A4-0027/99

Resolution om meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Främja sammanhållning och konkurrenskraft genom forskning, teknisk utveckling och innovation (KOM(98)0275 - C4-0491/98)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(98)0275 - C4-0491/98),

- med beaktande av artiklarna 2 och 130a i EG-fördraget, i vilka den ekonomiska och sociala sammanhållningen fastställs som en prioritering,

- med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 130b i detta, som framför nödvändigheten av en integrerad strategi för Europeiska unionens politik och insatser för att uppfylla sammanhållningsmålet, liksom artiklarna 130f till 130p vilka har som mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin och att underlätta forskningsinsatser,

- med beaktande av grönboken och kommissionens handlingsplan för innovation i Europa (KOM(96)0589),

- med beaktande av kommissionens första treårsrapport om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(96)0542),

- med beaktande av kommissionens andra rapport om indikatorer för vetenskap och teknologi från 1997,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik och yttrandet från utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi (A4-0027/99), och av följande skäl:

A. När det gäller den teknologiska utvecklingen är skillnaden mellan medlemsstaterna uttryckt i offentliga utgifter per invånare (1 till 13) mer än dubbelt så stor som skillnaden uttryckt i inkomst per invånare (1 till 5).

B. Den skillnad som konstaterats mellan de minst gynnade regionerna, de mest utvecklade regionerna och de få ledande regionerna i Europeiska unionen är ännu tydligare, till exempel är förhållandet 1 till 100 för FoTU-utgifter per invånare mellan Makedonien och Berlin, medan 20 regioner av 200 sysselsätter 68 % av de anställda inom FoTU-området i hela Europeiska unionen.

C. Det finns en stor territoriell obalans i den europeiska konkurrenskraften mellan några få långt framskridna regioner (norra Brabant, Rhen-området, Baden-Würtemberg, Ile-de-France och Rhône-Alpes), som tillägnar sig en förhållandevis stor del av ramprogrammens anslag, och många regioner som släpar efter på det teknologiska området (såsom Grekland, med undantag av Attika, flera portugisiska regioner och Kalabrien i Italien), liksom mindre gynnade regioner inom Europeiska unionen (de yttersta randområdena och öregioner), i enlighet med Amsterdamfördraget.

D. Den andel av strukturfonderna som avsätts för forskning är fortfarande mycket liten i de fattigaste regionerna, det vill säga regionerna i mål 1-området (5,37 %), eller landsbygdsområdena i mål 5b-området (2,06 %), även om denna andel har ökat från en programplaneringsperiod till en annan. Anslagen för det tredje och fjärde ramprogrammet för FoTU har trots vissa verkliga framsteg fortfarande i stor utsträckning kommit de mest framskridna regionerna till godo.

E. I sitt meddelande fastställer kommissionen tre prioriteringar för FoTU och innovation, det vill säga innovationsfrämjande, ökat samarbete med industrin genom förbättrade nätverk och ökad mänsklig potential. Hittills har man emellertid inte i tillräckligt stor utsträckning tagit hänsyn till forskning och innovation för att stimulera den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

F. Det är beklagligt att det inte på det regionala planet finns en verklig gemenskapspolitik för sektorsvis samordning av industrins FoTU-politik och stöd åt små och medelstora företag.

G. Kommissionens förslag är otillräckligt vad gäller en ökad mänsklig potential.

H. Spridningen av de framsteg som gjorts på området för teknologi och innovation bör bli en av de framtida prioriteringarna för den regionala utvecklingen och politiken för ekonomisk och social sammanhållning.

I. Denna förpliktelse är akut eftersom den teknologiska skillnaden mellan Europeiska unionens regioner annars ohjälpligen kommer att förvärras. De regionala innovationsstrategierna har fått stor framgång och utgör ett lyckat exempel på samordning på detta område.

J. Genomförandet av det femte ramprogrammet för FoTU och reformen av strukturfonderna sammanfaller och ger därmed möjlighet att uppnå en kraftig synergi mellan FoTU-politiken och regionalpolitiken, utan att detta strider mot genomförandet av en effektiv politik på FoTU-området och upprätthållandet av de finansiella medlen till de program som bevisat sin effektivitet.

K. Genomförandet av grundforskningsprogrammen under det tjugonde århundradet kommer i stor utsträckning att utföras med hjälp av interkommunikativa förfaranden som underlättar arbetet för små forskarlag som ingår i nätverk.

L. De små och medelstora företagen spelar en mycket viktig roll i den ekonomiska och teknologiska utvecklingen i de minst gynnade regionerna.

M. Det är av avgörande betydelse för utvecklingen i de minst gynnade regionerna att Europeiska unionen för en politik som stimulerar innovationsandan i dessa regioners små och medelstora företag, som ofta inte på långa vägar förfogar över tillräckliga finansiella medel för att kunna avsätta tid och mänskliga resurser i detta avseende.

N. Avsaknaden av effektiva och korrekta instrument för att analysera FoTU-behoven i de minst gynnade regionerna är beklaglig.

O. Det är slutligen beklagligt att kommissionen inte drar alla konsekvenserna av den grundläggande betydelse den tillskriver yrkesutbildningen för sammanhållningen på området för forskning, teknisk utveckling och innovation.

P. Den bristfälliga integreringen av jämställdhetsaspekter mellan kvinnor och män i politiken för forskning, teknisk utveckling och innovation är beklaglig.

1. Parlamentet anser att teknologisk utveckling, konkurrenskraft, levnadsstandard och hållbar utveckling är nära förbundna; anser det obestridligt att den teknologiska utvecklingen är en grundläggande faktor för de minst gynnade regionernas endogena utveckling, eftersom den ökar användningen av lokala förmågor och utvecklingen av naturresurserna och de mänskliga resurserna, samt att den också är en grundläggande faktor för minskningen av de regionala skillnaderna,

2. beklagar att detta meddelande lagts fram efter det att kommissionens förslag till det femte ramprogrammet lades fram och att slutsatserna därför inte kunnat beaktats vid formuleringen av nämnda ramprogram,

3. anser att det är nödvändigt att införa en strängare samordning för fullföljandet av forsknings-, innovations- och sammanhållningsmålen, oavsett om det handlar om FoTU-politiken eller politiken för utveckling av det europeiska territoriet,

4. anser att utarbetandet av FoTU- och innovationsprogram också bör stödjas för att stärka sammanhållningsaspekten i strukturfondernas nästa programplaneringsperiod; kräver att en mera märkbar del av strukturfondsanslagen avsätts för FoTU och innovation,

5. anser att den kommande FoTU-programplaneringsperioden också bör inrikta sig på en innovationsspridning i de minst gynnade regionerna för att bidra till sammanhållningen i enlighet med artikel 130b i EG-fördraget och i enlighet med Amsterdamfördraget,

6. uppmanar kommissionen att inom ramen för fördelningen av FoTU-ramprogrammets medel till innovation använda fördelningskriterier som är till förmån för de minst gynnade regionerna,

7. beklagar att kommissionens meddelande nästan uteslutande inriktats på att främja en integrering av forskning, utveckling och innovation i framtida strukturprogram och inte riktar vederbörlig uppmärksamhet på konkreta åtgärder för att stärka ramprogrammets bidrag till genomförandet av målen för den ekonomiska och sociala sammanhållningen; anser nämligen att ramprogrammet för forskning och utveckling i större utsträckning skulle kunna bidra till den ekonomiska och sociala sammanhållningen,

8. anser det nödvändigt att ta hänsyn till aktuell kapacitet och aktuella behov av forskning och utveckling i de mindre gynnade regionerna när innehållet i och budgeten för det femte ramprogrammet skall fastställas; det femte ramprogrammets betydelse för de forsknings- och utvecklingsmål som anpassas för behoven och kapaciteten i dessa regioner blir det största beviset på gemenskapens forsknings- och utvecklingspolitiks åtagande att uppfylla målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen,

9. begär att urvalskriterier skall fastställas för de förslag som prioriterar projekt av hög vetenskaplig kvalitet med stort deltagande av grupper och lokala myndigheter från mindre gynnade regioner,

10. anser att man inom ramen för det femte ramprogrammet bör vidta och generalisera specifika åtgärder som främjar deltagande av FoTU-inriktade företag och grupper från mindre gynnade regioner och bidrar till att förbättra det femte ramprogrammets socioekonomiska inverkan i allmänhet, och i dessa regioner i synnerhet; de särskilda tekniska stimulansåtgärderna inom ramen för det fjärde ramprogrammets delprogram borde tillsammans med andra former för bästa praxis, som använts i informations- och kummunikationsteknikprogram (t. ex. bästa metoder («best practices»), förstagångsanvändning («first user actions») och tekniska pilotprojekt («technology trials»), anpassas och utvidgas till hela det femte ramprogrammet som metoder för att främja

deltagandet av företag och grupper från de mindre gynnade regionerna, men särskilt för att omvandla FoTU till innovation och synliga fördelar för medborgarna, och därigenom förbättra hela ramprogrammets inverkan på det socioekonomiska området,

11. anser att åtgärderna för spridning och absorption av teknik särskilt skall anpassas till de mindre gynnade regionernas behov, kapacitet och intressen, och att detta är en effektiv metod för att förbättra de små och medelstora företagens tekniska kapacitet och konkurrenskraft inom traditionella näringslivssektorer,

12. anser det nödvändigt att prioritera utvecklingen av demonstrationsprojekt och spridning av bästa metoder till de mindre gynnade regionerna samt upprättande och utveckling av teknikbaserade företag i dessa regioner, i synnerhet på området för hållbar utveckling och miljövänliga produktionssystem,

13. anser att det är absolut nödvändigt på grund av den interaktiva innovationskaraktären att utveckla europeiska nätverk för industriellt samarbete (informationsnät om de nya teknologierna, utökande av partnerskapen mellan offentliga och privata sektorer, EG-infocentrens och de europeiska innovationscentrens roll, EIC, m.m.),

14. anser det absolut nödvändigt att fastställa relevanta regionala teknologiska strategier som är anpassade till de minst gynnade regionernas behov, och som i nära partnerskap samlar alla berörda aktörer (universitet, forskningsinstitut, nationella, regionala och lokala offentliga myndigheter, sammanslutningar av små och medelstora innovativa företag, m.m.); kräver i detta avseende att kommissionen och medlemsstaterna, samt i förekommande fall de behöriga regionala myndigheterna, tillsammans, bland annat vid utarbetandet av regionala programmeringsprojekt, utformar en strategi för en global regional och lokal ekonomisk utveckling, som omfattar en effektiv FoTU- och innovationspolitik,

15. anser att det interregionala och gränsöverskridande teknologiska samarbetet bland annat inom ramen för Interreg-initiativet, Phare, Tacis och MEDA skall spela en väsentlig roll

- vid samarbete som bidrar till att övervinna den isolation som gränsregionerna av tradition lidit av,

- vid samarbete mellan de minst gynnade regionerna och Europeiska unionens teknologiskt mest avancerade regioner,

- vid samarbete med de central- och östeuropeiska länderna som har ansökt om medlemsskap och som har mycket stora behov, eller samarbetet mellan Europeiska unionen och länderna i Medelhavsområdet, och slutligen även mellan regionerna i Europeiska unionens yttre randområden och AVS-länderna,

- vid samarbete mellan öregionerna och mellan öregionerna och fastlandet

16. understryker att man genom att säkerställa ett jämbördigt deltagande av kvinnor och män och ett harmoniskt förenande av deras olika värderingssystem inom områdena för forskning och teknisk utveckling, kan stärka den regionala utvecklingen, konkurrenskraften och sammanhållningspolitiken,

17. anser att en ökad mänsklig potential är mycket viktig för att de regionala innovationsstrategierna skall bli framgångsrika, och att det i detta sammanhang är viktigt att de små och medelstora företagen har tillgång till informationssamhällets teknologier,

18. kräver att utbildning och rörlighet bland forskare och tekniker inom mer och mindre gynnade regioner intensifieras,

19. påminner om att syftet med fonderna för strukturåtgärder är att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de mindre gynnade regionerna; anser att ansvaret för främjande av forskning och utveckling på gemenskapsnivå otvivelaktigt vilar på ramprogrammet; i enlighet med artikel 130f i EG-fördraget kan verksamhet inom ramen för ramprogrammet inte finansieras av strukturfonderna; det kan dock finnas kompletterande program och synergier som bör förstärkas,

20. påminner om att strukturfonderna traditionellt bidragit med finansiering av infrastruktur för forskning och utveckling och att denna investering visat sig vara oundviklig för att förbättra möjligheterna för forskare i mindre gynnade regioner, minska deras isolering och framför allt för att undvika att de vetenskapliga och tekniska skillnaderna mellan de mer och de mindre framgångsrika regionerna stärks,

21. påpekar att finansiering genom strukturfonderna av FoTU-projekt i vilka företag deltar kan utgöra ett lämpligt komplement till infrastrukturinvesteringar och förbättra strukturåtgärdernas inverkan på den ekonomiska och sociala utvecklingen i mindre gynnade regioner, vilket ytterligare motiverar stödet till strukturpolitiken,

22. anser att den nuvarande procentandelen på 1 % som används för innovativa åtgärder av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) bör ökas med anledning av dessa åtgärders innovativa karaktär och det europeiska mervärdet som följer,

23. anser att kommissionens förslag att öka yrkesutbildningen i de teknologiskt mest avancerade regionerna är helt otillräckligt; anser emellertid att det är möjligt att stimulera innovation i de minst gynnade regionerna, det vill säga förmågan att omsätta, framställa och utnyttja de teknologiska nyskapelserna; anser att detta kräver att de små och medelstora företagen i större utsträckning görs medvetna om de nya finansieringsmekanismerna och att man på lokal politisk nivå förbättrar kvaliteten på dessa,

24. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa förfaranden för att främja det utbud av riskkapital för teknologisk utveckling som ställs till förfogande för små och medelstora företag i de minst gynnade regionerna som omnämns i Amsterdamfördraget; hänsyn bör tas till att det råder en avsevärd brist på privat kapital i de mindre gynnade regionerna, och därför bör även resurser av annat slag än rent privata kapitaltillgångar kunna ingå i relevanta fonder,

25. anmodar kommissionen att föreslå relevanta förfaranden för bedömning av lönsamhetströsklar som kan ligga till grund för utvecklingen av innovationsandan och konkurrenskraften, och att använda bedömningskriterier som har fastställts i samråd med vetenskapliga och ekonomiska aktörer och som föreläggs Europaparlamentet och rådet för beslut,

26. uppmanar kommissionen att regelbundet och systematiskt, senast vid slutförandet av varje ramprogram och innan förslag till ett nytt ramprogram läggs fram, bedöma de framsteg som gjorts vad gäller deltagandet av grupper från de mindre gynnade regionerna i ramprogrammet och dessa regioners socioekonomiska parters utnyttjande av de åtgärder och resultat ramprogrammet medfört,

27. anmodar kommissionen (i synnerhet GD XII och institutet för teknologisk framtidsforskning i Sevilla) att utarbeta exakta indikatorer för FoTU och innovation i regionerna, så att man bättre kan följa upp och bedöma de strukturella åtgärdernas inverkan på detta område,

28. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet och kommissionen.