[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 7.8.2006

KOM(2006) 444 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

Europeiska unionens solidaritetsfond Årsrapport 2005

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

Europeiska unionens solidaritetsfondÅrsrapport 2005

INNEHÅLL

1. Inledning 3

2. Nya ansökningar från 2005 3

3. Finansiering 5

4. Uppföljning 6

5. Avslutanden 6

6. Förslag till en ny förordning om solidaritetsfonden 7

7. Slutsatser 8

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005 9

Annex 2 Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund 10

Annex 3 Determination of the amount of aid 11

Annex 4 Thresholds for major disasters applicable in 2005 12

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation - Synopsis of main features 13

1. INLEDNING

Europeiska unionens solidaritetsfond trädde i kraft den 15 november 2002[1]. Enligt artikel 12 i förordningen skall en rapport läggas fram för Europaparlamentet och rådet om fondens verksamhet under det föregående året. I denna tredje rapport redovisas fondens verksamhet under 2005 på tre områden: behandling av nya ansökningar som inkommit under 2005, övervakning av det pågående genomförandet av bidrag samt en utvärdering av genomföranderapporter i syfte att avsluta ärendena.

Dessutom presenteras det förslag som kommissionen lade fram den 6 april 2005 om en ny förordning om solidaritetsfonden för perioden efter det att den nuvarande budgetplanen löper ut 2006.

2. NYA ANSÖKNINGAR FRÅN 2005

Under 2005 tog kommissionen emot tolv nya ansökningar om stöd ur solidaritetsfonden. I bilaga 1 finns en detaljerad översikt över alla ärendena.

Den 14 februari 2005 ansökte Italien om stöd med anledning av en översvämning på Sardinien i december 2004. Katastrofen uppgavs ha orsakat skador för 223 miljoner vilket är mindre än 7 % av den normala tröskeln för en större katastrof för att fonden ska träda in. Utifrån de uppgifter de italienska myndigheterna lämnat drog kommissionen slutsatsen att översvämningen inte uppfyllde förordningens villkor för ovanligt svåra regionala katastrofer (dvs. att det går att visa den fått följder för större delen av befolkningen och att den förväntas få allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet). Den 10 juni 2005 beslutade kommissionen därför att avslå ansökan och informerade de italienska myndigheterna om detta i en skrivelse av den 27 juni 2005.

Den 22 april 2005 ansökte de grekiska myndigheterna om stöd med anledning av den översvämning som inträffade i februari 2005 i området kring Evros som rinner längs med Greklands östgräns. Ytterligare uppgifter lämnades i augusti och december 2005. Eftersom katastrofen orsakade direkta skador för 135 miljoner euro, vilket motsvarar mindre än 15 % av de 918 miljoner euro som utgör tröskeln för en större katastrof i Grekland (0,6 % av BNI), byggde ansökan på undantagskriteriet för regional katastrof. Efter en noggrann genomgång av ansökan kunde kommissionens avdelningar dra slutsatsen att den drabbade regionen, fastän översvämningen lokalt orsakat betydande skador, inte var betydande i ett nationellt sammanhang och att förordningens kriterier för allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet inte uppfyllts. Kommissionen beslutade därför den 23 december 2005 att inte utnyttja fonden och informerade de grekiska myndigheterna om detta i en skrivelse av den 13 januari 2006.

I följande nio fall beslöt kommissionen att föreslå den budgetansvariga myndigheten att fonden skulle utnyttjas.

Slovakien lämnade den 24 januari 2005 in en ansökan för den storm som drabbade landet i november 2004. Den 1 mars 2005 lämnade de slovakiska myndigheterna in kompletterande uppgifter. I ansökan uppskattade Slovakien de sammanlagda direkta skadorna till ungefär 225 miljoner euro. Kommissionens avdelningar granskade beräkningen av direkta skador, efter en bedömning av satellitbilder och flygfotografering av Gemensamma forskningscentret, och ansåg det nödvändigt med vissa mindre justeringar av beräkningen av skador på skogen. Dessa justeringar gällde omfattningen av fysiska skador och uppskattningar av återbeskogning och underhållskostnader. Den högsta nivån av direkt skada som kunde tas med i beräkningarna var 195 miljoner euro. Eftersom detta belopp överstiger tröskeln för större katastrof på 0,6 % av Slovakiens BNI (172,3 miljoner euro) kunde katastrofen klassificeras som en större naturkatastrof och kommissionen beslutade därför den 6 juni 2005 att bevilja stöd ur fonden. Efter det att ändringsbudgeten antagits av den budgetansvariga myndigheten undertecknades avtalet om genomförande av bidraget den 17 oktober 2005. Kommissionen betalade ut ett bidrag på 5,67 miljoner euro ur solidaritetsfonden den 7 november 2005.

Den 8 januari 2005 drabbade en kraftig storm delar av norra Europa och orsakade allvarliga skador i flera länder. Kommissionen mottog ansökningar om ekonomiskt bistånd från solidaritetsfonden från Sverige och Lettland (från båda den 10 mars 2005), Estland (14 mars 2005) och Litauen (16 mars 2005). I de fyra länderna orsakade stormen allvarliga skador på jordbruket och skogsbruket, nätverken för elektricitet och infrastruktur samt transport och kommunikationer. De sammanlagda kostnaderna beräknas uppgå till ungefär 192 miljoner euro i Lettland, 48 miljoner euro i Estland och runt 15 miljoner euro i Litauen. I Sverige var skadorna särskilt stora och uppskattades till nästan 2,3 miljarder euro.

Eftersom skadorna i Sverige, Lettland och Estland översteg tröskeln på 0,6 % av BNI (1,603 miljoner euro för Sverige, 59,092 miljoner euro för Lettland och 45,209 miljoner euro för Estland) kunde katastrofen klassificeras som en större naturkatastrof i alla tre länderna. Skadorna i Litauen låg under tröskeln för större katastrofer (94,261 miljoner euro). Eftersom det var samma storm som drabbade Litauen och som orsakade en större katastrof i Lettland uppfylldes dock villkoret för att undantagsvis beviljas stöd ur fonden, nämligen att ett grannland drabbas av samma katastrof. Därför föreslog kommissionen den 22 augusti 2005 att sammanlagt 92,88 miljoner euro skulle beviljas de fyra länderna, varav 81,73 miljoner euro till Sverige, 9,49 miljoner euro till Lettland, 1,29 miljoner euro till Estland och 0,38 miljoner euro till Litauen. Bidragen från solidaritetsfonden betalades ut under första halvåret 2006, sedan budgetförfarandet avslutats och genomförandeavtalen undertecknats.

Mellan april och augusti 2005 drabbades stora delar av Central- och Östeuropa av översvämningar, som orsakade allvarliga skador i flera länder. Bulgarien, Rumänien och Österrike ansökte om ekonomiskt bistånd från solidaritetsfonden.

Den första ansökan från Bulgarien mottogs den 29 juli 2005 och gällde skador orsakade av översvämningar i maj. Ytterligare uppgifter översändes den 29 september 2005. Den sammanlagda direkta skadan beräknades till 222,28 miljoner euro. De bulgariska myndigheterna lämnade in en andra ansökan den 24 augusti 2005, och kompletterade denna med ytterligare uppgifter den 6 oktober 2005, gällande de översvämningar som började i början av augusti. Den sammanlagda direkta skadan orsakad av denna andra katastrof beräknades till 237,47 miljoner euro. Eftersom skadorna i de båda ansökningarna översteg tröskeln på 0,6 % av Bulgariens BNI (103,27 miljoner euro) kunde katastrofen klassificeras som större naturkatastrof.

Den första ansökan från Rumänien mottogs den 22 juni 2005 och gällde skador orsakade av översvämningar i april. Kompletterande uppgifter skickades den 5 augusti och den 29 december 2005. Den sammanlagda direkta skadan beräknades till 489,53 miljoner euro. De rumänska myndigheterna lämnade in en andra ansökan den 9 september 2005, och kompletterade denna med ytterligare uppgifter den 7 oktober och den 29 december 2005, gällande de översvämningar som började i juli. Den sammanlagda direkta skadan orsakad av denna andra översvämning beräknades till 1,05 miljarder euro. Eftersom skadorna i de båda ansökningarna översteg tröskeln på 0,6 % av Rumäniens BNI (302,11 miljoner euro) kunde katastrofen klassificeras som större naturkatastrof.

Österrike ansökte om bidrag den 19 oktober 2005, för översvämningar i delar av de två österrikiska delstaterna Vorarlberg och Tyrolen i augusti 2005. Ytterligare uppgifter sändes in av de österrikiska myndigheterna den 12 januari 2006. Den sammanlagda direkta skadan beräknades till 591,94 miljoner euro. Eftersom skadorna understeg tröskeln för större katastrofer på 1 336,348 miljoner euro som gäller för Österrike (0,6 % av BNI) grundades den på kriteriet för ovanligt allvarlig regional katastrof. Vid slutet av den period som täcks av denna årsrapport pågick fortfarande behandlingen av ansökan.

Den 23 december 2005 beslöt kommissionen att föreslå att fonden skulle utnyttjas enligt de båda bulgariska ansökningarna. För de tre återstående ansökningarna (de två katastroferna i Rumänien och översvämningen i Österrike) fattades besluten om att utnyttja fonden i mars 2006.

3. FINANSIERING

Fallen med stormen i Slovakien och stormen i norra Europa behandlades i två olika ändringsbudgetar. Preliminärt förslag till ändringsbudget 5/2005[2] gällande stormen i Slovakien godkändes av budgetmyndigheten den 7 september 2005. Utbetalningarna kunde göras sedan bidragsbeslutet antagits och genomförandeavtalet undertecknats den 17 oktober 2005. Preliminärt förslag till ändringsbudget 6/2005[3] gällande stormen i norra Europa godkändes först i slutet av året, den 17 november 2005, och därför kunde de flesta av de följande stegen (bidragsbeslut, genomförandeavtal) och därmed även utbetalningarna genomföras först under 2006. Medan betalningsbemyndigandena för stöd till Slovakien erhölls från budgetposten för Sammanhållningsfonden gjorde de stora belopp som krävdes för de fyra fallen av storm i norra Europa och bristen på lediga betalningsbemyndiganden vid budgetförfarandet att det krävdes en begäran om extra betalningsbemyndiganden i det preliminära förslaget till ändringsbudget 6/2005. Vad gäller översvämningarna i Bulgarien, Rumänien och Österrike föreslog kommissionen en ändringsbudget till budgeten för 2006. Redogörelse för detta kommer i nästa årsrapport.

Stödbeloppen för varje ärende bestämdes på grundval av den standardmetod som tidigare utarbetats av kommissionen och som förklaras närmare i årsrapporten för 2002–2003 (se också bilaga 3 till denna rapport). Stödbelopp under 2005:

Stödmottagare | Katastrof | Kategori | Stöd(miljoner euro) |

Slovakien | Storm | större | 5,668 |

Sverige | Storm | större | 81,725 |

Estland | Storm | större | 1,290 |

Lettland | Storm | större | 9,487 |

Litauen | Storm | grannland | 0,379 |

Summa | 98,548 |

4. UPPFÖLJNING

Under 2005 genomförde kommissionen två uppföljningsbesök, som båda gällde genomförandet av bidrag ur solidaritetsfonden efter översvämningskatastrofer. Ett besök i Frankrike i februari gällde det bidrag som betalades ut ur solidaritetsfonden i juli 2004. Besöket i Malta i maj gällde genomförandet av det bidrag som betalades ut i november 2004. Båda dessa besök välkomnades av de berörda myndigheterna och det gavs möjlighet att svara på tekniska frågor om t.ex. stödberättigade utgifter och kontroll. Besöken innebar även en möjlighet för kommissionen att se vilket mervärde som solidaritetsfonden har och samla in information om dess genomförandesystem. I båda fallen fann man att ett lämpligt, effektivt och genomsynligt system för genomförande hade införts, att genomförandet fortskred i tillfredsställande takt och att lämpliga åtgärder vidtagits för att säkerställa att kraven på övervakning och kontroll uppfylldes.

5. AVSLUTANDEN

Enligt artikel 8.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 skall mottagarstaten, senast sex månader efter utgången av ettårsperioden räknat från utbetalningsdagen av bidraget, överlämna en rapport över bidragets användning med en motivering av utgifterna (nedan kallad ”giltighetsförklaring”). När detta förfarande är avslutat skall kommissionen avsluta utbetalningen av bistånd från fonden.

Vad gäller avslutandet av ärenden där genomföranderapporten mottogs 2004 avslutade kommissionen den 22 februari 2005 det ärende där Frankrike beviljats stöd. Vad gäller stöd som beviljats Tyskland (för översvämningarna 2002) mottog kommissionen i augusti 2005 klargöranden om en delförklaring där det återstod att göra utgiftskontroller. Därför kunde kommissionen avsluta utbetalningen av stödet den 3 november 2005. Kommissionen avslutade det stöd som beviljats Tjeckien (för översvämningarna 2002) efter att ha mottagit ytterligare uppgifter i maj, augusti och september. Det gällde särskilt de medel som inte användes under den stödberättigade perioden. Den 18 januari 2006 meddelade de tjeckiska myndigheterna att restbeloppet av oanvända bidrag som fanns på kontot uppgick till 390 524,32 euro. Kommissionen inledde förfarandena för att återkräva detta belopp och sände en debetnota till de tjeckiska myndigheterna den 16 februari 2006.

Under 2005 mottog kommissionen slutliga genomföranderapporter för bidrag som beviljats 2003 till Spanien (oljeutsläppet från Prestige), Italien (jordbävningen i Molise och vulkanen Etnas utbrott) och Portugal (skogsbränder). Vid slutet av den period som täcks av denna årsrapport pågick fortfarande behandlingen av dessa genomföranderapporter.

6. FÖRSLAG TILL EN NY FÖRORDNING OM SOLIDARITETSFONDEN

Under de första månaderna 2005 avslutade kommissionen förberedelsearbetet med ett förslag till en ny förordning för solidaritetsfonden[4], som antogs den 6 april 2005 som en del i det lagstiftningspaket som åtföljde budgetplanen för 2007–2013. Avsikten var ursprungligen att samla de olika befintliga och planerade krisinstrumenten på EU-nivå i ett instrument för solidaritet och snabba insatser, enligt vad som annonserats i kommissionens meddelande om budgetplanen av den 14 juli 2004[5], men den idén fick överges på grund av att de olika rättsliga grunder som krävdes var oförenliga.

Kommissionen beslutade därför att ändra sin strategi och att hålla frågor gällande räddningstjänst och solidaritet åtskilda. Det nya förslaget rörande solidaritetsfonden innehåller flera nya element och en konsekvensbedömning, och det överlämnades till parlamentet och rådet den 8 april 2005.

De viktigaste delarna i förslaget är att fonden utöver naturkatastrofer ska kunna utnyttjas vid industri- eller teknikrelaterade katastrofer, hot mot folkhälsan och terroristhandlingar, att tröskeln för utnyttjande av fonden ska sänkas till en miljard euro eller 0,5 % av BNI, att möjligheten att utnyttja fonden för katastrofer där skadan understiger tröskeln (kriteriet för regionala katastrofer) avskaffas, liksom möjligheten till förskottsbetalningar. En jämförelse mellan den nuvarande och den föreslagna förordningen återfinns i bilaga 5.

Endast begränsade framsteg gjordes i lagstiftningsförfarandet under 2005. En första diskussion om utkastet till förordning ägde rum i Europaparlamentets utskott för regional utveckling. I rådet diskuterades förslaget av finansrådgivargruppen först i oktober och sedan igen i november, utan att de kom fram till några slutsatser. Förslaget lades också fram i arbetsgruppen för räddningstjänst. Efter möten med föredragande och den utsedda arbetsgruppen antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén en på det hela taget positiv rapport den 27 oktober 2005 (CESE 1256/2005).

7. SLUTSATSER

Sammanlagt tolv nya ansökningar om stöd ur solidaritetsfonden inkom 2005. För samtliga de nio fall som gällde större naturkatastrofer kunde kommissionen föreslå att fonden skulle utnyttjas, efter det att tillgängliga uppgifter noggrant granskats. Rådet och Europaparlamentet har därefter i egenskap av budgetmyndighet bekräftat sitt stöd. Under 2005 föreslog kommissionen ett sammanlagt stödbelopp ur fonden på 205 miljoner euro. (2002: 728 miljoner euro, 2003: 107,1 miljoner euro, 2004: 19,6 miljoner euro).

För två ansökningar som lämnades in 2005 enligt undantagskriteriet för regionala katastrofer, beslutade man att inte föreslå att fonden skulle utnyttjas. I dessa fall visade tidigare erfarenheter att villkoren för att en ansökan skulle godkännas enligt detta undantagskriterium, som enligt förordningen måste behandlas med största möjliga återhållsamhet av kommissionen, är relativt svåra att uppfylla. Medlemsstaterna och kommissionens avdelningar ägnade mycket tid och kraft åt att förbereda respektive bedöma ansökningarna för mindre regionala katastrofer som regelbundet avslås.

En av de större förändringarna i den föreslagna nya förordningen för solidaritetsfonden är därför att endast kvantitativa trösklar ska användas för de skadenivåer som leder till att fonden utnyttjas. Som en kompensation för avskaffandet av det nuvarande (icke kvantitativa) undantagskriteriet för regionala katastrofer skulle de kvantitativa trösklarna sänkas. Dessa både föreslag skulle tillsammans göra solidaritetsfonden mer genomsynlig. Det skulle bidra till att undvika den stora frustration som det innebär när de ansökningar som medlemsstaterna med stora möda utarbetat måste avslås eftersom undantagskriteriet är mycket svårt att uppfylla. Med den nya förordningen skulle de nationella myndigheterna få en bättre uppfattning om när fonden kan bistå dem i återuppbyggnadsarbetet efter en katastrof. Kommissionens avdelningar har varit de nationella myndigheterna behjälpliga varje gång de bett om tekniskt bistånd med förordningen om solidaritetsfonden och med utarbetandet av ansökningar.

Förslaget till ny förordning, som antogs av kommissionen den 6 april 2005, ligger nu på Europaparlamentets och rådets bord för beslut. Vid diskussioner i de olika berörda utskotten i parlamentet har förslaget fått ett stort stöd, särskilt vad gäller bestämmelserna om stödberättigande. Även om framstegen i rådet varit begränsade under 2005 är kommissionen fast besluten att nära samarbeta med medlemsstaterna för att nå en överenskommelse i rådet 2006 så att de föreslagna förbättringarna i detta viktiga instrument kan träda i kraft den 1 januari 2007.

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005

Country | GNI 2003 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2005 |

AT | ÖSTERREICH | 222 725 | 1 336.348 | 1 336.348 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 274 660 | 1 647.960 | 1 647.960 |

BG | BALGARIJA | 17 212 | 103.274 | 103.274 |

CY | KYPROS | 11 530 | 69.178 | 69.178 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 76 416 | 458.495 | 458.495 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 114 180 | 12 685.080 | 3 118.381* |

DK | DANMARK | 186 548 | 1 119.289 | 1 119.289 |

EE | EESTI | 7 535 | 45.209 | 45.209 |

EL | ELLADA | 153 007 | 918.043 | 918.043 |

ES | ESPAÑA | 734 748 | 4 408.488 | 3 118.381* |

FI | SUOMI/FINLAND | 141 973 | 851.838 | 851.838 |

FR | FRANCE | 1 560 079 | 9 360.474 | 3 118.381* |

HR | HRVATSKA | 25 526** | 153.158 | 153.158 |

HU | MAGYARORSZÁG | 69 479 | 416.876 | 416.876 |

IE | IRELAND | 112 943 | 677.659 | 677.659 |

IT | ITALIA | 1 286 896 | 7 721.373 | 3 118.381* |

LT | LIETUVA | 15 710 | 94.261 | 94.261 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 21 206 | 127.235 | 127.235 |

LV | LATVIJA | 9 849 | 59.092 | 59.092 |

MT | MALTA | 4 324 | 25.943 | 25.943 |

NL | NEDERLAND | 447 701 | 2 686.206 | 2 686.206 |

PL | POLSKA | 182 019 | 1 092.112 | 1 092.112 |

PT | PORTUGAL | 128 143 | 768.860 | 768.860 |

RO | ROMÂNIA | 50 352** | 302.114 | 302.114 |

SE | SVERIGE | 267 209 | 1 603.252 | 1 603.252 |

SI | SLOVENIJA | 24 400 | 146.402 | 146.402 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 28 716 | 172.297 | 172.297 |

TR | TÜRKIYE*** | 210 450 | 1 262.698 | 1 262.698 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 622 278 | 9 733.667 | 3 118.381* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

*** eligible for aid only after formal opening of accession negotiations

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation - Synopsis of main features

Current Solidarity Fund Regulation | Proposed new Regulation |

Entry into force | November 2002 | January 2007 |

Geographical scope | Member States and candidate countries after formal opening of accession negotiations | no change |

Application deadline | 10 weeks after first damage | no change |

Applicant | national government only | no change |

Thematic scope | “mainly” major natural disasters (health treats and terrorism excluded) | major disasters resulting from - natural disasters - industrial and technological disasters - public health emergencies - acts of terrorism |

Eligibility criteria | total direct damage above threshold neighbouring country exceptional mobilisation for extraordinary regional disasters | total direct damage above threshold neighbouring country political criterion abolition of exceptional regional disaster criteria |

Threshold (to be met per applicant state) | In relation to above: total direct damage above EUR 3 bn or 0.6% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in neighbouring country recognised major part of population affected, lasting repercussions on living conditions and economic stability of affected region | In relation to above: total direct damage above EUR 1 bn or 0.5% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in eligible neighbouring country recognised political decision of the Commission: limited to cases where damage is inappropriate criterion (health threats, terrorism) |

Eligible operations | Emergency operations - to restore to working order basic infrastructures - to secure protective infrastructure - pay for emergency services and provisional housing, - for protection of cultural heritage - cleaning up No compensation of private damage | As now, plus - medical, psychological and social assistance to the direct victims of acts of terrorism and their families - protection of the population against imminent health threats, including the replacement of vaccine, drugs, medical products and medical equipment used up during an emergency |

Implementation period | 1 year following payment of grant | 18 months from first damage |

Budgetary procedure | Full budgetary procedure involving EP and Council following a Commission proposal for an amending budget in each case | no change |

Advance payments | not possible | upon request of applicant state: 5% of the estimated cost of eligible operations, maximum EUR 3 million to be made available rapidly through internal budget transfer |

Payment of grant | 100% up front upon conclusion of the implementation agreement with beneficiary state, no co-financing obligation | no change |

Implementation | Under full responsibility of beneficiary state Minimum requirements on monitoring and reporting Final report 6 months after end of grant | no change |

Technical assistance | not available | up to EUR 2 million/year for external expertise |

[1] Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, EGT L 311, 14.11.2002, s. 3, nedan kallad "förordningen".

[2] SEK(2005) 758 av den 6 juni 2005.

[3] SEK(2005) 1083 av den 8 september 2005.

[4] Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, KOM(2005) 108 slutlig av den 6 april 2005.

[5] KOM(2004) 101.