Rådets direktiv 92/85/EEG innehåller åtgärder för att uppmuntra förbättringar av säkerheten och hälsan på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar och fastställer rätten till barnledighet under 14 veckor. Genom direktivet garanteras även skydd mot uppsägning under tiden från början av graviditeten till utgången av barnledigheten.

c. All lönesättning ska ske genomsynligt och förutsägbart i enlighet med nationell praxis och med respekt för arbetsmarknadsparternas oberoende.

Enligt rådets direktiv 92/85/EEG ska medlemsstaterna ge arbetstagarna rätt till barnledighet under minst 14 veckor med en ersättning som åtminstone motsvarar sjukersättningen. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU föreskrivs att kvinnor som är egenföretagare och kvinnor som är makar eller livspartner till egenföretagare ska beviljas en tillräcklig ersättning vid graviditet och moderskap så att det är möjligt för dem att göra avbrott i sin yrkesverksamhet för graviditet eller moderskap under minst 14 veckor. Det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av arbetsmarknadens parter (BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS) – som genomförs på unionsnivå genom rådets direktiv 2010/18/EU – ger manliga och kvinnliga arbetstagare en individuell rättighet till föräldraledighet under minst fyra månader och ålägger medlemsstaterna att vidta åtgärder för att säkerställa att arbetstagare som återgår till arbetet efter föräldraledigheten kan begära ändrad arbetstid och/eller ändrad förläggning av arbetstid under en viss period. Ramavtalet om deltidsarbete som undertecknats av UNICE, CEEP och EFS – som genomförs genom rådets direktiv 97/81/EG – skyddar deltidsarbetande från att behandlas mindre förmånligt än heltidsarbetande och föreskriver att arbetsgivaren ska ta hänsyn till arbetstagare som vill byta från heltidsarbete till deltidsarbete eller vice versa.

Kommissionen har nyligen föreslagit ändringar av direktiv 2004/37/EG (direktivet om carcinogener eller mutagena ämnen) som syftar till att förbättra skyddet för miljontals arbetstagare genom att ändra eller fastställa bindande yrkeshygieniska gränsvärden för ett antal farliga kemiska ämnen . Kommissionen kommer – i samråd med arbetsmarknadens parter – att föreslå fler uppdateringar av direktivet om carcinogener eller mutagena ämnen i syfte att införa bindande gränsvärden för att bekämpa yrkesrelaterad cancer.

Kommissionen kommer att understödja genomförandet av regelverket genom att förbättra efterlevnaden av reglerna, i synnerhet när det gäller mikroföretag och små och medelstora företag, och genom att lägga fram förslag för att upphäva eller uppdatera inaktuella hälso- och säkerhetsbestämmelser mot bakgrund av vetenskapliga, tekniska och sociala förändringar. Kommissionen kommer att inrikta sina ansträngningar på att säkerställa bättre skydd, efterlevnad och genomförande i praktiken, bland annat genom att ta fram riktlinjer för arbetsgivare. Riktlinjer för jordbruk, fiskefartyg and risker vid användning av arbetsfordon planeras under 2017.

Kommissionen kommer att inleda en sakkunnigbedömning tillsammans med medlemsstaterna med det särskilda syftet att minska den administrativa bördan i nationell lagstiftning samtidigt som skyddet för arbetstagarna bibehålls. Utvecklingen av relevanta IT-verktyg kommer att främjas ytterligare i samarbete med Europeiska arbetsmiljöbyrån.

Europeiska arbetsmiljöbyrån, en av EU:s decentraliserade byråer, kommer att spela en viktig roll när det gäller att samla in och sprida god praxis och kommer att stödja utbytet av erfarenheter, i synnerhet genom kampanjerna om hälsosamma arbetsplatser. Inom ramen för kampanjen ”Hälsosamma arbetsplatser för arbetstagare i alla åldrar”, som avslutas under 2017, kommer en mängd exempel från hela unionen att publiceras. Under 2018 kommer kommissionen att försöka förstärka den praktiska tillämpningen av åtgärder för åldersanpassad riskhantering genom att ta fram och sprida relevanta riktlinjer för yrkesinspektörer. Byråns nästa kampanj om hälsosamma arbetsplatser kommer att lanseras under 2018 och vara inriktad på farliga ämnen för att stödja kommissionens ansträngningar att bekämpa yrkesrelaterad cancer. För att förenkla tillämpningen av reglerna om uppgiftsskydd kommer artikel 29-arbetsgruppen (som består av de 28 nationella dataskyddsmyndigheterna) att utfärda ett yttrande om hanteringen av personuppgifter i samband med anställning under 2017.





Kapitel III – Social trygghet och social inkludering

Barnomsorg och stöd för barn

a. Barn har rätt till överkomlig förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet. b. Barn har rätt att bli skyddade mot fattigdom. Barn från mindre gynnade förhållanden har rätt till särskilda åtgärder som ger dem lika möjligheter.

1. Unionens regelverk

a) Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna

I artikel 14 i stadgan fastställs att var och en har rätt till utbildning, inbegripet att kostnadsfritt följa den obligatoriska undervisningen. Artikel 24.1 i stadgan ger barn rätt till det skydd och den omvårdnad som behövs för deras välfärd.

b) Lagstiftande befogenheter och deras begränsningar

Artikel 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ger unionen befogenhet att besluta om åtgärder för att understödja och komplettera medlemsstaternas insatser för att bekämpa socialt utanförskap och modernisera de sociala trygghetssystemen. Unionen har även befogenhet, enligt artikel 165 i EUF-fördraget, att bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja och komplettera deras insatser. Enligt artikel 156 i EUF-fördraget ska kommissionen främja samarbetet mellan medlemsstaterna och göra det lättare för dem att samordna sina åtgärder på alla de socialpolitiska områden som omfattas av avdelning X I EUF-fördraget för att uppnå målen i artikel 151 i EUF-fördraget och utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i fördragen. I artikel 153.4 föreskrivs att bestämmelser som har antagits i enlighet med artikel 153 i EUF-fördraget inte ska påverka medlemsstaternas erkända rätt att fastställa de grundläggande principerna för sina sociala trygghetssystem och ska inte i väsentlig grad påverka den finansiella jämvikten i dessa.

c) Befintliga åtgärder

2002 fastställde Europeiska rådet ”Barcelonamålen” för att säkerställa att formell barnomsorg finns tillgänglig för minst 90 % av alla barn i unionen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern, och för minst 33 % av barnen under tre år senast 2010. Dessa mål bekräftades genom den europeiska jämställdhetspakten 2011–2020.

I den strategiska ramen för europeiskt samarbete på utbildningsområdet från 2009 fastställdes ett antal utbildningsmål, däribland en riktlinje för förskoleverksamhet och barnomsorg.

Kommissionens rekommendation 2008/867/EG om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden hänvisar till behovet av tillgång till tjänster av god kvalitet, däribland barnomsorg. I rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid anges bestämmelsen om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet som en förebyggande åtgärd för att minska risken för att elever lämnar skolan i förtid.

I kommissionens meddelande och rådets slutsatser från 2011, Förskola – en bättre grund för framtiden, konstaterades det att i förskolan läggs grunden för barns lärande under resten av livet, deras integration i samhället, personliga utveckling och framtida anställbarhet.

I kommissionens rekommendation 2013/112/EU Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid uppmanas alla medlemsstater att öka sina investeringar i barnens framtid med utgångspunkt i tre pelare, däribland bra barnomsorg och förskola till rimlig kostnad och andra åtgärder för att minska barnfattigdom, som en del av ett integrerat paket med politiska åtgärder baserade på barnens rättigheter för att förbättra barnens möjligheter och bryta det sociala arvet från tidigare generationer.