Under det årliga arbetsprogrammet 2015 prioriterades området utvärdering av medicinsk teknik och innovation. Detta gjordes genom flera åtgärder som finansierades via olika finansieringsmekanismer med avtal som undertecknades under första kvartalet 2016, de flesta för tre år, vilket innebär att de kommer att löpa till årsslutet 2018 och i vissa fall till 2020. Följande åtgärder finansierades:

·Den nya gemensamma åtgärden för utvärdering av medicinsk teknik, med det största EU‑bidraget någonsin (11 999 798,74 euro) som anslagits för en enda hälsopolitisk aspekt inom det tredje hälsoprogrammet.

·Två projekt och en gemensam åtgärd om integrerad vård (totalt EU-bidrag 6 837 798,31 euro).

·Förberedande arbete för inrättandet av de europeiska referensnätverken (381 372,23 euro).

Bakgrund: Den nya gemensamma åtgärden för utvärdering av medicinsk teknik är den vetenskapliga och tekniska komponenten i EU:s samarbete på detta område. Åtgärden inleddes i juni 2016 och kommer att löpa till 2020. Den omfattar statligt utnämnda organisationer (från EU-länder, anslutningsländer samt EES- och Efta-länder) och ett stort antal relevanta regionala organ och ideella organisationer som arbetar med eller bidrar till utvärdering av medicinsk teknik i Europa.

Mål: Målet är att stödja den frivilliga vetenskapliga och tekniska nivån mellan organ för utvärdering av medicinsk teknik. Samarbetet bör ge underlag för utformningen av en modell för gemensamt arbete, som bör fortsätta efter det att EU:s finansiering genom hälsoprogrammet upphör.

Resurser: Arbetet inriktas främst på att gemensamt ta fram utvärderingar av medicinsk teknik samt tidiga dialoger om resultaten och hur de bör tillämpas i de nationella systemen. De tidiga dialogerna, särskilt de parallella samråden, har blivit mycket uppskattade av företag som söker rådgivning i ett tidigt skede av processen. I maj 2018 hade 29 förfrågningar om tidig dialog inkommit till den gemensamma åtgärdens partner. Utvärdering av medicinsk teknik omfattar även andra aspekter av medicinsk teknik, till exempel vilka kostnader detta medför för patienterna och hur hälso- och sjukvårdssystemens sätt att organisera vården och ge behandlingar påverkas. Det är därför en övergripande process, där man systematiskt granskar medicinska, ekonomiska, organisatoriska, sociala och etiska frågor i samband med användning av medicinsk teknik.

Bakgrund: När det gäller integrerad vård sammanför ett samfinansierat projekt innovativa europeiska hälso- och sjukvårdsregioner, näringslivet och den akademiska världen i ett partnerskap som kan omvandla tillhandahållandet av behandlings- och vårdtjänster. Projektet omfattar både en pilotprojektfas och utökad rutinvård. Projektet räknar med 13 partner från sex EU-länder (Danmark, Tyskland, Grekland, Nederländerna, Spanien och Förenade kungariket).

Mål: Det övergripande målet är att identifiera, omvandla och utöka befintlig och operativ samordning av vård och bra telehälsometoder, med målet att nå ut till 75 000 vårdmottagare eller patienter i regioner och program i flera europeiska länder. Projektet förväntas ge två stora fördelar:

·En stabil grund för framgångsrik partnersamverkan och handledning som underlättar gemensamt lärande.

·Praktiskt stöd för spridning av god praxis som främjar aktivt och hälsosamt åldrande och äldre människors deltagande i samhället.

Detta bör, kombinerat med en gemensam åtgärd, väsentligt bidra till att förbättra organisationen och genomförandet av integrerade vårdkoncept i EU.

Ytterligare åtgärder för att bemöta migrationskrisen under sommaren 2015 och enligt de ändringar som gjordes av det årliga arbetsprogrammet för 2015 är

·fyra projekt om migranters och flyktingars hälsa (6 239 154 euro),

·ett direkt bidrag till Internationella organisationen för migration (IOM) (1 000 000 euro).

Syftet med dessa projekt var att ”hjälpa medlemsstater som är utsatta för särskilt stort migrationstryck att hantera de problem som uppstår i deras hälso- och sjukvårdssystem genom att tillhandahålla direkt stöd till organisationer som är aktiva på området och bidra till att hantera de konsekvenser som detta medför på folkhälsoområdet i de flesta av de berörda medlemsstaterna”.

Bakgrund: Ett projekt, som leddes av Andalusian School of Public Health, sammanförde partner från sju länder (Belgien, Danmark, Italien, Nederländerna, Polen, Slovakien och Spanien).