1.Inledning

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 av den 27 februari 2003 om arbetskostnadsindex() fastställs en gemensam ram för medlemsstaternas framställning av jämförbara index och överföring av dessa till kommissionen. Kommissionen (Eurostat) offentliggör på sin webbplats en gång i kvartalet ett pressmeddelande om arbetskostnadsindex per timme(). På webbplatsen finns en fullständig uppsättning data, fördelade efter näringsgren och arbetskostnadskomponenter, och även kvartalsvisa och årsvisa tillväxttal.

I juli 2003 antog kommissionen förordning (EG) nr 1216/2003(), som innehåller närmare föreskrifter om de förfaranden som medlemsstaterna ska följa när de sänder sina index till kommissionen, vilka korrigeringar (säsongrensning) som ska göras av indexen och vad de nationella kvalitetsrapporterna ska innehålla. I mars 2007 antog kommissionen förordning (EG) nr 224/2007(). Genom den förordningen ändras förordning (EG) nr 1216/2003 så att arbetskostnadsindexet även omfattar näringsgrenarna i avdelningarna L, M, N och O i Nace rev. 1. Därigenom omfattas även icke-kommersiella tjänster, som utgör huvuddelen av dessa näringsgrenar och som kan ha annorlunda egenskaper än kommersiella tjänster. I augusti 2007 antog kommissionen förordning (EG) nr 973/2007(). Den ändrade ett antal förordningar om särskilda statistikområden, däribland arbetskostnadsindexet, för att tillämpa den statistiska näringsgrensindelningen i Nace rev. 2.

Enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 450/2003 ska kommissionen vartannat år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. Eftersom historiska uppgifter har analyserats i tidigare rapporter behandlar denna rapport kvaliteten hos uppgifterna i arbetskostnadsindexet för referenskvartalen från och med tredje kvartalet 2014 till andra kvartalet 2016.

I bilaga I till förordning (EG) nr 1216/2003 definieras arbetskostnadsindexet utifrån följande kriterier: relevans, precision, punktlighet i fråga om dataleverans, tillgänglighet och förståelighet, jämförbarhet, samstämmighet och fullständighet.

Den föregående rapporten() tog upp de framsteg som gjorts i fråga om tillgänglighet och förståelighet, som bedömdes vara tillfredsställande. Denna rapport kommer därför att fokusera på de förbättringar som gjorts när det gäller relevans, fullständighet, punktlighet, precision och jämförbarhet. Även samstämmigheten mellan arbetskostnadsindexet och nationalräkenskaperna kommer att granskas.

Vidare behandlas problemet med att data inte tillhandahålls av medlemsstaterna inom de fastställda tidsfristerna och de följder detta får för kvaliteten på de offentliggjorda europeiska aggregaten.

2.Allmänt om framstegen sedan förra rapporten

Lagstiftningen har inte ändrats sedan den senaste rapporten offentliggjordes 2015.

Eurostat har under den innevarande rapporteringsperioden arbetat med att förenkla och harmonisera standarderna för de data och metadata (kvalitetsrapporter) som medlemsstaterna skickar till kommissionen. Användningen av standarden för utbyte av data och metadata (SDMX)() (en global standard för utbyte av statistisk information) för nomenklaturer och variabler som används för uppgifterna i arbetskostnadsindexet har utökats till alla medlemsstater. Eurostat har börjat uppdatera definitionen av SDMX-datastrukturen till en ny version för att kunna samla in mer valfria variabler och harmonisera uppgiftsinsamlingen för arbetskostnadsindexet med andra statistikområden. Tester i syfte att införa de uppdaterade standarderna har gjorts med tolv medlemsstater. Tanken är att den uppdaterade versionen ska användas för nästa referenskvartal (tredje kvartalet 2016), efter ytterligare tester. Utöver detta har framgångsrika tester gjorts med att överföra arbetskostnadsindexuppgifter i SDMX-format till Europeiska centralbanken (ECB). Båda initiativen har bidragit till att förenkla sammanställningsprocessen.

Medlemsstaternas kvalitetsrapporter har överförts till en ny version av European Statistical System Metadata Handler (v2.13), som är ett it-verktyg som gör det möjligt för medlemsstaterna att ladda upp sina kvalitetsrapporter på distans och uppdatera de delar som har ändrats under det föregående året utan att behöva lämna in dem igen i sin helhet. Detta verktyg gör också att de nationella kvalitetsrapporterna kan läggas in i Eurostats referensdatabas så att alla användare kan komma åt dem.

Ett av de områden som fortsatt granskas närmare är samstämmigheten mellan arbetskostnadsindexet och annan statistik över arbetskostnader, i synnerhet de kvartalsvisa nationalräkenskapsuppgifterna (se punkt 3.6). Detta har analyserats ur såväl teoretisk som empirisk synvinkel.

I maj 2015 anordnade Eurostat en workshop med medlemsstaterna för att diskutera kvaliteten på arbetskostnadsstatistiken. Ämnen som behandlades var uppgiftsinsamling (källor och samplingsteknik), metodfrågor, rimlighet och samstämmighet, statistiska processer (arbetsdagskorrigering), användarbehov och utvecklingen framöver. Man enades även om förslag till förbättringar.

Vid mötet i arbetsgruppen för arbetsmarknadsstatistik (Lamas) i januari 2016 lade Eurostat fram resultaten av nya rimlighetskontroller för arbetskostnadsindexuppgifter. Lamas uttalade sitt fulla stöd för de nya kvalitetskontrollerna och enades om att införa dem på nationell nivå så långt det är möjligt. Länder som inte använder den indirekta metoden för säsongrensning (lönekostnader/lönebikostnader och Nace-aggregat) enades under Lamas möte i oktober 2016 om att införa detta förfarande under de kommande två kvartalen.

Eurostat har även börjat offentliggöra pressmeddelanden om årliga skattningar av arbetskostnader per timme med uppdelning efter Nace. Det första offentliggjordes i april 2016. Skattningarna baseras på både arbetskostnadsnivåerna och arbetskostnadsindexets utveckling och sammanställs redan tre månader efter utgången av referensperioden. De omfattar uppdelning efter Nace med undantag av Nace-avdelning L (fastighetsverksamhet).

Medlemsstaterna har infört och upprätthållit den infrastruktur som behövs för att ta fram arbetskostnadsindexet, och Eurostat förbättrar fortlöpande systemet för mottagande, kontroll, bearbetning, lagring och spridning av uppgifter. Dessa rutiner började tillämpas fullt ut 2005 och ses över och uppdateras kontinuerligt.

3.Utvärdering av datakvaliteten och effekterna på de europeiska aggregaten

3.1Relevans

Indikatorn för förändringar i arbetskostnaden per arbetad timme är viktig för att analysera den ekonomiska utvecklingen på kort och medellång sikt. Kommissionen och ECB använder sig av ett arbetskostnadsindex per arbetad timme som visar arbetskostnadsutvecklingen på kort sikt för att bedöma eventuellt inflationstryck som orsakas av utvecklingen på arbetsmarknaden. Indexet måste beräknas kort efter det att uppgifterna blir tillgängliga för varje medlemsstat, för EU som helhet och för euroområdet. Arbetskostnadsindexet är också viktigt för arbetsmarknadens parter i löneförhandlingar och för kommissionens övervakning av arbetskostnadernas utveckling på kort sikt. Arbetskostnadsindexet är en av de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna().