EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 06 12.1996 
KOM(%) 636 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM DEN INRE 
MARKNADENS AGROMONETARA ORDNING 
Perioden 1 juli 1995 - 30 juni 1996 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Inledning 
I. HUVUDRAPPORT 
A. Sammanfattning av de agromonetära effekter som fastställts 
B. Granskning, framtidsperspektiv och förslag 
II. ANALYS AV DE AGROMONETÄRA EFFEKTERNA UNDER 1995/96 
A. Monetär utveckling 
1. Representativa marknadskurser 
2. Jordbruksomräkningskurser 
B. Agromonetära mekanismer 
1. Bestämmelser 
2. Kompensationsstöd 
C. Ekonomiska effekter 
1. Priser 
2. Handelsutbyte 
3. Inkomster 
D. Ekonomiska konsekvenser 
1. Aspekter av de metoder som använts 
2. Resultatet av uppskattningarna 
Förkortningar av nationella valutor 
BLF: belgiska och luxemburgska franc 
DKR: danska kronor 
DM: tyska mark 
DRA: grekiska drakmer 
ESC: portugisiska escudos 
FF: franska franc 
FMK: finska mark 
HFL: nederländska gulden 
IRL: irländska pund 
LIT: italienska lire 
ÖS: österrikiska schilling 
PTA: spanska pesetas 
SKR: svenska kronor 
UKL: engelska pund 
$: US-dollar 
Övriga förkortningar 
BU 97 det preliminära budgetförslaget 1997 
UJTB 96 utkast till justerad tilläggsbudget 1996 
JOK jordbruksomräkningskurs 
RMK representativ marknadskurs 
RAPPORT TILL EUROPEISKA UNIONENS RÅD OM DEN INRE 
MARKNADENS AGROMONETÄRA ORDNING 
Perioden 1 juli 1995 - 30 juni 1996 
Inledning 
Denna rapport från Europeiska kommissionen bygger på följande åtagande som 
gjordes vid rådets möte (jordbruk) den 19-22 juni 1995: 
"Kommissionen åtar sig att årligen upprätta en rapport över de effekter som 
valutakursförändringar och den gällande agromonetära ordningen har på den 
gemensamma jordbrukspolitiken och den inre marknaden, åtföljd av lämpliga 
förslag för att undanröja de svårigheter som dessa effekter eventuellt kan 
medföra." 
Rapporten är även en följd av Europaparlamentets olika initiativ till resolutioner om 
den agromonetära ordningen av den 19 september 19951, där kommissionen ombads 
"göra en detaljerad utvärdering av alla konsekvenser och finansiella effekter på 
unionens budget av rådets beslut2 ". 
Rapporten gäller jordbrukets ekonomiska sektor och perioden 1 juli 1995 - 30 juni 
1996 (perioden 1995/96). Den omfattar en huvudrapport som sammanfattar och 
kommenterar resultaten av de granskningar som gjordes samt lämpliga förslag för att 
åtgärda de svårigheter som upptäckts. Huvudrapporten följs av en redogörelse av den 
analys som gjordes av de agromonetära händelser som inträffade under perioden 
1995/96 och av deras effekter. 
I analysens första och andra del, A och B, behandlas de monetära och agromonetära 
händelser som inträffade under den aktuella perioden inklusive beviljandet av 
kompensationsstöd. Eftersom en liknande rapport hade upprättats för perioden 1 
januari 1993 - 30 juni 19943 behandlas de händelser som inträffade i slutet av 1994 
och i början av 1995 på ett sådant sätt att den agromonetära utvecklingen kan ses i ett 
kronologiskt samband sedan upprättandet av den inre marknaden den 1 januari 1993. 
Gemensam resolution om den agromonetära ordningen nr EP 193.731 av den 19 
september 1995 i enlighet med artikel 40.5 i Europaparlamentets arbetsordning. 
Det gäller rådets beslut av den 19-22 juni 1995 som ligger till grund för dels 
rådets förordning (EG) nr 1527/95 av den 19 juni 1995 om fastställande av 
kompensationer för vissa valutor på grund av sänkta jordbruksomräkningskurser 
(EGT nr L 148, 30.6.1995, s. 1), dels rådets förordning (EG) nr 2611/95 av den 
25 oktober 1995 om möjligheten att bevilja nationellt kompensationsstöd för 
förlust av jordbruksintäkter på grund av valutakursförändringar i andra 
medlemsstater (EGT nr L 268, 10.11.1995, s. 3). 
KOM(94)498 slutlig. 
I del C behandlas de ekonomiska konsekvenserna för marknaderna på 
jordbruksområdet och för jordbrukarnas inkomster. De statistiska uppgifter som finns 
att tillgå medger jämförelser mellan tolvmånadersperioder från juli till juni när det 
gäller prisanalyser, mellan kalenderår när det gäller handelsutbyte och mellan fiktiva 
år när gäller inkomster. 
I del D görs en utvärdering av den agromonetära ordningens inverkan på 
gemenskapens utgifter. Utvärderingen grundas på 1996 års löpande budget och på 
1997 års preliminära budgetförslag i den version som gällde den 30 juni 1996. 
Budgetåren avser tolvmånadersperioder med början den 16 oktober. 
De basdata som används som underlag till rapporten presenteras i tabellform eller 
grafiskt och behandlas i ett särskilt arbetsdokument utarbetat av kommissionens 
tjänstegrenar. 
I. HUVUDRAPPORT 
A. Sammanfattning av de agromonetära effekter som fastställts 
1. Omräkningskursernas utveckling 
Under perioden 1995/96, mellan juli 1995 och juni 1996, ägde inga större 
valutakursförändringar rum. Utvecklingen är dock anmärkningsvärt atypisk för minst 
hälften av gemenskapens valutor. Traditionellt starka valutor minskade i värde och 
valutor som förut ofta deprecierats ökade i värde. 
Sedan "switch-over" mekanismen avskaffades den 1 februari 1995 följer alla 
jordbruksomräkningskurser (JOK) de representativa marknadskursernas (RMK) 
utveckling både uppåt och nedåt. Mekanismen som för JOK närmare RMK fungerar 
dock inte symmetriskt. En sänkning av JOK för valutor som apprécieras1 
(institutionella prissänkningar i nationell valuta) utlöses av större monetära avvikelser 
och av längre perioder för fastställande av dessa avvikelser än vid en höjning av JOK. 
Generellt sett var de monetära avvikelserna positiva för samtliga valutor. LIT och 
SKR avlöste varandra när det gällde att hålla den positiva monetära avvikelsen kvar på 
över 4 enheter. Tröskeln för negativa avvikelser var därför hela tiden mycket låg, 
lägre än en enhet2. Detta föranledde ett stort antal små och t.o.m. mycket små 
nedskrivningar, i 82% av fallen under 0,5%. 
Kort efter rådets agromonetära beslut i juni 1995 minskade JOK för fem valutor 
"märkbart"3. Den "märkbara" minskningen av JOK uppgick till 0,496% för DKR och 
till mellan 2,193 och 2,572% för BLF, DM, ÖS och HFL. 
Vad gäller de andra valutor som uppvärderades stabiliserades PTA:s monetära 
avvikelse efter en "icke märkbar" revalvering på 2,9% i juli 1995. Under perioden 
1995/96 var LIT föremål för 4 "icke märkbara" sänkningar av JOK på sammanlagt 
12,1%. 
SKR sänktes 3 gånger på sammanlagt 9,9% varav en "märkbar" sänkning på 1,734%. 
En ny märkbar sänkning av JOK inträffade den 7 juli 1996. 
I den agromonetära ordningen uttrycker omräkningskursen värdet av 1 ecu i 
nationell valuta. En devalvering jämfört med ecun innebär därför en kurshöjning 
medan en revalvering innebär en kurssänkning. 
När "summan" av den största positiva och den största negativa avvikelsen 
överstiger 5 enheter under ett visst antal referensperioder måste JOK ändras för 
att minska kursavvikelserna. 
En "märkbar" sänkning av JOK medför en minskning av de institutionella priserna 
i nationell valuta som är större än effekten av eventuella nedskrivningar under de 
tre föregående åren. Effekten uppskattas till 2/3 respektive 1 /3 av den ökning av 
de institutionella priserna som förorsakats av JOK sedan åren -2 och -3. 
Endast två valutor påverkades påtagligt av nedskrivningar. JOK ökade med 3,1% för 
DRA och med 3,5% för FMK. 
2. Rådets särskilda åtgärder när det gäller "märkbara" revalveringar 
I en situation då det förelåg risk för "märkbara" revalveringar av BLF, DKR, DM, 
HFL och ÖS vidtogs särskilda åtgärder i slutet av juni 1995 genom rådets förordning 
(EG) nr 1527/95. När risken återuppstod för FMK och SKR i slutet av december 1995 
vidtogs nya åtgärder genom rådets förordning (EG) nr 2990/954 vilka sedermera 
förlängdes till den 31 december 1996. 
Dessa åtgärder strider mot tillämpningen av artiklarna 7 och 8 i den agromonetära 
grundförordningen5 och inför ett schablonmässigt kompensationsstöd samt en frysning 
av jordbruksomräkningskurserna. Enligt artikel 7 skall, vid en revalvering som är 
större än devalveringarna under de två föregående åren, beloppet i ecu av de flesta 
direktstöd till producenterna6 ökas för att undvika varje minskning av deras tillgångar i 
den aktuella valutan. Med hänsyn till det berörda stödets omfattning, nära 60% av 
budgeten för garantisektionen vid EUGFJ, skulle kostnaden för en sådan åtgärd uppgå 
till ungefar 250 miljoner ecu per år och per procentenhet av uppvärderingen. Enligt 
artikel 8 i förordning (EEG) nr 3813/92 skall det dessutom beviljas ett 
kompensationsstöd för inkomstbortfall som förorsakats av effekten av sänkta JOK på 
priserna. Det aktuella stödet skall inte kunna beviljas förrän efter en observationstid på 
12 månader och grundas på det inkomstbortfall som förorsakats. 
3. Frysning av JOK 
Frysningen av JOK för de former av stöd som avses i artikel 7 i den agromonetära 
grundförordningen gäller de kurser som faktiskt tillämpades den 23 juni 1995 eller den 
11 januari 1996 i fråga om SKR. Frysningen gäller till den 1 januari 1999 då den 
gemensamma valutan planeras införas. Givetvis innebär detta en tillfällig ändring av 
nivån på gemenskapsstödet till de olika medlemsstaterna. Med hänsyn till de utlösande 
faktorer7 vad gäller JOK för stödet i fråga har flera kurser frysts till den 30 juni 1999. 
Detta innebär, främst i Sveriges fall, att jämvikten mellan jordbrukssektorerna ifråga 
om de olika stöden uttryckta i ecu ändras när dessa uttrycks i nationell valuta. 
EGT nr L 312, 23.12.1995, s. 7. Förordning ändrad genom förordning (EG) nr 
1451/96 (EGT nr L 187, 26.7.1996, s. 1). 
Förordning (EEG) nr 3813/92 (EGT nr L 387, 31.12.1992, s. 1), senast ändrad 
genom förordning (EG) nr 150/95 (EGT nr L 22, 31.1.1995, s. 1). 
Schablonmässigt stöd i ecu per hektar eller i ecu per djur samt struktur- och 
miljöstöd. 
Kursvärdet på JOK dagen för den utlösande faktorer är det värde som tillämpas 
på det aktuella beloppet. Vad gäller hektarstödet inom ramen för reformen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken inträffar den utlösande faktorer den 1 juli. För 
de flesta andra former av stöd som avses i artikel 7 i förordning 3813/92 inträffar 
den den 1 januari. 
Avvikelserna mellan de frysta JOK och de RMK tenderar att minska när det gäller 
valutor som revalverades i juni och juli 1995. Däremot ökade den monetära avvikelsen 
av den frysta JOK för Sverige avsevärt när det gäller arealersättningen: under 
regleringsåret 1996/97 kommer stödet till Sverige att överstiga JOK:s löpande nivå 
med 11%. 
4. Kompensationsstöd for märkbara sänkningar av JOK 
För det kompensationsstöd som kan beviljas enligt förordningarna (EG) nr 1527/95 
och 2990/95 fastställs en övre gräns som är beroende av de förväntade effekterna av 
JOK:s märkbara sänkningar och på de senaste statistiska uppgifterna om disponibla 
inkomster. Stödet består av tre gradvis minskande delar på 12 månader varav 50% 
finansieras av Europeiska unionen oberoende av storleken på medlemsstatens 
kompletterande finansiering med nationella medel. 
I slutet av perioden 1995/96 anmälde de sex medlemsstater som berörs av förordning 
(EG) nr 1527/95 förslag till kompensationsstöd. Kommissionen har inte lagt fram 
några invändningar mot dessa förslag. 
Sverige som förfogar över en tidsfrist på ytterligare sex månader för att göra anmälan 
enligt förordning (EG) nr 2990/95 har inte lagt fram något förslag under den aktuella 
perioden. 
Luxemburg och Tyskland beslutade att bevilja största möjliga stöd och fördubblade 
den nationella delen av finansieringen av kompensationer som belastar EUGFJ. 
Belgien planerar att komplettera de 50% som finansieras av Europeiska unionen med 
en nationell finansiering som uppgår till 15% av den maximalt tillåtna. Danmark, 
Nederländerna och Österrike beviljar ingen kompletterande nationell finansiering. 
Medan de övriga berörda medlemsstaterna tilldelar stödet direkt till jordbrukarna i 
förhållande till deras tidigare produktionsvolym, föredrar Danmark, Tyskland och 
Nederländerna en schablonmässig tilldelning av den tredje delen av stödet, eftersom 
det rörde sig om belopp på mindre än 400 ecu per jordbruksföretag. 
5. Stöd för att kompensera effekten av devalveringar i andra medlemsstater 
Rådet tog itu med följderna av de omfattande devalveringarna i början av 1995 
genom att anta förordning (EG) nr 2611/95. Förordningen tillåter 
medlemsstaterna att bevilja nationellt stöd för att ge kompensation för 
effekterna på vissa jordbrukares inkomster av devalveringar som inträffat före 
den 31.12.1995 i andra medlemsstater. Stödet i fråga skall godkännas av 
kommissionen samt skall vara gradvis minskande och beviljas under högst tre 
år. Stödet får inte främja en viss typ av produktion med hänsyn till hur 
situationen skulle ha varit utan devalvering. 
Frankrike och därefter Belgien anmälde stödprojekt innan tidsfristen gick ut 
den 30 juni 1996. Det rör sig om ett enda årligt belopp för att ge kompensation 
för effekterna av LIT.s devalvering på nötköttssektorn. Kommissionen har inte 
8 
lagt fram några invändningar eftersom dessa länders nationella marknader i 
båda fallen, direkt eller indirekt, var mycket beroende av den italienska 
marknaden. 
6. Översikt av de agromonetära kompensationsbeloppen 
I tabellen nedan ges en översikt av det godkända och anmälda stödet. Samtliga 
belopp anges i miljoner ecu och grundas på RMK av den 1.7.1996. Den andra 
och tredje delen av kompensationen för märkbar sänkning av JOK uppgår till 
2/3 respektive 1/3 av den första delen vilken anges i tabellen. 
Medlemsstat 
Förordning (EG) 
nr 1527/95 
Belgien 
Luxemburg 
Danmark 
Tyskland 
Nederländerna 
Österrike 
Förordning (EG) 
nr 2990/95 
Sverige 
Förordning (EG) 
nr 2611/95 
Belgien 
Frankrike Märkbar 
sänkning av 
JOK (i %) 
2,193 
2,193 
0,496 
2,229 
2,572 
2,264 
1,734 Tak 
(miljoner ecu) 
40,2 
3,2 
8,0 
216,7 
101,4 
38,7 
20,8 Anmälan om 
unionsfinansierin 
g (miljoner ecu) 
20,5 
1,6 
4,0 
108,3 
50,7 
19,4 
0 
0 Anmälan om 
nationell 
finansiering 
(miljoner ecu) 
6,1 
1,6 
0,0 
108,3 
0,0 
0,0 
3,3 
17,3 
7. Omräkningskurs för importavgifter 
Vad gäller de omräkningskurser som tillämpas på importavgifter fastställda i 
ecu infördes en övergångsbestämmelse genom kommissionens förordning (EG) 
nr 1482/95 vilket innebär att en månatlig kurs tillämpas i de fall där den i 
10 
tullkodexen föreskrivna årliga kursen bör tillämpas. Då rådets och 
Europaparlamentets granskning av kommissionens förslag bl.a. om ändring av 
den i tullkodexen föreskrivna årliga kursen inte var avslutad den 30.6.1996 
förlängde kommissionen den tillfälliga användningen av den månatliga kursen 
med 1 år. 
Den tillfälliga månatliga kursen skall dock endast tillämpas på importavgifter 
som inte fastställs genom en rättsakt rörande den gemensamma 
jordbrukspolitiken i den mening som avses i artikel 1 i den agromonetära 
grundförordningen. I de övriga fallen skall jordbruksomräkningskursen 
tillämpas. Användningen av olika omräkningskurser har medfört vissa 
ekonomiska inkonsekvenser och en mycket stor administrativ komplexitet som 
är en källa till felaktigheter och rättsosäkerhet. Därför föreslog kommissionen i 
februari 1996 en ändring av den agromonetära ordningen som innebär att 
användningen av jordbruksomräkningskursen avskaffas och att endast en kurs 
används för importavgifter på jordbruksprodukter. Den 30 juni 1996 hade rådet 
inte fattat något beslut om den punkten. 
8. Allmänna kommentarer om de ekonomiska effekterna 
Teoretiskt sett kan endast marknadspriser med stark anknytning till en 
interventionsmekanism (huvudsakligen sektorn för spannmål, socker, mjölk och 
nötkött) påverkas av JOK. Genom att påverka priset för dessa produkter kan 
utvecklingen av JOK därför även påverka jordbrukarnas inkomster. Dessutom 
kan svårigheter uppstå inom handeln på grund av avvikelser antingen mellan 
JOK och RMK eller mellan marknadspriser och interventionspriser i nationell 
valuta. 
Däremot påverkar JOK inte priserna på de övriga produkterna. Handeln med 
dessa produkter kan dock störas av en kraftig och plötslig utveckling av JOK. 
Detta är bl.a. fallet när marknadspriset i nationell valuta inte följer 
valutakursförändringarna. 
Jordbrukarnas inkomster påverkas inte bara indirekt genom 
växelkursförändringens effekter på priserna utan även direkt av de JOK som 
tillämpas på direktstödet till producenterna. 
9. Effekter på marknadspriserna 
Eftersom inga anmärkningsvärda devalveringar förekommit utgörs de 
förändringar av JOK som kan ha haft den största effekten under perioden 
1995/96 av 
den fortlöpande starka revalveringen av LIT (12,1%) och SKR (9,9%), 
de "märkbara" revalveringarna mellan juni och juli 1995 av BLF, DKR, 
DM, HFL, ÖS och i januari 1996 av SKR. 
11 
Vad gäller marknadspriset för produkter utan anknytning till 
en interventionsmekanism har inget samband fastställts mellan JOK och 
marknadsprisförändringar. Vad gäller de övriga produkterna koncentrerades 
prisgranskningen på sektorer för vilka det finns användbara uppgifter och på en enda 
representativ marknad per berörd medlemsstat. 
Under den aktuella perioden har marknadspriserna för spannmål varit betydligt högre 
än interventionspriserna i nationell valuta. På denna ovanligt höga prisnivå påverkas 
marknaderna inte mycket av små agromonetära kursförändringar. Trots mycket stora 
oregelbundenheter står den allmänna tendensen för marknadspriserna generellt sett inte 
i strid med den allmänna tendensen för interventionspriserna i nationell valuta. Även 
om sambanden är mycket lösa är trenden ungefar densamma, vilket skapar tvivel om 
att det verkligen existerar ett orsak/verkan-förhållande. Trots att en viss osäkerhet 
råder i samband med de höga marknadspriserna under 1995/96 verkar revalveringarna 
inte ha lett till agromonetära sänkningar av spannmålspriserna. 
Marknadspriset för skummjölkspulver och smör stannade på en exceptionellt hög nivå 
under första delen av regleringsåret 1995/96. Det verkar inte finnas något samband 
mellan uppvärderingen av LIT och SKR och dessa marknadsprisförändringar. Vad 
gäller de valutor som uppvärderades märkbart i juni och juli 1995 har 
marknadspriserna uppenbarligen inte följt JOK.s nedåtgående utveckling. Eftersom 
inga märkbara uppvärderingår förekommit är det mycket osannolikt att priserna i de 
aktuella valutorna skulle ökat eller ökat mer än vad de gjorde. 
Priset på ungnötskött minskade kraftigt i början på 1995 och närmade sig eller till och 
med uppfyllde villkoren för att utlösa interventionsåtgärder. Därefter, i slutet av 1995, 
och fram till krisen förorsakad av encefalopati bovin spongiform hos nötkreaturen 
återhämtade priserna sig betydligt. Kort före den aktuella perioden, mellan mars och 
juli 1995, påverkades prissänkningen i vissa medlemsstater sannolikt till en del av att 
priserna i LIT inte ökade lika kraftigt som JOK. Efter juli 1995 stabiliserades de låga 
priserna i LIT och eftersom dessa priser inte hade ökat tidigare följde de inte heller 
den nedåtgående återhämtningen av utvecklingen av JOK. Marknadspriserna i SKR, en 
annan valuta som kraftigt uppvärderats under regleringsåret 1995/96, följde sänkningen 
av JOK på relativt nära håll. Vad gäller de valutor som upp värderades märkbart i 
början av regleringsåret är den nedåtgående utvecklingen av marknadspriset för 
nötkött, i motsats till spannmål och mjölkprodukter, med stor sannolikhet relaterad till 
utvecklingen av JOK. 
10. Handelseffekter 
De effekter som valutakursförändringar eventuellt kan ha på handelsutbytet döljs på 
kort sikt av de stora månatliga förändringarna av exportvärdet. Även vad gäller 
medlemsstater som driver handel med medlemsstater vars valuta kraftigt nedvärderats 
finns enligt statistiken inga betydelsefulla samband mellan den totala exporten från en 
viss sektor och kortsiktiga växelkursförändringar. 
12 
Alltjämt i samband med kursförändringarnas eventuella kortsiktiga effekter kan det i 
princip hända att produkter som beviljas exportbidrag drabbas av snedvridning av 
handel om de ackumulerade kursavvikelserna blir omfattande. Av exportstatistiken 
framgår dock inga förändringar som kan bero på sådana agromonetära avvikelser. 
Detta utesluter inte att enstaka fall kan förekomma. Även om stora ackumulerade 
avvikelser kan uppstå under en period av två månader, vilket var fallet i slutet av 
1995, medför detta dock inte automatiskt att detta utnyttjas i ett system, eftersom det 
är osäkert om situationen är bestående. 
Under längre perioder sett visar statistiken dock att vissa samband finns. Mellan 1992 
och 1995 ökade konkurrensindexen, som är ett uttryck för växelkurs- och 
kostnadsutvecklingen, parallellt med exporten uttryckt i nationell valuta efter justering 
för inflation, dvs. vid konstant köpkraft. Effekten på konkurrenskraften framgår dock 
endast av ökade exportvinster. Den framgår inte av utvecklingen av exportvolymen 
och marknadsandelar. 
11. Inkomsteffekter 
För att få grepp om storleksordningen på JOK:s inkomsteffekt under tolv månader i 
perioden 1995/96 behövdes ett antal uppskattningar och hypoteser. 
Enligt de beräkningar som gjordes med hjälp av en simuleringsmodell där samtliga 
effekter av JOK 1995/96 sammanförs till en tolvmånadersperiod skulle 
inkomsteffekten vara signifikant och fördelas olika bland medlemsstaterna. 
Den årliga inkomsteffekten av JOK:s utveckling mellan 1994/95 och 1995/96 visar sig 
vara relativt svag, i regel under 2% för de flesta medlemsstater. I tre medlemsstater 
har den årliga utvecklingen dock haft en tydlig positiv effekt: 
Sverige (+7,2%) på grund av det ökade hektarstödet. 
Italien och Förenade kungariket (+4,1% respektive +4,5%) på grund av höjda 
priser och stöd. Höjningen av stödet förklarar 2/3 av effekten i Italien och 
hälften i Förenade kungariket. 
Den sammanlagda effekten på nettoinkomsterna från jordbruks verksamheten 
uppskattas till 1,7% eller 1 559 miljoner ecu. 
Jämfört med en situation där RMK skulle ha tillämpats direkt i stället för JOK under 
perioden 1995/96 visar det sig att den nuvarande agromonetära ordningen gynnar 
samtliga medlemsstater. 
Inkomsterna ökade mest i Sverige (+8,8%). Andra medlemsstater som gynnats kraftigt 
är Luxemburg (5,6%), Tyskland (4,6%), Belgien och Danmark (+3,8%). Österrike 
gynnas mindre (+2,5%) därför att det nationella stödet, som är en viktig del av 
inkomsterna, inte påverkas. 
Inkomsterna för jordbrukarna i Nederländerna, Irland, Italien och Spanien ökar med 
ungefär 2%. De övriga medlemsstaterna gynnas mindre, i storleksordningen 1%, eller 
ännu mindre i Grekland och Portugal. 
Den sammanlagda effekten på nettoinkomsterna från jordbruk beräknas uppgå till 
1,9% eller 1 718 miljoner ecu. 
13 
12. Tidigare års påverkan på budgeten 
På det agromonetära området påverkas gemenskapsbudgeten kraftigt av följderna av 
tidigare års arrangemang, närmare bestämt switch-over mekanismen (eller den gröna 
ecun). Mekanismen infördes 1984 och avskaffades den 1 februari 1995. Den ledde till 
en höjning med nästan 20% av priser och belopp uttryckta i ecu för att på så sätt 
neutralisera återgången till jordbruksomräkningskursernas verkliga nivå. 
Den prishöjning i ecu som beror på gröna ecu-mekanismen innebär en extra utgift på 
6 800 miljoner ecu i 1996 års budget och 6 920 miljoner ecu i 1997 års budget. 
Den ytterligare kostnaden för den gröna ecuns övriga effekter, vilka slår igenom via 
de belopp som är knutna till världsmarknadspriserna kan uppskattas till 1 320 miljoner 
ecu per år. 
Tack vare agromonetära prissänkningar på sammanlagt 1,46% under 1990 och 1993 
kunde ytterligare utgifter på ungefar 340 miljoner ecu per år undvikas. 
Sammanlagt uppgår effekterna av tidigare agromonetära problem till storleksordningen 
7 800 - 7 900 miljoner ecu per år eller nära 20% av EUGFJis garantisektion medel. 
13. Kostnaden för 1995/96 års händelser 
Tabellen nedan visar att kostnaden på årsbasis uppgår till storleksordningen 1 200 - 1 
300 miljoner ecu. Denna kostnad skall läggas till kvarvarande effekter från tidigare år. 
Nära 2/3 av kostnaden för 1995/96 års händelser (800 till 900 miljoner ecu) beror på 
tröskeleffekter. Tröskelkostnaderna förorsakas huvudsakligen av mekanismens 
asymmetri vilket innebär att positiva monetära avvikelser kan uppgå till 5 
procentenheter medan negativa avvikelser oftast begränsas av en tröskel som är lika 
med den högsta positiva avvikelsen minskad med 5 procentenheter. Därtill kommer att 
i en situation där vissa valutor uppvärderas kraftigt och kontinuerligt, vilket var fallet 
under 1995/96, spelar den långa bekräftelseperioden en icke obetydlig roll eftersom de 
högsta positiva avvikelserna upprätthålls under en längre tid. 
Kostnaden för de avgörande händelserna som svårligen kan minskas utan att 
marknaden störs uppgår till storleksordningen 100 miljoner ecu per år. Oberoende av 
JOK har denna kostnad uppstått på grund av den monetära utvecklingen mellan det 
datum då den för beloppet i fråga avgörande händelsen (en händelse som ledde till att 
målet för operationen uppnåddes) inträffade och det datum då utgiften fördes upp i 
budgeten. Kostnaden är onormalt hög på grund av att inga kompensationer gjordes 
under perioden 1995/96 mellan valutor som ökat eller minskat i värde. 
Frysningen av JOK medför en kostnad som uppstår steg för steg allteftersom de 
avgörande händelserna inträffar och till slut uppgår till 185 miljoner ecu. Genom att 
frysningen bibehålls till den 1 januari 1999 påverkas även budgeten för år 2000. 
14 
Med hänsyn till devalveringarna som ägde rum efter de omfattande revalveringar som 
var upphovet till kompensationsstöden, skulle kostnaden för dessa stöd från och med 
slutet av 1997 kunna göras mindre tyngande. 
Kostnaden för 1995/96 
års agromonetära 
händelser 
Frysning av JOK 
Kompensationsstöd 
Tröskelkostnader 
Avgörande händelser 
SUMMA 1996 
111 
201 
817 
107 
1 236 1997 
180 
141 
890 
104 
1 315 1998 
185 
70 
916 
-
1 171 1999 
185 
2 
913 
-
1 100 
Den största förmånstagaren av den agromonetära ordningen under 1996 var Sverige 
med en ökning med 11,2% av kostnaderna i SKR. Detta är resultatet av tröskeleffekter 
och av avgörande händelser i en situation med kraftiga apprecieringar. Även om dessa 
effekter försvinner kommer Sverige i framtiden att kvarstå som en viktig 
förmånstagare av ordningen på grund av frysningen av JOK vilket kommer att ge 
kännbara effekter från och med 1997. 
Den näst största förmånstagaren av ordningen är Italien med en ökning med 5,6% av 
de berörda gemenskapsutgifterna. Resultatet är relaterat till apprecieringen av LIT 
under ifrågavarande period och kan vara svårt att upprätthålla i framtiden. 
Därefter kommer medlemsstaterna vars JOK har frysts i juni och juli 1995 med en 
ökning på 4,7% och 3,8% av de berörda gemenskapskostnaderna. I dessa 
medlemsstater har valutasituationen begränsat tröskeleffekterna vilket kan ändra sig i 
framtiden. 
För att bedöma effekterna av rådets beslut av juni 1995, dvs. frysningen av JOK och 
schablonmässiga kompensationsstöd i stället för artiklarna 7 och 8 i förordning (EEG) 
nr 3813/92, har det uppskattats hur stor kostnaden skulle ha varit för den 
agromonetära ordningen om besluten inte hade fattats. Besparingen visar sig ligga 
omkring 8 900 miljoner ecu under 4 år eller i genomsnitt över 2 200 miljoner ecu per 
år. 
Dessa enorma kostnader för artiklarna 8 och 9 i förordning (EEG) nr 3813/92 beror 
huvudsakligen på att nivån på hektarstödet i SKR bibehålls (+10% ökning i ecu). Om 
av ett eller annat skäl artikel 7 endast skulle ha tillämpats för de märkbara 
revalveringarna i juni och juli 1995 skulle extrakostnaden jämfört med det faktiska 
utfallet ändå ha uppgått till nära 2 500 miljoner ecu för dessa 4 år 1996 till 1999. 
B. Granskning» framtidsperspektiv och förslag 
15 
1. Allmänt 
En granskning av den agromonetära ordningen under perioden 1995/96 visar att 
det finns tekniska, ekonomiska och finansiella svårigheter. Vissa svårigheter 
kan leda till stora problem i framtiden. Allt beror dock på 
framtidsperspektiven. 
Tre viktiga utvecklingar som f.n. pågår bör tas hänsyn till: den ekonomiska och 
monetära unionen, utvidgningen av Europeiska unionen, utvecklingen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken. Förslagen är beroende dels av hur stora och 
brådskande de agromonetära svårigheter är som måste tas itu med, dels av 
vilka val och tidsfrister som gäller i samband med den framtida utvecklingen 
av dessa tre viktiga händelser. 
2. Finansiella svårigheter 
Den finansiella påverkan från tidigare kan omöjligen minskas vilket visar hur 
stor effekt den agromonetära ordningen kan få på några år. Kostnaden för 
nuvarande ordning är hög, dock betydligt lägre än om man hade tillämpat de 
mekanismer som från början hade förutsetts i fall av märkbara revalveringar. I 
detta avseende är rådets särskilda beslut om kompensationsstöd och frysning av 
vissa JOK fullt berättigade. Kostnaderna för dessa särskilda åtgärder visar sig 
vara relativt begränsade även om vissa kostnader hade kunnat minskas 
ytterligare eftersom deras ekonomiska nytta inte är uppenbar. Detta gäller 
särskilt för schablonmässiga kompensationer för inkomstbortfall till följd av 
prissänkningar som inte slagit igenom i praktiken. 
Kostnaderna i samband med avgörande händelser kan inte undvikas om den 
gemensamma jordbrukspolitiken skall fungera, men de största kostnaderna, som 
hänger ihop med tröskeleffekterna, är beroende av de mekanismer som har 
valts inom den agromonetära ordningen. 
Trösklarna utgör dock ett ömtåligt system med känslig jämvikt vilket innebär 
att det är riskfyllt att ändra en särskild beståndsdel utan att ta hänsyn till 
helheten. Tröskelsystemet i sin helhet är dock den viktigaste pelaren i 
nuvarande agromonetära ordning. 
3. Ekonomiska svårigheter 
Ekonomiskt sett drar nästan samtliga jordbrukare nytta av den agromonetära 
ordningen, om än i mycket varierande grad beroende på valutakonjunkturen, 
och på olika grunder beroende på stabiliteten för de berörda nationella 
valutorna. Marknadseffekterna varierar beroende på vilka produkter det gäller 
och, för de känsligaste produkterna, beroende på nivån för prisnoteringen i 
förhållande till garanterade institutionella priser. På längre sikt kan handeln 
påverkas åtminstone värdemässigt av konkurrensindexet som är ett uttryck för 
den monetära utvecklingen efter justering för prisutvecklingen. 
16 
Även om den agromonetära ordningens ekonomiska effekter i regel är 
godtagbara kan de således i vissa fall leda till påtagliga snedvridningar mellan 
medlemsstaterna. 
På något sätt är även risken för den typen av problem en följd av systemet med 
trösklarna. 
När den monetära utvecklingen inte kan komma till uttryck, som t.ex. vid 
frysning av vissa JOK som gäller för de flesta direktstöd till jordbrukarna, 
finns det risk för långsiktiga strukturavvikelser. Dessa kan uppstå antingen 
mellan medlemsstaterna själva eller mellan jordbrukssektorer i en och samma 
medlemsstat. Därtill kommer att det kan bli allt svårare att återgå till ett 
gemensamt jämviktsläge i ecu. 
När den monetära utvecklingen endast delvis kommer till uttryck och med 
fördröjningar, vilket är fallet för produkter som inte omfattas av en 
interventionsmekanism, kan mer eller mindre långsiktiga avvikelser uppstå 
antingen mellan prisnoteringarna i de olika medlemsstaterna eller i det globala 
handelsutbytet. 
Slutligen, när den monetära utvecklingen återspeglas helt genom garanterade 
priser kan utvecklingen av inkomsterna och av de berörda produkternas priser i 
viss mån avvika från den allmänna pris- och inkomstutvecklingen. 
I samtliga fall och alltefter situationen och konjunkturen kan stora svårigheter 
uppstå främst på lång sikt. Därför kan även det bästa system inte gälla för all 
framtid. Det bör anpassas till förhållandena inom jordbruket och på det 
monetära området samt till de mest sannolika risker som dessa för med sig. 
4. Tekniska svårigheter 
Tekniskt är nuvarande ordning i vissa avseenden inkonsekvent vilket ibland 
kan leda till ovan nämnda ekonomiska och finansiella svårigheter. Det gäller 
framför allt begreppen märkbara revalveringar, omräkningskursen för 
importavgifter och tidtabellen för ändringar av JOK. 
Begreppen märkbara revalveringar och fallande JOK är nödvändiga. De gör det 
möjligt att ta hänsyn till tidigare utvecklingar på det monetära området när det 
gäller att bedöma vikten av de olika följderna av en monetär revalvering. 
Erfarenheten visar dock att nuvarande definitioner av dessa begrepp är 
otillfredsställande och mycket komplicerade. 
Vad gäller den monetära utvecklingen kan samma märkbara nedgång av JOK 
omfatta olika fall som inte har samma inkomstpåverkan och därför inte är 
"märkbara" på samma sätt i praktiken. Två valutor som varit stabila i två år 
behandlas t.ex. på samma sätt om nivån för JOK i slutet av det tredje året är 
lägre än ursprungsläget. Under det tredje året kan den ena av dessa valutor 
dock ha devalverats med 15% sammanlagt under en period av 11 månader, 
medan den andra devalverats lika mycket under sista månaden före den 
märkbara re valveringen: i detta fall kan jordbrukarnas agromonetära vinster 
under det tredje året vara mycket olika. 
17 
Dessutom är en märkbar sänkning av JOK beroende av att de aktuella 
monetära avvikelserna bekräftas under 5 referensperioder. Tidsvillkoret är 
viktigt med hänsyn till risken för omställning av handelsflödet. Att en monetär 
utveckling i motsatt riktning uppstår precis efter en märkbar revalvering bör 
dock undvikas. Det är uppenbart att en sänkning av JOK, som t.ex. skulle gälla 
i två månader, inte skulle ha samma effekt som om den gällde i ett år. I detta 
sammanhang är referensperiodens längd, cirka 10 dagar, av avgörande 
betydelse för systemets jämvikt. 
Att använda två olika omräkningssystem för importavgifterna för 
jordbruksprodukter är en onödigt komplikation och leder till ekonomiska 
inkonsekvenser och tvister. Såsom föreslagits av kommissionen bör detta 
dubbla system, som i praktiken inte innebär någon ändring av 
gemenskapspreferensen, avskaffas. 
Bestämmelserna om ändring av JOK visar hur känsligt tröskelsystemet är. 
Enligt en av dessa bestämmelser t.ex. utlöses en extraordinär referensperiod på 
tre dagar om två monetära avvikelser sammanlagt överskrider 6 procentenheter. 
Genom att tillämpa denna bestämmelse ökas JOK:s instabilitet. Det är framför 
allt den fastställda tidtabellen för kursändringar som de olika aktörerna förlitar 
sig till som rubbas. Bestämmelsen innebär därför vissa olägenheter som kraftigt 
fördömts på vissa håll. 
Bestämmelsen ingår i de tillämpningsföreskrifter för den agromonetära 
ordningen som antogs av kommissionen för att undvika väntetiden på tio dagar 
eller skyddsåtgärder vid plötsliga och omfattande kursförändringar. På grund av 
de erfarenheter som gjorts med långa referensperioder före en märkbar 
revalvering kan det ekonomiska berättigandet av en sådan bestämmelse 
ifrågasättas. Den aktuella bestämmelsen bidrar dock ibland till att minska den 
totala bekräftelsetiden före en märkbar revalvering. Den skulle återfå sitt 
ursprungliga ekonomiska berättigande vid en mycket plötslig och mycket 
kraftig devalvering med avvikelser som är ännu större än 1995. Därför är t.o.m. 
denna bestämmelse nära knuten till hela det tröskelsystem kring vilket 
nuvarande agromonetära ordning är uppbuggd. 
5. Inverkan av framtidsperspektiven inom jordbruk och inom det monetära 
området 
Tredje fasen av den ekonomiska och monetära unionen som inleds den 1 
januari 1999 har en utomordentligt stor betydelse för den agromonetära 
ordningens framtid. 
De medlemsstater som kommer att anta euron kommer inte att behöva någon 
agromonetär ordning sinsemellan eftersom beloppen betalas direkt i euro. 
Övergången från nuvarande ordning till direkta betalningar i euro förutsätter 
dock att de monetära avvikelserna mellan jordbruksomräkningskurserna och 
marknadskurserna avskaffas. Vad gäller marknadsbetingade priser och belopp 
går gränsen för dessa avvikelser mellan -2 och +5 och kan skillnaden mellan 
18 
två valutor inte vara större än 5 enheter. På grund av frysningen av vissa JOK 
finns däremot inga gränser för avvikelserna vad gäller de flesta direktstöd till 
jordbrukarna. 
Hur stora ansträngningar som kommer att behövas i slutet av 1998 kommer att 
bero på den monetära situationen och på situationen vad gäller marknadspriset 
för produkter med ett garanterat institutionellt pris. 
För de övriga medlemsstaterna, de som inte kommer att anta euron den 1 
januari 1999, kommer det fortfarande att behövas en agromonetär ordning om 
så bara för att undvika snedvridningar av marknaden vid betalningar i nationell 
valuta av priser och belopp som är fastställda i euro. Ordningen kommer även 
att behövas för transaktioner mellan länder som har behållit sin nationella 
valuta och sådana som övergått till euro. Situationen på det monetära planet 
och kanske även inom jordbruket kommer dock att vara helt annorlunda 
jämfört med nuvarande situation. 
Den agromonetära ordningen kommer att behöva anpassas till den nya 
situationen. Den agromonetära ordningen behöver därför revideras även om 
samma principer skulle kunna bibehållas. Å ena sidan bör den nya ordningen 
anpassas till risken för avvikelser mellan nationella valutor och euro. Därvid 
bör hänsyn tas till relationerna mellan medlemsstater med och utan euro och 
till tillkomsten av nya medlemsstater. 
Å andra sidan bör ordningen anpassas till eventuella ändringar av den 
gemensamma jordbrukspolitiken särskilt i samband med den framtida 
utvidgningen av Europeiska unionen. Den garanterade prisnivån samt 
betydelsen och enhetligheten av direktstödet till producenterna kommer därvid 
att spela en nyckelroll. 
6. Förslag 
Enligt tidtabellen för den ekonomiska och monetära unionen skall de 
medlemsstater som uppfyllt kriterierna börja använda euron från och med den 1 
januari 1999. Detta är således den tidsgräns som gäller för revideringen av den 
agromonetära ordningen. Kommissionens förväntas presentera sitt förslag i 
detta sammanhang senast i början av 1998 för att rådet skall kunna fatta beslut 
om situationen på det monetära området och inom jordbruksområdet mot 
bakgrund av de senaste uppgifterna. 
Inför perspektivet om en omfattande och nära förestående revidering av den 
agromonetära ordningen är det något olämpligt att i slutet av 1996 föreslå 
omfattande ändringar av systemet som inte är absolut nödvändiga och som i 
vilket fall som helst ändå kommer att revideras efter 1997. Med hänsyn till de 
svårigheter som frysningen av JOK vid märkbara revalveringar kommer att 
medföra vid övergången från nationell valuta till euro är det dock lämpligt att 
inte försvåra den situation och de risker som detta förorsakar. 
19 
För de fall där märkbara revalveringar liknande de som förekom under 
perioden 1995/96 inträffar bör en motsvarande hantering säkerställas som inte 
ger upphov till diskrimineringar mellan medlemsstaterna. Att JOK inte sänks 
bör dock begränsas åtminstone till de fall där samma maximum uppnås som 
SKR dvs. 12,8% när det gäller stöd för vilket den avgörande händelsen 
inträffar den l juli och 6,9% i de övriga fallen. För att ytterligare minska 
eventuella svårigheter och undvika att de olikheter mellan sektorerna vad gäller 
stödet som uppstod i SKR:s fall skall upprepas bör den sänkning av JOK som 
fryses aldrig överstiga 6,9%. Om en sådan begränsning i vissa fall skulle 
medföra en minskning i nationell valuta av det berörda stödet torde den 
effekten fångas upp av det gradvis minskande kompensationsstöd som beviljas 
för att täcka hela inkomstbortfallet på grund av märkbara revalveringar. 
Enligt gällande regler och om ingen devalvering inträffar kommer LIT att bli 
föremål för en märkbar revalvering av annat slag än de som ägde rum under 
perioden 1995/96. OM JOK för LIT förblir oförändrad kommer villkoren för 
efterhandstillämpning av kompensationsstöd i enlighet med artikel 8 i den 
agromonetära grundförordningen att utlösas i maj 1997. Om en ny sänkning av 
JOK för LIT uppträder under tiden kan detta, utan att det behöver betraktas 
som en märkbar sänkning av JOK enligt artikel 1 i grundförordningen, leda till 
att artikel 8 tillämpas före maj 1997 eller även utlösa villkoren för en allmän 
höjning i ecu av de flesta direktstöd till producenterna i enlighet med artikel 7. 
I varje fall kan märkbara revalveringar angripas med särskilda ändamålsenliga 
åtgärder som rådet kan besluta om med stöd av artikel 9 i förordning (EEG) nr 
3813/92 alltefter de faktiska omständigheterna. I detta sammanhang kommer 
kommissionen att presentera förslag som är anpassade till LIT:s fall eller som 
tar hänsyn till ovannämnda riktlinjer för fall liknande de märkbara 
revalveringar som inträffade under perioden 1995/96. 
Sammanfattningsvis kan fyra slutsatser dras. Det gäller 
- att se till att nuvarande agromonetära ordning i stort sett fortsätter att fungera 
på samma sätt fram till revideringen på grund av tredje fasen av den 
ekonomiska och monetära unionen den 1 januari 1999, 
- att förenkla det som kan och bör förenklas utan att för den skull ifrågasätta 
hela ordningen och således avskaffa användningen av 
jordbruksomräkningskursen för importavgifterna, vilket redan föreslagits till 
rådet, 
- åtgärda de nya fallen av märkbara revalveringar utan att öka de olikheter som 
förorsakas av frysningen av JOK, eftersom detta skulle försvåra övergången till 
euro, 
- utan att därigenom påverka de förslag som kommissionen kommer att göra, 
fortsätta granskningen och resonemangen om nuvarande agromonetära ordning 
20 
och om möjliga framtida utvägar, bl.a. vad gäller experter knutna till 
agromonetära förvaltningskommittén. 
Det finns följaktligen inget omedelbart behov för kommissionen att förelägga 
rådet ett nytt förslag till förordning om ändring av nuvarande agromonetära 
ordning. 
II.ANALYS AV DE AGROMONETÄRA EFFEKTERNA UNDER 1995/96 
A. Monetär utveckling 
1. Representativa marknadskurser 
Perioden 1995/96, från juli 1995 till juni 1996, har inte präglats av stora 
förändringar som fallet var i föregående tolvmånadersperiod1. De monetära 
förändringarna är relativt kontinuerliga, förutom för FMK och DRA, och 
relativt begränsade, förutom för LIT och SKR. Utvecklingen är dock 
anmärkningsvärt atypisk för åtminstone hälften av gemenskapens valutor. Med 
hänsyn till de onekligen överdrivna reaktionerna på dollarns utveckling i början 
på 1995 har traditionellt starka valutor värderats ner, medan valutor som 
tidigare kännetecknades av ofta förekommande nedskrivningar har värderats 
upp. 
Under den aktuella perioden ökade dollarn i värde jämfört med ecun vilket 
innebär en omkastning av tendensen under de 18 månaderna innan dess dvs. 
sedan början av 1994. Dollarns representativa marknadskurs (RMK) minskade 
med 6,8% efter att ha ökat med 16,7%2. 
Generellt sett har omkastningen av dollarns utveckling påverkat utvecklingen 
av LIT, PTA och SKR åt samma håll medan BLF, DM, FMK, ÖS och HFL 
påverkades åt motsatt håll. 
RMK för BLF, DM, ÖS och HFL ökade med nära 2,5% vilket inte uppväger 
deras sänkning med ungefar 4% under de 18 föregående månaderna, utan 
innebär att de återgår till ungefär samma nivå som i början på 1995. 
Deprecieringen av FMK började så sent som i december 1995. Deprecieringen 
är relativt stor (7%) men uppväger inte revalveringen på nära 13% mellan 
januari 1994 och november 1995. Däremot är RMK för FMK sedan mars 1996 
på samma nivå som vid Finlands anslutning den 1 januari 1995. 
Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller och diagram Al till A4. 
I den agromonetära ordningen uttrycker omräkningskursen värdet av 1 ecu i 
nationell valuta. En devalvering jämfört med ecun innebär därför en kurshöjning 
medan en revalvering innebär en kurssänkning. 
21 
LIT och PTA sjönk till en nivå som är lägre än i början av 1995 trots 
nedskrivningar på 14 respektive 5% mellan januari och april 1995. Dessa 
valutors RMK minskade med 11,5% respektive 1,5% under den aktuella 
periodens 12 månader. 
En nedskrivning på 6% av SKR under de första fem månaderna av 1995 
kompenserades redan i oktober samma år. I juni 1996 låg RMK för SKR 7% 
under den nivå som gällde vid Sveriges anslutning. 
Under de aktuella 12 månaderna fortsatte RMK för DRA till en början att öka 
stegvis och i relativ fast takt, men tendensen har kastats om sedan mars 1996. 
DKR och ESC förblev relativt stabila. Vad gäller IRL och UKL förändrades 
den tidigare nedskrivningstendensen till relativ stabilitet och t.o.m. 
uppskrivning i maj och juni 1996. FF visade en konstant om än svag 
uppåtgående tendens gentemot ecun. 
2. Jordbruksomräkningskurser 
Sedan avskaffandet av "switch-over" mekanismen den 1 februari 1995 följer 
samtliga jordbruksomräkningskurser (JOK) RMK:s utveckling både uppåt och 
neråt3. Mekanismen som för JOK närmare RMK fungerar dock inte 
symmetriskt. En sänkning av JOK för valutor som apprécieras (institutionella 
prissänkningar i nationell valuta) utlöses av större positiva monetära avvikelser 
mellan JOK och RMK och av längre perioder för att fastställa dessa avvikelser 
än vid en höjning av JOK. Som en följd av dessa mekanismer och av den 
monetära utvecklingen förblev JOK oförändrad för BLF, ESC, FF och IRL 
under den aktuella perioden. Samma gäller för DKR och PTA sedan 
revalveringen i juli 1995. Bortsett från LIT och SKR som skrivits upp kraftigt, 
ökade de övriga JOK i relativt svag takt fast ibland ganska ofta. 
I regel har de monetära avvikelserna för samtliga valutor varit positiva eller 
nära noll. LIT och SKR avlöste varandra för att hålla den positiva monetära 
avvikelsen kvar på över 4 enheter. Tröskeln till negativa avvikelser var därför 
ständigt mycket låg, lägre än en enhet4. Detta medförde ett stort antal små och 
till och med mycket små nedskrivningar som i 82% av fallen uppgick till 
mindre än 0,5%. 
Kort efter rådets agromonetära beslut i juni 1995 minskade JOK för fem 
valutor "märkbart"5. Detta innebar för de fem aktuella valutorna slutet på 5 
Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller och diagram A4 till A5. 
När "summan" av den största positiva och den största negativa avvikelsen 
överstiger 5 enheter under ett visst antal referensperioder måste JOK ändras för 
att minska de monetära avvikelserna. 
En "märkbar" sänkning av JOK medför att minskningen av de institutionella 
priserna i nationell valuta är större än effekten av eventuella nedskrivningar under 
de tre föregående åren. Denna effekt uppskattas till 2/3 respektive 1/3 av den 
22 
månader av positiva avvikelser med ständiga eller periodiskt återkommande 
överskridningar av 5 punktsgränsen. 
Den "märkbara" delen av sänkningen av JOK för BLF var 2,193% den 24 juni 
1995. För DM, ÖS och HFL uppgick den till 2,229% respektive 2,264 och 
2,572% den 1 juli 1995. JOK för DKR minskade "märkbart" med 0,496% den 
24 juli 1995. Under de följande månaderna minskade de positiva monetära 
avvikelserna för dessa valutor. I maj och juni 1996 blev avvikelserna för DM, 
HFL och ÖS blev till och med negativa vilket nödvändiggjorde svaga höjningar 
av deras JOK. 
Vad gäller de övriga valutorna varierade avvikelserna för valutor med 
oförändrade eller näst intill oförändrade JOK kring 1% för ESC och kring 2% 
för FF. Avvikelsen för IRL stannade i regel under +2 för att sedan snabbt öka 
till +4 mellan maj och juni 1996. Vad gäller PTA inträffade en "icke märkbar" 
revalvering på 2,9% i slutet av juli 1995. Därefter stabiliserades den monetära 
avvikelsen på knappt 4 enheter. 
LIT blev föremål för 4 "icke märkbara" sänkningar på sammanlagt 12,1% av 
JOK under den aktuella perioden. De monetära avvikelserna förblir dock 
positiva och höga. 
JOK för SKR minskades 3 gånger på sammanlagt 9,9%. Minskningen av den 
11 januari 1996 var "märkbar" upp till 1,734%. De relativt varierande monetära 
avvikelserna förblev generellt sett mycket höga, över 4 enheter, och en ny 
märkbar sänkning av JOK inträffade den 7 juli 1996. 
En påtaglig devalvering av JOK gällde endast för två valutor: DRA och FMK. 
Ökningen var 3,1 % för DRA vars avvikelse dock blev positiv i slutet av den 
aktuella perioden. FMK som hade en avvikelse på nära 5 enheter under 5 till 6 
månader minskade till slut i värde vilket medförde en ökning av JOK med 
3,5%. Förändringarna för UKL har lett till att JOK ökade med 1,9% under 
längre tid än 6 månader, men vid utgången av juni 1996 var den slutliga 
kursnivån 0,8% lägre än den ursprungliga. 
B. Agromonetära mekanismer 
1. Bestämmelser 
I en situation med risk för "märkbara" revalveringar av BLF, DKR, DM, HFL 
och ÖS fastställdes genom rådets förordning (EG) nr 1527/95 i slutet av 1995 
särskilda åtgärder för att ta itu med dessa revalveringar mellan den 23 juni 
1995 och den 1 januari 1996. Då i slutet av december 1995 nya sådana risker 
ökning av de institutionella priserna som förorsakats av JOK sedan åren -2 och 
3 
23 
för "märkbara" revalveringar uppstod vad gäller FMK och SKR antogs genom 
rådets förordning (EG) nr 2990/956 åtgärder motsvarande de i förordning (EG) 
nr 1527/95 som först gällde till den 30 juni 1996 och sedan förlängdes till den 
31 december 1996. 
Dessa åtgärder som ansågs vara nödvändiga bl.a. för att respektera 
förpliktelserna enligt GATT-avtalet samt budgetdisciplinen står i motsättning 
till tillämpningen av artiklarna 7 och 8 i den agromonetära grundförordningen7. 
Enligt artikel 7 skall, vid en revalvering som är större än devalveringarna under 
de två föregående åren, beloppet i ecu av de flesta direktstöd till 
producenterna8 ökas för att undvika varje minskning av deras tillgångar i den 
aktuella valutan. Med hänsyn till det berörda stödets omfattning, nära 60% av 
budgeten för garantisektionen vid EUGFJ, skulle kostnaden för en sådan åtgärd 
uppgå till ungefar 250 miljoner ecu per år och per procentenhet av 
uppvärderingen. Enligt artikel 8 av (EEG) förordning nr 3813/92 skall 
dessutom ett kompensationsstöd beviljas för inkomstbortfall på grund av 
priseffekten av en sänkning av JOK. Det aktuella stödet skulle inte beviljas 
förrän efter en observationstid på 12 månader för att säkerställa att sänkningen 
av JOK är varaktig. Beloppet skall vid behov grundas på den minskning av 
inkomster från jordbruk som förorsakats och därför i princip kan fastställas. 
I stället för de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 7 och 8 i den agromonetära 
grundförordningen införs genom förordningarna (EG) nr 1527/95 och 2990/95 
ett schablonmässigt kompensationsstöd och en frysning av de 
jordbruksomräkningskurser som skall tillämpas på direktstöden enligt artikel 7. 
a) För det kompensationsstöd som kan beviljas enligt förordningarna (EG) nr 
1527/95 och 2990/95 gäller en övre gräns för de medlemsstater där det finns 
risk för en "märkbar" sänkning av deras JOK. Dessa övre gränser beräknas 
utifrån de förväntade effekterna av JOK:s märkbara sänkningar och på de 
senaste statistiska uppgifterna om disponibla inkomster för 1994. De fastställs 
för varje procentenhet märkbar sänkning av JOK. Stödet består av tre gradvis 
minskande delar varav det första gäller de 12 månader som följer månaden för 
den aktuella revalveringen och kan uppgå till 100% av den övre gränsen. De 
två påföljande årsbeloppen begränsas till 2/3 respektive 1/3 av det övre 
gränsvärdet. 50% av det maximala stödbeloppet finansieras av Europeiska 
unionen oberoende av storleken på medlemsstatens kompletterande finansiering 
med nationella medel. Stödet kan i princip redan beviljas månaden efter den 
aktuella revalveringen i motsats till stödet enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 
EGT nr L 312, 23.12.1995, s. 7, förordning ändrad genom förordning (EG) nr 
1451/96 (EGT nr L 187, 26.7.1996, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 3813/92 (EGT nr L 387, 31.12.1992) senast ändrad 
genom förordning (EG) nr 150/95 (EGT nr L 22, 31.1.1995, s. 1). 
Schablonmässigt stöd i ecu per hektar eller i ecu per djur samt struktur- och 
miljöstöd. 
24 
3813/92 som förutsätter en tidsfrist på minst 12 månader. I kommissionens 
förordning (EG) nr 2921/959 fastställs tillämpningsföreskrifter för detta stöd. 
Enligt tillämpningsföreskrifterna skall stödet beviljas i form av årliga 
utbetalningar till jordbruksföretag. Stödet skall bero på företagens storlek under 
den gångna perioden och motsvara den makroekonomiska fördelningen av 
inkomstbortfallet mellan de olika sektorer som berörs. Om de årliga 
utbetalningarna uppgår till mindre än 400 ecu kan stödet dock beviljas i form 
av kollektiva allmännyttiga åtgärder eller i form av åtgärder som enligt 
gemenskapsbestämmelserna tillåter statligt stöd. 
Det kompensationsstöd som anmälts av de berörda medlemsstaterna anges 
nedan under punkt B2. 
b) Frysningen av JOK för de former av stöd som avses i artikel 7 av den 
agromonetära grundförordningen gäller de kurser som effektivt tillämpades den 
23 juni 1995 eller den 11 januari 1996 i fråga om SKR. Frysningen gäller till 
den 1 januari 1999 då den gemensamma valutan planeras införas. Detta innebär 
givetvis en tillfällig ändring av nivån på gemenskapsstödet till de olika 
medlemsstaterna. Med hänsyn till de avgörande händelserna10 vad gäller JOK 
för stödet i fråga har flera kursvärden frysts till den 30 juni 199911. Detta 
innebär, i huvudsak för Sverige, att jämvikten av de olika stöden mellan 
jordbrukssektorerna uttryckt i ecu ändras när de uttrycks i nationell valuta. 
Avvikelserna mellan de frysta JOK och de RMK tenderar att minska vad gäller 
valutor som revalverats i juni och juli 1995. Ett år efter dessa revalveringar 
uppgår avvikelserna till 5,0 för DKR, 3,7 för BLF, 2,4 för HFL och 1,9 för 
DM och ÖS. Däremot har den monetära avvikelsen av den frysta JOK för SKR 
blivit mycket påtaglig när det gäller arealersättningen: under regleringsåret 
1996/97 kommer stödet till Sverige att överstiga JOK.s löpande nivå med 11% 
och den gemensamma nivån fastställd för RMK med 19%. Om SKR skulle 
behålla samma värde gentemot ecun skulle återgången från den frysta JOK till 
den löpande JOK i juli 1999 motsvara en minskning av arealersättningen 
uttryckt i nationell valuta på ungefär 10%12. Sådana stora avvikelser beror bl.a. 
på att frysningen gäller den JOK som är tillämplig när den märkbara 
revalveringen inträffar och inte den tröskel varifrån sänkningen av JOK blir 
Förordning (EGT nr L 305, 19.12.1995, s. 60) senast ändrad genom förordning 
(EG) nr 1481/96 (EGT nr 188, 27.7.1996, s. 21). 
Kursvärdet på JOK den dag den avgörande händelsen inträffar är det värde som 
tillämpas på det aktuella beloppet. Vad gäller det arealersättningen som fastställs 
inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inträffar den 
avgörande händelsen den 1 juli. För de flesta andra former av stöd som avses i 
artikel 7 i förordning 3813/92 inträffar den 1 januari. 
Se arbetsdokumentet om basdata, tabell A7. 
En ny märkbar sänkning av JOK på 3,280% inträffade den 7 juli 1996. 
25 
märkbar. Därigenom är det möjligt att undvika att det berörda stödet minskar i 
nationell valuta vid en märkbar revalvering. Detta innebär att frysningen av 
JOK för BLF, DKR och framför allt SKR som devalverades kraftigt innan den 
uppvärderades igen skedde på en särskilt hög nivå. 
c) Vad gäller följderna av de omfattande devalveringarna i början av 1995 antog 
rådet i oktober 1995 förordning (EG) nr 2611/95. Förordningen tillåter 
medlemsstaterna att bevilja nationellt stöd för att kompensera effekterna på 
vissa jordbrukares inkomster av devalveringar som inträffat före den 
31.12.1995 i andra medlemsstater. Stödet i fråga skall godkännas av 
kommissionen och vara gradvis minskande samt beviljas under högst tre år. 
Stödet får inte främja en särskild produktion jämfört med hur situationen skulle 
ha varit om devalveringen inte inträffat. Frankrike och Belgien har anmält ett 
stödprojekt i enlighet med förordning (EG) nr 2611/95 innan tidsfristen gick ut 
den 30 juni 1996, Dessa projekt kommer att behandlas i punkt B2. 
d) Vad gäller de omräkningskurser som tillämpas på importavgifter fastställda i 
ecu infördes en övergångsbestämmelse genom kommissionens förordning (EG) 
nr 1482/95l3 som innebär att en månatlig kurs tillämpas i de fall där den i 
tullkodexen14 föreskrivna årliga kursen normalt bör tillämpas. Då rådets och 
Europaparlamentets granskning av kommissionens förslag15 bl.a. om ändring av 
den i tullkodexen föreskrivna årliga kursen inte var avslutat den 30.6.1996 
förlängde kommissionen den tillfälliga användningen av den månatliga kursen 
med 1 år. 
Den tillfälliga månatliga kursen skall dock endast tillämpas på importavgifter 
som inte fastställs genom en rättsakt rörande den gemensamma 
jordbrukspolitiken enligt vad som avses i artikel 1 i den agromonetära 
grundförordningen. I de övriga fallen skall jordbruksomräkningskursen 
tillämpas. Användningen av olika omräkningskurser har medfört vissa 
ekonomiska inkonsekvenser och en mycket stor administrativ komplexitet som 
är en källa till felaktigheter och rättsosäkerhet. Därför föreslog kommissionen i 
februari 1996 en ändring av den agromonetära ordningen16 som innebär att 
användningen av jordbruksomräkningskursen avskaffas och att endast en kurs 
används för importavgifter på jordbruksprodukter. Den 30 juni 1996 hade rådet 
inte fattat något beslut om den punkten. 
e) Begreppet märkbar revalvering infördes i februari 1995 genom artikel 9 i 
förordning (EG) nr 3813/92 för att känneteckna kursapprecieringar som kan ha 
14 Förordning (EGT nr L 145, 29.6.1995, s. 43) ändrad genom förordning (EG) nr 
1224/96 (EGT nr L 161, 29.6.1996, s. 70). 
Artikel 18 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (EGT nr L 302, 19.10.1992, s. 
1). 
KOM(95)335 slutlig. 
KOM(96)40 slutlig. 
26 
påtagliga konsekvenser på kort sikt bl.a. rörande de internationella 
förpliktelserna inom ramen för GATT-avtalet samt budgetdisciplinen. 
Till en början överensstämde begreppet med den märkbara sänkningen av JOK 
enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EEG) nr 3813/92. Sedan visade det 
sig att andra sänkningar av JOK rymdes inom begreppet märkbar revalvering 
särskilt sådana som kunde utlösa artiklarna 7 och 8 i förordning (EEG) nr 
3813/92. I juli 1996 ändrades artikel 8 i förordning (EEG) nr 1068/9317 därefter 
för att dessa fall skall omfattas av definitionen på begreppet märkbar 
revalvering. 
2. Kompensationsstöd 
I slutet av perioden 1995/96 har de sex medlemsstater som berörs av 
förordning (EG) nr 1527/95 anmält förslag till kompensationsstöd. 
Kommissionen har inte rest några invändningar mot dessa förslag. 
Sverige som förfogar över ytterligare en tidsfrist på sex månader för att göra 
anmälan enligt förordning (EG) nr 2990/95 har inte presenterat något förslag 
under den aktuella perioden. 
Frankrike och därefter Belgien anmälde, före utgången av tidsfristen den 30 
juni 1996, ett stödprojekt för att i enlighet med förordning (EG) nr 2611/95 
uppväga effekterna av devalveringar i andra medlemsstater. Kommissionen har 
inte rest några invändningar mot dessa projekt. 
17 Förordning (EGT nr L 108, 1.5.1993, s. 106) senast ändrad genom förordning 
(EG) nr 1482/96 (EGT nr L 188, 27.7.1996). 
27 
I tabellen nedan ges en översikt av det tillåtna och anmälda stödet. Samtliga 
belopp anges i miljoner ecu och grundas på RMK av den 1.7.1996. Det andra 
och tredje årliga kompensationsbeloppet för märkbar sänkning av JOK uppgår 
till 2/3 respektive 1/3 av den första delen vilken anges i tabellen. 
Medlemsstat 
Förordning (EG) 
nr 1527/95 
Belgien 
Luxemburg 
Danmark 
Tyskland 
Nederländerna 
Österrike 
Förordning (EG) 
nr 2990/95 
Sverige 
Förordning (EG) 
nr 2611/95 
Belgien 
Frankrike Märkbar 
sänkning av 
JOK (i %) 
2,193 
2,193 
0,496 
2,229 
2,572 
2,264 
1,734 Tak 
(miljoner ecu) 
40,2 
3,2 
8,0 
216,7 
101,4 
38,7 
20,8 Anmälan om 
unionens 
finansiering 
(miljoner ecu) 
20,5 
1,6 
4,0 
108,3 
50,7 
19,4 
0 
0 Anmälan om 
nationell 
finansiering 
(miljoner ecu) 
6,1 
1,6 
0,0 
108,3 
0,0 
0,0 
3,3 
17,3 
a) Kompensationer för märkbara sänkningar av JOK (förordning 1527/95) 
Luxemburg och Tyskland beslutade att bevilja det största möjliga stödet och 
dubblade den nationella delen av finansieringen av kompensationer som 
belastar EUGFJ. Belgien planerar att komplettera de 50% som finansieras av 
Europeiska unionen med en nationell finansiering på 15% av den maximalt 
tillåtna. Danmark, Nederländerna och Österrike beviljar ingen kompletterande 
nationell finansiering. 
28 
Medan de övriga berörda medlemsstaterna tilldelar stödet direkt till 
jordbrukarna beroende på deras tidigare produktionsvolym, föredrar Danmark, 
Tyskland och Nederländerna en schablonmässig tilldelning av stödets tredje del 
eftersom det rör sig om belopp på mindre än 400 ecu per jordbruksföretag. 
För att undvika att vissa sektorer total sett överkompenseras fastslås maximala 
stödbelopp per sektor. Dessa belopp fastställs i enlighet med rådets antaganden 
om inkomstbortfall vid fastställandet av maximibeloppet för det sammanlagda 
maximala stödet. Således förväntas betydande inkomtsbortfall endast uppstå i 
sektorer där institutionella priser har en direkt inverkan på de priser 
jordbrukarna får. Enligt vad tidigare erfarenheter visat rör det sig om viktiga 
sektorer som spannmål, sockerbetor, mjölk och nötkreatur. Eftersom det stöd 
som beslutas av rådet bestäms schablonmässigt och i förväg togs ingen hänsyn 
till det verkliga inkomstbortfallet per sektor beroende på den faktiska 
prisutvecklingen efter juli 1995, när det gällde att ändra det högsta 
stödbeloppet per sektor eller det totala stödbeloppet. 
Vad gäller Belgien och Österrike står de stödbelopp som tilldelas varje 
produktionssektor inte i proportion till hur det maximala stödbeloppet fördelats 
per sektor. Stödbeloppen är dock i samtliga fall lägre än det maximalt möjliga 
per sektor. Detta betyder att de beviljade stödbeloppen inte överkompenserar 
det enligt bestämmelserna fastställda inkomstbortfallet i de olika sektorerna 
utan utgör sektorsvis ojämnt fördelade underkompensationer. Ingen sektor kan 
anses vara överkompenserad jämfört med inkomstbortfallet enligt rådets 
bedömningar. 
29 
Belgien beslutade följande kompensationer vad gäller 1996 års budgetmedel. 
För 1997 och 1998 kommer dessa värden att minskas med 1/3 respektive 2/3. 
Sektorer 
Procentuell 
fördelning av de 
fyra sektorernas 
sektoriella 
produktion 
Maxirnistödet/sek 
tor 
(miljoner ecu) 
Totalt godkänt 
stöd 
(miljoner ecu) 
Godkänt stöd i 
procent av 
maximistödet 
Procentuell 
fördelning av det 
godkända stödet 
till de 4 
sektorerna 
Ungefärligt 
enhetsstöd 
(i ecu) Spannmål 
förutom majs 
8,15 
3,33 
1,53 
45,95 
5,76 
10,9/ha Sockerbetor 
10,41 
4,26 
1,96 
46,01 
7,38 
37,6/ha Mjölk 
38,51 
15,75 
7,24 
45,97 
27,25 
0,43/hl Nötkreatur 1 
42,93 
17,56 
15,84 
90,21 
59,62 
54,47/DE 
Stödet fördelas så att ett nästan maximalt sektorstöd tilldelas nötköttssektorn medan de 
övriga sektorernas andel är mindre. 
Enhetsbeloppen för de tre årliga stödbeloppen vad gäller spannmål, sockerbetor och 
nötkreatur grundas på jordbrukarnas deklarationer inom ramen för beviljandet av 
kompensationsbetalningar som utbetalats 1994 efter reformen av jordbrukspolitiken. 
Enhetsbeloppet för spannmål förväntas justeras beroende på den regionala 
avkastningen. Stödet för nötkreatur tilldelas i förhållande till det antal handjur av 
nötkreatur samt am- och dikor för vilka bidrag beviljats 1994. De mjölkkvantiteter 
som kompenseras är de som levererades mellan 1.4.1994 och 31.3.1995 dock ej över 
kvoten. Eftersom de beviljade beloppen beror på produktionsnivåerna från före den 
1.7.1995 skall de inte betraktas som incitament till att öka produktionen. 
Luxemburg fördelade hela det stöd som kan beviljas enligt följande tabell som gäller 
1996. De två påföljande årsbeloppen kommer att minskas i enlighet med 
30 
bestämmelserna. Den sektorsvisa fördelningen följer fördelningen av den berörda 
produktionen. Enhetsbeloppen tilldelas jordbrukarna i förhållande till vilka kvantiteter 
som deklarerats inom ramen för ordningen för kompensationsersättning till mindre 
gynnade områden (förordning (EEG) nr 2328/91). 
Sektorer 
Procentuell 
fördelning av de 
fyra sektorernas 
sektoriella 
produktion 
Maximistödet/sek 
tor 
(miljoner ecu) 
Totalt godkänt 
stöd 
(miljoner ecu) 
Godkänt stöd i 
procent av 
maximistödet 
Procentuell 
fördelning av det 
godkända stödet 
till de 4 
sektorerna 
Ungefärligt 
enhetsstöd 
(i ecu) Spannmål 
förutom majs 
11,82 
376 
376 
100 
11,81 
13,1/ha Sockerbetor 
p.m. 
0 
0 
100 
0 Mjölk 
53,18 
1 693 
1 693 
100 
53,17 
34,67/ko Nötkreatur 
35,00 
1 115 
1 115 
100 
35,01 
10,92/DE 
Danmark kunde inte bevilja mer än 70 ecu per jordbruksföretag och beslutade därför 
att använda stödet för allmännyttiga kollektiva åtgärder. Finansieringen från EUGFJ 
kommer att fördelas lika mellan två fonder som stödjer åtgärder som inte syftar till att 
stimulera produktionen. Fonden Promille för jordbruket (PFJ) och Projektet för 
utveckling av jordbruksprodukter (PUJ) bidrar till åtgärder såsom forskning, spridning 
av ny teknik, utbildning, sälj främjande åtgärder osv. Dessa fonder finansieras i princip 
med obligatoriska avgifter från producenterna. De agromonetära 
kompensationsbeloppen kommer att anslås till särskilda åtgärder vilket gör det möjligt 
att vidta nya åtgärder eller att minska de avgifter som anvisas till pågående åtgärder. 
31 
Tyskland beviljar det maximala stödbeloppet vilket dock utgör knappt 400 
ecu/jordbruksföretag. Därför valde Tyskland att tilldela stödet till jordbrukarna i en 
förenklad form, utan att ta hänsyn till hur inkomstbortfallet fördelas mellan sektorerna. 
Stödet utgör ett bidrag till jordbrukarnas avgifter till olycksfallsförsäkringar inom 
jordbruket. Sedan 1963 får jordbrukarna statligt bidrag till sina avgifter. Mellan 1994 
och 1998 uppgick bidraget till storleksordningen 320 miljoner ecu vilket faktiskt utgör 
35% av det totala avgiftsbeloppet. Jordbrukarnas andel uppgår till ungefär 600 
miljoner ecu och kommer att minskas 1996, 1997 och 1998 med det gradvis 
minskande kompensationsbeloppet dvs. 216,7 miljoner ecu 1996 och 144,5 miljoner 
ecu och 72,2 miljoner ecu under de två efterföljande åren. 
32 
Nederländerna önskade fördela stödet för 1996 enligt tabellen nedan. Det andra 
arsbeloppet kommer att uppgå till 2/3 av det första. Det tredje kommer att uppgå till 
225 ecu per jordbruksföretag och skall tilldelas i form av allmännyttiga kollektiva 
åtgärder. 
Sektorer 
Procentuell 
fördelning av de 
fyra sektorernas 
sektoriella 
produktion 
Maximistödet/sek 
tor 
(miljoner ecu) 
Totalt godkänt 
stöd 
(miljoner ecu) 
Godkänt stöd i 
procent av 
maximistödet 
Procentuell 
fördelning av 
stödet till de 5 
sektorerna 
Ungefärligt 
enhetsstöd 
(i ecu) Spannmål 
förutom 
majs 
3,75 
3,80 
1,90 
50 
3,75 
10,56/ha 
vintervete Sockerbetor 
6,46 
6,55 
3,28 
50 
6,46 
28,17/ha Stärkelsepot 
atis 
3,32 
3,37 
1,68 
50 
3,32 
27,44/ha Mjölk 
64,13 
65,07 
32,54 
50 
64,13 
19,08/ko Nötkreat 
ur 
22,34 
22,67 
11,23 
50 
22,34 
20,10/dju 
r 
l-2år 
Stödet fördelas mellan de berörda sektorerna i enlighet med produktionen. Stöd 
beviljas till jordbrukarna i förhållande till uppgifterna från jordbruksräkningen i maj 
1995. Vad gäller spannmål och nötkreatur togs hänsyn till ett stort antal kategorier för 
att fördela sektorstödet i förhållande till standardbruttqmarginalen per kategori och 
differentiera det beviljade stödbeloppet beroende på vilken typ av spannmål eller 
nötkreatur det gäller. 
Det tredje arsbeloppet kommer att användas för att förebygga och kontrollera djur-
eller växtsjukdomar när allmänna intressen står på spel samt för att ersätta vissa 
skador som förorsakats av dessa sjukdomar eller av klimatförhållanden. 
33 
Vad gäller skadeersättningar kommer stödet att användas av producentorganisationer 
som bidrag till jordbrukarnas försäkringspremier eller avgifter. 
34 
Österrike fördelar den första delen av stödbeloppet enligt följande tabell och avser att 
minska beloppen enligt bestämmelserna. 
Sektorer 
Procentuell 
fördelning av de 
fyra sektorernas 
sektoriella 
produktion 
Maximistödet/sek 
tor 
(miljoner ecu) 
Totalt godkänt 
stöd 
(miljoner ecu) 
Godkänt stöd i 
procent av 
maximistödet 
Procentuell 
fördelning av det 
godkända stödet 
till de 5 
sektorerna 
Ungefärligt 
enhetsstöd 
(i ecu) Spannmål 
förutom 
majs 
15,47 
5,99 
0 
0 
0 
0 Sockerbetor 
6,27 
2,43 
0,94 
38,68 
4,85 
1,08/t 
(kvot A) Stärkelsepot 
atis 
0,45 
0,17 
0,17 
100,00 
0,88 
1,77/t Mjölk 
44,06 
17,07 
10,34 
60,57 
53,41 
41,66/ko Nötkreat 
ur 
33,75 
13,08 
7,91 
60,47 
40,86 
27,18/dju 
r 
35 
Fördelningen av stödet innebär att kompensationen uppgår till 100% av det maximala 
beloppet för stärkelsepotatis, ungefar 60% för mjölk och nötkreatur, nästan 40% för 
sockerbetor och 0 för spannmål. 
Vad gäller sockerbetor och potatis grundas enhetsbeloppen på de kvantiteter som 
avtalats mellan producenter och förädlingsindustrin den 1.7.1995 respektive den 
31.5.1995. Vad gäller sektorn för mjölk och nötkreatur beräknas och tilldelas 
enhets beloppen i förhållande till den besättning som fanns den 1.4.1995 och som 
deklarerats inom ramen för stödprogrammen för förbättring av miljö och naturvård 
(förordning (EEG) nr 2078/92). 
b) Kompensation för följderna av devalveringar i andra medlemsstater (förordning 
2611/95) 
Frankrike och därefter Belgien beviljade nationellt finansierat stöd i ett enda 
årsbelopp för att kompensera följderna av devalveringen av LIT i sektorn för 
nötkött. 
I båda fallen var de nationella marknaderna mycket beroende, direkt eller 
indirekt, av den italienska marknaden. Nästan 50% av Frankrikes export av 
levande nötkreatur och färskt nötkött, dvs. ungefar 20% av produktionen, går 
till Italien. 50% av Belgiens export eller 20% av produktionen går i regel till 
Frankrike och Italien. I de tre aktuella medlemsstaterna har priserna sjunkit 
betydligt både i nationell valuta och i ecu räknat sedan mars 1995. Detta 
sammanfaller med början på den kraftiga devalveringen av LIT. För att ta 
hänsyn till prisernas säsongsutveckling och till minskningen av 
interventionspriserna beräknades i referenssyfte de genomsnittliga 
veckopriserna under de tre senaste åren minskat med 10%. Vid en jämförelse 
av 1995 års veckopriser med referensgenomsnittet visas ytterligare en 
prissänkning, mycket tydligt mellan mars och augusti 1995. Enligt den metod 
som använts är storleken på den prissänkning som beror på devalveringen av 
LIT i genomsnitt 3,8% med ett maximum på 5% i Frankrike. Sänkningen 
uppgick i genomsnitt till 1,7% med ett maximum på 3% i Belgien. 
I brist på andra viktiga faktorer och på grund av att de sammanfaller med 
devalveringen av LIT anses dessa extra prissänkningar bero på denna 
devalvering. Med en eventuell fluktuationsmarginal beräknas det 
inkomstbortfall som detta medfört till cirka 17 miljoner ecu för Frankrike och 
5,6 miljoner ecu för Belgien. 
På dessa grunder fastställde Frankrike schablonmässiga stödbelopp per kategori 
av nötkreatur och per regleringsvecka. Stödet tilldelades uppfödarna i 
förhållande till antalet djur sålda under de aktuella veckorna. Belgien beslutade 
om ett stöd på 3,3 miljoner ecu till den wallonska regionen. När det gäller 
enskilda operatörer saknas detaljerade och pålitliga uppgifter om den veckovisa 
försäljningen under den aktuella perioden och därför har ett belopp på 10,16 
36 
ecu per DE tilldelats varvid hänsyn togs till de bidrag som betalades under 
1994 för handjur av nötkreatur samt för am- och dikor. 
C. Ekonomiska effekter 
Teoretiskt sett kan marknadspriser som är starkt knutna till en 
interventionsmekanism (sektorn för spannmål, socker, mjölk och nötkött) 
påverkas av JOK. Genom att påverka priset för vissa av dessa produkter kan 
utvecklingen av JOK således få följder för jordbrukarnas inkomster. Därtill 
kommer att svårigheter kan uppstå inom handeln på grund av avvikelser 
antingen mellan JOK och RMK eller mellan marknadspriser och 
interventionspriser i nationell valuta. 
Däremot påverkar JOK inte priset för de övriga produkter för vilka marknaden 
inte styrs av en interventionsmekanism. Handeln med dessa produkter kan dock 
störas av en kraftig och plötslig utveckling av JOK. Detta är bl.a. fallet när 
marknadspriset inte följer valutakursförändringarna. 
Jordbrukarnas inkomster påverkas inte bara av växelkursens inverkan på 
priserna utan även direkt av de JOK som tillämpas på direktstödet till 
producenterna. 
1. Priser 
Analysen avser främst månadsutvecklingen under perioden 1995/96. 
Vad gäller produkter vilkas marknadspris inte påverkas av en 
interventionsmekanism har inget samband fastställts mellan förändringar av 
marknadspriset och av JOK. Även när det gäller LIT som revalverades kraftigt 
från juli 1995 till juni 1996 påverkas marknadspriset för vin, olivolja eller får-
och griskött av ökningar eller variationer som saknar ett enhetligt samband 
med JOK:s sänkningar. 
För de övriga produkterna inriktades prisgranskningen på sektorer för vilka det 
finns användbara data och på en enda representativ marknad per berörd 
medlemsstat18. 
Eftersom inga anmärkningsvärda devalveringar förekommit utgörs de 
förändringar av JOK som kan ha haft den största effekten under perioden 
1995/96 av 
den fortlöpande starka revalveringen av LIT (12,1%) och SKR (9,9%), 
de "märkbara" revalveringarna mellan juni och juli 1995 av BLF, DKR, 
DM, HFL, ÖS och i januari 1996 av SKR. 
Se arbetsdokumentet om basdata, diagram B2 till B15. 
37 
a) Spannmål1 
Marknadspriserna för vete visar sig vara betydligt högre än 
interventionspriserna i nationell valuta. Under regleringsåret 1995/96 låg mellan 
augusti 1995 och april 1996 marknadspriset i de tre största producentstaterna 
(Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket) i genomsnitt 22% över 
interventionspriset. På denna ovanligt höga nivå, liksom året innan då nivån låg 
12% över interventionspriset, påverkas marknadspriserna inte mycket av små 
förändringar av interventionspriset i nationell valuta. 
Trots mycket stora oregelbundenheter under 1995/96 är de allmänna 
tendenserna för dessa priser generellt sett inte motstridiga. Således har 
marknadspriserna liksom interventionspriserna, vilka påverkas av månatliga 
uppräkningar, i de flesta medlemsstater en tendens att öka under regleringsåret. 
I två medlemsstater, Italien och Sverige, där JOK minskat markant under 
1995/96, har marknadspriserna eller interventionspriserna praktiskt taget stannat 
på samma nivå räknat i nationell valuta, medan marknadspriserna snarare har 
sjunkit räknat i LIT och förblivit stabila räknat i SKR. 
Vad gäller de märkbara revalveringar som varit föremål för kompensationsstöd 
är eventuella sänkningar av marknadspriset svåra att påvisa därför att vad 
gäller BLF, DM, HFL och ÖS sammanfaller sänkningen av JOK med 
sänkningen av interventionspriserna i ecu i början på regleringsåret. Mellan 
juni och juli 1995 uppgick denna sänkning, med beaktande av de månatliga 
uppräkningarna, till ungefär 15%. 
Mellan mars-april och augusti-september 1995, före och efter de störningar 
som följer ändringarna av regleringsåret, sjönk de nationella priserna i de 
aktuella valutorna. Däremot har priserna i FF och FMK praktiskt taget inte rört 
sig mellan de två perioderna i fråga. I de fall där prissänkningarna kan bero på 
sänkta JOK kommer dock andra faktorer in i bilden, eftersom sänkningarna 
inte står i proportion till varandra: de märkbara sänkningarna av JOK uppgick 
till storleksordningen 3%, lägst för DM och ÖS, medan prissänkningarna 
uppgick till ungefär 4 till 5% för BLF och HFL, 7 till 8% för DKR och DM 
och 11% för ÖS. 
Bland de faktorer som påverkar dessa skillnader i prisutvecklingen 
mellan medlemsstaterna är storleken på de nationella skördarna utan 
tvekan av avgörande betydelse. Den franska produktionen under 
regleringsåret 1995/96 ligger nära genomsnittet för de tre föregående 
åren vilket kan förklara att priset i FF var fastare än priset i de 
medlemsstater som revalverade och där produktionen ökade med 10%. I 
Förenade kungarikets fall, där priserna varit relativt stabila trots en ökad 
produktion, kan förklaringen ligga i att granskningen utfördes på olika 
sorters vete. 
Se arbetsdokumentet om basdata, diagram B la. 
38 
Vad gäller DKR och SKR inträffade de märkbara sänkningarna av JOK i slutet 
på juli 1995 respektive i januari 1996: de åtföljdes av en anmärkningsvärd 
prisstabilitet under de aktuella och påföljande månaderna. I slutet av juni 1995 
har teoretiskt sett en prissänkning i förtid kunnat inträffa för DKR som dock 
doldes av störningarna i början på regleringsåret. Sammasak kan inte gälla för 
SKR eftersom revalveringen ägde rum mycket senare. 
Även om det råder en viss osäkerhet och om en viss försiktighet är nödvändig 
på grund av att många betydelsefulla faktorer inte har beaktats, bl.a. 
skillnaderna mellan olika sorters spannmål, har agromonetära prissänkningar 
beroende på revalveringar förmodligen inte ägt rum mot bakgrund av de höga 
marknadspriser som rådde under 1995/96. 
,20 b) Mjölkprodukter 
Marknadspriset för skummjölkspulver (SMP) och smör stannade på en 
exceptionellt hög nivå under första delen av regleringsåret 1995/96 (ungefar 
+10% och +5%) jämfört med interventionspriset. 
Eftersom interventionspriserna i ecu förblev oförändrade under regleringsåren 
1994/95 och 1995/96 beror marknadsprisförändringarna i nationell valuta på 
variationer av JOK, vilket gör det lättare att förklara eventuella effekter. 
Inget samband har dock kunnat läggas mellan revalveringen av LIT och SKR 
och dessa marknadsprisförändringar. I Italien skjuter smörpriserna i höjden och 
följer marknadspriset i Europeiska unionen trots att JOK sänktes under andra 
halvåret 1995 och därefter rasar de som överallt annars. I Sverige stannar 
priserna för SMP och smör på en hög nivå, trots stora svängningar, utan att 
dras med av sänkningen av interventionspriserna i SKR. 
Vad gäller de valutor som uppvärderades märkbart i juni och juli 1995 har 
marknadspriserna uppenbarligen inte följt den nedåtgående utvecklingen av 
JOK. Eftersom inga märkbara revalveringar förekommit är det mycket 
osannolikt att priserna i de aktuella valutorna skulle ökat eller ökat mer än vad 
de gjorde. Deras utveckling sker i regel mot bakgrund av tendenser som 
sträcker sig över åtskilliga månader och som inte skiljer sig mycket från 
tendenserna för FF och UKL för vilka JOK inte minskade vid regleringsårets 
början. 
c) Nötkött21 
Priset på ungnötskött minskade kraftigt i början på 1995 och närmade sig eller 
uppfyllde till och med villkoren för att utlösa interventionsåtgärder. Därefter, i 
Se arbetsdokumentet om basdata, diagram Bl b och Bl c. 
Se arbetsdokument om basdata, diagram Bl d. 
39 
slutet av 1995, och fram till krisen förorsakad av encefalopati bovin 
spongiform återhämtade priserna sig betydligt. 
I vissa medlemsstater påverkades prissänkningen mellan mars och juli 1995 
sannolikt till en del av att priserna i LIT inte ökade lika kraftigt som JOK. 
Denna relativt låga prisnivå påverkade först den franska marknaden, som är 
mycket beroende av handelsutbytet med Italien, och därefter även andra 
medlemsstater. 
Efter juli 1995 stabiliserade sig priserna i LIT på sin låga nivå och eftersom 
dessa priser inte hade ökat tidigare följde de inte heller JOK:s inhämtning 
neråt. Marknadspriserna i SKR, som är den andra valuta som kraftigt 
uppvärderats under regleringsåret 1995/96, följde sänkningen av JOK på 
relativt nära håll. 
Vad gäller de valutor som upp värderades märkbart i början på regleringsåret är 
den nedåtgående utvecklingen av marknadspriset för nötkött, i motsats till 
spannmål och mjölkprodukter, med stor sannolikhet relaterad till utvecklingen 
av JOK. Trots en prissänkning i juni och juli 1995, som är lägre än den som 
gällde för FF som ju står under relativt större påverkan av den italienska 
marknaden, är återhämtningen under andra halvåret 1995 mindre kraftig i de 
länder som har revalverat än i Frankrike och Förenade kungariket. Därtill 
kommer att marknadsprisförändringarna i BLF, DKR, DM, HFL och ÖS har en 
tendens att följa tätt inpå utvecklingen av interventionspriserna i nationell 
valuta mellan början på 1995 och början på regleringsåret 1995/96. 
2. Handelsutbyte 
Analysen gäller de månatliga förändringarna av exporten till andra 
medlemsstater och till tredje land mellan 1992 och 1995. Generellt sett präglas 
perioden framför allt av devalveringarna av LIT, PTA och DRA. 
a) På kort sikt döljs de eventuella effekter som kursförändringarna har på 
handelsutbytet i nästan samtliga fall av de stora månatliga förändringarna av 
exportvärdet22. 
Vid vissa kraftiga devalveringar, som för LIT våren 1995 eller UKL i slutet av 
1992, uppstår en plötslig exportökning under de berörda månaderna. Den 
kraftiga devalveringen av LIT i slutet av 1992 och av PTA i början av 
sommaren 1993, åtföljdes dock inte av exportökningar. Å andra sidan har 
mycket omfattande exportökningar, som t.ex. exporten av socker och 
mjölkprodukter från Spanien under 1994 och 1995, uppenbarligen inget 
samband med växelkursförändringar. Omvänt har uppvärderingen av LIT i 
Se arbetsdokumentet om basdata, diagram C3 till Cl 1. 
40 
slutet av 1995 inte nämnvärt påverkat den allmänna tendensen för italiensk 
export från olika jordbrukssektorer. 
Vad gäller de medlemsstater som driver handel med medlemsstater vars valuta 
kraftigt nedvärderats finns statistiskt sett inte heller några betydelsefulla 
samband mellan den totala exporten från en viss sektor och kortsiktiga 
växelkursförändringar. 
Alltjämt i samband med kursförändringarnas eventuella kortsiktiga effekter kan 
det i princip hända att produkter som beviljas exportbidrag drabbas av 
snedvridning av handel om de ackumulerade kursavvikelserna blir 
omfattande23. Storleken på dessa ackumulerade avvikelser beror bl.a. på 
transportkostnader från en medlemsstat till en annan dvs. på de aktuella 
produkternas beskaffenhet och geografiska avlägsenhet. 
I detta sammanhang förorsakades de främsta riskerna under perioden 1995/96 
av de positiva avvikelser för LIT och SKR som överskred 5 procentenheter 
under trendbekräftelseperioden. Vad gäller LIT har ackumulerade avvikelser på 
över 5 procentenheter uppstått gentemot DRA, DM och ÖS och ofta upprepats 
på en nivå över 4 enheter gentemot DRA och ÖS. Vad gäller SKR kan 
omläggningar av handelsflöden ha förorsakats av ackumulerade avvikelser på 
över 6 enheter gentemot IRL, UKL och framför allt FMK eller på 5 enheter 
gentemot DM och HFL och även 4 enheter gentemot DKR. Riskerna var 
överhängande före januari 1996 eftersom de ackumulerade avvikelserna varade 
under lång tid. 
Av exportstatistiken framgår dock inga förändringar som kan bero på sådana 
agromonetära avvikelser. Det visar sig att eventuella snedvridningar av handeln 
på grund av skillnader mellan exportbidrag uttryckt i nationell valuta endast 
har tillfällig karaktär. Även om stora ackumulerade avvikelser kan uppstå under 
en period av två månader, vilket var fallet i slutet av 1995, medför detta dock 
inte automatiskt att situationen sätts i system, eftersom det är osäkert om 
situationen är bestående. Detta utesluter givetvis inte att detta kan hända i 
enstaka fall som har stor finansiell betydelse för en särskild aktör. 
b) Analysen av kursförändringarnas effekter på den inre marknaden24 visar över 
längre perioder sett att exporten generellt sett kan påverkas av 
konkurrenskraftseffekten. Konkurrenskraftseffekten påverkas dock av den 
inhemska efterfrågan, exportörens inställning i fråga om vinstmarginaler samt 
av mer eller mindre sektorsbetingade strukturella orsaker. Dessa olika faktorer 
Se arbetsdokumentet om basdata, diagram A6. 
Rapport från generaldirektoratet för ekonomiska och finansiella frågor 
offentliggjord i "Europeisk ekonomi", serie "Rapporter och utredningar", nr 4-
1995. 
41 
är så hårt sammanflätade att effekten av en enskild faktor svårligen låter sig 
urskiljas. 
Effekten på konkurrenskraften kan mätas med hjälp av den reella växelkursen 
där hänsyn tas till varje medlemsstats monetära utveckling, enligt dess 
ekonomiska partners betydelse, och till produktionskostnadsutvecklingen. Enligt 
denna indikator hade medlemsstaternas konkurrenskraft under 1992 till 1995 
följande tendenser: 
- Ganska starkt negativ i Tyskland, Belgien, Grekland och Nederländerna. 
- Måttligt negativ i Frankrike, Danmark och Portugal och måttligt positiv i 
Irland. 
- Ganska starkt positiv i Spanien och Förenade kungariket och starkt positiv i 
Italien. 
Andra indikatorer för konkurrenskraften ger ungefar samma resultat för den 
aktuella perioden. 
Statistiska analyser25 tyder på att det finns ett övergripande samband mellan 
ökningen av konkurrenskraften och ökningen av exportvärden uttryckta i 
nationell valuta. Sambandet kvarstår även om värdet av exporten 
inflationsjusteras med hjälp av konsumentprisindexet. 
Däremot finns inget samband när exporten uttrycks i ecu eller i ton. 
I allmänhet har utvecklingen av konkurrenskraften åtföljts av ökade 
exportvinster. Den har dock inte sammanfallit med förskjutningar av 
marknadsandelar. Även om exportvolymen ökade sammanlagt med ungefär 5% 
per år, såväl i Italien som i Tyskland, har enhetspriserna uttryckta i konstant 
köpkraft ökat i det förra fallet men minskat i det senare. 
Den övergripande analysens viktigaste resultat gäller även för det sammanlagda 
värdet av sådana produkter som inte berörs av interventionsmekanismer. De 
gäller i mindre omfattning för de övriga produkterna (spannmål, socker, mjölk, 
nötkött). I dessa sektorer med interventionsmekanismer skulle inga monetära 
effekter ha uppstått om prisskillnaderna i nationell valuta endast hade varit ett 
uttryck för agromonetära avvikelser. Dessa effekter kan delvis förklaras genom 
bristande överensstämmelse (se punkt Cl) mellan utvecklingen av 
marknadspriserna och utvecklingen av interventionspriserna i nationell valuta. 
Bristen på överensstämmelse är ännu tydligare än vad som angivits, t.ex. vad 
gäller vete, när produkten i fråga härleds från en produkt som direkt påverkas 
av interventionspriset. Den sektorsvisa analysen av produkterna, som görs på 
en mer detaljerad och konkret nivå, ger mycket olika och oklara resultat som är 
kraftigt påverkade av marknadsspecifika faktorer. 
Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller och diagram Cl och C2. 
42 
26 Vissa medlemsstater befinner sig i ett mycket speciellt läge jämfört med den 
allmänna tendensen. Ökningen av Spaniens konkurrenskraft t.ex. är hälften så 
stor som Italiens, men Spaniens export ökar nästan lika mycket i värde och 
betydligt mer i volym mätt. Spaniens resultat beror i allt väsentligt på 
omställningen inom Europeiska unionen av produktionen och saluföringen i 
sektorn för socker och mjölk. 
Andra anmärkningsvärda resultat gäller Belgien som överpresterar jämfört med 
konkurrenskraftindexet, bl.a. vad gäller grönsaker och frukt, och Förenade 
kungariket som visar ett undermåligt resultat främst på grund av minskningen 
av exportmängden spannmål. 
3. Inkomster 
Den senaste statistiken rörande jordbruksinkomsterna gäller 1995. Den 
agromonetära ordningens effekter på 1995 års inkomster är mycket svåra att 
kartlägga i detalj därför att de bl.a. beror på jordbruksomräkningskursernas 
faktiska påverkan på marknadspriserna, på de avgörande händelserna och 
betalningsfristerna för köp från och försäljning eller stöd till jordbrukarna. 
Vissa effekter som uppträdde under 1995 beror på förändringar av JOK under 
1994 men vissa ändringar av JOK under 1995 kommer däremot inte att ha 
några konsekvenser förrän under 1996 eller t.o.m. senare. 
För att ändå få en uppfattning om storleksordningen på JOK:s effekt på 
inkomsterna under perioden 1995/96 har följande uppskattningar och 
antaganden gjorts: 
De priser som jordbrukarna tillämpade under perioden 1995/96 antas 
vara de samma som under 1995 och antas återspegla utvecklingen av 
JOK till 100% vad gäller producenter av sockerbetor och nötkött. I de 
övriga produktionssektorerna antas JOK inte ha någon påverkan alls, i 
enlighet med vad som anges under punkt Cl, och med hänsyn till att de 
inkomster som påverkas av minimipriser (potatisstärkelse, bearbetade 
frukt och grönsaker, osv.) totalt sett är relativt betydelselösa till sin 
storlek. 
De agromonetära kompensationsstöd som anmälts eller planerats av 
medlemsstaterna antas utbetalas under 1995/96 för att kompensera 
priseffekten av märkbara revalveringar. Vad gäller Sverige där den 
märkbara revalveringen inträffade i januari 1996 togs endast hänsyn till 
hälften av det stöd som maximalt kan beviljas. 
Direktstödet till producenter, uttryckt per odlad hektar, samt stödet per 
producerad ton säd är de som gällde under regleringsåret 1995/96 
justerade enligt JOK per den 1 juli 199526. 
För enkelhetens skull har de få fall där avgörande händelser inträffat den 1 augusti 
43 
1995 års tackbidrag påverkas av JOK per den l januari 1996. För att 
sammanföra hela effekten av JOK per den 1 januari 1996 på 1995 års 
inkomster ersattes restbeloppet av 1994 års bidrag, vilket faktiskt 
utbetalats under 1995, med restbeloppet av 1995 års bidrag som faktiskt 
utbetalas under 1996. 
Storleken på det nötkreatursbidrag, strukturstöd, tobaksbidrag och stöd 
till producenter av olivolja som betalas ut under 1995 beror faktiskt på 
JOK i början av 1995 eller t.o.m. i början på 1994 vad gäller olivolja. 
För att uppskatta den fulla effekten på 12 månader av JOK för perioden 
1995/96 antas dessa bidrag- och stödbelopp vara påverkade av nivån på 
JOK i början på 1996. Stöden till storproducenter av olivolja antas vara 
påverkade av genomsnittet av JOK mellan november 1995 och februari 
1996 och de övriga beloppen av JOK per den 1 januari 1996. 
Utifrån denna konventionella modell där samtliga JOK-effekter för 1995/1996 
sammanförs på 12 månader beräknades 
å ena sidan effekten på årsbasis av utvecklingen av JOK mellan 
1994/95 och 1995/96 genom att multiplicera de beståndsdelar av 
inkomsterna som påverkas av den agromonetära ordningen med de JOK 
som tillämpats under dessa två perioder, 
å andra sidan den agromonetära ordningens effekt på årsbasis under 
1995/96 genom att multiplicera samma beståndsdelar med skillnaden 
mellan de JOK som tillämpats och motsvarande RMK. 
Trots sin teoretiska sida visar modellen att JOK har en betydande påverkan på 
inkomsterna och att denna fördelas olika bland medlemsstaterna27. 
Effekten på inkomsterna av JOK:s förändringar jämfört med föregående års 
JOK visar sig vara relativt svag, i allmänhet under 2% för de flesta 
medlemsstater: 
snarare positiv för Luxemburg, Tyskland, Grekland, Finland, Irland och 
Spanien, 
snarare negativ för Belgien och Danmark, 
relativt neutral för Portugal, Frankrike, Nederländerna och Österrike. 
Dessa svaga tendenser förorsakas främst av jämvikten eller bristen på jämvikt 
mellan JOK:s effekter på priserna och kompensationsstödets effekter i de 
berörda medlemsstaterna. De beror på devalveringarnas effekter på 
stödbeloppen vad gäller Grekland, Irland och Spanien. 
27 likställts med det stora flertalet fall där den avgörande händelsen rörande JOK 
inträffat den 1 juli. 
Se arbetsdokumentet om basdata, tabellerna Dl till D3. 
44 
I tre medlemsstater har förändringen av JOK mot föregående år en tydlig 
positiv effekt: 
- Sverige (+7,2%) på grund av den ökade arealersättningen, 
- Italien och Förenade kungariket (+4,1% respektive +4,5%) på grund av 
prishöjningar och ökat stöd. Det senare förklarar 2/3 av effekten i Italien och 
hälften av effekten i Förenade kungariket. 
Den sammanlagda effekten på nettointäkterna från jordbruk beräknas uppgå till 
1,7% eller 1 559 miljoner ecu. 71% av detta belopp är beroende av effekterna 
på stödet. I övrigt beror 21 % av den totala inkomsteffekten på 
kompensationsstöd och endast 8% på priseffekter. 
På årsbasis är effekten av den agromonetära ordningen, jämfört med en 
situation där RMK skulle tillämpats under perioden 1995/96 i stället för JOK, 
positiv för samtliga medlemsstater. 
Inkomsterna ökade mest i Sverige (+8,8%). Andra medlemsstater med kraftigt 
ökade inkomster är Luxemburg (+5,6%), Tyskland (+4,6%), Belgien och 
Danmark (+3,8%). Ökningen är mindre för Österrike (+2,5%) därför att det 
nationella stödet, som är en viktig del av inkomsterna, inte påverkas. 
Inkomsterna för jordbrukarna i Nederländerna, Irland, Italien och Spanien ökar 
med ungefar 2%. De övriga medlemsstaterna gynnas mindre, i 
storleksordningen 1% eller ännu mindre vad gäller Grekland och Portugal. 
Den totala effekten på nettoinkomsterna från jordbruk beräknas uppgå till 1,9% 
eller 1 718 miljoner ecu. Den mindre delen av inkomsteffekten beror på olika 
direktstöd (endast 45%), medan 19% beror på kompensationstödet och 36% på 
priserna. 
D. Finansiella effekter 
1. Aspekter av de metoder som använts 
a) Klassificering av de agromonetära effekterna 
På det agromonetära området påverkas gemenskapsbudgeten kraftigt av 
följderna av tidigare års arrangemang, närmare bestämt switch-over 
mekanismen (eller den gröna ecun). Mekanismen infördes 1984 och 
avskaffades den 1 februari 1995. Den ledde till en höjning med nästan 20% av 
priser och belopp uttryckta i ecu för att på så sätt neutralisera återgången till 
jordbruksomräkningskursernas verkliga nivå. Förut, mellan 1990 och 1993, 
hade mekanismen även medfört en sänkning på sammanlagt 1,46% av de flesta 
priser och belopp inom den gemensamma jordbrukspolitiken. 
Det vore felaktigt att se förklaringen till de aktuella kostnaderna i själva 
mekanismen med gröna ecun. Det är faktiskt tveksamt om priser och belopp i 
45 
28 
29 ecu skulle ha utvecklats på samma sätt utan denna mekanism. På ett eller annat 
sätt utgör dessa kostnader dock ett finansiellt arv efter det komplex av 
agromonetära problem som uppstod innan den gröna ecun avskaffades. 
Dessa kostnader för tidigare år beror inte på nuvarande agromonetära 
mekanismer utan i huvudsak på slutnivån för switch-over koefficienten, dvs. 
1,207509, och på den årliga utgiftstrukturen i ecu. 
För det första beror dessa kostnader på de särskilda följderna efter den 
allmänna höjningen av priser och belopp i ecu som genomfördes i början på 
februari 1995. Dessa följder går att beräkna som skillnaden mellan, å ena 
sidan, beloppet för EUGFJ-G:s totala utgifter efter avdrag för agromonetära 
effekter beroende på 1995/96 års händelser och, å andra sidan, samma belopp 
delat med 1,207509. 
Efter att de beräknats enligt detta bör de finansiella följderna av prishöjningen 
korrigeras i fråga om de utgifter som är knutna till världsmarknadspriset, det 
vill säga vissa exportbidrag och vissa former av stöd28. För de berörda 
beloppen påverkar den metod som anges i föregående stycke skillnaden mellan 
prisnivåerna inom Europeiska unionen och prisnivåerna på världsmarknaden 
medan det i realiteten bara är de gemensamma priserna som förändras. 
Den agromonetära sänkningen av priserna i ecu uppgick till 0,17% år 1990 
eller 11% av den totala prissänkningen, men tillämpades på mer än 90% av 
EUGFJ-G:s utgifter. Sänkningen under 1993 uppgick till 1,29%, men tillämpas 
inte på de kompensationsbetalningar som omfattas av reformen. I genomsnitt 
medför en agromonetär prissänkning på 1% en minskning av EUGFJ:s utgifter 
med 0,7%29. 
De finansiella följderna av händelser som hänför sig till perioden 1995/96 beror 
på fyra mekanismer eller åtgärder: trösklarna, de avgörande händelserna, 
frysningen av JOK och kompensationsstödet. 
Kostnaden för kompensationsstödet kan avläsas i 1996 års budget och i det 
preliminära förslaget till 1997 års budget. Denna kostnad skall enligt gällande 
bestämmelser utvecklas gradvis minskande och beviljandet av de sista delar av 
stödet som beslutades under 1995/96 kommer att påverka 1998 års budget och, 
om än mycket marginellt, 1999 års budget. 
Dessa effekter illustreras i tabell E 1 i arbetsdokumentet om de grundläggande uppgifterna. 
Relationstalet 0,7 framgår av kommissionens årsrapporter för 1994,1995 och 1996 
om inverkan på EUGFJ-G:s utgifter 
av paritetsförändringar mellan dollar och ecu, 
av ökningar av korrektionsfaktorn till följd av kursjusteringar inom EMS. 
46 
Frysningen av JOK medför en kostnad i nationell valuta som är lika med 
skillnaden mellan den frysta JOK och JOK dagen för den avgörande händelsen 
multiplicerad med det stödbelopp i ecu på vilken JOK tillämpas. Frysningen av 
JOK gäller till den 1 januari 1999 och kommer att påverka 1999 års budget för 
samtliga former av stöd som berörs och budgeten för år 2000 vad gäller 
bidraget för nötkreatur. 
Trösklarnas och de avgörande händelsernas finansiella effekter beror på 
skillnaden mellan: 
jordbruksomräkningskursen dagen för den avgörande händelsen vad 
gäller det aktuella beloppet och 
den kurs som används vid bokföringen av utgifterna i ecu 
(bokföringskursen), dvs. kursen den tionde i månaden då utgiften i 
nationell valuta bokförs. I allmänhet rör det sig om den månad som 
följer den då medlemsstaten gjorde utbetalningen till stödmottagaren. 
Trösklarnas effekt beror på skillnaden mellan jordbruksomräkningskursen och 
bokföringskursen dagen för den avgörande händelsen. De avgörande 
händelsernas effekt beror på skillnaden mellan bokföringskursen dagen för den 
avgörande händelsen och dagen då utgiften i ecu bokförs. Denna effekt som är 
oberoende av vilket system för JOK som väljs och som därför inte kan 
användas för att jämföra sådana system hade utelämnats inom ramen för 
föregående agromonetära rapport rörande 1993 och 1994. 
b) Modell för uppskattning av kostnaderna för 1995/96 års händelser 
De händelser och agromonetära beslut som inträffade under 1995/96 
påverkar främst budgetarna från 1996 till 1999. 
För att uppskatta de agromonetära effekterna på 1996 års budget togs hänsyn 
till utkastet till den justerade tilläggsbudgeten för 1996 (UJTB 96) som gällde 
den 30 juni 1996 och som grundats på de omräkningskurser som fanns den 6 
maj 1996. 
Vad gäller effekterna från 1997 till 1999 gjordes beräkningarna utifrån det 
preliminära budgetförslaget för 1997 som gällde den 30 juni 1996 och som är 
grundad på de omräkningskurser som fanns den 21 mars 1996. 
Grundarna, UJTB 96 och det preliminära budgetförslaget för 1997, justerades 
genom att de JOK som användes vid utarbetningen ersattes med de JOK som 
var kända den 1.7.9630. Den använda bokföringskursen justerades inte eftersom 
30 Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller E3 till E6. 
47 
den är av mindre betydelse för de agromonetära effekter som beror på 
förändringar av JOK. 
UJTB 96 och det preliminära budgetförslaget för 1997 såsom justerade 
per den 1.7.1996 visar situationen enligt de senast kända JOK i slutet av 
perioden 1995/96. Utgifterna fördelas mellan medlemsstaternas olika 
valutor dels enligt de olika avgörande händelserna rörande de JOK som 
påverkar utgifterna, dels på grundval av tidigare utgifter. 
Hur stor gemenskapens utgifter skulle vara om det inte fanns någon 
agromonetär ordning uppskattas genom att ersätta de JOK som 
tillämpades i UJTB 96 och det preliminära budgetförslaget för 1997 
med de RMK som gällde i början på bokföringsmånaden för dessa 
utgifter och sedan dra av de agromonetära kompensationsstöden. 
Det bör påpekas att det är ganska vanskligt att uppskatta 
bokföringsmånaden för varje typ av utgifter31 och att resultaten är 
mycket varierande. För samtliga bokföringsdatum efter den 1.7.1996 
användes de RMK som gällde den 1.7.1996. 
Totaleffekten av frysningen av JOK beräknas genom att i UJTB 96 och 
det preliminära budgetförslget för 1997 ersätta de JOK som faktiskt 
använts för stöden i fråga med de JOK som gällde dagen då de 
avgörande händelserna för dessa stöd inträffade. 
De avgörande händelsernas effekt beräknas som skillnaden mellan 
resultaten enligt andra tankstrecket och resultaten av en liknande 
simulering där de RMK används som gällde dagen för de avgörande 
händelserna rörande de JOK som faktiskt tillämpats. Med hänsyn till de 
förbehåll som gjordes rörande fastställandet av bokföringsmånaden är 
denna värderingsmetod inte särskilt noggrann. Den blir oanvändbar efter 
1997, eftersom alla omräkningskurser som är tillämpliga efter den 
1.7.1996 ersätts av de kurser som är kända och gäller per den 1.7.1996 
Trösklarnas effekt beräknas som skillnaden mellan dels resultaten med 
de löpande JOK, utan frysning, enligt tredje strecksatsen, dels resultaten 
av simuleringen med de RMK som gäller dagen för de avgörande 
händelserna enligt fjärde strecksatsen. 
75 % av UJTB 96 har påverkats av JOK för perioden 1995/96. De 
omräkningskurser som gällde den 1 juli 1996 tillämpas på 3% av de utgifter 
som verkligen är beroende av en avgörande händelse med detta datum, men 
även på 10% av de utgifter som är beroende av senare avgörande händelser, 
mellan 2 juli och 15 oktober 1996. För i stort sett hela återstoden av utgifterna 
31 Se arbetsdokumentet om basdata, tabell E 3. 
48 
i 1996 års budget tillämpades de omräkningskurser som gällde dagen för de 
avgörande händelserna som inträffade före de 1 juli 1995 dock utan att gå 
längre tillbaka än till november 1994. Sammanlagt betraktas knappt 1% av 
utgifterna som oberoende av JOK. 
Vad gäller det preliminära budgetförslaget för 1997 berörs endast 2% av 
utgifterna av JOK som utlöses av avgörande händelser som inträffar före den 
aktuella perioden. 11% av utgifterna påverkas av JOK från början av 1996 och 
73% av de som gällde den 1 juli 1996. Detta betyder att nästan 50% av det 
preliminära budgetförslaget för 1997 är beroende av omräkningskurser som 
faktiskt kommer att tillämpas mellan 2 juli 1994 och 15 oktober 1997. Dessa 
kurser som inte var kända vid utarbetandet av denna rapport kommer att 
ersättas med omräkningskurserna per den 1.7.1996. 
Vad gäller budgetuppgifterna för 1998 och 1999 som härrör från förnyelsen av 
det preliminära budgetförslaget för 1997 kommer nästan samtliga relevanta 
avgörande händelser att inträffa efter den 1 juli 1996 och de aktuella JOK 
kommer att ersättas med JOK per den 1.7.1996. 
Allmänt sett kommer den agromonetära situationen per den 1 juli 1996 att ha 
stor betydelse för de uppskattningar som görs för 1997, 1998 och 1999. Denna 
situation, som utan tvekan är mycket konjunkturberoende, kännetecknas av en 
mycket hög kursavvikelse för SKR (+6,779) som enligt de agromonetära 
bestämmelserna inte kommer att bibehållas under en längre tid. Även 
avvikelserna för LIT (+4,986) och IRL (+4,603) är höga, medan avvikelserna 
för DM, HFL och ÖS ligger nära noll. 
Fördelningen av avvikelserna kommer utan tvekan att ändra sig vilket i hög 
grad kommer att påverka de resultat som beräknats i denna rapport. Det bör 
dock påpekas att den vägda genomsnittsavvikelsen enligt valutafördelningen i 
budgeten 1996 uppgår till 2,2% den 1.7.1996, medan genomsnittet för perioden 
1995/96 ligger på 2,1%. 
2. Resultatet av uppskattningarna 
a) Påverkan från tidigare år 
Med hänsyn till uppskattningen av kostnaderna för 1995/96 års händelser 
innebär effekterna av mekanismen med den gröna ecun, som visade sig i en 
ökning av priserna i ecu, en utgift på 6 800 miljoner ecu för 1996 års budget 
och 6 920 miljoner ecu för 1997 års budget. 
49 
Den ytterligare kostnaden för den gröna ecuns effekter, vilka slår igenom via 
beloppen knutna till världsmarknadspriset kan uppskattas32 till 1 320 miljoner 
ecu per år. 
På grund av agromonetära prissänkningar under 1990 och 1993 på sammanlagt 
1,46% kunde ytterligare utgifter på ungefar 340 miljoner ecu per år undvikas. 
Den sammanlagda effekten av tidigare agromonetära problem uppgår varje år 
til! storleksordningen 7 800 - 7 900 miljoner ecu. 
b) 1995/96 års händelser 
Tabellen nedan visar att kostnaden på årsbasis uppgår till storleksordningen 1 
200 - 1 300 miljoner ecu. 
Nära 2/3 av denna kostnad beror på tröskeleffekter. Tröskelkostnaderna beror 
dock på den framtida monetära utvecklingen, i sin helhet vad gäller 1998 och 
1999 och till hälften vad gäller 1997. 
Tröskelkostnaderna förorsakas huvudsakligen av mekanismens asymmetri vilket 
innebär att positiva monetära avvikelser kan uppgå till 5 procentenheter medan 
negativa avvikelser oftast begränsas av en tröskel som är lika med den högsta 
positiva avvikelsen minskad med 5 procentenheter. Därtill kommer att i en 
situation där vissa valutor uppvärderas kraftigt och kontinuerligt, vilket var 
fallet under 1995/96, spelar längden på bekräftelseperioden en icke obetydlig 
roll genom att upprätthålla de högsta positiva avvikelserna under lång tid. 
Kostnaden för de avgörande händelserna som svårligen kan minskas utan att 
marknaden störs, uppgår till storleksordningen 100 miljoner ecu per år. 
Kostnaden är onormalt hög på grund av att inga kompensationer gjordes under 
perioden 1995/96 mellan valutor som ökat eller minskat i värde. Den kan f.n. 
inte uppskattas för 1998 och 1999. 
Frysningen av JOK innebär en kostnad som uppstår steg för steg på grund av 
de avgörande händelserna och till slut uppgår till 185 miljoner ecu. Genom att 
frysningen bibehålls till den 1 januari 1999 påverkas även budgeten för år 
2000. 
Med hänsyn till devalveringarna som ägde rum efter de omfattande 
revalveringar som var upphovet till kompensationsstöden skulle kostnaden för 
dessa stöd från och med slutet av 1997 kunna göras mindre tyngande. 
Devalveringarnas effekter på utbetalningen av de stödbelopp som ännu inte har 
beviljats skall undersökas av kommissionen enligt förvaltningskommitténs 
förfarande. 
32 Se arbetsdokumentet om basdata, tabell E2. 
50 
Kostnaden för 
agromonetära 
händelser 1996 1997 1998 1999 
A. Mekanismer som tillämpas i praktiken (milj. ecu) 
Frysning av JOK 
Kompensationsstöd 
Tröskelkostnader 
Avgörande händelser 
SUMMA (milj. ecu) 111 
201 
817 
107 
1 236 180 
141 
890 
104 
1315 185 
70 
916 
-
1 171 185 
2 
913 
-
1 100 
B. Antagande om tillämpning av artiklarna 7 och 8 i förordnine (EEG) nr 3813/92 
Ökning av stöd (artikel 
7) 
Kompensationsstöd 
(artikel 8) 
Trösklar 
Avgörande händelser 
SUMMA (milj. ecu) 653 
0 
823 
117 
1 593 2 812 
201 
953 
104 
4 070 2 932 
138 
983 
-
4 053 2 932 
70 
979 
-
3 981 
I förhållande till fördelningen per medlemsstat enligt UJTB 96 är Sverige den största 
förmånstagaren av den agromonetära ordningen under 1996 med en ökning av 11,2% 
av kostnaderna i SKR. Detta är resultatet av tröskeleffekter och av avgörande 
händelser i en situation med kraftiga apprecieringar. Även om dessa effekter 
försvinner kommer Sverige i framtiden att kvarstå som en viktig fbrmånstagare av 
ordningen på grund av frysningen av JOK vilket kommer att ge kännbara effekter från 
och med 1997. 
Den näst största förmånstagaren av ordningen är Italien med en ökning av 5,6% av de 
berörda gemenskapsutgifterna. Resultatet är relaterat till apprecieringen av LIT under 
ifrågavarande period och kan vara svårt att upprätthålla i framtiden. 
Därefter kommer medlemsstaterna vars JOK har frysts i juni och juli 1995 med en 
ökning på 4,7% och 3,8% av de berörda gemenskapskostnaderna. I dessa 
medlemsstater har valutasituationen begränsat tröskeleffekterna vilket kan ändra sig i 
framtiden. 
För att bedöma effekterna av rådets beslut av juni 1995, dvs. frysningen av JOK och 
schablonmässiga kompensationsstöd i stället för artiklarna 7 och 8 i förordning (EEG) 
nr 3813/92, har det uppskattats hur stör kostnaden skulle ha varit för den 
51 
agromonetära ordningen om besluten inte hade fattats. Besparingen visar sig ligga 
omkring 360 miljoner ecu för 1996, 2 750 miljoner ecu för 1997 och praktiskt taget 8 
900 miljoner ecu under 4 år. 
Dessa enorma kostnader för artiklarna 8 och 9 i förordning (EEG) nr 3813/92 beror 
huvudsakligen på att nivån på arealersättningen i SKR bibehålls (+10% ökning i ecu). 
Om av ett eller annat skäl artikel 7 endast skulle ha tillämpats för de märkbara 
revaiveringarna i juni och juli 1995 skulle extrakostnaden jämfört med det faktiska 
utfallet ändå ha varit densamma under 1996 och ha ökat med nästan 700 miljoner ecu 
1977 eller nära 2 500 miljoner ecu under 4 år (1996 till 1999). 
52 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 636 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 09 03 
Katalognummer : CB-CO-96-633-SV-C 
ISBN 92-78-12927-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
5^