Denna rapport om ett utökat övervakningsuppdrag i Rumänien översänds till rådet i enlighet med artikel 11.4 i förordning (EG) nr 1466/97 . I enlighet med artikel 11.5 i förordning (EG) nr 1466/97 har de preliminära resultaten av detta övervakningsuppdrag tidigare sänts till Rumänien för synpunkter.

Rumänien – Förfarande för betydande avvikelse

Utökat övervakningsuppdrag, 26–27 september 2017

Rapport

1. Inledning

Till följd av den betydande avvikelsen från det medelfristiga budgetmålet (MTO) under 2016, inleddes under våren 2017 ett förfarande för betydande avvikelse för Rumänien. Medlemsstatens strukturella underskott ökade till 2,5 % av BNP under 2016, jämfört med ett underskott som understeg 1 % under 2015, till följd av betydande sänkningar av indirekta skatter och höjningar av lönerna i den offentliga sektorn. Detta ledde till att kommissionen den 22 maj 2017 utfärdade en varning till Rumänien och föreslog att rådet skulle inleda ett förfarande för betydande avvikelse. I sin rekommendation om ett förfarande för betydande avvikelse, som godkändes den 16 juni 2017, uppmanade rådet Rumänien att vidta åtgärder för att säkerställa att den nominella tillväxttakten för de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 3,3 % under 2017. Detta motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av BNP, vilket är den minsta insats som krävs enligt den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten. Det leder till ett behov av korrigerande åtgärder motsvarande 1,8 % av BNP under 2017, jämfört med grundscenariot från kommissionens ekonomiska vårprognos 2017. Enligt begäran när åtgärden vidtogs har Rumänien lämnat en rapport till rådet som svar på rådets rekommendation av den 15 oktober 2017. Kommissionen gör för närvarande en bedömning av innehållet i Rumäniens rapport.

Kommissionens utökade övervakningsuppdrag ägde rum den 26–27 september 2017. Övervakningsuppdraget utfördes på grundval av artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1466/97. Under övervakningsuppdraget möttes finansminister Ionuţ Mişa, chefen för Rumäniens centralbank Mugur Isărescu, ledamöterna i Rumäniens finanspolitiska råd och budgetutskotten för det rumänska parlamentet. Syftet med uppdraget var att i detalj lära sig om de rumänska myndigheternas planerade finanspolitiska åtgärder för att göra de finanspolitiska riskerna mer synliga och för att uppmuntra överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten. Vid övervakningsuppdraget bedömdes också den finanspolitiska utvecklingen och budgetgenomförandet under 2017.





2. Iakttagelser från övervakningsuppdraget:

Det framgick att de rumänska myndigheterna inte har för avsikt att följa rekommendationen i samband med förfarandet för betydande avvikelse. Finansministeriet bekräftade att målet för 2017 fotsätter att vara det samlade underskottet på 3 % av BNP, medan en strukturell anpassning under 2017 inte är en prioritering. I 2017 års korrigerade budget, som regeringen antog i mitten av september 2017, har det samlade underskottsmålet behållits på 2,96 % av BNP, medan den underliggande makroekonomiska prognosen förbättrades. Detta tyder på en försämring av det underliggande strukturella underskottet jämfört med den ursprungliga budgeten för 2017, i vilken man redan planerade en expansiv finanspolitisk inriktning. Finansministeriet hävdade att rekommendationen i samband med förfarandet för betydande avvikelse kom sent under året, vilket ger begränsade möjligheter att genomföra den rekommenderade strukturella anpassningen.

Den nyligen antagna korrigerade budgeten för 2017 ger också upphov till farhågor vad gäller de offentliga finansernas kvalitet. De viktigaste inslagen i den korrigerade budgeten är följande: i) en uppjustering av BNP-tillväxten från 5,2 % till 5,6 %, ii) det offentliga underskottsmålet (i likvida medel) ska hållas kvar på 2,96 % av BNP, iii) en nedjustering av skatteintäkter (till följd av en nedjustering av mervärdesskatt och skatt på bolagsvinst), iv) en uppjustering av sociala avgifter och icke-skatteintäkter (dvs. utdelningar från statsägda företag), ökningen av utdelningar från statsägda företag beror delvis på en ny begäran om utdelningar från outdelade vinstmedel från tidigare år, v) på utgiftssidan, minskades kapitalutgifterna med omkring en fjärdedel, vi), medan den offentliga sektorns löner och sociala förmåner höjdes. I fråga om budgetutformningen har Rumänien antagit politiska strategier som ökar konsumtionen på kort sikt (indirekta skattesänkningar och ökade offentliga löner) och som är svåra att återföra, istället för åtgärder som syftar till att stimulera långsiktig ekonomisk tillväxt, såsom att förbättra nyttjandet av EU-medel eller öka kvaliteten på offentliga investeringar.

Myndigheterna siktar på att behålla ett samlat underskott på 3 % av BNP under 2018. Finansministern fastställde två mål för 2018: ett primärt mål är att behålla ett samlat underskott på 3 % av BNP och ett sekundärt mål är att minska det strukturella underskottet med 0,5 % av BNP. Under övervakningsuppdraget konstaterades det att om man behåller det samlade underskottet på 3 % av BNP under 2018 skulle det, mot bakgrund av det positiva och växande produktionsgapet, medföra en försämring av de offentliga finanserna i strukturella termer.

Enligt kommissionens beräkningar kommer det samlade underskottet, enligt det sedvanliga scenariot med oförändrad politik, sannolikt att öka under 2018 till långt över 3 % av BNP till följd av ytterligare stora ökningar av lönerna inom den offentliga sektorn. I juni 2017 godkände det rumänska parlamentet en lag om enhetliga löner. Denna lag syftar till att harmonisera det nuvarande fragmenterade lönesystemet i den offentliga sektorn och fastställa lönen för varje position i den offentliga sektorn. I lagen anges vägen för att uppnå detta mål och det fastställs att det nya lönesystemet ska genomföras fullt ut under år 2022. I januari 2018 kommer lönerna för alla offentliganställda att höjas med 25 % och därefter med årliga höjningar på 25 % av skillnaden mellan lönen för januari 2018 och 2022 års mål för lönerna. Hälso- och sjukvårdssektorn samt utbildningssektorn kommer att få ytterligare lönehöjningar under 2018, utöver den allmänna lönehöjningen på 25 % i januari 2018. Mot bakgrund av ett scenario där politiken inte ändras följer att det samlade underskottet sannolikt kommer att öka betydligt över 3 % av BNP, möjligen till något över 4 % av BNP (en mer exakt beräkning kommer att uppnås under höstprognosen). Därför behöver myndigheterna vidta ytterligare åtgärder för att uppnå de fastställda målen för 2018 och för att uppfylla kraven i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten.

Myndigheterna planerar att helt överlåta de sociala avgifterna på arbetstagare, i syfte att mildra de finanspolitiska effekterna till följd av lagen om enhetliga löner. Avsikten är att öka de sociala avgiftsnivåer som arbetstagarna betalar på sina bruttolöner. Regeringen planerar att låta detta överlåtande åtföljas av en sänkning av de sociala avgiftsnivåerna, från nuvarande 22,75 % för arbetsgivare och 16,5 % för arbetstagare till 36 % för arbetstagare, och att sänka skattesatsen för inkomsttagare från 16 % till 12 % eller 10 %. Regeringen eftersträvar också en juridisk lösning som ska säkerställa att arbetsgivare inom den privata sektorn ökar bruttolönen för sina anställda, så att deras nettolöner inte behöver bära kostnaden för överlåtandet av de sociala avgifterna.

Regeringen överväger också en återföring av 2008 års pensionsreform i vilken det infördes en andra pelare i pensionssystemet. Myndigheterna överväger en minskning av överföringen av sociala bidrag till den andra pelaren i pensionssystemet, som enligt reglerna i Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) klassificeras utanför den offentliga sektorn. Överföringarna uppgår till cirka 0,8 % av BNP per år. En sådan åtgärd skulle minska det offentliga underskottet på kort sikt. Vinsten i de offentliga finanserna skulle emellertid försvinna på lång sikt, eftersom de sociala avgifter som avleds från den andra pelaren skulle åtföljas av en skyldighet att betala ut ålderspension i framtiden. En sådan återföring kan få negativa konsekvenser för pensionssystemens lönsamhet och för kapitalmarknadernas utveckling. Under övervakningsuppdraget varnade man för att anta sådana genomgripande förändringar av pensionssystemet på ett förhastat sätt, utan någon ordentlig analys och enbart av kortfristiga, underskottsminskande orsaker. Nationaliseringen av de tillgångar som ackumulerats inom den andra pelaren, vilka enligt ENS-reglerna inte kommer att påverka det offentliga underskottet, förefaller inte heller övervägas i detta skede.

Vidare diskuterade man också vid övervakningsuppdraget det nyligen antagna systemet med uppdelad betalning av mervärdesskatt. I slutet av augusti 2017 antog regeringen en undantagsförordning om ändring av skatteregistreringsnummer. Förordningen syftar till att förbättra efterlevnaden av skattereglerna och innebär att alla betalningsskyldiga för mervärdesskatt från och med januari 2018 blir skyldiga att använda separata konton för mervärdesskatteinbetalningar. Vid övervakningsuppdraget betonades att ett sådant obligatoriskt system kan kräva ett förhandsundantag från mervärdesskattedirektivet. Finansministeriet bestred behovet av ett undantag och hävdade att kommissionen inte har någon fullständig och korrekt information om denna åtgärd.

Rumäniens centralbank har bekräftat den konjunkturförstärkande finanspolitiken, som bidrog till kommissionens oro över den nuvarande kombinationen av politiska åtgärder. Rumänien befinner sig mitt i ett stort ekonomiskt uppsving, som är ett idealiskt tillfälle att återställa de finanspolitiska buffertarna inför en eventuell nedgång. Den finanspolitiska inriktningen i Rumänien har varit ytterst expansionistisk. Ur detta perspektiv förefaller Rumäniens finanspolitik oförsiktig och påverkar i hög grad penningpolitiken.