andra stycke t i Euratomfördraget 
om den begäran om ändring i rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas 
förstainstansrätt i fr åga om språkanvändning vid överk lagande av Europeiska unionens 
personaldomstols avgöranden som förstain stansrätten lagt fram i enlighet med 
artikel 64 i domstolens stadga 
 
SV 2   SV YTTRANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
enligt artikel 245 andra styc ket i EG-fördraget och  
artikel 160 andra stycke t i Euratomfördraget 
om den begäran om ändring i rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas 
förstainstansrätt i fr åga om språkanvändning vid överk lagande av Europeiska unionens 
personaldomstols avgöranden som förstain stansrätten lagt fram i enlighet med 
artikel 64 i domstolens stadga 
Syftet med den ändring som förstainstansrätten begärt1 är att ange språkanvändningen vid 
överklagande till förstainstansrätten av  avgöranden från personaldomstolen. 
Genom ändringen fastslås i huvudsak att rätteg ångsspråket vid överkla gande av avgöranden 
från personaldomstolen ska vara detsamma so m i det överklagade avgörandet. Ändringen är 
av rent teknisk natur och påkallar inte  några anmärkningar från kommissionens sida. 
Kommissionen samtycker följaktligen till den te xt som föreslagits av förstainstansrätten. 
Utfärdat i Bryssel den  
 På kommissionens vägnar 
  
                                                 
1 Se Europeiska unionens råds skrivelse SGS8/12681 av den 7 oktober 2008, till vilken 
förstainstansrättens begäran (dok. 13301/08) fogats.
[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 11.9.2007

SEK(2007) 1139

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

Bilaga till

KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om dialogen mellan offentlig och privat sektor om forskning och innovation inom säkerhet SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN

{KOM(2007) 511 slutlig}{SEK(2007) 1138}

SAMMANFATTNING

I detta meddelande tillkännages bl.a. inrättande av en plattform för att utveckla en offentlig-privat dialog inom EU:s säkerhetsforskning och att ett forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation håller på att upprättas.

Detta organ kommer att på frivillig grund sammanföra efterfråge- och utbudssidor för teknik och lösningar, berörda EU-institutioner och medlemsstaterna för att utarbeta en dagordning för gemensam säkerhetsforskning som i sin tur bör bli referensdokumentet för programmering av säkerhetsforskning på både europeiska och nationella/regionala nivåer.

Det fanns olika alternativ för politiska åtgärder: 1) ingen ändring av politiken, 2) ett forum för offentlig-privat dialog som i det ursprungliga meddelande som i kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2006 planerades av generaldirektoratet för frihet, säkerhet och rättvisa och 3) att upprätta ett forum för offentlig-privat dialog inom området för forskning och innovation för säkerhet: delalternativ 3b (att upprätta ett forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation utan ett beslut av kommissionen) föredras framför 3a (dess upprättande genom ett beslut av kommissionen). Det anses att ett forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation inte bör upprättas genom ett beslut av kommissionen för att bevara dess oberoende rådgivande natur i förhållande till kommissionen.

Ett oberoende forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation skall stärka det gemensamma ägandet för dagordningen för gemensam säkerhetsforskning. Det ligger också ett mervärde i att på jämställd fot inhämta de olika intressenternas (regionala, nationella, europeiska och industriella) synpunkter. Ett av beläggen för ett framgångsrikt resultat kommer att vara i vilken utsträckning alla intressenter godtar dagordningen för gemensam säkerhetsforskning som grundval för sina egna finansieringsbeslut. Det är därför i huvudsak en fråga om proportionalitet och subsidiaritet att välja ett forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation som inte upprättats genom ett beslut av kommissionen.

Om forumet för europeisk säkerhetsforskning och innovation upprättas kommer – enligt planeringen – ett andra meddelande som åtföljs av en mer omfattande konsekvensbedömning att utfärdas under andra hälften av 2008 där dittillsvarande resultat av forumets arbete beaktas.
Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det skall tillämpas från och med den första dagen i den månad som följer på den månad då beslutet antogs.

Utfärdat i […] den […].

På samarbetsrådets vägnar Ordförande

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

PROTOKOLL 4

OM DEFINITION AV BEGREPPET



”URSPRUNGSPRODUKTER” OCH OM



METODER FÖR ADMINISTRATIVT SAMARBETE

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

AVDELNING I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1 Definitioner
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om Gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för tjugofemte gången av rådets direktiv 76/769/EEG om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (ämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska - c/m/r)

2002/0040 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om Gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för tjugofemte gången av rådets direktiv 76/769/EEG om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (ämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska - c/m/r)

1. Ärendets gång

- Ovannämnda förslag [KOM(2002) 70 slutlig] antogs av kommissionen den 12 februari 2002 och sändes därefter vidare till rådet och Europaparlamentet.

- Europaparlamentet godkände förslaget såsom ändrat vid den första behandlingen den 11 juni 2002.

- Kommissionen förkastade Europaparlamentets ändringar.

- Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lämnade sitt yttrande den 29 maj 2002.

- Rådet antog en gemensam ståndpunkt den 21 januari 2003.

2. Direktivets syfte

Förslaget, som bygger på artikel 95 i fördraget, har två syften:

- Att bevara den inre marknaden genom att införa harmoniserade bestämmelser avseende utsläppande på marknaden och användning av ämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska - c/m/r).

- Att garantera ett gott hälso- och miljöskydd genom att begränsa utsläppande på marknaden och användning av ämnen som klassificerats som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska, samt preparat som innehåller dessa.

3. Kommentarer till den gemensamma ståndpunkten

Den gemensamma ståndpunkten stämmer överens med kommissionens förslag och i likhet med kommissionen förkastar rådet de fem ändringar som antagits av Europaparlamentet.

4. Slutsatser

Kommissionen stöder den gemensamma ståndpunkten som antogs enhälligt av rådet och som överensstämmer med kommissionens förslag.
Utkast till Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond och villkoren för att tillgripa den

MOTIVERING

Vid större katastrofer som inträffar i Europeiska unionen eller i kandidatländer som deltar i förhandlingar bör EU ha medel att bidra till katastrofbistånd och snabb normalisering av de nödvändiga levnadsvillkoren i de katastrofdrabbade områdena.

Kommissionen har därför föreslagit att Europeiska unionens solidaritetsfond skall bildas för att användas vid katastrofer.

Det högsta årliga belopp som kommer att kunna tas i anspråk genom fonden uppgår till 1 miljard euro.

För att säkra den erforderliga ekonomiska flexibiliteten och snabbheten i ingripandet bör fondens anslag göras tillgängliga utöver de årliga taken för rubrikerna i budgetplanen och ianspråktagandet av dem bör kunna ske med hjälp av ett snabbförfarande.

Utkast till Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond och villkoren för att tillgripa den

1. Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen har enats om följande flexibilitetsmekanism för Europeiska unionens solidaritetsfond [1], nedan kallad "fonden".

[1] Förordning

Fonden skall möjliggöra ett snabbt ekonomiskt bistånd om större katastrofer drabbar en medlemsstat eller ett kandidatland som inlett förhandlingar om anslutning till Europeiska unionen.

2. Fondens årligen tillgängliga belopp uppgår till 1 miljard euro. Den 1 oktober varje år skall en fjärdedel av fondens årliga belopp vara fortsatt tillgänglig för att täcka behov som uppstår fram till utgången av budgetåret.

3. När fonden tas i anspråk, i enlighet med villkoren i grundrättsakten, skall motsvarande utgifter föras in i budgeten utöver de relevanta rubrikerna i budgetplanen, enligt bilaga I till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [2].

[2] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

4. För att ta fonden i anspråk lägger kommissionen fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget. Samtidigt inleder kommissionen ett trepartsförfarande, eventuellt i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två grenar beträffande behovet av att använda reserverna och det begärda beloppet. På basis av resultaten från detta trepartsmöte förbinder sig budgetmyndighetens två grenar att var för sig anta tilläggsbudgeten i en enda behandling.

5. Föreliggande interinstitutionella avtal är tillämpligt från och med budgetåret 2002 och under den nuvarande budgetplanens giltighetstid, i enlighet med vad som anges i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar På Europeiska kommissionens vägnar

Ordförande Ordförande Ordförande

[...] [...] [...]
KOMMISSIONENS YTTRANDE om Europaparlamentets resolution av den 17 november 2000 om ombudsmannen

KOMMISSIONENS YTTRANDE

om Europaparlamentets resolution av den 17 november 2000 om ombudsmannen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 195.4 i detta,

med beaktande av budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget av den 21 december 1977 [1], särskilt artiklarna 19 och 22 i denna,

[1] EGT L 356, 31.12.77, s.1.

med beaktande av Europaparlamentets beslut nr 94/262/EG, EKSG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning [2], och

[2] EGT L 113, 4.5.1994, s.15.

av följande skäl:

(1) Europaparlamentets begäran om att ombudsmannens oavhängighet skall stärkas genom att denne beviljas ett eget avsnitt i gemenskapernas budget har varit föremål för en överenskommelse vid förlikningsmötet med rådet den 26-27 november 1999 om budgetförslaget för 2000.

(2) Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget av den 21 december 1977, särskilt artiklarna 7.3, 12, 14, 15.4, 19.1, 20,3, 22.2 och 26, har ändrats i enlighet härmed genom rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 2673/1999 av den 13 december 1999 [3].

[3] EGT L 326, 18.12.99, s. 1.

AVGER FÖLJANDE YTTRANDE

Att artiklarna 12 och 16 i Europaparlamentets beslut nr 94/262/EG, EKSG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning skall upphävas i enlighet med villkoren i Europaparlamentets resolution av den 17 november 2000.

Utfärdat i Bryssel den

På kommissionens vägnar

Ledamot av kommissionen
Detta gemensamma förslag avser det rättsliga instrument som bemyndigar undertecknandet av avtalet på EU:s vägnar. Inrättandet av stiftelsen som en internationell organisation kommer att förbättra dess möjligheter att få finansiering från sina medlemsländer, av vilka många inte kan bidra ekonomiskt till den så länge den är bildad enligt tysk civilrätt. Genom att den får ställning som en internationell organisation kommer stiftelsen också att kunna minska vissa kostnader, omfattas av privilegier och immunitet enligt internationell rätt och bättre utnyttja sina finansiella och mänskliga resurser. Detta kommer i sin tur att göra det möjligt för den att upprätthålla och vidareutveckla sin verksamhet till stöd för partnerskapet.

2.RÄTTSLIG GRUND

Det bifogade förslaget utgör det rättsliga instrumentet för undertecknande av avtalet.

Valet av rättslig grund för undertecknandet av avtalet måste göras utifrån objektiva omständigheter som kan bli föremål för domstolsprövning, däribland rättsaktens syfte och innehåll.

Syftet med avtalet är att inrätta stiftelsen EU–Latinamerika/Västindien som en internationell organisation med status som juridisk person enligt internationell rätt. Stiftelsen kommer att bidra till att stärka partnerskapet mellan EU och Celac, främja ömsesidig förståelse och bättre synliggöra de båda regionerna för varandra. Stiftelsen kan ses som ett instrument för EU:s gemensamma utrikespolitik, eftersom dess verksamhet bidrar till samstämmighet i medlemsstaternas åtgärder gentemot den latinamerikanska och västindiska regionen och säkerställer att EU kan hävda sina intressen och värderingar inom ramen för partnerskapet mellan de båda regionerna. Vissa av stiftelsens verksamheter bidrar till den politiska dialogen mellan EU och Celac på områden som globalt styre och främjande av demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Bland stiftelsens relevanta tidigare verksamheter finns studier och seminarier om det strategiska partnerskapet och om samarbetet mellan EU och Latinamerika och Västindien som partner i det globala styret (exempelvis studierna The EU and CELAC: Reinvigorating a strategic partnership och Summit Diplomacy: Challenges and opportunities of the new regionalisms, en paneldebatt om The EU and LAC: Powers in a Multipolar World or partners in Global Governance? och ett seminarium om China, Latin America and the Caribbean, and the European Union: A Triangular Relationship?). Liknande verksamhet kommer att bedrivas när stiftelsen blir en internationell organisation. I detta avseende har avtalet GUSP-relaterade mål.

Stiftelsen kommer också att stärka samarbetet mellan regioner i EU och Latinamerika och Västindien och främja interkulturellt utbyte, särskilt genom att underlätta och främja deltagande av och bidrag från civilsamhället och andra sociala aktörer. Med beaktande av att vissa medlemsländer i Latinamerika och Västindien inte längre är mottagare av utvecklingsbistånd, medan andra fortfarande är mottagare, kommer stiftelsen att
Exempel på projekt och processer Vattnet i Östersjön är ett av de mest förorenade i Europa och att ”rädda havet” är ett centralt mål för EU:s strategi för Östersjöregionen. Projektet BEST (Better Efficiency for industrial Sewage Treatment) har tagit itu med både övergödning och risker förknippade med farliga ämnen genom att förbättra reningen av industriutsläpp i Östersjöregionen. Genom bättre förbehandling av avloppsvatten på Latvijas Piens mejeri och ostfabrik (Lettland) förbättrades utsläppsreningen vid det närliggande kommunala avloppsreningsverket. Kommunen Doruchów (Polen) byggde en ny reningslinje för industriavloppsvatten som bidrar till att förhindra övergödning. Universitet och forsknings- och innovationscentrum är viktiga aktörer för territoriell utveckling när det gäller att underlätta genomförandet av hållbara modeller och främja genomförandet av den europeiska gröna given i Alpregionen. EU:s strategi för Alpregionen bidrar till att underlätta inrättandet av en allians/ett nätverk för universitet i Alpregionen genom att fastställa universitet från sex av länderna i EU:s strategi för Alpregionen.
Europeiska kommissionen – Gemensamma forskningscentrumet, Impact on female employment of revising the Barcelona targets for childcare (GENDERMOD), september 2022.