RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET UNDANTAG FRÅN VISERINGSKRAV FÖR RUMÄNSKA MEDBORGARE

INLEDNING

Den 15 mars 2001 antog rådet en förordning om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001, EGT L 81, 21.3 2001, s. 1). Enligt artikel 8.2 i förordningen ingår Rumänien i den förteckning över länder vars medborgare är undantagna från viseringskravet, men detta undantag träder inte i kraft förrän rådet vid ett senare tillfälle har fattat beslut utifrån en rapport från kommissionen.

Rådet har uppmanat kommissionen att inte senare än den 30 juni 2001 lägga fram en sådan rapport om vilka åtaganden man i Rumänien är beredd att göra när det gäller olaglig invandring och vistelse utan tillstånd, inbegripet återsändande av personer med ursprung i Rumänien som vistas utan tillstånd i någon av Europeiska unionens medlemsstater. Rapporten skall åtföljas av nödvändiga rekommendationer.

För att nå en ståndpunkt om dessa åtaganden snarast möjligt begärde rådet en första rapport av kommissionen före 30 januari 2001. Kommissionen överlämnade denna till rådet i form av ett meddelande (KOM(2001) 61 slutlig). Den byggde i synnerhet på uppgifter som inkommit från de rumänska myndigheterna den 15 januari 2001 som svar på kommissionens förfrågan av den 18 december 2000.

Den rumänska regeringen överlämnade den 7 maj 2001 en skrivelse till kommissionen där den identifierade de främsta målsättningarna i en strategi för att ta itu med de olika bristerna (rättsliga, administrativa och praktiska) som hade utpekats som relevanta i samband med undantag från viseringskravet. I skrivelsen ingick en "viseringshandlingsplan" vars syfte är att utgöra en vägledning för Rumänien under genomförandet av de olika åtgärder som är nödvändiga för att man skall kunna nå de mål som har angivits i strategin. All dokumentation som kommissionen har mottagit från Rumänien är tillgänglig för medlemsstaterna.

Syftet med denna rapport från kommissionen är att redogöra för de framsteg Rumänien hittills har gjort och för de åtaganden landet har gjort. Värdet i framstegen och åtagandenas tillförlitlighet kommer att bedömas utifrån hur relevanta de är, hela tiden med hänsyn till att viktigast är de specifika åtgärder som identifierats vad gäller undantag från viseringskravet för rumänska medborgare när de reser in i någon av EU:s medlemsstater. På detta sätt bör man kunna undvika eventuell sammanblandning med omfattning och syfte med olika genomgångsprocesser, utvärderingsuppdrag och handlingsplaner som är aktuella för Rumänien som kandidatland i samband med utvidgningsprocessen. I slutsatserna finns de rekommendationer som rådet har bett kommissionen att lägga fram.

I artikel 8.2 i förordning (EG) nr 539/2001 anges tydligt de främsta villkoren för att ett viseringsundantag skall beviljas. Huruvida det blir ett positivt beslut beträffande Rumänien beror i huvudsak på vilka åtaganden landet är berett att göra när det gäller olaglig invandring och återsändande till Rumänien av personer som vistas olovligt i en medlemsstat.

I denna rapport kommer dessa främsta villkor att behandlas. Vad gäller olaglig invandring måste man göra en distinktion mellan åtgärder för att förhindra olaglig invandring av tredjelandsmedborgare som använder Rumänien som transitland och åtgärder för att stävja olaglig invandring av rumänska medborgare till medlemsstaterna.

1. RUMÄNIEN SOM TRANSITLAND FÖR TREDJELANDSMEDBORGARE

1.1. De rumänska myndigheternas gränskontroller vid inresa, transit och utresa

1.1.1. Rättsliga bestämmelser

Två dekret (dvs. regeringsbeslut som gäller som lag), en om Rumäniens statsgränser och en om gränspolisen, befinner sig i slutfasen av godkännandeförfarandet. Den första innehåller allmänna bestämmelser om statsgränserna och syftar till att harmonisera den rumänska lagstiftningen kring gränskontroller med liknande lagstiftning i medlemsstaterna. Förordningen om gränspolisen innebär en ny organisation och innehåller bestämmelser om gränspolisernas befogenheter och ramarna för samarbete med andra institutioner.

Rumänien har en rad bilaterala avtal med sina grannländer om samarbete och ömsesidigt bistånd mellan gränsmyndigheterna. Dessa omfattar också kampen mot organiserad brottslighet, korruption, handel med illegala droger och människohandel [1].

[1] Fr.o. m 1990 till idag har Rumänien slutit 9 samarbetsavtal med Ukraina, 4 med Moldova, 8 med Bulgarien och 8 med Ungern. Dessutom pågår förhandlingar för att uppdatera och utveckla de gamla avtalen med alla ovanstående länder samt med Förbundsrepubliken Jugoslavien.

1.1.2. Uppbyggnad av institutionerna, teknisk utrustning och investeringsprogram

Den institution som huvudsakligen ansvarar för gränsförvaltningen är gränspolisen som organisatoriskt är underställd inrikesministeriet. Gränspolisen består för närvarande av närvarande 23 000 personer, både professionella och värnpliktiga. En reform som skall pågå under perioden 2000-2004 syftar till att omorganisera och modernisera den rumänska gränspolisen. Reformen består av flera delar:

a) Förenkling av den hierarkiska strukturen (en regional befälsnivå har redan avskaffats och antalet regionala direktorat har minskats till en för varje landgräns plus en för Svarta havet) och omfördelning av personalen (20 % av personalen på centrala befälsnivåer har omplacerats till operativa uppgifter och ytterligare 10 % kommer snart att omplaceras).

b) "Professionalisering" av polisen, dvs. värnpliktiga ersätts successivt med anställd personal. Arbetet påbörjades i mars 2000 och kommer att vara avslutat vid utgången av 2002. De 2 151 personer som har anställts på kontraktsbasis kommer att ha vakt- och övervakningsuppgifter vid den gröna gränsen. Av dessa har 740 redan varit posterade vi den östra och norra gränsen.

c) Nya metoder för utbildning av gränspolispersonalen. För detta ändamål har tre regionala utbildningscentrer [2] skapats genom att man har byggt om undervisningsanläggningar för värnpliktiga till utbildningsinstitut för yrkesmässig gränspolis. Dessutom kommer ett partnerprojekt med Spanien som finansieras av Phare och inleddes i april 2001 att ge bistånd till utvecklingen av en modern utbildningsstrategi och till reformer av programmen för olika kategorier av gränspolisens personal på utbildningscentren.

[2] Dessa tre ligger i Carei, Giurgiu respektive Sighet.

Ett flertal åtgärder har vidtagits för att bekämpa korruptionen. Efter att den nya antikorruptionslagen trädde i kraft (maj 2000) har det inrättats en specialiserad tjänst, generaldirektoratet för inre skydd, inom inrikesministeriet. Denna nya myndighet är ett resultat av den nyligen utvecklade antikorruptionsstrategin för inrikesministeriet och dess underordnade organ. En av uppgifterna för den nya myndigheten är att genomföra förebyggande inspektioner och ad hoc-inspektioner inom alla gränspolisens avdelningar. Sedan januari 2001 genomför myndigheten - vars personal väljs utifrån sin höga integritet - huvudsakligen kontroller på lednings- och generalinspektoratsnivå. I speciella fall kan kontroller och inspektioner göras även på lägre nivåer. Misstänkta personer suspenderas omedelbart och ställs inför rätta. En annan åtgärd som planeras är att införa någon form av incitament som bygger på gott yrkesutövande. Under perioden 1 januari 2001-15 mars 2001 har 68 tjänstemän inom gränspolisen straffats för underlåtenhet att utföra sina uppgifter, korruption eller brott mot arbetsbestämmelserna.

Beträffande infrastrukturer har den rumänska gränspolisen fått ökat ekonomiskt stöd både från statsbudgeten och via EU-program. Den nordvästra gränsen mot Moldova och södra Ukraina har prioriterats för inköp av patrulleringsfordon, patrulleringsbåtar, allvädersuniformer, skottsäker utrustning, nattbevakning och kommunikationsutrustning. Sex gränsövergångar (Giurgiu, Petea, Albita, Bors och Nadlac som alla ligger längs stora, europeiska transportkorridorer samt den största internationella flygplatsen, Otopeni) är utrustade med VSC-system som kan avslöja förfalskade resehandlingar.

För att göra kontrollerna av resehandlingar och viseringar effektivare undertecknades ett protokoll om samarbete den 23 maj 2001 mellan gränspolisens generalinspektorat och det nationella flygbolaget (TAROM). I protokollet anges att gränspolisen erbjuder flygbolagets anställda särskilda utbildningsprogram om hur man upptäcker falska eller förfalskade handlingar. Protokollet gäller TAROM-personal som arbetar vid flygplatserna i Amman, Damaskus, Istanbul, Kairo och Tripoli. Bolagets representanter kontrollerar att passagerarnas resehandlingar är giltiga innan de går ombord på planet och förhindrar på så sätt att personer med falska eller förfalskade handlingar reser in i Rumänien.

Det sker också ett regelbundet utbyte av uppgifter mellan tysk och fransk sambandspersonal i Rumänien om kriminella nätverk som handlar med ej ifyllda pass och viseringar som stulits från Schengen-länder.

1.1.3. Statistik och allmänna tendenser

Rumäniens gräns är totalt 3 146,7 kilometer lång, varav 1 074,5 km är landgräns, 941,6 km utgörs av floder, 883,2 km av inre vattenvägar och 147,4 km av sjögräns. Det finns 10 internationella flygplatser. Den största internationella flygplatsen är Otopeni i Bukarest.

Rumänien är ett transitland för illegala invandrare till EU:s medlemsländer. Under perioden 1998-2000 förbjöds 10 524 utländska medborgare att resa ut ur Rumänien. Av dessa hade 2 333 något av EU:s medlemsländer som slutdestination. De flesta kom från Afghanistan, Irak, Iran, Pakistan, Turkiet och Kina. Skälen till att man förhindrade vidareresa var oegentligheter i resehandlingar, underlåtenhet att efterleva tullförfarandets rättsliga normer, användning av falska eller förfalskade pass och viseringar. Under de första tre månaderna 2001 förhindrades 4 009 utländska medborgare att resa ut (jämfört med 3 145 under första kvartalet 2000).

Vad gäller inresa har cirka 40 000 utländska medborgare per år nekats inresa till Rumänien. Man räknar med att ytterligare 40 000 har tagit sig över gränsen illegalt i syfte att så småningom komma till EU. Under första halvåret 2001 förbjöds 16 715 utländska medborgare inresa till Rumänien, jämfört med 10 900 under de första tre månaderna 2000. Vanligast är att inresan sker via gränsen till Moldova.

1.1.4. Åtaganden

Utkasten till dekreten om Rumäniens statsgräns och den rumänska gränspolisens organisation och funktion beräknas antas av regeringen senast den 30 juni 2001. Samma tidpunkt gäller för antagande av tillämpningsföreskrifter för ovannämnda lagstiftning.

Samarbetsavtal om gränsförvaltning med EU:s medlemsländer kommer att diskuteras (i ett första skede med Österrike, Frankrike och Tyskland). Det pågår redan förhandlingar om att förbättra befintliga avtal med grannländerna.

Beträffande reformen av gränspolisen har man redan skrivit kontrakt med 3 063 poliser som skall ersätta de värnpliktiga och enligt planerna skall det vara en ren yrkeskår i slutet av 2002. Processen kommer att fortsätta med att 1 657 värnpliktiga skall vara ersatta med 663 kontrakterade poliser den 30 juni 2001 och 1 686 värnpliktiga med 674 poliser den 30 oktober 2001. År 2002 skall 5 000 värnpliktiga ersättas med 2 000 poliser. Sammanlagt kommer 16 000 värnpliktiga att ersättas med 6 400 poliser.

Senast den 30 juni 2001 skall ytterligare 10 % av den administrativa personalen på gränspolisens generalinspektorat ha omplacerats till operativ verksamhet.

Med utgångspunkt i inrikesministeriets program för att förebygga och bekämpa korruption förväntas gränspolisens generalinspektorat anta en egen permanent plan mot korruption senast den 30 juni 2001. Före utgången av 2001 skall en särskild "grön" telefonlinje som är öppen dygnet runt inrättas vid gränspolisens generalinspektorat för registrering av meddelanden från personer som har problem när de skall ta sig över gränsen.

En översyn av hela utbildningsstrategin för gränspolisen skall enligt planerna läggas fram den 30 juni 2001.

En strategi för integrerad gränsförvaltning kommer att utarbetas tillsammans med andra organ med gränsbefogenheter. Ett pilotprojekt håller för närvarande på att utarbetas och själva upplägget kommer att utvecklas ytterligare inom ramen för ett Phare-finansierat partnerprojekt som skall genomföras under perioden oktober 2001- november 2002.

De rumänska myndigheterna kommer regelbundet att bidra med ytterligare ekonomiska resurser till förbättring och modernisering av gränspolisens utrustning under detta och de följande åren.

1.2. Den rumänska viseringspolitiken

1.2.1. Rättsliga bestämmelser

Förteckningen över länder vars medborgare behöver visering för inresa till Rumänien består av 156 länder, medan medborgarna i 35 länder, däribland EU:s medlemsländer, är undantagna från viseringskravet. Enligt den rumänska lagstiftningen gäller särskilt stränga viseringsvillkor för medborgarna i 86 länder med hög migrationstendens. Dessa villkor och kriterier finns specificerade både i tillämpningsföreskrifterna för den nya utlänningslagen nr 123/2001 (se nedan 1.4.1) och i de instruktioner som utrikesministeriet, inrikesministeriet och arbetsmarknadsministeriet kom överens om den 30 april 2001. Medborgare från 75 av dessa länder måste ha en bestyrkt inbjudan och en bankgaranti som de rumänska myndigheterna kan använda vid eventuellt återsändande. Medborgare i Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Kuba, Mongoliet, Tadzjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan och Vitryssland måste ha en bestyrkt inbjudan men inte någon bankgaranti.

Sedan april 1998 är det obligatoriskt med en visering för flygplatstransitering för medborgare från Afghanistan, Etiopien, Indien, Ghana, Iran, Irak, Nigeria, Somalia, Sri Lanka, Demokratiska republiken Kongo, Pakistan och Bangladesh.

Sju länder som är med på EU:s förteckning över länder vars medborgare måste ha visering [3] - Ryssland, Ukraina, Moldova, Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet - finns för närvarande på Rumäniens förteckning över länder vars medborgare inte behöver visering för att resa in i Rumänien. Moldoviska medborgare kan för närvarande resa in i Rumänien med ett vanligt identitetskort, men fr. o. m. den 1 juli 2001 kommer de att behöva pass för inresan.

[3] Se bilaga I i rådets förordning (EG) nr 539/2001.

1.2.2. Uppbyggnad av institutioner, teknisk utrustning och investeringsprogram

Sedan januari 2001 kan viseringar i allmänhet endast utfärdas på en rumänsk diplomatisk beskickning eller ett rumänskt konsulat utomlands. Endast i undantagsfall kan viseringar fås vid gränsen.

Rumänska diplomatiska beskickningar och konsulat utfärdar viseringar endast till medborgare i ackrediteringslandet och efter kontroll av förteckningen över personer som är förbjudna att resa in i Rumänien. Denna förteckning finns att tillgå hos utrikesministeriet, inrikesministeriet och på gränsposterna.

Alla viseringsansökningar sänds från de diplomatiska beskickningarna eller konsulaten till det nationella viseringscentret som nyligen inrättats vid utrikesministeriets direktorat för konsulära förbindelser, och det är där man fattar det slutliga beslutet om huruvida viseringen skall utfärdas. Ansökningar från medborgare i länder med hög migrationstendens sänds vidare för extra kontroll på inrikesministeriets utlännings- och migrationsdirektorat.

Ett projekt kring ett datoriserat system för direktbehandling av viseringsansökningar har utformats, delvis finansierat inom ramen för Phare-gränsprogrammet 2000. Genom projektet kommer de centrala myndigheterna med ansvar för gränsfrågor viseringar (utrikesministeriet och inrikesministeriet) att knytas samman med diplomatiska beskickningar, konsulat och gränsposter. Projektet kommer inledningsvis att omfatta fyra diplomatiska beskickningar och konsulat EU-länder (Österrike, Tyskland, Italien och Nederländerna) och sex konsulat i länder med hög migrationstendens (Pakistan, Kina, Jordanien, Irak, Indien och Ukraina).

1.2.3. Åtaganden

Passtvånget för inresa till Rumänien kommer att börja gälla moldoviska medborgare från den 1 juli 2001.

Vad gäller införande av viseringskrav för medborgare i Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet, kommer de rumänska myndigheterna att överväga det parallellt med utvecklingen av förbindelserna mellan EU och dessa länder, och om det är lämpligt kommer Rumänien då att införa ett viseringskrav.

De rumänska myndigheterna har för avsikt att slutföra avtalsförhandlingarna med både Ryssland och Ukraina om att införa obligatoriska viseringssystem för medborgarna i båda dessa stater före utgången av 2001. Skulle bilaterala avtal inte ha uppnåtts inom denna tidsgräns kommer Rumänien att ensidigt införa viseringskraven.

1.3. Rumänska rese- och identitetshandlingar

1.3.1. Rättsliga bestämmelser

Den 19 april 2001 fattade den rumänska regeringen beslut nr 460 om införande av en ny typ av pass som har fler säkerhetsdetaljer än det nuvarande. I detta beslut fastställs de rättsliga ramarna för att tillverka en ny modell av det rumänska passet. Enligt beslutet skall regeringens sekretariat ansvara för denna uppgift via en särskild agentur med ansvar för protokollfrågor. Denna statsägda agentur inledde redan den 30 maj 2001 den internationella upphandlingen enligt regeringsbeslutet för att hitta en enda leverantör som kan garantera följande:

- Tillverkning och leverans av ett första parti med 1 000 000 vanliga ej ifyllda pass av den nya rumänska modellen.

- Leverans av den utrustning som är nödvändig för att utfärda och optiskt avläsa de nya passen.

- Leverans av tryckeriutrustning, teknik, råmaterial och annat som behövs för att tillverka den nya typen av pass i Rumänien när de första 1 000 000 ej ifyllda dokumenten har tagit slut.

Ungefär 4 000 000 rumänska turistpass är för närvarande i cirkulation och passen har en giltighetstid på fem år. Passen är individuella men barn under 14 år registreras vanligen i sina föräldrars pass. Under andra halvåret 2001 förväntar man sig att börja byta ut de gamla passen mot den nya modellen. Enligt ovannämnda regeringsbeslut skall de nya rumänska passen inte börja utfärdas förrän det befintliga lagret, som är ganska litet, har tagit slut (antalet gamla pass motsvarar ungefär vad som behövs för att utfärda pass under två månader). Gamla pass kommer gradvis att tas tillbaka och ersättas med nya. Regeringsbeslutet innebär också att de gamla passens giltighetstid inte skall förlängas efter att man har börjat utfärda den nya modellen. Pass utfärdas mot en avgift på cirka 15,50 dollar.

Det kan också nämnas att de rumänska myndigheterna avser att använda säkerhetsdetaljerna i det nya passet även vid utfärdande av resedokument till flyktingar i enlighet med Genèvekonventionen och resedokument till statslösa personer i enlighet med New York-konventionen. Av tillgängliga siffror framgår att antalet innehavare av dessa typer av resehandlingar knappast kan överstiga 2 000 personer.

1.3.2. Uppbyggnad av institutionerna och tillämpning av säkerhetsåtgärder

För närvarande utfärdas pass via ett decentraliserat datorstött system på riksnivå (41 center). Den centrala myndighet som har ansvar för utfärdande av pass är inrikesministeriets passenhet. Diplomatiska beskickningar och konsulat får endast utfärda provisoriska pass till rumänska medborgare som p.g.a. förlust, stöld eller utgång av passets giltighetstid har ett omedelbart behov av en giltig resehandling. Denna typ av pass utfärdas först efter att man har kontrollerat att den sökande verkligen är rumänsk medborgare och de är endast giltiga för återresa till Rumänien. Innehavaren får inte lämna Rumänien eller resa utomlands. Skulle en rumänsk medborgare på resa utomlands förlora eller bli bestulen på sitt pass måste personen i fråga rapportera det till det rumänska konsulatet eller beskickningen i det land där han befinner sig.

De avgifter som tas ut för utfärdande av pass kontrolleras mot antalet utfärdade pass. Genom detta förfarande får man en dubbelkontroll på central nivå av de ej ifyllda dokument som lokalkontoren använder vid passutfärdandet. Dessutom är programmet för att förebygga och bekämpa korruption inom inrikesministeriet också tillämpligt inom passenheten.

Ej ifyllda pass lagras på passenhetens huvudkontor, varifrån de skickas till lokalkontoren via inrikesministeriets interna postsystem. Ej ifyllda pass registreras i en databas, där de systematiseras i serier. Denna databas innehåller även uppgifter om alla giltiga, utfärdade pass samt noteringar om förlorade eller stulna pass. Denna databas har gränspolisens generalinspektorat och utrikesministeriet tillgång till. Det finns också en lokal databas i varje område där det utfärdas pass.

Tillverkningen av rumänska viseringsmärken sker med hög säkerhetsstandard (dvs. specialbläck och laserkomponenter) och särskilda säkerhetsåtgärder har vidtagits beträffande förvaringen av dem. En ny typ av visering i form av klistermärken, som uppfyller EU:s krav, kommer att införas under 2002.

Rumänska medborgare har identitetskort. Detta dokument är visserligen inte godkänt för resa utomlands, men det kan under vissa omständigheter vara användbart för myndigheterna i EU:s medlemsländer. Ett exempel på en sådan omständighet kan vara att man vill verifiera rumänska medborgares medborgarskap i syfte att eventuellt återsända dem när de vistas olovligt på en medlemsstats territorium. Rumänska identitetskort utfärdas av de lokala folkbokföringskontoren efter ansökan på särskild ansökningsblankett styrkt med officiella dokument (exempelvis födelseattester) som styrker den sökandes namn, civilstånd, rumänska medborgarskap, hemvist, och i tillämpliga fall, militära status. Det finns inga ej ifyllda, rumänska identitetskort eftersom de tillverkas med en datoriserad teknik där en speciell typ av böjligt papper och tunn plastfolie för laminering används som råmaterial. Provisoriska identitetskort finns också och de kan utfärdas för en, tre eller sex månader. De trycks i särskilda tryckerier på papper med vattenmärke varvid säkerhetselement avvänds. De trycks i serier, i omgångar på 25 enheter, och register förs både över serienummer och utfärdande enheter.

I händelse av stöld eller förlust måste innehavaren av ett rumänskt pass eller identitetskort rapportera detta till närmaste polisstation. När det gäller pass offentliggörs uppgifterna i Europeiska gemenskapens officiella tidning. Vid förlust av identitetskort får innehavaren betala böter innan ett nytt utfärdas.

1.3.3. Åtaganden

Under andra halvåret 2001 kommer man att börja byta ut den nuvarande typen av pass mot en ny typ med fler säkerhetsdetaljer.

En ny typ av viseringsmärken som uppfyller EU:s krav kommer att införas 2002.

1.4. Den rumänska invandrings- och asyllagstiftningen

1.4.1. Rättsliga bestämmelser

En ny utlänningslag (nr 123/2001) trädde i kraft den 3 maj 2001 och genom den fastställdes villkoren för inresa och vistelse i Rumänien samt utvisningsförfarandet. Den 9 maj 2001 antog regeringen tillämpningsföreskrifter för ovannämnda lag. Tillämpningsföreskrifterna gäller kontroll av handlingar, utfärdande av viseringar, uppehållstillstånd och utvisningar.

Olaglig inresa och olovlig vistelse i Rumänien anses är brott. Utvisning av utlänningar som inte uppfyller villkoren för inresa och vistelse (dvs. olovlig inresa, utgången visering eller indikationer på att personen i fråga är ett hot mot landets säkerhet, folkhälsan, den allmänna ordningen eller de mänskliga rättigheterna och friheterna) beordras av inrikesministeriet och utförs av dess lokala myndigheter. En utvisningsvisering anbringas på den utvisades resehandling. Dessutom får resehandlingen en särskild stämpel som förbjuder den utvisade att resa in i Rumänien under en period på mellan sex månader och fem år. Om den utvisade anses vara ett hot mot landets säkerhet, folkhälsan, den allmänna ordningen eller de mänskliga rättigheterna och friheterna kan ministeriet förklara vederbörande "icke önskvärd" under en begränsad period. Utvisning kan också komma ifråga när en utlänning har begått ett brott. I sådana fall beslutar en domstol om utvisning och det anges särskilt att detta inte gäller om utvisningen skulle ske till ett land där den dömdes liv kan vara i fara. Illegala invandrare och avvisade asylsökande kan tas i förvar tills utvisningen kan genomföras.

Den nya lagstiftningen innebär också allvarligare påföljder mot transportföretag som för med sig utlänningar till Rumänien som inte uppfyller villkoren beträffande resehandlingar och viseringar. Dessutom måste transportföretaget bära kostnaderna för att återföra vederbörande till avreseorten eller någon annan plats som den avvisade går med på och där han/hon får resa in. Transportföretaget måste också bära kostnaderna för inkvartering av den avvisade och andra eventuella kostnader. Rumänien har undertecknat Chicagokonventionen om civil luftfart som fastställer transportföretagets ansvar vad gäller passagerare utan resehandlingar.

I lagstiftning som nyligen antagits stramar man även upp villkoren för att få arbetstillstånd i Rumänien. En nödvändig förutsättning är en arbetsvisering (dvs. personer med studentvisering kan inte längre få arbetstillstånd).

I augusti 2000 gjordes ändringar i 1996 års flyktinglag vad gäller asylsökande och flyktingar som innebär att det infördes nya begrepp i den rumänska asyllagstiftningen för att anpassa den efter EU:s regelverk, t. ex. "uppenbart ogrundade asylansökningar", "säkert tredje land", "ursprungsland" och "påskyndat förfarande". Principen om "non-refoulement" (att ingen skall skickas tillbaka som riskerar att bli utsatt för förföljelse) garanteras i stort sett. Standarden på biståndet till asylsökande har generellt sett förbättrats. Den myndighet som ansvarar för handläggningen av asylansökningar är det nationella flyktingkontoret, vars beslut kan överklagas i domstol. För närvarande är de rättsliga bestämmelserna beträffande asylsökande och flyktingar redan i kraft genom ett dekret. Parlamentet har ännu inte slutligt antagit bestämmelserna.

1.4.2. Praxis i de institutioner som är inblandade i förfarandena

En specialgrupp för att bekämpa människohandel bildades 2000 inom ramen för ett regionalt center mot gränsöverskridande brottslighet. Rumänien är också signatär av FN:s konvention mot gränsöverskridande, organiserad brottslighet och dess protokoll.

Den 12 december 2000 godkände Rumäniens president ett memorandum om förberedelser och inledning av förhandlingar om att sluta ett samarbetsavtal mellan Rumänien och Europol. Däri fastställs förhandlingsmandatet samt kriterierna vid ifyllandet av de frågeformulär som Europol skickat till kandidatländerna för att inleda ett samarbete. När väl avtalet har slutits har Rumänien för avsikt att inleda ett utbyte av sambandspersonal med Europol.

Den 15 februari 2001 ingick gränspolisens generalinspektorat och det nationella flyktingkontoret ett protokoll om gemensam kontroll av passagerare som debarkerar flygplan där det anges att en ingående kontroll skall göras av de personer som kommer från destinationer med "hög migrationspotential". Illegala passagerare får omedelbart gå ombord igen och återsänds sedan till det land de kom från, medan personer som ansöker om flyktingstatus får stöd från det nationella flyktingkontoret. Det måste här påpekas att företrädarna för UNHCR i Rumänien och de icke-statliga organisationer som handskas med asylsökande och flyktingar ger uttryck för en stigande oro när det gäller den skärpta gränskontrollen och det snabba avvisningsförfarandet, vilket de anser kan påverka asylrätten.

Efter det att den nya lagstiftningen antagits har åtgärder vidtagits för att garantera vissa miniminormer för alla asylsökande under hela förfarandet. Vad gäller erkända flyktingar har de rätt till offentligt ekonomiskt bistånd i nio månader. Ytterligare bistånd kan ges till särskilda kategorier av flyktingar, exempelvis underåriga utan medföljande vuxen, äldre personer och ensamma kvinnor med barn. Flyktingar har i stort sett samma rättigheter som rumänska medborgare, även rätt att arbeta. Ett nationellt program som drivs gemensamt med UNHCR och icke-statliga organisationer har som syfte att underlätta den sociala integrationen för erkända flyktingar genom att erbjuda språkkurser, yrkesutbildning och social rådgivning. De rumänska myndigheterna har åtagit sig att ytterligare förbättra samarbetet med de icke-statliga organisationerna, både vad gäller rådgivning till asylsökande om deras rättigheter och skyldigheter och att ge fortsatt offentligt, ekonomiskt bistånd till sökande medan deras ärende utreds.

Det nationella flyktingkontoret har en modern flyktingförläggning för asylsökande i Bukarest med plats för 250 personer. Ytterligare en ny flyktingförläggning (med 500 platser) som är till för underåriga utan medföljande vuxen, ensamma kvinnor och kvinnor med barn skall byggas i Bukarest i slutet av 2001. Man planerar också att inrätta två andra mottagningsenheter i östra respektive västra Rumänien.

1.4.3. Statistik och allmänna tendenser

Under 1998 utvisades 2 830 utlänningar för att de inte uppfyllde villkoren för inresa och vistelse i Rumänien. Denna siffra ökade under 1999 till 3 431 utländska medborgare, men minskade igen till 2 498 under 2000. Antalet utländska medborgare som utvisats under perioden januari-maj 2001 är 465, vilket kan tyda på ytterligare en minskning av antalet utvisningar för hela året 2001.

Statistik för utländska medborgare som har nekats inresa till och utresa från rumänskt territorium finns ovan under punkt 1.1.3.

Enligt de rumänska myndigheterna har antalet personer som ansöker om asyl i Rumänien minskat från 1 667 under 1999 till 1 366 under 2000. Det är emellertid 706 personer som ansökt om asyl under perioden januari-maj 2001, vilket kan tyda på en uppåtgående trend för 2001. Asylsökande i Rumänien kommer huvudsakligen från Afghanistan, Bangladesh, Indien, Iran, Irak och Pakistan. Det flesta (95 %) ansöker om asyl så snart de kommer in i landet. Endast ett fåtal ansökningar mottas på Otopeni-flygplatsen eller från utlänningar efter att de har upptäckts vara illegala invandrare.

1.4.4. Åtaganden

Ett regeringsbeslut om flyktingintegration kommer att antas och genomföras före utgången av 2001.

2. ILLEGAL UTVANDRING AV RUMÄNSKA MEDBORGARE TILL MEDLEMSSTATERNA

2.1. De rumänska myndigheternas gränskontroller av rumänska medborgare som lämnar landet

2.1.1. Rättsliga bestämmelser

En rumänsk medborgare som ertappas när denne illegalt försöker utvandra till någon av EU:s medlemsstater eller som skickas tillbaka i enlighet med återtagandeavtal kan enligt regeringsförordning nr 65/1997, senast ändrad genom lag nr 216/1998, straffas med indragning av rätten att använda sitt pass för en period på tre till tolv månader. Domen kan inom 30 dagar överklagas till högre instans och därefter till en förvaltningsdomstol. Gränspolisens generalinspektorat beslutar om tillfällig indragning av rumänska pass. Denna åtgärd vidtas automatiskt vid återsändande av rumänska medborgare som utvisats från ett annat land. Samma sak gäller rumänska medborgare som begår brott eller andra lagöverträdelser utomlands, om de rumänska myndigheterna informeras om det. Det finns en förteckning över svartlistade rumänska medborgare som av rättsliga skäl inte har rätt att lämna sitt land. Att ta sig in i eller ut ur landet genom att illegalt ta sig över gränsen räknas som en överträdelse och kan medföra fängelse i mellan 3 månader och 2 år. Straffen är desamma för både rumänska och utländska medborgare. En person som värvar och vägleder en annan person för att denna illegalt skall kunna ta sig över gränsen och en person som organiserar sådan verksamhet kan dömas till fängelse i mellan ett och fem år.

Dessutom har gränspolisen under alla omständigheter befogenhet att kontrollera huruvida rumänska medborgare som lämnar landet förfogar över de visum, uppehållstillstånd, sjukförsäkringar och ekonomiska tillgångar som destinationslandet kräver. Enligt den bedömning av migrationsrisken som de rumänska gränsmyndigheterna gjort kan de personer som stoppas, därför att de inte uppfyller de krav som destinationslandet ställt upp för att släppas in i landet, få sina pass tillfälligt indragna.

2.1.2. Uppbyggnad av institutioner, teknisk utrustning och investeringsprogram

De rumänska myndigheterna har vidtagit åtgärder för att förbättra kontrollen av resehandlingar för personer som åker till någon av EU:s medlemsstater, till exempel genom att utöka antalet kontroller vid gränskontrollerna på flygplatserna och genom att organisera specialiserad vidareutbildning för den personal som ansvarar för att kontrollera resehandlingar och bekämpa internationell brottslighet (se ovan stycke 1.1.2).

Enligt gällande återtagandeavtal (bilaga I) godtar de rumänska myndigheterna att en rumänsk medborgare som befinns vistas olovligt i en av EU:s medlemsstater återsänds, om det kan styrkas eller antas att denne är rumänsk medborgare. Detta antagande kan grundas på körkort, arbetstillstånd utfärdade av rumänska myndigheter eller vittnesmål, under förutsättning att personen talar rumänska. I osäkra fall kan personens identitet kontrolleras i en databas på inrikesministeriets passdirektorat.

2.1.3. Statistik och allmänna tendenser

Under perioden 1998-februari 2001 har rätten att använda rumänskt pass dragits in för 59 602 rumänska medborgare, vilka skickats tillbaka enligt olika återtagandeavtal.

Under perioden 1998-2000 förbjöds dessutom 27 409 rumänska medborgare att lämna Rumänien. Dessa personer tillhör olika kategorier, bland annat personer som är föremål för brottsundersökning eller åtal eller som är efterlysta för andra brott, personer som använder falska pass, påträffas gömda i transportmedel eller som innehar falska handlingar.

Enligt rumänska källor uppgick antalet rumänska medborgare som återsänts till Rumänien 1998 till 19 714 (10 747 från medlemsstaterna), 1999 till 23 036 (10 312 från medlemsstaterna) och 2000 till 21 411 (9 003 från medlemsstaterna).

2.1.4. Åtaganden

För att motverka att rumänska medborgare invandrar illegalt till EU-länderna avser de rumänska myndigheterna att öka de straff (till exempel förlänga den period då passet är indraget) som ådöms medborgare som illegalt emigrerar till någon av EU:s medlemsstater och som skickas tillbaka i enlighet med olika återtagandeavtal. Det är bland annat för att underlätta kampen mot illegal rumänsk utvandring den nya typen av pass som motsvarar EU-standard infördes.

Den rumänska regeringen avser förbättra kontrollen av potentiellt migrationsrelaterade verksamheter, till exempel internationellt organiserad turism, organisationer för adoption av barn och svårdefinierad företagarverksamhet (t.ex. "artistimpressario"). Undersökningarna kommer även att omfatta annonser i media om viseringar och liknande handlingar i syfte att avslöja brottsliga organisationers verksamhet som kan omfatta människosmuggling och människohandel.

2.2. Lagar och andra författningar om rumänskt medborgarskap och statslösa personer

2.2.1. Beviljande av rumänskt medborgarskap

Endast personer som är rumänska medborgare får inneha rumänskt pass.

Utlänningar får ansöka om rumänskt medborgarskap enligt regler som nyligen stramats åt. Den kortaste period som en utlänning måste ha bott i landet innan denne får ansöka om medborgarskap har, beroende på civilstånd, förlängts från fem respektive tre år till sju respektive 5 år. Vissa andra krav, till exempel tillräckliga kunskaper i det rumänska språket, rumänsk kultur och rumänskt samhälle samt kunskaper om den rumänska konstitutionen har lagts till för att underlätta den sociala integrationen.

Lag nr 21/91 om medborgarskap innehåller bestämmelser om specialfall enligt vilka det är möjligt för före detta rumänska medborgare att återfå sitt rumänska medborgarskap. Lag nr 150 om stöd till rumänska minoriteter utomlands, vilken antogs den 15 juli 1998, ger inga privilegier, som rätten att erhålla ett rumänskt pass, till före detta rumänska medborgare som bor i Moldova eller något annat land utanför Rumänien.

Rumänien har undertecknat men ännu inte ratificerat Europeiska konventionen om medborgarskap [4]. Enligt de rumänska myndigheterna innehåller dock lagen om medborgarskap som antogs 1999 nästan alla bestämmelser som anges i konventionen.

[4] Europarådet, 6 november 1997.

Enligt den nya definitionen av rumänskt medborgarskap har möjligheten att bevilja rumänskt medborgarskap vid återsändande avskaffats. Tidigare hade ett antal före detta rumänska medborgare automatiskt återfått sitt rumänska medborgarskap när de återsändes till Rumänien. Denna bestämmelse verkar ha gett upphov till viss förvirring och vissa missförstånd mellan rumänska myndigheter, berörda medborgare och EU:s medlemsstater. Denna kategori människor omfattas nu av det normala förfarandet för beviljande av medborgarskap, vilket grundas på ansökan.

Under perioden 14 december 1999-31 maj 2001 beviljades 363 utlänningar och 19 statslösa personer rumänskt medborgarskap. Under samma period beviljades 161 före detta rumänska medborgare, varav 108 hade ett andra medborgarskap och 53 var statslösa, rumänskt medborgarskap.

2.2.2. Att avsäga sig rumänskt medborgarskap; statslösa personer

Enligt tidigare lagstiftning och praxis kunde rumänska medborgare avsäga sig sitt rumänska medborgarskap utan att behöva bevisa att de beviljats ett annat medborgarskap, vilket ledde till att antalet statslösa personer ökade. I nu gällande lagstiftning föreskrivs att en ansökan om att få avsäga sig sitt rumänska medborgarskap endast får beviljas om personen har beviljats ett annat medborgarskap eller har ansökt om ett sådant. I det senare fallet måste en officiell försäkran ges att medborgarskapet kommer att beviljas. Detta förfarande gäller inte underåriga, vilka inte kan avsäga sig sitt rumänska medborgarskap. Det bör påpekas att Rumänien har undertecknat den Europeiska konventionen om medborgarskap av den 6 november 1997, i vilken exakta gränser och villkor för möjligheten att avsäga sig sitt medborgarskap anges, men den har ännu inte ratificerats. Det är inte förbjudet i rumänsk lag att ha fler än ett medborgarskap.

Ett bilateralt avtal mellan Rumänien och Tyskland om återtagande av statslösa personer är i kraft sedan februari 1999. Rumäniens och Tysklands regeringar löser frågan bilateralt och i enlighet med internationella normer och europeisk praxis.

2.2.3. Åtaganden

För att förhindra att antalet statslösa personer ökar förbinder sig Rumänien att förvägra sina medborgare möjligheten att avsäga sig sitt medborgarskap om de inte redan har ett annat medborgarskap eller kan uppvisa officiella garantier från utländska myndigheter att de kommer att beviljas ett annat medborgarskap.

2.3. Den ekonomiska och sociala dimensionen

Den rumänska regeringen är medveten om de ekonomiska och sociala förhållanden som kan få rumänska medborgare att söka arbete i EU:s medlemsstater. För att förbättra levnadsstandarden i Rumänien har regeringen beslutat att prioritera bekämpandet av fattigdom och arbetslöshet. Man har valt en tudelad strategi som främst inriktas på följande:

- De outvecklade områdena genom program för regional utveckling.

- De specifika sociala grupper som drabbas av fattigdom och arbetslöshet.

De rumänska myndigheterna strävar efter att öka sysselsättningsgraden bland den arbetsföra delen av befolkningen genom att påskynda privatiseringsprocessen och genom att genomföra program för omskolning, särskilt riktat till den unga delen av arbetskraften och kvinnor.

I detta sammanhang görs särskilda ansträngningar till förmån för romerna. I maj 2001 antog den rumänska regeringen en strategi för romerna, vilken hade utarbetats med betydande stöd från Europeiska kommissionen. Genomförandet av denna strategi väntas förbättra den allmänna situationen för denna grupp och bör således leda till att migrationstrycket avtar. Samarbete och samordning mellan olika institutioner på detta område garanteras genom en kommitté för minoriteter som är gemensam för alla ministerier och som syftar till att hantera hälso-, utbildnings- och arbetsmarknadsfrågor samt barns rättigheter genom en övergripande strategi. Den rumänska regeringen avser också att förbättra den institutionella och rättsliga ramen för att öka respekten för romernas rättigheter så som de definieras i nationell och internationell lag.

3. REPATRIERING AV MEDBORGARE I TREDJE LAND OCH RUMÄNSKA MEDBORGARE SOM OLOVLIGEN VISTAS I NÅGON AV EU:S MEDLEMSSTATER

3.1. Återtagandeavtal som Rumänien ingått (se förteckning i bilaga 1)

Den 3 maj 2001 godkände den rumänska regeringen ett memorandum om godkännande av förhandlingar med vissa medlemsstater inom EU, vissa kandidatländer samt vissa länder där det föreligger hög migrationsrisk om återtagandeavtal beträffande medborgare i det egna landet och utlänningar. Ett ramavtal som utarbetats i detta syfte harmoniseras så långt det är möjligt med rådets rekommendation av den 30 november 1994 om mall för bilaterala återtagandeavtal mellan en medlemsstat och tredje land. [5]

[5] EGT C 274, 19.9.1996, s. 20.

3.1.1. Avtal med medlemsstaterna

Rumänien har ingått återtagandeavtal med 13 medlemsstater. Avtal med Förenade kungariket och Portugal har ännu inte ingåtts. Förhandlingar med dessa två medlemsstater har precis inletts. Ett nytt avtal som skall ersätta det gamla protokollet om återtagande som ingicks 1990 håller på att förhandlas fram med Österrike. Det avtal som nyligen ingicks med Sverige (april 2001) är ännu inte ratificerat. De nya återtagandeavtal med EU:s medlemsstater eller kandidatländer som nu håller på att förhandlas fram eller moderniseras omfattar alla medborgare både i de avtalsslutande länderna och i tredje land.

Hur lång tid återtagandet tar beträffande rumänska medborgare som ertappas när de olovligen vistas i ett land som det ingåtts ett återtagandeavtal med beror på vilken av följande kategorier personen i fråga faller inom:

- Om personen besitter identitetshandlingar som styrker rumänskt medborgarskap accepteras han/hon utan vidare formaliteter.

- Om personen inte besitter identitetshandlingar (t.ex. på grund av att han/hon förstört dessa handlingar) som styrker att han/hon har rumänskt medborgarskap, kontrollerar de rumänska myndigheterna inom två till tre dagar, efter det att ett land begärt det, om han/hon är rumänsk medborgare eller av rumänskt ursprung och accepterar honom/henne efter kontroll.

- Om personen är utländsk medborgare och myndigheterna i det land som gjort förfrågan styrker att han/hon passerade rumänskt territorium, accepteras han/hon utan vidare formaliteter.

3.1.2. Avtal med tredje land

Rumänien har också ingått återtagandeavtal med flera länder utanför EU, bland annat Ungern, Polen, Slovakien, Tjeckien, Slovenien, Schweiz, Bulgarien och Indien. Avtal med Kroatien och Slovenien har ingåtts och håller på att ratificeras. Rumänien har inlett förhandlingar om återtagandeavtal med Egypten, Ukraina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Moldova, Litauen, Ryssland, Kina, Bangladesh, Sri Lanka och Libanon. Det övervägs att inleda förhandlingar om återtagandeavtal med Albanien, Afghanistan, Pakistan och Israel. Samtliga nya återtagandeavtal som förhandlas fram eller moderniseras med tredje länder som har hög migrationspotential omfattar medborgare både i de avtalsslutande parterna och i tredje land.

3.2. Att bygga ett nätverk av sambandstjänstemän

I december 2000 fastställde och godkände Rumänien den rättsliga ram där "för attachéer i inrikes frågor/sambandstjänstemän inom polisen" definieras. Dessa tjänstemän har särskilda uppgifter på området för internationellt samarbete. Ett regeringsbeslut har gjort det möjligt för polistjänstemän som sorterar under inrikesministeriet att placeras vid ambassader och diplomatiska beskickningar där de lyder under ambassadörerna. Deras ställning kan jämföras med försvarsattachéernas. En inrikesattaché har följaktligen utsetts vid Rumäniens beskickning vid Europeiska unionen. Tack vare ekonomiskt stöd från berörda länder har Rumänien också för en begränsad period (en till tre månader) placerat sambandstjänstemän i Tyskland, Tjeckien, Slovakien och Irland. Beroende på tillgången på ekonomiska resurser avser Rumänien stationera sambandstjänstemän med ansvar för rättsliga och inrikes frågor även i andra medlemsstater, särskilt i dem som är mottagarländer för illegala invandrare som tagit sig in via Rumänien. Flera av EU:s medlemsstater (Belgien, Danmark, Spanien, Tyskland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket) samt vissa tredje länder (Australien, Israel, Ryssland, Förenta staterna och Ukraina) har utsett liknande sambandstjänstemän med ansvar för Rumänien som bor i eller utanför Rumänien. Regeringen prioriterar att skicka sambandstjänstemän till EU:s medlemsstater och till tredje länder med hög migrationspotential.

3.3. Samarbete med flygbolag

När det gäller frivilligt återvändande till Rumänien av rumänska medborgare har det ingåtts ett avtal mellan den rumänska gränspolisen och flygbolaget TAROM. Ett annat avtal omfattar återsändande av medborgare från tredje land som utvisats från Rumänien. Som medlem i IATA deltar TAROM i de internationella nätverk och arbetsgrupper som arbetar med denna fråga.

3.4. Åtaganden

De rumänska myndigheterna förbinder sig att enligt gällande återtagandeavtal ta tillbaka medborgare av rumänskt ursprung som olovligen vistas i någon av EU:s medlemsstater, däribland statslösa personer, och att utvidga och förnya återtagandeavtalen med EU:s medlemsstater.

Program för att rumänska medborgare som återsänts åter skall integreras i samhället håller på att tas fram. Dessa riktar sig också till kvinnor och barn som blivit föremål för människohandel.

Rumänien accepterar, i enlighet med gällande återtagandeavtal och de avtal som kommer att ingås (Portugal, Förenade kungariket och förnyandet av avtalet med Österrike), att medborgare i tredje land som via Rumänien illegalt tagit sig in i någon av EU:s medlemsstater eller i något kandidatland återsänds till rumänskt område. Rumänien håller på att förbättra sin förmåga att hålla kvar illegala invandrare från tredje land, bland annat genom att upprätta nya inkvarteringscenter.

4. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATION

4.1. Framsteg i lagstiftningen

Den rumänska regeringen har gjort upp en ambitiös plan för att anta lagstiftning som är relevant i viseringssammanhang. Sedan den förra rapporten lades fram för rådet har en ny utlänningslag trätt i kraft, den 3 maj 2001, och regeringen antog tillämpningsföreskrifter för denna nya lag den 9 maj 2001. Ett regeringsbeslut antogs den 19 april 2001 om att det nuvarande passet skall bytas ut mot en ny typ med fler säkerhetsdetaljer. Den 3 maj 2001 godkände regeringen ett ramavtal om återtagande.

Dessutom befinner sig flera viktiga lagförslag i antagandeprocessens slutskede. Dekreten om Rumäniens statsgräns och likaså den om gränspolisens organisation och funktion skall enligt planerna antas den 30 juni detta år. Samtidigt kommer regeringen att anta tillämpningsföreskrifter för dessa. Bestämmelser om skydd av personuppgifter och en lag om ratificering av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter har överlämnats till parlamentet. Ändringar av flyktinglagen från 1996 antogs genom dekret i augusti 2000 och ledde till betydande förbättringar i lagstiftningen, även om parlamentet ännu inte antagit den.

Den rumänska lagstiftningen omfattar en förteckning över länder vars medborgare måste ha visering för inresa till Rumänien och denna förteckning innehåller samma länder som EU:s nuvarande förteckning, med undantag för sju länder (Ryssland, Ukraina, Moldova, Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet). Med Ryssland och Ukraina pågår förhandlingar om att införa viseringskrav för deras medborgare vid slutet av 2001. Skulle ett bilateralt avtal inte ha uppnåtts inom denna tidsgräns kommer Rumänien att ensidigt införa viseringskravet. För andra berörda länder kommer de rumänska myndigheterna att överväga införande av viseringskrav utifrån hur förbindelserna mellan EU och dessa länder utvecklas.

4.2. Institutioner och operativ kapacitet

Det pågår en omorganisation och modernisering av den rumänska gränspolisen. Organisationen har förenklats och utformats efter hur gränspolisen är organiserad i medlemsstaterna. Processen att byta ut de värnpliktiga mot anställda gränspoliser fortlöper enligt planerna, vilka i sin tur nyligen omarbetades för att processen skulle påskyndas. Utbildningen för gränspolisens personal håller på att förändras och anpassas till den nya organisationen. En reform av de olika gränspoliskategoriernas utbildning har inletts. Samarbete mellan myndigheter och över gränserna har inletts i praktiken och kommer att vidareutvecklas i enlighet med väldefinierade planer. Det är visserligen ett faktum att korruptionen är utbredd i den offentliga sektorn i Rumänien och därmed svår att utrota, men de åtgärder som har vidtagits för att bekämpa den inom gränspolisen verkar faktiskt ha gett en del resultat.

Regeringen har gjort avsevärda investeringar i utrustning till gränspolisen. Tilldelningen i den nationella budgeten år 2001 för gränsskydd och förhindrande av illegal invandring är 130 miljoner euro. Tilldelningen till utrustning i Phares gränsprogram kommer inom en snar framtid att leda till en tydlig förbättring av gränspolisens operativa kapacitet vid den nordöstra gränsen, vilken är den mest utsatta gränsen när det gäller organiserad olaglig invandring från tredje land.

Den senaste statistiken tyder på en ökad operationell kapacitet hos gränspolisen. Särskilt siffrorna för det första kvartalet 2001 tyder på ökad effektivitet. Exempelvis var antalet kvarhållna personer vid de gröna gränserna under första kvartalet 2001 nästan fem gånger så stort som under första kvartalet 2000.

Hanteringen av viseringsansökningar har förbättrats i och med att den nya ansökningsblanketten togs i bruk och att det nationella viseringscentret inrättades vid utrikesministeriet. Ett datoriserat system för direktbehandling har utformats efter förebild i medlemsstaterna och det kan förväntas tas i bruk i en första fas under andra halvåret 2001.

Rumänska pass och identitetskort utfärdas med metoder som uppfyller adekvata säkerhetsstandarder.

4.3. Åtaganden

De åtaganden som den rumänska regeringen har gjort för den närmaste framtiden finns angivna under respektive avsnitt i denna rapport. I allmänhet har de viktigaste åtgärderna som regeringen angav i det dokument som överlämnades till kommissionen den 15 januari 2001 genomförts enligt planerna. Regeringen har en stark politisk vilja att uppnå ett positivt resultat i viseringsfrågan, som är en av de viktigaste politiska frågorna i Rumänien. Regeringen utsätts också för starka påtryckningar från den rumänska allmänheten som, framför allt sedan viseringskravet avskaffades för Bulgarien, upplever att viseringskravet för rumänska medborgare är diskriminerande och förnedrande och ser fram emot ett positivt beslut. Det finns därför goda skäl att tro att regeringen kommer att ge dessa åtaganden högsta prioritet. Åtagandena kan inte heller anses vara orealistiska eller överoptimistiska. Det är emellertid många åtgärder som enligt planerna skall vara avslutade i slutet av juni 2001, så det kan finnas en risk för att en del av dessa blir något försenade. Bortsett från detta kan man förvänta sig att åtagandena kommer att genomföras enligt planerna.

4.4. Slutsats

Rumänien har onekligen gjort framsteg i fråga om gränskontroller och viseringspolitik och har gjort betydelsefulla åtaganden på dessa områden. Åtgärderna kommer att påverka den olagliga invandringen från tredje land. Den rumänska regeringen har gjort adekvata åtaganden i syfte att hindra olaglig utvandring av rumänska medborgare. Det finns emellertid en risk för att avskaffandet av viseringskravet kan uppmuntra ett växande antal av de rumänska medborgarna att dra nytta av den nya situationen. Denna ökning kommer troligast att ske bland unga studenter, forskare, affärsfolk och människor som försöker förbättra sina levnadsvillkor.

Man behöver dock inte vänta sig att ett avskaffande av viseringskravet för Rumänien kommer att leda till en stor ökning av personer från Rumänien som olovligen vistas i medlemsstaterna. De tydliga åtaganden som den rumänska regeringen har gjort i fråga om att underlätta återsändande motverkar en eventuell ökning av olagliga immigranter. I alla händelser innehåller EG-fördraget en utväg vid ett plötsligt ökat inflöde av medborgare från ett tredje land.

Det finns potentiella fördelar med ett undantag från viseringskravet när det gäller demokratiseringsprocessen i allmänhet. Ett undantag kommer att ha positiv effekt på den rumänska allmänhetens stöd för EU-anslutningsprocessen, medan ett beslut i andra riktningen kommer att öka känslan av marginalisering, vilket i sin tur kan bli grogrund för odemokratiska politiska rörelser. En positiv demokratisk och ekonomisk utveckling kommer att få näring av ett förenklat internationellt utbyte och möjligheter att resa för studenter, forskare och affärsfolk. Om reformprocessen i Rumänien skall fortsätta att utvecklas positivt, måste det växa fram en ny generation av ansvarsfulla medborgare med internationell erfarenhet. Kommissionens slutsats är därför att de ovannämnda fördelarna uppväger nackdelarna med en eventuell ökning av personer från Rumänien som olovligen vistas i medlemsstaterna.

Kommissionen rekommenderar därför att avskaffandet av viseringskravet för rumänska medborgare bör genomföras från och med den 1 januari 2002 och att rådet bör fatta beslut om detta före årets slut. Detta förutsätter att de rumänska myndigheterna uppfyller ett antal åtaganden i samband med de frågor som nämns i denna rapport.

Skulle viseringskravet avskaffas har de rumänska myndigheterna och förbundit sig att informera sina medborgare om de bestämmelser som gäller för medborgare som är undantagna från viseringskravet vid inresa på medlemsstaternas territorium.

BILAGA I: ÅTERTAGANDEAVTAL

>Plats för tabell>