* -it EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.11.1996 
KOM(96) 608 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om 
kriterier för bedömning av nationella program för kostnadsberäkning och fi­
nansiering av samhällsomfattande tjänster inom telekommunikation samt rikt­
linjer för medlemsstaterna för genomförandet av dessa program 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. INLEDNING: MEDDELANDETS SYFTE 1 
2. BAKGRUND 2 
2.1 Definition, räckvidd och finansiering av samhällsomfattande tjänster 2 
2.2 De politiska målen med finansieringen av samhällsomfattande tjänster 3 
2.3 Beslut om huruvida ett nationellt program skall inrättas för att finansiera 
nettokostnaden för samhällsomfattande tjänster i en medlemsstat 3 
2.4 Den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på kostnadsberäkning och 
finansiering av samhällsomfattande tjänster 4 
3. DE BEDÖMNINGSKRITERIER SOM SKALL ANVÄNDAS VID GRANSK­
NINGEN AV DE NATIONELLA PROGRAMMEN 6 
4. FRÅGOR SOM SKALL AVGÖRAS PÅ NATIONELL NIVÅ 9 
5. RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDET AV DE NATIONELLA PRO­
GRAMMEN 10 
6. SLUTSATSER 18 
BILAGA A: BESTÄMMELSER I GEMENSKAPENS LAGSTIFTNING OM 
SAMHÄLLSOMFATTANDE TJÄNSTER 19 
BILAGA B: BIDRAGSSYSTEM FÖR ACCESSUNDERSKOTT 23 
BILAGA C: KOMMISSIONENS KOMMENTARER TILL PROTOKOLLET 
FRÅN RÅDETS 1910:E MÖTE (TELEKOMMUNIKATION) AV 
DEN 27 MARS 1996 OM VILKA SOM SKALL BIDRA TILL DE 
SAMHÄLLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA 25 
BILAG D: ASPEKTER AV DE NATIONELLA PROGRAMMEN SOM 
FRÄMST BEHANDLAS PÅ NATIONELL NIVÅ 26 
TEKNISK ORDLISTA 29 
U, 
1. INLEDNING: MEDDELANDETS SYFTE 
Detta meddelande är avsett som information till medlemsstaterna om vilka kriterier 
kommissionen ämnar tillämpa vid en gemenskapsrättslig bedömning av kostnads­
beräkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster inom ramen för nationella 
program för samhällsomfattande tjänster ("nationella program"). 
Medlemsstaterna åläggs inga krav på att inrätta nationella program för fördelning av 
eventuella ekonomiska bördor till följd av kostnader för tillhandahållande av sam­
hällsomfattande tjänster mellan marknadsaktörerna. 
Programmen skall dock, om de genomförs, vara förenliga med gemenskapens lag­
stiftning, särskilt med kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996 om 
ändring av kommissionens direktiv 90/388/EEG med avseende på genomförandet av 
full konkurrens på marknaderna för teletjänster ("konkurrensdirektivet") och med de 
bestämmelser som fastställts av rådet och Europaparlamentet i deras förslag till di­
rektiv om samtrafik 1 ("samtrafikdirektivet"). 
De nationella programmen skall under alla omständigheter fastställas mot bakgrund 
av de särskilda förhållandena i medlemsstaterna, speciellt förhållandena i gemenska­
pens mindre utvecklade regioner. Samtidigt bör de grundläggande principerna för 
kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster inom ramen för 
dessa program vara desamma inom hela gemenskapen, även om de kostnader som 
slutligen räknas fram far vara avhängiga av rådande ekonomiska, sociala och geogra­
fiska förutsättningar. Detta meddelande innehåller också en vägledning till principer­
na för genomförandet av nationella program. 
Enligt konkurrensdirektivet skall nationella program anmälas till kommissionen. I 
detta meddelande anges därför i kapitel 2 och 3 vilka rättsliga principer och tillväga­
gångssätt som kommissionen förväntar sig att återfinna i de nationella program som 
anmäls till den för att dessa program skall kunna anses vara förenliga med gemenska­
pens rättsliga ramar. I kapitel 4 undersöks även de aspekter av de samhällsomfattande 
tjänsterna som i huvudsak behandlas på nationell nivå. I kapitel 5 finns ytterligare 
uppgifter i form av riktlinjer för nationella regleringsmyndigheter vad gäller använd­
ningen av de nationella programmen för samhällsomfattande tjänster inom telekom­
munikationsområdet. 
Detta meddelande medför inga rättsligt bindande rättigheter. Det föregriper inte heller 
den slutliga bedömningen av de nationella program som anmäls till kommissionen. 
Den bedömningen kommer med nödvändighet att beakta den situation som råder vid 
den tidpunkt då de nationella programmen anmäls. 
i Gemensam ståndpunkt (EG) nr 34/96 antagen av rådet den 18 juni 1996 för antagande av Europaparlamentets 
och rådets direktiv 96/.../EG av den ...om samtrafik inom telekommunikation för att säkerställa samhällsomfat­
tande tjänster och driftskompatibilitet genom tillhandahållande av öppna nät (ONP). 
1 lo 
2. BAKGRUND 
2.1 Definition, räckvidd och finansiering av samhällsomfattande tjänster 
Begreppet samhällsomfattande tjänster kommer att fa en viktig roll när man skall 
möta utmaningarna från informationssamhället2. Det grundar sig på principerna om 
allmän tillgång, jämlikhet, kontinuitet och överkomliga priser. 
I samtrafikdirektivet definieras de samhällsomfattande tjänsterna på följande sätt: 
"en angiven minimiuppsättning av tjänster av en viss kvalitet som är tillgängliga för 
alla användare, oberoende av deras geografiska läge och, mot bakgrund av särskilda 
nationella förhållanden, till rimliga priser". 
Kommissionen angav i mars i år att de definierade tjänsterna innebär "tillhandahållan-det av 
telefonitjänster till allmänheten via en fast förbindelse som också medger använd­
ning av fax och modem liksom tillhandahållandet av telefonistassistans, alarme-
ringstjänster (SOS) och nummerupplysningstjänster (inklusive tillhandahållandet av 
abonnentkataloger) och telefonautomater?" 
Den angav även att användarna, enligt direktiv 95/62/EG4 ("telefonidirektivet"), "dessutom 
bör ha tillgång till information om kostnaderna för och priserna på dessa tjänster, kvalite­
ten på tjänsterna samt om kvalitetsmålen uppnåtts" 
Kommissionen betonade slutligen i sitt meddelande att samhällsomfattande tjänster är 
ett dynamiskt begrepp under utveckling och att det bör revideras regelbundet, särskilt 
vad gäller räckvidd, nivå, kvalitet och kostnad inom Europeiska unionen. Kommis­
sionen skall lämna en första rapport före den 1 januari 1998. I det här sammanhanget 
skulle man även kunna överväga frågan om att eventuellt finansiera förmånliga avgif­
ter för skolors anslutning till nät av typen Internet, vilket nämns i handlingsprogram­
met om utbildning i informationssamhället, antaget av kommissionen i oktober. En 
första viktigt förändring finns med i förslaget som lades fram nyligen till Europapar­
lamentets och rådets direktiv om anpassning av telefonidirektivet till en konkur­
rensutsatt omgivning5. Detta förslag likställer t.ex. inte längre samhällsomfattande 
tjänster med anslutning endast genom en fast linje, utan snarare med tillhandahållande 
av en viss tjänst på en fast plats som möjliggör leveranser via en fast linje eller en 
trådlös koppling. I och med detta godtages att trådlösa leveranser uppfyller åtagan­
den om samhällsomfattande tjänster när detta är den billigaste tekniken. 
Jmf. kommissionens meddelande av den 13 mars 1996 om samhällsomfattande tjänster i en helt av­
reglerad omgivning, KOM(96) 73 och kommissionens meddelande om tjänster i allmännhetens in­
tresse i Europa KOM(96) 443. 
Se meddelandet av den 13 mars 1996 om samhällsomfattande tjänster för telekommunikation på en 
avreglerad marknad. KOM(96) 73. 
Europaparlamentets och rådet direktiv 95/62/EG om tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för tele­
foni, EGT nr L 321, 30.12.1995. 
Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för 
telefoni och samhällsomfattande tjänster för telekommunikationer i en konkurrensutsatt omgivning 
KOM(96)419, 11.9.1996. 
Nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna far, om den orättvist belastar 
den organisation som tillhandahåller dem, fördelas mellan andra marknadsaktörer. I 
avsnitt 2.3 nedan ges en översikt över de gemenskapslagar som är tillämpliga vid 
kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster. 
2.2 De politiska målen med finansieringen av samhällsomfattande tjänster 
De nationella programmen för finansiering av samhällsomfattande tjänster bör över­
ensstämma med vissa grundläggande politiska mål på europeisk nivå. Programmen 
skall så långt möjligt 
minimera hindren för marknadsinträde samtidigt som de på lämpligt sätt ga­
ranterar finansieringen av de samhällsomfattande tjänsterna, 
iaktta neutralitetskravet (t.ex. mellan särskilda marknadsaktörer/särskilda 
teknologier eller mellan ett integrerat respektive liberaliserat tillhandahållan­
de av tjänster) i syfte att undvika att mönstren för marknadsinträde, efter­
följande investeringsbeslut eller marknadsverksamhet snedvrids, 
- minimera den administrativa arbetsbördan och därtill knutna kostnader, 
- grunda sig på objektiva, proportionella och icke-diskriminerande förfaranden 
som medger insyn, och 
- skapa ett klimat som stimulerar större effektivitet och mer nyskapande i syfte 
att med tiden säkerställa tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster till 
lägre kostnader. 
Samtidigt som det står medlemsstaterna fritt att i enlighet med subsidiaritetsprincipen 
fastställa ytterligare förpliktelser i samband med viss teknologi och utrustning eller att 
fastställa mål för tjänster och täckning (t.ex. i fråga om mobiltelefonitjänster eller 
ISDN-tjänster), far eventuella ekonomiska bördor i samband med deras tillhanda­
hållande finansieras endast inom ramen för den mekanism som inrättats för finan­
sieringen av samhällsomfattande tjänster. 
2.3 Beslut om huruvida ett nationellt program skall inrättas för att finansiera net­
tokostnaden för samhällsomfattande tjänster i en medlemsstat 
I enlighet med subsidiaritetsprincipen står det den nationella tillsynsmyndigheten fritt 
att på grundval av de beräknade kostnaderna för samhällsomfattande tjänster avgöra 
följande: 
- Finansiering av samhällsomfattande tjänster är inte nödvändig eftersom för­
pliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster inte resulterar i en 
nettokostnad eller att antingen (i) den uppkomna nettokostnaden inte orätt­
vist belastar den ifrågavarande operatören eller (ii) den inte motiverar de 
administrativa kostnaderna för ett särskilt finansieringsprogram. 
Förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster är en börda, men 
staten väljer att finansiera denna direkt eller indirekt. 
- Förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster är en börda och 
det krävs ett särskilt program för att finansiera dessa. I sådana fall skall de 
nationella programmen ovillkorligen vara förenliga med gemenskapens lag­
stiftning. 
2.4 Den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på kostnadsberäkning och fi­
nansiering av samhällsomfattande tjänster 
De ovan angivna allmänna principerna och målen härrör från nu gällande ramar för 
kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster (/ bilaga A finns 
hänvisningar till lagtexter). Dessa ramar medför särskilda förpliktelser för medlems­
staterna. 
2.4.1 Konkurrensdirektivet 
Enligt konkurrensdirektivet skall medlemsstaterna senast den 1 januari 1997 till 
kommissionen anmäla eventuella licens- eller anmälningsförfaranden som inriktats på 
att överensstämma med "ekonomiska förpliktelser med avseende på åtagandet om 
samhällsomfattande tjänster".6 Medlemsstaterna skall offentliggöra dessa program 
senast den 1 juli 1997 och innan de genomförs skall kommissionen "kontrollera att 
dessa utkast är förenliga med fördraget" (artikel 3). Kommissionens kontroll kom­
mer således att äga rum i början av år 1997. 
I artikel 4c i direktivet anges vilka kriterier programmen skall uppfylla. Dessa gör det 
möjligt för medlemsstaterna att utnyttja antingen en fond för samhällsomfattande 
tjänster eller ett system med tilläggsavgifter. Det valda tillvägagångssättet kan tilläm­
pas endast i fråga om de företag som tillhandahåller allmänna telekommunikationsnät 
och skall "fördela de respektive bördorna på varje företag enligt objektiva och icke-
diskriminerande kriterier och enligt proportionalitetsprincipen". 
Slutligen krävs också att kommissionen ser över dessa program för samhällsomfat­
tande tjänster senast den 1 januari 2003 i syfte att bedöma om de inrättade program­
men "begränsar tillträde till marknaderna ifråga". 
2.4.2 Samtrafikdirektivet 
I det föreslagna samtrafikdirektivet fastställs ramar som går längre än principerna i 
konkurrensdirektivet. Medan man i det sistnämnda anger vilken skyldighet att tillhan­
dahålla samhällsomfattande tjänster som härrör från fördraget, bygger samtrafik­
direktivet vidare på dessa principer och föreslår gemensamma, harmoniserade ramar 
Om program för samhällsomfattande tjänster inrättas på annat sätt än genom licens- eller anmäl­
ningsförfaranden, krävs i artikel 4c i direktivet att medlemsstaterna skall anmäla eventuella nationel­
la program för fördelning av nettokostnaderna för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster 
för att deras överensstämmelse med fördraget skall kunna kontrolleras. I sådana fall skall program­
men anmälas senast den 11 januari 1997 i stället för det något tidigare datum som anges i fråga om 
licens- och anmälningsförfaranden. 
Senare anmälningsdatum kan gälla för de medlemsstater som kommissionen beviljar en förlängd 
övergångsperiod med hänsyn till att de öppnar upp sina marknader för konkurrens. Anmälningsda­
tum kommer i dessa fall att fastställas i de beslut som beviljar de förlängda övergångsperioderna. Om 
medlemsstaterna inte omedelbart fastställer nationella program för samhällsomfattande tjänster utan 
gör detta vid ett senare datum, förväntar sig kommissionen att dessa program anmäls till kommissio­
nen för att den i god tid innan de träder i kraft skall kunna bedöma om de är förenliga med gemen­
skapslagstiftningen. 
för beräkning av kostnaderna för och finansiering av samhällsomfattande tjänster i 
medlemsstaterna. 
Enligt artikel 5.1 i samtrafikdirektivet far medlemsstaterna inrätta mekanismer för att 
dela nettokostnaderna för samhällsomfattande tjänster med andra organisationer "som 
driver publika telenät eller allmänt tillgängliga telefonitjänster". Liksom enligt kon­
kurrensdirektivet skall bidragen fastställas på ett objektivt, icke-diskriminerande och 
proportionellt sätt som medger insyn. 
I artikel 5.2 föreskrivs, liksom i konkurrensdirektivet, antingen en oberoende fond för 
samhällsomfattande tjänster på nationell nivå eller ett system med tilläggsavgifter, ut­
över kostnaden för uppkoppling. 
Endast det fasta publika telenätet och de fasta allmänna telefonitjänsterna enligt de­
finitionen i avsnitt 2.1 ovan (dvs. bilaga I del 1 i samtrafikdirektivet) kan finansieras 
genom en mekanism för finansiering av samhällsomfattande tjänster7. 
I samtrafikdirektivet föreskrivs (artikel 5.3 och bilaga III) principerna för beräkning 
av nettokostnaden för samhällsomfattande tjänster. Den nettokostnaden är 
"skillnaden mellan nettokostnaden för en organisation som bedriver verksamhet med 
skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och en organisation som 
bedriver verksamhet utan denna skyldighet". Detta innebär att beräkningarna skall 
hållas tillgängliga för de nationella tillsynsmyndigheterna på begäran, att de skall 
granskas av dessa myndigheter eller av ett annat behörigt organ och att resultaten 
skall offentliggöras. 
De nationella tillsynsmyndigheterna skall bedöma om en särskild finansierings­
mekanism behövs, med hänsyn till de marknadsfördelar som uppstår för den organi­
sation som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna (artikel 5.4). 
Slutligen bör förfarandena för kostnadsfördelning och de mekanismer som tillämpas 
vara öppna för allmänheten. De nationella tillsynsmyndigheterna bör också årligen of­
fentliggöra en rapport som redogör för kostnaderna för de samhällsomfattande tjäns­
terna och i vilken utsträckning respektive deltagare bidragit (artikel 5.5). 
2.4.3 Betydelsen av statligt stöd 
Om en medlemsstat beslutar att direkt eller indirekt via statsbudgeten finansiera en 
del av eller hela nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna inom telekom­
munikationssektorn skall dessa betalningar ske på ett sätt som är förenligt med EG-
fördragets bestämmelser om statligt stöd i artikel 92-94 tillsammans med artikel 90. 
Finansieringen bör medge insyn och den bör inte överstiga nettokostnaden för åt­
agandena, beräknad enligt riktlinjerna i detta meddelande. I de fall det konstateras att 
inte någon överkompenseras (t. ex. när det inte förekommer någon kompensation för 
kostnader som normalt sett skulle bäras av sin egen verksamhet) för kostnaderna för 
allmänna tjänster, kommer normalt sett inget statligt stöd att betalas ut enligt artikel 
92.1 EG. Å andra sidan när statligt stöd leder till att någon överkompenseras måste 
7 I punkt 2.1 ovan nämns att kommissionen har föreslagit en ändring av det nuvarande telefonidirekti­
vet. När detta antas kommer det att ytterligare utveckla den exakta räckvidden av begreppet sam­
hällsomfattande tjänster inom Europeiska gemenskapen, särskilt vad gäller åtaganden om kostnader. 
- Kostnader för ersättning eller förbättring av telekommunikationsutrustning 
inom ramen för normal modernisering av nätet. 
6. Vid beräkningen av nettokostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande 
tjänster skall man inte ta hänsyn till kostnader för fakturering per samtal och and­
ra tjänster (t.ex. selektiv samtalsspärr och nummerpresentation), om dessa tjäns­
ter åläggs alla teleoperatörer som en skyldighet. 
våfåmtKMmå *öa MmuMm AY rnnomsmAwm FÖR M ijttim&m wauum MAmwM>§&sa:&j!m* * *- #>v ,\ < v * / ' ; & * v - < 
Kommissionen kommer att undersöka om de mekanismer som inrättats för att finan­
siera de samhällsomfattande tjänsterna fungerar på ett objektivt, icke­
diskriminerande, och proportionellt sätt som medger insyn, och då särskilt följande: 
7. Om en viss mekanism anses vara nödvändig för att fördela nettokostnaden för de 
samhällsomfattande tjänsterna mellan olika marknadsaktörer far man genom de 
nationella programmen uppbära och fördela bidragen antingen genom (i) en fond 
för samhällsomfattande tjänster på nationell nivå eller (ii) genom ett system med 
tilläggsavgifter som betalas av de företag som sammankopplas med den operatör 
som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna. 
'OSU&I^ATIÛN^ SÖÄ* AVK&ÄVS BIDRAG ULL KÖSTNAI» FÖlt SAM* 
Kommissionen kommer att undersöka vilka organisationer som avkrävs bidrag till de 
kostnader som är knutna till samhällsomfattande tjänster, och då särskilt följande: 
8. Det skall i de nationella programmen anges vilka organ som avkrävs bidrag till 
nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna. Bidrag kan krävas från till— 
handahållare av publika telenät och/eller allmänt tillgängliga telefonitjänster, men 
endast i enlighet med principerna om icke-diskriminering och proportionalitet och 
enligt kommissionens kommentar till protokollet från rådets möte (telekommuni­
kation) den 27 mars 1996.10 Detta innebär att bidrag endast kan avkrävas tillhan-
dahållare av telefoni i förhållande till deras användning av offentliga telenät. 
Inom ramen för kommissionens bedömning av de licensierings- eller deklara­
tionsförfaranden för telefoni och det tillhandahållande av allmänna telenät som 
medlemsstaterna måste anmäla senast den 1 januari 1997 enligt direktiv 
96/19/EG kommer kommissionen, när det gäller tillämpningen eller utvidgningen 
av skyldigheter för nytillträdande operatörer och/eller mobila operatörer, att be­
döma om bördan är fördelad efter objektiva och icke-diskriminerande kriterier 
och i enlighet med proportionalitetsprincipen. Berörda medlemsstater måste 
därför i tillräckligt stor utsträckning specificera eventuella motiveringar för den­
na tillämpning eller utvidgning för att kommissionen skall kunna göra sina be­
dömningar, bl.a. om i hur hög grad mobila teletjänster fasta teletjänster är utbyt­
bara. 
10 Kommissionens kommentar till protokollet från rådets 1910:e möte (telekommunikation) av den 27 
mars 1996. En kopia av kommentaren återfinns i bilaga D. 
Kommissionen kommer att uttrycka sin åsikt om dessa finansiella program inom 
ramen för det formella beslut som den kommer att anta vad gäller kompatibilite­
ten av de nationella deklarations- och licensieringssystem som anmälts av med­
lemsstaterna. 
^KWBVAi, Föa BÄtoiM AV mimxttmh Komwam Fôit m mumkhisomhrtmm TJÄNSTERNA 
Kommissionen kommer att undersöka den metoden som valts för identifiering och 
fördelning av bidragen till nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna mel­
lan marknadsaktörerna, särskilt följande: 
9. Genom de nationella programmen skall bidragen fördelas mellan kvalificerade 
marknadsaktörer i förhållande till deras verksamhet på ifrågavarande marknad. 
För att åstadkomma detta skall de nationella programmen innehålla förfaranden 
som tydligt definierar på vilken marknad verksamheten mäts, och grundvalen för 
bidragen från de kvalificerade organisationerna skall fastställas på ett sätt som 
medger insyn. 
VILKA SKAM» OVISAC AV BBTA|^NINGtt& VIA X» &ATÏ0Nm^H& 
ORAMMÊt - , „ ' J - „*„, -
Kommissionen kommer att undersöka mekanismerna för betalning via de nationella 
programmen, särskilt följande: 
10. Betalningar via nationella program skall göras på ett proportionellt och icke­
diskriminerande sätt som medger insyn till de organ som har skyldighet att till­
handahålla samhällsomfattande tjänster. 
4. FRÅGOR SOM SKALL AVGÖRAS PÅ NATIONELL NIVÅ 
Vid bedömningen av de nationella programmen är det också nödvändigt att beakta en 
medlemsstats övergripande tillvägagångssätt när det gäller samhällsomfattande tjäns­
ter. Medlemsstaterna måste därför bedöma en rad ämnesområden som enligt subsidi­
aritetsprincipen främst skall avgöras på nationell nivå. 
Dessa ämnesområden är bl.a. följande: 
- Huruvida förpliktelser i samband med de samhällsomfattande tjänsterna särskilt 
åläggs marknadsaktörerna eller om man litar till att marknadskrafterna skall ga­
rantera allmän tillgång till tjänster till rimliga priser. 
- Huruvida särskilda prisbegränsningar (t. ex. krav på rimliga priser, kostnads­
orientering, enhetlig nationell prissättning) införs som ett led i någonskyldighet. I 
meddelandet om samhällsomfattande tjänster av den 13 mars 1996 erkänns att 
rimliga priser är en viktig angelägenhet för ramen för samhällsomfattande tjänster 
inom gemenskapen. I meddelandet angavs även att medlemsstaterna bör säker­
ställa att nödvändiga åtgärder vidtas (t.ex. pristak, målinriktade avgiftsmodeller) 
för att upprätthålla rimliga priser på tjänsterna för alla användare, särkskilt på vä­
gen mot en fri konkurrens. 
- Huruvida förpliktelser åläggs en eller flera marknadsaktörer och i vilken form 
(t.ex. licenser / primär lagstiftning / tidsperiod). 
- Huruvida en medlemsstat strävar efter att lägga ut samhällsomfattande tjänster 
genom franchising eller att tillämpa ett system enligt principen "betala eller spela 
med". 
En vägledning till kommissionens inställning i dessa frågor på nationell nivå ges i 
bilaga D. 
5. RIKTLINJER FOR GENOMFÖRANDET AV DE NATIONELLA 
PROGRAMMEN 
Med utgångspunkt från de normer som anges i ovan nämnda rättsliga ram finns det i 
detta kapitel utförliga riktlinjer för hur de nationella programmen skall användas för 
att utarbeta den bästa tillämpningen bland nationella regleringsmyndigheter. 
De nationella programmen bör uppfylla nedan angivna kriterier och villkor. Dessa 
kriterier innebär en bedömning av de tre huvudsakliga aspekterna av de nationella 
programmen: 
I. Beräkningen av nettokostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna. 
II. Mekanismerna för finansiering av tillhandahållandet av samhällsomfattande 
tjänster. 
III. Fastställande av vem som skall bidra och hur kostnaderna skall fördelas mellan 
deltagarna. 
RIKTLINJER FÖR NATIONELLA REGLERINGSMYNDIGHETER 
1. De nationella programmen får endast avse de kostnader som hänför sig till till­
handahållandet av samhällsomfattande tjänster (dvs. de kostnader som hänför sig till 
tillhandahållandet av publika telenät och allmänt tillgängliga fasta teletjänster enligt bila­
ga I del 1 i samtrafikdirektivet). 
Kostnaden för samhällsomfattande tjänster innefattar de oundvikliga nettoförluster som 
en effektiv operatör ådrar sig genom att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster till 
kunder eller kundgrupper. 
Det finns kunder eller kundgrupper i fråga om vilka operatörens fördelar av att tillhanda­
hålla dem tjänster uppvägs av de därtill knutna kostnaderna. 
Dessa är därför kunder vilka en operatör, som bedriver verksamhet uteslutande enligt 
kommersiella principer, skulle koppla bort om det inte fanns en skyldighet att tillhandahål­
la samhällsomfattande tjänster som tvingar operatören att tillhandahålla tjänster till rimli-
10 
ga priser. I områden där telenätet ännu inte fullbordats är dessa de kunder som en ope­
ratör inte skulle erbjuda tjänster. 
Kostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna täcker också tillhandahållandet av of­
fentliga telefonautomater, alameringscentraler som understödjer alarmeringsnummer och 
tillhandahållande av särskild utrustning för vissa tjänster, t.ex. till användare med funk­
tionshinder. 
2. Vid beräkningar av kostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjäns­
ter skall nettokostnaden för dessa förpliktelser fastställas. 
I enlighet med konkurrensdirektivet får endast nettokostnaden för samhällsomfat­
tande tjänster täckas genom nationella program. 
I enlighet med bilaga III till samtrafikdirektivet skall de nationella programmen va­
ra förenliga med följande principer: 
2.1 Beräkningen av nettokostnaden skall baseras på objektiva, tcke-diskriminerande, 
proportionella förfaranden och kriterier som medger insyn. 
2.2 Beräkningen av nettokostnaden bör: 
i) fastställa kostnaden efter avdrag för intäkter och därtill knutna fördelar av 
tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna till en kund eller 
kundgrupp. 
/ fråga om befintliga kunder bör kostnaden för att tillhandahålla tjänsterna endast 
omfatta inkrementella kostnader efter avdrag för därtill knutna intäkter, dvs. den 
nettokostnad som operatören kan undvika genom att undanhålla "icke-bärkraftiga" 
kunder tjänsten (dvs. koppla bort den)n 
/ fråga om nva kunder (oavsett om det gäller ett område där telenätet redan anlagts 
eller i ett område där tjänsten måste införas) bör i princip samma tillvägagångssätt 
tillämpas.12 
I samtliga fall skall en rimlig™ avkastning på det inkrementella kapital som används 
för att tillhandahålla tjänsterna till icke-bärkraftiga kunder tillåtas. 
En bedömning av inkrementella intäkter och därtill knutna fördelar bör omfatta föl­
jande: 
— Anslutningsavgifter (dvs. engångskostnad för installation), abonnemangs- och 
samtalsintäkter som betalas av kunder eller kundgrupper (dvs. direkta intäk­
ter). 
11 Ett långsiktigt tillvägagångssätt vid fastställandet av de kostnader som går att undvika är mest fören­
ligt med principen om icke-diskriminering. 
12 Beräkningar av förväntade intäkter från nya kunder skall baseras på representativa intäktsuppgifter 
från befintliga kunder i liknande områden. 
13 En "rimlig avkastning på använt kapital" (ROCE) är den minimisats som krävs för att trots allt skaffa 
fram nödvändiga medel från investerare. Baserat på tidigare kostnader tenderar ROCE för operatörer 
i monopolställning att falla med uppskattningsvis 13-19 procent och, baserat på nu gällande kostna­
der, med 6-9 procent. 
11 
— Intäkter från de samtalsavgifter som betalas av alla kommersiellt bärkraftiga 
kunder när dessa ringer upp "icke-bärkraftiga" kunder (dvs. indirekta intäkter, 
inklusive intäkter från betalfria teletjänster och tjänster med kostnadsfördelning). 
— Intäkter från ersättningssamtal som bör beräknas och jämföras med de inkre­
mentella direkta intäkter som skulle gå förlorade om tjänsten undanhölls icke-
bärkraftiga kunder. 14 
ii) Vid beräkning av nettokostnaden bör en kvantifiering av de immateriella för­
delarna av att vara tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster läggas till 
på plussidan. 
De immateriella fördelarna av att vara tillhandahållare av samhällsomfattande 
tjänster bör tillskrivas ett värde för den ifrågavarande operatören. Även om man inte 
exakt kan ange alla fördelar med att vara tillhandahållare av samhällsomfattande 
tjänster bör det vara möjligt att fastställa ungefärliga normer för nedan angivna ka­
tegorier, med tanke på att sådana ungefärliga normer inte är ovanliga inom före­
tagsbedömning. Dessa skall dock klart och tydligt ange vad man har baserat beräk­
ningarna på samt de bedömningar som görs. Dessa fördelar omfattar följande: 
— Ökat varumärkeerkännande (i förhållande till konkurrenter). 
— Samhällsomfattande täckning på området för allmänt förekommande verksamhet 
(dvs. jämförelsevis lägre kostnader än konkurrenterna vid utvidgning av nätet till 
nya kunder). 
— Livstidsvärde i fråga om vissa kunder eller kundgrupper (med livstidsvärde avses 
en kund som inte är lönsam i dagsläget men som kan bli lönsam i framtiden, ex­
empelvis kan en "icke-bärkraftig" ung familj bli lönsam att tillhandahålla tjänster i 
ett längre perspektiv när familjeinkomsten ökar och barnen börjar använda tele­
fonen). Detta innebär att det för en operatör finns ett visst värde i att tillhandahål­
la tjänster till den kunden under en kortare tid med tanke på intäkterna under 
kundens livstid. 
— Marknadsföringsfördelar genom att ha tillgång till hela skalan av information om 
bruksanvändningen för telefoni. 
iii) Separat fastställande av nettokostnaden för publika telefonautomater, alame-
ringstjänster och tillhandahållandet av särskild utrustning eller särskilda 
tjänster (t.ex. till användare med funktionshinder). 
De tjänster som beskrivs här skiljer sig från tillhandahållandet av basteletjänster och 
bör därför anges separat i medlemsstaternas kostnadsberäkningar. De är särskilda 
tjänster som det krävs att operatören tillhandahåller till taxor som inte helt och fullt 
ger tillräckliga direkta intäkter eller därtill knutna fördelar för att täcka den samman­
lagda inkrementella kostnaden för tillhandahållandet. Dessa tjänster kallas ibland 
"olönsamma tjänster". De är tjänster som inte skulle tillhandahållas enligt vanliga 
kommersiella principer om de inte var reglerade. 
Vad gäller alarmeringstjänster måste man skilja mellan kravet att tillhandahålla 
avgiftsfria alarmeringssamtal, vilket samtliga operatörer normalt sett är skyldiga att 
göra (så att var och en bär sina egna kostnader), och kravet på en operatör att till­
handahålla en alarmeringscentral med utbildad personal för att ta emot nationella 
14 Vid beräkning av intäktsförluster bör en uppskattning göras av de intäkter som en bortkopplad kund 
trots allt skulle generera för en operatör genom "ersättningssamtal", dvs. genom att använda en släk­
tings eller väns telefon, telefon på arbetet eller publika telefonautomater. 
12 
eller regionala alarmeringssamtal. Nettokostnaden för en sådan central skulle vara 
återvinningsbar genom ett nationellt program för samhällsomfattande tjänster. 
Publika telefonautomater medför också förluster för operatören, och om detta är 
följden av reglerade utjämnade samtalspriser får den sammanlagda inkrementella 
nettokostnaden för operatören för tillhandahållandet av telefonautomater (dvs. de 
inkrementella kostnaderna efter avdrag för alla därtill knutna intäkter) läggas till 
kostnaden för samhällsomfattande tjänster. 
Om dessa tjänster tillhandahålls till priser som leder till att de sammanlagda inkre­
mentella intäkterna (om sådana finns) inte täcker de sammanlagda långsiktiga in­
krementella kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsten, bör den nettokostnad 
som uppstår läggas till kostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna. 
2.3 De nationella programmen bör beräkna kostnaderna i punkt 2.1 och 2.2 på grund­
val av investeringar och driftskostnader som skulle kunna undvikas om operatö­
ren slutade att tillhandahålla tjänster till "icke-bärkraftiga" kunder eller kundgrup­
per. "Icke-bärkraftiga" avser kunder där de totala direkta och indirekta intäkterna 
för operatören (beräknad enligt punkt 2.2 ovan) är mindre än kostnaden för att 
tillhandahålla tjänster till den kunden. 
Den princip om "kostnader som kan undvikas" som tillämpas i dessa kostnadsberäkning­
ar är tillämpliga både på driftskostnader och fasta kostnader i anslutning till kapitaikrä-
vande utrustning. Om det förekommer sjunkna investeringar (t.ex. investeringar som när 
de väl har gjorts inte helt bär sig), som skulle ha kunnat undvikas om det inte varit för 
förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, bör en lämplig sats för av­
kastning på kapitalet innefattas som en beståndsdel vid beräkningen av inkrementella 
kostnader. 
Det värde som tillskrivs eventuella fasta investeringar bör inte vara detsamma som det 
som förekommer i operatörens räkenskaper utan i stället den aktuella kostnaden för en 
kapitalinvestering som år nödvändig för att tillhandahålla en motsvarande tjänst i dagslä­
get." 
2.4 Den faktiska processen med kvantifiering av kostnaderna för samhällsomfattande 
tjänster i medlemsstaterna kräver troligen en beräkning av sannolika nettokost­
nadsområden, vilka kan redovisas med hjälp av ett antal faktorer, exempelvis 
abonnenternas sociala och ekonomiska förhållanden, abonnenttäthet och land­
skapets topografi. 
Den metod som föreslås i punkt 2.2 och 2.3 ovan kommer också att gälla nettokostna 
den för tillhandahållandet av tjänster till "icke-bärkraftiga" kunder i s.k. högkostnadsom 
råden. Inga ytterligare beräkningar år tillåtna i fråga om högkostnadsområden, om detta 
leder till dubbel bokföring av kostnaden för tillhandahållandet av tjänster till "icke­
bärkraftiga" kunder. 
2.5 De nationella programmen bör endast avse finansiering av nettokostnaden för 
tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänster i fråga om vilka operatören, 
trots förpliktelsen, uttryckligen har förklarat att han endast kan tillhandahålla 
tjänsterna till en nettokostnad för egen del. 
15 Den vägledande principen är att konkurrenterna endast skall avkrävas betalning för tillhandahållan­
det av samhällsomfattande tjänster enligt den minimikostnad som en effektiv operatör har för att till­
handahålla tjänsten i dagsläget. När man fastställer dessa kostnader bör man samtidigt ta hänsyn Ull 
alla bestämmelser som skulle kunna hindra tillhandahållaren av samhällsomfattande tjänster från att 
använda den effektivaste tekniken (t.ex. restriktioner för de nuvarande nätoperatörerna att använda 
trådlösa lösningar på landsbygden eller i avlägsna områden). 
13 
En sådan förklaring bör lämnas till den nationella tillsynsmyndigheten och i den bör an­
ges vilka kunder eller kundgrupper eller vilka tjänster som operatören inte skulle tillhan­
dahålla om det inte vore för förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster 
eller som, i fråga om tillhandahållande av tjänster till nya kunder eller nya områden, ope­
ratören inte är beredd att tillhandahålla tjänster på begäran. 
3. I enlighet med konkurrensdirektivet får de nationella programmen för beräkningen 
av kostnaden för de samhällsomfattande tjänsterna inte omfatta "bidrag till ac­
cessunderskott" som beror på outjämnade nationella taxestrukturer. 
Traditionellt sett har operatörerna ofta säkerställt billig anslutning, billiga abonnemang 
(och ibland billiga lokalsamtal) genom att subventionera dessa med intäkter från lång-
distanssamtal och internationella samtal. Detta har ofta inneburit att anslutningsavgiften 
och abonnemangsavgiften inte ger en rimlig avkastning på det kapital som operatörerna 
använder för att tillhandahålla tillgången. 
Om en operatör som inte är konkurrensutsatt har ett "accessunderskott", kompenseras 
operatören oftast genom de mycket höga vinster som genereras av andra tjänster, t.ex. 
internationella samtal och långdistanssamtal. Om denna situation föreligger är operatö­
rens taxor "obalanserade" i förhållande till de kostnader som de orsakar.16 På en konkur­
rensutsatt marknad bör en operatör inte tvingas att bibehålla sådana obalanserade taxor. 
4. De nationella program som anmäls till kommissionen skall innehålla en tidsplan 
för den framtida utfasningen av återstående obalanser i taxorna. Denna utjämning 
skall ha slutförts senast den 1 januari 2000, med undantag av de medlemsstater 
som i enlighet med artikel 1.2 i konkurrensdirektivet har beviljats en ytterligare 
genomförandeperiod. I sådana fall skall dagen för slutförandet av obalansen vara 
den dag då den ytterligare genomförandeperioden utgår. 
5. Om det inte varit möjligt att fullborda utjämningen av taxor till den 1 januari 1998 
får medlemsstaterna, i enlighet med konkurrensdirektivet17, inrätta mekanismer 
som är separata från de nationella programmen för samhällsomfattande tjänster, i 
syfte att hindra nykomlingar från att orättmätigt dra fördel av prisstrukturen (t.ex. 
höga avgifter för internationella samtal och långdistanssamtal som inte är kost-
nadsorienterade), som uppstått på grund av regleringen av priserna hos operatö­
ren i monopolställning. 
Dessa mekanismer skall baseras på objektiva, icke-diskriminerande och proportionella 
förfaranden och kriterier som medger insyn. 
Principerna för sådana program för accessunderskott behandlas ytterligare i bilaga B. 
6. Vid beräkningen av nettokostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande 
tjänster utanför ramen för de samhällsomfattande tjänsterna får t.ex. följande inte 
beaktas: 
6.1 Kostnaden för genomförandet av de särskilda åtgärder som krävs för den allmän­
na säkerheten. 
16 Outjämnade taxor eller deras motsvarighet, ett acessunderskott, är inte detsamma som en verklig 
"nettoförlust" för operatören, eftersom operatören vanligtvis kompenseras av de höga vinsterna från 
annan verksamhet, t.ex. långdistanssamtal och internationella samtal. Det är snarare troligt att de 
flesta kunder som har subventionerad tillgång ändå är lönsamma för operatören på grund av de till­
kommande intäkter som är hänförliga till dem. De kunder som orsakar operatören en nettokostnad 
behandlas i avsnitt 2.2 ovan. 
17 Se särskilt 20:e stycket i ingressen till konkurrensdirektivet. 
14 
6.2 Tillhandahållandet av kommunikationstjänster utanför ramen för de samhällsom­
fattande tjänsterna till skolor, sjukhus eller bibliotek. 
6.3 Ersättning eller återbetalning (eller administrativa och andra kostnader i anslut­
ning till sådana betalningar) till användare på grund av att man misslyckats med 
att uppnå de angivna kvalitetsmålen. 
6.4 Kostnader för att ersätta eller förbättra telekommunikationsutrustning under lop­
pet av normal modernisering av nätet. 
7. Vid beräkningen av nettokostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattan­
de tjänster skall man inte ta hänsyn till kostnader för fakturering per post och 
andra tjänster (t.ex. selektiv samtalsspärr och nummerpresentation) om dessa 
åläggs alla teleoperatörer som en skyldighet. 
8. Mekanismer för finansiering av samhällsomfattande tjänster inom ramen för na­
tionella program måste baseras på objektiva, icke-diskriminerande och propor­
tionella kriterier och förfaranden som medger insyn. Detta innefattar situationer 
då en särskild finansieringsmekanism inte inrättas eller om medlemsstaten di­
rekt eller indirekt finansierar kostnaden för vissa eller samtliga beståndsdelar av 
samhällsomfattande tjänster. 
9. I enlighet med konkurrensdirektivet och samtrafikdirektivet får det i de nationella 
programmen föreskrivas en mekanism för fördelning av eventuella orättvisa bör­
dor till följd av nettokostnader i samband med tillhandahållandet av samhällsom­
fattande tjänster mellan övriga marknadsaktörer. 
10. Sådana mekanismer inom ramen för nationella program kan ha formen antingen 
av en fond för samhällsomfattande tjänster som inrättas på nationell nivå eller 
ett system med tilläggsavgifter. 
De bestämmelser för beräkning av nettokostnaden för samhällsomfattande tjänster som 
anges ovan är desamma för båda finansieringsmekanismerna. Endast uppbörden av 
bidrag till de samhällsomfattande tjänsterna från berörda marknadsaktörer skiljer sig 
mellan de båda systemen. 
11. De nationella programmen får kombinera beståndsdelar från båda mekanismerna 
i syfte att säkerställa att eventuellt orättvisa bördor i samband med nettokostna­
den för tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna fördelas rättvist 
mellan marknadsaktörerna, förutsatt att ingen orättmätig särbehandling före­
kommer och att ingen organisation direkt eller indirekt avkrävs bidrag mer än en 
gång till nettokostnaden för en viss samhällsomfattande tjänst. 
12. Fond för samhällsomfattande tjänster 
12.1 Om de nationella programmen inbegriper en fond för samhällsomfattande tjäns­
ter bör det organ som administrerar fonden uppfylla följande kriterier: 
a) Fonden skall administreras av ett organ som är oberoende av de bidragande 
och de mottagande företagen. 
b) Organet skall ansvara för uppbärandet av bidrag från operatörer och tjänste-
tillhandahållare som är skyldiga att bidra till kostnaden för de samhälls­
omfattande tjänsterna i den medlemsstaten och det skall övervaka överför­
ingen av beloppen eller administrera utbetalningar till de personer eller or­
ganisationer som är berättigade att ta emot betalningar från fonden. 
15 
Vid administrationen av de finansiella förfarandena för samhällsomfattande tjänster 
bör de nationella programmen eftersträva att minimera de ålagda administrativa 
bördorna och därtill knutna kostnader. Av detta skäl kan det organ som administre­
rar en fond agera som "revisor" och "förmedlingscentral" i fråga om betalningar eller 
helt enkelt övervaka betalningarna, som sker direkt mellan de berörda organisatio­
nerna. 
c) Ansvaret för att kontrollera nettokostnaden för de samhällsomfattande tjäns­
terna bör åligga relevant nationell tillsynsmyndighet. 
12.2 Utbetalningar från fonden till de organisationer som ådrar sig en nettokostnad 
som är hänförliga till förpliktelsen att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster 
skall ske i enlighet med proportionella och icke-diskriminerande kriterier som 
medger insyn. 
13. Ett system med tilläggsavgifter 
13.1 De nationella program som föreskriver ett system med tilläggsavgifter skall sä­
kerställa att berörd(a) operatör(er) fastställer nettokostnaden för tillhandahållan­
det av de samhällsomfattande tjänsterna liksom de särskilda bidrag som skall 
uppbäras via systemet med tilläggsavgifter på ett icke-diskriminerande och pro­
portionellt sätt som medger insyn och som är underkastat granskning av den 
nationella tillsynsmyndigheten. 
De nationella programmen bör särskilt säkerställa att det inte föreligger någon 
intressekonflikt mellan en operatörs kommersiella verksamhet och hans roll vid 
uppbörden av betalningar från konkurrenterna. 
Varje bidrag som skall betalas via ett system för tilläggsavgifter bör beräknas årligen 
och baseras på en årlig beräkning av kostnaden för tillhandahållande av samhällsomfat­
tande tjänster.18 
13.2 De belopp som skall betalas bör uppbäras från de berörda organisationerna in­
om en rimlig tidsperiod. Betalningen kan uppbäras som engångsbetalning för ett 
år eller med andra intervall som fastställs av relevant nationell tillsynsmyndighet. 
13.3 De nationella programmen skall säkerställa insyn i alla system med tilläggsavgifter. 
Detta kräver utskiljning av samtrafiktrafikavgifter från alla identifierade bidrag till kostna­
den för samhällsomfattande tjänster. Dessutom bör tillhandahållaren av de samhälls­
omfattande tjänsterna själv separat ange omfattningen av sina egna bidrag till kostna­
den för dessa. 
M FASTSTÄLLANDE AV VILKA SOM BIDRAR OCN BERÄKNINGEN AV NIVÅN PÅ f^,:wmkmimMmmrt0mxÅ mosnmmn 
14 I enlighet med konkurrensdirektivet och samtrafikdirektivet får endast de orga­
nisationer som tillhandahåller publika telenät och/eller allmänna teletjänster en­
ligt de nationella programmen avkrävas att bidra till en fond för samhällsomfat­
tande tjänster eller till ett eventuellt system med tilläggsavgifter. Alla krav på bi­
drag skall dock överensstämma med principerna om icke-diskriminering och 
proportionalitet i enlighet med kommissionens kommentarer i frågan vid rådets 
mötet (telekommunikation) i mars 1996 (jmf. bilaga D). Detta innebär att bidrag 
endast kan avkrävas tillhandahållare av teletjänster i förhållande till deras an­
vändning av offentliga telenät. 
18 Se artikel 5.5 i samtrafikdirektivet. 
16 
Inom ramen för kommissionens bedömning av de licensierings- eller deklarationsförfa­
randen för telefoni och det tillhandahållande av allmänna telenät som medlemsstater­
na måste anmäla senast den 1 januari 1997 enligt direktiv 96/19/EG kommer kom­
missionen, när det gäller tillämpningen eller utvidgningen av skyldigheter för nytillträ-
dande operatörer och/eller mobila operatörer, att bedöma om bördan är fördelad efter 
objektiva och icke-diskriminerande kriterier och i enlighet med proportionalitetsprinci-
pen. Berörda medlemsstater måste därför i tillräckligt stor utsträckning specificera 
eventuella motiveringar för denna tillämpning eller utvidgning för att kommissionen 
skall kunna göra sina bedömningar, bl.a. om i hur hög grad mobila teletjänster fasta 
teletjänster är utbytbara. 
Kommissionen kommer att uttrycka sin åsikt om dessa finansiella program inom ra­
men för det formella beslut som den kommer att anta vad gäller kompatibiliteten av de 
nationella deklarations- och licensieringssystem som anmälts av medlemsstaterna. 
15. Exempel på organisationer som troligen inte kommer att bidra till finansieringen 
av de samhällsomfattande tjänsterna är bl.a. (i) privata teleoperatörer som erbju­
der företagsnät eller tjänster till slutna användargrupper, (ii) tillhandahållare av 
tjänster som erbjuder datakommunikation eller datatjänster med mervärde (t.ex. 
e-post) och (iii) tillhandahållare av tjänster som erbjuder avancerade teletjäns­
ter19, exempelvis videokonferenser, röstbrevlådor och talsvarstjänster, t.ex. 
banktjänster från hemmet eller teleshopping. 
Omfattningen av tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster kan med ti­
den utvidgas i överensstämmelse med förändringar i teknik och marknadsstruk­
turer. 
16. De nationella programmen bör fördela bidragen mellan kvalificerade mark­
nadsaktörer efter deras verksamhet på berörda marknader. I syfte att uppnå detta 
bör de nationella programmen föreskriva förfaranden för att tydligt definiera på 
vilken marknad respektive verksamhet mäts och, på ett sätt som medger insyn, 
fastställa grundvalen för bidrag från respektive kvalificerad organisation som 
skall bidra. 
17. De nationella programmen skall säkerställa att nivån på bidrag som krävs från de 
kvalificerade organisationer som avses i punkt 14 ovan beräknas på ett objektivt, 
icke-diskriminerande och proportionellt sätt som medger insyn. I syfte att säker­
ställa detta bör de nationella programmen vara förenliga med följande principer: 
17.1 I enlighet med subsidiaritetsprincipen får medlemsstaterna avgöra de särskilda 
kriterierna inom ramen för de nationella programmen för fördelningen av bidrag 
från kvalificerade marknadsaktörer, förutsatt att dessa kriterier uppfyller villkoren 
i punkt 16 ovan. 
17.2 De nationella programmen bör säkerställa att fördelningen av bidrag inte otill­
börligt snedvrider incitamenten för investeringar och ekonomisk effektivitet. 
17.3 De nationella programmen bör säkerställa att de kriterier som väljs för faststäl­
lande av de kvalificerade organisationernas respektive marknadsandel inte har 
en orimlig eller diskriminerande effekt på vissa aktörer. 
Ett antal indikatorer, t.ex. intäkter före skatt, samtalsminuter, antal abonnenter och 
övergripande vinst, kan användas för att mäta de kvalificerade organisationernas verk-
19 Vad gäller tillhandahållandet av teletjänster via Internet anses detta inte för närvarande som en all­
mänt tillgänglig teletjänst (se kommissionens meddelande [...] om statusen på telefoni via Internet 
enligt direktiv 90/388/EEG). Bidrag kan därför i dagsläget inte krävas från dem som tillhandahåller 
tillgång till Internet, även om organisationer som ger tillgång till Internet via sina egna nät normalt 
skulle ha bidragit på grund av att de driver ett publikt nät. 
17 
samhet. Oavsett vilken metod som väljs bör den fungera på ett proportionellt och icke­
diskriminerande sätt som medger insyn och bör främja konkurrensen samtidigt som 
man undviker omotiverade administrativa bördor eller redovisningsbördor för de berörda 
aktörerna. Exempelvis bör medlemsstaterna undvika kriterier som otillbörligt snedvrider 
mönstren för aktörernas marknadsinträde, verksamhet eller investeringar. 
17.4 De nationella programmen bör säkerställa att uppbördsmekanismen förhindrar 
"dubbla bidrag". 
Ett exempel på dubbelt bidrag är om en tillhandahållare av tjänster via förhyrda förbin­
delser avkrävs direkta bidrag till en fond för samhällsomfattande tjänster enligt hans ak­
tivitetsnivå (t.ex. bruttointäkter), även om avgiften för den förhyrda förbindelsen har 
fastställts av nätoperatören för att täcka den operatörens bidrag till de samhällsomfat­
tande tjänsterna i egenskap av tillhandahållare av ett publikt telenät. I en sådan situa­
tion skulle det direkta och indirekta bidraget innebära dubbel betalning av den först­
nämnde tillhandahållaren av tjänster till kostnaden för de samhällsomfattande tjänster­
na. 
6. SLUTSATSER 
I detta meddelande fastställs de kriterier som kommissionen kommer att tillämpa vid 
bedömningen av kostnadsberäknings- och finansieringsaspekterna i fråga om de na­
tionella program för samhällsomfattande tjänster som skall anmälas till kommissionen 
i enlighet med de slutdatum som fastställts i konkurrensdirektivet. 
Kommissionen ämnar undersöka de anmälda programmen under första halvåret 1997 
i syfte att ge medlemsstaterna möjlighet att vidta de åtgärder som eventuellt blir nöd­
vändiga för att anpassa programmen till villkoren i gemenskapens lagstiftning i god 
tid för att möjliggöra en fullständig avreglering av telekommunikationsmarknaden fö­
re den 1 januari 1998. 
I syfte att utveckla bästa tänkbara praxis inom gemenskapen avser kommissionen, 
mot bakgrund av erfarenheterna från bedömningen av de anmälda programmen och 
resultaten av en omfattande undersökning av de praktiska aspekterna i fråga om 
kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster, att sammanfatta 
slutsatserna i form av praktiska riktlinjer för telekommunikationsindustrin, lagstiftar­
na och användarna. 
Detta meddelande överlämnas härmed till medlemsstaterna som ett hjälpmedel vid 
färdigställandet av de nationella programmen. 
18 
BILAGA A: BESTÄMMELSER I GEMENSKAPENS LAGSTIFTNING OM 
SAMHÄLLSOMFATTANDE TJÄNSTER 
^Ê^^^^^^KK^^M 
De nationella program som är nödvändiga för en fördelning av nettokostnaden för tillhanda­
hållandet av de samhällsomfattande tjänster som anförtros teleorganisationer tillsammans 
med andra organisationer, oavsett om detta består av ett system med tilläggsavgifter eller en 
fond för samhällsomfattande tjänster skall, utan att påverka Europaparlamentets och rådets 
harmonisering inom ramen för ONP (tillhandahållande av öppna nät), 
a) vara tillämpliga endast på de företag som tillhandahåller allmänna telenät, 
b) fördela bördorna på respektive företag enligt objektiva och icke-diskriminerande kriterier 
och i enlighet med proportionalitetsprincipen. 
Medlemsstaterna skall anmäla dessa program till kommissionen för att denna skall kunna 
kontrollera att de är förenliga med fördraget. 
Medlemsstaterna skall tillåta sina teleorganisationer att utjämna teletaxorna med hänsyn till 
de särskilda marknadsvillkoren och till behovet av att säkerställa rimliga priser på samhälls­
omfattande tjänster; särskilt skall medlemsstaterna låta teleorganisationerna anpassa gällan­
de avgifter som inte är i linje med kostnaderna och som ökar bördan av tillhandahållandet av 
samhällsomfattande tjänster, i syfte att få fram taxor som grundar sig på verkliga kostnader. 
Om denna utjämning inte kan slutföras före den 1 januari 1998 skall de ifrågavarande med­
lemsstaterna rapportera till kommissionen om den framtida utfasningen av återstående oba­
lanser i taxorna. Detta skall omfatta en detaljerad tidsplan för genomförandet. 
Under alla omständigheter ämnar kommissionen, inom tre månader efter det att Europa­
parlamentet och rådet antagit ett direktiv om harmonisering av samtrafikvillkoren, att bedöma 
huruvida framtida initiativ är nödvändiga för att säkerställa att de båda direktiven är konsek­
venta och vidta lämpliga åtgärder. 
Dessutom skall kommissionen senast den 1 januari 2003 se över situationen i medlemssta­
terna och särskilt utvärdera om de inrättade finansieringssystemen begränsar inträdet på re­
levanta marknader. I sådana fall avser kommissionen att undersöka andra tänkbara metoder 
och lägga fram lämpliga förslag. 
20 Kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996 om ändring av kommissionens direktiv 
90/388/EEG med avseende på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster 
("konkurrensdirektivet"). 
19 
Artîksf Agi $amtra^tfir^îvef* 
g) Med samhällsomfattande tjänster avses en angiven minimiuppsättning tjänster av 
definierad kvalitet som finns tillgängliga för alla användare oberoende av deras 
geografiska läge och, mot bakgrund av särskilda nationella förhållanden, till rimliga 
priser. 
Samtrafik och bidrag till samhällsomfattande tjänster 
1. Om en medlemsstat i enlighet med bestämmelserna i denna artikel bedömer att förplik­
telserna i samband med samhällsomfattande tjänster utgör en orättvis börda för en or­
ganisation får medlemsstaten inrätta mekanismer för att dela nettokostnaden för tillhan­
dahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna med andra organisationer som driver 
publika telenät eller allmänt tillgängliga telefontjänster. Vid fastställandet av vilka bidrag 
som skall göras skall medlemsstaterna vederbörligen beakta principerna om insyn, icke­
diskriminering och proportionalitet. Endast publika telenät och allmänt tillgängliga tele­
fontjänster enligt del 1 i bilaga I får finansieras på detta sätt. 
2. Bidrag till kostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, om sådana 
förekommer, får baseras på en mekanism som inrättas särskilt för detta ändamål och 
som administreras av ett organ som är oberoende av bidragsmottagarna; bidrag kan 
också ske i form av tilläggsavgifter till sammankopplingskostnaden. 
3. I syfte att fastställa den börda som eventuellt föreligger i samband med tillhandahållan­
det av samhällsomfattande tjänster skall organisationer med skyldighet att tillhandahålla 
samhällsomfattande tjänster på begäran av den nationella tillsynsmyndigheten beräkna 
nettokostnaden för dessa förpliktelser i enlighet med bilaga III. Beräkningen av netto­
kostnaden för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster skall granskas av den 
nationella tillsynsmyndigheten eller ett annat behörigt organ, som är oberoende av tele­
organisationen och som godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten. Resultatet av 
kostnadsberäkningen och slutsatserna från granskningen skall offentliggöras i enlighet 
med artikel 14.2. 
4. De nationella tillsynsmyndigheterna skall, om det är motiverat på grund av den netto­
kostnadsberäkning som avses i punkt 3 och med beaktande av eventuella marknads-
fördelar för den organisation som tillhandahåller de samhällsomfattade tjänsterna, beslu­
ta huruvida en mekanism för fördelning av nettokostnaden för tillhandahållandet av 
samhällsomfattande tjänster är motiverad. 
5. Om de mekanismer som avses i punkt 4 inrättas skall de nationella tillsynsmyndigheter­
na säkerställa att principerna för kostnadsfördelning och information om den tillämpade 
mekanismen offentliggörs i enlighet med artikel 14.2 
21 Gemensam ståndpunkt (EG) nr 34/96 antagen av rådet den 18 juni 1996 för antagande av Europapar­
lamentets och rådets direktiv 96/.../EG av den ...om samtrafik inom telekommunikationer för att sä­
kerställa samhällsomfattande tjänster och driftskompatibilitet genom tillhandahållande av öppna nät 
(ONP). 
20 
De nationella tillsynsmyndigheterna skall säkerställa att allmänheten har tillgång till en 
årlig rapport om den beräknade kostnaden för de samhällsomfattande tjänster som 
fastställer vilka respektive bidrag deltagarna gjort. 
Fram till dess att det förfarande som beskrivs i punkterna 3, 4 och 5 genomförts skall 
alla avgifter, som innefattar eller tjänar som ett bidrag till kostnaden för tillhandahållan­
det av samhällsomfattande tjänster och som skall betalas av en uppkopplad deltagare, 
innan de införs anmälas till den nationella tillsynsmyndigheten. Om denna, på eget ini­
tiativ eller på välgrundad begäran från någon berörd part, anser att avgifterna är för hö­
ga skall den kräva att den berörda organisationen sänker de ifrågavarande avgifterna. 
Dessa sänkningar skall tillämpas retroaktivt från och med dagen för införandet av avgif­
ten men inte före den 1 januari 1998. 
Det fasta publika telenätet 
Med det fasta publika telenätet avses det allmänt uppkopplade telenät som stödjer överför­
ingen av tal mellan nätanslutningspunkter på fasta platser och 3,1 kHz bandbredds tonfre-
kvensinformation, till stöd för bl.a. följande: 
— Telefoni. 
— Faxöverföring i grupp III, i enlighet med ITU-T-rekommendationema i "T-serien". 
— Datastyrd talfrekvensöverföring via modem med en hastighet på minst 2 400 bit/s, i en­
lighet med ITU-T-rekommendationerna i "V-serien". 
Tillgång till slutanvändarens nätanslutningspunkt sker via ett nummer eller ett antal nummer i 
den nationella nummerplanen. 
De fasta publika teletjänsterna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/62/EG 
av den 13 december 1995 om tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för telefoni.22 
Med fasta publika teletjänster avses tillhandahållande till slutanvändare på fasta platser av en 
tjänst för uppringning och mottagning av nationella och internationella samtal, vilket kan inne­
fatta tillgång till alarmeringstjänster (112), telefonisttjänster, nummerupplysning, publika tele­
fonautomater, tillhandahållande av tjänster under vissa förhållanden eller tillhandahållande av 
särskild utrustning för kunder med funktionshinder eller särskilda sociala behov. 
Slutanvändaren kan nås via ett nummer eller ett antal nummer i den nationella nummerpla­
nen. 
22 EGT nr L 321, 30.12.1995, s. 6. 
21 
Btfàga ill i mmitAftkmtiïkmtf* 
BERÄKNING AV KOSTNADEN FÖR ÅTAGANDET ATT TILLHANDAHÅLLA SAMHÄLLS­
OMFATTANDE TJÄNSTER FÖR TELEFONI 
Som avses i artikel 5.3 
Skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster avser de åtaganden som åläggs en 
organisation av en medlemsstat och som avser tillhandahållandet av ett telenät och teletjäns­
ter inom ett angivet geografiskt område, inbegripet - vid behov - utjämnade priser inom det 
geografiska området för tillhandahållandet av dessa tjänster. 
Kostnaden för tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna skall beräknas som 
skillnaden mellan nettokostnaden för en organisation som bedriver verksamhet med skyldig­
het att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och en organisation som bedriver verksam­
het utan den skyldigheten. 
Detta gäller oavsett om telenätet i en viss medlemsstat är fullt utvecklat eller håller på att ut­
vecklas och utvidgas. 
Beräkningen skall baseras på de kostnader som hänför sig till följande: 
i) Beståndsdelar i de angivna tjänsterna som endast kan tillhandahållas med förlust eller 
tillhandahållas på kostnadsvillkor som faller utanför ramen för vanliga kommersiella vill­
kor. 
Denna kategori kan innefatta tjänster som exempelvis tillgång till alameringstjänster, till­
handahållande av vissa publika telefonautomater, tillhandahållande av vissa tjänster el­
ler utrustning till funktionshindrade personer etc. 
ii) Särskilda slutanvändare eller grupper av slutanvändare som, med hänsyn till kostnaden 
för att tillhandahålla ett särskilt nät och särskilda tjänster, de genererade intäkterna och 
eventuell geografisk utjämning som åläggs av medlemsstaten, endast kan tillhandahål­
las tjänster med förlust eller på kostnadsvillkor som faller utanför ramen för vanliga 
kommersiella villkor. 
Denna kategori omfattar de slutanvändare eller grupper av slutanvändare som inte 
skulle tillhandahållas tjänster av en kommersiell operatör utan skyldighet att tillhandahål­
la samhällsomfattande tjänster 
I avsides belägna regioner med telenät som håller på att utvidgas bör kostnadsberäkningen 
baseras på de tillkommande kostnaderna för att tillhandahålla tjänster till sådana slutanvän­
dare eller grupper av slutanvändare vilka en operatör, som tillämpar normala kommersiella 
principer i en konkurrensutsatt omgivning, skulle välja att inte tillhandahålla tjänster. 
Vid beräkningen av nettokostnaderna skall intäkterna beaktas. Kostnader och intäkter skall 
beräknas framsynt. 
22 
BILAGA B: BIDRAGSSYSTEM FÖR ACCESSUNDERSKOTT 
Utvärderingskriterier i fråga om system för accessunderskott 
Enligt vad som framgår av utvärderingskriterierna för de nationella program­
men ovan får medlemsstaterna inrätta särskilda mekanismer som avhjälper de 
effekter som drabbar en operatör i monopolställning på grund av reglerande 
hinder i fråga om taxestrukturen, dvs. kontroller av hur snabbt operatören kan 
utjämna sina taxor i syfte att uppfylla utjämningskravet i konkurrensdirektivet. 
Dessa system bör vara separata från de nationella programmen för kostnads­
beräkning och finansiering av nettokostnaden för tillhandahållandet av sam­
hällsomfattande tjänster i medlemsstaterna. 
Systemen bör baseras på objektiva, icke-diskriminerande och proportionella 
förfaranden och kriterier som medger insyn och inrättas endast tillfälligt. 
För att motsvara kraven bör systemen uppfylla följande principer: 
1. Efter den 1 januari 1998 erhåller de ifrågavarande operatörerna avsevärda 
subventioner för lokalnät som går längre än vad som skulle kunna förvän­
tas enligt vanlig kommersiell praxis (dvs. dessa operatörer är under­
kastade reglerande begränsningar som hindrat dem från att fullborda pro­
cessen med utjämning av taxor, vilket har lett till taxestrukturer som inte 
står i proportion till det kapital som investerats för att tillhandahålla lo­
kalnät). 
2. System för accessunderskott bör inrättas endast tillfälligt och längst till 
den 1 januari 2000. 
/ princip har system för accessunderskott haft detaljistprisstrukturen 
(eller de olika näringsområdenas lönsamhet) hos operatören i monopol­
ställning som utgångspunkt för beräkningen av samtraftkpriserna och 
för att kunna diskontera dessa priser för att ange priset på sam trafik av 
en viss typ av samtal eller tjänst. Beräkningen är därför "top down" 
snarare än ett "bottom up"-tillvägagångssätt med utgångspunkt från de 
faktiska kostnaderna. 
Tillföljd av detta kommer ett eventuellt system för accessunderskott att 
förhindra uppkomsten av effektiv konkurrens eftersom konkurrenterna 
(nykomlingar) kommer att tvingas att ta ut högj-e priser för dessa tjäns­
ter, vilka bidrar till accessunderskottet för operatören i monopolställ­
ning. Denna typ av prissättningsordning för samtrafik undergräver inci­
tamentet för operatören i monopolställning att orientera priserna iför­
hållande till kostnaderna. Effekterna av detta snedvrider investeringarna 
inom branschen och kan bara övervägas som ett tillfälligt undantag till 
fördragets konkurrensregler. 
23 
3. Varje system för accessunderskott bör kräva en tydlig angivelse av ett 
eventuellt hävdat "underskott", som beräknats på ett proportionellt och 
icke-diskriminerande sätt som medger insyn. Beräkningen bör vara un­
derkastad en oberoende granskning. Den bör fastställa fördelningen av 
det kapital som använts för att tillhandahålla tillgång, tillsammans med 
eventuellt gemensamma kostnader, som bör fördelas enligt principerna 
om proportionality och icke-diskriminering. 
4. Skyddsåtgärder för att säkerställa insynen i eventuella system för access­
underskott är särskilt viktiga med tanke på den avsevärda handlingsfrihe­
ten för en operatör i monopolställning i fråga om fördelningen av gemen­
samma kostnader inom verksamheten. System för accessunderskott bör 
inte användas på ett sätt som helt enkelt innebär finansiering av effektivi­
tetsförluster i verksamheten hos en operatör i monopolställning. 
5. Information om genomförandet av dessa system liksom en tidsplan för de­
ras utfasning bör anmälas till kommissionen samtidigt med de nationella 
programmen för samhällsomfattande tjänster (dvs. senast den 11 januari 
1997). 
/ avsaknad av sådan information är det inte möjligt för kommissionen att 
bedöma om de nationella programmen är förenliga med EG-fördraget. 
6. Varje system för accessunderskott bör struktureras separat från ett even­
tuellt nationellt program för samhällsomfattande tjänster. 
Syftet med ett system för accessunderskott är att avhjälpa effekterna av 
ineffektiv förbiströmning och "av att grädden skummas av mjölken", vil­
ka uppstått på grund av reglerande begränsningar i fråga om taxe­
strukturen hos operatören i monopolställning. "Underskottet" utgör inte 
någon konkret förlust för den berörda operatören. Det skall därför inte 
ingå i nettokostnaden för tillhandahållandet av de samhällsomfattande 
tjänsterna. 
7. De nationella tillsynsmyndigheterna bör säkerställa att övriga marknads­
aktörer endast bidrar till ett eventuellt accessunderskott om konkurrenten 
använder en del av monopoloperatörens nät (dvs. sammankopplar) för att 
överföra samtal. 
Om konkurrenten kan erbjuda kunderna en komplett tjänst som inte an­
vänder eller sammankopplas med monopoloperatörens nät, bör inget bi­
drag betalas till accessunderskottet. 
8. Bidrag till accessunderskott bör beräknas på grundval av det bidrag till 
accessunderskott som operatören i monopolställning förlorar när den in­
täkt (taxa) som skulle tillfallit honom i stället betalas till konkurrenten, 
även om samtalet delvis överfördes via monopoloperatörens nät.23 Bidra­
get till accessunderskottet kommer att vara lägre än det fulla bidrag till 
accessunderskottet som operatören i monopolställning skulle ha fatt om 
23 Om ingen sammankoppling sker bör inget bidrag till accessunderskottet betalas. 
24 
han hade överfört hela samtalet, på grund av konkurrenseffekterna vid en 
utvidgning av marknaden. En andel av den sammankopplade trafiken bör 
anses vara ny trafik, i fråga om vilken operatören i monopolställning inte 
kan förutsätta något bidrag. 
BILAGA C: KOMMISSIONENS KOMMENTARER TILL PROTOKOLLET 
FRÅN RÅDETS 1910:E MÖTE (TELEKOMMUNIKATION) AV 
DEN 27 MARS 1996 OM VILKA SOM SKALL BIDRA TILL DE 
SAMHÄLLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA 
"Mot bakgrund av artikel 5.1 i den gemensamma ståndpunkten om förslaget 
till direktiv om samtrafik inom telekommunikation erinrar kommissionen om 
att det i artikel 4c i kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996 
om ändring av direktiv 90/388/EEG om genomförandet av full konkurrens på 
marknaderna för teletjänster konstateras att om medlemsstaterna inrättar me­
kanismer för fördelning av nettokostnaden för tillhandahållandet av samhälls­
omfattande tjänster, bör de tillämpa dessa mekanismer på de företag som till­
handahåller publika telenät. I direktivet föreskrivs vidare att de olika bördorna 
skall fördelas enligt objektiva och icke-diskriminerande kriterier och i enlighet 
med proportionalitetsprincipen. Enligt den senare principen bör bidragen, vil­
ket framhålls i 19:e stycket i ingressen till kommissionens direktiv, eftersträva 
endast att säkerställa att marknadsaktörerna bidrar till finansieringen av de 
samhällsomfattande tjänsterna. Kommissionen har noterat att man i parlamen­
tets och rådets direktiv 95/62/EG om tillämpningen av ONP på taltelefoni de­
finierar räckvidden för förpliktelserna i fråga om samhällsomfattande tjänster, 
vars börda får finansieras genom mekanismer för samhällsomfattande tjänster. 
Dessutom motsäger principen om icke-diskriminering finansieringsmekanis­
merna för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, vilket leder an­
tingen till dubbla bidrag till kostnaden för dessa tjänster i samma medlemsstat 
eller till att alla företag på marknaden för telekommunikation subventionerar 
telefonioperatörema. Följaktligen bör bidragen begränsas till tjänster inom 
ramen för definitionen på samhällsomfattande tjänster. 
Kommissionen tolkar därför såväl artikel 4c i kommissionens direktiv som ar­
tikel 5.1 i den gemensamma ståndpunkten på det sättet att de tillåter att bidrag 
endast uppbärs från tillhandahållare av telefoni i förhållande till deras använd­
ning av publika telenät." 
25 
BILAGA D: ASPEKTER AV DE NATIONELLA PROGRAMMEN SOM 
FRÄMST BEHANDLAS PÅ NATIONELL NIVÅ 
Den inre marknadens krav samt målet att säkerställa en hög nivå av konsumentskydd 
innebär visserligen att det krävs ett gemensamt begrepp för samhällsomfattande tjänster 
på gemenskapsnivå, men många av aspekterna hos dessa tjänster hör nära samman med 
den särskilda situationen i respektive medlemsstat. Till följd av detta åläggs de nationel­
la tillsynsmyndigheterna ett betydande dagligt ansvar, t.ex. att fastställa vad som är 
tjänster "till rimliga priser" i en viss medlemsstat. 
I enlighet med subsidiaritetsprincipen kommer en rad frågor att behandlas främst på na­
tionell nivå vad gäller administrationen av de samhällsomfattande tjänsterna. Dessa till­
vägagångssätt utgör de övergripande ramar inom vilka de nationella programmen skall 
genomföras. De nationella tillvägagångssätten på dessa områden skall förbli förenliga 
med gemenskapens lagstiftning, särskilt skall de vara proportionella, icke­
diskriminerande, baserade på objektiva kriterier och förfaranden samt medge insyn. 
Dessa frågor utgör visserligen inte huvudsyftet med detta meddelande, men kommis­
sionen kommer ovillkorligen att granska det valda tillvägagångssättet för att korrekt 
kunna bedöma de nationella program som anmäls till den. 
Behovet av att införa särskilda förpliktelser för att säkerställa samhällsomfattan­
de tjänster 
— Den första frågan är om man bör ålägga vissa aktörer särskilda förpliktelser 
för att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster eller om aktörernas frivilli­
ga användning av särskilda eller kundanpassade taxesystem uppnår det över­
gripande målet att säkerställa tjänster till rimliga priser. 
Proportionalitetsprincipen innebär att förpliktelser i fråga om samhällsomfattande 
tjänster bör åläggas endast om det finns risk för att målet att säkerställa överkomlig 
tillgång till en angiven nivå av samhällsomfattande tjänster inom ett visst område 
inte kan uppnås i en konkurrensutsatt omgivning utan inrättandet av särskilda me­
kanismer för att mellan marknadsaktörerna rättvist fördela eventuella fastställda 
kostnader som hänför sig till dessa förpliktelser och som uppstår för tillhandahålla-
ren av dessa tjänster. 
Prissättningsbeslut som ett led i tillhandahållandet av samhällsomfattande tjäns­
ter 
Den andra frågan är beslut om principerna för prissättning (t.ex. nationella val 
att tillämpa en enhetlig nationell taxa eller att tillåta en viss taxedifferentiering / 
fastställande av överkomlighet / användning av mekanismer för att kontrollera hur 
snabbt utjämningen sker). 
I fråga om prissättning begränsar sig gemenskapens politik till att ange förpliktelsen 
med kostnadsorientering i fråga om taxorna för vissa tjänster (t.ex. förhyrda för­
bindelser, samtrafikavgifter) och en skyldighet till överkomlighet beträffande till-
26 
handahållandet av samhällsomfattande tjänster.24 Gemenskapens politik varken 
kräver eller förhindrar beslut på nationell nivå, exempelvis om att bibehålla 
enhetliga nationella taxor eller att tillåta differentiering, förutsatt att tjänstens 
övergripande överkomlighet inte kan ifrågasättas. 
Samtidigt klargör kommissionen i meddelandet om samhällsomfattande tjänster att 
"ökad [taxeJflexibilitet måste vara beroende av att det i regelverket (i) ingår 
lämpliga åtgärder for att garantera överkomligheten (t.ex. de som beskrivs 
ovan), (ii) säkerställs att andra prishöjningar än justeringar för att uppnå kost­
nadsorienteringfor användare i avlägsna områden och landsbygdsområden inte 
används for att kompensera aktörernas förlorade intäkter till följd av sänkta 
priser någon annanstans, och (iii) säkerställs att eventuella skillnader i prissätt­
ningen mellan högkostnadsområden och lågkostnadsområden inte äventyrar sam­
hällsomfattande tjänster till överkomliga priser". 
Organisationen på nationell nivå av förpliktelsen att tillhandahålla samhälls­
omfattande tjänster 
När väl beslutet om att anförtro förpliktelsen till en eller flera organisationer har fattats 
är det troligt att de nationella tillsynsmyndigheterna beslutar om en rad tilläggsfrågor 
som kommer att påverka genomförandet av de nationella programmen: 
— Om det skall finnas en eller flera tillhandahållare med förpliktelse att tillhandahålla 
samhällsomfattande tjänster i en medlemsstat eller vissa områden i en medlemsstat. 
— Om de samhällsomfattande tjänsterna kommer att åläggas per geografiskt område 
(t.ex. hela territoriet eller per region) eller per tjänstekategori (t.ex. tillhandahållan­
de av allmänna telefonitjänster, tillhandahållande av telefonautomater). 
— Förfaranden för att införa förpliktelse att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster 
(t.ex. åläggande genom rättsinstrument / användning av anbudsförfaranden / tids­
schema för översyn av förpliktelser). 
— Administrativa aspekter (t.ex. struktur och förvaltning av fonden för samhälls­
omfattande tjänster / betalningsmekanismer för samhällsomfattande tjänster (t.ex. 
från en fond / direkt statlig finansiering / användning av kuponger för att bidrag 
skall betalas ut direkt till behövande kunder / utvärdering av bidrag in natura). 
Bidrag till samhällsomfattande tjänster genom program enligt principen "betala 
eller spela med" 
En nyckelfråga som skall behandlas är det grundläggande valet i fråga om vem som 
skall tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och hur den eller de tillhandahållarna 
skall väljas. Förutsatt att de allmänna principerna om objektivitet, proportionalitet, 
icke-diskriminering och insyn iakttas är detta beslut främst en subsidiaritetsfråga. 
24 Se KOM(96) 419 av den 11 september 1996, förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om 
tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för telefoni och om samhällsomfattande tjänster för telekom­
munikation i en konkurrensutsatt omgivning (ersätter Europaparlamentets och rådets direktiv 
95/62/EG). 
27 
Samtidigt bör det inte föreligga ett automatiskt antagande om att nuvarande tillhanda­
hållare av samhällsomfattande tjänster måste fortsätta att tillhandahålla dessa eller vara 
ensam om att göra det, eller att de samhällsomfattande tjänsterna bör bibehållas i form 
av ett kombinationserbjudande. Inom varje program förblir det viktigt att säkerställa 
lämpliga incitament för att uppmuntra till ett kostnadseffektivt tillhandahållande av 
samhällsomfattande tjänster. Detta kommer att begränsa de eventuellt snedvridande 
effekterna vid marknadsinträde och investeringar av högre kostnader än nödvändigt för 
samhällsomfattande tjänster. 
Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att låta vissa av de samhällsomfattande tjänster­
na omfattas av anbudsförfaranden antingen på geografisk grundval eller i fråga om vissa 
tjänster, t.ex. tillhandahållandet av publika telefonautomater. Detta skulle möjliggöra 
för konkurrenterna att erbjuda vissa samhällsomfattande tjänster av samma eller bättre 
kvalitet, varvid kontrakt tilldelas den organisation som erbjuder att tillhandahålla en 
tjänst av en viss angiven kvalitet till lägsta tänkbara bidragsnivå. Om ingen organisation 
erbjuder tjänsten skulle den nationella tillsynsmyndigheten bibehålla en viss befogenhet 
att ålägga en förpliktelse till samhällsomfattande tjänster. 
Ett annat sätt skulle kunna vara att inbjuda till anbudsförfaranden mellan konkurrenter­
na enligt ovan, men på franchisingvillkor (dvs. en angiven tjänst, kvalitet och slutan-
vändarpriser) och tilldela kontraktet för förpliktelsen att tillhandahålla de samhällsom­
fattande tjänsterna till den tillhandahållare som begär minst bidrag för att tillhandahålla 
den angivna tjänsten i ett olönsamt område. Detta tillvägagångssätt kan vara särskilt 
betydelsefullt i medlemsstater där processen med att bygga ut nätet ännu inte helt slut­
förts i alla områden. 
En aspekt som är nära knuten till den om franchising är förhållandet mellan dem som 
tillhandahåller samhällsomfattande tjänster och dem som bidrar till kostnaden för dessa. 
I allmänhet bör de som tillhandahåller vissa samhällsomfattande tjänster kunna utjämna 
nettokostnaden för tillhandahållandet med bidrag som de annars skulle behöva ordna 
genom en finansieringsmekanism. En utvärdering av den kostnaden skulle beakta de 
marknadsfördelar och kommersiella fördelar som kan komma att följa av positionen 
som tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster. Denna metod kallas ofta att "betala 
eller spela med", även om det i själva verket snarare handlar om att "betala och spela 
med". 
28 
TEKNISK ORDLISTA 
Accesskapital 
Accessunderskott 
Anslutningskostnad 
Användare 
Använt kapital 
Använt inkrementella kapital 
Avkastning på använt kapital 
Franchising 
Högkostnadsområde 
Icke-bärkraftig kund 
Inkrementella intäkter 
Inkrementella kostnad Det kapital som används för att ge kunden lokal tillgång 
till det allmänna telenätet. 
Avser de fall då en operatörs intäkter från abonnemang 
och hyror inte ger tillräcklig avkastning på det kapital som 
använts för att säkerställa tillgången. 
Den engångskostnad som debiteras för att ansluta en kund 
till en operatörs nät. 
Slutanvändare, inbegripet konsumenter (t.ex. bofasta 
slutanvändare) och tillhandahållare av tjänster, inbegripet 
telekommunikationsföre-tag, om de senare tillhandahåller 
tjänster som tillhandahålls eller kan tillhandahållas av 
andra. 
De medel som används för tillhandahållande av en viss 
tjänst eller sektor (t.ex. lokalnät, internationella samtal, 
betalteletjänster etc.). 
Det ytterligare kapital som en operatör behöver för att 
bedriva en viss verksamhet. Verksamheten (eller den in­
krementella verksamheten) kan t.ex. avse en kund eller en 
kundgrupp eller en viss typ av tjänst. 
eller "bokföringsavkastning": nivån på bokföringsvinst i 
förhållande till använt kapital. 
Visstidsöverföring av en rättighet eller en skyldighet med 
"publikt" ändamål i fråga om verksamhet som bedrivs 
kommersiellt. 
Avser områden med mindre utvecklad telestruktur där 
kostnaden för att ge kunden tillgång till telenätet är avse­
värt högre än i väl utvecklade områden. 
En kund sägs vara icke-bärkraftig när den sammanlagda 
avkastningsökning som hänför sig till en viss kund är läg­
re än operatörens inkrementella kostnad för att tillhanda­
hälla kunden tjänsten. 
Avser den sammanlagda förändringen i intäkter som ett 
resultat av en viss verksamhet (eller inkrementella verk­
samhet). 
Ett standardmått på förändringen av de totala kostnader 
som beror på en måttlig eller avsevärd ökning eller 
minskning av output (dvs. tillverkningen av en tjänst). 
29 
Inkrementella nettokostnader 
Inkrementella kostnader på sikt 
Kostnadför förhyrdförbindelse Inkrementella kostnader efter avdrag för alla därtill knutna 
inkrementella intäkter. 
Se kostnader som kan undvikas på sikt (nedan). 
En periodiskt fastställd avgift baserad på den typ av tjänst 
och utrustning som användaren väljer. 
Kostnader (dekrementella) som kan undvikas Som inkrementella kostnader, förutom att kostnaden i 
stället för att förhålla sig till en "utåtriktad" resultatökning 
avser de kostnader som kan undvikas genom resultat­
minskning. 
Kostnader som kan undvikas på sikt 
Olönsamma tjänster 
Oundvikliga nettoförluster 
Sjunkna investeringar 
Utjämnning av taxor Avser de kostnader som en operatör kan undvika i långa 
loppet om han upphör med en viss verksamhet (eller en 
ink renient cl del af en verksamhet). 
Tjänster i fråga om vilka de inkrementella kostnaderna för 
tillhandahällande är högre än de därtill knutna inkremen­
tella intäkterna (om sådana finns) som tjänsten ger opera­
tören. 
De nettoförluster som en operatör inte kan undvika på 
grund av skyldighet att tillhandahålla olönsamma sam­
hällsomfattande tjänster eller tjänster till olönsamma kun­
der. 
Investeringar som när de väl gjorts inte kan återvinnas 
helt och fullt. 
Förfarande som innebär att priserna för beståndsdelar av 
samhällsomfattande tjänster utjämnas i förhållande till 
varandra (t.ex. vid genomförande av kostnadsrelatcrade 
priser). 
30 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 608 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 08 
Katalognummer : CB-CO-96-639-SV-C 
ISBN 92-78-12993-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
*/