Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - För ett kunskapens Europa"

(98/C 180/09)

BAKGRUND

- Meddelande från kommissionen "För ett kunskapens Europa" ().

- Europeiska kommissionens beslut av den 13 januari 1998 att remittera nämnda meddelande till Regionkommittén i enlighet med artikel 198c första stycket i EG-fördraget.

- Regionkommitténs beslut av den 15 januari 1998 att låta utskott 6 "Utbildningsfrågor" ansvara för utarbetandet av detta yttrande.

- Utkast till yttrande (CdR 432/97 rév.) som antogs av utskott 6 den 16 januari 1998 (föredragande: Kenneth Bodfish).

- Enligt Amsterdamfördraget har EU:s medlemsstater åtagit sig att "främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för unionens medborgare genom en bred tillgång till utbildning och kontinuerlig fortbildning".

- I yttrandet över vitboken om "Utbildning - Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället" () påpekade Regionkommittén att det föreligger en ökad efterfrågan på livslångt lärande, som bör göras tillgängligt för alla medborgare, samt uttryckte uppfattningen att investering i kunskap och färdigheter är av mycket stor betydelse för att bekämpa arbetslösheten, för att öka konkurrenskraften och för att förhindra social utslagning.

- I yttrandet över förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates () underströk ReK att ökade investeringar i utbildningsprogram inte enbart skulle bidra till att förstärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i EU utan också till att skapa ett verkligt "Medborgarnas Europa" genom att förstärka förståelsen av den kulturella mångfalden och solidariteten inom hela EU.

På grundval av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 22:a plenarsession den 12-13 mars 1998 (sammanträdet den 13 mars) följande yttrande.

1. Inledning

1.1. I meddelandet "För ett kunskapens Europa" återfinns riktlinjer för gemenskapens framtida insatser inom allmän och yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor för åren 2000-2006. De nu löpande programmen Sokrates, Leonardo och Ungdom avslutas år 1999, och beslut kommer då att tas om de nya gemenskapsprogrammen för allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor så att de nya rättsakterna kan träda i kraft den 1 januari 2000.

1.2. Kommissionen påpekar att omfattningen av de utmaningar som förestår förutsätter en större integrering av områdena allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor. I meddelandet framhåller kommissionen vidare behovet av att inrikta sig på ett begränsat antal mål: utbyggnad av de europeiska medborgarnas tillgång till europeiska utbildningsresurser, nyskapande inom ramen för dessa resurser samt bred spridning av goda lösningar inom utbildning.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens engagemang för ett "kunskapssamhälle" och dess föresats att kunskapssamhället inte skall bli en ny källa till social utslagning. Kommittén delar engagemanget att främja en så hög kunskapsnivå som möjligt för Europas befolkning oavsett ålder och sociala omständigheter. ReK noterar det nödvändiga sambandet med en förbättrad ekonomisk konkurrenskraft samt stöder prioriteringarna i Amsterdamfördraget samt de nya gemenskapsinitiativen för att minska långtidsarbetslösheten och särskilt ungdomsarbetslösheten. Kommittén skulle emellertid vilja understryka synpunkten att utbildning är en rättighet för alla europeiska medborgare, vilken äger giltighet och styrka bortom yrkesmässiga och ekonomiska hänsynstaganden.

2.2. Regionkommittén skulle vilja att kommissionen fortsatte att bygga på den filosofi och de strategier som utvecklades under det europeiska året för livslångt lärande 1996 samt dra fördel av det som uppnåddes under det året. Kommittén skulle i det sammanhanget vilja att termen "livslångt lärande" i största utsträckning förblir ett nyckelbegrepp i debatten om den framtida utbildningspolitiken.

2.3. Regionkommittén anser att den ökade användningen av detta begrepp förutsätter utvecklingen av ett "utbildningssamhälle" med en fortgående inlärning, såväl formell som informell, under de olika perioderna i en individs liv. Begreppet är verkligen vittomfattande och inriktat på att öka delaktigheten i lärandet så att varje individ - oberoende av ålder, etnisk tillhörighet, kön eller ekonomiska omständigheter - kan utveckla sin förmåga att möta utmaningar i en värld som förändras mycket snabbt. Gemenskapsåtgärder bör inriktas på en ständigt pågående kunskapsinhämtning för alla samt bör omfatta utveckling av strategier för att uppmuntra de många europeiska medborgare som inte deltagit i allmän eller yrkesinriktad utbildning under många år att göra det. Detta åtgärdsprogram skulle inriktas på att utsträcka delaktigheten i utbildningssamhället till de grupper som för närvarande är underrepresenterade när det gäller att dra fördel av dessa möjligheter till lärande.

2.4. Regionkommittén välkomnar de värden som kommer till uttryck i dokumentet, såsom deltagande för alla, ett aktivt medborgarskap och lika möjligheter. Utbildningssamhället borde utgå från begrepp som rättvisa och tillgänglighet så att majoriteten av europeiska medborgare kan delta under hela livet. Även om man vidgår att en utbildad befolkning utgör en resurs i en alltmer ekonomiskt konkurrensutsatt värld, skulle ReK vilja understryka att tillgång till utbildningssamhället är en betydelsefull fråga för alla Europas medborgare, oavsett om skälen är ekonomiska, sociala eller personliga. Dessutom innebär den europeiska befolkningens stigande ålder att gemenskapen kommer att behöva ta hänsyn till behoven hos grupperna av vuxna och gamla, vilka kommer att växa i framtiden.

2.5. Regionkommittén ser fram emot att det skapas ett öppet och dynamiskt europeiskt utbildningsområde inom sektorerna allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomspolitik. Kommittén bejakar också att dessa sektorer integreras i större utsträckning i syfte att få till stånd en helhetssyn så att effekten av de insatser som görs på Europabasis blir så stor som möjligt.

2.6. Regionkommittén ansluter sig också till kommissionens inställning att främja ett större mått av samarbete mellan medlemsstaterna samt det stöd som erbjuds för medlemsstaternas insatser. Lokala och regionala myndigheter skulle uppskatta en möjlighet att få bidra aktivt till dessa strävanden.

2.7. Lokala och regionala myndigheter inom unionen har sedan lång tid tillbaka en roll som initiativtagare och pionjärer när det gäller tjänster inom hela utbildningsområdet, varvid dessa myndigheter också möjliggjort och svarat för försörjningen av sådana tjänster. De lokala/regionala myndigheternas ledande roll utgör en stolt tradition i alla medlemsstater, något som förklaras av att dessa myndigheter står närmast folket. Nya omständigheter och perspektiv på de lokala och nationella myndigheternas roll medför att dessa organs utvecklande funktion inte nödvändigtvis kommer att bli densamma som i det förgångna. Lokala och regionala myndigheter kommer dock att förbli centrala aktörer, och de ser optimistiskt på det positiva bidrag som de kan lämna i partnerskap och samarbete med andra parter på de sociala, ekonomiska och utbildningsinriktade områdena.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Del I: Att bygga ett kunskapens Europa

3.1.1. Regionkommittén är starkt engagerad i att stegvis skapa ett öppet och dynamiskt europeiskt utbildningsområde, som bygger på begreppet livslångt lärande. Kommittén delar kommissionens uppfattning att kunskapsinhämtning är en dynamisk process som förutsätter möjligheter till lärande i alla skeden av en medborgares liv.

3.1.2. Kommittén håller med om att man bör främja ett förstärkt medborgarskap och att främjandet av ett aktivt medborgarskap är ett av de främsta sätten att motverka social utslagning. Initiativ som uppmuntrar deltagande i samhällslivet, i kulturlivet och i det politiska livet skulle välkomnas.

3.1.3. Ett förstärkt medborgarskap utgör en nödvändig komponent, och lokala/regionala myndigheter, med rötter i lokala och regionala samhällen, stöder framväxten av en känsla av att tillhöra ett gemensamt kulturellt och socialt område. En förutsättning för detta är dock en stark övertygelse om att Europas styrka i sig utgår från att den kulturella och språkliga mångfalden erkänns som ett uttryck för det europeiska arvets rikedom.

3.1.4. Inriktningen på interkulturell utbildning och fysisk/virtuell rörlighet skulle vara av betydelse i utvecklingen av gemensamma värderingar medlemsstaterna emellan, vilka skulle ge utrymme för större solidaritet mellan Europas medborgare och främja en ökad känsla av att tillhöra Europa. Detta skulle utgöra ett positivt initiativ för att begränsa rasism, främlingsfientlighet och intolerans, något som skulle leda till en starkare social sammanhållning i Europa, något som beskrivits framför allt i ReK:s yttrande om interkulturell utbildning ().

3.1.5. Världsekonomin, förändringar i arbetets natur och organisationsmönster samt den teknologiska revolutionen innebär att de europeiska medborgarnas anställbarhet måste utvecklas. Denna borde utgöra grunden för ett kunskapens Europa men borde samtidigt vara begränsad i tiden och knuten till specifika ekonomiska mål. Kommittén håller därför med om att ett främjande av bred kompetens som stöd för anställbarhet och medborgarskap bör utgöra den pedagogiska grundvalen för livslångt lärande.

3.1.6. Inriktningen på anställbarhet utgör ett bekräftelse på den politiska prioritet som bekämpningen av arbetslöshet har inom EU, särskilt vad ungdomen beträffar. I syfte att utveckla och vidmakthålla anställbarheten är det nödvändigt att främja centrala färdigheter, förmåga till lagarbete och problemlösning samt förmåga att administrera och leda. Betoningen på en gedigen och bred utbildning som omfattar språk, entreprenörskap och en förståelse av den kulturella mångfalden bör välkomnas. Kommittén vill understryka att de lokala/regionala myndigheterna är väl lämpade att stödja initiativ på detta område, eftersom de ofta är de största arbetsgivarna i bygden och kan utveckla en efterföljansvärd praxis i fråga om planer för utvecklingen i anställningen, som utgör ett viktigt bidrag till livslångt lärande. Dessa myndigheter skulle också vara väl lämpade att kanalisera alla parters ansträngningar i form av integrerade program för att lansera sysselsättningsinitiativ för ungdomar. Åtgärder för ungdom bör inriktas på behovet av program i områden med hög arbetslöshet och bör erbjuda yrkesvägledning, arbetspraktik och träning med särskilt stöd när det gäller centrala färdigheter.

3.1.7. Regionkommittén ser också optimistiskt på möjligheterna som fysisk och virtuell rörlighet erbjuder människor när det gäller att använda sin färdigheter på den större europeiska marknaden. Det skulle också underlätta utvecklingen av social sammanhållning inom EU.

3.1.8. En större integration mellan områdena allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor är av mycket stor betydelse. En mer holistisk inriktning skulle medföra att åtgärderna för att bekämpa social och ekonomisk utslagning fick större genomslag.

3.2. Ett begränsat antal mål

3.2.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens inriktning på ett begränsat antal mål, något som medför att åtgärder blir mer målinriktade och att resurser används mer effektivt.

3.2.2. Ett ökat tillträde för Europas medborgare är av grundläggande betydelse för kommittén. En individs ekonomiska situation, kön, etniska tillhörighet, ålder eller kulturella bakgrund bör inte utgöra ett hinder för att förverkliga personliga och sociala mål som i sig uppnås genom livslångt lärande. Att identifiera och undanröja hinder för deltagande från de missgynnades sida borde utgöra ett centralt element i varje program, så att man undviker att gynnade institutioner, individer och orter dominerar.

3.2.3. Frågan om tillträde hör på ett grundläggande sätt samman med de allmänna frågorna om delaktighet och social utslagning. Kommittén skulle finna det olyckligt om den rådande ojämlikheten i fråga om tillträde till och deltagande i utbildning och yrkesträning skulle upprepas när det gäller tillträde till resurser på europeisk nivå och läget skulle förvärras i form av ytterligare utslagning. Det råder också oro beträffande frågan om tillträde genom, och till, informationsteknologi. Främjandet av lika möjligheter på detta område är av grundläggande betydelse, särskilt vad ålder beträffar, med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen.

3.2.4. Det finns också en oro över att det inte förefaller finnas någon strategisk ram under utveckling i syfte att stödja kommissionens huvudsakliga mål. Man kunde hävda att identifierade "initiativ" behöver omges av en sammanhängande åtgärdsram för att medge styrning av verksamheten. Det är viktigt att alla kan göra sig en föreställning om det egna bidraget till ramen och utvecklingen av en kunskapens Europa. En strategisk vision behövs som bro mellan målangivelse, de prioriterade åtgärderna och parterna som skall sätta det hela i verket. Det medges att detta är en svår uppgift med hänsyn till EU:s ökande omfattning. Det vore emellertid uppmuntrande att från kommissionen få höra att man är i färd med att ta fram en strategi såsom ram för beslutsfattande på mer central nivå. En revisionsmetodik kunde kanske användas för att identifiera aktuellt utbud och framgångsrika initiativ samt förse kommissionen med ett antal prioriteringar för att styra den regionala verksamheten. Detta kunde stödjas och främjas genom en idérik användning av ny teknik. En översikt över och en analys av allmän och yrkesinriktad utbildning skulle utgöra motorn för att driva de nya initiativen. Sammanhang, konsekvens och en på bred basis godkänd strategi är centrala element när det gäller att utveckla ett kunskapens Europa.

3.3. Mer koncentrerade insatser

Regionkommittén stöder kommissionens förslag till sex huvudsakliga typer av åtgärder.

3.3.1. Fysisk rörlighet

3.3.1.1. Dessa initiativ har fått ett gott mottagande i det förgångna och har varit mycket framgångsrika. Det har av alla berörda ansetts som värdefullt att bygga på den goda praxis som redan finns inom området. Intresset verkar öka allt eftersom fördelarna sprids. Kommittén vill understryka att det är av yttersta vikt att även framdeles säkerställa att ett rättvist tillträde till programmen aktivt eftersträvas.

3.3.1.2. Kommittén erinrar om sitt yttrande till stöd för ett förslag till program för en europeisk volontärtjänst för ungdomar, särskilt med hänsyn till möjligheten att använda programmet som en verktyg för utbildning av unga människor som av kulturella, sociala, ekonomiska eller geografiska skäl har svårt att delta i existerande program ().

3.3.1.3. Såsom framgår av yttrandet över grönboken "Grundutbildning - Vidareutbildning - Forskning - Hinder för rörlighet över gränserna" () stöder kommittén åtgärder som vidtas för att främja utvidgningen av överenskommelser om ömsesidigt erkännande och för att undanröja hinder för rörlighet, åtgärder som utgör hörnstenar när det gäller att skapa en ett öppet och dynamiskt europeiskt utbildningsområde.

3.3.2. Virtuell rörlighet

3.3.2.1. Åtgärdsplanen 1996 "Att utbilda sig i informationssamhället" gav uttryck för den prioritet som behöver ges åt denna fråga, något som stöddes av Regionkommittén i dess yttrande i ämnet (). Kommittén välkomnar kommissionens målsättning att främja allmän tillgång till nya verktyg för utbildning och vill hävda uppfattningen att resurser bör göras tillgängliga för europeiska medborgare i alla åldrar och från alla socioekonomiska grupper i syfte att kunna förverkliga utbildningssamhället.

3.3.2.2. Kommittén ser positivt på framställningen och spridningen av produkter och tjänster inom europeiska multimedia och den europeiska audiovisuella sektorn. Detta skulle göra det möjligt att skapa internationella nätverk, stöd för språkundervisning och lärande samt främja kulturell medvetenhet på alla nivåer.

3.3.2.3. Denna utveckling skulle göra det möjligt för utbildningssektorn att utgå ifrån den infrastruktur som nu utvecklas, med möjlighet till riktad användning. Kommittén hyser emellertid oro vad beträffar bruket av ny teknik inom andra åldersgrupper och gemenskaper. Det är dessa frågor som behöver uppmärksammas ordentligt i samhällen där man håller på att utveckla en kultur med livslångt lärande. Man behöver hitta mer fantasifulla metoder för framställning i syfte att få fler att delta i utvecklingen av färdigheter inom IT. Åtgärder behöver vidtas för att utveckla program för de människor som för närvarande inte deltar i organiserad utbildning eller inte har sådant arbete som ger möjlighet till träning i IT. För närvarande är det oerhört många europeiska medborgare som potentiellt sett är utestängda från att utveckla kunskaper om informationsteknologins möjligheter. Man bör undvika faran av en generation med "IT-analfabeter" genom att skapa nya metoder som gör IT mer tillgänglig för dem som för närvarande står utanför.

3.3.3. Nätverk för samarbete

3.3.3.1. Regionkommittén välkomnar särskilt att nätverk för samarbete skapas på europeisk nivå. På så sätt kan man skapa en sammanhängande och effektiv länk till kommissionens strategi och målsättningar. Det kommer också att göra det möjligt att utveckla transeuropeiska projekt, vilka kanske kan avsätta intressanta resultat av jämförande natur. Dessa nätverk skulle göra det möjligt att identifiera den mest framstående kunskapen i Europa och snabbt verka för att få till stånd en verklig europeisk expertis. En sådan utveckling inom medlemsstaterna erbjuder spännande möjligheter och bidrar avsevärt till det "mervärde" som kommissionen ställer till förfogande.

3.3.3.2. Kommittén vill understryka värdet av att utveckla strategiska nätverk på lokal och regional nivå. Ett sådant initiativ skulle underlätta för kommissionen att genomföra sin strategi och förverkliga sin vision. På denna nivå kunde följande aktiviteter genomföras:

- Kartlägga verksamhet.

- Planera och identifiera utveckling i enlighet med kommissionens strategiska ram.

- Identifiera luckor i tillförseln.

- Sätta igång gemensamma initiativ över institutionella gränser.

- Övervaka och utvärdera resultat i förhållande till angivna prioriteringar.

- Sprida god praxis.

- Återkoppla till de transeuropeiska nätverken.

3.3.3.3. I Regionkommitténs yttrande om "Lokala och regionala myndigheters roll i samarbetet mellan utbildningsinstitutioner och arbetsliv" () understryker vi att lokala och regionala partnerskap ofta kan lämna ett värdefullt bidrag inom särskilda områden tack vare denna samordnade inriktning. Kommittén vill gärna upprepa denna inställning.

3.3.3.4. Kommittén vill hävda att lokala och regionala myndigheter borde spela en central roll i dessa nätverk, eftersom de har en viktig uppgift när det gäller att tillhandahålla en samlingspunkt för allsidiga initiativ, där man för närvarande går fram på flera vägar samtidigt. Det är allmänt känt att ett flertal institutioner ofta arbetar aktivt för att tillgodose behoven hos särskilda grupper, eller är inriktade på särskilda, isolerade aktiviteter. I det förgångna har många europeiska initiativ genomförts på detta sätt inom geografiska områden, där andra aktörer med andra finansieringskällor tillhandahåller samma tjänster. Lokala och regionala myndigheter är väl skickade att införa ett mått av sammanhang och kan försöka att förena målen med de prioriteringar som kommissionen fastställt.

3.3.3.5. Lokala och regionala myndigheter kunde bereda vägen när det gäller att skapa konsortier för att stödja förverkligandet av kommissionens målsättningar. Det bör noteras att mångsidiga konsortier (bl.a. skolor, arbetsgivare, företag, universitet, högskolor, arbetsförmedlare och lokala myndigheter) ofta redan finns eller håller på att växa fram inom områden där det är klarlagt att samverkan på lokal nivå kan skapa verkliga samordningsvinster.

3.3.4. Språkkunskaper och förståelse av olika kulturer

3.3.4.1. Kommittén vill gärna att man bibehåller dessa initiativ och den stödjande roll som de kommer att spela för andra initiativ. Det är också klart att dessa frågor bidrar till att främja och förstärka rörligheten på arbetsmarknaden.

3.3.5. Insatser för nyskapande

3.3.5.1. Insatser för att utveckla transnationella pilotprojekt välkomnas. Man bör emellertid också ha klart för sig att det kan finnas ett antal projekt som antingen redan existerar eller som har upphört. Kommittén vill understryka att där det finns aktuell erfarenhet, bör man tillgodogöra sig, utvärdera samt strategiskt och systematiskt bygga på denna erfarenhet i syfte att inte slösa med resurser.

3.3.6. Gemenskapens referenspunkter

3.3.6.1. Kommittén erkänner betydelsen av att kontinuerligt förbättra utvecklingen av referenskällor för allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor. Åtgärdsprogram, databaser, data och annan kvalitativ information tillhandahåller den nödvändiga råvaran för analytiskt arbete. Dessa källor kommer att utgöra ovärderliga verktyg för internationella jämförande analyser och kommer möjligen också att stimulera till bruk av benchmarking när det gäller att sätta upp mål. Detta är särskilt tilltalande, eftersom resurserna redan finns och inga ytterligare kostnader därför kommer att uppstå.

3.3.6.2. Kommittén vill understryka nödvändigheten av att till fullo använda sig av bidraget på detta område från Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen (Cedefop), särskilt för att utveckla erkännande av yrkesbehörighet.

3.4. Aktörerna

3.4.1. Kommittén stöder den centrala idén om att upprätta ett ramverk av gemensamt ansvar mellan medlemsstaterna och EU. Emellertid kan man inte nog betona betydelsen av att sammanlänka detta gemensamma ansvar med en strategisk ram som omfattar de grundläggande målsättningar som kommissionen lagt fast.

3.4.2. Kommittén noterar med entusiasm att de lokala och regionala nivåerna skall få en ökad roll i framtiden. Kommittén konstaterar samtidigt med besvikelse att det inte finns någon uttrycklig hänvisning till de lokala och regionala myndigheterna i detta sammanhang.

3.4.3. Kommittén vill fästa uppmärksamheten på den betydelsefulla roll som lokala och regionala myndigheter spelar inom utbildning och på det sociala området samt i egenskap av uttolkare av den nationella politiken på lokal och regional nivå. I många medlemsstater har lokala och regionala myndigheter omfattande befogenheter på områdena allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor. Det bör noteras att denna viktiga roll har erkänts av EU i utkastet till Amsterdamfördrag, där yrkesutbildning fogats till utbildning och ungdomsfrågor såsom ett område där Regionkommittén skall höras.

3.4.4. Lokala och regionala myndigheter har också en central roll i fråga om att tillhandahålla utbildningstjänster. En struktur för livslångt lärande har skapats genom att utbildningstjänster tillhandahålls i förskola och skola, för ungdom, för vuxna samt i det lokala samhället. Det bör också noteras att lokala och regionala myndigheter kan utveckla en inriktning på livslångt lärande genom alla de tjänster de tillhandahåller, det vill säga bostäder, sociala tjänster, kultur och fritid. Dessa myndigheter skulle vara synnerligen väl lämpade att leda utvecklingen av integrerade projekt. De befinner sig också nära den ungdomsinriktade verksamhet som utvecklar projekt med stöd av programmet Ungdom för Europa. Regionkommittén understryker dessutom de lokala och regionala myndigheternas betydelsefulla roll när det gäller att stödja människor som vill utveckla sig själva och delta i det civila samhället genom social och kulturell utbildningsverksamhet.

3.4.5. Det kan vidare hävdas att lokala och regionala myndigheter bekänner sig till värden och principer som uppmuntras av kommissionen och att det därför finns ett gemensamt intresse i förhållande till lokal/regional utveckling, tillväxt och konkurrenskraft, aktivt medborgarskap, kampen mot social utslagning och främjandet av lika möjligheter. Det bör likaså betonas att dessa myndigheter är demokratiska organisationer, som har ett nära samarbete med medborgarna på lokal nivå.

3.4.6. Den andra centrala rollen som lokala och regionala myndigheter ofta har är i egenskap en av de största arbetsgivarna i det egna området. De är särskilt väl lämpade att utveckla initiativ, dela med sig av goda rutiner på regional nivå och visa vägen för näringslivet i övrigt. De innehar en unik position när det gäller utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor och sysselsättning, vilken skulle kunna ge dem en central ställning i fråga om initiativ för att utveckla ett kunskapens Europa. I egenskap av central partner skulle de kunna verka som en "mäklare" och sammanföra skilda organisationer till partnerskap kring nyskapande utbildningsmetoder, genomföra åtgärder som främjar tillträde till ny teknik samt skapa gynnsamma förutsättningar för ekonomisk tillväxt i det egna området.

3.5. Målinriktat internationellt samarbete

3.5.1. Såsom kommittén angivit i tidigare yttranden, särskilt beträffande programmet Tempus II (), bejakar den att gemenskapens program för allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdom stegvis öppnas för kandidatländerna som deltar i samarbetsstrategin inför anslutningen. Kommittén stöder också att Tempus ges en roll i att förbereda dessa länders deltagande i programmen. Kommittén upprepar att ett ökat samarbete på dessa områden, särskilt på lokal och regional nivå, kan stärka den ekonomiska, sociala och demokratiska reformprocess som pågår i dessa länder.

Del II: Ett mer integrerat system

3.6. Rättsliga instrument

3.6.1. Kommittén välkomnar kommissionens förslag att fastställa ett särskilt ramverk och gemensamma bestämmelser för åtgärder inom allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor, eftersom detta kommer att uppmuntra större enhetlighet när det gäller att uppnå kommissionens huvudmål.

3.7. Budgetmedel

3.7.1. Kommittén välkomnar inställningen att budgetmedlen måste motsvara målsättningarna, såsom Europaparlamentet förordat. Ett kunskapens Europa innebär att skapa en dagordning med visioner som kan ha långtgående följder för de europeiska medborgarna vid en viktig tidpunkt i världens och Europas utveckling. Många av de frågor som behandlas avser problem som hittills befunnits olösliga. Det kan konstateras att allmän och yrkesinriktad utbildning utgör nyckeln till att ta itu med en del av dessa frågor och möta 2000-talets utmaningar. Om inte tillräckliga budgetresurser avsätts för gemenskapsprogrammen kommer inte stödnivån att svara mot de prioriterade mål som angivits. Dessa är synnerliga ambitiösa och kommer att kräva tillräcklig finansiering om de skall bära frukt.

3.7.2. Dessutom anser kommittén, såsom angivits i tidigare yttranden, att tilläggsfinansering är nödvändig för att lämna utrymme för deltagande från associationsländerna i Central- och Östeuropa samt Cypern vad allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsprogram beträffar.

3.7.3. Kommittén välkomnar att man undviker dubbelarbete i fråga om finansiering. Andra källor för finansiering har visat sig sakna en röd tråd och har lett till överlappning mellan projekt, vilket inneburit slöseri med resurser. Varje försök att undvika detta kommer att tas emot mycket positivt.

3.7.4. Kommittén skulle däremot vilja uppmuntra att man skapar broar till andra former av europeisk finansiering, när det finns utrymme för komplementaritet i verksamheten, i syfte att använda knappa resurser så effektivt som möjligt.

3.7.5. Kommittén vill att man också ägnar uppmärksamhet åt den bristande balansen i fördelningen av medel mellan olika institutioner. De större, mera etablerade institutionerna kanske inte alltid har de bästa förutsättningarna för att gå i bräschen för den typ av idérika initiativ som behövs för att öka delaktigheten och förhindra social utslagning. Kommittén skulle välkomna varje finansieringsmekanism som åstadkommer en mer rättvis fördelning av medel i förhållande till effektiviteten i det bidrag som lämnas, varvid uppmuntran bör ges till de mer nyskapande pilotprojekten.

3.8. Ett förenklat genomförande

Förbättrade och förenklade förfaranden

3.8.1. Varje försök att förenkla förfaranden bör uppmuntras. Det står klart att ett stort antal mindre organisationer avhålls från att engagera sig aktivt, eftersom det krävs mycket komplicerad och detaljerad dokumentation samt en omständlig byråkratisk process för att få tillgång till relativt små belopp. Ironiskt nog är det ofta dessa organisationer, vilka befinner sig närmast den lokala befolkningen, som skulle vara mest lämpade att tillhandahålla nyskapande projekt som svarar mot människornas behov. Kommittén skulle se positivt på en förenklad och mer användarvänlig tillgång till gemenskapsstöd samt förbättrad rådgivning till de sökande från de nationella myndigheternas sida. En decentralisering av beslutsfattandet till en mer lokal nivå skulle också innebära ett större mått av sammanhang och konsekvens samt större hänsyn till lokala förhållanden.

3.8.2. Större flexibilitet skulle utgöra ytterligare en positiv förändring. En finansiering över flera år och i flera steg skulle göra det lättare att uppnå större jämnhet i tillhandahållandet av tjänster och ge tillräcklig tid för att förbereda nya initiativ.

3.9. Partnerskap

3.9.1. Regionkommittén stöder en rörelse i riktning mot mera samarbete och samråd. Förhållandet mellan de tre nivåer som skisserats (politiska myndigheter; samarbetsparter inom utbildning och näringsliv samt på det sociala området såväl som frivilligorganisationer; operatörerna som har hand om genomförandet) blir av avgörande betydelse när det gäller att säkerställa att kommissionens mål uppnås.

3.9.2. De politiska myndigheterna i medlemsstaterna på nationell, regional och lokal nivå kommer att vara av särskild betydelse vid utvecklingen av hållbara initiativ. Det har hittills varit ett problem att initiativ upphört, när gemenskapens finansiering upphört, eftersom de inte prioriterats av den nationella regeringen. Det behöver finns ett visst mått av överensstämmelse mellan gemenskapens och medlemsstaternas prioriteringar, om initiativen skall kunna bli bärkraftiga och bli en del av den vanliga verksamheten.

3.9.3. Man bör också utforma mekanismer för att stärka den tredje nivån, eftersom många anser att utvecklingen på "gräsrotsnivå" offrats till följd av skillnaden i storlek och betydelse mellan samarbetsparter.

3.9.4. Kommittén vill betona att det strategiska förhållandet mellan dessa tre nivåer och hur det formuleras och förvaltas av kommissionen kommer att ha en avgörande betydelse för kommissionens möjligheter att förverkliga sin Europavision.

4. Övervakning och bedömning

4.1. Även om regionkommittén kan stödja de nya procedurer som föreslås för att övervaka framsteg när det gäller att uppfylla programmen, finns det ytterligare en fråga som har att göra med det önskvärda i att kommissionen lägger fram en strategisk ram för verksamheten på gemenskapsnivå. Kommittén skulle vilja att man införde ett förfarande med vars hjälp kommissionen regelbundet kunde följa upp sina egna prestationer i förhållande till de strategiska mål som satts upp för perioden 2000-2006, så att kommissionen fortlöpande kan utvärdera sin egen effektivitet i akt och mening att förverkliga sin strategi.

5. Slutsatser

5.1. Regionkommittén välkomnar dokumentet "För ett kunskapens Europa" och ser mycket positivt på ett mer öppet och dynamiskt europeiskt utbildningsområde. Kommittén känner entusiasm inför att förbättra medborgarnas liv under 2000-talet genom att bygga på de avsevärda resurser som Europa förfogar över. En mer integrerad inriktning enligt vilken allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor länkas samman svarar till någon del mot den bredd som behövs för att ta itu med de frågor som vi ställs inför. Kommittén skulle emellertid vilja att dessa handlingsprogram utvecklas inom en ram för livslångt lärande och att de inriktas på att skapa en utbildningskultur som omfattar alla Europas medborgare i alla livets skeden. De betydande ekonomiska, sociala, vetenskapliga och tekniska förändringar som påverkar människors sätt att leva och arbeta kräver att fler och fler människor har en så bred tillgång som möjligt till lärande.

5.2. Den andra frågan som kommittén skulle vilja att man utvecklar vidare är en mer strategisk ram i vilken man skulle knyta samman målformulering, de prioriterade åtgärderna och aktörerna som skall genomföra dessa. Förslaget om ett begränsat antal mål för de program som svarar mot EU:s politiska prioriteringar borde leda till större enhetlighet och genomslag. En förenklad förvaltning och förenklade förfaranden utgör också en positiv utveckling.

5.3. Kommittén ser mycket positivt på åtgärder för att utveckla partnerskap på grundval av överenskommelser om samarbete. Det bör noteras att de flesta förslagen påverkar lokala och regionala myndigheter. Fullt deltagande i förslagen borde eftersträvas. Lokala och regionala myndigheter har en central och strategisk roll när det gäller att främja livslångt lärande och skulle med entusiasm stödja en rörelse i riktning mot ett kunskapens Europa.

5.4. Slutligen bör en tilldelning av tillräckliga budgetmedel för de ändamål som kommissionen skisserat ligga till grund för strategi och genomförande. De förslag som presenterats utgör en stimulans och en utmaning till att utveckla omfattande strategier för att leda in Europa i 2000-talet. Realistiskt tilltagna resurser bör därför avdelas för att uppnå de fastställda målen.

Bryssel den 13 mars 1998.

Regionkommitténs ordförande

Manfred DAMMEYER

() KOM(97) 563 slutlig.

() EGT C 182, 24.6.1996, s. 15.

() EGT C 379, 15.12.1997, s. 17.

() EGT C 215, 16.7.1997, s. 21.

() EGT C 244, 11.8.1997, s. 47.

() EGT C 215, 16.7.1997, s. 1.

() EGT C 116, 14.4.1997, s. 89.

() EGT C 116, 14.4.1997, s. 98.

() EGT C 34, 3.2.1997, s. 49.