SV    SV SV 
 
SV 1   SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 9.1.2009 
SEK(2008) 3097 slutlig 
  
KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT 
 
Följedokument till 
Förslag till 
 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
  
OM INRÄTTANDE AV ETT AUDIOVIS UELLT SAMARBETSPROGRAM MED 
TREDJELÄNDER:  
 
MEDIA MUNDUS 
  
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
{KOM(2008) 892 slutlig} 
{SEK(2008) 3098} {SEK(2008) 3102} 
 
SV 2   SV 1. INLEDNING  
Den audiovisuella sektorn spelar en a vgörande roll för att skapa högkvalificerade 
framtidsorienterade arbetstillfällen och för att förmedla och utveckla kulturella värderingar. 
Den är särskilt relevant inom ramen för Lissa bonstrategin och bidrar till Lissabonagendan, 
dvs. att stimulera utbildning, välstånd, tillväx t och sysselsättning i en kunskapsbaserad 
ekonomi. Den audiovisuella sektorn spelar en  viktig roll för initi ativet i2010 – den 
övergripande strategin för informationssamhä llet och medier i Europeiska unionen – inom 
ramen för Lissabonagendan.  
Den audiovisuella sektorn är dessutom betyde lsefull inom ramen för Unescos konvention om 
skydd för och främjande av mångfalden av kultu ryttringar, som betona r det specifika och 
dubbelbottnade (kultur och ekonomi) i ku lturrelaterade varo r och tjänster. 
Den europeiska audiovisuella i ndustrins största problem på in ternationella marknader är den 
dåliga spridningen av audiovisuella verk. Utländ ska filmer – andra än de från filmbolagen i 
Hollywood – har ett liknande problem med en be gränsad spridning på eu ropeiska marknader, 
trots att det finns en efterfrågan på ett me r varierat utbud av audiovisuellt innehåll. 
Det internationella audiovisuella landskapet har förändrats kraftigt under de senaste två 
årtiondena, främst till följd av den tekniska ut vecklingens inverkan, t.ex. kanalpaket för 
digital-tv, digital filmvisning oc h beställvideo (VoD). Detta ha r skapat en kraftig ekonomisk 
tillväxt och lovande invester ingar på vissa utländska marknader och därmed en ökad 
efterfrågan på ett större utbud av audiovisuellt innehåll. Strukt urella brister som påverkar 
spridningen av europeiska verk på utländska marknader samt otillräcklig finansiering för europeiska audiovisuella företa g hindrar industrin från att fu llt ut dra nytta av denna nya 
expansion av internationella möjligheter. 
Mot denna bakgrund identifierades två övergripande allmänna politiska mål för internationellt 
samarbete i konsekvensanalysen: 
• Att stärka EU:s audiovisuella industris konkur renskraft på internationella marknader. 
• Att öka valmöjligheterna för konsumenterna  och den kulturella mångfalden på de 
europeiska och internationella marknaderna.  
Omfattande samråd har hållits med de viktigas te intressenterna och yrkesverksamma inom 
den audiovisuella sektorn, t.ex. deltagare  i det befintliga pr ogrammet Media 2007, 
branschfolk från tredjeländer och medlemmar i Media-kommittén. I april 2008 lanserades ett 
offentligt samråd med allmänheten via Internet och intressenter har lämnat omfattande bidrag inom ramen för en offentlig utfrågning samt vid flera konferenser och möten. Vidare hölls samråd med flera avdelningar vid kommissionen och GD INFSO, initiativtagande generaldirektorat, ingick ett tjänstekontrakt  med Technopolis/Media Consulting Group för att 
få extern experthjälp med och underlag ti ll konsekvensanalysen, som täcker kraven på 
förhandsutvärdering. 
2. B
AKGRUND TILL INITIATIVET  
Med beaktande av de problem och utmaningar so m internationaliseringen av marknaderna för 
med sig för den europeiska audiovisuella sektorn antog Europaparlamentet den 13 december 2007, i 2008 års budget, en förberedande åtgärd kalla d Media International,  som syftar till att 
utveckla Europeiska unionens förbindelser me d audiovisuella marknader i tredjeländer. På 
gemensam inbjudan från Viviane Reding och G illes Jacob, ordförande för filmfestivalen i 
Cannes, och i närvaro av José Manuel Barr oso, träffades ministrarna med ansvar för 
 
SV 3   SV audiovisuella frågor i Europeiska unionen och Eftaländerna informellt i Cannes den 19 maj 
2008 där de antog en deklaration i vilken de välkomnade Europa parlamentets initiativ i fråga 
om den förberedande åtgärden Media Intern ational och uppmanade kommissionen att fortsätta 
att utveckla detta initiativ och att undersöka önskvärdheten och mö jligheten att, före årets slut, 
lägga fram ett förslag till ett stödprogram för att främja ett samarbete mellan yrkesverksamma 
inom den europeiska audiovisuella industrin och deras motsvarighete r i tredjeländer till 
ömsesidig nytta för alla deltagare. Resultaten av inbjudan att lämna projektförslag inom 
ramen för den förberedande åtgärden visade på ett snabbt och betydande intresse från 
yrkesverksamma, och projekt för fortlöpande yrkesutbildning, marknadsföring och samarbete 
mellan biografnätverk täcker redan de stör sta marknaderna i Latinamerika och Asien. 
GD INFSO har utarbetat den hä r konsekvensanalysen om ett eventuellt framtida program 
kallat Media Mundus i syfte att lägga fram ett förs lag till en rättslig gr und som en fortsättning 
på den förberedande åtgärden Media International. 
3. PROBLEMFORMULERING OCH SYFTET MED INTERVENTIONEN  
Den europeiska audiovisuella i ndustrins största problem på inte rnationella marknader är enligt 
vad som fastställs i konsekvensanalysen den då liga spridningen av audi ovisuella verk. Detta 
problem påverkar inte bara yrkesverksamma i Europa, som inte fullt ut kan dra nytta av 
internationaliseringen av de audiovisuella marknaderna, utan även konsumenterna som 
erbjuds ett begränsat utbud och en begränsa d kulturell mångfald. Europeiska unionen, som 
var en betydelsefull aktör vid förhandlingarna om Unescos konve ntion om kulturell mångfald, 
har därför höga förväntninga r på sig när det gäller geno mförandet av konventionen, och 
riskerar att tappa trovär dighet i detta avseende. 
Den dåliga spridningen av filmer  har många orsaker: de olika europeiska marknaderna är 
uppsplittrade, inte bara språkmässigt utan även  i fråga om marknadsst ruktur. Problemet beror 
på marknadens storlek. Storle ken på marknaden i upphovslandet avgör industrins styrka på 
den internationella arena n. Sett var och en för sig är markna derna i alla medlemsstater (och i 
de flesta av deras utländska motsvarighete r) relativt små jämfört med den amerikanska 
marknaden. Distributionssektorn i Europa består av små, enskilda företag, till skillnad från deras stora vertikalt integrerade multinationella  motsvarigheter i USA. Detta förklarar den 
brist på konkurrens som råder inom den europe iska audiovisuella industrin. Dessutom lider 
europeiska företag av underfinansiering. A udiovisuella verk finansieras huvudsakligen med 
nationella offentliga medel, vilket begränsar behovet av utländska investeringar och export. 
Vidare utgör tittarnas vanor, som domineras av  amerikanska och/eller inhemska kassasuccéer, 
ett stort hinder för att visa en verklig mångfal d. Tittarna (särskilt de unga tittarna) känner inte 
till det breda utbudet av filmer från olika kulturer, trots att det finns en väl dokumenterad efterfrågan på ett mer varierat utbud. 
EU:s befintliga stödprogram för den audiovisuella sektorn, t.e x. Media 2007, har haft positiva 
effekter på den audiovisuella i ndustrin och för spridningen av eu ropeiska filmer inom Europa. 
De kan emellertid inte hantera de utmaningar som följer av den snabba internationaliseringen 
av den audiovisuella sektorn. Sådana pr ogram som Euromed Audiovisual II och 
stödprogrammet för film och den audiovisuella  industrin inom ramen för EU-AVS är 
regionala utvecklingsprogram och har som sådana en annan inriktning och andra mål. Ett nytt 
program skulle kunna skapa betydande s ynergieffekter med dessa program.  
Andra internationella instrument, t.ex. befintliga internationella filmfonder, förfogar för det 
mesta endast över begränsade budgetanslag. Samp roduktionsavtal beviljas sällan budgetmedel 
och är därför otillräckliga för att ta itu med de ovan nämnda problemen. 
 
SV 4   SV 4. MÅL 
De allmänna målen är att stärka det internati onella samarbetet i syfte att öka den europeiska 
audiovisuella sektorns konkurre nskraft, och att öka utbudet  för konsumenterna och den 
kulturella mångfalden på europeiska  och internationella marknader. 
Följande fyra särskilda mål har identifierats: 
(1) Att stärka informationsutbytet och marknadsövervakningen samt, särskilt 
genom yrkesutbildningsinsatser, främ ja inrättandet av nätverk mellan 
yrkesverksamma inom den europeiska  audiovisuella sektorn och deras 
motsvarigheter i tredjeländer i syfte at t förbättra tillträdet till utländska 
marknader och bygga upp ett förtroende och långsiktiga affärskontakter. 
(2) Att bidra till att främja internatione lla samproduktioner på de audiovisuella 
marknaderna.  
(3) Att främja distributionen av audiov isuella verk över nationsgränser och 
förbättra europeiska audi ovisuella verks synlighet i tredjeländer och vice 
versa, samt att öka konsumentutbudet fö r tittare i Europa och tredjeländer.  
(4) Att nå nya tittare och främja filmkompetens. 
5. POLITISKA ALTERNATIV  
Tre olika politiska alternativ (som inbegriper tv å olika scenarier för att genomföra de särskilda 
målen) har bedömts utifrån deras ekonomiska , sociala, kulturell a och miljömässiga 
konsekvenser samt utifrån de ras kostnadseffektivitet.  
(1) Oförändrad politik  (i den mening att de befintliga  europeiska åtgärderna inom 
den audiovisuella se ktorn fortsätter). 
(2) Utvidgning av befintliga instrument . 
(3) Skapandet av ett nytt instrument, Media Mundus. 
När det gäller alternativet om en oförändrad politik  skulle, med tanke på utvecklingen på 
världsmarknaderna och de tekniska utmaningarn a, läget för de europeiska audiovisuella 
företagen försämras kraftigt med tiden. En oförändrad politik  skulle inte medföra några nya 
kostnader, men skulle vara förenat med en negativ  kostnad om europeiska företag inte tar vara 
på internationaliseringens möjligheter på  de snabbt växande nya marknaderna. 
En utvidgning av befintliga instrument  genom att öppna programmet Media 2007 för 
ytterligare deltagande och samarbete skulle vara förenat med olika problem till följd av WTO-bestämmelser och kräva resursintensiva förha ndlingar på regeringsnivå, och ansågs därför 
ineffektivt. Man övervägde också att öppna Media 2007 för ett begränsat medlemskap och 
samarbete genom att lägga till programinsatser för internationellt samarbete i det befintliga 
programmet. I fråga om kostnader och förfarande  skiljer sig dessa alternativ inte nämnvärt. 
Detta politiska alternativ, som trots att det är ett alternativ till att skapa ett nytt instrument, 
förkastades emellertid eftersom ett program som är  inriktat på den inre och yttre politiken på 
samma gång skulle bli mycket komplicerat, leda  till en sammanblandning av varumärken och 
inte vara lika effektivt när det gäller a tt uppfylla de politiska mål som definierats. 
Under alternativet skapandet av ett nytt instrument  delades de fyra särskilda målen  in i 
närmare operativa mål/programinsatser  som hänvisar till de konkreta resultaten: 
(1) Stärka informationsutbytet och marknadsövervakningen samt, särskilt genom 
yrkesutbildningsinsatser, främja inrättandet av nätverk mellan yrkesverksamma inom 
 
SV 5   SV den europeiska audiovisuella sektorn och dera s motsvarigheter i tredjeländer i syfte att 
förbättra tillträdet till utländska ma rknader och bygga upp ett förtroende och 
långsiktiga affärskontakter. 
• Bygga webbplatser och databaser (syftar till att samla in och sprida information om 
audiovisuella marknader i Eu ropa och tredjeländer). 
• Nätverk av kontaktpunkter (i o lika regioner i världen, i syfte att följa utvecklingen inom 
den regionala audiovi suella industrin). 
• Yrkesutbildningsinsatser (syftar till att stödj a olika utbildningsåtgärder, t.ex. projekt för 
certifiering av utbildningsinst itut, tillhandahållandet av stipendier samt fortlöpande och 
grundläggande yrkesutbildning). 
• Mekanismer för marknadstillträde samt even emang (syftar till att stödja tillträdet till 
filmmarknader och andra viktiga evenemang). 
(2) Främja internationella samproduktioner på de audiovisuella marknaderna.  
• Stödja samproduktioner under utvecklingsstadiet (syftar till att stödja manusutveckling, 
partnersökning och andra verksamheter under ut vecklingsfasen, t.ex. finansiering eller 
rollbesättning). 
• Stödja finansieringen av samproduktioner (s yftar till en direktfinansiering av 
samproduktioner eller åtgärder som skulle kunna underlätta tillgången till kommersiell 
finansiering för samproduktioner). 
(3) Främja gränsöverskridande distribution av  audiovisuella verk. Främja europeiska 
audiovisuella verks synlighet i världen och vice versa, sa mt att öka konsumentutbudet 
för tittare i Europa  och tredjeländer. 
• Distributionsstöd (syftar til l att bidra till kostnaderna för förvärv, kopiering, 
marknadsföring, dubbning och textning etc.). 
• Biografnätverk (syftar till att stödja biografnätverk i Europa och tredjeländer som förbinder 
sig att programsätta ett betyda nde antal/procentuell andel eu ropeiska audiovisuella verk 
och vice versa). 
• Stöd till programföretag och digitala plattfor mar (syftar till att främja visningen av 
europeiska verk på tv och på sådana plattformar som VoD, mob il-tv etc. i tredjeländer och 
vice versa). 
(4) Nå nya tittare och främja filmkompetens. 
• Festivaler och särskilda evenemang (syftar till att stödja festivaler där audiovisuella verk 
från tredjeländer och Europa vi sas, eller evenemang syftar till att skapa ökad medvetenhet). 
• Inrätta nätverk för att nå unga tittare  som omfattar utbi ldningsaktiviteter. 
• Stödja tv-program för unga tittare. 
Definitionen av de särskilda och operativa måle n bygger i stor utsträckning på samråden med 
intressenter och grundas på de  kostnads- och intäktsanalyser  som utförts under olika 
efterhandsutvärderingar av Mediaprogr ammet och under förhandsbedömningen av 
Media 2007. 
Två olika scenarier har undersökts inom ra men för det särskilda målet att ”främja 
internationella samproduktioner” samt målet att ”stödja distributi on”. När det gäller 
främjandet av samproduktioner gick det ena scen ariot ut på att kommissionen inrättade fonder 
(utvecklingsfonder för samproduktioner, sampr oduktionsfonder för långfilmer, dokumentärer 
och animerad film, en fond för återstående finansieringsbehov), och det andra på en 
finansiering av utbildning för manusutveck ling, mekanismer för marknadstillträde och 
 
SV 6   SV befintliga samfinansieringsfonder. Eftersom det scenario som gick ut att kommissionen 
inrättade finansieringsinstrument för samproduk tioner var förenat med en tung administrativ 
börda gick man inte vidare med detta alterna tiv. När det gäller distributionsstöd var det ena 
scenariot mer inriktat på den klassiska Medi astrategin. Man konstaterade emellertid att 
villkoren för internationellt samarbete med avsee nde på distribution skilde sig åt på de inre 
och yttre marknaderna och gjorde därför den be dömningen att ett alternativ som var inriktat 
på partnerskap mellan rättighetshavare och distributörer var mer effektivt och ändamålsenligt.  
Den metod för bedömningen av kostnadseffekterna som användes för att jämföra de olika 
scenarierna grundades framför allt på ut värderingarna av tidigare Mediaprogram, 
erfarenheterna av Media 2007, de offentliga samr åden och den förberedande åtgärden Media 
International. 
För att sammanfatta konstatera des i konsekvensanalysen att fö ljande scenario bör drivas 
vidare i syfte att uppnå de fastställda målen: 
 Särskilt mål 1: Informationsut byte och marknadsövervakning 
1) Bygga webbplatser och databaser 
2) Nätverk av kontaktpunkter 
4) Grundläggande yrkesutbildning 
5) Fortlöpande yrkesutbildning  
6) Mekanismer för marknadstillträde 
Särskilt mål 2: Främja internatio nella samproduktionsverksamheter 
 1) Utveckling 
a) Manusutveckling 
b) Samproduktionsmarknader/partnersökning (presentera idéer) 
 2) Samproduktion 
a) Komplettera befintliga samproduktionsfonder 
b) Tillgång till finansiering  
Särskilt mål 3: Stöd till distribution och spridning 
1) Stöd till partnerskap av rättighetshavare, försäljningsagenter och distributörer  
2) Biografnätverk 
3) Stöd till programföretag och digitala plattformar 
Särskilt mål 4: Nå nya tittare och främja filmkompetens 
1) Festivaler 
2) Särskilda evenemang 
3) Nätverk för att nå unga tittare som omfattar utbildningsaktiviteter 
4) Stöd till tv-program för unga tittare 
 
För att ta hänsyn till den nuvarande ekonomiska krisen har ett tredje scenario utarbetats, utgående från 
en mindre budget än för scenarierna 1 och 2. Detta  ”krisscenario” ska optimera insatsernas effektivitet 
i ljuset av den begränsade budgeten. Därför har bara de mest lovande driftsmålen och insatserna som 
tas upp i scenarierna 1 och 2 valts ut. De har sammanförts i en smal are ram med endast tre särskilda 
mål. På så sätt skulle man kunna ga rantera kontinuitet efter de förber edande insatserna, och bereda väg 
för ett mer omfattande program  under en ny budgetplan. 
Särskilt mål 1: Informationsutbyte och marknadsövervakning 
1) Fortlöpande yrkesutbildning  
 
SV 7   SV Särskilt mål 2: Konkurrenskraft och distribution 
1) Samproduktionsmarknader/partnersökning (presentera idéer) 
2) Stöd till partnerskap av rättighetshavare, försäljningsagenter och distributörer  
Särskilt mål 3: Spridning  
1) Biografnätverk 
2) Stöd till programföretag och digitala plattformar 
3) Stöd till nätverk/partners kap som syftar till filmkunskap 
 
6. SLUTSATS  
I konsekvensanalysen om inrä ttande av ett program för audiovisuellt samarbete med 
tredjeländer drogs följande slutsatser: Spridningen av eur opeiska audiovisuella verk i 
tredjeländer och vice versa är otillräcklig. De tta påverkar den europeiska audiovisuella 
sektorns konkurrenskraft och innebär att europeiska företag inte fullt ut kan dra nytta av internationaliseringens möjligheter. Dessutom ha r konsumenterna inte til lgång till ett brett 
utbud av filmer vilket begrän sar den kulturella mångfalden. Ett nytt instrument bör därför 
eftersträva dessa två övergripande mål, dvs. att stärka den europeiska audiovisuella sektorns 
konkurrenskraft och att skapa ett större utbud  för konsumenterna och en större kulturell 
mångfald.