SV 2014  nr 23
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
Fel i landsbygdsutveck -
lingsutgifter:  
Vad beror de på och hur 
åtgärdas de?Särskild rapport
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
ISBN 978-92-872-1649-6
doi: 10.2865/830235
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Fel i landsbygdsut-  
vecklingsutgifter:  
Vad beror de på och hur 
åtgärdas de?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‑fördraget)Särskild rapportSV 2014  nr 23
02
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
I–XI Sammanfattning
1–5 Inledning  
6–11 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
12–21 Typ och förekomst av konstaterade fel
12–14 Generellt  
15–16 Investeringsåtgärder
17 Arealstöd
18–21 Skillnader i ekonomisk genomförandegrad och felprocent mellan grupper av medlemsstater
22–92 Iakttagelser
22–54 DEL I – Vilka är de främsta orsakerna till felprocenten i investeringsåtgärder?
23–29 Offentliga organ är en betydande källa till fel på grund av att de inte följer reglerna för offentlig 
upphandling
30–38 Att stödmottagarna inte uppfyllde stödvillkoren hade stor effekt på felprocenten
39–45 Tecken på att privata stödmottagare avsiktligen kan ha begått oegentligheter
46 – 54 Medlemsstaternas myndigheter kunde ha upptäckt och korrigerat fel i investeringsåtgärderna
55–69 DEL II – Vilka är de främsta orsakerna till felprocenten i arealstöd?
56–65 Stöd för miljövänligt jordbruk är den arealrelaterade åtgärd där det förekommer flest fel
66–69 I stöd till mindre gynnade områden förekommer inte lika många fel
03 Innehåll
70–92 DEL III – Kan medlemsstaternas handlingsplaner och EU:s nya rättsliga ram åtgärda orsakerna till 
felen på ett ändamålsenligt sätt?
71–81 De handlingsplaner som kommissionen tog initiativ till är ett steg i rätt riktning när det gäller att åtgärda 
orsakerna till felen
82–92 EU:s nya rättsliga ram kan få positiv effekt när det gäller att åtgärda orsakerna till fel
93–100 Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga  — Förteckning över landsbygdsutvecklingsåtgärder
 Kommissionens svar
04
 Ordförklaringar
Administrativa kontroller : Formaliserade, automatiserade kontroller som de 
utbetalade organen gör av alla ansökningar för att verifiera att de uppfyller 
stödvillkoren. Allt som går och är lämpligt att kontrollera administrativt ska 
verifieras.
Arealstöd : Stöd som beviljas för hållbart utnyttjande av jordbruksmark. Stödet 
betalas ut per stödberättigande redovisad hektar.
Delad förvaltning : Metod för genomförandet av EU‑budgeten där genom ‑
förandeuppgifterna delegeras till medlemsstaterna1. För det ändamålet utser 
medlemsstaterna organ som ansvarar för förvaltningen och kontrollen av 
unionens medel. Organen rapporterar till kommissionen. I denna rapport är 
dessa organ de ”utbetalande organen”.
Dödviktseffekt : En situation där en subventionerad insats skulle ha genomförts 
helt eller delvis också utan offentligt stöd.
Felprocent : Felprocenten för varje oegentlig transaktion är felbeloppets andel 
av det totala belopp som betalats ut. Hur den övergripande felprocenten räknas 
ut förklaras i  ruta 1 .
Förvaltningsmyndighet : Ett nationellt eller regionalt organ som utses av 
medlemsstaten att förvalta ett landsbygdsutvecklingsprogram.
Gold -plating : (förgyllning) Onödiga och/eller oproportionerliga regler, t.ex. 
alltför långtgående stödvillkor.
Investeringsåtgärd : Bidrag som beviljats för materiella och immateriella 
investeringar.
Jordbruksverksamhet : Att producera, föda upp eller odla jordbruksprodukter, 
inbegripet skörd, mjölkning, djuruppfödning och djurhållning för animalie ‑
produktion eller behålla god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden på sin 
mark.
Jordbruksåtagande : Jordbruksmetoder som den sökande förbinder sig att följa.
Kontroller på plats : Kontroller som de utbetalande organens inspektörer 
genomför för att kontrollera att gällande regler följs; i dem ingår bland annat ett 
besök i den sökandes lokaler (t.ex. inspektioner på plats hos jordbruksföretaget 
för att mäta och bedöma de redovisade skiftenas stödberättigande). Vissa saker, 
t.ex. om det finns djur, kan bara kontrolleras på plats.1 Artikel 59 i Europa ‑
parlamentets och rådets 
förordning (EU, Euratom) nr 
966/2012 av den 25 okto ‑
ber 2012 om finansiella regler 
för unionens allmänna budget 
och om upphävande av rådets 
förordning (EG, Euratom) nr 
1605/2002 (EUT L 298, 
26.10.2012, s. 1).
05 Ordförklaringar
Landsbygdsutvecklingsprogram : Ett dokument som en medlemsstat eller en 
region utarbetar, och kommissionen godkänner, för att planera och övervaka 
genomförandet av EU:s landsbygdsutvecklingspolitik på regional eller nationell 
nivå. Det kan innehålla upp till 46 olika åtgärder och kompletterande delåtgärder.
Oegentlighet : Varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten som 
är följden av en handling eller underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har 
lett eller skulle ha kunnat leda till negativ ekonomisk effekt för gemenskapernas 
allmänna budget eller budgetar som de förvaltar, antingen genom en otillbörlig 
utgift eller genom minskning eller bortfall av inkomster som kommer från de 
egna medel som uppbärs direkt för gemenskapernas räkning2.
Offentlig upphandling : Anbudsförfarande som offentliga organ ska följa när 
de köper in varor, byggnadsarbeten och tjänster över en viss gräns. Syftet är att 
få det fördelaktigaste anbudet genom tillräcklig konkurrens mellan leverantörer 
och se till att kontrakten tilldelas rättvist, öppet och utan diskriminering. 
I direktiv 2004/18/EG och direktiv 2004/17/EG fastställs den rättsliga ram för 
offentlig upphandling som de nationella myndigheterna måste införa.
Små och medelstora företag : Företag som sysselsätter färre än 250 
personer och vars årsomsättning inte överstiger 50 miljoner euro eller vars 
balansomslutning inte överstiger 43 miljoner euro per år3.
Stödkriterier : Regler som måste följas, annars ska det stöd som man begär 
ersättning för inte betalas ut eller dras tillbaka. Reglerna syftar till att rikta de 
begränsade ekonomiska resurserna bättre så att programmålen uppnås.
Utbetalande organ : Det organ som i en medlemsstat ansvarar för att på 
lämpligt sätt bedöma, beräkna, inspektera och betala ut jordbruksstöd. En del av 
det utbetalande organets uppgifter får utföras av delegerade organ.
Åtgärd : Stödordning för att genomföra en viss politik. Varje åtgärd har specifika 
regler som måste följas inom de projekt eller insatser som kan finansieras. Det 
finns två huvudtyper av åtgärder: investeringsåtgärder och arealstöd.2 Artikel 1.2 i rådets förordning 
(EG, Euratom) nr 2988/95 av 
den 18 december 1995 om 
skydd av Europeiska gemen ‑ 
skapernas finansiella intressen 
(EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).
3 Kommissionens rekommen ‑
dation 2003/361/EG av den 
6 maj 2003 om definitionen av 
mikroföretag samt små och 
medelstora företag (EUT L 124, 
20.5.2003, s. 36).
06
I
Europeiska unionen (EU) och medlemsstaterna anslog 
mer än 150  miljarder  euro till landsbygdsutveck ‑
lingspolitik under programperioden 2007–2013. Hela 
budgeten genomfördes via delad förvaltning och 
fördelades nästan jämnt mellan investeringsåtgärder 
(främst stödinvesteringar i materiella och immateriella 
tillgångar) och arealstöd (som kompenserar jordbru ‑
kare för en viss jordbruksverksamhet).
II
Revisionsrätten uppskattar att den genomsnittliga fel ‑
procenten för landsbygdsutvecklingsutgifter under de 
senaste tre åren var 8,2 %4. Investeringsåtgärder stod 
för två tredjedelar av denna felprocent och arealstöd 
för en tredjedel. Det är mot den bakgrunden som vi 
i vår särskilda rapport försöker beskriva de främsta 
orsakerna till den höga felprocenten och bedöma om 
de steg som medlemsstaterna och kommissionen har 
tagit kommer att åtgärda de orsaker som konstaterats 
på ett ändamålsenligt sätt i framtiden.
III
Revisionsrätten drar slutsatsen att kommissionen och 
medlemsstaterna delvis ändamålsenligt åtgärdar de 
främsta orsakerna till den höga felprocenten inom 
landsbygdsutveckling. Vår övergripande slutsats 
bygger i huvudsak på bedömningen att medlemssta ‑
ternas handlingsplaner inte systematiskt åtgärdade de 
konstaterade bristerna trots kommissionens initiativ.
4 Den sannolikaste felprocent som rapporterades för hela 
verksamhetsområdet (landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa) 
var 7,7 % för budgetåret 2011, 7,9 % för 2012 och 6,7 % för 2013. 
Felprocenten för enbart landsbygdsutveckling är högre än för de 
andra komponenterna i verksamhetsområdet (motsvarande 
uppgifter för enbart landsbygdsutveckling finns i fotnot 5 i punkt 4).IV
Vi hittade orsakerna till felen genom att analysera 
ett slumpmässigt urval av 461 betalningar vid revi ‑
sionerna av lagligheten och korrektheten för 2011, 
2012 och 2013. Kunskaperna från revisionsrättens 
bedömning av de kontrollsystem som används i 
medlemsstaterna kompletterade detta första steg 
i arbetet. Nästa steg innebar att vi granskade hand ‑
lingsplanerna för tio av de 27 medlemsstaterna och 
undersökte om de på ett ändamålsenligt sätt identi ‑
fierade orsakerna till felen och inbegrep korrigerande 
åtgärder. Slutligen bedömde vi vilken potentiell effekt 
EU:s rättsliga ram för programperioden 2014–2020 får 
på orsakerna till felen.
V
Bristande efterlevnad av reglerna för offentlig upp ‑
handling bidrog till en åttondel av felprocenten. Över ‑
trädelserna gällde främst omotiverad direkt tilldelning 
av kontrakt utan ett konkurrensutsatt förfarande, fel ‑ 
aktig tillämpning av urvals ‑ och tilldelningskriterier 
eller orättvis behandling av anbudsgivare. Bristfälliga 
kunskaper om hur upphandlingsregler ska tillämpas 
och önskemål om att arbeta med vissa leverantörer är 
de faktorer som främst förklarar detta.
VI
Offentliga och privata stödmottagares oavsiktliga 
överträdelser av stödkriterier stod för en fjärdedel 
av felprocenten. Misstänkta avsiktliga överträdelser 
av privata stödmottagare bidrog till en åttondel av 
felprocenten. Vi konstaterade att den åtgärd som ger 
stöd till bearbetningen av jordbruksprodukter oftast 
innehöll fel medan den åtgärd som ger startstöd till 
unga jordbrukare inte innehöll några fel avseende 
stödberättigande.Sammanfattning
07
 Sammanfattning
VII
Medlemsstaternas kontrollmyndigheter kunde och 
borde ha upptäckt och korrigerat merparten av felen 
i investeringsåtgärder (som både privata och offent ‑
liga stödmottagare vidtar). Kontrollsystemen är brist ‑
fälliga eftersom kontrollerna inte är heltäckande och 
bygger på otillräcklig information.
VIII
Arealstöd stod för nästan en tredjedel av felprocenten, 
och det berodde främst på att jordbruksåtagandena 
inte fullgjordes. Det finns tre förklaringar till det: 
begränsade incitament för jordbrukare att fullgöra 
dem, en låg kontrollfrekvens för åtaganden och få 
sanktioner om åtaganden inte fullgörs. Å andra sidan 
innehåller kompensationsstödet till mindre gynnade 
områden som påminner om den åtgärd som ger start ‑
stöd till unga jordbrukare inte lika många fel.
IX
De handlingsplaner som kommissionen tog initiativ 
till är ett steg i rätt riktning när det gäller att åtgärda 
orsakerna till fel. Men de handlingsplaner som med ‑
lemsstaterna genomför har främst reaktiv funktion 
och åtgärdar inte systematiskt de problem som orsa ‑
kade felen i alla medlemsstater. Dessutom saknas före ‑
byggande åtgärder mot utbredda brister på EU‑nivå. 
EU:s rättsliga ram för programperioden 2014–2020 
kan möjligen bidra till att orsakerna till felen åtgärdas. 
Men två steg som för närvarande pågår i den rättsliga 
ramen har störst potential att minska felen, nämligen 
kommissionens genomgång och godkännande av 
landsbygdsutvecklingsprogrammen och medlemssta ‑
ternas införande av nationella rättsliga ramar.X
En återkommande iakttagelse i vår rapport när det 
gäller att åtgärda orsakerna till felen är att det finns 
behov av att skapa lämplig balans mellan reglernas 
antal och komplexitet, som speglar behovet av att 
uppnå på förhand fastställda mål, och behovet av 
att garantera utgifternas laglighet och korrekthet. Vi 
anser att nyckeln till framgång i genomförandet av 
landsbygdsutvecklingspolitiken är att finna rätt balans 
mellan dessa två motvikter.
XI
Revisionsrätten lämnar följande rekommendationer:
a) Kommissionen bör komplettera sina korrigeran ‑
de åtgärder och fortsätta att koncentrera sig på 
grundorsakerna till felen i landsbygdsutvecklings ‑
utgifterna. Medlemsstaterna bör vid behov vidta 
förebyggande och korrigerande åtgärder när det 
gäller offentlig upphandling, avsiktligt kringgåen ‑
de av regler och stöd för miljövänligt jordbruk.
b) Kommissionen bör noga övervaka genomförandet 
av landsbygdsutvecklingsprogrammen och vid 
sina överensstämmelserevisioner beakta gällande 
regler, vid behov också dem som har antagits på 
nationell nivå, för att minska risken för att brister 
och fel som påträffades under programperioden 
2007–2013 upprepas.
c) Kommissionen och medlemsstaterna bör analysera
i) i vilken utsträckning kännetecknen för ett mer 
riktat tillämpningsområde, begränsade stöd ‑
kriterier och förenklade kostnadsalternativ kan 
användas i utformningen och genomförandet 
av fler stödåtgärder utan att åtgärdernas över ‑
gripande mål äventyras,
Sammanfattning 08
ii) hur man kan förbättra stödsystemet för inves ‑
teringar i bearbetningen av jordbruksproduk ‑
ter med hänsyn till följande delar:
 — Det faktiska behovet av offentligt 
stöd inom denna sektor och risken för 
dödviktseffekter.
 — De kategorier stödmottagare som stödet 
riktar sig till: jordbrukare som vill uppnå 
vertikal integration i sin affärsverksam ‑
het eller företag som inte har någon 
jordbruksverksamhet.
 — Det höga taket för offentligt stöd, som är 
ett incitament för stora bolag eftersom 
endast de har tillgång till den medfinansie ‑
ring som krävs.
 — Hela uppsättningen stödvillkor och möjlig ‑
heten att kringgå dem.
 — Större insatser för att förbättra utform ‑
ningen och genomförandet av administra ‑
tiva kontroller och kontroller på plats.
iii) stödet för miljövänligt jordbruk så att åtagan ‑ 
den i så stor utsträckning som möjligt kan 
kontrolleras via medlemsstaternas administra ‑
tiva kontroller.
09
 Inledning
01 
Europeiska unionen (EU) anslog nära 
100 miljarder  euro för att uppnå 
landsbygdsutvecklingsmålen under 
programperioden 2007–2013. Med ‑
lemsstaterna anslog också 55  miljar ‑
der euro av sina egna resurser för att 
medfinansiera EU:s landsbygdsut ‑
vecklingspolitik. Detta offentliga stöd 
genomförs via formerna för ”delad 
förvaltning” (se figur 1 ).
02 
Medlemsstaterna anslog ungefär 
hälften av landsbygdsutvecklingsbud ‑
geten till stöd avseende investerings -
åtgärder . Exempel på sådana åtgärder 
är modernisering av jordbruksföretag, 
startstöd till unga jordbrukare eller 
bättre grundläggande tjänster för 
landsbygdsbefolkningen. Arealstödet  
fick den andra halvan av finansie ‑
ringen. De största åtgärderna inom 
den här typen är stöd för miljövänligt 
jordbruk och kompensationsstöd till 
jordbrukare i områden med naturbe ‑
tingade svårigheter, som bergsområ ‑
den. I  bilagan  till rapporten finns en 
förteckning över alla åtgärder och det 
ekonomiska genomförandet av dem.
03 
I revisionsrättens offentliggjorda 
årsrapporter sedan 2011 har vi haft 
med särskilda bedömningar av verk ‑
samhetsområdet ”landsbygdsut ‑
veckling, miljö, fiske och hälsa”, varav 
landsbygdsutvecklingsutgifterna 
utgör ungefär 90 %. Bedömningen 
bygger på resultatet av vår gransk ‑
ning av transaktionernas laglighet 
och korrekthet och kontrollsystemens 
ändamålsenlighet.04 
Bara när det gäller landsbygdsutveck ‑
ling uppskattar revisionsrätten att den 
genomsnittliga felprocenten i utgif ‑
terna under de senaste tre åren var 
8,2 % utifrån ett representativt urval 
av transaktioner (se även punkt 8)5. 
I ruta 1  beskriver vi hur de fall av bris ‑
tande efterlevnad som konstaterades 
när det gäller de enskilda transaktio ‑
nerna kvantifieras för att vi ska kunna 
beräkna felprocenten.
05 
Den betydande andelen fall av bristan ‑
de efterlevnad av gällande regler, som 
avspeglas i den höga felprocenten6, 
innebär att de aktuella pengarna inte 
används i enlighet med reglerna. Det 
kan göra det svårare att uppnå målen 
för landsbygdsutvecklingspolitiken 
(stärka jord ‑ och skogsbrukets konkur ‑
renskraft, förbättra miljön och land ‑
skapet, höja livskvaliteten på lands ‑
bygden och främja en diversifiering av 
landsbygdsekonomin).5 8,2 % är ett genomsnitt av de 
tre åren med en lägsta fel ‑ 
procent på 6,1 % och en 
högsta felprocent på 10,3 %. 
Genomsnittet är 8,4 % för 
2011, 8,3 % för 2012 och 7,9 % 
för 2013.
6 Revisionsrättens väsentlig ‑
hetsgräns är 2 % av de 
granskade utgifterna. Det 
betyder att enligt revisorernas 
bedömning är det osannolikt 
att de totala felen under 
denna gräns är väsentliga, det 
är med andra inte sannolikt att 
de påverkar användare av den 
finansiella informationen.
10 Inledning Figur 1Genomförande av EU:s landsbygdsutvecklingspolitik via delad förvaltning
Regelverk:
På grundval av EU-förordningarna 
utarbetar medlemsstaterna landsbygdsut-vecklingsprogram på nationell eller 
regional nivå där de fastställer en strategi 
och föreslår vilka åtgärder de vill vidta för 
att tillgodose konstaterade behov. 
Medlen ska kanaliseras med hjälp av stöd- 
och/eller urvalskriterier som fastställs i medlemsstaternas genomförandebestäm-melser.
Budgetgenomförande:
På grundval av de ﬁnansieringskontrakt 
som ingåtts med medlemsstaterna genomför stödmottagarna projekten och lämnar in betalningsansökningar för att få oﬀentligt stöd som motsvarar en viss procentandel av de stödberättigande kostnaderna.
Medlemsstaterna kontrollerar att 
projektet har genomförts på lämpligt sätt och att betalningsansökningarna och överföringen av oﬀentligt stöd till stödmottagarna är korrekta (däribland EU:s medﬁnansiering).
Varje kvartal lämnar medlemsstaterna in 
utgiftsredovisningar till kommissionen och ansöker om EU:s andel av det oﬀentliga stödet. Efter kontroller ersätter kommissionen medlemsstaterna för den EU-medﬁnansiering som de har betalat.Betalningsansökningar (medlemsstaterna betalar ut oﬀentligt stöd till 
stödmottagare efter att ha utfört kontroller)
(Betalningsansökningar)
Medlemsstaterna ansöker 
om EU:s med/f_inansiering 
från kommissionenStödmottagare lämnar in 
ansökningar om utbetalningStödmottagare 
omsätter godkända 
projekt i praktikenMedlemsstaterna anordnar 
ansökningsomgångar för 
projektFöreslås av medlemssta-
terna och godkänns av 
kommissionenFöreslås av 
kommissionen och 
godkänns av rådet
Kommissionen betalar ut EU:s medﬁnansiering till medlemsstaterna(Utgiftsredovisningar)Genomförande (stödmottagare genomför projektet/åtagandet)
(Kontrakt med tredje part/jordbruksmetoder)Ansökan (ﬁnansiering till stödmottagare)
(Kontrakt ingås mellan stödmottagare och medlemsstater)Detaljerade regler och förfaranden på medlemsstatsnivå
(Nationell eller regional lagstiftning, förfaranden, vägledning)Strategisk planering på medlemsstatsnivå
(Nationella strategiska planer, landsbygdsutvecklingsprogram)Landsbygdsutvecklingspolitik på EU-nivå
(Gemenskapens strategiska riktlinjer, rådets förordning)
11 Inledning
Beräkning av felprocenten
Revisionsrätten definierar som fel sådana transaktioner (eller delar av transaktioner) som inte gjordes i enlig ‑
het med de syften som godkänts i budgeten och den rättsliga grunden och som inte beräknades korrekt och 
i enlighet med gällande regler och bestämmelser.
För att bedöma om ett fel har förekommit försöker revisionsrätten besvara följande fråga: ”Skulle det utbetal ‑
da beloppet eller den utvalda entreprenören ha varit ett annat eller en annan om gällande förfaranden hade 
följts?”.
Om svaret på frågan är ja och om det går att mäta hur stor del av det granskade beloppet som innehöll fel 
beräknas felets penningvärde på följande sätt:
 οNär det gäller investeringsåtgärder utgör felbeloppet värdet av den kostnadspost som bedöms vara icke 
stödberättigande.
 οNär det gäller offentlig upphandling anses underlåtenhet att följa formella krav i upphandlingslagstift ‑
ningen, som förhindrar målen för rättvis konkurrens och tilldelning av kontrakt till den mest kvalificerade 
anbudsgivaren, påverka hela värdet på den betalning som gäller kontraktet.
 οNär det gäller arealstöd används det avdragssystem som medlemsstaten tillämpar till att kvantifiera över ‑ 
trädelser av specifika åtaganden som gäller för jordbrukaren7. Felbeloppet inbegriper även avvikelser i 
jordbruksskiftenas arealer som upptäckts vid mätningar med hjälp av GPS‑utrustning.
Felprocenten för varje oegentlig transaktion är felbeloppets andel av det totala belopp som betalats ut. Dessa 
felprocentsatser extrapoleras sedan till beloppet för hela den granskade populationen.
7 Enligt EU‑lagstiftningen ska medlemsstaterna tillämpa minskningar i de fall där stödmottagare överdeklarerar den faktiska arealen eller 
redovisar ett för stort antal djur eller inte fullgör åtaganden.Ruta 1
12
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
06 
I rapporten beskriver vi de främsta 
orsakerna till den höga felprocenten 
inom landsbygdsutveckling. Vi bedö ‑
mer även om det är troligt att de steg 
som medlemsstaterna och kommis ‑
sionen har tagit kommer att åtgärda 
orsakerna på ett ändamålsenligt sätt 
i framtiden. Rapporten innehåller in ‑
formation som revisorerna fick tillgång 
till fram till slutet av september 2014, 
när revisionsarbetet var klart.
07 
Den övergripande granskningsfrågan 
var följande:
I vilken utsträckning åtgärdar kom -
missionen och medlemsstaterna 
de främsta orsakerna till den höga 
felprocenten inom landsbygdsut -
veckling på ett ändamålsenligt sätt?
De detaljfrågor som vi försökte besva ‑
ra vid granskningen var:
 — Vilka är de främsta orsakerna till 
felprocenten i investeringsåt ‑ 
gärder?
 — Vilka är de främsta orsakerna till 
felprocenten i arealstöd?
 — Har medlemsstaternas handlings ‑
planer och EU:s nya rättsliga ram 
potential att åtgärda dessa orsaker 
på ett ändamålsenligt sätt?08 
För att besvara de första två delfrå ‑
gorna analyserade revisionsrätten de 
resultat som rapporterats för de trans ‑
aktioner som valdes ut slumpmässigt 
under revisionerna av laglighet och 
korrekthet för 2011, 2012 och 2013. Att 
använda tre års resultat i stället för ett 
år möjliggör mer ingående analys av 
feltyperna. I analysen ingick en ge ‑
nomgång av 4618 transaktioner, varav 
160 påverkade felprocenten. Detta sätt 
att identifiera orsakerna till fel kom ‑
pletterades med kunskaperna från vår 
granskning av de kontrollsystem som 
användes i medlemsstaterna mellan 
2011  och  2013.
09 
I sitt svar på årsrapporten 2012 angav 
kommissionen att omfattande hand ‑
lingsplaner hade genomförts för var 
och en av de 27 medlemsstaterna för 
att man skulle identifiera orsakerna till 
fel och ta fram lämpliga korrigerande 
åtgärder. Vi valde ut tio av dessa hand ‑
lingsplaner9 och undersökte om de var 
inriktade på de brister som revisions ‑
rätten, kommissionen och medlems ‑
staterna själva hade konstaterat. I det 
arbetet som delvis byggde på arbetet 
inför årsrapporten ingick även inter ‑
vjuer med kommissionens handlägga ‑
re för de aktuella medlemsstaterna.8 Av de 482 transaktioner som vi 
hänvisar till i årsrapporterna 
för 2011, 2012 och 2013 uteslöt 
vi 21 transaktioner därför att 
de var betalningar för avslutan ‑ 
det av föregående program ‑
perioder eller betalningar 
inom programmet för stöd 
inför anslutningen.
9 Bulgarien, Danmark, Tysk ‑ 
land (Brandenburg–Berlin), 
Spanien, Frankrike, Italien  
(Lombardiet), Lettland, Ung ‑ 
ern, Portugal och Rumänien.
13 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
10 
När denna rapport antogs hade EU‑för ‑
ordningarna för den nya programperi ‑
oden 2014–2020 för landsbygdsutveck ‑
ling redan godkänts. Det gjorde att 
revisorerna kunde bedöma i vilken ut ‑
sträckning de ändringar som infördes 
med den nya rättsliga ramen sannolikt 
skulle få någon betydande effekt på 
orsakerna till fel. Medlemsstaternas 
rättsliga ramar för den nya programpe ‑
rioden höll fortfarande på att utarbe ‑
tas och ingår därför inte i rapportens 
inriktning och omfattning.
11 
Vi har inriktat oss på hur genomföran ‑
det av landsbygdsutvecklingspolitiken 
följer gällande lagar och bestämmel ‑
ser och hänvisar endast marginellt till 
aspekter avseende resultat  – sparsam ‑
het, ändamålsenlighet och effektivitet. 
Dessa delar av en sund ekonomisk 
förvaltning behandlas ingående i revi ‑
sionsrättens andra särskilda rapporter.
14
 Typ och förekomst av 
konstaterade fel
Generellt
12 
Detta avsnitt innehåller en analys av 
urvalet av 461 granskade betalningar 
och av de 160 betalningar som den 
genomsnittliga felprocenten på 8,2 % 
grundas på.
13 
Figur 2  visar att urvalet var nästan 
jämnt fördelat mellan de två huvud ‑
typerna av åtgärder och även att 
investeringsåtgärderna stod för en 
större andel av felprocenten (cirka två 
tredjedelar) än arealstödet (cirka en 
tredjedel).14 
Som figur 1  visar består den rättsliga 
ramen av två nivåer: EU‑nivån, där 
allmänna krav och villkor fastställs, och 
medlemsstatsnivån. Medlemsstaterna 
genomför kraven i EU‑förordningar ‑
na och fastställer ytterligare villkor i 
enlighet med sina egna politiska mål. 
När det gäller vilken typ av lagstiftning 
som överträds konstaterade revisions ‑
rätten att endast 1,3 procentenheter 
av felprocenten berodde på att direkta 
bestämmelser i EU‑förordningar inte 
följdes. Den största delen av felpro ‑
centen (6,9 procentenheter) beror på 
överträdelser av de villkor som fast ‑
ställts på medlemsstatsnivå.Figur 2Arealstödets respektive investeringsåtgärdernas  
andel i urvalet och felprocenten
2475,7 %2142,5 %
Urval FelprocentArealstöd
Investeringsåtgärder
15 Typ och förekomst av konstaterade fel
Investeringsåtgärder
15 
I figur 3  finns en fördelning av de olika 
typerna av stödmottagare när det gäl ‑
ler investeringsåtgärder. Det visar att 
offentliga organ stod för en fjärdedel 
av felprocenten på 8,2 %. Det finns 
två huvudkategorier privata stödmot ‑
tagare: jordbrukare och de som inte 
bedriver någon jordbruksverksamhet. 
De senare stod för en femtedel av ur ‑
valet, men bidrog med en tredjedel av 
felprocenten för investeringsprojekt.16 
De vanligaste felen när det gäller 
investeringsåtgärder var att stödvillko ‑
ren inte uppfylldes, att det fanns teck ‑
en på att privata stödmottagare kan ha 
begått avsiktliga oegentligheter och 
att de inte följde reglerna för offentlig 
och privat upphandling (se figur 4 ). 
Investeringsprojekt består vanligen av 
ett litet antal enskilda kostnadsposter 
med högt värde. Det betyder att när 
enskilda kostnadsposter bedöms vara 
icke stödberättigande leder de till en 
relativt hög felprocent som en andel 
av den totala betalningen. Och om 
projekt eller stödmottagare inte är 
stödberättigande leder det också till 
att en felprocent på 100 % tillämpas  
på den granskade betalningen.Figur 3Olika sorters investeringsstödmottagares  
andel i urvalet och felprocenten
106
1,6 %46
1,8 %95 2,3 %
urval felprocentOﬀentliga organ
Privata stödmottagare förutom jordbrukare
Jordbrukare
16 Typ och förekomst av konstaterade fel Figur 4 Figur 5 Fördelning av investeringsåtgärdernas andel på 5,7 % av felprocenten
Fördelning av arealstödets andel på 2,5 % av felprocentenMisstänkta avsiktliga
oegentligheter 1,1 %Privat upphandling 0,6 %Taket för stödet överskreds 0,5 %Annat 0,5 %
Oﬀentlig upphandling 1,1 %
Stödkriterier –
oﬀentliga stödmottagare 0,9 %
Stödkriterier –
privata stödmottagare 1 %
Jordbruksåtaganden 0,9 %
Stödkriterier 0,9 %Annat 0,4 %
Arealskillnader 0,3 %Arealstöd
17 
De flesta oegentligheter som konsta ‑ 
terades i arealstöden var att miljö ‑ 
åtaganden inom jordbruket inte 
fullgjordes (skyldigheter beträffan ‑
de mark ‑ eller gårdsförvaltning), att jordbruksskiften inte var stödberät ‑
tigande och att alltför stora arealer 
deklarerades (se figur 5 ). Fel gäller i 
allmänhet ett begränsat område av 
jordbruksföretaget, vilket medför lägre 
felprocent per stöd till skillnad från 
investeringsåtgärder där överträdelser 
av stödvillkoren påverkar en större 
andel av stödet.
17 Typ och förekomst av konstaterade fel
Skillnader i ekonomisk 
genomförandegrad och 
felprocent mellan grup-
per av medlemsstater
18 
Landsbygdsutvecklingsbudgeten för 
perioden 2007–2013 (se punkt 1) förde ‑
las per medlemstat på årsbasis. Enligt 
rådets förordning (EG) nr 1290/200510 
ska kommissionen återta den del av  
ett årligt åtagande som inte har an ‑
vänts inom en tvåårsperiod efter det 
att åtagandet ingicks (även kallad  
 n + 2‑regeln). Syftet med regeln är 
att påskynda genomförandet av 
programmen.
19 
Revisionsrätten har jämfört medlems ‑
staternas ekonomiska genomförande ‑ 
grader (dvs. andelen ackumulerade 
faktiska betalningar jämfört med pla ‑
nen) med deras felprocentsatser. För 
att få statistiskt representativ informa ‑
tion delades de 27 medlemsstater som 
hade landsbygdsutvecklingsprogram 
för 2007–2013 in i tre grupper om 
nio medlemsstater vardera i fallande 
sorteringsordning i fråga om deras 
ekonomiska genomförandegrader per 
den 15 oktober 2013. De uppgifter som 
finns tillgängliga visar inte enskilda 
medlemsstaters resultat. Följande 
medlemsstater företräds i de tre 
grupperna.
 — Högst ekonomisk genomförande ‑
grad: Belgien, Tjeckien, Estland, 
Irland, Lettland, Luxemburg, Öster ‑
rike, Slovakien och Finland. — Medelhög ekonomisk genomför ‑
andegrad: Tyskland, Frankrike, 
Litauen, Nederländerna, Polen, 
Portugal, Slovenien, Sverige och 
Storbritannien.
 — Lägst ekonomisk genomföran ‑
degrad: Bulgarien, Danmark, 
Grekland, Spanien, Italien, Cypern, 
Ungern, Malta och Rumänien.
20 
Figur 6  visar aggregerade uppgifter 
sedan programperiodens start (2007) 
och till utgången av budgetåret 201311; 
uppgifterna visar ett starkt negativt 
samband mellan de ekonomiska 
genomförandegraderna och felpro ‑
centsatserna för de tre grupperna 
av medlemsstater. Vi gjorde samma 
analys vid olika datum och analyserade 
investeringsåtgärder och arealstöd se ‑
parat med liknande resultat. Arealstö ‑
det grundas dock främst på fleråriga 
kontrakt, vilket medför relativt stabila 
genomförandegrader och felprocent ‑
satser. Sambandet är påtagligare när 
det gäller investeringsåtgärder för 
vilka genomförandegraderna är lägre 
och felprocentsatserna högre.
21 
En detaljerad analys av sambandet 
mellan den ekonomiska genomföran ‑
degraden och felprocenten ingick inte 
i denna granskning.10 Artikel 29 i rådets förordning 
(EG) nr 1290/2005 av den 
21 juni 2005 om finansieringen 
av den gemensamma 
jordbrukspolitiken (EUT L 209, 
11.8.2005, s. 1).
11 Medlemsstaterna redovisar de 
landsbygdsutvecklingsutgifter 
som de betalade ut under 
perioden 1 juli till 15 oktober 
för kommissionen senast den 
10 november. När redovis ‑
ningen har godkänts betalas 
EU‑bidraget ut i december. 
Därför är den 15 oktober 2013 
datumet för den sista betal ‑ 
ning som granskades vid 
revisionen.
18 Typ och förekomst av konstaterade fel Figur 6Jämförelse av ekonomiska genomförandegrader med fel-  
procentsatserna för tre grupper om nio medlemsstater
83,0 %
72,3 %
57,5 %
3,6 %8,6 %10,0 %
0 %2 %4 %6 %8 %10 %12 %
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %
Felprocent
9 medlemsstater med 
medelhög ekonomisk 
genomförandegrad9 medlemsstater med 
hög ekonomisk 
genomförandegrad9 medlemsstater med 
låg ekonomisk 
genomförandegrad
19
 Iakttagelser
12 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2004/18/EG av 
den 31 mars 2004 om sam ‑ 
ordning av förfarandena vid 
offentlig upphandling av 
byggentreprenader, varor och 
tjänster (EGT L 134, 30.4.2004, 
s. 114).
13 Kommissionens förordning 
(EU) nr 65/2011 av den 
27 januari 2011 om till ‑
lämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) nr 
1698/2005 vad gäller 
kontroller och tvärvillkor 
i samband med stöd för 
landsbygdsutveckling (EUT 
L 25, 28.1.2011, s. 8).DEL I – Vilka är de främ-
sta orsakerna till felpro-
centen i investeringsåt-  
gärder?
22 
I detta avsnitt undersöker vi orsakerna 
till felen i investeringsåtgärder, som 
bidrog till två tredjedelar av felprocen ‑
ten (se figur 2 ). Vi konstaterade att det 
som framför allt bidrog till felprocen ‑
ten var typen av stödmottagare och 
typen av åtgärd. Vissa åtgärder inne ‑
höll oftare fel medan andra knappt 
innehöll några fel.
Offentliga organ är en bety -
dande källa till fel på grund 
av att de inte följer reglerna 
för offentlig upphandling
23 
De viktigaste målen för stöd till 
offentliga organ för landsbygdsut ‑
vecklingsåtgärder är att höja livskva ‑
liteten på landsbygden, förbättra och 
utveckla jordbruksinfrastrukturen 
och återställa skogsbrukets potential. 
Åtgärder som stöder dessa mål stod 
för ungefär en fjärdedel av de totala 
investeringsutgifterna. Dessutom får 
upp till 4 % av den totala landsbygds ‑
utvecklingsbudgeten användas av för ‑
valtningsmyndigheter som ”tekniskt 
stöd” för att finansiera utarbetande, 
förvaltning, övervakning, utvärdering 
och information och kontroll inom 
landsbygdsutvecklingsprogrammen.24 
Merparten av de granskade offentliga 
organen var kommuner eller kommun ‑
föreningar. Revisionsrätten granskade 
även centrala, regionala och lokala 
myndigheter (bland annat utbetalande 
organ) och även andra offentliga orga ‑
nisationer, t.ex. bevattningskonsortier.
25 
Enligt direktiv 2004/18/EG12 ska med ‑
lemsstaterna ålägga offentliga organ 
att följa konkurrensutsatta förfaran ‑
den för offentlig upphandling när de 
tilldelar kontrakt. Undantag är endast 
tillåtna i motiverade fall (t.ex. på 
grund av synnerlig brådska till följd av 
oförutsedda omständigheter). Kom ‑
missionens förordning (EU) nr 65/201113 
föreskriver att investeringsprojekt 
måste följa gällande nationella regler 
för offentlig upphandling.
26 
Fel i förfarandena för offentlig upp ‑
handling stod för en åttondel av den 
genomsnittliga felprocenten inom 
landsbygdsutveckling. I den siffran 
ingår endast fall där allvarliga över ‑
trädelser av reglerna för offentlig 
upphandling påverkade valet av 
anbudsgivare.
20 Iakttagelser
27 
Av de många regler som gäller hade 
endast tre kategorier av allvarliga över ‑
trädelser av upphandlingsreglerna en 
betydande effekt på felprocenten (se 
tabell 1 ).28 
Revisionsrätten hittade två orsaker 
som i första hand skulle kunna för ‑
klara överträdelserna av reglerna för 
offentlig upphandling. För det första 
genomförs vanligtvis landsbygdsinfra ‑ 
strukturprojekt via små kommuner 
som ofta har begränsad erfarenhet av 
att använda förfaranden för offentlig 
upphandling och saknar utbildad och 
erfaren personal. Under anbudsförfa ‑
randet ger de nationella myndigheter ‑
na ingen närmare vägledning.Tabell 1Överträdelse av regler för offentlig upphandling Exempel
Omotiverad direkt tilldelning utan ett konkurrensutsatt förfarandeStödmottagaren i  ett investeringsprojekt, en kommun i  Nederländerna, gick med på 
att genomföra ett anbudsförfarande och delegerade genomförandet av projektet 
till en stiftelse. I  överenskommelsen med stiftelsen fastställdes ett upphandlings -
förfarande där man uppgav att ett konkurrensutsatt förfarande skulle tillämpas och 
offentliggöras på en särskild webbplats.
Men tre veckor efter det att överenskommelsen hade undertecknats beslutade stif -
telsens styrelse att tillämpa ett förfarande för direkt tilldelning utan att offentliggöra 
detta på den särskilda webbplatsen.
Felaktig tillämpning av urvals- och tilldelningskriterier I Tyskland (Brandenburg–Berlin) anordnade en kommun ett konkurrensutsatt 
förfarande för att välja ut en bredbandsleverantör.
Vid utvärderingen av anbuden använde kommunen andra tilldelningskriterier än de 
som hade publicerats i meddelandet om upphandling, vilket följdes av ett förhandlat 
förfarande där endast två av anbudsgivarna fick delta. När förfarandet var avslutat 
valde kommunen inte det lägsta anbudet.
Ingen likabehandling av anbudsgivarnaI Rumänien fick en landsbygdskommun stöd för ett investeringsprojekt där det ingick 
ett vattenförsörjningsnät, ett avloppssystem, upprustning av lokala vägar och ett 
medborgarcentrum.
Sju anbudsgivare lämnade in anbud för det offentliga byggentreprenadkontraktet; 
stödmottagaren avslog fem av dem med motiveringen att de inte uppfyllde kraven. 
Revisionsrätten konstaterade att den anbudsgivare som fick kontraktet inte heller 
uppfyllde två krav som hade använts för att motivera avslaget av de andra anbuden.
21 Iakttagelser
14 Artikel 71 i rådets förordning 
(EG)nr 1698/2005 av den 
20 september 2005 om stöd 
för landsbygdsutveckling från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (EUT  L 277, 21.10.2005, 
s. 1).29 
För det andra orsakas fel även av att vis ‑
sa stödmottagare helst vill arbeta  
med särskilda entreprenörer och 
därför tilldelar kontrakt direkt utan 
att offentliggöra ett meddelande om 
upphandling eller begära in anbud från 
andra potentiella anbudsgivare. I 80 % 
av dessa fall var den anbudsgivare som 
fick kontraktet den som tidigare hade 
levererat liknande varor eller tjänster till 
stödmottagaren (se ruta 2 ). De utbeta ‑
lande organen hade inga invändningar 
mot detta i något fall, trots att grund ‑
principerna för upphandling, dvs. säga 
öppenhet, objektivitet, icke diskrimine ‑
ring och lämpligt offentliggörande av 
information, inte hade följts.
Kontrakt tilldelades befintliga leverantörer direkt
I Sverige genomförde en regional myndighet ett projekt inom åtgärden infrastruktur som är av betydelse för 
utveckling och anpassning inom jord ‑ och skogsbruket. Det granskade projektet var en fortsättning på ett 
tidigare projekt.
Enligt den svenska lagen om offentlig upphandling får kontrakt tilldelades direkt endast i undantagsfall eller 
om värdet av kontraktet ligger under ett särskilt tröskelvärde, då den upphandlande myndigheten måste få in 
minst tre anbud.
Stödmottagaren följde inte reglerna utan tilldelade tre kontrakt direkt efter att ha fått in endast ett anbud per 
fall, från just de företag som hade tillhandahållit samma tjänster i det tidigare projektet.Ruta 2
Att stödmottagarna inte 
uppfyllde stödvillkoren hade 
stor effekt på felprocenten
30 
I rådets förordning om stöd för 
landsbygdsutveckling14 föreskrivs att 
utgifter endast kan berättiga till stöd 
om de har uppkommit i enlighet med 
de regler för stödberättigande och 
urvalskriterier som fastställts natio ‑
nellt. Medlemsstaterna måste fastställa 
sådana regler och kriterier för att kun ‑
na rikta sina begränsade ekonomiska 
resurser till de områden, projekt och 
stödmottagare som bidrar mest till 
programmålen.31 
Överträdelser mot stödberättigande 
stod för en fjärdedel av felprocenten 
inom landsbygdsutveckling och var 
jämnt fördelade mellan privata och 
offentliga stödmottagare. Revisions ‑
rätten konstaterade en mängd olika 
överträdelser mot stödberättigandet 
som speglar den stora mängden olika 
investeringsåtgärder och de många 
regler och kriterier för genomförandet 
som gäller för dem i medlemsstaterna.
22 Iakttagelser
32 
Överträdelser mot stödberättigandet 
kan uppstå hos stödmottagaren, på 
projektnivå och i enskilda kostnads ‑
poster. I  tabell 2  finns exempel på 
sådana fall. Tabell 2Nivå som överträdelsen begicks på Exempel
StödmottagarenI Spanien måste företag ha färre än 750 anställda och mindre än 200 miljoner euro i omsättning 
för att få stöd till investeringar i bearbetningsanläggningar för jordbruksprodukter. Man måste 
även beakta vad det kostar att kontrollera företag (ned till den faktiska betalningsmottagaren) 
när man bedömer om dessa tröskelvärden har respekterats.
En stödmottagare lämnade in ett projekt som skulle bygga ut produktionsanläggningarna. 
I ansökan tog han med uppgifter om endast hälften av de företag som ingick i koncernen. 
Utifrån denna ofullständiga information hävdade stödmottagaren att han hade respekterat de 
övre gränserna för antalet anställda och den totala omsättningen.
Vi gjorde en ny beräkning av indikatorerna och tog med uppgifter om alla företag i koncernen 
och konstaterade då att båda de övre gränserna hade överskridits. Stödmottagaren hade 
därmed inte rätt till stödet.
ProjektetI Polen fick flera jordbrukare stöd för att skapa en producentgrupp som skulle köpa in jord -
bruksprodukter från sina medlemmar och sälja dem vidare till tredje part (med avsikten att få 
bättre priser än vad de som enskilda jordbrukare annars hade kunnat få).
Ett av villkoren för att få stöd var att producentgruppen måste sälja produkterna till tredje part.
Vi konstaterade att producentgruppens enda kund var ett annat företag som ägdes av samma 
jordbrukare. Det granskade projektet hade därmed inte rätt till stödet.
Enskilda kostnadsposterI Portugal lämnade en stödmottagare in ett projekt som handlade om plantering av olivträd. 
Ett av villkoren var att utgifterna berättigade till stöd endast om de uppkom efter det att 
projektansökan hade lämnats in (som ett sätt att undvika dödviktseffekt och försäkra sig om 
att endast jordbrukare som verkligen var i behov av stödet fick det).
När vi granskade betalningsansökan hittade vi kostnadsposter som motsvarade mer än 10 % av 
det belopp som man begärde ersättning för som hade uppkommit före datumet för stöd-  
ansökan. Dessa utgiftsposter var därför inte stödberättigande.
33 
Medlemsstaterna genomförde både 
EU‑kraven och sina egna politiska mål 
via nationell och regional lagstiftning; 
i det ingick i regel landsbygdsutveck ‑
lingsprogram, genomförandeförord ‑
ningar, handböcker för förfarandena 
och vägledningar för sökande. Det har medfört många regler och krav. Men 
revisionsrätten anser att reglerna ofta 
behövs för att man ska försäkra sig om 
att offentliga medel används till att 
uppnå politiska mål och att principer ‑
na för en sund ekonomisk förvaltning 
följs.
23 Iakttagelser
34 
Revisionsrätten anser inte att reglerna 
var onödigt komplexa inom de gran ‑
skade projekten och de ställde inte 
omotiverade krav på stödmottagarna 
och medlemsstaternas myndigheter. 
Vi hittade visserligen några få exempel 
på gold‑plating, men de hade endast 
marginell effekt på felprocenten.
35 
Det finns risk för att medlemsstaterna 
slopar ändamålsenliga regler för att 
förhindra fel. Men ändamålsenliga reg ‑
ler är viktiga om man ska uppnå poli ‑
tikmålen. Vi tycker inte att en förenk ‑
ling får stå i vägen för principerna för 
en sund ekonomisk förvaltning. Till ex ‑
empel (se ruta 3 ) är den ursprungliga 
portugisiska regel som beskrivs i fallet 
nedan ett effektivt sätt att utesluta 
investeringar som skulle ha gjorts även 
utan offentligt stöd. I de fall där in ‑
vesteringar skulle ha gjorts i vilket fall 
som helst var det offentliga stödet inte 
nödvändigt. I flera särskilda rapporter 
har revisionsrätten också kritiserat att 
utgifter är stödberättigande innan 
ansökan lämnas in och rekommende ‑
rat att utgifter endast ska vara stödbe ‑
rättigande från och med bidragsgod ‑
kännandet. I det aktuella fallet skulle 
således lösningen för att förebygga fel 
inte vara att medlemsstaten slopar en 
ändamålsenlig regel utan att den före ‑
bygger fel genom en bättre kontroll av 
betalningsansökningarna.Inga fel avseende stöd-
berättigande konstaterades 
inom åtgärden ”startstöd till 
unga jordbrukare”
36 
I urvalet av 461 granskade projekt 
ingick 20 inom åtgärden ”startstöd till 
unga jordbrukare”. Stödet beviljas till 
personer under 40 år som för första 
gången etablerar sig som ägare till ett 
jordbruksföretag. Stöd ges i form av en 
utbetalning av ett maximalt enhets ‑
belopp på 70 000 euro. Syftet är att 
hjälpa dessa jordbrukare att komma 
igång och utveckla jordbruksföreta ‑
gen. Stödmottagarna kan använda 
stödet till att köpa mark, byggnader, 
utrustning och djur och till att täcka 
rörelsekapitalkraven.
Exempel på när ett ändamålsenligt stödkriterium slopas
I Portugal betraktades investeringar som gjordes innan en stödansökan lämnades in som icke stödberättigan ‑
de när programperioden startade 2007. I urvalet av granskade fall ingick två där denna regel inte hade följts 
när det gällde visa kostnadsposter, vilket gjorde att de aktuella utgifterna inte var stödberättigande.
De nationella reglerna ändrades 2011. Utgifter som uppkommit innan stödansökan lämnas in är numera 
stödberättigande.Ruta 3
24 Iakttagelser
37 
Utöver de grundläggande stödkraven 
(under 40 år och vara ägare till ett 
jordbruksföretag för första gången) fö ‑
reskriver rådets förordning15 ytterligare 
två villkor. Stödmottagarna måste ha 
tillräcklig yrkeskunskap och yrkesskick ‑
lighet för detta och måste lämna in en 
affärsplan. När det gäller de 20 gran ‑
skade projekten ställde medlemssta ‑
ten ett litet antal detaljerade krav. Till 
exempel måste jordbrukarna förvärva 
tillräcklig yrkeskunskap och yrkesskick ‑
lighet inom tre år med hjälp av utbild ‑
ning och ta fram och följa en förenklad 
affärsplan med en beskrivning av 
jordbruksföretagets utgångsläge och 
särskilda deletapper och mål för hur 
verksamheten ska utvecklas.
38 
Revisionsrätten konstaterade vissa 
brister i förfarandena och problem 
avseende en sund ekonomisk förvalt ‑
ning, men hittade inga fel avseende 
laglighet och korrekthet i fråga om hur 
unga jordbrukare hade utarbetat och 
genomfört projekten. Revisionsrätten 
anser att det beror på att det fanns få 
detaljerade krav, att åtgärden hade 
ett riktat tillämpningsområde och att 
enhetsbelopp användes. Naturligtvis 
måste stödordningar som denna ge 
valuta för pengarna och visa på sund 
ekonomisk förvaltning, något som lig ‑
ger utanför denna rapports inriktning 
och omfattning. Men vad exemplet 
visar är att en stödordnings relativa 
enkelhet inte påverkar omfattningen 
av oegentligheter.Tecken på att privata stöd -
mottagare avsiktligen kan  
ha begått oegentligheter
39 
I kommissionens förordning (EU) 
nr 65/2011 anges att om det konsta ‑
teras att en stödmottagare medvetet 
lämnat in en felaktig deklaration 
ska insatsen i fråga uteslutas från 
EJFLU‑stöd, och eventuella belopp 
som redan betalats ut för insatsen ska 
krävas tillbaka16.
40 
Bedrägeri kan bestå av en eller flera av 
följande saker17:
 — Användning eller presentation 
av felaktiga eller ofullständiga 
uppgifter eller dokument, om 
detta leder till att medel från EU:s 
budget eller från de budgetar 
som förvaltas av EU eller för EU:s 
räkning felaktigt betalas ut.
 — Undanhållande av den information 
som ska lämnas, om gärningen har 
samma effekt.
 — Användning av sådana medel för 
andra syften än dem som medlen 
ursprungligen beviljades för.
41 
I 4 % av de privata investeringsprojekt 
som granskades (sex av 152) fann revi ‑
sionsrätten tecken på att stödmottaga ‑
re avsiktligen kan ha begått oegentlig ‑
heter. De fallen står för en åttondel av 
den genomsnittliga felprocenten inom 
landsbygdsutveckling.15 Artikel 22 i rådets förordning 
(EG) nr 1698/2005.
16 Artiklarna 4.8 och 30.2 
i kommissionens förordning 
(EU) nr 65/2011.
17 Bedrägeri, såsom det tillämpas 
i EU‑lagstiftningen, definieras 
i artikel 1 i rådets akt av den 
26 juli 1995 om utarbetandet 
av konventionen om skydd av 
Europeiska gemenskapernas 
finansiella intressen.
25 Iakttagelser
42 
Revisionsrätten rapporterar alla fall där 
det finns tecken på medvetna oegent ‑
ligheter till Olaf för vidare analys och 
lämplig uppföljning. I  ruta 4  finns ett 
exempel.
Åtgärden som stöder inves -
teringar i livsmedelsbearbet -
ningsanläggningar väcker flest 
farhågor
43 
Landsbygdsutvecklingsåtgärden ”vär ‑
deökning på jord ‑ och skogsbrukspro ‑
dukter” bidrog mest till felprocenten 
i privata investeringar. Åtgärden rik ‑ 
tar sig till små och medelstora företag 
och finansierar investeringar i anlägg ‑
ningar för bearbetning av råvaror. I an ‑ 
läggningarna ingår vinfabriker, mjöl ‑ 
kvarnar, frukt ‑ och grönsaksbearbet ‑
ning och förpackningslinjer.44 
Av de 19 projekt som granskades inom 
denna åtgärd innehöll tio fel (tre av 
dem rapporterades till Olaf). De största 
bristerna var att kriteriet små och 
medelstora företag inte uppfylldes 
och att lämpliga förfaranden för privat 
upphandling inte följdes. Det offent ‑
liga stödet inom denna åtgärd brukar 
uppgå till flera miljoner euro per 
projekt. Mot den bakgrunden har de 
sökande starka incitament att kringgå 
reglerna för att få stöd.
Exempel på tecken på en avsiktlig oegentlighet
En stödmottagare ansökte om stöd inom en investeringsåtgärd där reglerna föreskrev att utrustning som 
köpts begagnad inte var stödberättigande. I betalningsansökan angav stödmottagaren att utrustningen i pro ‑
jektet hade köpts in ny av en handlare.
Under granskningen på plats fann revisionsrättens revisorer bevis på att maskinen i fråga i själva verket inte 
hade köpts ny. Revisorerna fick senare dokumentation från tredje part som bekräftade att utrustningen var 
begagnad.
Utgifterna bedömdes vara icke stödberättigande och fallet vidarebefordrades till Olaf.Ruta 4
26 Iakttagelser
45 
Utöver det vi tar upp ovan rapportera ‑
de vi nyligen om åtskilliga brister i hur 
denna åtgärd genomförs, vilket allvar ‑
ligt har påverkat åtgärdens effektivitet 
och ändamålsenlighet när det gäller 
att uppnå de politiska målen18.
Medlemsstaternas myn -
digheter kunde ha upp -
täckt och korrigerat fel 
i investeringsåtgärderna
46 
Enligt kommissionens förordning (EU) 
nr 65/2011 ska medlemsstaterna inrät ‑
ta ett kontrollsystem som garanterar 
att alla nödvändiga kontroller av att 
stödvillkoren är uppfyllda genomförs. 
I förordningen anges hur kontrollerna 
ska genomföras, bland annat vad som 
ska kontrolleras, hur urvalen ska göras 
och vad kontrollerna minst ska täcka 
när det gäller varje typ av stöd.
47 
Administrativa kontroller måste 
genomföras av alla stöd ‑ och betal ‑
ningsansökningar och ska innefatta 
åtminstone ett besök på den plats 
där insatsen genomförs eller investe ‑
ringen görs för en kontroll av genom ‑
förandet. Dessutom ska kontroller på 
plats genomföras varje år av ett urval 
projekt som motsvarar minst 5 % av de 
uppkomna utgifterna.48 
Revisionsrätten anser att medlemssta ‑
terna kunde och borde ha förhindrat 
merparten av felen i investeringsåtgär ‑
derna av nedanstående två orsaker.
49 
För det första hade medlemsstaternas 
myndigheter tillgång till den informa ‑
tion som behövdes för att upptäcka 
och korrigera felet, men i många fall 
varken använde eller frågade de efter 
den. Följande typiska situationer 
noterades:
 — Informationen fanns i det styrk ‑
ande underlag som stödmottaga ‑
ren hade lämnat in (t.ex. faktura ‑
datum) men användes inte av det 
utbetalande organet.
 — Informationen fanns tillgänglig på 
stödmottagarnivå (t.ex. bokföring ‑
en), men det utbetalande organet 
frågade inte efter den.
 — Informationen fanns tillgänglig hos 
tredje part (t.ex. aktieägarstruktu ‑
ren i de stödmottagande företa ‑
gen), men det utbetalande organet 
sökte inte efter den.
50 
För det andra var de kontroller som 
medlemsstaternas myndigheter ge ‑
nomförde inte heltäckande. Exempel 
finns i  ruta 5 .18 Särskild rapport nr 1/2013 Har 
EU:s stöd till livsmedelsbearbet-
ningsindustrin varit ändamåls-
enligt och effektivt och höjt 
värdet på jordbruksprodukter?  
(http://eca.europa.eu ).
27 Iakttagelser
51 
Revisionsrättens systemgranskningar 
bekräftar att kvaliteten på medlems ‑
staternas kontroller är otillräcklig. 
Revisionsrätten har under de senaste 
tre åren bedömt kvaliteten på nyck ‑
eldelar av systemen för övervakning 
och kontroll för investeringsåtgärder 
när det gäller 14 utbetalande organ 
i 13 medlemsstater19. Inga utbetalande 
organ bedömdes ha ändamålsenliga 
system med avseende på administrati ‑
va kontroller och endast fem bedöm ‑
des som ändamålsenliga när det gällde 
deras system för kontroller på plats.52 
De flesta fel i investeringsåtgärder 
uppstår i inledningsskedet av ansökan 
om stöd och den upphandling som 
följer. Att granska stödansökningar är 
ett komplext och tidskrävande arbete.Exempel på otillräcklig kvalitet på myndigheternas kontroller
I Polen tilldelades ett kontrakt som medfinansierades inom åtgärden tekniskt stöd (se punkt 23) direkt utan 
det konkurrensutsatta förfarande som krävs. Revisionsrätten konstaterade att de kontroller som krävs inte 
gjordes eftersom det utbetalande organet inte kontrollerade att projekten för tekniskt stöd följde reglerna för 
offentlig upphandling.
I Rumänien kontrollerade det utbetalande organet stödmottagarens betalningsansökan för ett projekt som 
tillhandahöll rådgivningstjänster inom jordbruket. Det utbetalande organets kontrollrapport visade att 
skillnaden mellan det belopp som stödmottagaren begärde ersättning för och det belopp som godkänts av 
det utbetalande organet var mer än 3 %. Det utbetalande organet tillämpade inte den sanktion som ska gälla 
i sådana här fall eftersom ingen sådan kontroll gjordes av denna åtgärd.
I Spanien styrktes kostnaden för de byggnadsarbeten som gjordes med kopior på fakturor från entreprenören 
och kopior på betalningsbevis. Fakturorna visade att entreprenören erbjöd en rabatt på 5 % av fakturornas 
totala värde. Betalningsregistren visade också att stödmottagaren inte betalade hela fakturorna utan drog 
av rabatten på 5 %. Trots att det utbetalande organet hade kontrollerat fakturorna och betalningsregistren 
godkände det kostnaderna utan att dra av rabatten på 5 % som motsvarade utgifter som stödmottagaren inte 
hade haft.
I Sverige följde en regional myndighet inte gällande upphandlingsregler (se ruta 2 ). Revisionsrätten konstate ‑
rade att det utbetalande organet hade delegerat uppgifterna att godkänna stöd ‑ och betalningsansökningar 
från det granskade projektet till den berörda regionala myndigheten. Samtidigt fick myndigheten stödet i sin 
egenskap av stödmottagare. Den regionala myndigheten kontrollerade inte att de nationella reglerna för 
offentlig upphandling hade följts som en del av de administrativa kontrollerna.Ruta 5
19 Se bilaga 4.2 till revisions ‑
rättens årsrapporter för 2011, 
2012  och  2013.
28 Iakttagelser
53 
Revisionsrätten noterar att svårigheter 
som inträffat i detta skede delvis kan 
bero på att de utbetalande organens 
förfaranden är ineffektiva. De utbeta ‑
lande organen brukar genomföra hela 
uppsättningen av kontroller av stöd ‑ 
ansökningar också när det i ett visst 
skede i kontrollprocessen blir tydligt 
att ansökan inte berättigar till stöd. 
Det betyder att den tid som ägnas åt 
att fortsätta kontrollerna efter det att 
man har fastslagit att ansökan inte 
berättigar till stöd används ineffektivt.54 
När de ekonomiska resurserna är be ‑
gränsade, särskilt i slutet av program ‑
perioden, kan det vara så att endast 
en liten del av stödansökningarna 
kan medfinansieras (de ansökning ‑
ar som får flest urvalspoäng). Men 
en del utbetalande organ genomför 
hela uppsättningen kontroller av alla 
inkomna ansökningar, även om många 
av de stödberättigande projekten inte 
kommer att få något stöd därför att de 
inte får tillräckligt många urvals ‑ 
poäng. I det sammanhanget använder 
det utbetalande organet för regionen 
Italien‑Sicilien ett effektivt förfarande 
som beskrivs i  ruta 6 .
Exempel på bästa praxis vid utvärderingen av stödansökningar
I Italien‑Sicilien utvärderas stödansökningar i två steg.
Först görs ett begränsat antal kontroller av alla ansökningar; de publiceras sedan i en preliminär urvalsrap ‑
port. Projekten väljs ut i fallande ordning utifrån det antal urvalspoäng de har fått tills det totala värdet av 
utvalda projekt motsvarar den tilldelade budgeten.
Sedan görs fullständiga kontroller endast av de projekt som har klarat det preliminära urvalsförfarandet. Om 
icke stödberättigande projekt skulle upptäckas bland dessa ersätts de av de projekt med högst poäng som 
inte valdes ut från början.Ruta 6
29 Iakttagelser
DEL II – Vilka är de 
främsta orsakerna till 
felprocenten i arealstöd?
55 
I detta avsnitt undersöker vi orsakerna 
till felen i arealstöd. Trots att den totala 
budgeten är jämnt fördelad mellan 
investeringsåtgärder och arealstöd, 
bidrog arealstödet endast med en 
tredjedel till felprocenten (se figur 2 ). 
Det som hade störst effekt på felpro ‑
centen var att miljöåtaganden i jord ‑
bruket inte fullgjordes, till skillnad från 
stöd för mindre gynnade områden.
Stöd för miljövänligt jord -
bruk är den arealrelaterade 
åtgärd där det förekommer 
flest fel
56 
Stöd för miljövänligt jordbruk beviljas 
jordbrukare som åtar sig att på frivillig 
basis fullgöra vissa åtaganden för att 
uppnå miljömålen. Stödet ska täcka 
ytterligare kostnader och inkomst ‑
bortfall som beror på att miljövänliga 
jordbruksmetoder används under en 
period på fem till sju år. Miljövänligt 
jordbruk är den mest betydande lands ‑
bygdsutvecklingsåtgärden ekonomiskt 
sett och tilldelades omkring 20  mil ‑
jarder  euro (en femtedel av den totala 
landsbygdsutvecklingsbudgeten för 
programperioden 2007–2013).57 
Överträdelser av miljöåtaganden inom 
jordbruket stod för en åttondel av den 
totala felprocenten. Felen berodde 
främst på att enkla åtaganden inte 
fullgjordes (se ruta 7 ), vilket dock i stor 
utsträckning förhindrade att de önska ‑
de miljövinsterna uppnåddes.
30 Iakttagelser
Exempel på när enkla miljöåtaganden inom jordbruket inte fullgjordes  Ruta 7
Källa : Europeiska revisionsrätten.
 Källa : Europeiska revisionsrätten.
 Källa:  Europeiska revisionsrätten.  I Nederländerna ingick en jordbrukare ett kontrakt avse ‑
ende åtgärden botaniska gräsmarksbryn.
Ett av de tre åtagandena gällde muddring (för att den 
biologiska mångfalden skulle skyddas var det förbjud ‑
et att täcka ängsbrynet med lera som muddrats ur 
vattenkanalerna).
Under besöket på plats konstaterade revisionsrätten att 
man hade spritt ut den utgrävda leran på en två meter 
bred markremsa längs en mer än 4 000 meter lång sträcka 
av kanaler, i stället för att sprida ut den jämnt.
I Storbritannien (England) fick en jordbrukare stöd för 
en permanent betesmark med mycket liten input (t.ex. 
gödningsmedel). Ett av kraven var att överbetning skulle 
undvikas så att vegetationens tillväxt, kvalitet eller mång ‑
fald inte skulle påverkas negativt.
Revisionsrätten konstaterade att en del av skiftet var ska ‑
dad på grund av överbetning.
I Malta förband sig en jordbrukare att avstå från att 
odla grödor på en remsa som mätte minst en meter 
längs staket och att inte odla, plöja, göda eller spreja 
där. Syftet med åtagandet var att bevara den biologiska 
mångfalden.
Revisionsrätten konstaterade att stödmottagaren inte 
fullgjorde denna skyldighet på något av de markskiften 
som omfattades av åtagandet.
31 Iakttagelser
58 
Revisionsrätten anser att det finns 
tre orsaker som tillsammans förklarar 
felprocenten för miljöåtgärder inom 
jordbruket. De presenteras grafiskt 
i figur 7  och beskrivs närmare i punk ‑
terna nedan.
Fullgörandet av åtaganden 
leder inte till en omedelbar 
positiv effekt för jordbrukaren
59 
Jordbrukare påverkas direkt av kostna ‑
derna för att fullgöra åtaganden och/
eller för inkomstbortfallet på grund 
av den lägre avkastning som kommer 
sig av att de använder miljövänligare 
teknik. I de flesta fallen får de dock 
ingen belöning för sina ansträngningar 
i form av omedelbara positiva effekter 
på jordbruksföretaget. Därför är det 
mindre troligt att jordbrukare fullgör sina åtaganden när det inte finns nå ‑
got direkt samband mellan de gjorda 
åtagandena och jordbruksverksamhe ‑ 
tens resultat.
60 
Det var fallet när det gäller 13 av de 17 
fel som konstaterades, när de vinster 
som åtgärderna gav var långtgående, 
långsiktiga miljövinster (t.ex. skydd av 
den biologiska mångfalden).Figur 7Orsaker till felprocenten i stöd för miljövänligt jordbruk
Få incitament att 
följa reglerna
Få sanktionerLåg kontrollfrekvens 
32 Iakttagelser
61 
Revisionsrätten tyckte inte att brist på 
kunskap om åtagandena var en giltig 
förklaring till merparten av de överträ ‑
delser som jordbrukarna begick. Innan 
jordbrukarna ingår ett åtagande får 
de en detaljerad lista med villkor som 
de måste uppfylla. I 13 av de 17 fallen 
gällde dessutom felet storjordbrukare 
med omfattande kunskaper och resur ‑ 
ser. Dessa jordbrukare hade i själva 
verket en areal på över 50 hektar och 
sin huvudinkomst från jordbruket.
Låg kontrollfrekvens för 
miljöåtaganden inom 
jordbruket
62 
Medlemsstaterna kontrollerar hur de 
flesta miljöåtagandena inom jordbru ‑
ket fullgörs endast vid sina kontroller 
på plats, som görs av ett urval av 5 % 
av alla stödmottagare. Det innebär att 
sannolikheten för att en jordbrukare 
blir kontrollerad i genomsnitt är en 
gång vart tjugonde år. Dessutom går 
det inte att kontrollera alla åtagan ‑ 
den när som helst under året, vilket 
minskar kontrollernas omfattning 
och möjligheten att upptäcka fall 
där åtagandet inte fullgörs. Den låga 
kontrollfrekvensen för åtaganden är 
en annan orsak till den konstaterade 
felprocenten.63 
Av de 17 fel som konstaterades iden ‑
tifierade revisionsrätten åtta fall där 
kontrollen av åtaganden kunde ha 
skett genom administrativa kontroller 
i stället för kontroller på plats (se ex ‑
emplet i  ruta 8 ). Om medlemsstaternas 
myndigheter hade ändrat förfarandet 
på så sätt skulle de ha kunnat korrigera 
och upptäcka felen vid de administra ‑
tiva kontrollerna eftersom de omfattar 
samtliga stödmottagare. Det hade 
varit särskilt lämpligt för kontroller 
som bygger på styrkande dokument, 
t.ex. jordbrukarens aktivitetsregister 
(gödning, betesmark, gräsklippning) 
och intyg som utfärdas av tredje part.
Exempel på ett miljöåtagande inom jordbruket som kunde ha  
granskats genom administrativa kontroller
I Estland var ett av åtgärdens åtaganden att jordbrukaren skulle ta åtminstone ett jordprov för var femte 
hektar mark och skicka det till ett ackrediterat laboratorium för en analys av surhetsgraden i marken och dess 
fosfor ‑ och kaliumhalt. Enligt reglerna skulle laboratorieresultaten förvaras på jordbruksföretaget och finnas 
tillgängliga för inspektörerna vid besöken på plats.
När revisionsrättens revisorer gjorde ett besök på plats visade jordbrukaren laboratorieresultaten från 
nio jordprov. Vid en omräkning fastställdes det att utifrån skiftenas areal borde jordbrukaren ha tagit 13 
prov i stället för enbart nio. Att åtagandena inte fullgjordes skulle ha kunnat upptäckas via administrativa 
kontroller.Ruta 8
33 Iakttagelser
Systemet med avdrag och 
sanktioner har ingen stark 
avskräckande effekt
64 
Medlemsstaterna tillämpar ett pro ‑
portionellt system med avdrag och 
sanktioner som beroende på överträ ‑
delsens allvar, omfattning och varak ‑
tighet i regel leder till ett avdrag på 
en del av den utbetalning som gjorts. 
I t.ex. det fall som beskrivs i  ruta 8  
gjordes ett avdrag på 5 % på grund 
av att åtagandet inte hade fullgjorts. 
Jordbrukarna riskerar inte att förlora 
några egna pengar på grund av att de 
inte har fullgjort ett åtagande utan 
bara att behöva betala tillbaka vad 
de redan har fått. I extrema fall där 
jordbrukare inte har fullgjort något av 
sina åtaganden och det utbetalande 
organet beslutar att kräva tillbaka hela 
utbetalningen kan jordbrukare ham ‑
na i samma situation som om de inte 
hade ingått något åtagande.65 
Här visar felens frekvens (17 av 121 
granskade betalningar) också på det 
faktum att systemet med avdrag på 
utbetalningar i de fall då åtaganden 
inte fullgörs endast har en begränsad 
avskräckande effekt på jordbrukare (se 
ett exempel i  ruta 9 ).
I stöd till mindre gynnade 
områden förekommer inte 
lika många fel
66 
Stöd till jordbrukare i bergsområden 
och andra områden med naturbeting ‑
ade svårigheter (som brukar kallas 
mindre gynnade områden) kompense ‑
rar jordbrukare för att de fortsätter att 
bedriva jordbruk i de här områdena. 
Målet för dessa landsbygdsutveck ‑
lingsåtgärder är hållbar användning  
av jordbruksmark, och de bidrar på 
så sätt till att förbättra miljön och 
landskapet.
Begränsade ekonomiska följder vid en överträdelse
I Storbritannien ingick en jordbrukare ett kontrakt om att plantera ljungvegetation på sur gräsmark. Endast 
två åtaganden ingick i åtgärden: minskning av betesintensiteten (antalet betande djur per hektar) och betes ‑
förbud mellan oktober och mars.
Revisionsrätten besökte jordbrukaren i oktober och konstaterade då att djur fortfarande betade på skiftena. 
För jordbrukaren ledde det till ett avdrag på 3 % av utbetalningen.Ruta 9
34 Iakttagelser
67 
Effekten av de 78 granskade stöden 
till mindre gynnade områden på den 
övergripande felprocenten skulle 
ha varit försumbar om det inte vore 
för två fall där fel konstaterades som 
gällde att ytterligare stödvillkor som 
de berörda medlemsstaterna hade 
infört inte var uppfyllda (se ruta 10 ). 
Det illustrerar dilemmat att stödvill ‑
kor krävs för att garantera att medlen 
används väl samtidigt som de kan öka 
risken för fel.
68 
Denna relativt låga felprocent beror 
på de aktuella åtgärdernas främsta 
kännetecken:
 — Ett litet antal detaljerade stödvill ‑
kor: marken måste ligga på ett av ‑
gränsat område, som medlemssta ‑
ten fastställer och kommissionen 
godkänner, och den måste hållas 
i enlighet med god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden. — Betalningar av enhetsbelopp per 
hektar som successivt minskar. 
Det betyder att större jordbruks ‑
företag får lägre stöd för arealer 
som överstiger en viss övre gräns 
och att potentiella arealskillnader 
endast får liten effekt för sådana 
jordbruksföretag.
69 
Revisionsrätten noterar att den låga 
felprocenten för investeringsåtgärden 
”startstöd till unga jordbrukare” också 
kunde förklaras med dessa känneteck ‑
en, dvs. begränsat antal detaljerade 
krav, riktat tillämpningsområde och 
användning av enhetsbelopp.
Ytterligare stödvillkor som medlemsstater infört för stöd till mindre gynnade 
områden
I Italien och Portugal var betesmarker i bergsområden stödberättigande på villkor att stödmottagaren hade 
ett minsta antal djur. Vid besöken på plats konstaterade revisorerna att de berörda jordbrukarna inte hade det 
antal djur som krävs och att betesmarkerna därmed inte hade rätt till stöd.
De här två fallen stod för den största delen av felprocenten i stöden till mindre gynnade områden.Ruta 10
35 Iakttagelser
DEL III – Kan medlems-
staternas handlingsplaner 
och EU:s nya rättsliga ram 
åtgärda orsakerna till 
felen på ett ändamåls-
enligt sätt?
70 
Kommissionen och medlemsstaterna 
har agerat för att åtgärda orsakerna 
till fel inom landsbygdsutveckling. 
I detta avsnitt undersöker vi om de två 
huvudåtgärderna  – handlingsplaner ‑
na och EU:s rättsliga ram – sannolikt 
kommer att få effekt.
De handlingsplaner som 
kommissionen tog initiativ 
till är ett steg i rätt riktning 
när det gäller att åtgärda 
orsakerna till felen
71 
Landsbygdsutvecklingsutgifter ge ‑
nomförs via delad förvaltning mellan 
medlemsstaterna och kommissionen20. 
I enlighet med subsidiaritetsprinci ‑
pen ansvarar medlemsstaterna för att 
genomföra landsbygdsutvecklingspro ‑
grammen på lämplig territoriell nivå 
enligt sina egna institutionella arran ‑ 
gemang. Kommissionen ansvarar för 
att övervaka medlemsstaterna och se 
till att de fullgör sitt ansvar.
72 
Om det under genomförandet visar 
sig att felnivån är ständigt hög ska 
kommissionen21 identifiera svaghet ‑
erna i kontrollsystemen och analysera 
kostnader och fördelar med eventu ‑
ella korrigerande åtgärder samt vidta 
eller föreslå lämpliga åtgärder. När svagheterna leder till en reservation 
i generaldirektörens revisionsför ‑
klaring ska kommissionen analysera 
informationen i den årliga verksam ‑
hetsrapporten och lägga fram en 
handlingsplan. Så har varit fallet för 
landsbygdsutvecklingsutgifter sedan 
2011.
73 
I det sammanhanget uppmanade 
kommissionen, i ett försök att minska 
felprocenten i landsbygdsutvecklings ‑
utgifterna, alla medlemsstater att ta 
fram en trefaldig handlingsplan där de 
identifierar orsakerna till fel, genomför 
riktade korrigerande åtgärder som kan 
minska de konstaterade felen och stär ‑
ker de förebyggande åtgärderna för att 
minska risken för att fel uppstår.
Handlingsplanerna är ännu 
inte ett fullständigt utvecklat 
verktyg som kan åtgärda 
orsakerna till fel
74 
Handlingsplanernas omfattning 
och kvalitet varierade stort mellan 
medlemsstaterna. Revisionsrätten 
konstaterade att två handlingsplaner 
(Tyskland (Brandenburg–Berlin) och 
Ungern) var ganska bristfälliga med få 
åtgärder och liten potential att lyckas 
åtgärda orsakerna till fel, och att två 
(Italien (Lombardiet) och Rumänien) 
var ganska bra med många åtgärder 
och stor potential att komma till rätta 
med orsakerna till fel. Tre huvudsak ‑
liga brister ligger till grund för denna 
variation i handlingsplanernas potenti ‑
ella ändamålsenlighet, vilket förklaras 
i punkterna nedan.20 Rådets förordning (EG) 
nr 1290/2005.
21 Förordning (EU, Euratom) 
nr 966/2012.
36 Iakttagelser
75 
För det första brast medlemsstater ‑
na i sitt ansvar att identifiera fel och 
föreslå korrigerande åtgärder. Hand ‑
lingsplanerna övervakas och följs upp 
formellt. När medlemsstaterna inte 
genomför de föreslagna åtgärderna 
kan de drabbas av avbrutna, inställ ‑
da eller minskade betalningar och 
finansiella korrigeringar. Handlings ‑
planerna togs fram enligt en iterativ 
process och höll på att uppdateras för fjärde gången när granskningsarbetet 
avslutades. Kommissionen lämnade 
först en icke uttömmande lista över 
orsakerna till fel. Men medlemsstater ‑
na åtgärdade inte alla orsaker, och en 
del av de föreslagna åtgärderna har 
begränsad möjlighet att komma till 
rätta med orsakerna till fel (se ruta 11 ). 
Så småningom förbättrades handlings ‑
planerna som ett svar på kommissio ‑
nens begäran.
Exempel på en föreslagen åtgärd för att minska felprocenten
Systemet med avdrag och sanktioner var en av de potentiella orsakerna till fel i arealstödet som identifierades 
av kommissionen och åtgärdades av medlemsstaterna. Systemet ansågs inte vara proportionellt (i vissa fall 
tillämpade medlemsstaterna ett avdrag på 100 % på betalningen även om endast ett av flera åtaganden inte 
hade fullgjorts).
Revisionsrätten instämmer i att justeringar som görs av avdrags ‑ och sanktionssystemet borde garantera att 
sådana system på lämpligt sätt speglar hur många av de fastställda miljömålen som inte har uppnåtts.
Men det faktum att färre sanktioner minskar felprocenten innebär inte att man kommer till rätta med de un ‑ 
derliggande överträdelserna och deras potentiellt negativa effekter på miljön. Sanktionerna måste fungera 
effektivt och avskräcka jordbrukare från att inte fullgöra sina skyldigheter. Det skedde inte i det fall som be ‑
skrivs i  ruta 9 .Ruta 11
22 Kommissionen genomför 
överensstämmelserevisioner 
i medlemsstaterna för att 
kontrollera att utgifterna har 
betalats ut i enlighet med 
gällande regler. Revisionen 
avslutas med eller utan 
finansiella korrigeringar 
beroende på de fel som 
konstaterats. Den genom ‑
snittliga längden på över ‑ 
ensstämmelseförfarandet i  
de revisioner som avslutades 
under 2013 var 36 månader.76 
För det andra behandlades inte 
kommissionens och revisionsrättens 
granskningsresultat systematiskt i fyra 
av de tio granskade handlingsplaner ‑
na. Medlemsstaterna beaktade inte 
alla de brister som kommissionens 
revisorer rapporterade om när de 
avslutade sina överensstämmelse ‑ 
revisioner, vilket innebär att man tro ‑ 
ligen inte kommer att åtgärda orsaker ‑
na till fel under ytterligare en tid22.
37 Iakttagelser
Bästa praxis för att ta fram konkreta och riktade åtgärder
I Bulgarien får jordbrukare sms‑meddelanden från det utbetalande organet där de informeras om tidsbundna 
åtaganden (perioder då vissa metoder är förbjudna).
I Italien (Lombardiet) underrättas jordbrukare skriftligen om skillnader i den areal som redovisades under 
den föregående perioden och den areal som fastställdes efter uppdateringen av systemet för identifiering av 
jordbruksskiften (det it‑system där jordbruksskiftenas läge och areal fastställs).
I Rumänien fick det utbetalande organet fullständig och fri tillgång till handelsregistret som innehåller infor ‑
mation som gör att ställningen som litet eller medelstort företag kan kontrolleras.Ruta 1277 
För det tredje utformades merparten 
av de föreslagna åtgärderna på ett 
allmänt sätt. De flesta medlemsstater 
föreslår allmänna lösningar som att 
man ska uppdatera metodhandböcker ‑
na eller anordna utbildningar. När det 
gäller offentlig upphandling t.ex. var 
en återkommande lösning att utbilda 
inspektörer och stödmottagare i gäl ‑
lande regler för offentlig upphandling. 
Men i handlingsplanerna analyserar 
man inte vilka aspekter av reglerna 
som mest sannolikt skulle överträ ‑
das och varför. Det innebär risk för 
att de föreslagna åtgärderna inte blir 
ändamålsenliga.
78 
Vi fann också exempel på bästa praxis 
när det gällde att hitta lämpliga lös ‑
ningar på de identifierade problemen 
(se ruta 12 ). Två gånger om året an ‑
ordnar kommissionen seminarier med 
företrädare från alla medlemsstater där 
de får möjlighet att diskutera genom ‑
förandet av handlingsplanerna, utbyta 
erfarenheter och sprida bästa praxis.Man är inte tillräckligt inriktad 
på att förhindra utbredda 
brister på EU -nivå
79 
I handlingsplanerna åtgärdas de 
brister som särskilt har identifierats 
i varje medlemsstat, men de innehåller 
inga förebyggande åtgärder avseende 
brister som upptäckts i andra län ‑
der. Kommissionen begärde inte att 
medlemsstaterna systematiskt skulle 
ta itu med de allvarligaste utbredda 
brister som påträffats på EU‑nivå, t.ex. 
bristande efterlevnad av reglerna 
för offentlig upphandling, avsiktliga 
oegentligheter och otillräckliga admi ‑
nistrativa kontroller av miljöåtaganden 
inom jordbruket.
38 Iakttagelser
80 
Vi granskade tio handlingsplaner och 
kontrollerade om de innehöll åtgärder 
mot utbredda brister. Det gjorde de 
inte. Tre medlemsstater tog inte med 
några åtgärder på området offentlig 
upphandling, fem gjorde det på ett 
allmänt plan, medan endast två (Lett ‑
land och Rumänien) tog fram detalje ‑
rade checklistor. Vi konstaterade att 
överträdelser av miljöåtaganden inom 
jordbruket kunde upptäckas genom 
administrativa kontroller (se punkt 63), 
men endast en medlemsstat (Spanien) 
tog upp frågan i sin handlingsplan och 
då endast när det gällde sju av de 17 
regionerna. Endast i en handlingsplan 
(Rumänien) tog man upp hur avsiktliga 
oegentligheter upptäcks.
81 
Handlingsplanerna var ett steg i rätt 
riktning men de har främst reaktiv 
funktion. Det faktum att medlems ‑
stater inte tog itu med problem som 
finns i hela EU som de anser inte gäller 
dem gör att dessa planer inte blir lika 
ändamålsenliga i framtiden.
EU:s nya rättsliga ram kan få 
positiv effekt när det gäller 
att åtgärda orsakerna till fel
82 
Programperioden 2014–2020 för 
landsbygdsutveckling kommer att 
genomföras som ett led i den refor ‑
merade gemensamma jordbrukspo ‑
litiken, som antogs genom en upp ‑
sättning av fyra grundförordningar23 
och tillhörande delegerade akter och 
genomförandeakter24.83 
Som en del av sin lagstadgade uppgift 
avgav revisionsrätten 2012 yttrande 
nr 1/2012 över vissa förslag till förord ‑
ningar om den gemensamma jord ‑
brukspolitiken för perioden 2014–
202025. I det framförde vi synpunkter 
på alla aspekter av den gemensamma 
jordbrukspolitiken, främst när det 
gäller sund ekonomisk förvaltning, 
medan vi i den här särskilda rapporten 
endast behandlar den nya lagstiftning ‑
ens troliga effekt på orsakerna till felen 
avseende laglighet och korrekthet i 
landsbygdsutveckling.
Det nya lagstiftningspaketet 
inbegriper faktorer som kan 
åtgärda orsakerna till fel
84 
Med den nya rättsliga ramen införs 
begreppet förhandsvillkor, som är en 
konkret och på förhand exakt defi ‑
nierad avgörande faktor som är en 
nödvändig förutsättning för och har 
ett direkt och genuint samband med 
och en direkt inverkan på det faktis ‑
ka och effektiva uppnåendet av ett 
specifikt mål26. Offentlig upphandling 
är ett av de allmänna förhandsvillkoren 
i lagstiftningen som föreskriver att 
det måste finnas former för effektiv 
tillämpning av unionens regler för 
offentlig upphandling så att man kan 
garantera att det finns insyn i kontrakt ‑
tilldelningsförfarandena, att berörd 
personal är utbildad och att den får ta 
del av viktig information. Revisions ‑
rätten välkomnar denna inriktning 
på efterlevnad av gällande regler för 
offentlig upphandling som konstate ‑
rades vara en av de kritiska felkällorna 
under programperioden 2007–2013.23 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
legislation/index_en.htm .
24 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
implementation/
index_en.htm .
25 http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
OP12_01/OP12_01_EN.PDF .
26 Artikel 2.33 i Europa ‑
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1303/2013 
av den 17 december 2013 om 
fastställande av gemensamma 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden, 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling och 
Europeiska havs ‑ och fiskeri ‑ 
fonden, om fastställande av 
allmänna bestämmelser för 
Europeiska regionala utveck ‑ 
lingsfonden, Europeiska 
socialfonden, Sammanhåll ‑
ningsfonden och Europeiska 
havs ‑ och fiskerifonden samt 
om upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 1083/2006 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).
39 Iakttagelser
85 
Åtgärdernas verifierbarhet och kon ‑
trollerbarhet behandlades visserligen 
redan i de allmänna kontrollprinciper ‑
na för programperioden 2007–201327, 
men de betonas i den nya lagstiftning ‑
en. Enligt de nya reglerna måste med ‑
lemsstaterna se till att alla landsbygds ‑
utvecklingsåtgärder kan verifieras och 
kontrolleras, både på förhand, innan 
de faktiskt genomförs, och under 
själva genomförandet. Revisionsrät ‑
ten anser att det här tillvägagångs ‑
sättet sannolikt kommer att bidra till 
att minska felprocenten på två sätt, 
dels genom att stödvillkor och andra 
åtaganden kan fastställas mer exakt så 
att stödmottagarna förstår och följer 
dem bättre, dels kontrollförfarandena 
kan utformas bättre så att det går att 
verifiera kriterierna på ett ändamålsen ‑
ligt sätt.
86 
Metoderna för att fastställa och er ‑
sätta kostnader som stödmottagare 
haft har också förbättrats i den nya 
lagstiftningen. Utöver den vanliga 
metoden att grunda ersättningen på 
de stödberättigande kostnader som 
stödmottagarna faktiskt har haft och 
betalat får alternativa metoder som 
standardkostnader, enhetsbelopps ‑
utbetalningar och finansiering med 
schablonsatser användas på samma 
villkor som ersättning i den nya rätts ‑
liga ramen. Revisionsrätten tror att 
alla parter sannolikt kommer att tjäna 
på dessa metoder med förenklade 
kostnadsalternativ eftersom det kan 
minska de administrativa formalite ‑
terna och minska omfattningen av fel 
som uppkommer när betalningsansök ‑
ningar som grundas på fakturor och 
betalningsdokument utarbetas och 
kontrolleras.87 
Ackrediterade utbetalande organ mås ‑
te uppfylla ytterligare kriterier med 
avseende på bedrägerier. Kravet att 
kontrollerna ska innefatta delar för att 
förebygga och upptäcka bedrägerier 
har behållits och i två nya bestämmel ‑
ser betonas de utbetalande organens 
roll i det avseendet: i personalutbild ‑
ningen bör man se till att de anställda 
blir medvetna om risken för bedrägeri 
och i övervakningsverksamheten bör 
det även ingå förfaranden för att före ‑
bygga och upptäcka bedrägerier. Den 
här utvecklingen kan sannolikt göra 
att de utbetalande organen blir effek ‑
tivare i att förebygga och upptäcka 
bedrägliga handlingar.
88 
”N + 2‑regeln” som den såg ut un ‑
der programperioden 2007–2013 
(se punkt 18), har mjukats upp och 
omvandlats till en ”n + 3‑regel”28, som 
innebär att medlemsstaterna får ett år 
till på sig att använda den tilldelade 
budgeten. Det skulle kunna minska 
obalansen mellan trycket på medlems ‑
staterna att använda budgeten och 
behovet av att se till att den används 
korrekt och i enlighet med principerna 
om sund ekonomisk förvaltning.
89 
Som en allmän regel måste stödmot ‑
tagarna av investeringar i livsmedels ‑
bearbetningsverksamhet vara små och 
medelstora företag (se punkt 43). I den 
nya rättsliga ramen har det stödkriteri ‑
et, som var en av de främsta orsakerna 
till fel för den typen av investeringar, 
tagits bort. Förslaget kan få positiv 
effekt när det gäller att minska felpro ‑
centen, men negativ effekt på politi ‑
kens ändamålsenlighet (se punkt 35).27 Artikel 62 i Europa ‑
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1305/2013 
av den 17 december 2013 om 
stöd för landsbygdsutveckling 
från Europeiska jordbruks ‑
fonden för landsbygds ‑
utveckling (Ejflu) och om 
upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 1698/2005 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).
28 Artikel 38.1 i Europa ‑
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1306/2013 
av den 17 december 2013 om 
finansiering, förvaltning och 
övervakning av den 
gemensamma jordbruks ‑
politiken och om upphävande 
av rådets förordningar (EEG) nr 
352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 
2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) 
nr 1290/2005 och (EG) 
nr 485/2008 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 549).
40 Iakttagelser
90 
Under programperioden 2007–201329 
var regeln att om ett belopp som stöd ‑ 
mottagaren begärde ersättning för 
överskred det belopp som bedömts 
vara stödberättigande av det utbeta ‑
lande organet överskred det senare 
med mer än 3 % skulle ett avdrag 
göras som skulle vara lika med skill ‑
naden mellan de båda beloppen. Det 
här systemet fanns för att man skulle 
avskräcka stödmottagare från att 
begära ersättning för utgifter som inte 
var stödberättigande. I den nya rätts ‑
liga ramen30 har den övre gränsen för 
när avdraget ska göras höjts till 10 %. 
Den här ändringen minskar sannolikt 
bestämmelsens avskräckande effekt, 
vilket kan leda till att fler utgifter som 
inte är stödberättigande redovisas i 
betalningsansökningarna.
Direkta bestämmelser i EU - 
förordningarna var inte den 
huvudsakliga källan till fel
91 
Som vi visar ovan bidrar sannolikt EU:s 
nya rättsliga ram till att minska felpro ‑
centen. Man måste vara mer uppmärk ‑
sam under de efterföljande stegen av 
regleringsprocessen på medlemsstats ‑
nivå eftersom de flesta felen uppstår 
när specifika bestämmelser i medlems ‑
staternas lagstiftning genomförs (se 
punkt 14).
92 
Eftersom medlemsstaternas lag ‑
stiftning ännu inte har antagits (se 
punkt 10) gick det inte att få någon 
större inblick i vilken potentiell effekt 
ändringar i lagstiftningen skulle få på 
felprocenten.29 Artikel 30.1 i kommissionens 
förordning (EU) nr 65/2011.
30 Artikel 63.1 i kommissionens 
genomförandeförordning  
(EU) nr 809/2014 av den 
17 juli 2014 om regler för 
tillämpningen av Europa ‑ 
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1306/2013 
vad gäller det integrerade 
administrations‑  och kontroll ‑ 
systemet, landsbygdsutveck ‑
lingsåtgärder och tvärvillkor 
(EUT L 227, 31.7.2014, s. 69).
41
 Slutsatser och rekommendationer
93 
Revisionsrätten drar slutsatsen att 
kommissionen och medlemsstaterna 
på ett delvis ändamålsenligt åtgärdar 
de främsta orsakerna till den höga 
felprocenten inom landsbygdsut ‑
veckling. Vår övergripande slutsats 
bygger i huvudsak på bedömningen 
att medlemsstaternas handlingsplaner 
inte systematiskt åtgärdade de konsta ‑
terade bristerna trots kommissionens 
initiativ.
94 
För att kunna identifiera orsakerna till 
fel i landsbygdsutvecklingsutgifter 
analyserade vi ett urval transaktioner 
som valdes ut slumpmässigt under 
revisionerna av laglighet och korrekt ‑
het för 2011, 2012 och 2013. Resultaten 
visade att trots att utgifterna var jämnt 
fördelade står investeringsåtgärderna 
för två tredjedelar av felprocenten och 
arealstödet för den återstående tredje ‑
delen (punkterna 12–21).
95 
När det gäller investeringsåtgärder kan 
orsakerna till fel identifieras på två sätt 
(punkterna 22–54):
 — Ur stödmottagarens perspektiv: de 
huvudsakliga källorna till bristande 
efterlevnad gällde offentlig upp ‑
handling, stödkriterier för privata 
och offentliga stödmottagare och 
misstänkta bedrägliga handlingar 
av privata stödmottagare. — Ur de utbetalande organens 
perspektiv: vi drog slutsatsen att 
de flesta felen skulle och borde ha 
förhindrats under de administra ‑
tiva kontrollerna och kontrollerna 
på plats.
96 
När det gäller arealstöd förklarar tre 
faktorer felprocenten: begränsade inci ‑
tament för stödmottagarna att fullgöra 
jordbruksåtaganden, låg kontrollfrek ‑
vens för jordbruksåtaganden och sank ‑
tionssystemets begränsade avskräck ‑
ande effekt (punkterna 55–69).
97 
Som en reaktion på den höga felpro ‑
centen i landsbygdsutveckling bad 
kommissionen medlemsstaterna att ta 
fram handlingsplaner för att förebygga 
och korrigera orsakerna till fel. Det är 
visserligen en positiv utveckling men 
handlingsplanerna har främst reaktiv 
funktion och åtgärdar inte systematiskt 
de problem som orsakade felen i alla 
medlemsstater. Framför allt saknas 
förebyggande åtgärder mot utbredda 
brister på EU‑nivå (punkterna 70–81).
42 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1
Kommissionen bör komplettera sina 
korrigerande åtgärder och fortsätta 
att koncentrera sig på grundorsakerna 
till felen i landsbygdsutvecklingsutgif ‑
terna. Medlemsstaterna bör vid behov 
vidta följande förebyggande och korri ‑
gerande åtgärder:
Offentlig upphandling
• Vid tillämpningen av förhandsvill ‑
kor (se punkt 84) bör medlems ‑
staterna ta fram och ge noggrann 
vägledning till stödmottagarna om 
hur man tillämpar reglerna för of ‑
fentlig upphandling. De nationella 
myndigheter som är specialiserade 
på att övervaka efterlevnaden av 
regler för offentlig upphandling 
bör delta i den processen. De tre 
huvudsakliga överträdelserna av 
reglerna bör stå i centrum: omo ‑
tiverad direkt tilldelning utan 
ett ordentligt konkurrensutsatt 
förfarande, felaktig tillämpning 
av urvals‑  och tilldelningskrite ‑
rier och orättvis behandling av 
anbudsgivare.
Avsiktligt kringgående av regler
• På grundval av de särskilda stöd ‑ 
och urvalskriterierna i landsbygds ‑
utvecklingsprogrammen bör med ‑ 
lemsstaterna ta fram riktlinjer som 
hjälper inspektörerna att identifie ‑
ra tecken på misstänkta bedrägliga 
handlingar.Stöd för miljövänligt jordbruk
• Medlemsstaterna bör öka de ad ‑
ministrativa kontrollernas inrikt ‑
ning och omfattning och ta med 
åtaganden som kan kontrolleras på 
grundval av styrkande dokument 
och som för närvarande endast ve ‑
rifieras vid femprocentskontroller ‑
na på plats. Dessutom bör avdrags ‑ 
och sanktionssystemet utformas så 
att det har effektiv avskräckande 
effekt inför potentiella regelbrott.
98 
EU:s rättsliga ram för perioden 2014–
2020 har antagits och den kan vara ett 
sätt att åtgärda orsakerna till fel. Men 
två steg som för närvarande genom ‑
förs i den rättsliga ramen har störst 
potential att minska felen, nämligen 
kommissionens genomgång och god ‑
kännande av landsbygdsutvecklings ‑
programmen och medlemsstaternas 
införande av nationella rättsliga ramar 
(punkterna 82–92).
Rekommendation 2
Kommissionen bör noga övervaka 
genomförandet av landsbygdsut ‑
vecklingsprogrammen och vid sina 
överensstämmelserevisioner beakta 
gällande regler, vid behov också dem 
som har antagits på nationell nivå, för 
att minska risken för att brister och fel 
som påträffades under programperio ‑
den 2007–2013 upprepas.
43 Slutsatser och rekommendationer
99 
Vi konstaterade att en investeringsåt ‑
gärd (startstöd till unga jordbrukare, 
se punkterna 36–38) och två arealstöd ‑
såtgärder (stöd till mindre gynnade 
områden, se punkterna 66–69) hade 
låga felprocentsatser. Dessa åtgärder 
har tre huvudsakliga kännetecken: 
riktat tillämpningsområde, begränsat 
antal krav och användning av enhets ‑
belopp. Vi konstaterade att en annan 
investeringsåtgärd, som ger stöd till 
bearbetningen av jordbruksprodukter, 
oftast innehöll fel. Mer än hälften av de 
granskade projekten innehöll fel, varav 
en tredjedel berodde på misstänkta 
bedrägliga handlingar. Vi kritiserade 
ändamålsenligheten i denna åtgärd 
i en tidigare rapport.
Rekommendation 3
Kommissionen och medlemsstaterna 
bör analysera
• i vilken utsträckning kännetecknen 
för ett mer riktat tillämpningsom ‑
råde, begränsade stödkriterier och 
förenklade kostnadsalternativ kan 
användas i utformningen och ge ‑
nomförandet av fler stödåtgärder 
utan att åtgärdernas övergripande 
mål äventyras,• hur man kan förbättra stödsyste ‑
met för investeringar i bearbet ‑
ningen av jordbruksprodukter med 
hänsyn till följande delar:
— Det faktiska behovet av offent ‑
ligt stöd i denna sektor och 
risken för dödviktseffekter.
— De kategorier stödmottagare 
som man riktar sig till: jordbru ‑
kare som vill uppnå vertikal 
integration i sin affärsverksam ‑
het eller företag som inte har 
någon jordbruksverksamhet.
— Det höga taket för offentligt 
stöd, som är ett incitament för 
stora bolag eftersom endast de 
har tillgång till den medfinan ‑
siering som krävs.
— Hela uppsättningen stödvillkor 
och möjligheten att kringgå 
dem.
— Större insatser för att förbättra 
utformningen och genom ‑
förandet av administrativa kon ‑
troller och kontroller på plats.
• stödet för miljövänligt jordbruk så 
att åtaganden i så stor utsträck ‑
ning som möjligt kan kontrolleras 
via medlemsstaternas administrati ‑
va kontroller.
44 Slutsatser och rekommendationer
100  
En återkommande iakttagelse i vår 
rapport när det gäller att åtgärda orsa ‑
kerna till felen (se punkterna 33–35, 38, 
67, 88–90, ruta 3  och ruta 11 ) är att det 
finns ett behov av att skapa en lämplig 
balans mellan reglernas antal och kom ‑
plexitet, som speglar behovet av att 
uppnå på förhand fastställda mål, och 
behovet av att garantera utgifternas laglighet och korrekthet. Vi anser att 
nyckeln till framgång i genomförandet 
av landsbygdsutvecklingspolitiken är 
att finna rätt balans mellan dessa två 
motvikter.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten 
Rasa BUDBERGYTÈ som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
17 december 2014.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Ordförande
45
 Bilaga
Förteckning över landsbygdsutvecklingsåtgärder
Investeringsåtgärder
Åtgärd Utgifter1 (euro)Granskade 
transaktioner
Modernisering av jordbruksföretag 8 204 333 653 53
Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden 1 965 164 204 24
Startstöd för unga jordbrukare 2 096 198 537 20
Förnyelse och utveckling av byar 2 300 229 913 20
Värdeökning på jord- och skogsbruksprodukter 2 990 722 693 19
Genomförande av lokala utvecklingsstrategier. Livskvalitet/diversifiering 1 707 595 920 17
Infrastruktur som är knuten till utveckling och anpassning av jord- och skogsbruket 2 355 539 793 15
Förtidspensionering 2 051 938 167 13
Etablering och utveckling av företag 881 435 718 9
Bevarande och uppgradering av natur- och kulturarvet på landsbygden 682 545 431 8
Restaurering av skogsbeståndet och införande av förebyggande åtgärder 963 189 776 5
Tekniskt stöd 763 706 346 4
Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk 714 070  708 4
Yrkesutbildning och information 518 543  051 4
Främjande av turism 482 748 900 4
Återställande av jordbruksproduktionspotential som skadats genom naturkatastrofer  
samt införande av lämpliga förebyggande åtgärder348 644 877 4
Samarbete om utveckling av nya produkter, processer och tekniker inom jordbruks- och 
livsmedelsindustrin samt inom skogsbrukssektorn113 588 163 4
Driva den lokala aktionsgruppen, satsa på kompetensutvecklings- och informationsinsatser 
i området545 795 172 3
Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av en gemensam 
organisation av marknaden146 941 744 3
Genomförande av lokala utvecklingsstrategier. Konkurrenskraft 145 665 094 3
En första beskogning av jordbruksmark (etableringskostnader) 1 226 065 54522
Icke -produktiva investeringar som är knutna till skogar 379 677 940 2
Delvis självhushållande jordbruk 609 703  070 1
Icke -produktiva investeringar som är knutna till miljöåtaganden inom jordbruket eller Natura 2000 315 192 539 1
Producentgrupper 152 989 100 1
Användning av rådgivningstjänster 89 316 108 1
Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel 65 390 549 1
Inrättande av företagslednings-, avbytar- och rådgivningstjänster 24 853 320 1
1 Ackumulerade belopp som betalats till medlemsstaterna sedan början av programperioden (2007) fram till utgången av budgetåret 2013 
(15 oktober 2013), såsom de registrerats i kommissionens SFC‑databas.
2 En första beskogning av jordbruksmark bidrar till etableringskostnader (investeringar i förberedelser av marken och plantering) och arealstöd 
(underhåll och kompensation). Det görs ingen åtskillnad på de två i utgiftsredovisningen till kommissionen.Bilaga
46 Bilaga
Investeringsåtgärder
Åtgärd Utgifter1 (euro)Granskade 
transaktioner
Tillhandahållande av rådgivningstjänster avseende jordbruket i Bulgarien och Rumänien 7 136 945 1
Högre ekonomiskt värde i skog 211 138 607 0
En första beskogning av mark som inte är jordbruksmark (etableringskostnader) 111 889  830 0
Kompetensutvecklings- och informationsinsatser för förberedelse och genomförande av lokala 
utvecklingsstrategier73 558 357 0
Informationsåtgärder och främjande åtgärder 66 792  678 0
Normer som ska uppfyllas enligt gemenskapslagstiftningen 59 547 670 0
Utbildning och information 58 573 586 0
Genomförande av samarbetsprojekt 46 980  838 0
Genomförande av lokala utvecklingsstrategier. Miljö-/markförvaltning 21 311 569 0
Ett första införande av agri-silvo -pastorala brukningssystem på jordbruksmark 536 880 0
Totalt 33 499 252 991 247
Arealstöd
Åtgärd Utgifter1 (euro)Granskade 
transaktioner
Stöd för miljövänligt jordbruk 18 616 040 063 121
Stöd för naturbetingade svårigheter för jordbrukare i bergsområden 6 267 068 345 43
Stöd för naturbetingade svårigheter för jordbrukare i områden som inte är bergsområden 6 357 074 251 35
Stöd för djurens välbefinnande 409 206 501 8
En första beskogning av jordbruksmark (årligt stöd under fem år för underhållskostnader eller 
kompensation för inkomstbortfall under 15 år)1 226 065 54526
Natura 2000-stöd och stöd som är kopplat till direktiv 2000/60/EG 165 985 883 1
Stöd för miljövänligt skogsbruk 40 496 635 0
Natura 2000-stöd 33 193  755 0
Kompletterande direktstöd till Bulgarien och Rumänien 436 997  683 0
Totalt 33 552 128 661 214
1 Ackumulerade belopp som betalats till medlemsstaterna sedan början av programperioden (2007) fram till utgången av budgetåret 2013 
(15 oktober 2013), såsom de registrerats i kommissionens SFC‑databas.
2 En första beskogning av jordbruksmark bidrar till etableringskostnader (investeringar i förberedelser av marken och plantering) och arealstöd 
(underhåll och kompensation). Det görs ingen åtskillnad på de två i utgiftsredovisningen till kommissionen.Bilaga
47
III
Sedan 2012 har kommissionen behandlat frågan 
om hög felprocentsats genom att begära nationella 
handlingsplaner från medlemsstaterna och över ‑
vaka deras genomförande. Grundat på de erfaren ‑
heter som gjorts och på rekommendationer från 
revisionsrätten, kommer dessa handlingsplaner att 
förbättras med tiden.
Det förväntade resultatet av alla åtgärder kommer 
inte alltid att visa sig på kort sikt, det gäller särskilt 
åtgärder som genomförs genom fleråriga åtagan ‑ 
den. De första resultaten av de gemensamma an ‑ 
strängningarna för att reducera felprocentsatserna 
genom att genomföra handlingsplaner kan dock 
redan ses i en lägre felprocent för landsbygdsut ‑
veckling under 2013.
Kommissionen kommer fortsätta att övervaka 
genomförandet av handlingsplanerna, dels ur 
revisionsperspektiv, dels ur operativt perspektiv, 
genom bilaterala möten, övervakningskommittéer 
och årliga granskningsmöten.
V
Kommissionen har även i sina egna revisioner hittat 
brister gällande den offentliga upphandlingen. 
Betydande finansiella korrigeringar har redan vidta ‑
gits gällande detta.
Offentlig upphandling är en av de centrala delarna 
i handlingsplanerna för landsbygdsutveckling.
Det bör dock noteras att bristande efterlevnad av 
reglerna för offentlig upphandling inte nödvändigt ‑
vis betyder att 100 % av utgifterna inte är stödbe ‑
rättigande. Projektet som sådant kan mycket väl 
uppnå sitt mål och tillföra verkligt mervärde.Sammanfattning
II
Kommissionen välkomnar revisionsrättens rapport 
om en analys av de grundläggande orsakerna till 
fel. I rapporten sammanfattas resultaten av de 
senaste tre årens revisionsförklaringar och bekräftar 
i stora drag de huvudsakliga slutsatser som kom ‑
missionen redan dragit i sitt arbetsdokument om 
bedömningen av grundläggande orsakerna till fel 
i genomförandet av landsbygdsutvecklingspolitik 
och avhjälpande åtgärder som presenterades för 
Europaparlamentet och rådet i juni 20131.
Revisionsrätten rapporterar en genomsnittlig fel ‑
procent för landsbygdsutveckling under 2011–2013 
på 8,2 %. Kommissionen noterar dock en svagt ned ‑
gående utveckling i felprocenten för EJFLU (8,4 % 
under 2011 till 7,9 % under 2013).
Denna felprocent är högre än de individuella pro ‑
centsatser som publiceras årligen av revisionsrätten 
i kapitel 4 i den årliga rapporten. Anledningen är att 
denna analys täcker totalt 461 av 532 transaktioner 
för alla tre åren (vilket inkluderar politikområdena 
hälsa, miljö och fiske). De 71 transaktioner som inte 
omfattas av denna rapport har en lägre genom ‑
snittlig felprocent. Kommissionen noterar även 
att revisionsrätten definierar urvalet och beräknar 
felprocenten på årsbasis efter politikområde (lands ‑
bygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa).
Landsbygdsutveckling står för 90 % av utgifterna 
och är i allmänhet det politikområde som innehåller 
mest fel. Komplexiteten hos vissa stödkrav för 
åtgärder inom landsbygdsutveckling spelade en 
viktig roll i de höga felprocentsatserna.
1 SWD(2013) 244, 27.6.2013.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 48
VIII
När det gäller begränsade incitament för stödmot ‑
tagare att fullgöra sina åtaganden inom jordbruk, 
speglar miljöåtgärder inom jordbruket frivilliga 
åtaganden från jordbrukare att generera miljöför ‑
delar och kollektiva nyttigheter som går utöver 
de obligatoriska kraven. Faktumet att stödet som 
ges för miljöåtgärder inom jordbruk (som täcker 
uppkomna kostnader och inkomstbortfall) har en 
kompensatorisk karaktär, innebär inte att det för 
med sig omedelbara ekonomiska fördelar för jord ‑
brukare, även om detta inte är uteslutet på längre 
sikt.
Vad avser den ”låga” kontrollfrekvens för åtagan ‑ 
den, ska medlemsstaten i enlighet med rådande 
lagstiftning, i det fallet kontroller på plats visar på 
stor underlåtenhet att följa bestämmelserna, öka 
procentandelen stödmottagare som kontrolleras 
på plats. Den korrekta tillämpningen av detta 
kontrolleras under kommissionens kontroll av 
överensstämmelse.
Kontrollfrekvensen för jordbruksåtaganden fast ‑
ställs till 100 % för administrativa kontroller och 5 % 
för kontroller på plats. Kostnaderna för förvaltning 
och kontroller som publicerades i verksamhetsrap ‑
porten för 2013 uppgår till 4 miljarder euro för hela 
den gemensamma jordbrukspolitiken. Därför bör 
betoning läggas på förbättring av kontrollernas 
effektivitet och inte på ökning av dem.
När det gäller sanktioner anser kommissionen att 
även om sanktioner för bristande efterlevnad ska 
vara proportionerliga ska de fortsätta att användas 
i avskräckande syfte.För perioden 2014–2020 har kommissionen redan 
presenterat vägledning för yrkesverksamma aktö ‑
rer om hur man undviker vanliga fel i europeiska 
projekt för struktur ‑ och investeringsfonder. Dessa 
riktlinjer presenterades för förvaltningsmyndighe ‑
ter och utbetalande organ vid ett seminarium om 
felprocent som hölls i oktober 2014.
VI
Betydande brister gällande åtgärden som stödjer 
bearbetning av jordbruksprodukter följs upp i förfa ‑
randet för kontroll av överensstämmelse.
Vad avser avsiktliga överträdelser genomför kom ‑
missionen en bedrägeribekämpningsstrategi 
genom att organisera särskilda seminarier i flera 
medlemsstater.
Kommissionen delar denna slutsats.
Kommissionen kommer att fortsätta att förse med ‑
lemsstater med rekommendationer och riktlinjer 
samt sprida bästa praxis för att förbättra kontroll ‑
systemet och undvika fel.
Utbetalande organ måste dessutom uppfylla ackre ‑
diteringskriterierna i bilaga I till förordning (EU) nr 
907/2014 (programmet för 2014–2020) innan utbe ‑
talning görs. Kommissionens avdelningar granskar 
ackrediteringen genom efterhandskontroller.
Kommissionens svar 49
Kommissionen har dessutom redan presenterat 
särskild vägledning till medlemsstater om offentlig 
upphandling, och om klimat ‑ och miljöåtgärder 
i jordbruk, inklusive dubbelfinansiering.
Frågan om avsiktligt kringgående av bestämmelser 
hanteras genom bedrägeribekämpningsstrategin 
samt seminarier om detta i flera medlemsstater.
XI b)
Kommissionen stöder denna rekommendation. 
Kommissionen utvärderar för tillfället om de 
nya programmen kan kontrolleras och verifie ‑
ras och kommer att lyfta fram eventuella bris ‑
ter inom ramen för granskningskommittéernas 
verksamhet och årliga översynsmöten med 
förvaltningsmyndigheterna.
Granskningsresultaten kommer dessutom att följas 
noggrant för att upptäcka och korrigera eventu ‑
ella källor till fel som hör samman med nationella 
genomförandebestämmelser, och omedelbara 
ändringar kommer att krävas vid behov.
Lärdomar från genomförandet av programmen 
och tillhörande nationella bestämmelser kom ‑
mer att delas genom det europeiska nätverket för 
landsbygdsutveckling och speciella seminarier om 
felprocent.
XI c)
Kommissionen stöder delvis rekommendationen 
eftersom den inte kan påverka omfattningen och 
resultatet av en sådan analys, eller lagstiftares fram ‑
tida policyval för nästa programperiod.IX
Fastställandet av handlingsplaner utformades som 
en preventiv process som grundar sig på arbetsdo ‑
kument (2013) 244, och bygger på medlemsstater ‑
nas egenkontroll av de grundläggande orsakerna 
som hade inverkan på felprocentsatserna. Proces ‑
sen har successivt antagit ett reaktivt perspektiv, 
och den har lett till att det på ett systematiskt sätt 
tagits hänsyn till granskningsresultaten och att 
det föreslagits korrigerande åtgärder. Det dubbla 
perspektivet (förebyggande och reaktiva) utgör 
fortfarande en del av genomförandet. Den senaste 
uppdateringen av handlingsplanerna visar att  
nästan 50 % av åtgärderna utlöstes av konkre ‑ 
ta granskningsresultat från revisionsrätten eller 
kommissionen, medan andra hälften grundar sig på 
medlemsstaternas egenkontroll.
Förhandsbedömningen av huruvida alla åtgärderna 
i landsbygdsutvecklingsprogrammen för 2014–2020 
kan verifieras och kontrolleras tar även upp frågan  
om risk för felprocent ur ett förebyggande perspek ‑ 
tiv.
X
Kommissionen delar uppfattningen att det är viktigt 
att uppnå lämplig balans mellan å ena sidan antalet 
bestämmelser samt deras komplexitet och å andra 
sidan det att säkerställa utgifternas laglighet och 
korrekthet.
XI a)
Kommissionen stöder rekommendationen. De 
specifika frågor som tas upp av revisionsrätten bör 
endast hanteras inom handlingsplanerna om brister 
har kunnat konstateras. Kommissionen inser vikten 
av vägledning rörande de tre grundläggande orsa ‑
kerna till fel samt spridning av bästa praxis. Detta 
kommer att hanteras genom det europeiska nätver ‑
ket för landsbygdsutveckling och seminarierna.
Kommissionens svar 50
Denna felprocent är högre än de individuella pro ‑
centsatser som publiceras årligen av revisionsrätten 
i kapitel 4 i den årliga rapporten. Anledningen är att 
denna analys täcker totalt 461 av 532 transaktioner 
för alla tre åren (vilket inkluderar politikområdena 
hälsa, miljö och fiske). De 71 transaktioner som inte 
omfattas av denna rapport har en lägre genom ‑
snittlig felprocent. Kommissionen noterar även 
att revisionsrätten definierar urvalet och beräknar 
felprocenten på årsbasis efter politikområde (lands ‑
bygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa).
Landsbygdsutveckling står för 90 % av utgifterna 
och är i allmänhet det politikområde som innehåller 
mest fel. Komplexiteten hos vissa stödkrav för 
åtgärder inom landsbygdsutveckling spelade en 
viktig roll i de höga felprocentsatserna.
05
Felprocentsatser innebär inte nödvändigtvis att 
de politiska målen inte uppfylls, vilket endast går 
att fastställa genom en bedömning av de insatser 
som stöds. För att uppnå de politiska målen för 
landsbygdsutvecklingspolitiken är en viss grad av 
komplexitet i genomförandet av politiken oundvik ‑
lig, med tanke på de ambitiösa målsättningarna för 
landsbygdsutvecklingen. Mot bakgrund av detta 
måste det erkännas att det kommer att bli mycket 
svårt att nå en felprocent på 2 % eller lägre utan att 
sätta in orimliga kontrollresurser till en oöverkomlig 
kostnad.Under 2017 kommer kommissionen att sam ‑
manställa en strategisk rapport för fonden som 
sammanfattar de årliga framstegsrapporter som 
lämnats in av medlemsstaterna (artikel 53 i förord ‑
ning (EU) nr 1303/2013). Dessutom kommer kommis ‑
sionen och medlemsstaterna att bedöma resultaten 
av landsbygdsutvecklingsprogrammen under den 
översyn som föreskrivs i artikel 21 i förordning (EU) 
nr 1303/2013. Mot bakgrund av dessa och andra rön 
(t.ex. granskningsresultat) kommer kommissionen 
att göra en bedömning av den politiska utform ‑
ningen och ett eventuellt behov av att lägga fram 
förslag till kommande programperiod.
Vid slutet av programperioden kommer kommis ‑
sionen att göra en grundlig analys av det fortsatta 
behovet av varje enskild stödåtgärd innan förslag 
läggs fram till följande programperiod, på samma 
sätt som gjorts för aktuell period.
Kommissionen medger att administrativa kontrol ‑
ler bör användas när detta är möjligt, men noterar 
samtidigt att detta oftast inte är genomförbart för 
miljöinsatser inom jordbruket.
Inledning
01
EU tilldelade 96 miljarder och medlemsstaternas 
bidrag förväntas uppgå till 55 miljarder.
04
Revisionsrätten rapporterar en genomsnittlig fel ‑
procent för landsbygdsutveckling under 2011–2013 
på 8,2 %. Kommissionen noterar dock en svagt 
nedgående utveckling i felprocenten för Ejflu (8,4 % 
under 2011 till 7,9 % under 2013).
Kommissionens svar 51
Offentlig upphandling är en av de centrala delarna 
i handlingsplanerna för landsbygdsutveckling.
Det bör dock noteras att bristande efterlevnad av 
reglerna för offentlig upphandling inte nödvändigt ‑
vis betyder att 100 % av utgifterna inte är berätti ‑
gade. Projektet som sådant kan mycket väl uppnå 
sitt mål och tillföra verkligt mervärde.
Den 19  december  2013 antog kommissionen dess ‑
utom nya riktlinjer för fastställande av finansiella 
korrigeringar som ska tillämpas på utgifter som 
finansieras genom delad förvaltning, i de fall där 
bestämmelserna om offentlig upphandling inte 
har följts2. Enligt dessa riktlinjer bedöms bristande 
efterlevnad av upphandlingsregler på grundval av 
proportionalitetsprincipen.
Ett vägledande dokument om de vanligaste felen 
vid hantering av de europeiska struktur ‑ och inves ‑
teringsfonderna har redan presenterats för med ‑
lemsstaterna (4:e seminariet om felprocent, okt. 
2014).
27
Vad gäller tabell 1:
Rumänien : det rapporterade felet upptäcktes av 
revisionsrätten i revisionsförklaringen 2012. Den 
rumänska handlingsplanen för felprocent inklude ‑
rar åtgärder för att hantera brister i den offentliga 
upphandlingen.
Nederländerna : upphandlingsregler drogs tillbaka 
retroaktivt av provinsen under 2012 med verkan 
från och med den 1 januari 2010. Dessa skulle dock 
inte ha tillämpats i detta fall. Kommissionen följer 
upp detta med medlemsstaten.
Tyskland (Brandenburg–Berlin) : Eftersom de sista 
åtaganden avseende bredbandstillgång kunde 
göras 2012 har inga vidare förebyggande eller 
korrigerande åtgärder kunnat genomföras. Stöd 
för bredband planeras inte längre för perioden 
2014–2020.
2 Kommissionens beslut C(2013) 9527.Typ och förekomst av konstate -
rade fel
12
Vad avser typen av fel som påpekas av revisionsrät ‑
ten, måste det noteras att kommissionen under sin 
egen granskning av investeringsåtgärder och verk ‑
samhetsrelaterade program hittat brister liknande 
dem som revisionsrätten upptäckt. Finansiella kor ‑
rigeringar har ålagts de berörda medlemsstaterna 
(eller så är förfaranden för kontroll av överensstäm ‑
melse på gång i syfte att göra sådana korrigeringar) 
för att skydda EU:s budget. Dessutom har berörda 
medlemsstater ombetts att vidta korrigerande 
åtgärder där det har konstaterats brister.
14
Landsbygdsutvecklingspolitiken genomförs genom 
ett nationellt eller regionalt program för utveck ‑
ling av landsbygden. Merparten av felen rör de 
specifika krav som fastställs i programmen eller 
andra nationella regler. Dessa är nödvändiga för 
genomförandet av politiken och utmaningen för 
medlemsstaterna är att begränsa dessa nationella 
regler till dem som är absolut nödvändiga för att nå 
de politiska målen.
För programperioden 2014–2020 måste alla lands ‑
bygdsutvecklingsprogram inbegripa en förhands ‑
bedömning av åtgärdernas verifierbarhet och 
kontrollerbarhet, som utförs gemensamt av förvalt ‑
ningsmyndigheten och det utbetalande organet.
Iakttagelser
26
Vid sina egna revisioner fann kommissionen även 
brister i det offentliga upphandlingsförfarandet. 
Finansiella korrigeringar har redan vidtagits gäl ‑
lande detta.
Kommissionens svar 52
40
Kommissionen skulle vilja påpeka att de bedrägliga 
utbetalningarna för landsbygdsutveckling som upp ‑
täckts och rapporterats av medlemsstater uppgår 
till 0,11 %3.
43
Under sina egna revisioner har kommissionen även 
hittat brister i kontrollen av kriterierna för små och 
medelstora företag och underlåtelse att följa lämp ‑
liga bestämmelser för privat upphandling. I de fall 
brister har kunnat konstateras har finansiella netto ‑
korrigeringar ålagts de berörda medlemsstaterna 
(eller så är förfaranden för kontroll av överensstäm ‑
melse på gång i syfte att göra sådana korrigeringar) 
för att skydda EU:s budget. Berörda medlemsstater 
har ombetts vidta avhjälpande åtgärder.
Den nuvarande rättsliga ramen för 2014–2020 in ‑ 
nehåller inga begränsningar gällande företagets 
storlek för att kunna bli stödmottagare för investe ‑
ringar avseende fysiska tillgångar. Medlemsstater 
kan rikta stödet till specifika mottagare utifrån 
en swot‑analys och behovsbedömning. Dessa 
ytterligare krav måste vara kontrollerbara och 
verifierbara.
46
Liknande bestämmelser kommer att gälla för perio ‑
den 2014–2020.
48
Kommissionen delar uppfattningen att de natio ‑
nella myndigheterna potentiellt kunde ha upptäckt 
många av de fel som revisionsrätten hittade. Reg ‑
lerna för den gemensamma jordbrukspolitiken ger 
medlemsstaterna alla nödvändiga instrument för 
att minska de flesta risker för fel.
Kommissionen kommer att fortsätta att förse 
medlemsstaterna med rekommendationer och 
vägledning samt sprida bästa praxis för att förbättra 
kontrollsystemet och undvika fel.
3  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och 
rådet: Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – 
Årsrapport om bedrägeribekämpning 2013 COM(2014) 474 finalRuta 2 
Sverige inkluderar ”offentlig upphandling” som 
grundorsak till felen samt korrigerande och pre ‑
ventiva åtgärder i sin handlingsplan för felprocent.
32
Bristerna inkluderade i tabell 2 behandlas i respek ‑
tive handlingsplan och syftar till att förbättra det 
administrativa kontrollsystemet.
35
Kommissionen delar åsikten att en förenkling inte 
får stå i vägen för principerna för sund ekonomisk 
förvaltning.
Den nya rättsliga ramen för den gemensamma 
jordbrukspolitiken 2014–2020 innehåller förenk ‑
lingar som inte har en negativ inverkan på en sund 
ekonomisk förvaltning (t.ex. betalningar av klump ‑ 
summor, standardkostnader). Artikel 60 i förordning 
(EU) nr 1305/2013 fastställer att endast utgifter för 
investeringar som har uppstått efter det att stödan ‑
sökan lämnats in ska vara stödberättigande.
Ruta 3 
Bristerna behandlas i respektive handlingsplan 
som syftar till att förbättra det administrativa 
kontrollsystemet.
Detta är inte längre möjligt under den nya rättsliga 
ramen. Se svaret på punkt 35.
38
Användningen av klumpsummor, när det gäller t.ex. 
stöd till unga jordbrukare, kanske inte påverkas av 
andra åtgärders politiska mål. Därför måste tillräck ‑
lig balans kunna garanteras mellan ett förenklat 
genomförande och uppnåendet av de politiska 
målen samt sund ekonomisk balans. Fördelen av en 
minskning av felprocenten ska inte vara den enda 
faktorn att ta hänsyn till.
Kommissionens svar 53
62
Vad gäller den ”låga” kontrollfrekvensen för mil ‑
jöåtaganden inom jordbruket är, enligt gällande 
rättsakter, medlemsstaten skyldig att, när det vid 
kontroller på plats konstateras betydande bristande 
efterlevnad inom ramen för en viss stödordning 
eller stödåtgärd eller i en region eller del av en 
region, öka procentandelen stödmottagare som ska 
kontrolleras på plats.
Beroende på medlemsstat och på den individuella 
åtgärden skulle kontrollfrekvensen för kontroller på 
plats kunna bli högre än 5 %. Den korrekta tillämp ‑
ningen av detta kontrolleras under kommissionens 
kontroller av överensstämmelse.
Alla stödkriterier, åtagande och andra skyldigheter 
ska kontrolleras under kontroller på plats. Om något 
av detta inte kan kontrolleras vid tidpunkten för 
kontrollen på plats ska ett andra besök ordnas.
63
I enlighet med gällande rättsakter ska administra ‑
tiva kontroller täcka allt som går och är lämpligt att 
kontrollera administrativt (inklusive fullgörande av 
miljöåtgärder inom jordbruket).
Under sina kontroller av överensstämmelse verifie ‑
rar kommissionen även om kontroller kan utföras 
administrativt utöver kontroller på plats. I lämpliga 
fall ska rekommendationer utfärdas till medlemssta ‑
terna och finansiella korrigeringar tillämpas.
Dessutom innehåller den nya rättsliga ramen för 
den gemensamma jordbrukspolitiken för perio ‑
den 2014–2020 bestämmelser som kräver att 
medlemsstaterna säkerställer att alla åtgärder 
för landsbygdsutveckling som de har för avsikt 
att genomföra är verifierbara och kontroller ‑
bara. En förhandsbedömning av åtgärdernas 
verifierbarhet och kontrollerbarhet måste ingå 
i landsbygdsutvecklingsprogrammet.Ruta 5 
Bristerna behandlas i respektive handlingsplan 
som syftar till att förbättra det administrativa 
kontrollsystemet.
51
Under sina egna revisioner fann kommissionen även 
brister i genomförandet av administrativa kon ‑
troller. Berörda medlemsstater har ombetts vidta 
avhjälpande åtgärder och finansiella korrigeringar 
har, i tillämpliga fall, gjorts.
57
Under sina egna revisioner fann kommissionen 
också brister i kontrollen av miljöåtaganden i jord ‑
bruket och berörda medlemsstater har ombetts 
vidta avhjälpande åtgärder. Dessutom har finan ‑
siella korrigeringar, i tillämpliga fall, ålagts berörda 
medlemsstater.
Ruta 7
Bristerna som har konstaterats i Malta beror till stor 
del på att stödmottagare till miljöåtgärder inom 
jordbruket inte fullgjorde sina åtaganden. Den 
maltesiska förvaltningen har vidtagit flera riktade 
informationsåtgärder och tillhandahållit individu ‑
ella utbildningar för vissa stödmottagare.
59
Miljöåtgärder i jordbruket speglar frivilliga åtagan ‑ 
den från jordbrukare att generera miljöfördelar och 
miljövänliga kollektiva nyttigheter som går utöver 
de obligatoriska kraven. Faktumet att stödet som 
ges för miljöåtgärder inom jordbruk (som täcker 
uppkomna kostnader och inkomstbortfall) har kom ‑
pensatorisk karaktär, innebär inte att det för med 
sig omedelbara ekonomiska fördelar för jordbru ‑
kare, även om detta inte är uteslutet på längre sikt.
Kommissionens svar 54
Kommissionen kommer fortsätta att övervaka 
genomförandet av handlingsplanerna, dels ur 
revisionsperspektiv, dels ur operativt perspektiv, 
genom bilaterala möten, övervakningskommittéer 
och årliga granskningsmöten.
75
Kommissionens befogenheter har stärkts i och 
med den nya förordning (EU) nr 1306/2013 om 
den gemensamma jordbrukspolitiken. I artikel 
41.2 föreskrivs att mellanliggande betalningar till 
medlemsstaten kan upphävas eller minskas om man 
upptäcker att huvudkomponenterna i det nationella 
kontrollsystemet inte är effektiva eller om nödvän ‑
diga korrigerande åtgärder inte har genomförts. 
Artikel 36.7 föreskriver avbrott av mellanliggande 
betalningar, som ett första omedelbart och reaktivt 
verktyg, i de fall som utbetalningarnas legitimitet 
och regelbundenhet ifrågasätts.
Dessutom, för att undvika finansiella korrigeringar, 
måste varje utbetalande organ, för vilket reservatio ‑
ner gjorts i GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings 
årliga verksamhetsrapport, agera omedelbart.
Kommissionen anser att även om sanktioner för 
bristande efterlevnad ska vara proportionerliga ska 
de fortsätta att användas i avskräckande syfte.
76
Granskningsresultat följdes upp mer systematiskt i 
den senaste uppdateringen av handlingsplanerna 
(september 2014). Medlemsstaterna fick beakta 
revisionsrättens och kommissionens granskningsre ‑
sultat i mycket större utsträckning. Av de åtgärder 
som presenterats av medlemsstaterna hade 46 % 
inriktats på konkreta granskningsresultat, varav 
50 % kom från revisionsrättens rapporter.
Det bör också noteras att väsentliga fall som 
rapporteras av revisionsrätten följs upp av kommis ‑
sionen, även genom överensstämmelseförfarande, 
i lämpliga fall.64
Kommissionen anser att även om sanktioner för 
bristande efterlevnad ska vara proportionerliga ska 
de fortsätta att användas i avskräckande syfte.
Under den nya rättsliga ramen måste också hän ‑
syn tas till upprepade fall när en beräkning av ett 
avdrag görs. Det är medlemsstatens sak att defi ‑
niera den praktiska tillämpningen av kriterierna 
som finns med i lagtexten, liksom även konkreta 
procentsatser och dessas belopp.
65
Vid allvarliga fall där åtagande inte fullgjorts ska 
mottagaren uteslutas från stöd under året som upp ‑
täckten gjordes och påföljande år.
Ruta 10 
Bristerna behandlas i respektive handlingsplan 
som syftar till att förbättra det administrativa 
kontrollsystemet.
74
Sedan 2012 har kommissionen behandlat frågan 
om hög felprocentsats genom att begära natio ‑
nella handlingsplaner från medlemsstaterna samt 
övervaka genomförande av dessa handlingsplaner. 
Grundat på de erfarenheter som gjorts och på 
rekommendationer från revisionsrätten, kommer 
dessa handlingsplaner att förbättras med tiden.
Det förväntade resultatet av alla åtgärder kommer 
inte alltid att visa sig på kort sikt. Det gäller särskilt 
åtgärder som genomförs genom fleråriga åtaganden. 
De första resultaten av kommissionens och med ‑
lemsstaternas gemensamma ansträngningar för att 
reducera felprocentsatserna genom genomförande 
av handlingsplaner kan dock redan ses i en lägre 
felprocent för landsbygdsutveckling under 2013.
Kommissionens svar 55
80
Brister som påträffas till följd av granskningsresultat 
följs upp av kommissionen, och medlemsstaterna 
ombeds systematiskt att åtgärda dessa genom 
handlingsplanerna.
81
Det faktum att medlemsstater gjort en förhandsbe ‑
dömning av åtgärdernas verifierbarhet och kontrol ‑
lerbarhet (förebyggande), tillsammans med en när ‑
mare uppföljning av granskningsresultaten, gör att 
effektiviteten i handlingsplanerna kan förbättras, 
såsom framgår av uppdateringen i oktober 2014.
90
Ändringen som revisionsrätten hänvisar till infördes 
eftersom kostnaden för att tillämpa administrativa 
sanktioner på små belopp kunde visa sig vara opro ‑
portionerlig jämfört med fördelarna, och på så sätt 
äventyra sund ekonomisk förvaltning.
91
Kommissionen är fullt medveten om vikten av de 
efterföljande stegen av regleringsprocessen. I detta 
hänseende har medlemsstaternas ansvar ökats 
genom att både förvaltningsmyndigheter och ut ‑ 
betalande organ kräver att förhandsbedömning 
görs av programplanerade åtgärders verifierbarhet 
och kontrollerbarhet. Dessutom har kommissionen 
nu tillgång till bättre förebyggande verktyg, såsom 
inställning av utbetalningar och avbrott av betal ‑
ningsfrister, som borde ha en avskräckande effekt 
på felen.
Såsom revisionsrätten bekräftat i denna särskilda 
rapport har så kallad gold‑plating (ytterligare natio ‑
nella/regionala regler som är omotiverade) endast 
marginell inverkan på felprocenten.77
Inom ramen för den tredje uppdateringen av hand ‑
lingsplanen i september 2014 ombads medlems ‑
staterna att tillhandahålla resultatindikatorer och 
senaste kända resultat för att förbättra åtgärdernas 
effektivitet.
78
De fyra gemensamma möten för kommittén för 
landsbygdsutveckling och kommittén för jord ‑
bruksfonderna som hittills organiserats enbart för 
att behandla felprocent (seminarierna), har utgjort 
en systematisk process där bra och innovativ praxis 
har kunnat spridas. Det bör dessutom noteras att 
det utöver seminarierna och aktiviteterna för det 
europeiska nätverket för landsbygdsutveckling, 
sker utbyte av bästa praxis även vid de formella 
möten som hålls av kommittén för landsbygdsut ‑
veckling, och under de tre årliga mötena mellan 
direktörerna för de utbetalande organen i samtliga 
medlemsstater.
Från och med 2015 kommer det europeiska nätver ‑
ket för landsbygdsutveckling att fungera som en 
ytterligare resurs för att sprida bästa praxis under 
perioden 2014–2020. Det europeiska nätverket för 
landsbygdsutveckling kommer att anordna spe ‑
cifika evenemang, dela relevant information och 
involvera berörda intressenter i initiativ för ökad 
medvetenhet.
79
Kommissionen försäkrar regelbundet utbyte med 
medlemsstaterna om frågor rörande felprocentsat ‑
ser och har tillhandahållit omfattande vägledande 
dokument om landsbygdsutvecklingsåtgärder 
och andra horisontella ämnen av betydelse (t.ex. 
förenklade kostnadsalternativ, regler för offentlig 
upphandling).
I synnerhet arbetsdokumentet SWD (2013) 244 
om felprocent i landsbygdsutveckling innehöll en 
gemensam uppsättning grundorsaker som even ‑
tuellt kan bli relevanta i samtliga medlemsstater. 
Medlemsstaterna bör fastställa vilka av dessa som 
förekommer i de egna länderna och vidta lämpliga 
motverkande åtgärder.
Kommissionens svar 56
95 – Andra strecksatsen
Kommissionen delar denna slutsats.
Kommissionen kommer att fortsätta att förse med ‑
lemsstater med rekommendationer och vägledning 
samt sprida bästa praxis för att förbättra kontroll ‑
systemet och undvika fel.
Utbetalande organ måste dessutom uppfylla ack ‑ 
rediteringskriterier som fastställs i bilaga I till för ‑ 
ordning (EU) nr 907/2014 (programmet för 2014–
2020) innan utbetalning görs. Kommissionens 
avdelningar granskar ackrediteringen genom 
efterhandskontroller.
96
När det gäller begränsade incitament för stödmot ‑
tagare att fullgöra sina åtaganden inom jordbruk, 
speglar miljöåtgärder inom jordbruket frivilliga 
åtaganden från jordbrukare att generera miljöför ‑
delar och kollektiva nyttigheter som går utöver de 
obligatoriska kraven. Faktumet att stödet som ges 
för miljöåtgärder inom jordbruk (som täcker upp ‑
komna kostnader och inkomstbortfall) har kompen ‑
satorisk karaktär, innebär inte att det för med sig 
omedelbara ekonomiska fördelar för jordbrukare, 
även om detta inte är uteslutet på längre sikt.
Vad avser den ”låga” kontrollfrekvensen för åtagan ‑ 
den, ska medlemsstaten i enlighet med rådande 
lagstiftning, i det fallet kontroller på plats visar på 
stor underlåtenhet att följa bestämmelserna, öka 
procentandelen stödmottagare som kontrolleras 
på plats. Den korrekta tillämpningen av detta 
kontrolleras under kommissionens kontroll av 
överensstämmelse.
Kontrollfrekvensen för jordbruksåtaganden fast ‑
ställs till 100 % för administrativa kontroller och 5 % 
för kontroller på plats. Kostnaderna för förvaltning 
och kontroller som publicerades i verksamhetsrap ‑
porten för 2013 uppgår till 4 miljarder euro för hela 
den gemensamma jordbrukspolitiken. Därför bör 
betoning läggas på förbättring av kontrollernas 
effektivitet och inte på en ökning av dem.Slutsatser och rekommendationer
93
Sedan 2012 har kommissionen behandlat frågan 
om hög felprocentsats genom att begära natio ‑
nella handlingsplaner från medlemsstaterna och 
övervaka genomförandet av dessa handlingspla ‑
ner. Grundat på de erfarenheter som gjorts och på 
rekommendationer från revisionsrätten, kommer 
dessa handlingsplaner att förbättras med tiden.
Det förväntade resultatet av alla åtgärder kommer 
inte alltid att visa sig på kort sikt. Det gäller särskilt 
åtgärder som genomförs genom fleråriga åtagan ‑ 
den. De första resultaten av kommissionens och 
medlemsstaternas gemensamma ansträngningar 
för att reducera felprocentsatserna genom genom ‑
förande av handlingsplaner kan dock redan ses i en 
lägre felprocent för landsbygdsutveckling under 
2013.
Kommissionen kommer fortsätta att övervaka 
genomförandet av handlingsplanerna, dels ur 
revisionsperspektiv, dels ur operativt perspektiv, 
genom bilaterala möten, övervakningskommittéer 
och årliga granskningsmöten.
95 – Första strecksatsen
Kommissionen har även i sina egna revisioner hittat 
brister gällande dessa frågor. Betydande finansiella 
korrigeringar har redan vidtagits gällande detta.
Offentlig upphandling och åtaganden som inte 
fullföljs är de centrala delarna i handlingsplanerna 
för landsbygdsutveckling.
Det bör dock noteras att bristande efterlevnad av 
reglerna för offentlig upphandling inte nödvändigt ‑
vis betyder att 100 % av utgifterna inte är berätti ‑
gade. Projektet som sådant kan mycket väl uppnå 
sitt mål och tillföra reellt mervärde.
Kommissionens svar 57
Rekommendation 1 – Offentlig 
upphandling
Denna rekommendation riktar sig till medlems ‑ 
staterna.
Kommissionen vill dock understryka att för perio ‑
den 2014–2020 har kommissionen redan presente ‑
rat vägledning för yrkesverksamma aktörer om hur 
man undviker vanliga fel i europeiska projekt för 
struktur ‑ och investeringsfonder. Denna vägledning 
presenterades för förvaltningsmyndigheter och 
utbetalande organ vid ett seminarium om felpro ‑
cent som hölls i oktober 2014.
Rekommendation 1 – Avsiktligt 
kringgående av regler
Kommissionen stöder denna rekommendation som 
riktar sig till medlemsstaterna.
Rekommendation 1 – Stöd för 
miljövänligt jordbruk
Kommissionen stöder denna rekommendation som 
riktar sig till medlemsstaterna och skulle vilja under ‑
stryka att den under sina överensstämmelserevi ‑
sioner på ett systematiskt sätt verifierar om admi ‑
nistrativa kontroller skulle kunna göras utöver de 
kontroller som görs på plats. Om detta är fallet ges 
rekommendationer till medlemsstaterna för att öka 
omfattningen av de administrativa kontrollerna och 
samtidigt genomförs även finansiella korrigeringar.
Dessutom innehåller den rättsliga ramen för den 
gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 
2014–2020 bestämmelser som kräver att medlems ‑
staterna säkerställer att alla åtgärder för lands ‑
bygdsutveckling som de har för avsikt att genom ‑
föra är verifierbara och kontrollerbara.
Alla landsbygdsutvecklingsprogram måste inbe ‑
gripa en förhandsbedömning av åtgärdernas 
verifierbarhet och kontrollerbarhet, däribland miljö ‑ 
och klimatåtgärder inom jordbruket, samt insatser 
och konkreta åtaganden. Om dessa kontroller inte 
är tillfredsställande måste landsbygdsutvecklings ‑
programmet justeras i enlighet med detta (arti ‑
kel 62 i förordning (EU) nr 1305/2013). Dessutom 
görs ett helt avdrag på utbetalning vid allvarliga fall 
där åtaganden inte fullgjorts eller stödmottagarna 
inte uppfyllde stödvillkoren, samtidigt som stöd ‑
mottagaren utesluts från att ta emot stöd under 
året då upptäckten gjordes och året därpå.När det gäller sanktioner anser kommissionen att 
även om sanktioner för bristande efterlevnad ska 
vara proportionerliga ska de fortsätta att användas 
i avskräckande syfte.
97
Fastställandet av handlingsplaner utformades 
som en förebyggande process som grundar sig på 
arbetsdokumentet SWD (2013) 244, och bygger 
på medlemsstaternas egenkontroll av de grund ‑
läggande orsakerna som hade inverkan på felpro ‑
centsatserna. Processen har successivt antagit ett 
reaktivt perspektiv, och den har lett till att det på 
ett systematiskt sätt tagits hänsyn till gransknings ‑
resultaten och att det föreslagits korrigerande 
åtgärder. Det dubbla perspektivet (förebyggande 
och reaktiva) utgör fortfarande en del av genomför ‑
andet. Den senaste uppdateringen av handlingspla ‑
nerna visar att nästan 50 % av åtgärderna utlöstes 
av konkreta granskningsresultat från revisionsrätten 
eller kommissionen, medan andra hälften grundar 
sig på medlemsstaternas egenkontroll.
Förhandsbedömningen av huruvida alla åtgärderna 
i landsbygdsutvecklingsprogrammen för 2014–2020 
kan verifieras och kontrolleras tar även upp frågan  
om risk för felprocent ur ett förebyggande perspek ‑ 
tiv.
Rekommendation 1
Kommissionen stöder rekommendationen. De 
specifika frågor som tas upp av revisionsrätten ska 
endast hanteras inom handlingsplanerna om brister 
har kunnat konstateras.
Kommissionen inser vikten av vägledning rörande 
de tre grundläggande orsakerna till fel samt sprid ‑
ning av bästa praxis. Detta kommer att hanteras 
genom det europeiska nätverket för landsbygdsut ‑
veckling och seminarierna.
Kommissionen har dessutom redan presenterat 
särskild vägledning till medlemsstater om offentlig 
upphandling, och om klimat ‑ och miljöåtgärder 
i jordbruk, inklusive dubbelfinansiering. Frågan om 
avsiktligt kringgående av bestämmelser hanteras 
genom bedrägeribekämpningsstrategin samt semi ‑
narier om detta i flera medlemsstater.
Kommissionens svar 58
Under 2017 kommer kommissionen att sam ‑
manställa en strategisk rapport för fonden som 
sammanfattar de årliga framstegsrapporter som 
lämnats in av medlemsstaterna (artikel 53 i förord ‑
ning (EU) nr 1303/2013). Dessutom kommer kommis ‑
sionen och medlemsstaterna att bedöma resultaten 
av landsbygdsutvecklingsprogrammen under över ‑
synsprocessen som föreskrivs i artikel 21 i förord ‑
ning (EU) mr 1303/2013. Mot bakgrund av dessa och 
andra rön (t.ex. granskningsresultat) kommer kom ‑
missionen att göra en bedömning av den politiska 
utformningen och ett eventuellt behov av att lägga 
fram förslag till kommande programperiod.
Vid slutet av programperioden kommer kommis ‑
sionen att göra en grundlig analys av det fortsatta 
behovet av varje enskild stödåtgärd innan förslag 
läggs fram till följande programperiod, på samma 
sätt som gjorts för aktuell period.
Rekommendation 3 - Sista punktsatsen
Kommissionen medger att administrativa kontrol ‑
ler bör användas när detta är möjligt, men noterar 
samtidigt att detta oftast inte är genomförbart för 
miljöinsatser inom jordbruket.När det gäller sanktioner delar kommissionen åsik ‑
ten att även om sanktioner för bristande efterlev ‑
nad ska vara proportionerliga ska de fortsätta att 
användas i avskräckande syfte.
Rekommendation 2
Kommissionen stöder denna rekommendation. 
Kommissionen utvärderar för tillfället om de 
nya programmen kan kontrolleras och verifie ‑
ras och kommer att lyfta fram eventuella bris ‑
ter inom ramen för granskningskommittéernas 
verksamhet och årliga översynsmöten med 
förvaltningsmyndigheterna.
Granskningsresultaten kommer dessutom att följas 
noggrant för att upptäcka och korrigera eventuella 
källor till fel som hör samman med att nationella 
bestämmelser fastställs, och omedelbara ändringar 
kommer att krävas vid behov.
Lärdomar från genomförandet av programmen 
och tillhörande nationella bestämmelser kom ‑
mer att delas genom det europeiska nätverket för 
landsbygdsutveckling och speciella seminarier om 
felprocent.
Rekommendation 3
Kommissionen stöder delvis rekommendationen 
eftersom den inte kan påverka omfattningen och 
resultatet av en sådan analys, eller lagstiftares fram ‑
tida policyval för nästa programperiod.
HUR  HIT TAR MAN EU:s PUBLIK ATIONER ?
Gratispublik ationer
  Ett ensk ilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
  Flera exemplar/aﬃscher/k artor 
hos Europeisk a unionens represen tationer (http://ec .europa.eu/r epresen t_sv .htm),  
hos delega tioner i länder utanf ör EU (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_sv .htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_sv .htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gra tis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller sam talen kostar i regel något (men vissa operat örer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för sam talen). 
Avgiftsbelagda publik ationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
QJ‑AB‑14‑024‑SV‑N ISSN 1977 ‑5830 Revisionsrätten uppskattar att den 
genomsnittliga felprocenten 
i landsbygdsutvecklingsutgifter uppgick till 
8,2 % de senaste tre åren. Medlemsstaternas 
kontrollmyndigheter upptäckte inte felen 
eftersom kontrollerna inte är heltäckande och 
bygger på otillräcklig information. Några av de 
främsta orsakerna till felen var bristande 
efterlevnad av reglerna för offentlig 
upphandling, misstänkta avsiktliga överträdelser 
av privata stödmottagare och bristande 
fullgörande av jordbruksåtaganden inom 
arealstödet. Kommissionen och 
medlemsstaterna är endast delvis 
ändamålsenliga när det gäller att åtgärda de 
främsta orsakerna till den höga felprocenten 
inom landsbygdsutveckling. Revisionsrätten 
lämnar ett antal rekommendationer om 
korrigerande och förebyggande åtgärder för att 
man ska komma till rätta med de utbredda 
bristerna på EU -nivå.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN