Förkortningar

Copa-Cogeca : Organisationen för jordbrukets näringslivsorganisationer i Europeiska unionen – Allmänna sammanslutningen för jordbrukssamarbetet (Bryssel)

EDA : European Dairy Association, Europeiska mejeriföreningen (Bryssel)

EU : Europeiska unionen

Eurostat : Europeiska gemenskapernas statistikkontor

FAO : Food and Agriculture Organization of the United Nations, Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (Rom)

GJP : Gemensamma jordbrukspolitiken

OCM : Gemensam organisation av marknaden

OECD : Organisationen for ekonomiskt samarbete och utveckling (Paris)

USDA : United States Department of Agriculture, Förenta staternas jordbruksministerium

WTO : Världshandelsorganisationen (Genève)

ZMP : Zentrale Markt- und Preisberichtstelle GmbH (Bonn), tyskt statistikorgan

Förklaring av de viktigaste termerna inom mjölkpolitiken

Mjölkekvivalent : Den kvantitet mjölk som används vid tillverkning av en mjölkprodukt.

Riktpris : Priser som fastställs av rådet och som motsvarar den ersättningsnivå som producenterna vill ha. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 innebar att man slopade riktpriset på mjölk och införde ett direktstöd som var frikopplat från produktionen som ett inkomststöd till producenterna.

Interventionspris (eller referenspris) : När det gäller smör och skummjölkspulver: Priser som rådet har fastställt till 246,39/100 kg för smör och till 174,69/100 kg för skummjölkspulver sedan den 1 juli 2007. Interventionsorganen kan ingripa (offentlig lagring) vid obalans på marknaden genom att köpa smör och/eller skummjölkspulver under interventionsperioden (från 1 mars till 31 augusti), när marknadspriserna ligger under en viss nivå (92 % respektive 100 % av interventionspriset för smör och skummjölkspulver). Uppköpen görs till ett pris som motsvarar 90 % respektive 100 % av referenspriset för smör och skummjölkspulver. Interventionen avbryts när marknadspriserna går upp igen eller när lagren når det tak som godkänts av rådet (30000 ton för smör och 109000 ton för skummjölkspulver). Kommissionen får dock tillåta uppköp som överstiger dessa kvantiteter genom anbudsförfarande.

Leveranskvot : Kvot för den mjölk som levereras av producenterna till godkända köpare; i regel handlar det om den mjölk som samlats in av mejerierna.

Kvot för direktförsäljning : Kvot för den mjölk som säljs eller överlåts direkt av producenterna till konsumenter och även andra mjölkprodukter som säljs eller överlåts av producenterna.

Reformen 2003 : Reform av den gemensamma jordbrukspolitiken efter Luxemburgavtalet den 26 juni 2003, som bygger på den process som inleddes 1993 (McSharry-reformen) och som bekräftades 1999 (Agenda 2000-reformen). Syftet med reformen var en minskning av prisstödet som skulle kompenseras med direkta inkomststöd. I och med reformen 2003 infördes frikopplingen av stöden och villkoren för att få stöd, samtidigt som landsbygdsutvecklingsstöden stärktes.

Sammanfattning

I. Mjölk har en mycket viktig plats i Europeiska unionens jordbruksekonomi. Mer än en miljon jordbruksföretag levererar årligen 148 miljoner ton mjölk till ett värde av 41 miljarder euro. Sektorn för mjölkförädling sysselsätter runt 400000 personer och har en omsättning på 120 miljarder euro. Mjölkfett och mjölkproteiner används vid tillverkning av ost, smör och konsumtionsmjölk.

II. EU för en mjölkpolitik som framför allt syftar till att nå jämvikt på marknaden, stabilisera priserna, tillförsäkra producenterna en skälig levnadsstandard och förbättra deras konkurrenskraft. Den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk, som har funnits sedan 1968, genomgick en radikal förändring när systemet med mjölkkvoter infördes 1984. I linje med Agenda 2000 innebar reformen 2003 att liberaliseringen av sektorn påbörjades genom att prisstödsmekanismen försvagades och direkt inkomststöd infördes. "Hälsokontrollen" 2008 bekräftade att mjölksektorn skulle fullfölja liberaliseringen i och med att kvoterna skulle avvecklas till 2015. Utgifterna till mjölksektorn har ökat från 2750 miljoner euro 2005 till cirka 4500 miljoner euro 2007. I detta belopp ingår ett beräknat belopp för direktstöden, som har införlivats i det samlade gårdsstödet.

III. Vid revisionen granskade revisionsrätten hur ändamålsenligt kommissionen förvaltar marknaden för mjölk och mjölkprodukter i förhållande till de viktigaste målen för EU:s mjölkpolitik.

IV. När det gäller jämvikten på marknaden drar revisionsrätten slutsatsen att mjölkkvoterna strikt har begränsat produktionen, men att de länge har varit alldeles för höga i förhållande till marknadens absorptionsförmåga. Gemenskapen finansierade överskottet av industriprodukter (smör och pulver). Under lång tid överskreds gemenskapens leveranskvot mycket marginellt, men sedan 2004 har den konstant underutnyttjats. När det gäller regleringsåret 2007/2008 motsvarar underutnyttjandet 1 % av den totala kvoten för EU-27. Det nuvarande kvotsystemet är i praktiken endast tvingande i ett begränsat antal medlemsstater. De avsättningsåtgärder som ska uppmuntra till konsumtion av mjölkfett (smör) eller mjölkproteiner (mjölkpulver) på den europeiska marknaden har spelat en begränsad roll de senaste åren.

V. När det gäller målet att stabilisera priserna konstaterar revisionsrätten att det nominella producentpriset på mjölk knappt har förändrats under perioden 1984–2006, jämfört med perioden innan kvoterna infördes. Däremot har producentpriset på mjölk i reella termer konstant urholkats sedan 1984. Producentpriset på mjölk och konsumentpriset på mjölk utvecklas inte parallellt eftersom de påverkas av olika parametrar. Mellan början på 2000 och mitten av 2007 ökade de nominella konsumentpriserna för mjölkprodukter med 17 % medan det nominella pris som betalas till producenter minskade med 6 %.

VI. När det gäller målet att tillförsäkra producenterna en skälig levnadsstandard konstaterar revisionsrätten att mjölkproducenternas inkomster fortfarande är något högre än den genomsnittliga jordbruksinkomsten, som tenderar att minska i reella termer. Stöden har fått en stor och växande betydelse för mjölkproducenternas inkomst, med stora skillnader mellan medlemsstaterna. Omstruktureringen av mjölksektorn och den konstanta minskningen av antalet jordbruksföretag har inneburit att mjölkproducenternas statistiska genomsnittliga inkomst har kunnat ligga kvar på samma nivå. EU-15 förlorade hälften av sina mjölkproducerande gårdar mellan 1995 och 2007; mer än 500000 producenter upphörde med sin verksamhet under denna period.

VII. När det gäller konkurrensmålet konstaterar revisionsrätten att EU:s andel i världshandeln med mjölkprodukter har minskat sedan 1984. De europeiska exportbidragen för mjölkprodukter har minskat markant de senaste åren. De europeiska producenterna av basprodukter (smör och mjölkpulver) har egentligen endast varit konkurrenskraftiga på världsmarknaderna när priserna har varit höga. Utanför dessa perioder har de exporterat med hjälp av gemenskapsbudgeten. Världspriserna påverkar exportnivån i mindre utsträckning när det gäller produkter med ett större mervärde, till exempel ost.

VIII. När det gäller den gradvisa liberaliseringen av den europeiska mjölksektorn betonar revisionsrätten tre viktiga faktorer som kommissionen och medlemsstaterna måste uppmärksamma:

Instabiliteten på marknaderna, som snabbt kan skapa nya överskott.

Den snabba takten i omstruktureringen, som medför en risk för att många mjölkproducenter i de minst gynnade områdena försvinner och för att produktionen koncentreras geografiskt.

Slutligen frågan om den europeiska mjölksektorns konkurrenskraft som är beroende av sektorns förmåga att anpassa sig till efterfrågan på världsmarknaderna när det gäller pris och kvalitet på produkterna.

IX. Mot bakgrund av dessa faktorer rekommenderar revisionsrätten att

man fortsätter att bevaka utvecklingen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter för att undvika att liberaliseringen av sektorn leder till en situation med nya överskott,

prissättningsprocessen på livsmedelsområdet övervakas regelbundet av kommissionen; koncentrationen av förädlings- och distributionsföretag får inte leda till att mjölkproducenterna hamnar i en situation där de inte kan påverka försäljningspriserna (price-takers) och inte begränsa slutkonsumenternas möjlighet att få en rättvis andel av prissänkningarna,

man fördjupar diskussionen om vilka strategier som ska sättas i verket för att hantera särskilda problem i regioner där mjölkproduktionen är sårbar, särskilt i bergsområden, och om vilka konsekvenser den geografiska koncentrationen av mjölkproduktionen får för miljön,

man fortsätter ansträngningarna att inrikta mjölkproduktionen i första hand på att tillgodose den europeiska marknadens behov och samtidigt på att framställa ost och andra produkter med ett högt mervärde som kan exporteras till världsmarknaden utan budgetstöd.

Inledning

Marknaden för mjölk och mjölkprodukter

1. Mjölk är en av Europeiska unionens främsta jordbruksprodukter: mer än en miljon jordbruksföretag producerar årligen 148 miljoner ton mjölk till ett värde av ungefär 41 miljarder euro, vilket motsvarar 14 % värdet på den europeiska jordbruksproduktionen (EU-25, 2006) [1]. Mer än 60 % av det nötkött som produceras i Europa kommer från mjölkproducerande gårdar [2]. Europeiska unionen har den största mjölkproduktionen i världen (27 %), före Indien (20 %) och Förenta staterna (16 %), och långt före Oceanien (5 %) [3].

2. Mjölkförädlingen sysselsätter cirka 400000 personer i Europa och omsätter sammanlagt 120 miljarder euro [4]. Den råmjölk som levereras till mejerierna förädlas till ett brett urval av produkter som är avsedda som livsmedel eller djurfoder eller för industrin (illustration 1 och bilaga I). Komjölk består i huvudsak av vatten, laktos, fett och proteiner. När fettet separeras från proteinerna får man smör och skummjölk, som framför allt används till framställning av skummjölkspulver och kasein. Ost, färskvaror, koncentrerad mjölk och helmjölkspulver består av både fett och proteiner. Råmjölk används framför allt till framställning av ost, före smör och konsumtionsmjölk. Vid framställningen av ost 2008 användes 46 % protein och 34 % fett av den mjölk som samlats in i EU-27; vid framställningen av konsumtionsmjölk användes 23 % proteiner och 13 % fett, och vid framställningen av smör användes 32 % av fettet och nästan inget protein. Det bör noteras att även om det behövs mer mjölk vid produktion av smör än vid produktion av konsumtionsmjölk är ändå avsättningsområdet för konsumtionsmjölken intressantare för sektorn eftersom det gör det möjligt att uppvärdera såväl mjölkproteiner som mjölkfett.

Illustration 1

De främsta avsättningsområdena för den mjölk som levereras till mejerier

+++++ TIFF +++++

Målen för gemenskapens mjölkpolitik

3. Gemenskapens mjölkpolitik grundar sig i likhet med annan sektorspolitik på jordbruksområdet, på den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna mål som fastställs i artikel 33 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen [5]. Eftersom det är svårt att förverkliga alla mål samtidigt kan rangordningen av de prioriteringar som tilldelats organisationerna av marknaden förändras med tiden [6]. Regelverket för den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk hänvisar uttryckligen till följande fyra mål:

- Skapa jämvikt på mjölkmarknaden. Jämvikt handlar om att anpassa utbudet till efterfrågan på mjölkmarknaden och om att minska strukturella överskott [7].

- Stabilisera priserna på mjölk och mjölkprodukter. Stabiliteten kan utvärderas på grundval av utvecklingen av producentpriserna [8]. Utvecklingen av konsumentpriserna ger också viss fingervisning om vilken inverkan den gemensamma organisationen av marknaden har för konsumenterna.

- Tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard [9]. Den enskilda inkomsten kan förbättras genom att jordbruksföretagens produktivitet ökar. Den strukturella anpassningen är en integrerad del av den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk, även om man vid utformningen av jordbrukspolitiken måste ta hänsyn till nödvändigheten att gradvis genomföra lämpliga anpassningsåtgärder [10].

- Förbättra konkurrenskraften för mjölk och mjölkprodukter på de internationella marknaderna [11]. Konkurrenskraft måste uppnås bland annat genom att de europeiska priserna läggs på samma nivå som världspriserna, som strukturellt är lägre. Konkurrenskraftsmålet har blivit en av de viktigaste prioriteringarna i kommissionens handlingsplan efter beslutet 2003 om att minska nivån på marknadsstödet och införa direkta inkomststöd för mjölkproducenter [12].

Förvaltningsinstrument

4. Den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter trädde i kraft 1968 och var en av den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) första gemensamma organisationer av marknaden. Den har genomgått ett flertal reformer av vilka den radikalaste bestod i att mjölkkvoter infördes 1984 för att man skulle komma till rätta med de strukturella överskott som berodde på en obalans mellan utbud och efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter [13]. I enlighet med besluten inom Agenda 2000 markerade reformen 2003 startpunkten för liberaliseringen av mjölksektorn genom att prisstödet minskades [14] och direkta inkomststöd infördes. År 2007 samlade rådet, inom ramen för förenklingen av gemenskapslagstiftningen, bestämmelserna om mjölksektorn i en enda gemensam organisation av marknaden som omfattade alla reglerade jordbruksproduktioner [15].

5. I reformen 2003 bevarades de flesta traditionella verktygen för internt stöd, gränsskydd och exportstöd som förvaltningsinstrument för mjölksektorn, utöver begränsningarna av produktionen genom kvoter (ruta 1).

Ruta 1

Förvaltningsinstrumenten

I det regelverk som trädde i kraft efter reformen 2003 anges följande förvaltningsinstrument:

Systemet med mjölkkvoter, som rådet har förlängt till och med den 31 mars 2015. Systemet ger varje medlemsstat en nationell leveranskvot för den mjölk som levereras till köpare (i huvudsak mejerier) och en nationell kvot för direktförsäljning för direkt försäljning och direkt överlåtelse av mjölk till konsumenter och även för all försäljning och överlåtelse av andra mjölkprodukter. Producenterna får individuella kvoter för sina leveranser och/eller sin direktförsäljning inom de nationella taken. Om någon av dessa nationella kvoter överskrids blir medlemsstaten skyldig gemenskapen en "avgift". Reformen från 2003 innebar att de nationella kvoterna ökade med 1,5 % (för elva medlemsstater i EU-15) och att avgiften successivt minskade till 27,83 euro per 100 kg (regleringsåret 2007/2008), en sänkning som stod i proportion till minskningen av interventionspriset.

Offentlig lagring av smör och skummjölkspulver som är det instrument för direkta marknadsåtgärder som används för att behålla marknadspriserna på nivåer som ligger nära "interventionspriserna". Uppköpen är dock begränsade till en särskild period av året (från 1 mars till 31 augusti).

Stöd till privat lagring av grädde och skummjölkspulver (stöd som avskaffades 2007), av vissa smörprodukter och vissa ostar för att reglera de kvantiteter som släpps ut på marknaden.

Stöd till avsättning på den inre marknaden (främst stöd för skummjölk avsedd för djurfoder, stöd för förädling av skummjölk till kasein, stöd för användning av smör vid framställning av konditorivaror och stöd för överlåtelse av mjölk i skolor). Syftet med dessa stöd är att begränsa användningen av interventionsmekanismen.

Reglering av den externa handeln, som sker med hjälp av importavgifter [16] och med hjälp av exportbidrag för vissa produkter när de europeiska priserna är högre än världspriserna.

Inkomststöd till mjölkproducenter under perioden 2004–2007 (mjölkbidrag och ytterligare betalningar), som delvis ska kompensera för sänkningen av mjölkpriset efter flera på varandra följande sänkningar av interventionspriserna [17]. Sedan 2007 är mjölkbidraget och de ytterligare betalningarna obligatoriskt frikopplade från produktionen och ingår i det samlade gårdsstödet [18].

Hälsokontrollen 2008 utmynnade främst i följande viktiga tekniska anpassningar: nya ökningar av produktionskvoterna (se punkt 48), avskaffande av stöd för säsongslagring av vissa ostar, avskaffande av stöd för bagerismör, införande av kompletterande åtgärder för omstrukturering av mjölksektorn iförteckningen över prioriteringar som medlemsstaterna kan införliva i de nationella och regionala landsbygdsutvecklingsprogrammen och möjlighet för medlemsstaterna att bevilja särskilda stöd till producenterna som får uppgå till högst 3,5 % av beloppet för direktstöd.

Budgetutgifter

6. De budgetutgifter som går till sektorn för mjölk och mjölkprodukter har minskat markant efter det att mjölkkvoter infördes och ännu mer under den period då utvecklingen av världspriserna gjorde att man kunde avskaffa interventionsmekanismen, avsättningsstöden och exportbidragen (illustration 2).

Illustration 2

EU:s utgifter för mjölk (1981–2007)

+++++ TIFF +++++

7. Reformen 2003 ledde till att organisationen och uppställningen av budgeten ändrades. De utgifter som är kopplade till marknaderna skildes från direktstödet till jordbrukarna för att en gradvis frikoppling skulle kunna införas. I budgetutgifterna för mjölk ingår därför endast de kostnader som gäller marknadsstöd. Mjölkbidragen och tilläggsbidragen bokförs i de frikopplade direktstöden sedan 2005 för Danmark, Tyskland, Irland, Luxemburg och Förenade kungariket, sedan 2006 för Belgien, Spanien, Frankrike, Finland och Italien och sedan 2007 för hela EU-15. I de nya medlemsstaterna [19] införlivades stödet till mjölkproducenterna i schablonbeloppet per betald hektar enligt en förenklad och övergående modell av systemet för enhetlig arealersättning. Från och med budgeten för 2008 är direktstöden till producenterna helt införlivade i det samlade gårdsstödet.

8. År 2001 avvisade kommissionen ännu en gång tanken på en liberalisering av mjölkproduktionen enligt modellen för sektorn för jordbruksgrödor på grund av att budgetkostnaden för en sådan liberalisering var för hög [20]. Sedan dess har kommissionen uttalat sig till förmån för en liberalisering trots den inneboende kostnaden. Tillgängliga uppgifter bekräftar faktiskt att en omorientering av den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk inte kommer att medföra någon ny budgetbesparing, såsom förklaras nedan.

9. År 2005 uppgick nettoutgifterna för mjölksektorn till mer än 2750 miljoner euro, varav 50 % (1370 miljoner euro) för bidraget till mjölkprodukter och ytterligare betalningar [21].

10. Trots utvidgningen 2004 uppgick de nettoutgifter som bokförts under budgetrubrikerna för mjölksektorn 2007 totalt endast till 912 miljoner euro, varav 637 miljoner euro för mjölkbidrag och ytterligare betalningar som inte var frikopplade. För samma år kan man uppskatta beloppet för frikopplade mjölkbidrag och frikopplade ytterligare betalningar till 3600 miljoner euro. Den totala kostnaden för mjölksektorn för skattebetalaren uppgick således till mer än 4500 miljoner euro 2007, det vill säga 64 % mer än utgifterna i budgeten för 2005 [22].

11. År 2014, när de nya medlemsstaterna får hela betalningen, skulle enbart de frikopplade mjölkbidragen och tilläggsbidragen kunna uppgå till totalt mer än 4700 miljoner euro. Sedan tillkommer utgifter för intervention, avsättningsåtgärder och exportbidrag om inte dessa marknadsinstrument helt har övergetts till dess. Det är dock värt att notera att övergången till frikopplade stöd skulle kunna få vissa stödmottagare att upphöra med mjölkproduktion.

Revisionsmål och revisionmetod

12. Vid revisionen granskade revisionsrätten hur ändamålsenligt kommissionen förvaltar marknaden för mjölk och mjölkprodukter. Rapporten kretsar därför främst runt följande fråga.

Har marknadsinstrumenten för marknaden för mjölk och mjölkprodukter uppnått sina viktigaste mål?

Närmare bestämt behandlades följande särskilda frågor:

- Har man uppnått jämvikt på marknaden?

- Har mjölkpriset stabiliserats?

- Hur har producenternas inkomst påverkats?

- Har de europeiska producenterna blivit mer konkurrenskraftiga på världsmarknaderna?

Revisionsrätten lyfte även fram de mest kritiska faktorer som måste beaktas vid liberaliseringen av marknaden, som framför allt innebär att systemet med mjölkkvoter slopas.

13. Granskningsresultaten bygger på en analys av tillgänglig dokumentation och även på samtal med olika aktörer inom sektorn. Revisionsrätten analyserade således statistiskt material, artiklar, undersökningar, verksamhetsrapporter samt resultat av utvärderingar och tidigare revisioner. Revisionsrätten samtalade med kommissionen (Eurostat och GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, direktorat C och D) och besökte organ och föreningar som var aktiva inom mjölksektorn eller som hade kompetens på området för att komplettera de analyser som hade gjorts och pröva giltigheten i de första slutsatserna om situationen inom och framtidsutsikterna för mjölksektorn och också slutsatserna om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden [23].

Iakttagelser

Har man uppnått jämvikt på marknaden?

Kvotsystemet har lyckats begränsa mjölkproduktionen…

14. Från och med 1984 har de flesta medlemsstater ganska snabbt lyckats anpassa sig efter sina respektive kvoter för de kvantiteter av mjölk som saluförs inom det egna territoriet i form av leveranser eller direktförsäljning. Efter en del första betänksamheter har den största delen av sektorn införlivat kvoteringssystemet som ett verkningsfullt och politiskt acceptabelt regleringsverktyg. Sedan systemet infördes har det blivit effektivt i den meningen att gemenskapsproduktionen i stort håller sig inom det tak som fastställts. Det faktum att det produktionstak som rådet beslutade om länge låg på en nivå som var högre än efterfrågan inom EU bidrog säkert till att systemet accepterades.

15. Illustration 3 visar den senaste utvecklingen av det totala antalet nationella kvoter som har delats ut och medlemsstaternas faktiska användning av dem. Under den aktuella perioden överskreds leveranskvoten ofta i EU-15, men i begränsad omfattning, det vill säga oftast mindre än 1 % för regleringsåren 1995/1996 till 2004/2005. För regleringsåren 2004/2005 och framåt däremot har gemenskapskvoten för leveranser i EU-15 och EU-27 underutnyttjas (ruta 2).

Illustration 3

Utnyttjande av gemenskapens mjölkkvot (regleringsåren 1993/1994 till 2007/2008)

+++++ TIFF +++++

Ruta 2

Senaste trenden: underutnyttjande av gemenskapens mjölkkvot för leveranser

Sedan regleringsåret 2004/2005 kompenserar inte längre vissa medlemsstaters överskridande av leveranskvoten för det underutnyttjande som konstaterats i andra medlemsstater. När det gäller EU-25 uppgick underutnyttjandet netto till 0,613 miljoner ton för regleringsåret 2004/2005 (0,5 % av kvoten), 0,524 miljoner ton för regleringsåret 2005/2006 (0,4 % av kvoten) och till 1,919 miljoner ton för regleringsåret 2006/2007 (1,4 % av kvoten). När det gäller regleringsåret 2007/2008 uppgick underutnyttjandet till 1,682 miljoner ton (1,2 % av kvoten) i EU-25 och till 2,222 miljoner ton i EU-27 (1,0 % av kvoten).

Skälen till att kvoterna underutnyttjades varierar naturligtvis med de särskilda förutsättningarna i varje medlemsstat. Det har ännu inte gjorts någon ingående undersökning av hur frikopplingen av stöden har påverkat upphörandet av mjölkproduktionen.

16. På nationell nivå kan vissa konstanter iakttas. Under den senaste perioden (regleringsåren 2002/2003 till 2007/2008) var de medlemsstater som oftast överskred sin kvot i fallande storleksordning Italien, Tyskland, Nederländerna, Österrike, Danmark [24], Cypern och Luxemburg. Vid upprepade tillfällen registrerades den största delen av det totala överskridandet (ungefär 80 % för regleringsåret 2006/2007) i Italien. Redan från början påverkades situationen i Italien av det faktum att dess nationella kvot, liksom för de andra medlemsstaterna, fastställdes på grundval av de kvantiteter som hade producerats tidigare vilka var lägre än den inhemska konsumtionen. Landets produktion stimuleras av dess ställning som nettoimportör av mjölk och mjölkprodukter, vilket förklarar det ständiga tryck som den nationella leveranskvoten står under. Förenade kungariket, Sverige och sedan kort tid Frankrike är de medlemsstater som i allt mindre utsträckning använder den kvot som de förfogar över (illustration 4).

Illustration 4

Utnyttjande av nationella mjölkkvoter (leveranser 1000 ton)

+++++ TIFF +++++

… men inte lett till att överproduktionen har försvunnit

17. Mjölkkvoterna har varit strikt begränsade till den europeiska mjölkproduktionen, men i tjugo år har man varit tvungen att tillgripa åtgärder som intervention, exportbidrag och konsumtionsbidrag för att reglera marknaden som helhet och avsätta strukturella överskott av industriprodukter [25]. Mellan 1984 och 2004 lyckades systemet med kvoter inte få bort överproduktionen (illustration 5). Inom ramen för kvotsystemet ansågs betydande strukturella överskott som subventioneras av skattebetalaren inte strida mot målet om jämvikt på marknaden.

Illustration 5

Utbud, konsumtion och subventionerade kvantiteter av mjölkprodukter i mjölkekvivalenter (1986–2008)

+++++ TIFF +++++

18. I särskild rapport nr 6/2001 konstaterade revisionsrätten att kvoterna hade fastställts till en alltför hög nivå. Den europeiska mjölkproduktionen gav fortfarande överskott eftersom den inte var anpassad till en osubventionerad konsumtion och export, vilket ledde till att revisionsrätten rekommenderade att systemet med mjölkkvoter skulle avskaffas [26]. Kvotnivån korrigerades dock vid upprepade tillfällen för att den bättre skulle stämma överens med efterfrågan, men dessa justeringar var otillräckliga. År 2002 föreslog kommissionen att systemet med mjölkkvoter skulle förlängas till och med den 31 mars 2015 med motiveringen att "kvoterna fortfarande krävdes för att bibehålla en rimlig balans på marknaden" [27]. Ytterligare ett argument för att behålla kvoterna var att kvoterna bidrog till att bevara en territoriell fördelning av mjölkproduktionen genom att produktionsstrukturerna frystes, särskilt i mindre gynnade landsbygdsområden [28].

19. Från och med 2004, och som en följd av reformen 2003, började överskotten minska på grund av den minskade produktionen av mjölkpulver och smör, till förmån för ostproduktion och på grund av en ökad konsumtion inom EU, särskilt i de nya medlemsstaterna. År 2006 stod dock de subventionerade mjölkprodukterna fortfarande för 15 % av den europeiska mjölkproduktionen, men med en minskad stödnivå på grund av att interventionspriserna för smör och skummjölkspulver hade sänkts. Det var inte förrän efter de kraftigt stigande världspriserna i slutet av 2006 och 2007 och den konstanta ökningen av ostkonsumtionen som överskotten tillfälligt försvann, vilket ledde till att man inte behövde använda sig av avsättningsstöd och exportbidrag.

Avsättningsåtgärderna har haft en begränsad effekt på jämvikten på marknaden

20. För att skapa jämvikt på mjölkmarknaden och stabilisera marknadspriserna, föreskrivs enligt den gemensamma organisationen för marknaden för mjölk och mjölkprodukter olika avsättningsåtgärder [29]:

- Stöd för privat lagring av grädde samt vissa smör- och ostprodukter.

- Stöd för leveranser av mjölk till skolelever.

- Stöd för skummjölkspulver avsett att användas som foder.

- Stöd för skummjölkspulver som bearbetas till kasein och kaseinater.

- Användning av smör vid framställning av konditorivaror och glass.

21. Den senaste tillväxten av den inhemska konsumtionen av mjölkfett (smör, illustration 6) och protein (skummjölkspulver, illustration 7) efter nollställningen av avsättningstöden 2006 och 2007, tyder på att den ytterligare efterfrågan som genererades av avsättningsåtgärderna hade en begränsad effekt på jämvikten på marknaden. Den ökade konsumtionen till marknadspris har fullständigt (smör) eller i mycket stor utsträckning (mjölkpulver) kompenserat det faktum att den subventionerade konsumtionen minskade eller försvann.

Illustration 6

Smör: subventionerad konsumtion 2006 och icke subventionerad konsumtion 2007 och 2008

+++++ TIFF +++++

Illustration 7

Skummjölkspulver: Subventionerad konsumtion 2006 och icke subventionerad konsumtion 2007 och 2008

+++++ TIFF +++++

Har mjölkpriset stabiliserats?

Producentpris: stabila nominella priser men sjunkande reella priser [30]

Mjölkkvoterna har stabiliserat de nominella priserna

22. Den första etappen av den gemensamma organisationen av marknaden utmynnade i en ohållbar situation. Fram till 1984 fungerade den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk som ett instrument som uppmuntrade till investering för att produktionen hela tiden skulle öka. Producenterna räknade med att de nominella priserna konstant skulle öka så att de skulle kunna finansiera expansionen, och de uppmuntrades till detta genom den årliga höjningen av riktpriset. Den marknadssituation som den gemensamma organisationen av marknaden skapade fram till 1984 var varken stabil eller balanserad eftersom de nominella producentpriserna ökade samtidigt som det förekom en massiv överproduktion. För producenterna var dock marknadsutvecklingen förutsägbar då de enda eventuella prisförändringar som de kunde förvänta sig i första hand var ökningar.

23. Det var inte förrän mjölkkvoterna infördes 1984 som förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden började ta hänsyn till både målet om stabilitet och det om jämvikt. Systemet med mjölkkvoter begränsade utbudet men höll kvar de nominella priserna på en relativt hög och stabil nivå [31]. Bortsett från de säsongsmässiga variationerna varierade de priser som konstaterats inom EU för råmjölk endast lite under perioden 1984–2007, jämfört med perioden innan kvoterna infördes. Det genomsnittliga nominella pris som kommissionen uppskattade var 29 euro/100 kg 2006; detta genomsnitt motsvarar ett prisintervall från 20,1 euro/100 kg i Litauen till 40,4 euro/100 kg på Cypern [32].

24. Illustration 8 visar hur det genomsnittliga producentpriset har utvecklats i fem stora mjölkproducerande länder från 1971 fram till nyligen [33]. Dessa medlemsstater står för cirka 75 % (EU-15) eller 65 % (EU-25) av mjölkleveranserna.

25. Målet avseende stabila priser uppnåddes därmed globalt sett efter 1984. Att man under denna period prioriterade de nominella prisernas stabilitet speglas också av att riktpriset nästan helt stagnerade innan det togs bort 2004.

Illustration 8

Nominellt mjölkpris i Tyskland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket (1971–2007)

(viktade årliga genomsnitt av index)

+++++ TIFF +++++

Illustration 9

Nominellt pris som betalas till mjölkproducenter i Europa USA och Nya Zeeland (2000–2008)

+++++ TIFF +++++

26. De europeiska mjölkproducenterna får i regel högre priser än producenterna i Nya Zeeland, men lägre än de schweiziska producenterna. De europeiska priserna ligger ganska nära de priser som noterats i USA men är stabilare (illustration 9).

Men i reellt värde har mjölkpriset konstant urholkats

27. Den konstanta ökningen av mjölkpriset på sjuttiotalet och fram till 1984 skedde i ett sammanhang av allmän inflation. Det faktum att de nominella producentpriserna bevarades döljer i själva verket en tydlig urholkning av priserna i reella termer under den period som följde efter införandet av kvoter. Under en lång period fick mjölkproducenterna aldrig åtnjuta stabila priser i reella termer. I illustration 10 sammanfattas denna urholkning med hjälp av ett inflationsrensat index.

Illustration 10

Inflationsrensat mjölkpris som betalas till producenter i Tyskland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket (1985–2007)

(Viktade årliga genomsnittliga inflationsrensade prisindex)

+++++ TIFF +++++

Konsumentpriset på mjölk: till stor del frikopplat från producentpriset

28. Konsumentpriset på mjölk är till stor del frikopplat från producentpriset såsom en undersökning av kommissionen har visat. Enligt undersökningen ökade de nominella konsumentpriserna för mjölkprodukter med 17 % mellan början av 2000 och mitten av 2007 medan det nominella pris som betalades till producenten minskade med 6 % [34].

29. Eurostats uppgifter bekräftar att konsumentpriserna i allmänhet utvecklas på ett annat sätt än producentpriserna [35]. Mellan 1996 och 2000 var Eurostats index för konsumentpriser för mjölk, ost och ägg praktiskt taget oförändrat (illustration 11) medan index för de mjölkpriser som betalades till producenter minskade för att sedan stiga igen (illustration 8). Mellan 2000 och 2007 steg konsumentpriserna nästan lineärt med cirka 15 %. När det gäller samma period visade index för de mjölkpriser som betalades till producenter en minskning fem år i rad som sedan följdes av en ökning.

30. Inom mjölksektorn, liksom i livsmedelskedjan som helhet [36], är bildningen av konsumentpriser en komplex process. De priser som mejerierna betalar till producenterna följer utvecklingen på den internationella marknaden tätt i spåren, medan de priser som konsumenterna betalar inte bara påverkas av kostnaden för råvaran utan också av andra parametrar som energi- eller lönekostnader. Råvaran mjölk står faktiskt för en relativt liten del av konsumtionspriset på mjölkprodukter, nämligen mellan 30 och 50 % beroende på produkt [37].

31. Ett annat utmärkande drag för den europeiska mjölksektorn är den starka koncentrationen av förädlings- och distributionsföretag [38], vilket kan ge dem en dominerande betydelse när priser fastställs. I ett meddelande om livsmedelspriser [39] understryker kommissionen att livsmedelskedjan håller på att konsolideras, vilket särskilt påverkar mjölkprodukter, och den påminner om att "konkurrensmyndigheterna [måste] se till att den pågående konsolideringsprocessen inte försämrar konkurrensvillkoren på lokal nivå i tidigare och senare led i livsmedelskedjan på ett sätt som missgynnar konsumenter och företag".

32. Nya Zeeland och Australien började liberalisera mjölksektorn 1985 respektive 2000. Man kunde konstatera att avregleringen åtföljdes av en kraftig ökning av konsumentpriserna i Nya Zeeland och av en mycket liten sänkning i Australien [40].

Illustration 11

Europeiska marknaden: harmoniserat index för nominella priser på mjölk, ost och ägg för konsumtion (1996–2007)

+++++ TIFF +++++

Hur har producenternas inkomst påverkats?

Utvecklingen av producenternas nettoinkomst är ojämn och stöden utgör en viktig och växande del av denna inkomst

33. Jordbruksföretagens genomsnittliga nettoinkomst tenderar att minska i reella termer (illustration 12). I löpande priser har de specialiserade mjölkproducerande gårdarna i genomsnitt en inkomst som fortfarande är högre än jordbrukarnas inkomst som helhet, om man tittar på de uppgifter som samlats in av informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) [41]. Nettorörelseinkomsten i löpande priser för jordbruksföretag som är specialiserade på mjölk [42] utvecklades i samma takt som jordbruksföretagen som helhet under perioden 1989–2006 (illustration 13): mjölkproducenternas inkomstutveckling förklaras av olika omständigheter:

- Omorganisationen av sektorn: mer än 50 % av producenterna har försvunnit de senaste åren (se punkt 34).

- Företagens ökade storlek och en konstant ökad produktion: effektiva mjölkproducerande företag ökar fortlöpande sin produktion för att kompensera för prissänkningarna.

- Ökade stöd (mjölkbidrag, samlat gårdsstöd, landsbygdsutvecklingsstöd): Enligt ISJR:s uppgifter står mjölk för cirka 60 % av de mjölkspecialiserade jordbruksföretagens inkomster, men denna procentandel tenderar att minska. ISJR visar även att bidragsdelen [43] i bruttorörelseinkomsten varierar betydligt i medlemsstaterna; denna del ökade kraftigt mellan 2000 och 2006, i olika omfattning beroende på vilken medlemsstat det gällde (tabell 1).

Illustration 12

Utveckling av nettojordbruksinkomsten i fasta priser (Alla typer av produktion, 1993–2008)

+++++ TIFF +++++

Illustration 13

Utveckling av de mjölkspecialiserade jordbruksföretagens nettoinkomster i fasta priser (1989–2006)

+++++ TIFF +++++

Tabell 1

Bidragens andel bidrag i de mjölkproducerande jordbruksföretagens bruttorörelseinkomst före skatter och avgifter (2000, 2004 och 2006)

Källa: ISJR; bruttorörelseinkomster före skatter, avgifter och moms = bruttorörelseinkomst (SE410) – Saldo driftsstöd och avgifter (SE 600) + driftsstöd totalt (SE 605).

| 2000 | 2004 | 2006 |

Belgien | 11 % | 19 % | 28 % |

Tjeckien | | 44 % | 60 % |

Danmark | 18 % | 28 % | 31 % |

Tyskland | 18 % | 31 % | 36 % |

Grekland | 14 % | | 46 % |

Spanien | 5 % | 12 % | 17 % |

Estland | | 32 % | 43 % |

Frankrike | 22 % | 33 % | 40 % |

Ungern | | 42 % | 41 % |

Irland | 15 % | 22 % | 36 % |

Italien | 10 % | 11 % | 16 % |

Litauen | | 35 % | 37 % |

Luxemburg | 31 % | 43 % | 46 % |

Lettland | | 58 % | 63 % |

Nederländerna | 4 % | 12 % | 23 % |

Österrike | 32 % | 44 % | 42 % |

Polen | | 22 % | 35 % |

Portugal | 18 % | 27 % | 37 % |

Finland | 72 % | 73 % | 77 % |

Sverige | 36 % | 41 % | 56 % |

Slovakien | | 43 % | 65 % |

Slovenien | | 37 % | 37 % |

Förenade kungariket | 16 % | 23 % | 34 % |

Omstruktureringen har lett till en kraftig minskning av antalet jordbruksföretag

34. Målet att tillförsäkra mjölkproducenterna en skälig levnadsstandard, framför allt genom en ökning av deras individuella inkomst, uppnås i huvudsak genom att jordbruksföretagens produktivitet ökar. Omstruktureringen av mjölksektorn och det konstant minskande antalet jordbruksföretag har gjort att mjölkproducenternas genomsnittliga statistiska inkomst har kunnat ligga kvar på samma nivå eller till och med öka. EU-15 förlorade hälften av sina jordbruksföretag mellan 1995 och 2007; med andra ord upphörde mer än 500000 producenter med sin verksamhet under denna period. Omstruktureringen är särskilt påtaglig i Danmark, Grekland, Spanien, Italien och Portugal.

35. Omstruktureringen av sektorn visar sig i alla medlemsstater i att jordbruksföretagens genomsnittliga storlek, deras genomsnittliga leveranskvot och djurbesättningens produktivitet hela tiden ökar (bilaga II).

36. Det finns stora skillnader i fråga om produktionsstrukturer mellan och inom medlemsstaterna:

- I Danmark, Nederländerna och Förenade kungariket är genomsnittsstorleken på djurbesättning och leveranskvoter betydligt högre än i de andra medlemsstaterna i EU-15.

- Det finns stora skillnader mellan de nya medlemsstaterna. I Tjeckien, Estland, Ungern och Slovakien är genomsnittskvoten för leveranser ganska hög eftersom sektorn domineras av några mycket stora jordbruksföretag; dessa existerar vid sidan av många små producenter av vilka många inte har fått någon leveranskvot; i Lettland, Litauen och Polen däremot är en stor majoritet av kvotinnehavarna mycket små familjeföretag.

- Generellt sett bedriver de flesta mjölkproducerande jordbruksföretagen i medlemsstaterna i Central- och Östeuropa ett delvis självförsörjande jordbruk; 67 % av djurbesättningarna bestod av högst två kor 2005.

37. Det finns fortfarande en avgörande skillnad i fråga om storlek mellan de europeiska mjölkgårdarna och de främsta konkurrenterna på världsmarknaden (tabell 2). De små jordbruksföretagen (1 till 29 kor) står fortfarande för 30 % av den europeiska produktionen, men endast 1,2 % av produktionen i Förenta staterna, där djurbesättningar på mer än 2000 kor står för 23 % av den nationella mjölkproduktionen. Den största delen av den europeiska produktionen kommer från jordbruksföretag som har mellan 30 och 49 kor (20 %) och mer än 50 kor (50 %) [44].

Tabell 2

Produktionsstrukturer i Europa, Förenta staterna och Nya Zeeland (2006)

Källor:

(1) Eurostat (genomsnittlig djurbesättning = antal kor/antal företag 2005) och Europeiska kommissionen (svar på frågeformuläret för regleringsåret 2005/2006).

(2) (2) Livestock Improvement Corporation (LIC), New Zealand Dairy Statistics 2005/2006.

(3) USDA, Profits, costs and the changing structure of the dairy farming, september 2007 och USDA, World markets and trade, juli 2008.

| Genomsnittlig djurbesättning |

EU-25 (1) | 15 |

EU-15 (1) | 35 |

EU-10 (1) | 5 |

Nya Zeeland (2) | 322 |

Förenta staterna (3) | 120 |

Har de europeiska mjölkprodukterna blivit mer konkurrenskraftiga på världsmarknaderna?

Den europeiska exporten av basmjölkprodukter tenderar att minska

38. Världsmarknaden för mjölkprodukter är mycket begränsad: den gäller endast 6 % av världens mjölkproduktion (2007) och priserna är instabila [45]. Den gäller i huvudsak förädlade produkter med låg vattenhalt, som mjölkpulver och smör och även ost. År 2007 exporterade EU ungefär 9 % av sin totala produktion i mjölkekvivalenter [46], vilket gör EU till den näst största exportören i världen efter Nya Zeeland.

39. Världspriserna på mjölkpulver och smör ligger nästan alltid under de priser som gäller inom EU. Världsmarknaden, som inte är lika lönsam, är således i första hand en sista avsättningsmöjlighet för produktion som den inhemska marknaden inte kan absorbera. Världspriserna påverkar i mindre utsträckning exportnivån på produkter med ett högre mervärde som ost.

Tabell 3

EU:s andel i världshandeln med vissa mjölkprodukter (%)

Källa: Europeiska kommissionen, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

| 1984 | 1995 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

EU-10 | EU-15 | EU-25 | EU-27 |

Smör/smörolja | 48,4 | 27 | 20,8 | 19,6 | 21,8 | 30 | 41,4 | 39,7 | 29,9 | 29,1 |

Skummjölkspulver | 30 | 31,6 | 29,1 | 12,7 | 13,3 | 19,4 | 27,4 | 17,4 | 7,2 | 19,7 |

Ost | 52 | 48,6 | 28,6 | 30 | 32,3 | 30,3 | 38,8 | 34,8 | 34,1 | 35,9 |

Helmjölkspulver | 70,2 | 48,1 | 37,6 | 29,8 | 28,3 | 27,6 | 28,3 | 27,2 | 23,9 | 22 |

Kondenserad mjölk | 67,7 | 61,7 | 51,6 | 44,4 | 45,5 | 38,9 | 30,7 | 28,5 | 29 | 36,1 |

40. EU:s ställning på världsmarknaden har försämrats efter det att mjölkkvoter infördes, vilket framför allt har gagnat Nya Zeeland och Australien. EU:s andel av världshandeln med mjölkprodukter fortsätter att minska (tabell 3) [47] och den europeiska exporten av mjölkprodukter tenderar att minska (illustration 14).

41. Exporten minskade 2008 förutom när det gällde helmjölkspulver. De kvantiteter som exporterades är dock större än den icke subventionerade exporten före juni 2007.

Illustration 14

EU-export av smör, skummjölkspulver, ost och helmjölkspulver (1995–2008)

+++++ TIFF +++++

Europeiska unionen har kraftigt minskat sina exportstöd för mjölkprodukter

42. Syftet med exportstöden är att garantera gemenskapens deltagande i den internationella handeln med mjölk och mjölkprodukter [48]. Exportbidragen för mjölkprodukter grundas på skillnaden mellan priserna på den inre marknaden och på och världsmarknaden. Den subventionerade exporten begränsas dock i värde och omfattning av GATT-kvoterna när det gäller fyra produktkategorier: smör och smörolja, skummjölkspulver, ost och andra mjölkprodukter [49].

43. Från och med 2004 minskade man bidragssatsen successivt för att ta hänsyn till den planerade minskningen av interventionspriserna på smör och skummjölkspulver. Den europeiska exporten fortsatte att subventioneras eftersom skillnaden i pris mellan den europeiska marknaden och världsmarknaden bestod efter det att interventionspriserna hade minskat. Från juni 2007 till december 2008 var den bidragssats som fastställts av kommissionen lika med noll för alla produkter.

Det är svårt att få tillträde till världsmarknaden utan budgetstöd

44. När det gäller basprodkuter som smör och mjölkpulver utgör världsmarknaden ett andrahandsval för de europeiska producenterna. Tidigare kunde producenterna endast nå den med hjälp av gemenskapsbudgeten utom under de perioder då världspriserna var höga. Varje större sänkning av världspriserna gjorde att de europeiska basprodukterna inte var tillräckligt konkurrenskraftiga på världsmarknaden.

45. Eftersom efterfrågan på mjölkprodukter på den europeiska marknaden är oelastisk kommer en ökad produktion efter det att mjölkkvoterna har försvunnit att leda till en markant ökning av EU:s export av mjölkprodukter. Enligt det scenario som kommissionen antog vid hälsokontrollen kommer 70 % av den ytterligare produktionen att behöva exporteras [50]. Kommissionen strävar efter att utveckla exporten utan att använda sig av exportbidrag som ska försvinna till 2013. En förutsättning för att detta mål ska kunna uppnås är EU-industrins förmåga att tillgodose efterfrågan på världsmarknaden, men det hänger också på monetära faktorer. När världspriserna minskade i början av 2009 tillsammans med dollarns värdeminskning i förhållande till euron blev de europeiska producenternas problem med konkurrenskraften åter synligt, och detta ledde till att kommissionen återupptog systemet med exportbidrag.

De mest kritiska faktorer som måste beaktas när mjölksektorn liberaliseras

Preliminär anmärkning: efter reformen 2003 har avvecklingen av kvoter blivit oundviklig

46. Den reform som rådet beslutade om 2003 på grundval av de valmöjligheter som fastställdes i Agenda 2000 har på ett tydligt sätt placerat mjölksektorn i en situation som innebär avveckling av kvoterna: enligt planerna ska mjölkkvoterna försvinna till 2015. Kommissionen har regelbundet informerat sektorn om marknadssituationen och om mjölkpolitikens utveckling mot liberalisering [51].

47. Som ett led i den gradvisa avregleringen har besluten om att slopa riktpriset, sänka interventionspriserna [52] och de kvantitativa restriktionerna för intervention redan betydligt försvagat prisstödmekanismen som var en ersättning för produktionstaken. Genom dessa beslut varnade kommissionen sektorn för att produktionen av smör och skummjölkspulver skulle bli mindre lönsam och att en övergång till produkter med ett högre mervärde, som ost, var önskvärd [53].

48. Det särskilda samrådsförfarandet 2008 mellan berörda parter inom ramen för hälsokontrollen handlade främst om hur man skulle hantera övergången till slopandet av kvoter. Rådet godkände den princip som innebär att man stegvis ökar de nationella kvoterna för att systemet ska få en "mjuklandning" [54]. Medlemsstaternas kvoter kommer att öka fem gånger om året med 1 % mellan regleringsåren 2009/2010 och 2013/2014 innan de försvinner den 31 mars 2015. Som ett undantag från detta kommer Italiens kvot att öka med 5 % redan regleringsåret 2009/2010. Dessa ökningar sker utöver den allmänna ökning på 2 % av kvoterna som började gälla den 1 april 2008 (2,5 % för elva medlemsstater inom EU-15) [55]. Sedan regleringsåret 2009/2010 har dessutom anpassningen av levererade kvantiteter som beräknas på grundval av skillnaden mellan det reella fettinnehållet och det referensvärde för fettinnehåll som tilldelas varje producent mjukats upp till fördel för producenten [56]. En omedelbar effekt av dessa åtgärder blir att man helt eller till stor del kommer till rätta med det problem som medlemsstater med en otillräcklig kvot har, särskilt Italien.

49. Kommissionen uppskattar att efter det att kvoterna har tagits bort [57]kommer

- majoriteten av de mjölkspecialiserade jordbruksföretagen att kunna fortsätta sin verksamhet,

- konsumenterna att dra nytta av en liten minskning av priset på mjölkprodukter.

50. Enligt olika undersökningar är de allmänna förväntade effekterna av avvecklingen av kvoter följande [58]:

- En ökning av mjölkproduktionen som bör leda till att marknadspriset sjunker [59].

- En minskning av producenternas inkomst, trots de ökade kvantiteter som produceras.

- En överföring av fördelar från producenter till konsumenter.

- En stimulans för EU-exporten som kan leda till att priserna på världsmarknaden sjunker.

51. Revisionsrätten inser att modellernas värde när det gäller förutsägelser är begränsat [60], men vill samtidigt uppmärksamma de mest kritiska faktorer som måste beaktas när mjölkmarknaden liberaliseras.

Jämvikt på marknaden: instabilitet på marknaderna kan snabbt skapa nya överskott

52. Enligt kommissionen förväntas "priserna (...) fluktuera kraftigare än under de senaste årtiondena (...). Följaktligen kan större ändringar av utbud och efterfrågan snabbt leda till högre prisvolatilitet. För att underlätta jordbrukares svar på mer föränderliga marknadsvillkor krävs förbättrad kapacitet att anpassa produktionen genom ökad marknadsorientering tillsammans med tillräckliga skyddsnät [61]".

53. Inom ramen för hälsokontrollen beslutade rådet på förslag från kommissionen att behålla den offentliga interventionen på marknaden som ett "skyddsnät" som består i interventionsuppköp när det gäller smör och skummjölkspulver. De volymer som får köpas upp till ett fast pris har begränsats till 30000 ton för smör och 109000 ton för skummjölkspulver. Utanför dessa gränser får kommissionen göra ytterligare uppköp genom anbudsförfarande. När taken är nådda bestämmer således kommissionen själv vilka volymer som ska bli föremål för ett interventionsuppköp och till vilket pris beroende på marknadsutvecklingen.

54. Eftersom EU producerar ungefär 2 miljoner ton smör och 900000 ton skummjölkspulver räcker det med en överskottsproduktion på 1,5 % (smör) eller 12,11 % (mjölkpulver) för att man ska nå interventionstaket. Med andra ord motsvarar de två taken för uppköp ungefär 1,8 miljoner ton mjölkekvivalenter av de 148 miljoner produkterna i Europa, det vill säga 1 % [62]. Eftersom skyddsnätet är litet finns det risk för att det visar sig ha en begränsad nytta som inte står i proportion till de stora överskott som EU riskerar att få vid en större kris. I samband med den finansiella och ekonomiska krisen i slutet av 2008 återspeglades instabiliteten på marknaderna i nya överskott av smör och mjölkpulver. Trots att interventionslagren hade stått tomma under 2007 och 2008 innehöll de 36700 ton smör och 67500 ton mjölkpulver vid utgången av det första kvartalet 2009. På tre månader överskred alltså kommissionens uppköp interventionstaket för smör och nådde mer än 60 % av taket för mjölkpulver.

Omstrukturering av mjölkproduktionen: risk för kraftig minskning av produktionen I de minst gynnade områdena och för geografisk koncentration av produktionen

55 . Kommissionen tror att omstruktureringen av sektorn kommer att fortsätta och att mellan 2,8 % och 3,7 % av jordbruksföretagen kommer att försvinna varje år under perioden 2003–2013 [63].

56. Det faktum att jordbruksföretag försvinner i snabb takt och i synnerhet mjölkproducerande företag utgör en socioekonomisk utmaning i de mindre gynnade områdena, särskilt bergsområden där producenterna har begränsade möjligheter både när det gäller omstrukturering och omställning [64].

57. Systemet med mjölkkvoter organiserades dessutom på en nationell grund bland annat för att man skulle undvika att produktionen successivt förflyttades till de områden som var bäst lämpade för mjölkproduktion. År 2005 var dock merparten av den europeiska mjölkproduktionen, det vill säga ungefär 50 %, redan koncentrerad till 11 % av EU:s territorium [65]. Miljörisken är uppenbar: en förväntad effekt av avregleringen och prissänkningen är att produktionen kommer att intensifieras ännu mer i regioner med hög avkastning där miljötrycket redan är starkt, medan många mjölkproducenter kommer att tvingas överge sitt yrke i mindre produktiva regioner, särskilt i bergsområdena [66].

58. År 2001 medgav kommissionen indirekt de socioekonomiska och miljömässiga risker som är förenade med omstruktureringen av sektorn, av vilka den största gällde bibehållandet av produktionen i "gemenskapens mindre gynnade regioner, främst i bergsområden där produktionskostnaderna är högre och mjölkproduktion ofta är den enda jordbruksverksamhet som är möjlig". Kommissionen ansåg också att en "koncentration av mjölkproduktionen skulle innebära risk för betydande miljöproblem", och dessutom "leda till standardiserade produkter och därmed till urholkning av kvaliteten" [67].

59. Kommissionen medgav att särskilda åtgärder var nödvändiga i de minst gynnade områdena (24 % av EU:s territorium vilket motsvarar 57 % av den brukbara jordbruksmarken, särskilt bergsområdena. Efter hälsokontrollen 2008 har särskilt omstruktureringen av mjölksektorn blivit en av de nya utmaningar som medlemsstaterna kan införliva i sina landsbygdsutvecklingsprogram [68].

Konkurrens på världsmarknaderna: ett mål som ställer stora krav på både producenter och förädlarE

60. Målet att göra de europeiska mjölkproducenterna konkurrenskraftiga är en central del av reformen. Om detta mål ska uppfyllas måste den europeiska mjölksektorns anpassa sig till efterfrågan på världsmarknaden när det gäller produkternas pris och kvalitet.

61. För att de europeiska priserna ska bli konkurrenskraftiga måste de närma sig världsprisernas nivå, som strukturellt är lägre, samtidigt som man måste ha i åtanke att direktstöd och ytterligare betalningar sedan 2003 delvis kompenserar för prissänkningen. Effekten av liberaliseringen är att den förstärker inflytandet från världsmarknaden för smör och mjölkpulver på de producentpriser som tillämpas i EU. Konvergensen av dessa priser gör att det blir oundvikligt att fortsätta med omstruktureringen eftersom de europeiska produktionsstrukturerna är mycket olika dem som finns hos konkurrenterna utanför gemenskapen (se punkt 37). I EU-15 finns det dock inget direkt samband mellan de mjölkproducerande gårdarnas marginaler och storleken på deras djurbesättning [69]. Man kan konstatera att de gårdar som har positiva marginaler inte nödvändigtvis är de största utan de som har en hög täthet, hög avkastning och en låg årsarbetskraftsenhet.

62. Basprodukterna är fortfarande i majoritet bland de produkter som EU säljer på världsmarknaden, nämligen mjölkpulver och smör (uppgifter för 2008) trots att EU är den främsta exportören av ost. Tidigare var de europeiska producenterna av dessa produkter konkurrenskraftiga endast när världspriserna var höga. En förutsättning för att man ska kunna behålla betydande marknadsandelar på världsmarknaden är att producenter av ost och andra produkter med ett högt mervärde får en stärkt roll i enlighet med liberaliseringsmålet som just är att i större utsträckning anpassa sektorn till marknaden.

Slutsatser och rekommendationer

63. EU:s mjölkpolitik utformades på ett sådant sätt att den skulle uppfylla en rad komplexa mål, särskilt uppnå jämvikt på marknaden, stabilisera priserna på mjölk och mjölkprodukter, tillförsäkra producenterna en skälig levnadsstandard och förbättra de europeiska mjölkprodukternas konkurrenskraft på de internationella marknaderna. I rapporten analyserar revisionsrätten i vilken grad dessa mål har uppfyllts och uppmärksammar de faktorer som har visat sig vara de mest kritiska i den pågående liberaliseringen av den europeiska mjölksektorn.

Jämvikt på marknaden

64. Sedan 1984 har mjölkkvoterna varit hörnstenen i den europeiska mjölkpolitiken. Sedan de infördes har de strikt begränsat produktionen, men de var länge alltför höga i förhållande till marknadens absorptionsförmåga. De nationella taken fastställdes på grundval av historiska produktionssiffror, och vissa nationella kvoter – särskilt Italiens – har systematiskt överskridits.

65. Kvotsystemet åtföljdes således mycket länge av subventionerade strukturella överskott. I slutet av 2006 och 2007 försvann för första gången de subventionerade överskotten nästan helt efter det att världspriserna hade stigit kraftigt. Detta kunde dock inte anses vara en bestående trend eftersom nya överskott dök upp 2008 och 2009.

66. På den marknad som liberaliseras genom att kvoterna avskaffas kommer produktionskapaciteten fortfarande att vara relativt oflexibel och det skulle kunna bli så att producenterna inte snabbt kan anpassa sig till fluktuationerna i efterfrågan. Rådet beslutade att behålla instrumentet för offentlig intervention som ett "skyddsnät". Eftersom skyddsnätet är så litet finns det dock risk för att det är av begränsad nytta vid en större kris som inte står i proportion till de stora överskott som EU riskerar att få.

Rekommendation nr 1

Kommissionen måste fortsätta att övervaka utvecklingen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter genom att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra att avregleringen av sektorn utmynnar i att en överproduktion uppstår på nytt. Om detta inte sker skulle kommissionens mål att hålla sig på en minimal regleringsnivå, av typen skyddsnät, snabbt kunna visa sig vara omöjligt att uppnå.

Mjölkpriset

67. Fastställandet av referens- och kvotpriserna har gjort att man har kunnat garantera mycket stabila nominella priser de senaste 20 åren. Med tanke på inflationen har dock de reella priserna urholkats betydligt under samma period och därmed har också producenternas marginaler krympt betydligt. Producenterna har stått under ett konstant tryck att förbättra effektiviteten och produktiviten och tvingat bort mindre effektiva producenter från marknaden, även om detta fenomen i vissa fall har mildrats av kapitaliseringen av kvoter. Utvecklingen av konsumentpriset på mjölk och mjölkprodukter speglar inte nödvändigtvis förändringarna i producentpriserna.

Rekommendation nr 2

Revisionsrätten är medveten om att prisbildningsprocessen på livsmedelsområdet är särskilt komplex men anser ändå att den måste övervakas regelbundet av kommissionen. Kommissionen och medlemsstaterna måste försäkra sig om att koncentrationen av förädlingsföretag och distributionsföretag inte försätter mjölkproducenterna i en situation där de inte kan påverka försäljningspriserna (price-takers) och inte begränsar slutkonsumenternas möjlighet att på ett rättvist sätt dra nytta av prissänkningar.

Producenternas inkomster

68. I ett sammanhang där jordbruksinkomsten generellt minskar i värde har mjölkproducenterna fortfarande en inkomst som är något högre än andra jordbrukares. Det är faktiskt den strukturella anpassningen som gör att mjölkproducenternas genomsnittliga statistiska inkomst kan bibehållas. EU-15 förlorade hälften av sina mjölkproducerande gårdar mellan 1995 och 2007.

69. Denna trend där produktionen koncentreras förväntas fortsätta eller till och med öka då produktionen i de minst gynnade områdena går tillbaka eller försvinner och då produktionen koncentreras i områden med intensivt lantbruk. Denna utveckling kan bli negativ för miljön och för samhällsstrukturen i mindre gynnade områden där mjölkproduktionen är en av få möjliga jordbruksverksamheter.

Rekommendation nr 3

När det gäller mjölksektorn är varken den tidigare politiken med prisstöd eller den nuvarande politiken med direktstöd riktad i praktiken vare sig territoriellt eller socialt [70]. Med tanke på mjölkproduktionens betydelse i jordbruksekonomin och dess inverkan på den fysiska landsbygdsplaneringen rekommenderar revisionsrätten att kommissionen fördjupar sin diskussion om vilka strategier som bör verkställas för att hantera

- särskilda problem i områden där mjölkproduktionen är mer sårbar, särskilt bergsområden,

- miljökonsekvenserna av den geografiska koncentrationen av mjölkproduktionen.

Konkurrenskraft på världsmarknaderna

70. EU:s andel i världshandeln med mjölkprodukter har krympt ända sedan 1984. Målet att göra de europeiska mjölkproducenterna konkurrenskraftiga är en central del av den pågående utvecklingen mot en liberalisering av sektorn. I enlighet med WTO-avtalen har de europeiska exportstöden minskat markant de senaste åren.

71. Världsmarknaden för mjölkprodukter gäller i huvudsak basprodukter som mjölkpulver och smör. De europeiska producenterna har varit konkurrenskraftiga på världsmarknaderna endast när priserna har varit höga. Utanför dessa perioder har de exporterat med hjälp av gemenskapsbudgeten.

72. Efter en kraftig ökning av efterfrågan på världsmarknaden de senaste åren är den nu på väg att minska. Därför återinförde kommissionen 2009 systemet med exportbidrag som hade nollställts 2007. Denna lösning skulle dock inte vara möjlig på medellång sikt om de WTO-avtal som håller på att förhandlas skulle leda till att exportbidragen avskaffades. Hur exporten kommer att utvecklas hänger på hur efterfrågan på världsmarknaden utvecklas och på EU-industrins kapacitet att tillgodose den.

Rekommendation nr 4

För den europeiska mjölksektorn kommer världsmarknaden att förbli ett andrahandsval som den endast kan nå under perioder då världspriserna är höga. Det är bara producenter av ost och andra produkter med ett högt mervärde som kommer att kunna göra anspråk på hållbara marknadsandelar. Därför måste kommissionen och medlemsstaterna fortsätta sina ansträngningar för att ge mjölkproduktionen en ny inriktning så att den i första hand tillgodoser behoven på den inhemska europeiska marknaden och som ett komplement inriktas på produktion av ost och andra produkter med ett högt mervärde som går att exportera utan budgetstöd.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 23 juli 2009.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Internationella mejerifederationen, Production of cow milk, 2007, http://www.fil-idf.org. Europeiska kommissionen, Agriculture in the European Union – Statistical and economic information 2008.

[2] Ernst and Young, OCM viande bovine. Évaluation des mesures de marché dans le secteur de la viande bovine (Gemensamma organisationen av marknaden för nötkött. Utvärdering av marknadsåtgärder inom nötköttssektorn). Slutrapport, december 2007.

[3] Internationella mejerifederationen Production of cow milk 2007, http://www.fil-idf.org.

[4] Eurostat, uppgifter 2006.

[5] Enligt artikel 33 i EG-fördraget ska den gemensamma jordbrukspolitiken ha som mål atta)höja produktiviteten inom jordbruket genom att främja tekniska framsteg och genom att trygga en rationell utveckling av jordbruksproduktionen och ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorerna, särskilt arbetskraften,b)på så sätt tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, särskilt genom en höjning av den individuella inkomsten för dem som arbetar i jordbruket,c)stabilisera marknaderna,d)trygga försörjningen,e)tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser.

[6] Revisionsrätten tog upp denna fråga bland annat i särskild rapport nr 2/99 om effekterna av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inom spannmålssektorn (EGT C 192, 8.7.1999). I enlighet med domstolens rättspraxis ska dessutom "gemenskapsinstitutionerna sträva efter att förena mål som sinsemellan kan vara motstridiga och i förekommande fall tillfälligt ge något av målen företräde med hänsyn till (…) ekonomiska faktorer eller förhållanden", se punkt 13 i dom av den 19 mars 1992 i mål C-311/90, Jozef Hierl/Hauptzollamt Regensburg, Hierl, REG 1992, s. I–2061.

[7] Skälen 3 och 9 i rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (EGT L 160, 26.6.1999, s. 48) och skälen 19, 36, 43 och 60 i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

[8] Skälen 2, 5, 9 och 25 i förordning (EG) nr 1255/1999 och skälen 10, 19, 43 och 60 i förordning (EG) nr 1234/2007.

[9] Skäl 2 i förordning (EG) nr 1255/1999 och skäl 10 i förordning (EG) nr 1234/2007.

[10] Artikel 33.2 b i EG-fördraget.

[11] Skäl 4 i förordning (EG) nr 1255/1999 och skäl 16 i förordning (EG) nr 1234/2007.

[12] Skäl 4 i förordning (EG) nr 1255/1999 och skäl 10 i förordning (EG) nr 1234/2007.

[13] Rådets förordning (EEG) nr 856/84 av den 31 mars 1984 om ändring av förordning (EEG) nr 804/68 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (EGT L 90, 1.4.1984, s. 10).

[14] Mekanismen för prisstöd försvagades genom att riktpriset för mjölk avskaffades, genom att de nationella kvoterna ökade med 1,5 % och genom att den avgift som producenterna blev skyldiga om de överskred sin kvot gradvis minskade.

[15] Förordning (EG) nr 1234/2007.

[16] Den gemensamma organisationen av mjölk och mjölkprodukter innehöll från början en mekanism för importavgifter som grundades på ett "tröskelpris". Detta system övergavs 1995 (GATT-avtalen av den 15 december 1993) och ersattes av fasta tullavgifter.

[17] Artiklarna 95–97 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 2003 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1).

[18] Artikel 47.2 i förordning (EG) nr 1782/2003.

[19] Förutom Malta och Slovenien, som valde att tillämpa det normala systemet med samlat gårdsstöd regionalt från och med 2007.

[20] Kommissionens svar på särskild rapport nr 6/2001 om mjölkkvoter.

[21] Utgifter under budgetrubrikerna 050212, 05030216 och 05030217.

[22] År 2004 hade OECD fastställt att bidraget för mjölkprodukter bara kunde minska skattebetalarnas "välstånd". Se Analyse de la réforme de la PAC de 2003 (analys av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken), OECD, Paris, 2004.

[23] Revisionsrätten besökte följande organisationer :

- European Dairy Industry (EDA, Europeiska mjölkindustrin), som företräder europeiska mejeriindustrins intressen gentemot europeiska institutioner och även gentemot internationella organ som Världshandelsorganisationen och Codex Alimentarius.

- Copa-Cogeca. Organisationen för jordbrukets näringslivsorganisationer i Europeiska unionen (Copa) och Allmänna sammanslutningen för jordbrukssamarbetet (Cogeca) som företräder europeiska kooperativs och jordbrukares politiska intressen i Europeiska unionen.

- Institut für Ökonomie der Ernährungswirtschaft (institut för livsmedelsekonomi);

- IFCN (International Farm Comparison Network, internationellt nätverk för jämförelse av jordbruksföretag).

- Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD).Revisorerna deltog också i två seminarier som handlade om mjölksektorns framtid, nämligen International Management Forum Milk (Riga) och World Dairy Summit 2007 (Dublin) och även i informations- och rådgivningsträffar som kommissionen anordnade inom ramen för "hälsokontrollen 2008".

[24] Danmark underutnyttjade dock sin kvot under regleringsåret 2007/2008.

[25] Europeiska kommissionen, GD VI, Situation et perspectives du secteur laitier. PAC 2000 (Mjölksektorns situation och framtidsutsikter. Den gemensamma jordbrukspolitiken 2000), arbetsdokument, april 1997. AND-International/ABTQ. Évaluation de l’OCM "Lait et produits laitiers" et du règlement "Quotas" (Utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter och av regleringen av kvoter), slutrapport, mars 2002.

[26] Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2001 om mjölkkvoter (EGT C 305, 30.10.2001).

[27] Europeiska kommissionen, Kommissionens arbetsdokument - Rapport om mjölkkvoter, SEK(2002) 789 slutlig, 10.7.2002).

[28] Kommissionens svar på särskild rapport nr 6/2001 om mjölkkvoter.

[29] Skälen 19, 43 och 60 i förordning (EG) nr 1234/2007.

[30] Nominella priser eller löpande priser: inbegripet penninginflation; reella priser: exklusive penninginflation.

[31] Priserna tenderar att fluktuera mindre i ett system som regleras av kvoter: se bland annat J.M. Boussard Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets, FEA Thursday seminar, São Paulo, oktober 2003.

[32] Europeiska kommissionen, statistik från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter, uppgifter från medlemsstaterna ( 22 januari 2009).

[33] Med tanke på att kortsiktiga prisfluktuationer inom mjölkproduktionen speglar säsongsmässiga variationer använder man utvecklingen av det årliga genomsnittliga producentpriset som indikator för stabilitet i medlemsstaterna. De priser i absoluta tal som medlemsstaterna lämnade till Eurostat är dock av varierande tillförlitlighet och kan inte användas för att beräkna ett genomsnittligt viktat pris som är statistiskt representativt. Därför sammanfattas prisutvecklingen i EU här genom viktning av indexen för de medlemsstater som har störst produktion.

[34] Europeiska kommissionen, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, Les conséquences de l’évolution des prix des produits agricoles sur les consommateurs (Följderna av utvecklingen av priserna på jordbruksprodukter för konsumenterna), dokument CM/WM/PB D(2007) 34703, 13.11.2007.

[35] Uppgifternas jämförbarhet av är inte optimal: I illustration 8 sammanfattas utvecklingen av det pris som betalas till producenterna i de fem främsta mjölkproducerande medlemsstaterna i EU-15. Illustration 11, och dessutom ingår uppgifter om ägg här, gäller konsumtionen hos EU:s totala befolkning, vara antal och struktur utvecklades väsentligt under den granskade perioden.

[36] Livsmedelskedjan binder ihop tre ekonomiska sektorer: jordbrukssektorn, livsmedelsindustrin och distributionssektorn.

[37] Enligt en undersökning som gjordes i Belgien utgör jordbruksvärdet endast 30–40 % av konsumtionspriset på mjölkprodukter, Évolution récente des prix et des coûts dans la filière du lait (den senaste pris- och kostnadsutvecklingen i mjölkkedjan), Service publique fédéral Économie, Bryssel 2008. Enligt andra källor ligger procentandelen i närheten av 50 % för ost av typen Gouda eller Cheddar (se särskilt Europeiska kommissionens Les conséquences de l’évolution des prix des produits agricoles sur les consommateurs [följderna av utvecklingen av priserna på jordbruksprodukter för konsumenterna] s. 22).

[38] Den totala omsättningen för de 15 största europeiska distributionsföretagen motsvarar ungefär 77 % av den europeiska livsmedelsmarknaden. Källa: Europeiska kommissionen, Développement rural dans l’Union européenne – Informations statistiques et économiques – Rapport 2008.

[39] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Livsmedelspriser i Europa, KOM(2008) 821 slutlig, 9.12.2008.

[40] D.-M. Gouin, La gestion de l’offre dans le secteur laitier, un mode de régulation toujours pertinent (förvaltning av utbudet inom mjölksektorn, ett regleringssätt som fortfarande är relevant), Lavals universitet, maj 2006.

[41] Uppgifterna från ISJR är dock inte representativa för yrket som helhet, eftersom de specialiserade mjölkproducerande gårdar som registrerats i ISJR endast motsvarar 60 % och 25 % av de mjölkproducerande företag som har minst en mjölkko i EU-15 respektive EU-25. År 2006 omfattade de specialiserade mjölkproducerande företagen som företräds av ISJR 78 % av de specialiserade mjölkproducerande företagen i EU-25 (enligt Eurostats strukturundersökning 2007).

[42] ISJR, OTEX 41 (nötkreatur-mjölk). Se även Europeiska kommissionen, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling G3, Milk margins in the European Union (2004).

[43] De stöd som registrerades i ISJR:s variabel SE 605 omfattar alla typer av stöd från europeisk eller nationell källa, GJP:s första eller andra pelare, kopplade eller frikopplade med undantag av bidrag till investeringar.

[44] Eurostat, Vaches laitières – Nombre d'exploitations et effectif selon la SAU et l'effectif de vaches laitières de l'exploitation en 2005 (Mjölkkor – antal jordbruksföretag och antal sysselsatta enligt UJA och antal mjölkkor per jordbruksföretag 2005).

[45] FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Perspectives de l’alimentation (Framtidsutsikter för livsmedelssektorn), juni 2008 och november 2008.

[46] Källa: ZMP.

[47] Europeiska kommissionen, uppgifter som hämtats från olika rapporter med titeln Jordbrukssituationen i Europeiska unionen. När det gäller tabell 3 bör det noteras att utvecklingen av EU :s andel av världshandeln med mjölkprodukter har påverkats av de på varandra följande utvidgningarna av unionen: varje utvidgning har per automatik ökat handelsvolymen inom gemenskapen och minskat exportvolymen.

[48] Skäl 77 i förordning (EG) nr 1234/2007.

[49] Denna kategori omfattar i huvudsak helmjölkspulver, koncentrerad mjölk, konsumtionsmjölk och färska mjölkprodukter.

[50] Institut d’économie industrielle (IDEI, Université de Toulouse), Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE (ekonomisk analys av effekterna av att EU:s system med mjölkkvoter försvinner), mars 2008, s. 5.

[51] Genom att tillämpa en "kommittéförfarandepolitik" förvaltar kommissionen mjölkpolitiken i samarbete med medlemsstaterna inom ramen för förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

[52] När det gäller smör en sänkning med 7 % i juli 2004, 7,5 % i juli 2005, 8,1 % i juli 2006 och 5,1 % i juli 2007. När det gäller mjölkpulver en sänkning med 5 % i juli 2004, 5,3 % i juli 2005 och 5,5 % i juli 2006.

[53] Rapport från kommissionen till rådet – Marknadsutsikter för mejerisektorn, KOM(2007) 800 slutlig.

[54] Överenskommelse om hälsokontrollen, 20 november 2008, http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck.

[55] Rådets förordning (EG) nr 248/2008 av den 17 mars 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller de nationella kvoterna för mjölk (EUT L 76, 19.3.2008, s. 6).

[56] Uppmjukningen av kravet på fettinnehåll skulle motsvara en ökning på 1,5–1,7 % av gemenskapens mjölkkvot (eller t.ex. + 0,9 % för Frankrike, +2,2 % för Danmark, +3,4 % för Nederländerna), Chambres d’agriculture de Normandie, Bilan de santé de la PAC – Expertise technique (hälsokontroll av den gemensamma jordbrukspolitiken – tekniska expertkunskaper), november 2008.

[57] Europeiska kommissionen, CAP Health Check, Impact Assessment Note no 6, dokument D(2008) MK / 15332 av den 20 maj 2008.

[58] Institutet för industriell ekonomi, Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE (ekonomisk analys av effekterna av att EU:s system med mjölkkvoter försvinner), mars 2008.OECD, direktoratet för livsmedel, jordbruk och fiskeri och handel An analysis of dairy policy reform and trade liberalisation. Trade and economic effects of milk quota systems COM/AGR/TD/WP(2004)19/FINAL. Langley, S., Somwaru, A., och Normile, M.A., USDA, Trade liberalization in international dairy markets. Estimated impacts, Economic report research number 16, februari 2006.Consortium INRA – Wageningens universitet, Study on the impact of future options for the Milk Quota system and the common market organisation for milk and milk products, juni 2002.INRA-ESR: Quelle politique laitière pour l’Europe? Sortir du régime des quotas laitiers? Paramètres à considérer et illustration dans le cas français (Vilken mjölkpolitik för Europa? Bör systemet med mjölkkvoter överges? Parametrar som måste beaktas och illustration av det franska fallet), Mjölkens dag hos avdelningen för landsbygdsekonomi och landsbygdssociologi vid Institut national de la recherche agronomique (Frankrikes nationella institut för lantbruksforskning, INRA), Paris, 8 oktober 2001.

[59] I Europeiska unionen leder en ökning med 1 % av mjölkproduktionen till en sänkning av producentpriserna med 3–4 % (se Institutet för industriell ekonomi, Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE, s. 47, ekonomisk analys av effekterna av att EU:s system med mjölkkvoter försvinner).

[60] Den europeiska mjölksektorn är särskilt komplex, och utvecklingen av den hänger på en mängd olika parametrar vilkas samlade effekt är svår att förutse. Också när det gäller viktigare trender kan modellerna svika, vilket visas av att priserna inte har utvecklats som förväntat efter reformen 2003.

[61] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Livsmedelspriser i Europa, KOM(2008) 821 slutlig, 9.12.2008.

[62] Utjämningskoefficienter: 1 kilo för 20,5 liter (smör) och 1 kilo för 11 liter (skummjölkspulver).

[63] Europeiska kommissionen, Development in the structure of the agricultural sector, TV D(2007) av den 27 mars 2007.

[64] Chatellier, V., och Delattre, F., Les soutiens directs et le découplage dans les exploitations agricoles de montagne (Direktstöd och frikopplade stöd hos jordbruksföretag i bergsområden), Économie rurale nr 288/juli–augusti 2005.

[65] Europeiska kommissionen, Développement rural dans l’Union européenne – Informations statistiques et économiques – Rapport 2008, december 2008.

[66] I de nya medlemsstaterna riskerar mycket små mjölkproducenter som har lyckats komma in på marknaden med hjälp av kvoter att vara de första som drabbas av en prissänkning.

[67] Kommissionens svar på särskild rapport nr 6/2001 om mjölkkvoter.

[68] Rådets beslut 2009/61/EG av den 19 januari 2009 om ändring av beslut 2006/144/EG om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (EUT L 30, 31.1.2009, s. 112).

[69] Stordriftsnackdelar uppkommer då de genomsnittliga produktionskostnaderna vid en viss nivå börjar öka i stället för att minska när produktionen ökar. En sådan situation uppstår när utbudet på viss insatsvara är fast och det är svårt att få den mängd av denna insatsvara som krävs för att uppnå effektivitet. Detta kan bero på att det finns brister i den operativa miljön (klimatrelaterade eller topografiska förhållanden) eller på att en jordbrukare inte är lika effektiv som andra jordbrukare. Se MacDonald, James M., O’Donoghue, Erik J., McBride, William D., Nehring, Richard F., Sandretto, Carmen L. och Mosheim, Roberto, Profits, costs and the changing structure of dairy farming. USA:s jordbruksministerium, avdelningen för ekonomisk forskning, Economic Research Report No 47, september 2007.

[70] I och med att systemet med samlat gårdsstöd infördes 2005 fick medlemsstaterna större möjlighet att rikta beviljandet av direktstöd till vissa territorier genom att tillämpa den regionala modellen. I praktiken ledde dock inte frikopplingen av mjölkbidraget och ytterligare betalningar till någon som helst omorientering av stödet till mjölkproducenter i mindre gynnade områden. Frikopplingen ledde i samtliga medlemsstater i EU-15 till att en särskild rättighet tilldelades innehavarna av mjölkkvoter och till att enhetsvärdet på de betalningsrättigheter som kvotinnehavarna redan hade ökade.

--------------------------------------------------

BILAGA I

PRODUKTION OCH KONSUMTION AV MJÖLK INOM EU

Källor: (1) Cronos, (2) kommissionen: medlemsstaternas svar på det kvartalsvisa frågeformuläret och (3) kommissionen: January 2009 dairy monthly.

(i 1000 ton) |

| 1984 EU-15 (1) | 1994 EU-15 (1) | 2004 EU-25 (2) | 2008 EU-27 (2) |

Komjölksproduktion | 136247 | 120179 | 136752 | 150647 |

Leveranser | 123588 (91 %) | 111515 (93 %) | 124928 (91 %) | 134346 (89 %) |

Konsumtionsmjölksproduktion | 26449 | 30320 | 31942 | 32120 |

Smörproduktion | | | | |

Industriell produktion | 2622 | 1799 | 1979 | 2072 |

Totalt | 2657 | 1817 | 2015 | 2167 |

Smörkonsumtion | 1893 | i.u. | 1973 | 1882 |

Ostproduktion | | | | |

Industriell produktion (ko) | 4508 | 5650 | 7399 | 8163 |

Totalt | 4882 | 6168 | 8341 | 9547 |

Ostkonsumtion | 4201 | i.u. | 8024 | 7748 |

Mjölkpulverproduktion | | | | |

Skummjölk | 2364 | 1232 | 891 | 928 |

Mellanmjölk + helmjölk | 867 | 1001 | 870 | 864 |

Kärnmjölkspulver | 52 | 52 | 73 | 70 |

Totalt | 3283 | 2285 | 1834 | 1862 |

Konsumtion av skummjölkspulver | i.u. | i.u. | i.u. | 660 (3) |

Produktion av kondenserad och koncentrerad mjölk | 1645 | 1284 | 1188 | 1138 |

Produktion av kasein och kaseinater | 127 | 111 | 122 | 137 |

--------------------------------------------------

BILAGA II

BASUPPGIFTER OM MJÖLKPRODUKTIONEN I EU

Källa: Revisionsrätten utifrån uppgifter från Eurostat.

| Antal kor (1000) | Antal mjölkproducenter (1000) | | Genomsnittlig storlek på djurbesättning (kor per jordbrukare) | Avkastning per ko (kg) |

1985 | 1995 | 2005 | 2007 | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 |

Belgien | 951,19 | 683,80 | 549,33 | 523,70 | 44,58 | 22,05 | 15,18 | 13,32 | | 21,34 | 31,02 | 36,19 | 39,32 | 3990,79 | 4935,65 | 5622,55 | 5490,44 |

Danmark | 913,00 | 714,00 | 564,27 | 545,42 | 31,77 | 16,39 | 6,51 | 5,38 | | 28,74 | 43,56 | 86,73 | 101,38 | 5584,88 | 6544,82 | 8218,64 | 8137,21 |

Tyskland | i.u. | 5229,40 | 4235,96 | 4076,38 | 369,00 | 209,42 | 110,37 | 101,07 | | i.u. | 24,97 | 38,38 | 40,33 | i.u. | 5470,42 | 6833,09 | 6721,96 |

Grekland | 218,91 | 185,00 | 167,92 | 150,00 | 73,42 | 28,00 | 9,78 | i.u. | | 2,98 | 6,61 | 17,17 | i.u. | 3499,34 | 4127,03 | 5000,00 | 4819,40 |

Spanien | 1880,20 | 1281,00 | 1001,92 | 903,00 | i.u. | 114,60 | 42,39 | 37,29 | | i.u. | 11,18 | 23,64 | 24,22 | i.u. | 4800,62 | 6445,73 | i.u. |

Frankrike | 6506,10 | 4700,40 | 3883,84 | 3758,50 | 328,70 | 158,57 | 103,85 | 93,12 | | 19,79 | 29,64 | 37,40 | 40,36 | i.u. | 5406,56 | 6334,43 | 6344,43 |

Irland | 1495,20 | 1220,79 | 1081,96 | 1058,21 | 76,70 | 42,10 | 23,82 | 21,32 | | 19,49 | 29,00 | 45,42 | 49,63 | 3894,13 | 4380,03 | 4631,79 | 6111,47 |

Italien | 2804,00 | 2080,00 | 1860,18 | 1890,91 | 337,69 | 113,19 | 61,02 | 62,79 | | 8,30 | 18,38 | 30,48 | 30,11 | i.u. | 5046,73 | 5958,20 | 5581,96 |

Luxemburg | 70,29 | 47,75 | 39,34 | 40,04 | 2,31 | 1,42 | 0,97 | 1,09 | | 30,42 | 33,63 | 40,72 | 36,73 | 4278,84 | 5625,13 | 6567,08 | 6450,25 |

Nederländerna | 2333,00 | 1777,00 | 1433,20 | 1468,30 | 61,31 | 40,06 | 23,53 | 24,51 | | 38,06 | 44,36 | 60,91 | 59,91 | 5379,34 | 6356,22 | 7298,47 | 7247,40 |

Österrike | i.u. | 706,49 | 535,79 | 521,68 | i.u. | 90,73 | 54,58 | 49,45 | | i.u. | 7,79 | 9,82 | 10,55 | i.u. | 4173,02 | 5826,32 | 5074,15 |

Portugal | i.u. | 384,00 | 287,29 | 272,66 | i.u. | 86,00 | 15,86 | 13,50 | | i.u. | 4,47 | 18,11 | 20,20 | i.u. | 4583,33 | 6361,56 | i.u. |

Finland | i.u. | 402,30 | 318,76 | 296,07 | i.u. | 32,36 | 16,94 | 14,39 | | i.u. | 12,43 | 18,82 | 20,57 | i.u. | 8212,78 | 7775,04 | 7744,07 |

Sverige | i.u. | 481,70 | 393,26 | 369,65 | i.u. | 17,74 | 8,55 | 7,10 | | i.u. | 27,15 | 46,01 | 52,06 | i.u. | 6859,04 | 8206,20 | 8163,25 |

Förenade kungariket | 3256,47 | 2631,93 | 2065,07 | 1978,00 | 52,88 | 36,68 | 26,31 | 28,14 | | 61,58 | 71,76 | 78,49 | 70,29 | 4956,41 | 5578,63 | 7073,20 | 6899,29 |

EU-15 | | 22525,56 | 18418,09 | 17852,52 | | 1009,32 | 519,65 | 472,47 | | | 22,32 | 35,44 | 35,24 | 4486,21 | 5396,16 | 6549,51 | i.u. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tjeckien | i.u. | 713,00 | 440,50 | 416,52 | i.u. | i.u. | 6,78 | 5,62 | | i.u. | i.u. | 64,97 | 74,11 | i.u. | 4378,58 | 6434,91 | 6002,75 |

Estland | i.u. | 185,40 | 115,23 | 107,84 | i.u. | i.u. | 9,21 | 6,08 | | i.u. | i.u. | 12,51 | 17,74 | i.u. | 3812,84 | 5927,50 | 5705,22 |

Cypern | i.u. | 29,50 | 24,25 | 23,70 | i.u. | i.u. | 0,24 | 0,24 | | i.u. | i.u. | i.u. | 98,75 | i.u. | 4711,86 | 5990,65 | 6079,32 |

Lettland | i.u. | 291,90 | 172,36 | 182,32 | i.u. | i.u. | 50,90 | 43,69 | | i.u. | i.u. | 3,39 | 4,17 | i.u. | 3233,64 | 4356,37 | 3496,12 |

Lituanien | i.u. | 586,00 | 493,89 | 398,37 | i.u. | i.u. | 170,79 | 123,17 | | i.u. | i.u. | 2,89 | 3,23 | i.u. | 3087,88 | 4450,42 | 3330,36 |

Ungern | i.u. | 390,00 | 286,83 | 265,43 | i.u. | i.u. | 16,25 | 12,17 | | i.u. | i.u. | 17,65 | 21,81 | i.u. | 5054,95 | 6767,51 | 5442,59 |

Malta | i.u. | i.u. | 7,27 | 8,08 | i.u. | i.u. | 0,15 | 0,19 | | i.u. | i.u. | 49,12 | 42,53 | i.u. | i.u. | 5296,30 | 5340,79 |

Polen | i.u. | i.u. | 2853,74 | 2767,78 | i.u. | i.u. | 727,10 | 651,05 | | i.u. | i.u. | 3,92 | 4,25 | i.u. | i.u. | 4328,07 | 3266,12 |

Slovenien | i.u. | i.u. | 130,68 | 124,19 | i.u. | i.u. | 19,71 | 19,20 | | i.u. | i.u. | 6,63 | 6,47 | i.u. | i.u. | 5479,59 | 4525,34 |

Slovakien | i.u. | i.u. | 193,20 | 177,22 | i.u. | i.u. | 13,46 | 11,54 | | i.u. | i.u. | 14,35 | 15,36 | i.u. | i.u. | 5538,47 | 5350,83 |

EU-10 | | | 4717,95 | 4471,45 | | | 1014,58 | 872,95 | | | | 4,63 | 5,10 | | 3958,77 | 4830,06 | 3866,06 |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Bulgarien | i.u. | i.u. | i.u. | 335,90 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | 2219,41 |

Rumänien | i.u. | i.u. | i.u. | 1572,90 | i.u. | i.u. | i.u. | 1012,40 | | i.u. | i.u. | i.u. | 1,55 | i.u. | i.u. | i.u. | 1168,03 |

EU-2 | | | | 1908,80 | | | | | | | | | | | | | 1353,04 |

--------------------------------------------------