Rekommendation till rådets beslut om upphävande av beslut 2005/182/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien /* SEK/2008/0572 slutlig */





SV (...PICT...)|EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION| Bryssel den 7.5.2008 SEK(2008) 572 slutlig Rekommendation till RÅDETS BESLUT om upphävande av beslut 2005/182/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. Bakgrund I artikel 104 i fördraget fastslås att medlemsstaterna ska undvika alltför stora underskott, och ett förfarande för att identifiera och korrigera sådana underskott inrättas. I rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EUT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5). , som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, redogörs mer ingående för detta förfarande. Enligt artikel 104.2 i fördraget ska kommissionen övervaka att budgetdisciplin iakttas på grundval av två kriterier: a) huruvida det förväntade eller faktiska underskottet i den offentlig sektorns finanser överstiger referensvärdet 3 % av BNP (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet, eller, referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet) och b) huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn överstiger referensvärdet 60 % av BNP (såvida inte skuldkvoten minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt).[1] EUT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5). Enligt protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som fogats till fördraget, ska kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som ska användas för tillämpningen av detta protokoll. Som en del av tillämpningen av protokollet måste medlemsstaterna två gånger om året, före den 1 april och den 1 oktober, lämna uppgifter om underskott och offentlig skuld och andra tillhörande faktorer, i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93, EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1). Slovakiens senaste anmälan återfinns på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . Slovakien beviljades en övergångsperiod för genomförandet av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om en klassificering av avgiftsbaserade pensionssystem och därför innehöll landets uppgifter om underskott och skuld fram till april 2006 inga uppgifter om nettokostnaderna för pensionsreformen (Eurostats pressmeddelande nr 117/2004, 23.9.2004 (Eurostat News Release No 117/2004 on the transition period to implement the decision in Eurostat News Release No 30/2004 of 2 march 2004)). Eftersom de olika dokument som utarbetats inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, inklusive rådets meddelande enligt artikel 104.7, tar full hänsyn till Eurostats beslut av mars 2004, inkluderar alla uppgifter i fråga om underskott och skuld som citeras i detta dokument kostnaderna för pensionsreformen och är därmed fullt jämförbara. .[2][3][4] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1). Slovakiens senaste anmälan återfinns på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . Slovakien beviljades en övergångsperiod för genomförandet av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om en klassificering av avgiftsbaserade pensionssystem och därför innehöll landets uppgifter om underskott och skuld fram till april 2006 inga uppgifter om nettokostnaderna för pensionsreformen (Eurostats pressmeddelande nr 117/2004, 23.9.2004 (Eurostat News Release No 117/2004 on the transition period to implement the decision in Eurostat News Release No 30/2004 of 2 march 2004)). Eftersom de olika dokument som utarbetats inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, inklusive rådets meddelande enligt artikel 104.7, tar full hänsyn till Eurostats beslut av mars 2004, inkluderar alla uppgifter i fråga om underskott och skuld som citeras i detta dokument kostnaderna för pensionsreformen och är därmed fullt jämförbara. Den 12 maj 2004 inledde kommissionen ett underskottsförfarande gentemot Slovakien genom antagandet av en rapport i enlighet med artikel 104.3. Anledningen var att underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick till 3,6 % av BNP år 2003 SEK(2004) 577. . Den 5 juli 2004 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen och i enlighet med artikel 104.6, att det förelåg ett alltför stort underskott i Slovakien EUT L 62, 9.3.2005, s. 16. . Samtidigt, och även detta på grundval av en rekommendation från kommissionen samt i enlighet med artikel 104.7, utfärdade rådet rekommendationer till Slovakien i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2007 Alla EDP-relaterade dokument för Slovakien finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm .[5][6][7] SEK(2004) 577. EUT L 62, 9.3.2005, s. 16. Alla EDP-relaterade dokument för Slovakien finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm Enligt rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 rekommenderas ”att de slovakiska myndigheterna vidtar åtgärder på medellång sikt för att, på ett trovärdigt och hållbart sätt, söka nedbringa underskottet till under 3 % av BNP under år 2007 enligt den plan för minskning av underskottet som anges i rådets yttrande av den 5 juli 2004 angående det konvergensprogram som lades fram i maj 2004”, ”att de slovakiska myndigheterna kraftfullt genomför de åtgärder som nämns i konvergensprogrammet från maj 2004, särskilt vad gäller ytterligare reformer av sjukvårdssystemet och ytterligare rationaliseringar inom den offentliga sektorn”, att de slovakiska myndigheterna, om de strukturella reformerna leder till högre tillväxt än vad som förväntas enligt konvergensprogrammet från maj 2004, tar vara på alla möjligheter ”att påskynda justeringen av de offentliga finanserna, särskilt genom att avsätta inkomster som går utöver prognoserna till att snabbare minska underskottet”, och ”att de slovakiska myndigheterna effektivt verkar för att genomföra de åtgärder som planeras för att nå 2005 års mål för underskottet senast den 5 november 2004”. Vidare uppmanade rådet de slovakiska myndigheterna att göra de treåriga budgetplanerna än mer bindande genom att införa medelfristiga utgiftstak som ska antas av parlamentet. Tabell 1: Anpassning godkänd av rådet den 5 juli 2004 i % av BNP, om inte annat anges|2003|2004|2005|2006|2007| Saldo i de offentliga finansernaAnm.: Real BNP-tillväxt (%)|-3,64,2|-4,04,1|-3,94,3|-3,95,0|-3,04,7| Källa: Rådets rekommendation enligt artikel 104.7 och rådets yttrande om konvergensprogram från maj 2004, båda antagna den 5 juli 2004. Den 22 december 2004, dvs. efter det att fristen för att vidta åtgärder enligt rådets rekommendation löpt ut, antog kommissionen ett meddelande till rådet med slutsatsen att de åtgärder som dittills vidtagits av Slovakien var förenliga med rådets rekommendation och att det i det skedet inte krävdes några ytterligare åtgärder enligt förfarandet vid allt för stora underskott SEK(2004) 1630. . Rådet delade denna bedömning vid sitt möte den 18 januari 2005.[8] SEK(2004) 1630. Ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott ska, i enlighet med artikel 104.12, upphävas i den mån det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. 2. Den senaste tidens utveckling De uppgifter som fanns tillgängliga i maj 2004, när kommissionen inledde förfarandet vid alltför stora underskott för Slovakien, visade att underskottet låg på 3,6 % av BNP 2003 och att det förväntades att ligga kvar ovanför referensvärdet under kommande år. Enligt de uppgifter som lämnades av kommissionen (Eurostat) efter Slovakiens rapportering före april 2008 Eurostats pressmeddelande nr 54, 18.4.2008. , fortsatte underskottet i de offentliga finanserna att ligga under 3 % av BNP under åren 2003–2005. Detta framgår av en översyn av uppgifterna efter denna tidsperiod (ingår i rapporteringen från 2007) huvudsakligen till följd av en ändring av sättet att periodisera skatteinkomster. Under 2006 ökade det nominella underskottet till 3,6 % av BNP (huvudsakligen på grund av en kraftig ökning i den offentliga konsumtionen på 1 % av BNP, upprättandet av cigarettlager 2005 inför utsikterna av en nära förestående höjning av punktskatten samt ökade kostnader i samband med pensionsreformen) innan det minskade till 2,2 % av BNP 2007 Underskottskvoter revideras vanligen – uppåt eller nedåt – efter offentliggörandet av det första utfallet i den anmälan som lämnas in på våren. För EU:s medlemsstater totalt sett är revideringar ofta relativt obetydliga och leder i genomsnitt inte till någon väsentlig avvikelse från noll. Med hänsyn till skillnaden mellan det i nuläget rapporterade underskottet för 2007 och referensvärdet för underskottet är sannolikheten låg för att eventuella framtida revideringar av Slovakiens offentliga räkenskaper skulle innebära att underskottet för 2007 överskrider 3 % av BNP. Det återstår visserligen frågor kring sektorsindelningen inom den offentliga sektorn (bland annat rörande en lämplig indelning av hälsovårdsrelaterade enheter, såsom sjukhus och sjukförsäkringsbolag inom den offentliga eller bolagssektorn), men detta har inget betydande inflytande på riskerna för en framtida revidering (uppåt eller nedåt) av underskottet. Inga detaljerade uppgifter finns tillgängliga, men det finns uppgifter som tyder på att balansräkningen för de enheter inom den offentliga och privata sektorn som behöver omklassificeras för att överensstämma med ENS95 är mycket svag, (Se Eurostats slutsatser efter ”dialogbesöket” i Slovakien den 10 och 11 mars 2008: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTAL , available soon.) .[9][10] Eurostats pressmeddelande nr 54, 18.4.2008. Underskottskvoter revideras vanligen – uppåt eller nedåt – efter offentliggörandet av det första utfallet i den anmälan som lämnas in på våren. För EU:s medlemsstater totalt sett är revideringar ofta relativt obetydliga och leder i genomsnitt inte till någon väsentlig avvikelse från noll. Med hänsyn till skillnaden mellan det i nuläget rapporterade underskottet för 2007 och referensvärdet för underskottet är sannolikheten låg för att eventuella framtida revideringar av Slovakiens offentliga räkenskaper skulle innebära att underskottet för 2007 överskrider 3 % av BNP. Det återstår visserligen frågor kring sektorsindelningen inom den offentliga sektorn (bland annat rörande en lämplig indelning av hälsovårdsrelaterade enheter, såsom sjukhus och sjukförsäkringsbolag inom den offentliga eller bolagssektorn), men detta har inget betydande inflytande på riskerna för en framtida revidering (uppåt eller nedåt) av underskottet. Inga detaljerade uppgifter finns tillgängliga, men det finns uppgifter som tyder på att balansräkningen för de enheter inom den offentliga och privata sektorn som behöver omklassificeras för att överensstämma med ENS95 är mycket svag, (Se Eurostats slutsatser efter ”dialogbesöket” i Slovakien den 10 och 11 mars 2008: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTAL , available soon.) Under 2005 inleddes en pensionsreform som påverkar de sociala avgifterna: 9 % av bruttolönen omfördelas till en fonderad (andra) pelare i pensionssystemet. På grund av ett brett allmänt intresse för denna pelare och en gradvis övergång uppskattar man att dessa löneöverföringar har ökat från 0,8 % av BNP under 2005 till 1,2 % och 1,3 % av BNP under 2006 respektive 2007. Slovakien har förbundit sig att gradvis öka skatten på cigaretter så att den når upp till de miniminivåer som EU kräver. Skatten höjdes därför i maj 2004, januari 2006 och januari 2008, och planeras höjas igen i december 2008. Hittills har alla höjningar föregåtts av ett omfattande lagring av cigaretter i olika delar av distributionskedjan, vilket ledde till ökade skatteintäkter på 0,1 %, 0,3 % och 0,5 % av BNP under 2003, 2005 respektive 2007, följt av likvärdiga intäktsminskningar under efterföljande år. Slovakien har också utestående fordringar i flera länder. Under 2003, 2005 och 2007 fick inställningen av vissa av dessa fordringar underskottshöjande effekter motsvarande 0,4 %, 0,9 % respektive 0,1 % av BNP. Med tanke på att underskottet inte blev så högt som väntat 2003, var utvecklingen av det nominella underskottet förenlig med fristen för korrigering av det alltför stora underskottet, vilken fastställts av rådet i rekommendation 104.7, även om konsolideringsbanan blev relativt annorlunda. Särskilt under 2007 sjönk det nominella underskottet med närmare 1,5 % av BNP till 2,2 % av BNP. Den finanspolitiska konsolideringen har skett mot bakgrund av en kraftig tillväxt i BNP, sysselsättning och inkomster, vilket har gjort att utgiftskvoten har sjunkit snabbare än inkomstkvoten. Utgiftskvotens nedgång från 40,2 % av BNP 2003 till 36,9% av BNP 2007 var också en följd av utgiftsbegränsningar och utgiftsreformer. I dessa ingick begränsningar med avseende på sociala förmåner och arbetslöshetsförmåner, en åtstramning av villkoren för förtidspension och en gradvis höjning av pensionsåldern. Upprättandet av National Motorway Company 2005 har gjort det möjligt för regeringen att delvis finansiera motorvägsbygget via upplåning från den privata sektorn. Vad gäller inkomstsidan infördes en omfattande skattereform 2004, som flyttade över tyngdpunkten i beskattningen från inkomstskatt till konsumtionsskatt. Tillsammans med pensionsreformen 2005 bidrog reformen till en minskning av inkomstkvoten från 37,4 % av BNP 2003 till 34,7 % av BNP 2007. Underskottsutfallet 2007 hamnade något under det officiella underskottsmålet på 2,9 procent av BNP som fastställdes i det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2006. Dessa bättre än planerade resultat berodde huvudsakligen på att BNP- och sysselsättningstillväxten blev bättre än väntat, att samfinansieringen från EU-fonderna var lägre än beräknat och att cigarettlagren blev större än vad som kunnat förutses till följd av en höjning av punktskatten på tobak i januari 2008, vilket ledde till extra inkomster på 0,5 % av BNP jämfört med de 0,25 % av BNP som förväntats enligt programmet. Konjunkturuppgången och tillväxtökningen till följd av strukturreformerna utnyttjades dock inte fullt ut för budgetkonsolideringen. Därför försämrades det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade saldot netto frånräknat engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder) från cirka 1,5% av BNP 2003 till omkring 3 % av BNP 2006, innan det återigen förbättrades till omkring 2,5 % av BNP 2007. Införandet av den andra fonderade pelaren i pensionssystemet 2005 har emellertid bidragit till ett försämrat strukturellt underskott Enligt artikel 2.7 i förordning (EG) nr 1467/97 ska ett beslut om upphävande av ett beslut om förekomsten av ett alltför stort överskott ta hänsyn till nettokostnaden av en pensionsreform som inför ett flerkomponentssystem och som omfattar en obligatorisk, fullt fonderad komponent, om underskottet har minskat avsevärt och utan avbrott och har nått en nivå som ligger nära referensnivån. Eftersom underskottet i den offentliga sektorns finanser år 1007 låg under referensvärdet på 3 % kommer denna artikel inte att behöva tillämpas. . [11] Enligt artikel 2.7 i förordning (EG) nr 1467/97 ska ett beslut om upphävande av ett beslut om förekomsten av ett alltför stort överskott ta hänsyn till nettokostnaden av en pensionsreform som inför ett flerkomponentssystem och som omfattar en obligatorisk, fullt fonderad komponent, om underskottet har minskat avsevärt och utan avbrott och har nått en nivå som ligger nära referensnivån. Eftersom underskottet i den offentliga sektorns finanser år 1007 låg under referensvärdet på 3 % kommer denna artikel inte att behöva tillämpas. 3. Underskottsberäkningar för 2008 och därefter Enligt kommissionens vårprognos 2008 förväntas det nominella överskottet minska ytterligare till 2,0 % av BNP under 2008, för att återigen öka till 2,3 % av BNP under 2009 (under förutsättning av en oförändrad politik) mot bakgrund av en påtagligt lägre men fortfarande stark BNP-tillväxt och en avtagande sysselsättningstillväxt. De inkomstförstärkande åtgärderna i budgeten för 2008, som den breddade skattebasen för inkomstskatten och bolagsskatten och ett höjt maximitak för sociala avgifter, förväntas skapa en ytterligare inkomst på omkring 0,25 % av BNP 2008. Inkomstminskningarna till följd av lagringen av cigaretter under 2007 kommer troligen att uppvägas rejält av en ny hamstring av cigaretter motiverad av den lägre höjning av punktskatten som planeras till slutet av 2008. Ett tillfälligt öppnande av den andra pensionspelaren under första halvåret 2008 som gör det möjligt för nuvarande deltagare att lämna systemet och nya deltagare att ansluta sig, bör leda till en engångsinkomst på omkring 0,1 % av BNP eftersom besparingar som ackumulerats under tidigare år i överförs till den fördelningsbaserade pelaren om deltagare beslutar att sluta delta. På utgiftssidan kommer den kraftiga höjningen av jordbruksstöden att fortsätta. Det främsta skälet till den försämring under 2009 som förutspås i vårprognosen är den inkomstminskning på omkring 0,5 % av BNP som sannolikt kommer att uppstå till följd av den tidigare nämnda omfattande hamstring av cigaretter som förväntas under 2008. Prognosen för 2008 överensstämmer med det senaste officiella målet på 2 % av BNP (fastställt av finansministeriet i februari 2008 som en reaktion på rådets yttrande i februari 2008 på uppdateringen av konvergensprogrammet i november 2007), medan prognosen för 2009 hamnar betydligt över det senaste nationella målet på 1,7 % av BNP (fastställt i april 2008 i utkastet till ett nytt budgetförslag), som ännu inte stöttas av tydligt formulerade åtgärder. Det strukturella underskottet förväntas försämras från omkring 2,5 % till någonstans kring 2,75 % av BNP mellan 2007 och 2008, vilket inte är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som ett riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och att korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider. Under den sedvanliga förutsättningen av en oförändrad politik förväntas det strukturella underskottet försämras ytterligare och hamna något under 3 % av BNP, framför allt på grund av det bortfall av skatteinkomster som följer av cigarettlagringen. Enligt rådets yttrande i februari 2008 EUT C 49, 22.2.2008, s. 44. om uppdateringen av konvergensprogrammet från november 2007 verkar den finanspolitiska strategin vara otillräcklig för att kunna garantera att det medelfristiga målet för Slovakien, som fastställts till ett strukturellt underskott på knappt 1 % av BNP, ska kunna uppnås till programperiodens slut (2010) som planerat i programmet. Rådet fastslår vidare att den beräknade strukturella förbättringen inte ligger i linje med pakten och borde vara mer ambitiös.[12] EUT C 49, 22.2.2008, s. 44. 4. Skuldutveckling och skuldprognoser Skuldkvoten minskade gradvis från 42,4 % av BNP 2003 till 29,4 % av BNP 2007, dvs. gott och väl under referensvärdet på 60 % av BNP, huvudsakligen tack vare inkomster från privatiseringar. Enligt kommissionens vårprognos 2008 väntas den offentliga bruttoskulden förbli huvudsakligen stabil under prognosperioden (vid oförändrad politik). 5. Slutsatser Uppgifterna från maj 2004 visade att underskottet låg på 3,6 % av BNP under 2003 och att det förväntades ligga kvar över referensvärdet under följande år. Enligt de senaste uppgifterna låg underskottet i de offentliga finanserna under 3 % av BNP under åren 2003–2005 innan det ökade till 3,6 % av BNP 2006, framför allt till följd av ökad offentlig konsumtion. Det nominella underskottet sjönk sedan till 2,2 % av BNP under 2007. Det strukturella saldot, dvs. det saldo som konjunkturrensats med avseende på engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, försämrades under 2006 med omkring 2 % av BNP, men förbättrades åter med cirka 0,5 % av BNP under 2007. Enligt kommissionens vårprognos 2008 väntas underskottet minska till 2,0 % av BNP 2008 och till 2,3 % 2009, förutsatt att det inte sker några politiska förändringar. Det innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ner till en nivå under tröskeln 3 % av BNP. Den offentliga bruttoskulden minskade från 42,4 % av BNP 2003 till 29,4 % 2007, och låg alltså betydligt under referensvärdet på 60 % av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2008 väntas skuldkvoten förbli huvudsakligen stabil under prognosperioden (vid oförändrad politik). Helhetsbedömningen ger vid handen att det alltför stora underskottet i Slovakien har korrigerats. Kommissionen rekommenderar därför rådet att upphäva sitt beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien Tabell 2: De offentliga finansernas utveckling 2003-2009 i % av BNP, om inte annat anges|2003|2004|2005|2006|2007|2008|2009| ||||||KOM|KP (2)|KOM (3)|KP (2)| Saldo i de offentliga finanserna|-2,7|-2,4|-2,8|-3,6|-2,2|-2,0|-2,3(-2,0)|-2,3|-1,8(-1,7)| – Totala intäkter|37,4|35,4|35,3|33,5|34,7|34,3|33,0|33,8|31,8| – Totala utgifter|40,2|37,8|38,1|37,2|36,9|36,3|35,3|36,1|33,7| Omfattar:|– ränteutgifter|2,5|2,2|1,7|1,5|1,4|1,4|1,4|1,4|1,5| |– fasta bruttoinvesteringar|2,6|2,4|2,1|2,2|1,9|1,9|1,8|1,9|1,4| Kostnader för pensionsreformen|0,0|0,0|0,8|1,2|1,3|1,3|1,3|1,3|1,3| Lagring av cigaretter (nettokonsekvens)|0,1|-0,1|0,3|-0,3|0,5|-0,1|Uppgift saknas|-0.4|Uppgift saknas| Primärt saldo|-0,2|-0,2|-1,1|-2,2|-0,8|-0,6|-0,9|-1,0|-0,3| Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder|-0,4|0,0|-0,9|0,0|-0,1|0,1|0,1|0,0|0,0| Strukturellt saldo (1)|-1,4|-1,4|-1,0|-3,1|-2,6|-2,8|-3,1|-3,1|-2,4| Strukturellt primärt saldo (1)|1,1|0,8|0,8|-1,7|-1,2|-1,5|-1,7|-1,7|-0,9| Offentlig bruttoskuld|42,4|41,4|34,2|30,4|29,4|29,2|30,8|29,7|30,5| Pm Real BNP-tillväxt (%)|4,8|5,2|6,6|8,5|10,4|7,0|6,8|6,2|5,8| Pm Produktionsgap|-3,2|-3,4|-3,2|-1,6|1,9|2,7|2,3|2,5|2,1| (1) Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.(2) Konjunkturrensat saldo, strukturellt saldo och produktionsgap som kommissionen beräknat på grundval av uppgifterna i programmet.(3) Med antagande om oförändrad politik.Källa: Kommissionens vårprognos 2008 (KOM) och uppdateringen av konvergensprogrammet från november 2007 (KP) (Inom parentes de senaste nationella målen fastställda i februari och april 2008)| Rekommendation till RÅDETS BESLUT om upphävande av beslut 2005/182/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12, med beaktande av kommissionens rekommendation, och av följande skäl: (1) Genom rådets beslut 2005/182/EG EUT L 62, 9.3.2005, s. 16. , grundat på en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget, fastställdes att ett alltför stort underskott förelåg i Slovakien. Rådet noterade att underskottet i de offentliga finanserna låg på 3,6 % av BNP 2003, vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP. [13] EUT L 62, 9.3.2005, s. 16. (2) I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5). samt på grundval av en rekommendation från kommissionen utfärdade rådet den 5 juli 2004 en rekommendation riktad till Slovakien i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra före utgången av 2007. Rekommendationen offentliggjordes.[14] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5). (3) I enlighet med artikel 104.12 i fördraget ska rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när ett underskott i den berörda medlemsstaten enligt rådets mening har korrigerats. (4) Enligt det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som fogats till fördraget ska kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som ska användas för tillämpningen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av detta protokoll ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och den 1 oktober, lämna uppgifter om underskott och offentlig skuld och andra tillhörande faktorer i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1). .[15] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1). (5) På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 efter Slovakiens anmälan före den 1 april 2008 och på grundval av kommissionens vårprognos 2008, kan följande slutsatser dras: – Enligt uppgiftsöversynen efter rådets beslut 2004 om förekomsten av ett alltför stort överskott, låg underskottet i den offentliga sektorns finanser kvar under 3 % av BNP under åren 2003–2005. Efter en ökning till 3,6 % av BNP under 2006 minskade det till 2,2 % av BNP under 2007, vilket innebär att det låg under referensvärdet för underskottet, som är 3 %. Detta ska jämföras med ett mål för underskottet på 2,9 % av BNP som fastställdes i uppdateringen av konvergensprogrammet i december 2006. – Den finanspolitiska konsolideringen har skett mot bakgrund av en kraftig tillväxt i BNP, sysselsättning och inkomster, vilket har gjort att utgiftskvoten har sjunkit snabbare än inkomstkvoten. Nedgången i utgifternas andel av BNP berodde också på återhållsamhet med utgifter och utgiftsreformer som till exempel begränsningar i de sociala förmånerna. Konjunkturuppgången och tillväxtökningen till följd av strukturreformerna utnyttjades dock inte fullt ut till att konsolidera de offentliga finanserna. Därför uppskattas det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade saldot netto frånräknat engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder) ha försämrats från ca. 1,5 % av BNP 2003 till omkring 3 % av BNP 2006, innan det återigen förbättrades till omkring 2,5 % av BNP 2007. En del av försämringen av det strukturella underskottet kan hänföras till införandet av den andra fonderade pensionspelaren 2005, emedan överföringarna till denna pelare uppskattas ha ökat från 0,8 % av BNP 2005 till 1,2 % och 1,3 % av BNP 2006 respektive 2007. Vidare ledde höjningarna av skatten på cigaretter, som föregicks av en omfattande lagring av cigaretter i olika delar av distributionskedjan, till kraftiga förändringar skatteintäktsmönstret, vilket gav extra skatteintäkter under 2003, 2005 och 2007 följt av motsvarande intäktsminskningar under de påföljande åren. – Enligt kommissionens vårprognos från 2008 kommer det nominella underskottet att fortsätta att minska till 2,0 % av BNP under 2008, framför allt på grund av de fortsatt starka tillväxtutsikterna och vissa inkomstförstärkande åtgärder som en breddad grundskattesats för inkomstskatten och bolagsskatten och ett höjt maximitak för sociala avgifter. Detta ligger i linje med det officiella underskottsmålet på 2,0 % av BNP som fastställdes i februari 2008. Enligt vårprognosen kommer underskottet att minska ytterligare under 2009, till 2,3 % av BNP om inga politiska förändringar sker. Det innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ner till en nivå under tröskeln 3 % av BNP. Det strukturella saldot beräknas försämras med omkring ¼ procentenhet av BNP under 2008 och, under förutsättning av oförändrad politik, med omkring ¼ procentenhet under 2009. Detta måste ses mot bakgrund av behovet av framsteg för att nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, som för Slovakiens del innebär ett strukturellt underskott på knappt 1 % av BNP. – Den offentliga skulden ligger fortfarande gott och väl under referensvärdet på 60 % av BNP. Den minskade från 42,5 % av BNP 2003 till 29,4 % 2007. Enligt vårprognosen 2008 väntas skuldkvoten förbli huvudsakligen stabil under prognosperioden (vid oförändrad politik). (6) Rådet anser att det alltför stora underskottet i Slovakien har korrigerats och att beslut 2005/182/EG därför bör upphävas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 En helhetsbedömning ger vid handen det alltför stora underskottet i Slovakien har korrigerats. Artikel 2 Beslut 2005/182/EG ska upphöra att gälla. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Republiken Slovakien. Utfärdat i Bryssel den […] På rådets vägnar Ordförande [1] EUT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5). [2] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1). [3] Slovakiens senaste anmälan återfinns på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . [4] Slovakien beviljades en övergångsperiod för genomförandet av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om en klassificering av avgiftsbaserade pensionssystem och därför innehöll landets uppgifter om underskott och skuld fram till april 2006 inga uppgifter om nettokostnaderna för pensionsreformen (Eurostats pressmeddelande nr 117/2004, 23.9.2004 (Eurostat News Release No 117/2004 on the transition period to implement the decision in Eurostat News Release No 30/2004 of 2 march 2004)). Eftersom de olika dokument som utarbetats inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, inklusive rådets meddelande enligt artikel 104.7, tar full hänsyn till Eurostats beslut av mars 2004, inkluderar alla uppgifter i fråga om underskott och skuld som citeras i detta dokument kostnaderna för pensionsreformen och är därmed fullt jämförbara. [5] SEK(2004) 577. [6] EUT L 62, 9.3.2005, s. 16. [7] Alla EDP-relaterade dokument för Slovakien finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm [8] SEK(2004) 1630. [9] Eurostats pressmeddelande nr 54, 18.4.2008. [10] Underskottskvoter revideras vanligen – uppåt eller nedåt – efter offentliggörandet av det första utfallet i den anmälan som lämnas in på våren. För EU:s medlemsstater totalt sett är revideringar ofta relativt obetydliga och leder i genomsnitt inte till någon väsentlig avvikelse från noll. Med hänsyn till skillnaden mellan det i nuläget rapporterade underskottet för 2007 och referensvärdet för underskottet är sannolikheten låg för att eventuella framtida revideringar av Slovakiens offentliga räkenskaper skulle innebära att underskottet för 2007 överskrider 3 % av BNP. Det återstår visserligen frågor kring sektorsindelningen inom den offentliga sektorn (bland annat rörande en lämplig indelning av hälsovårdsrelaterade enheter, såsom sjukhus och sjukförsäkringsbolag inom den offentliga eller bolagssektorn), men detta har inget betydande inflytande på riskerna för en framtida revidering (uppåt eller nedåt) av underskottet. Inga detaljerade uppgifter finns tillgängliga, men det finns uppgifter som tyder på att balansräkningen för de enheter inom den offentliga och privata sektorn som behöver omklassificeras för att överensstämma med ENS95 är mycket svag, (Se Eurostats slutsatser efter ”dialogbesöket” i Slovakien den 10 och 11 mars 2008: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTAL , available soon.) [11] Enligt artikel 2.7 i förordning (EG) nr 1467/97 ska ett beslut om upphävande av ett beslut om förekomsten av ett alltför stort överskott ta hänsyn till nettokostnaden av en pensionsreform som inför ett flerkomponentssystem och som omfattar en obligatorisk, fullt fonderad komponent, om underskottet har minskat avsevärt och utan avbrott och har nått en nivå som ligger nära referensnivån. Eftersom underskottet i den offentliga sektorns finanser år 1007 låg under referensvärdet på 3 % kommer denna artikel inte att behöva tillämpas. [12] EUT C 49, 22.2.2008, s. 44. [13] EUT L 62, 9.3.2005, s. 16. [14] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5). [15] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1). ES (...PICT...)|COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS| Bruselas, 7.5.2008 SEC(2008) 572 final Recomendación de DECISIÓN DEL CONSEJO por la que se deroga la Decisión 2005/182/CE relativa a la existencia de un déficit excesivo en Eslovaquia (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS 1. Antecedentes El artículo 104 del Tratado dispone que los Estados miembros deben evitar déficit excesivos y establece un procedimiento para su detección y corrección. El procedimiento de déficit excesivo (PDE) se especifica con más detalle en el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1056/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 5). , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En virtud del artículo 104, apartado 2, del Tratado, la Comisión debe examinar la observancia de la disciplina presupuestaria atendiendo a los dos criterios siguientes: a) si el déficit público previsto o efectivo sobrepasa el valor de referencia del 3 % del PIB (a menos que dicha proporción haya descendido sustancial y continuadamente y llegado a un nivel que se aproxime al valor de referencia, o, alternativamente, que el valor de referencia se sobrepase sólo excepcional y temporalmente, y la proporción se mantenga cercana al valor de referencia); y b) si la deuda pública rebasa el valor de referencia del 60 % del PIB, a menos que la proporción de deuda disminuya suficientemente y se acerque al valor de referencia a un ritmo satisfactorio.[1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1056/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 5). Con arreglo al Protocolo sobre el procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, anejo al Tratado, la Comisión debe proporcionar los datos para la aplicación del procedimiento. En el marco de la aplicación de ese Protocolo, los Estados miembros deben notificar los datos referentes al déficit público y la deuda pública, junto con otras variables conexas, dos veces al año, a saber, antes del 1 de abril y antes del 1 de octubre, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) n° 3605/93 del Consejo DO L 332 de 31.12.1993, p. 7. Reglamento modificado en último lugar por el Reglamento (CE) nº 2103/2005 (DO L 337 de 22.12.2005, p. 1). , La notificación más reciente de Eslovaquia puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . , Eslovaquia se benefició de un período de transición para aplicar la decisión de Eurostat de 2 de marzo de 2004 relativa a la clasificación de los sistemas de pensiones por capitalización y, en consecuencia, en las cifras de déficit y de deuda que notificó no estaba incluido el coste neto de su reforma de las pensiones de 2005 hasta abril de 2006 (comunicado de prensa de Eurostat nº 117/2004, de 23 de septiembre de 2004, sobre el período de transición para aplicar la decisión que figura en el comunicado de prensa de Eurostat nº 30/2004, de 2 de marzo de 2004). Puesto que en los diferentes documentos del procedimiento de déficit excesivo, y, en concreto, en la recomendación del Consejo en virtud del artículo 104, apartado 7, se tuvieron plenamente en cuenta las implicaciones de las decisiones de Eurostat de marzo de 2004, todas las cifras de déficit y de deuda citadas en el presente documento incluyen el coste de la reforma de las pensiones y son, por tanto, completamente comparables. .[2][3][4] DO L 332 de 31.12.1993, p. 7. Reglamento modificado en último lugar por el Reglamento (CE) nº 2103/2005 (DO L 337 de 22.12.2005, p. 1). La notificación más reciente de Eslovaquia puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . Eslovaquia se benefició de un período de transición para aplicar la decisión de Eurostat de 2 de marzo de 2004 relativa a la clasificación de los sistemas de pensiones por capitalización y, en consecuencia, en las cifras de déficit y de deuda que notificó no estaba incluido el coste neto de su reforma de las pensiones de 2005 hasta abril de 2006 (comunicado de prensa de Eurostat nº 117/2004, de 23 de septiembre de 2004, sobre el período de transición para aplicar la decisión que figura en el comunicado de prensa de Eurostat nº 30/2004, de 2 de marzo de 2004). Puesto que en los diferentes documentos del procedimiento de déficit excesivo, y, en concreto, en la recomendación del Consejo en virtud del artículo 104, apartado 7, se tuvieron plenamente en cuenta las implicaciones de las decisiones de Eurostat de marzo de 2004, todas las cifras de déficit y de deuda citadas en el presente documento incluyen el coste de la reforma de las pensiones y son, por tanto, completamente comparables. El 12 de mayo de 2004, la Comisión inició la aplicación del procedimiento de déficit excesivo a Eslovaquia con la aprobación de un informe elaborado en virtud del artículo 104, apartado 3, partiendo de un déficit de las administraciones públicas equivalente al 3,6 % del PIB en 2003 SEC(2004) 577. . El 5 de julio de 2004, el Consejo, partiendo de una recomendación de la Comisión, decidió declarar la existencia de un déficit excesivo en Eslovaquia de conformidad con el artículo 104, apartado 6 DO L 62 de 9.3.2005, p. 16. . Al mismo tiempo, y también partiendo de una recomendación de la Comisión, el Consejo dirigió recomendaciones a Eslovaquia en virtud del artículo 104, apartado 7, a fin de que este país pusiera fin a su situación de déficit público excesivo en 2007 a más tardar Todos los documentos relacionados con el PDE aplicado a Eslovaquia pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. .[5][6][7] SEC(2004) 577. DO L 62 de 9.3.2005, p. 16. Todos los documentos relacionados con el PDE aplicado a Eslovaquia pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. En su recomendación en virtud del artículo 104, apartado 7, el Consejo dirigió a las autoridades eslovacas las siguientes recomendaciones: «tomar medidas a medio plazo que permitan situar el déficit por debajo del 3 % del PIB a más tardar en 2007 de forma creíble y sostenible, siguiendo la senda de reducción del déficit que se indica en el dictamen del Consejo de 5 de julio de 2004 sobre el programa de convergencia presentado en mayo de 2004»; «aplicar enérgicamente las medidas previstas en el programa de convergencia de mayo de 2004, especialmente las relacionadas con las reformas del sistema de asistencia sanitaria propuestas y la continuación de la racionalización del sector público»; «acelerar la reforma fiscal si las reformas estructurales realizadas dieran lugar a un crecimiento superior al previsto en el programa de convergencia de mayo de 2004, en particular, dedicando cualquier exceso de los ingresos efectivos sobre los previstos en primer lugar a acelerar la reducción del déficit»; y «actuar eficazmente de aquí al 5 de noviembre de 2004 en relación con las medidas previstas a fin de alcanzar el objetivo de déficit para 2005». Además, el Consejo instó a las autoridades eslovacas a «reforzar el carácter vinculante del marco presupuestario trienal estableciendo límites máximos de gasto detallados a medio plazo para su adopción por el Parlamento». Cuadro 1: Ajuste refrendado por el Consejo el 5 de julio de 2004 % del PIB, salvo indicación en contrario|2003|2004|2005|2006|2007| Saldo de las administraciones públicas(p.m.): Crecimiento del PIB real (%)|-3,64,2|-4,04,1|-3,94,3|-3,95,0|-3,04,7| Fuente : Recomendación del Consejo de conformidad con el artículo 104, apartado 7, y dictamen del Consejo sobre el programa de convergencia de mayo de 2004, adoptados ambos el 5 de julio de 2004. El 22 de diciembre de 2004, es decir, tras la expiración del plazo para tomar medidas fijado en la Recomendación del Consejo, la Comisión adoptó una Comunicación al Consejo en la que concluía que las medidas tomadas hasta entonces por Eslovaquia concordaban con la Recomendación del Consejo, y que no era necesario adoptar en aquel momento nuevas iniciativas en el marco del PDE SEC(2004) 1630. . En su reunión de 18 de enero de 2005, el Consejo manifestó su acuerdo con esta evaluación.[8] SEC(2004) 1630. De conformidad con el artículo 104, apartado 12, las decisiones del Consejo relativas a la existencia de un déficit excesivo deben derogarse, sobre la base de una recomendación de la Comisión, cuando, en opinión del Consejo, el déficit excesivo del Estado miembro haya sido corregido. 2. Evolución reciente del déficit Los datos disponibles en mayo de 2004, cuando la Comisión inició el PDE para Eslovaquia, indicaban que el déficit de 2003 era del 3,6 % del PIB y que se esperaba que se mantuviera por encima del valor de referencia en los años siguientes. Según los datos proporcionados por la Comisión (Eurostat) tras los informes presentados por Eslovaquia antes de abril de 2008 Comunicado de prensa de Eurostat nº 54, de 18 de abril de 2008. , el déficit de las administraciones públicas se mantuvo por debajo del 3 % del PIB en los años 2003-2005 debido a una posterior revisión de los datos (en la notificación de abril de 2007), resultado principalmente de un cambio en el método de contabilización de los ingresos fiscales. El déficit global aumentó al 3,6 % del PIB en 2006 (debido sobre todo a un aumento sustancial del consumo público en un 1 % del PIB, al almacenamiento de existencias de cigarrillos en 2005 en previsión de la subida inminente del impuesto especial y al incremento de los costes de la reforma de las pensiones), antes de bajar al 2,2 % del PIB en 2007 Las ratios de déficit se revisan habitualmente —al alza o a la baja— tras la publicación de los primeros resultados en la notificación de primavera. Para el conjunto de los Estados miembros de la UE, las revisiones suelen ser relativamente pequeñas y, por término medio, prácticamente nulas. En el caso de Eslovaquia, dada la diferencia entre la cifra de déficit notificada para 2007 y el valor de referencia para el déficit, es poco probable que las posibles revisiones futuras de las cuentas públicas eleven la ratio de déficit correspondiente a 2007 por encima del 3 % del PIB. Las cuestiones pendientes en relación con la delimitación sectorial de las administraciones públicas en Eslovaquia (en concreto por lo que respecta a la adecuada clasificación sectorial de unidades relacionadas con la asistencia sanitaria, como los hospitales y las empresas de seguro médico, en la administración pública o en el sector empresarial) no tienen una repercusión significativa en las revisiones del riesgo de déficit al alza y a la baja en el futuro. Aunque no se dispone de datos detallados, hay indicios de que el equilibrio financiero de las unidades que deben ser reclasificadas dentro o fuera de la administración pública, para que se ajusten a las normas ESA95, es muy pequeño. (Véanse las conclusiones de Eurostat sobre la visita de diálogo a Eslovaquia el 10 y el 11 de marzo de 2008: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTAL , próxima publicación.) .[9][10] Comunicado de prensa de Eurostat nº 54, de 18 de abril de 2008. Las ratios de déficit se revisan habitualmente —al alza o a la baja— tras la publicación de los primeros resultados en la notificación de primavera. Para el conjunto de los Estados miembros de la UE, las revisiones suelen ser relativamente pequeñas y, por término medio, prácticamente nulas. En el caso de Eslovaquia, dada la diferencia entre la cifra de déficit notificada para 2007 y el valor de referencia para el déficit, es poco probable que las posibles revisiones futuras de las cuentas públicas eleven la ratio de déficit correspondiente a 2007 por encima del 3 % del PIB. Las cuestiones pendientes en relación con la delimitación sectorial de las administraciones públicas en Eslovaquia (en concreto por lo que respecta a la adecuada clasificación sectorial de unidades relacionadas con la asistencia sanitaria, como los hospitales y las empresas de seguro médico, en la administración pública o en el sector empresarial) no tienen una repercusión significativa en las revisiones del riesgo de déficit al alza y a la baja en el futuro. Aunque no se dispone de datos detallados, hay indicios de que el equilibrio financiero de las unidades que deben ser reclasificadas dentro o fuera de la administración pública, para que se ajusten a las normas ESA95, es muy pequeño. (Véanse las conclusiones de Eurostat sobre la visita de diálogo a Eslovaquia el 10 y el 11 de marzo de 2008: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTAL , próxima publicación.) En 2005 se puso en marcha una reforma de las pensiones, que afectó a las cotizaciones sociales al reorientar el 9 % de los salarios brutos a un segundo régimen de pensiones por capitalización. Debido al generalizado interés público en este régimen y a una transición gradual, se calcula que estas transferencias de ingresos aumentaron del 0,8 % del PIB en 2005 al 1,2 % y el 1,3 % del PIB en 2006 y 2007 respectivamente. Eslovaquia se comprometió a incrementar gradualmente los impuestos sobre los cigarrillos hasta los niveles mínimos exigidos por la UE. Como consecuencia, los impuestos aumentaron en mayo de 2004, enero de 2006 y enero de 2008, y está previsto que vuelvan a subir otra vez en diciembre de 2008. Todas las subidas hasta ahora han estado precedidas de un copioso almacenamiento de existencias de cigarrillos en diversas fases de la cadena de distribución. Esto ha dado lugar a aumentos de los ingresos fiscales de alrededor del 0,1 %, el 0,3 % y el 0,5 % del PIB en 2003, 2005 y 2007 respectivamente, seguidos de déficit de ingresos equivalentes en los años siguientes. Además, Eslovaquia tiene créditos sobre varios países extranjeros. La cancelación de algunos de ellos en 2003, 2005 y 2007 tuvo un efecto de aumento del déficit del 0,4 %, 0,9 % y 0,1 % del PIB respectivamente. Al ser el déficit de 2003 mejor de lo que se había estimado inicialmente, la evolución del déficit general fue coherente con el plazo para la corrección del déficit excesivo fijado por el Consejo en su recomendación en virtud del artículo 104, apartado 7, aunque el proceso de saneamiento fue bastante diferente. En concreto, el déficit general cayó en 2007 en casi un 1½ % del PIB, hasta el 2,2 % del PIB. El saneamiento fiscal se ha beneficiado de la robustez del PIB y el crecimiento del empleo y los ingresos, que han permitido que la ratio gasto público/PIB disminuya más deprisa que la ratio ingresos/PIB. La reducción de la ratio gasto público/PIB del 40,2 % del PIB en 2003 al 36,9 % del PIB en 2007 obedeció también a la moderación y las reformas del gasto público. Entre estas reformas cabe citar la restricción de las prestaciones sociales y por desempleo, el endurecimiento de las condiciones para la jubilación anticipada y el incremento gradual de la edad en que se tiene derecho a una pensión de jubilación. La creación de la empresa nacional de autopistas en 2005 ha permitido al Gobierno financiar en parte la construcción de estas vías con financiación del sector privado. Por lo que respecta a los ingresos, en 2004 se introdujo una reforma fiscal global, que desplazó la importancia relativa del impuesto sobre la renta al impuesto sobre el consumo. Junto con la reforma de las pensiones de 2005, ha contribuido a una disminución de la ratio ingresos/PIB, del 37,4 % del PIB en 2003 al 34,7 % del PIB en 2007. El resultado del déficit de 2007 se situó por debajo del objetivo oficial del 2,9 % del PIB, establecido en la actualización de diciembre de 2006 del programa de convergencia. Estos resultados, mejores de lo pronosticado, se debieron principalmente a un crecimiento del PIB y del empleo por encima de las previsiones, a una cofinanciación para los fondos de la UE inferior a la presupuestada y a una acumulación de existencias de cigarrillos al final de 2007 superior a la prevista, provocada por la subida del impuesto especial sobre el tabaco en enero de 2008 y que tuvo como resultado un aumento de los ingresos en medio punto porcentual del PIB, frente al cuarto de punto porcentual del PIB previsto en el programa. Sin embargo, la reactivación económica y los frutos del crecimiento generados por las reformas estructurales no se aprovecharon del todo para el saneamiento presupuestario. Como resultado, el déficit estructural (es decir, el déficit ajustado en función el ciclo, excluidas las medidas excepcionales y otras de carácter temporal) empeoró, pasando de alrededor del 1½ % del PIB en 2003 a un 3 % del PIB en 2006, antes de mejorar hasta situarse en torno al 2½ % del PIB en 2007. Sin embargo, la creación del segundo régimen de pensiones por capitalización en 2005 ha contribuido al deterioro estructural De conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento (CE) nº 1476/97, la decisión de derogar una decisión sobre la existencia de déficit excesivo debe tener en cuenta el coste neto de una reforma de las pensiones que introduzca un régimen mixto que incluya un sistema de plena capitalización obligatorio, si el déficit ha disminuido de manera importante y continua y ha alcanzado un nivel cercano al valor de referencia. Puesto que el déficit de las administraciones públicas de 2007 se situó por debajo del valor de referencia del 3 %, no es necesario considerar la aplicación de este artículo. . [11] De conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento (CE) nº 1476/97, la decisión de derogar una decisión sobre la existencia de déficit excesivo debe tener en cuenta el coste neto de una reforma de las pensiones que introduzca un régimen mixto que incluya un sistema de plena capitalización obligatorio, si el déficit ha disminuido de manera importante y continua y ha alcanzado un nivel cercano al valor de referencia. Puesto que el déficit de las administraciones públicas de 2007 se situó por debajo del valor de referencia del 3 %, no es necesario considerar la aplicación de este artículo. 3. Previsiones de déficit para 2008 y años posteriores Según las previsiones de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión, se espera que el déficit general siga reduciéndose hasta el 2,0 % del PIB en 2008, antes de aumentar al 2,3 % del PIB en 2009 (tomando como base la hipótesis habitual de mantenimiento de la política económica), en un contexto de marcada disminución del PIB —que, sin embargo, seguirá siendo fuerte— y de desaceleración de la generación de empleo. Se prevé que las medidas de aumento de los ingresos incluidas en el presupuesto de 2008, como la ampliación de la base del impuesto sobre la renta de las personas físicas y del impuesto de sociedades y el aumento del límite máximo de las cotizaciones sociales, generen unos ingresos adicionales de alrededor de un cuarto de punto porcentual del PIB en 2008. Es probable que el déficit de ingresos provocado por la acumulación de existencias de cigarrillos en 2007 se compense en gran medida con otra acumulación de cigarrillos motivada por una subida menor del impuesto especial prevista para el final de 2008. Además, la apertura temporal del segundo régimen de pensiones en la primera mitad de 2008, que permitirá que todos los participantes actuales lo abandonen y que se unan a él otros nuevos, debería generar unos ingresos extraordinarios de alrededor del 0,1 % del PIB, ya que los ahorros acumulados en los años anteriores en el segundo régimen se transferirán al sistema de reparto si los participantes deciden marcharse. En cuanto al gasto, las subvenciones agrícolas seguirán aumentando sustancialmente. La principal razón del deterioro proyectado para 2009 en la previsión de primavera es un probable déficit de ingresos de alrededor de medio punto porcentual del PIB debido a la mencionada nueva acumulación sustancial de existencias de cigarrillos en 2008. Mientras que la previsión para 2008 concuerda con el último objetivo oficial del 2 % del PIB (fijado por el Ministerio de Hacienda en febrero de 2008 en respuesta al dictamen del Consejo de febrero de 2008 sobre la actualización de noviembre de 2007 del programa de convergencia), la previsión para 2009 está significativamente por encima del último objetivo nacional del 1,7 % del PIB (fijado en abril de 2008 en el nuevo anteproyecto de presupuesto), que aún no se ha sustentado con medidas explícitas. Se prevé que el déficit estructural empeore, de alrededor del 2½ % a en torno al 2¾ % del PIB entre 2007 y 2008, lo cual no es conforme con el Pacto de Estabilidad y Crecimiento, que especifica que, para los Estados miembros de la zona del euro y del MTC II, la mejora anual del saldo estructural deberá ser, como mínimo, del 0,5 % del PIB, y que el ajuste podrá ser mayor en coyunturas económicas favorables. En 2009, según la hipótesis habitual de mantenimiento de la política económica, se prevé que el déficit estructural siga deteriorándose hasta situarse en torno a un 3 % del PIB, debido principalmente al déficit de ingresos relacionado con la acumulación de existencias de cigarrillos. Según el dictamen del Consejo DO C 49 de 22.2.2008, p. 44. , de febrero de 2008, sobre la actualización de noviembre de 2007 del programa de convergencia, la orientación presupuestaria del programa no parece bastar para garantizar el logro del objetivo a medio plazo para Eslovaquia, consistente en un déficit estructural ligeramente inferior al 1 % del PIB al final del período (2010), como se prevé en el programa. Además, el Consejo concluyó que el cambio previsto en el saldo estructural para 2008 no era conforme con el Pacto y debía ser más ambicioso.[12] DO C 49 de 22.2.2008, p. 44. 4. Evolución de la deuda y previsiones La ratio de deuda disminuyó gradualmente del 42,4 % del PIB en 2003 al 29,4 % del PIB en 2007, es decir, muy por debajo del valor de referencia del 60 % del PIB, gracias sobre todo a los ingresos obtenidos con las privatizaciones. Según las previsiones de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión, la deuda bruta de las administraciones públicas debería mantenerse en términos generales estable durante el periodo de la previsión (suponiendo una ausencia de cambios en la política económica). 5. Conclusiones Los datos disponibles en mayo de 2004 indicaban que el déficit de 2003 había sido del 3,6 % del PIB y que se esperaba que se mantuviera por encima del valor de referencia en los años siguientes. Según los datos más recientes, el déficit de las administraciones públicas se mantuvo por debajo del 3 % del PIB en los años 2003-2005, antes de subir al 3,6 % del PIB en 2006 debido principalmente al aumento sustancial del consumo público. El déficit general bajó de nuevo al 2,2 % del PIB en 2007. El saldo estructural, es decir, el saldo ajustado en función del ciclo descontando las medidas excepcionales y otras de carácter temporal, empeoró en 2006 en torno a un 2 % del PIB, pero volvió a mejorar en alrededor de medio punto porcentual del PIB en 2007. Según las previsiones de primavera de 2008 de los servicios de la Comisión, el déficit global debería reducirse hasta el 2,0 % del PIB en 2008 y, suponiendo que las políticas no varíen, aumentar hasta el 2,3 % en 2009. Esto indica que se ha logrado situarlo por debajo del máximo del 3 % del PIB de forma creíble y sostenible. La deuda pública bruta disminuyó del 42,4 % del PIB en 2003 al 29,4 % en 2007, manteniéndose muy por debajo del valor de referencia (60 % del PIB). Según las previsiones de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión, se prevé que la ratio de deuda se mantenga en términos generales estable durante el periodo de la previsión (suponiendo una ausencia de cambios en la política económica). De la evaluación global efectuada se desprende que la situación de déficit excesivo en Eslovaquia ha sido corregida. Por consiguiente, la Comisión recomienda al Consejo que derogue su decisión relativa a la existencia de un déficit excesivo en Eslovaquia. Cuadro 2: Evolución presupuestaria (2003-2009) % del PIB, salvo indicación en contrario|2003|2004|2005|2006|2007|2008|2009| ||||||COM|PC (2)|COM ( 3 )|PC (2)| Saldo de las administraciones públicas|-2,7|-2,4|-2,8|-3,6|-2,2|-2,0|-2,3(-2,0)|-2,3|-1,8(-1,7)| -Total ingresos|37,4|35,4|35,3|33,5|34,7|34,3|33,0|33,8|31,8| - Total gastos|40,2|37,8|38,1|37,2|36,9|36,3|35,3|36,1|33,7| de los cuales:|- intereses|2,5|2,2|1,7|1,5|1,4|1,4|1,4|1,4|1,5| |-formación bruta de capital fijo|2,6|2,4|2,1|2,2|1,9|1,9|1,8|1,9|1,4| Costes de la reforma de las pensiones|0,0|0,0|0,8|1,2|1,3|1,3|1,3|1,3|1,3| Acumulación de existencias de cigarrillos (impacto neto)|0,1|-0,1|0,3|-0,3|0,5|-0,1|No procede|-0,4|No procede| Saldo primario|-0,2|-0,2|-1,1|-2,2|-0,8|-0,6|-0,9|-1,0|-0,3| Medidas excepcionales y otras medidas de carácter temporal|-0,4|0,0|-0,9|0,0|-0,1|0,1|0,1|0,0|0,0| Saldo estructural (1) |-1,4|-1,4|-1,0|-3,1|-2,6|-2,8|-3,1|-3,1|-2,4| Saldo estructural primario (1)|1,1|0,8|0,8|-1,7|-1,2|-1,5|-1,7|-1,7|-0,9| Deuda pública bruta|42,4|41,4|34,2|30,4|29,4|29,2|30,8|29,7|30,5| Pm Crecimiento del PIB real (%)|4,8|5,2|6,6|8,5|10,4|7,0|6,8|6,2|5,8| Pm Brecha de producción|-3,2|-3,4|-3,2|-1,6|1,9|2,7|2,3|2,5|2,1| (1) Saldo ajustado en función del ciclo (primario) excluidas las medidas excepcionales y de carácter temporal.(2) Saldo ajustado en función del ciclo y saldo estructural y brecha de producción según el programa (cálculos de los servicios de la Comisión partiendo de los datos del programa).(3) Supuesto de mantenimiento de la política económica.Fuentes: Previsión de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión (COM) y actualización de noviembre de 2007 del programa de convergencia (PC) (entre paréntesis los últimos objetivos nacionales fijados en febrero y abril de 2008).| Recomendación de DECISIÓN DEL CONSEJO por la que se deroga la Decisión 2005/182/CE relativa a la existencia de un déficit excesivo en Eslovaquia EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 104, apartado 12, Vista la Recomendación de la Comisión, Considerando lo siguiente: (1) Mediante la Decisión 2005/182/CE DO L 62 de 9.3.2005, p. 16. del Consejo, siguiendo la Recomendación de la Comisión en virtud del artículo 104, apartado 6, del Tratado, se declaró la existencia de un déficit excesivo en Eslovaquia. El Consejo observó que el déficit de las administraciones públicas había sido del 3,6 % del PIB en 2003, superior al valor de referencia que figura en el Tratado, del 3 % del PIB. [13] DO L 62 de 9.3.2005, p. 16. (2) El 5 de julio de 2004, de conformidad con el artículo 104, apartado 7, del Tratado y el artículo 3, apartado 4, del Reglamento (CE) nº 1467/27 del Consejo, de 7 de julio de 1997, relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1056/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 5). , el Consejo, partiendo de una recomendación de la Comisión, formuló una recomendación dirigida a Eslovaquia para que este país pusiera fin a su situación de déficit excesivo en 2007 a más tardar. La recomendación se hizo pública.[14] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1056/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 5). (3) En virtud del artículo 104, apartado 12, del Tratado, las Decisiones del Consejo relativas a la existencia de un déficit excesivo deben derogarse cuando el déficit excesivo en el Estado miembro afectado haya sido corregido en opinión del Consejo. (4) Con arreglo al Protocolo sobre el procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, anejo al Tratado, la Comisión debe proporcionar los datos para la aplicación del procedimiento. En el marco de la aplicación de este Protocolo, los Estados miembros deben notificar los datos relativos a la deuda y el déficit públicos y a otras variables asociadas, dos veces al año, a saber, antes del 1 de abril y del 1 de octubre, de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) nº 3605/93 del Consejo, de 22 de noviembre de 1993, relativo a la aplicación del Protocolo sobre el procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, anejo al Tratado constitutivo de la Comunidad Europea DO L 332 de 31.12.1993, p. 7. Reglamento modificado en último lugar por el Reglamento (CE) nº 2103/2005 (DO L 337 de 22.12.2005, p. 1). .[15] DO L 332 de 31.12.1993, p. 7. Reglamento modificado en último lugar por el Reglamento (CE) nº 2103/2005 (DO L 337 de 22.12.2005, p. 1). (5) Partiendo de los datos proporcionados por la Comisión (Eurostat) de conformidad con el artículo 8 octavo, apartado 1, del Reglamento (CE) nº 3605/93 a raíz de la notificación remitida por Eslovaquia antes del 1 de abril de 2008, y sobre la base de las previsiones de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión, pueden sacarse las siguientes conclusiones: – Debido a las revisiones de los datos tras la Decisión de 2004 del Consejo sobre la existencia de déficit excesivo, el déficit de las administraciones públicas se mantuvo por debajo del 3 % del PIB en los años 2003-2005. Tras aumentar al 3,6 % del PIB en 2006 se redujo al 2,2 % del PIB en 2007, porcentaje inferior al valor de referencia para el déficit, del 3 % del PIB. Esta cifra debe compararse con el objetivo de un déficit del 2,9 % del PIB, fijado en la actualización del programa de convergencia de diciembre de 2006. – El saneamiento presupuestario se ha beneficiado de la robustez del PIB y del crecimiento del empleo y los ingresos, que han permitido que la ratio gasto/PIB disminuya más deprisa que la ratio ingresos/PIB. La disminución de la ratio gasto/PIB obedeció también a la moderación del gasto y a reformas del gasto, como la aplicación de restricciones sustanciales a las prestaciones sociales. Sin embargo, la reactivación económica y los frutos del crecimiento generados por las reformas estructurales no se aprovecharon del todo para el saneamiento presupuestario. Como resultado, se calcula que el déficit estructural (es decir, el saldo ajustado en función el ciclo, excluidas las medidas excepcionales y otras de carácter temporal) empeoró, pasando de alrededor del 1½ % del PIB en 2003 a un 3 % del PIB en 2006, antes de mejorar hasta situarse en torno al 2½ % del PIB en 2007. Sin embargo, parte del deterioro estructural puede atribuirse a la introducción del segundo régimen de pensiones por capitalización en 2005; se calcula que las transferencias efectuadas a este régimen aumentaron del 0,8 % del PIB en 2005 al 1,2 % y el 1,3 % del PIB en 2006 y 2007 respectivamente. Además, las subidas de los impuestos sobre los cigarrillos, precedidas de considerables acumulaciones de existencias de éstos en diversas etapas de la cadena de distribución, ocasionaron cambios importantes en los ingresos fiscales, cuyo resultado fue un aumento de estos ingresos en 2003, 2005 y 2007, seguido de un déficit de ingresos equivalente en los años siguientes. – Según las previsiones de la primavera de 2008 de los servicios de la Comisión, el déficit general debería seguir reduciéndose en 2008, hasta situarse en el 2,0 % del PIB, debido principalmente a la perspectiva constante de fuerte crecimiento y a algunas medidas de incremento de los ingresos, como la ampliación de la base del impuesto sobre la renta de las personas físicas y del impuesto de sociedades y el aumento del límite máximo de las cotizaciones sociales. Esta evolución concuerda con el objetivo oficial de déficit de un 2,0 % del PIB fijado en febrero de 2008. Para 2009, las previsiones de primavera apuntan, si no cambian las políticas, a un aumento del déficit hasta el 2,3 % del PIB. Esto indica que se ha logrado situarlo por debajo del máximo del 3 % del PIB de forma creíble y sostenible. Se prevé que el saldo estructural empeore en aproximadamente ¼ de punto porcentual del PIB en 2008 y, a políticas constantes, en alrededor de otro ¼ de punto porcentual en 2009. Esta evolución debe valorarse teniendo en cuenta la necesidad de avanzar hacia el objetivo a medio plazo (OMP) de la situación presupuestaria, que, en el caso de Eslovaquia, es un déficit estructural ligeramente inferior al 1 % del PIB. – La deuda pública se mantiene muy por debajo del valor de referencia del 60 % del PIB. Disminuyó del 42,4 % del PIB en 2003 al 29,4 % en 2007. Según las previsiones de la primavera de 2008, se prevé que la ratio de deuda se mantenga en términos generales estable durante el periodo de la previsión (suponiendo una ausencia de cambios en la política económica). (6) En opinión del Consejo, el déficit excesivo de Eslovaquia ha sido corregido y, por consiguiente, procede derogar la Decisión 2005/182/CE. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 De la evaluación global efectuada se desprende que la situación de déficit excesivo en Eslovaquia ha sido corregida. Artículo 2 Queda derogada la Decisión 2005/182/CE. Artículo 3 El destinatario de la presente Decisión es la República Eslovaca. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente [1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1056/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 5). [2] DO L 332 de 31.12.1993, p. 7. Reglamento modificado en último lugar por el Reglamento (CE) nº 2103/2005 (DO L 337 de 22.12.2005, p. 1). [3] La notificación más reciente de Eslovaquia puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . [4] Eslovaquia se benefició de un período de transición para aplicar la decisión de Eurostat de 2 de marzo de 2004 relativa a la clasificación de los sistemas de pensiones por capitalización y, en consecuencia, en las cifras de déficit y de deuda que notificó no estaba incluido el coste neto de su reforma de las pensiones de 2005 hasta abril de 2006 (comunicado de prensa de Eurostat nº 117/2004, de 23 de septiembre de 2004, sobre el período de transición para aplicar la decisión que figura en el comunicado de prensa de Eurostat nº 30/2004, de 2 de marzo de 2004). Puesto que en los diferentes documentos del procedimiento de déficit excesivo, y, en concreto, en la recomendación del Consejo en virtud del artículo 104, apartado 7, se tuvieron plenamente en cuenta las implicaciones de las decisiones de Eurostat de marzo de 2004, todas las cifras de déficit y de deuda citadas en el presente documento incluyen el coste de la reforma de las pensiones y son, por tanto, completamente comparables. [5] SEC(2004) 577. [6] DO L 62 de 9.3.2005, p. 16. [7] Todos los documentos relacionados con el PDE aplicado a Eslovaquia pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. [8] SEC(2004) 1630. [9] Comunicado de prensa de Eurostat nº 54, de 18 de abril de 2008. [10] Las ratios de déficit se revisan habitualmente —al alza o a la baja— tras la publicación de los primeros resultados en la notificación de primavera. Para el conjunto de los Estados miembros de la UE, las revisiones suelen ser relativamente pequeñas y, por término medio, prácticamente nulas. En el caso de Eslovaquia, dada la diferencia entre la cifra de déficit notificada para 2007 y el valor de referencia para el déficit, es poco probable que las posibles revisiones futuras de las cuentas públicas eleven la ratio de déficit correspondiente a 2007 por encima del 3 % del PIB. Las cuestiones pendientes en relación con la delimitación sectorial de las administraciones públicas en Eslovaquia (en concreto por lo que respecta a la adecuada clasificación sectorial de unidades relacionadas con la asistencia sanitaria, como los hospitales y las empresas de seguro médico, en la administración pública o en el sector empresarial) no tienen una repercusión significativa en las revisiones del riesgo de déficit al alza y a la baja en el futuro. Aunque no se dispone de datos detallados, hay indicios de que el equilibrio financiero de las unidades que deben ser reclasificadas dentro o fuera de la administración pública, para que se ajusten a las normas ESA95, es muy pequeño. (Véanse las conclusiones de Eurostat sobre la visita de diálogo a Eslovaquia el 10 y el 11 de marzo de 2008: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTAL , próxima publicación.) [11] De conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento (CE) nº 1476/97, la decisión de derogar una decisión sobre la existencia de déficit excesivo debe tener en cuenta el coste neto de una reforma de las pensiones que introduzca un régimen mixto que incluya un sistema de plena capitalización obligatorio, si el déficit ha disminuido de manera importante y continua y ha alcanzado un nivel cercano al valor de referencia. Puesto que el déficit de las administraciones públicas de 2007 se situó por debajo del valor de referencia del 3 %, no es necesario considerar la aplicación de este artículo. [12] DO C 49 de 22.2.2008, p. 44. [13] DO L 62 de 9.3.2005, p. 16. [14] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. Reglamento modificado por el Reglamento (CE) nº 1056/2005 (DO L 174 de 7.7.2005, p. 5). [15] DO L 332 de 31.12.1993, p. 7. Reglamento modificado en último lugar por el Reglamento (CE) nº 2103/2005 (DO L 337 de 22.12.2005, p. 1). ET (...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON| Brüssel 7.5.2008 SEK(2008) 572 lõplik Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega tühistatakse otsus 2005/182/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. Taust Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja kõrvaldamise menetlus. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). , mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsipliini järgmist kahe kriteeriumi alusel: a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe SKTsse ületab kontrollväärtuse 3 % (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane); ja b) kas valitsemissektori võla suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 60 %-lise kontrollväärtuse (välja arvatud juhul, kui see suhtarv väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega).[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). , Viimane Slovakkia teatis on kättesaadav veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . , Slovakkia kasutas Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensionisüsteemide liigitamist käsilteva otsuse rakendamisel ära üleminekuperioodi ja seega esitas puudujäägi ja võla näitajad ilma 2005. aasta selle pensionireformi netokuluta, mis kestis kuni 2006. aasta aprillini (Eurostati 23. septembri 2004. aasta pressiteade nr 117/2004 üleminekuperioodi kohta seoses otsuse rakendamisega, mis avaldati Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pressiteates nr 30/2004). Kuna ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevates dokumentides, sealhulgas eelkõige artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses, rakendati täielikult Eurostati 2004. aasta märtsi otsust, sisaldavad kõik käesolevas dokumendis esitatud puudujäägi ja võla näitajad pensionireformi kulusid ning on seega täielikult võrreldavad. artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud näitajad.[2][3][4] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). Viimane Slovakkia teatis on kättesaadav veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . Slovakkia kasutas Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensionisüsteemide liigitamist käsilteva otsuse rakendamisel ära üleminekuperioodi ja seega esitas puudujäägi ja võla näitajad ilma 2005. aasta selle pensionireformi netokuluta, mis kestis kuni 2006. aasta aprillini (Eurostati 23. septembri 2004. aasta pressiteade nr 117/2004 üleminekuperioodi kohta seoses otsuse rakendamisega, mis avaldati Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pressiteates nr 30/2004). Kuna ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevates dokumentides, sealhulgas eelkõige artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses, rakendati täielikult Eurostati 2004. aasta märtsi otsust, sisaldavad kõik käesolevas dokumendis esitatud puudujäägi ja võla näitajad pensionireformi kulusid ning on seega täielikult võrreldavad. Komisjon algatas 12. mail 2004 artikli 104 lõike 3 kohase ettekande vastuvõtmisega Slovakkia suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines valitsemissektori eelarvepuudujäägil 3,6 % SKTst 2003. aastal SEK(2004) 577. . Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 5. juulil 2004, et Slovakkial on vastavalt artikli 104 lõikele 6 ülemäärane eelarvepuudujääk ELT L 62, 9.3.2005, lk 16. . Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli 104 lõike 7 kohaselt Slovakkiale soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2007. aasta lõpuks Kõik Slovakkia ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. .[5][6][7] SEK(2004) 577. ELT L 62, 9.3.2005, lk 16. Kõik Slovakkia ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. Nõukogu soovitas oma artikli 104 lõike 7 kohases soovituses Slovakkia ametiasutustel võtta keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil hiljemalt 2007. aastaks alla 3 % SKT-st vastavalt nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses (2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta) täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamiskavale; jõuliselt rakendada 2004. aasta mai lähenemisprogrammis kavandatud meetmeid, eelkõige neid, mis on seotud kavandatavate tervishoiureformide ja avaliku sektori tõhustamisega; kiirendada eelarve tasakaalustamist, juhul kui rakendatud struktuurireformide tulemuseks on 2004. aasta mai lähenemisprogrammis kavandatust suurem kasv, suunates kavandatust suurema tulu esmajärjekorras eelarvepuudujäägi kiiremaks vähendamiseks; ning rakendada 5. novembriks 2004 tõhusaid meetmeid 2005. aasta eelarvepuudujäägiga seotud eesmärgi saavutamiseks. Lisaks kutsus nõukogu Slovakkia ametiasutusi üles tugevdama kolmeaastase eelarveraamistiku siduvat laadi, kehtestades kulutustele üksikasjalikud keskpika perioodi ülemmäärad, mis tuleb parlamendis vastu võtta. Tabel 1: Nõukogu 5. juulil 2004 kinnitatud kohandused % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti|2003|2004|2005|2006|2007| Valitsemissektori eelarve seisundp.m: SKT reaalkasv (%)|-3,64,2|-4,04,1|-3,94,3|-3,95,0|-3,04,7| Allikas : Artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus ja nõukogu arvamus lähenemisprogrammi kohta, mis võeti vastu 2004. aasta mais (mõlemad vastu võetud 5. juulil 2004). Komisjon võttis 22. detsembril 2004. aastal, st pärast nõukogu soovituses kehtestatud tähtpäeva möödumist, vastu teatise nõukogule, milles märgiti, et Slovakkia seni võetud meetmed on kooskõlas nõukogu soovitusega ning kõnealuses etapis ei ole vaja astuda järgmisi samme ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks SEK(2004) 1630. . Kõnealuse hinnanguga nõustus oma 18. jaanuari 2005. aasta istungil ka nõukogu.[8] SEK(2004) 1630. Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. 2. Eelarvepuudujäägi hiljutised arengud 2004. aasta mais, kui komisjon algatas Slovakkia suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, oli kättesaadavate andmete kohaselt puudujääk 3,6 % SKTst ning prognoositi, et puudujääk jääb järgnevatel aastatel alla kontrollväärtuse. Slovakkia 2008. aasta aprillis esitatud aruande alusel jäi vastavalt komisjoni (Eurostat) esitatud andmetele Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54. aastatel 2003–2005 valitsemissektori eelarve puudujääk alla 3 % SKTst, mis tulenes andmete täiendavast läbivaatamisest (2007. aasta aprilli teatis) peamiselt maksulaekumiste kajastamise meetodi muutmise tõttu. Eelarvepuudujääk suurenes 2006. aastal 3,6 %ni SKTst (peamiselt tingitud valitsemissektori tarbimise märkimisväärsest suurenemisest 1 % võrra SKTst, sigarettide varu soetamisest 2005. aastal aktsiisimaksu peatse suurenemisega ning pensionireformiga seotud kulude suurenemisest) ning vähenes 2007. aastal 2,2 %ni SKTst Eelarvepuudujäägi suhet korrigeeritakse tavaliselt alla- või ülespoole pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu vähe ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Arvestades siiski hiljuti teatavaks saanud 2007. aasta eelarvepuudujäägi ja kontrollväärtuse suurt vahet on Slovakkia puhul vähe tõenäoline, et riigi raamatupidamise võimalik läbivaatamine tulevikus tõstaks 2007. aasta eelarvepuudujäägi suhte üle 3 % SKTst. Kuigi Slovakkias on veel lahtisi küsimusi seoses valitsemissektori piiritlemisega (eelkõige vastav sektoripõhine liigitamine tervishoius, nt haiglad ja haigekassad riiklikus- või erasektoris), ei ole sellel tulevikus olulist mõju puudujäägi üles- või allapoole korrigeerimisele. Kuigi üksikasjalikud andmed ei ole kättesaadavad, võib arvata, et valitsemissektorisse kuuluvate või mittekuuluvate vastavalt ESA95-le ümberklassifitseerida tulevate üksuste mõju finantstasakaalule on väga väike. (Vt Eurostati järeldused 10. ja 11. märtsi 2008. aasta külaskäigu kohta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTAL , peagi kättesaadav.) .[9][10] Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54. Eelarvepuudujäägi suhet korrigeeritakse tavaliselt alla- või ülespoole pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu vähe ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Arvestades siiski hiljuti teatavaks saanud 2007. aasta eelarvepuudujäägi ja kontrollväärtuse suurt vahet on Slovakkia puhul vähe tõenäoline, et riigi raamatupidamise võimalik läbivaatamine tulevikus tõstaks 2007. aasta eelarvepuudujäägi suhte üle 3 % SKTst. Kuigi Slovakkias on veel lahtisi küsimusi seoses valitsemissektori piiritlemisega (eelkõige vastav sektoripõhine liigitamine tervishoius, nt haiglad ja haigekassad riiklikus- või erasektoris), ei ole sellel tulevikus olulist mõju puudujäägi üles- või allapoole korrigeerimisele. Kuigi üksikasjalikud andmed ei ole kättesaadavad, võib arvata, et valitsemissektorisse kuuluvate või mittekuuluvate vastavalt ESA95-le ümberklassifitseerida tulevate üksuste mõju finantstasakaalule on väga väike. (Vt Eurostati järeldused 10. ja 11. märtsi 2008. aasta külaskäigu kohta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTAL , peagi kättesaadav.) Pensionireform käivitati 2005. aastal, mis mõjutab sotsiaalmaksu laekumist, suunates 9 % brutopalgast pensionifondi (teise) sambasse. Üldsuse suure huvi tõttu selle samba vastu ja seoses sellele järkjärgulise üleminekuga, on kõnealused tulu ülekanded suurenenud 0,8 %-lt SKTst 2005. aastal kuni 1,2 %ni 2006. aastal ja 1,3 %ni 2007. aastal. Slovakkia on lubanud järkjärguliselt suurendada sigarettidelt tasutavat maksu kuni ELis nõutava miinimumtasemeni. Seetõttu tõusid maksud 2004. aasta mais, 2006. aasta jaanuaris ja 2008. aasta jaanuaris ning kavandatakse jälle tõsta 2008. aasta detsembris. Seni on igale maksude tõstmisele eelnenud märkimisväärne sigarettide varumine igas jaotusahela osas. See on mõjutanud maksutulusid, suurendades maksutulu 0,1 %, 0,3 % ja 0,5 % SKTst vastavalt 2003., 2005. ja 2007. aastal, millele järgnes vastav maksutulu vähenemine neile järgnevatel aastatel. Peale selle on Slovakkial nõudeid mitme välisriigi vastu. 2003., 2005. ja 2007. aastal suurendasid mõned sellistest nõuetest loobumised puudujääki vastavalt 0,4 %, 0,9 % ja 0,1 % SKTst. Kuna 2003. aasta eelarvetulemus oli prognoosidest soodsam, oli eelarvepuudujäägi muutumine kooskõlas ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise tähtajaga, mille oli nõukogu kehtestanud oma artikli 104 lõike 7 kohases soovituses, kuigi puudujäägi vähendamise tempo oli kavandatust üsna erinev. Eelkõige 2007. aastal vähenes eelarvepuudujääk 1,5 % võrra SKTst 2,2 % tasemele SKTst. Eelarveseisund on paranenud tänu SKT, töökohtade arvu ja tulude suurenemisele, mistõttu on kulude suhe SKTsse vähenenud kiiremini kui tulude suhe SKTsse. Kulude suhte SKTsse vähenemine 40,2 %-lt 2003. aastal 36,9 %-le SKTst 2007. aastal tulenes ka kulude kärpimisest ja kulureformidest. Need hõlmasid sotsiaaltoetuste- ja töötuskindlustushüvitise kärpimist, eelpensionile jäämise tingimuste karmistamist ning pensioniea järkjärgulist tõstmist. National Motorway Company asutamine 2005. aastal võimaldas valitsusel erasektori laenu abil osaliselt rahastada kiirtee ehitamist. Tulude poole peal viidi 2004. aastal läbi põhjalik maksureform, millega kohandati koormust tulu maksustamiselt tarbimise maksustamisele. Koos 2005. aasta pensionireformiga põhjustas see tulude suhte SKTst vähenemise 37,4 % tasemelt 2003. aastal 34,7 %-le 2007. aastal. 2007. aasta puudujääk oli väiksem kui ametlik eesmärk 2,9 % SKTst, mis oli kehtestatud 2006. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammiga. Kavandatust parema tulemuse tingisid peamiselt prognoositust suurem SKT ja tööhõive kasv, eelarves kajastatust väiksem ELi fondide kaasrahastamine ning oodatust laiaulatuslikum sigarettide varumine 2007. aasta lõpus, mille tingis tubakaaktsiisi suurenemine 2008. aasta jaanuaris ning tänu millele suurenesid tulud 0,5 % võrra SKTst võrreldes programmis prognoositud 0,25 %ga. Tsüklilist tõusu ja struktuurireformidest saadavat tulu ei kasutatud siiski täielikult eelarveseisundi tugevdamiseks. Seetõttu halvenes struktuurne puudujääk (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 1,5 % tasemelt SKTst 2003. aastal kuni ligikaudu 3 %ni SKTst 2006. aastal, vähenedes 2007. aastal ligi 2,5 %ni SKTst. Teise pensionisamba loomine 2005. aastal halvendas siiski struktuurset seisundit Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 tuleks otsuses tühistada otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta võtta arvesse selle pensionireformi netokulu, millega võetakse kasutusele mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kogumispensioni kohustuslikku sammast, juhul kui puudujääk väheneb märkimisväärselt ja pidevalt ning on jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele. Kuna 2007.aastast on valitsemissektori üldine puudujääk olnud alla 3 %-lise kontrollväärtuse, ei ole vaja kaaluda käesoleva artikli kohaldamist. . [11] Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 tuleks otsuses tühistada otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta võtta arvesse selle pensionireformi netokulu, millega võetakse kasutusele mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kogumispensioni kohustuslikku sammast, juhul kui puudujääk väheneb märkimisväärselt ja pidevalt ning on jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele. Kuna 2007.aastast on valitsemissektori üldine puudujääk olnud alla 3 %-lise kontrollväärtuse, ei ole vaja kaaluda käesoleva artikli kohaldamist. 3. Puudujäägiprognoosid 2008. aastaks ja edasiseks Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt läheneb eelarvepuudujääk jätkuvalt 2,0 % suunas SKTst, kuid suureneb 2009. aastal 2,3 %ni SKTst (eeldusel et poliitika ei muutu), mis on tingitud aeglustuvast kuid siiski tugevast majanduskasvust ja tööhõive aeglustuvast kasvust. 2008. aasta eelarvetulu suurendavad meetmed, nt ettevõtte ja füüsilise isiku tulumaksubaasi laiendamine ning sotsiaalmaksu piirmäära tõstmine peaksid andma täiendavat tulu ligikaudu 0,25 % SKTst 2008. aastal. Tulu järsku vähenemist, mis on tingitud 2007. aastal sigarettide varumisest, peaks tasakaalustama järgmine sigarettide varumine aktsiisimaksu kavandatud väiksema tõstmise tõttu 2008. aasta lõpus. Pensioni teise samba ajutine avamine 2008. aasta esimeses pooles, mis võimaldab kõigil praegustel osalistel lahkuda ja uutel liituda, peaks ühekordselt suurendama tulu ligikaudu 0,1 % võrra SKTst, kuna juhul kui osalised otsustavad lahkuda, kantakse varasematel aastatel teise sambasse kogunenud säästud üle jooksvalt finantseeritavasse pensionisambasse. Kulude poole peal suureneb antav põllumajandusabi jätkuvalt. Vastavalt kevadprognoosile on 2009. aastal peamine eelarveseisundi halvenemise põhjus tulude vähenemine 0,5 % võrra SKTst, kuna 2008. aastaks prognoositakse ulatuslikku sigarettide varumist. Kuigi 2008. aasta prognoos vastab ametlikule kontrollväärtusele 2 % SKTst (kehtestanud rahandusminister 2008. aasta veebruaris vastusena nõukogu 2008. aasta veebruari arvamusele lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri ajakohastatud versiooni kohta), ületab 2009. aasta prognoos märkimisväärselt viimast riiklikku eesmärki 1,7 % SKTst (kehtestatud 2008. aasta aprilli eelarveprojektis), mida ei toeta veel siiski konkreetsed meetmed. Struktuurne puudujääk peaks aastatel 2007–2008 halvenema 2,5 %-lt SKTst 2,75-le, mis ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne eelarveseisund paranema vähemalt 0,5 % võrra SKTst aastas, ja et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel. Eeldusel et poliitikat ei muudeta, suureneb struktuurne puudujääk 2009. aastal 3 %ni SKTst, mis on tingitud tulude vähenemisest peamiselt sigarettide varumise tõttu. Vastavalt nõukogu 2008. aasta veebruari arvamusele ELT C 49, 22.2.2008, lk 44. lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri ajakohastatud versiooni kohta, tunduvad eelarvealased põhimõtted olevat ebapiisavad, et tagada, et Slovakkia keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurne puudujääk alla 1 % SKTst, saavutatakse programmiperioodi lõpuks (2010. aastaks), nagu on kavandatud programmis. Peale selle jõudis nõukogu järeldusele, et struktuurse seisundi kavandatud muutus 2008. aastal ei ole kooskõlas paktiga ning peaks olema ambitsioonikam.[12] ELT C 49, 22.2.2008, lk 44. 4. Võla muutumine ja prognoosid Võla suhe vähenes 42,4 %-lt SKTst 2003. aastal järk-järgult 29,4 %-le SKTst 2007. aastal, mis on oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKTst, eelkõige tänu erastamisest saadud tulule. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil üldiselt stabiilne (eeldusel et poliitikat ei muudeta). 5. Järeldused 2004. aasta mais kättesaadavate andmete alusel oli 2003. aastal puudujääk 3,6 % SKTst ning prognoositi, et puudujääk jääb järgnevatel aastatel üle kontrollväärtuse. Viimaste andmete alusel jäi aastatel 2003–2005 valitsemissektori eelarvepuudujääki alla 3 % SKTst, suurenedes 2006. aastal 3,6 %ni SKTst eelkõige valitsemissektori tarbimiskulude märkimisväärse suurenemise tõttu. Põhipuudujääk vähenes seejärel 2007. aastal 2,2 %ni SKTst. Struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) halvenes 2006. aastal ligikaudu 2 % võrra SKTst, kuid paranes siis 0,5 % võrra SKTst 2007. aastal. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks eelarvepuudujääk 2008. aastal vähenema 2,0 %ni SKTst ning eeldusel, et poliitikat ei muudeta, suurenema 2,3 %ni 2009. aastal. See näitab, et eelarvepuudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära, milleks on 3% SKTst. Valitsemissektori koguvõlg vähenes 42,4 %-lt SKTst 2003. aastal 29,4 %-le 2007. aastal ja on tunduvalt alla 60 %-lise kontrollväärtuse. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil üldiselt stabiilne (eeldusel et poliitikat ei muudeta). Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Slovakkias on kõrvaldatud. Sellega seoses soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias. Tabel 2: Eelarvesuundumused aastatel 2003–2009 % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti|2003|2004|2005|2006|2007|2008|2009| ||||||KOM|LP (2)|KOM (3)|LP (2)| Valitsemissektori eelarve seisund|-2,7|-2,4|-2,8|-3,6|-2,2|-2,0|-2,3(-2,0)|-2,3|-1,8(-1,7)| - Kogutulu|37,4|35,4|35,3|33,5|34,7|34,3|33,0|33,8|31,8| - Kogukulu|40,2|37,8|38,1|37,2|36,9|36,3|35,3|36,1|33,7| Millest:|- intressikulud|2,5|2,2|1,7|1,5|1,4|1,4|1,4|1,4|1,5| |- kapitali kogumahutus põhivarasse|2,6|2,4|2,1|2,2|1,9|1,9|1,8|1,9|1,4| Pensionireformiga seotud kulud|0,0|0,0|0,8|1,2|1,3|1,3|1,3|1,3|1,3| Sigarettide varumine (netomõju)|0,1|-0,1|0,3|-0,3|0,5|-0,1|puudub|-0,4|puudub| Esmane eelarveseisund|-0,2|-0,2|-1,1|-2,2|-0,8|-0,6|-0,9|-1,0|-0,3| Ühekordsed ja ajutised meetmed|-0,4|0,0|-0,9|0,0|-0,1|0,1|0,1|0,0|0,0| Struktuurne seisund (1)|-1.4|-1.4|-1.0|-3.1|-2.6|-2.8|-3.1|-3.1|-2.4| Struktuurne esmane seisund (1)|1,1|0,8|0,8|-1,7|-1,2|-1,5|-1,7|-1,7|-0,9| Valitsemissektori koguvõlg|42,4|41,4|34,2|30,4|29,4|29,2|30,8|29,7|30,5| Nt SKT reaalkasv (%)|4,8|5,2|6,6|8,5|10,4|7,0|6,8|6,2|5,8| Nt SKT lõhe|-3,2|-3,4|-3,2|-1,6|1,9|2,7|2,3|2,5|2,1| (1) Tsükliliselt kohandatud (esmane) seisund, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed.(2) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja struktuurne seisund ning SKT lõhed.(3) Eeldusel et poliitikat ei muudeta.Allikad: Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (KOM) ja lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri ajakohastatud versioon (LP) (sulgudes viimased riiklikud eesmärgid, mis kehtestati 2008. aasta veebruaris ja aprillis)| Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega tühistatakse otsus 2005/182/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12, võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu otsusega 2005/182/EÜ ELT L 62, 9.3.2005, lk 16. , millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, jõuti järeldusele, et Slovakkial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et Slovakkia valitsemissektori eelarve puudujääk 2003. aastal oli 3,6% SKTst, mis ületas asutamislepinguga ettenähtud kontrollväärtust ehk 3% piiri. [13] ELT L 62, 9.3.2005, lk 16. (2) Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 5. juulil 2004 Slovakkiale soovituse, mille eesmärk oli kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aastaks. Soovitus avalikustati.[14] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). (3) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud. (4) Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile, mis on lisatud asutamislepingule, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.[15] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). (5) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Slovakkia poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused: – seoses andmete läbivaatamisega pärast nõukogu 2004. aasta otsust ülemäärase puudujäägi olemasolu kohta jäi valitsemissektori eelarve puudujääk aastatel 2003–2005 alla 3 % SKTst. Kuigi 2006. aastal suurenes see 3,6 %ni SKTst, vähenes puudujääk 2007. aastal 2,2 %ni SKTst, mis on alla kontrollväärtuse 3 % SKTst. See on võrreldav puudujäägi eesmärgiga 2,9 % SKTst, mis kehtestati lähenemisprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioonis. – eelarveseisund on paranenud tänu SKT, töökohtade arvu ja tulude suurenemisele, mistõttu on kulude suhe SKTsse vähenenud kiiremini kui tulude suhe SKTsse. Kulude suhte SKTsse vähenemine oli tingitud ka kulude kokkuhoiust ja nende reformidest, nt sotsiaaltoetuste oluline kärpimine. Tsüklilist tõusu ja struktuurireformidest saadavat tulu ei kasutatud siiski täielikult eelarveseisundi parandamiseks. Seetõttu hinnatakse, et struktuurne puudujääk (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) halvenes 1,5 % tasemelt SKTst 2003. aastal ligikaudu 3 %-le SKTst 2006. aastal, vähenedes ligikaudu 2,5 %-le SKTst 2007. aastal. Osa struktuurse seisundi halvenemisest on siiski tingitud teise pensionisamba kasutuselevõtust 2005. aastal, kusjuures ülekanded sellesse sambasse suurenesid hinnanguliselt 0,8 %-lt SKTst 2005. aastal 1,2 %-le ja 1,3 %-le SKTst vastavalt 2006. ja 2007. aastal. Sigarettide aktsiisimaksu tõus, millele eelnes ulatuslik sigarettide varumine jaotusahela eri osades, tingis märkimisväärse maksutulu nihkumise, mistõttu 2003., 2005. ja 2007. aastal maksutulu suurenes, vähenes aga samaväärselt neile järgnevatel aastatel. – komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2008. aastal eelarvepuudujääk jätkuvalt vähenema, saavutades 2,0 % taseme SKTst, mis on tingitud peamiselt headest kasvuprognoosidest ning teatavatest tulu suurendavatest meetmetest, nt ettevõtte ja füüsilise isiku tulumaksubaasi laiendamine ning sotsiaalmaksu piirmäära tõstmine. See on kooskõlas 2008. aasta veebruari teatises kehtestatud eelarvepuudujäägi ametliku eesmärgiga 2,0 % SKTst. 2009. aastal suureneb kevadprognoosi kohaselt puudujääk 2,3 %ni SKTst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta. See näitab, et eelarvepuudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära, milleks on 3% SKTst. Struktuurne eelarveseisund peaks 2008. aastal halvenema ligi 0,25 protsendipunkti võrra SKTst ja – eeldusel et poliitikat ei muudeta – ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Seda tuleb vaadata vajaduse taustal teha edusamme eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis Slovakkia puhul tähendab struktuurselt puudujääki alla 1 % SKTst; – valitsemissektori võlg jääks oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKTst. See vähenes 2003. aastal 42,4 %-lt SKTst 2007. aastaks 29,4 %-le. 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil üldiselt stabiilne (eeldusel et poliitikat ei muudeta). (6) Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Slovakkias on kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2005/182/EÜ tühistada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Slovakkias on kõrvaldatud. Artikkel 2 Otsus 2005/182/EÜ tühistatakse. Artikkel 3 Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). [2] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). [3] Viimane Slovakkia teatis on kättesaadav veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . [4] Slovakkia kasutas Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensionisüsteemide liigitamist käsilteva otsuse rakendamisel ära üleminekuperioodi ja seega esitas puudujäägi ja võla näitajad ilma 2005. aasta selle pensionireformi netokuluta, mis kestis kuni 2006. aasta aprillini (Eurostati 23. septembri 2004. aasta pressiteade nr 117/2004 üleminekuperioodi kohta seoses otsuse rakendamisega, mis avaldati Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pressiteates nr 30/2004). Kuna ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevates dokumentides, sealhulgas eelkõige artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses, rakendati täielikult Eurostati 2004. aasta märtsi otsust, sisaldavad kõik käesolevas dokumendis esitatud puudujäägi ja võla näitajad pensionireformi kulusid ning on seega täielikult võrreldavad. [5] SEK(2004) 577. [6] ELT L 62, 9.3.2005, lk 16. [7] Kõik Slovakkia ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. [8] SEK(2004) 1630. [9] Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54. [10] Eelarvepuudujäägi suhet korrigeeritakse tavaliselt alla- või ülespoole pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu vähe ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Arvestades siiski hiljuti teatavaks saanud 2007. aasta eelarvepuudujäägi ja kontrollväärtuse suurt vahet on Slovakkia puhul vähe tõenäoline, et riigi raamatupidamise võimalik läbivaatamine tulevikus tõstaks 2007. aasta eelarvepuudujäägi suhte üle 3 % SKTst. Kuigi Slovakkias on veel lahtisi küsimusi seoses valitsemissektori piiritlemisega (eelkõige vastav sektoripõhine liigitamine tervishoius, nt haiglad ja haigekassad riiklikus- või erasektoris), ei ole sellel tulevikus olulist mõju puudujäägi üles- või allapoole korrigeerimisele. Kui