SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 28 oktober 2009 
SEK(2009) 1437 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
  
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
som åtföljer 
 
MEDDELANDET FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA  OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
 
om hur den digitala utdelningen kan omvandl as till sociala fördelar och ekonomisk 
tillväxt 
 
och  
 
KOMMISSIONENS REKOMMENDATION 
 
om hur frigörandet av den digitala utdeln ingen i Europeiska unionen kan underlättas 
  
{KOM(2009) 586 slutlig} 
{K(2009) 8287 slutlig} 
{SEK(2009) 1436} 
 
 
 
SV 2   SV SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Genom den ”digitala utdelni ngen”, dvs. det radiospektrum som frigörs i samband med 
övergången från analog marksänd television till digitalt format (digital markbunden television, eller DTT), blir en  stor mängd högkvalita tiva radiofrekvenser tillgängliga i alla 
medlemsstater. Ett samordnat tillvägagångssätt för den digitala utdelningen kan därför bidra 
till följande två viktiga EU-mål: 
1. Garantera att det finns tillräckligt me d spektrum tillgängligt i EU för att 
hantera tillgången till bredbands tjänster i landsbygdsområden (där en trådlös 
infrastruktur ofta är den enda pr aktiskt genomförbara lösningen) och minska den 
bredbandsklyfta  som uppstår  på grund av bristen på sådana tjänster. 
2. Bana väg för den framtida utvecklingen av marksändningar (t.ex. television med 
högre upplösning, eller HDTV) genom att öka  den genomsnittliga effektiviteten i 
infrastrukturen för tv-sändningar. På så  sätt får medlemsstaterna även ökade 
möjligheter att utöva sina befogenheter inom den audiovisuella politiken. 
1. P
ROBLEMDEFINITION  
De potentiella sociala och ekonomiska fördelar na med den digitala utdelningen kommer att 
bli avsevärt mindre på grund av att det sakna s lämplig samordning mellan medlemsstaterna. 
1.1. Den bristande överensstämmelsen mellan de nationella tillvägagångssätten leder 
till att spektrumet blir mindre an vändbart på grund av störningseffekter 
Tekniskt sett är det ineffektivt att använda samma spektrum för trådlösa tjänster, som har 
mycket olika tekniska egenskap er, t.ex. traditionella sändninga r med hög effekt och trådlöst 
bredband med låg till medelhög effe kt. Den här frågan har även gränsöverskridande effekter, 
eftersom reststörningar i denna del av sp ektrumet kan föras så långt som 100 km. 
1.2. Om det saknas samordning på EU-nivå kan medlemsstaterna inte fördela den 
digitala utdelningen till de användningso mråden som har de största sociala och 
ekonomiska effekterna 
Om det saknas ett samordnat tillvägagångssätt för att minimera de negativa effekterna av 
störningar inom EU kan natione lla spektrummyndigheter bli tvungna  att ge företräde åt digital 
markbunden television. Om det fanns samordni ng skulle de däremot kunna utnyttja andra 
användningsområden som ger större samlade fördelar. 
1.3. Avsaknaden av stordriftsfördelar och en EU-omfattande täckning för 
tjänsterna kan skada EU-ekonomin och hindra investeringar 
Praktiskt taget alla förväntade potentiella a nvändningsområden för den digitala utdelningen 
beror på möjligheterna att skapa en kritisk massa och stordriftsfördelar. Kommissionens 
undersökning visar t.ex. att tillverkare av utrustning för mobila kommunikationer vill ha en potentiell marknad på minst 100 miljoner invånare  innan de investerar i nya produktionslinjer 
för fjärde generationens mobila kommunikationsut rustning. Stordriftsfördelar är även absolut 
nödvändiga för att se till att de nyare genera tionerna av sändningsut rustning och nät börjar 
användas. 
 
SV 3   SV 1.4. Risk för avbrott i viktiga tjänster so m redan använder de delar av UHF-bandet 
där den digitala utdelningen finns 
Befintliga trådlösa mikrofoner och liknande tillämpningar använder vissa frekvenser i 
UHF-bandet (som kallas ”interfolierade spektrum ” eller ”frekvensluckor”). Dessa tjänster är 
nödvändiga för ett antal sektorer , särskilt för sändningar och anordnande av evenemang. Om 
det inte finns EU-samordning på det här område t finns det en risk för att dessa viktiga 
användningsområden, vid någon tidpunkt, kommer att sakna frekvenser för att kunna fortsätta 
att fungera. Antalet berörda a pparater (4–5 miljoner inom EU1) tyder på att det finns en tydlig 
inremarknadsdimension. 
1.5. Många av fördelarna kan gå  förlorade om det inte finns lämplig samordning 
med tredjeländer 
Gränsöverskridande störningar fr ån tredjeländer kan hindra vissa  tjänster från att fungera i 
stora geografiska områden inom EU. Detta ka n i sin tur förhindra den nationstäckande 
utvecklingen eftersom alla regioner inte kan täckas. Bilaterala förhandlingar förs mellan 
medlemsstater och tredjeländer om frekve nserna i den digitala  utdelningen enligt 
ITU-mekanismerna. De rapporteras emellertid ofta vara misslyckade. Med ett gemensamt 
tillvägagångssätt skulle en EU-omfattande strategi kunna in rättas och gemenskapens och 
medlemsstaternas ställning i förhandlinga rna med tredjeländer skulle stärkas. 
2. ANALYS AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN  
De flesta av frågorna kring användningen av den digitala ut delningen kan inte hanteras 
effektivt genom åtgärder av de enskilda medl emsstaterna eftersom radiosändningar färdas 
över gränserna. På grund av detta kan en me dlemsstats åtgärder avsevärt påverka andra 
medlemsstaters intressen. Dessutom utgör de n stora mängd mobila utrustning som kan 
använda detta spektrum en tydlig inremarknadsdimension. 
Åtgärder på gemenskapsnivå skulle ge tydliga fördelar jämfört med enskilda medlemsstaters 
åtgärder. Detta skulle främst ge EU po tentiellt mervärde på följande områden: 
• Ledarskap (ett samordnat agerande från EU:s  sida skulle sannolikt väga tyngre för 
grannländer än enskilda medlemsstaters åtgärder, vilket i sin tur kan le da till att spektrumet 
blir mer allmänt tillgängligt även inom EU). 
• Effektivare användning av spektrum och stor driftsfördelar (om en gemensam plan tas 
fram). 
• Allmänna fördelar med främjandet av den inre  marknaden (bl.a. genom driftskompatibilitet 
och roaming om en massmarknad uppstår, t.ex. trådlöst bredband). 
                                                 
1 Källa: APWPT. 
 
SV 4   SV 3. MÅL 
För det första är målsättningen att maximera fördelarna med den digi tala utdelningen och 
agera tillräckligt snabbt för att undvika skilda nationella rättsliga situationer, vilket skulle 
hindra inrättandet av en inre markna d för framtida tjänster och utrustning. 
För det andra är syftet med detta initiativ a tt garantera tillräcklig kons ekvens mellan nationella 
tillvägagångssätt och främja konvergens över tid en, med målsättningen att stödja innovation 
och långsiktiga fördelar för konsumenterna, stärka den inre marknaden och öka EU:s konkurrenskraft. 
För det tredje bör kommissionens agerande bi dra till att underlätta  medlemsstaternas 
inledande insatser att öppna delbandet 790–862 MHz för nya tjänste r, t.ex. trådlöst bredband, 
samt undvika en splittring av den inre mar knaden (dvs. att medlemsstaterna inför olika 
tekniska eller funktione lla begränsningar). 
4. P
OLITISKA ALTERNATIV  
I meddelandet, som kompletteras av rekommendati onen när det gäller de specifika aspekterna, 
presenteras förslag inom följande fyra huvudområden: 
– Punktlig nedsläckning av analog marksänd te levision som en nödvändig förutsättning för 
att utnyttja den digitala utdelningen. 
– Samordning av medlemsstaternas åtgärder för att garantera ett enhetligt tillvägagångssätt 
för delbandet 790–862 MHz. 
– Gemensamma initiativ för att säkra optimal användning av spektrumet i alla delar av 
UHF-bandet (470–862 MHz). 
– Teknisk harmonisering av delbandet 790–862 MHz (enligt mekanismen i 
radiospektrumbeslutet). 
5. KONSEKVENSANALYS  
5.1. Konsekvenser av alternativen för punktl ig nedsläckning av analog marksänd 
television 
5.1.1.  Inga ytterligare EU-åtgärder 
Tio eller elva medlemsstater kommer sannolik t att fortsätta med vi ssa analoga sändningar 
under 2012, och några t.o.m. till 2013, vilket ger upphov till risker för ytterligare förseningar. 
5.1.2.  En rekommendation om att alla medlemsst ater vidtar alla nödvändiga åtgärder för 
att släcka ned de analoga signal erna senast den 1 januari 2012 
Om man undviker en försening med ett år av öppnandet av delbandet 790–862 MHz inom EU 
på grund av ett fåtal medlemsstater, skulle detta enligt uppskattni ngarna i kommissionens 
 
SV 5   SV undersökning ge en sammanlagd vinst på flera miljarder euro i avkastningsvärde (minst 
1 miljard euro bara i behållning för konsumen ter och leverantörer, ackumulerat under 15 år2). 
Eftersom alla medlemsstater redan har åtagit si g att införa digital-tv är kostnaden för att 
tidigarelägga förfarandet i t. ex. några månader i tio eller elva medlemsstater begränsad. 
Det uppstår sociala kostnader , särskilt för att stimulera konsumenter som fortsätter att 
använda sina analoga tv-apparater att köpa en  digital-analog-omvandl are (D/A-omvandlare).3 
Erfarenheten av den analoga nedsläckningen i de fem medlemsstater som redan har gått över 
till digital-tv (och i Förenta staterna) visar emellertid att de sociala konsekvenserna är 
begränsade och kan mildras genom sä rskilda stöd till missgynnade grupper. 
5.1.3.  Obligatorisk analog nedsläckning senast den 1 januari 2012 (en gemenskapsrättslig 
åtgärd) 
Vinsterna och kostnaderna, inklusive den social a påverkan, skulle bli desamma som för det 
föregående alternativet (rekommenderad neds läckning), men detta alternativ kommer 
säkerligen att skapa de största övergripande fördelarna. 
5.2. Gemensamma initiativ för att säkra en  optimal användning av spektrumet i 
hela UHF-bandet (470–862 MHz) 
Detta alternativ rör möjliga samordningsåtgärder för att underlätta frigörandet av ytterligare 
spektrumkapacitet, främst spektrumet under 790 MHz, i syfte att stärka den digitala 
utdelningen. De detaljerade kva ntitativa effekterna har inte utvärderats, eftersom dessa 
åtgärder för närvarande endast är prelimin ära diskussionsförslag på EU-nivå . 
5.2.1.  Inga ytterligare EU-åtgärder för samordning 
Den främsta fördelen med detta alternativ är att det inte finns några obligatoriska 
merkostnader för att uppgrader a mottagare eller sändningsnät. 
5.2.2.  Effekter av ytterligare samor dningsåtgärder i delbandet under 790 MHz 
Ytterligare samordning kan övervägas inom följande områden: 
– Garantera en minimal komprimering av sändningarna och kvalitetsstandarder för 
sändningsnät, även för nya DDT-mottagare. 
– Ökad användning av SFN-nät (Single Frequency Network). 
– Främja ”frekvensrörliga” system, eventu ellt genom finansiering från gemenskapen. 
– Hjälpa befintliga användare av trådlösa mikrofoner att flytta till nya frekvenser, samt 
överväga användningen av frekvensluckor för kognitiva tekniker.4 
                                                 
2 Ofcom UK beräknar att vinsterna enbart för Storbrita nnien under liknande förhållanden skulle uppgå till 
100–400 miljoner brittiska pund. 
3 De flesta D/A-omvandlarna kostar inte mer än 50 euro. 
4 Genom kognitiva radiotekniker kan radioutrustning identifiera frekvens er som inte är upptagna av en 
primäranvändare vid en given tidpunkt, och utnyttja dessa frekvenser tillfälligt. 
 
SV 6   SV – Förbättra den gränsöverskridande sa mordningen av spektrum, både mellan 
medlemsstaterna och med tredjeländer . 
Varje alternativ har en potentiellt positiv effekt , men det är svårt att göra en tillförlitlig 
sensitivitetsanalys i det här skedet. En negativ so cial effekt skulle kunna  vara att inte alla 
tv-tittare skulle ha tillgång till den nya utrustningen, men detta kan uppvägas genom att man 
beslutar om en period under vilken signalerna skulle sändas enligt både de gamla och nya 
standarderna och möjliggöra mottagning med hjäl p av första generationens DDT-utrustning. 
5.2.3.  Effekt av obligatoriska krav för att fö rbättra spektrumeffekti viteten i samband med 
den digitala utdelningen 
Generellt sett ökar mereffekterna av obligatoriska krav stegvis för var och en av de specifika 
åtgärderna. 
5.3. Effekten av alternativ för samordning  av medlemsstaternas åtgärder när det 
gäller delbandet 790–862 MHz 
5.3.1.  Inga ytterligare EU-åtgärder 
Ett antal medlemsstater5 kan redan öppna detta band för elektroniska kommunikationstjänster 
eller kommer att kunna göra det inom kort. De tta alternativ kan em ellertid leda till 
regleringsåtgärder på nationell nivå, som skulle  motverka de åtgärder som vidtas i andra 
länder, vilket i sin tur skulle leda till att den tekniska harmoniseringen av  detta delband för att 
öppna det för nya bredbandstillämpningar äventyras. 
5.3.2.  En rekommendation om att medlemsstaterna in te vidtar några åtgärder som skulle 
hindra de tekniska harmoniseringsåt gärder som planeras på EU-nivå för 
790-862 MHz-bandet 
I praktiken skulle detta endast (tillfälligt) beröra de medlemsstater som planerar för nya 
användningsområden inom detta de lband. Detta alternativ skulle  därför inte medföra några 
kostnader, och insatserna skulle inriktas på att nå ett snabbt  och varaktigt samförstånd om 
harmoniserade tekniska villkor. 
5.4. Effekten av alternativ när det gä ller den tekniska harmoniseringen av 
delbandet 790–862 MHz 
En av de viktigaste slutsatserna i kommissi onens undersökning är att det ”avkastningsvärde”6 
som skulle kunna skapas om alla medlemsstat er beslutar att använda delbandet 790–862 MHz 
för elektroniska kommunikationstj änster enligt enhetliga användni ngsvillkor skulle uppgå till 
minst 17 miljarder euro och högst 44 miljarder eu ro enligt den mest optimistiska beräkningen, 
beroende på den beräknade ef terfrågan på olika tjänster.7 
Avsevärda sociala fördelar skulle skapas genom ökad tillgång till bredbandstjänster och 
möjligheten att säkra en EU-omfattande  driftskompabilitet för tjänsterna. 
                                                 
5 Vid sista räkningen: Österrike, Tjeckien, Finland, Frankrike, Tyskland, Spanien, Sverige, 
Nederländerna och Storbritannien. 
6 Konsument- och producentöverskott. 
7 Avkastningsvärde över 15 år, jämfört med alternativet ingen EU-samordning. 
 
SV 7   SV Inga generella negativa effekter skulle uppstå när det gälle r distributionen av 
sändningstjänster eftersom alla förluster av  sändningskapacitet i 790–862 MHz-bandet skulle 
uppvägas av en omläggning av näten och/elle r förbättrad sändningsteknik. Kostnaderna i 
samband med detta kommer att bero på det antal DDT-sändare som är placerade i delbandet för varje medlemsstat (distributiv effekt). Gemenskapens agerande skulle emellertid 
underlätta snarare än komplicer a omläggningen av sändningsnäten. 
5.4.1.  Riktlinjer (icke-obligatoriska) fö r harmonisering av delbandet 790–862 MHz 
Kostnaderna för detta kommer sannolikt att vara mycket blygsamma, men det här alternativet 
skulle inte öka möjligheterna att uppnå de vik tigaste fördelarna med harmoniseringen i någon 
större utsträckning. 
5.4.2.  Ett kommissionsbeslut för att faststäl la de tekniska parametrarna för 
790-862 MHz-bandet 
Genom detta politiska alternat iv kommer man sannolikt att kunna uppnå merparten av de 
förväntade fördelarna enligt utvärderinge n i kommissionens undersökning som nämns i 
inledningen till punkt 5.4 ovan, eftersom de n ökade harmoniseringen kommer att skapa 
stordriftsfördelar och underlä tta driftskompabiliteten. Detta kommer i sin tur att göra det 
lättare att nå viktiga social a EU-mål, t.ex. att garantera ”bredbandstillgång för alla”. 
5.4.3.  Ett kommissionsbeslut för att fastställa  de tekniska parametrarna samt ett 
obligatoriskt sista datum för att rensa delbandet 790–862 MHz från 
sändningstjänster (med hög effekt) 
Genom detta alternativ skulle maximala fördelar säkras eftersom eventuella 
osäkerhetsfaktorer för intressent erna skulle undanröjas. På grund av den eventuell inverkan ett 
sådant beslut skulle kunna få, särskilt på ut vecklingen av sändningstjänster, måste emellertid 
även Europaparlamentet och rådet  godkänna ett sådant beslut. 
6. J
ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
6.1. Jämförelse av alternativen för ett punktligt slutförande av den analoga 
nedsläckningen 
Flera medlemsstater skulle säkerligen motsät ta sig en obligatorisk gemenskapsåtgärd, och 
skulle åberopa viktiga frågor av allmänintresse. 
Det lämpligaste alternativet förefaller därför vara att utfärda en ”rekommendation” 
(alternativet i punkt 5.1.2). En rekommendation skulle  bidra till att förstä rka tidigare politiska 
åtaganden, vilket i sin tur skul le ha en positiv ”psykologisk” effekt på intressenterna. Om 
detta alternativ bidrar till att påskynda besl uten att använda delba ndet 90–862 MHz med några 
månader inom EU skulle det som sagt ge betydande fördelar. Dessutom skulle 
sändningsföretagens kostnader för ”samsändninga r” (sändningar av samma program i både 
analogt och digitalt format) minska. 
 
SV 8   SV 6.2. Jämförelse av alternativen för optimal användning av spektrumet i UHF-bandet 
(470–862 MHz) 
Alternativet ”ytterligare samor dningsåtgärder” öppnar för en ökad digital utdelning på lång 
sikt utan att skapa några större kostnader. Detta alternativ förefaller vara motiverat och 
proportionellt eftersom inga av de åtgärder so m övervägs för närvarande tydligt visar att det 
finns fördelar med en obligatorisk strategi på EU-nivå. 
6.3. Jämförelse av alternativen för samor dning av medlemsstaternas åtgärder i 
delbandet 790–862 MHz 
De medlemsstater som för närvarande överväg er nationella regleri ngsåtgärder för detta 
delband står under en allt starkare press att ager a. Om gemenskapen inte snabbt tar fram en 
referensram för ett samordnat tillvägagångssätt skulle man riskera en splittring av den inre 
marknaden och förlorade stordriftsfördelar. Den föreslagna rekomme ndationen (i punkt 5.3.2) 
förefaller därför vara det lämpligaste alternativet. 
6.4. Jämförelse av alternativen för den te kniska harmoniseringen av delbandet 
790-862 MHz 
Om det inte fastställs något slutdatum för att rensa delbandet 790–862 MH z i detta alternativ 
(punkt 5.4.2) skulle det kunna leda till osäkerhet på EU-m arknaden på grund av att 
genomförandet och upptaget går olika snabbt i me dlemsstaterna. Det är därför viktigt att ta 
hänsyn till medlemsstaternas svaga punkter, främst  p.g.a. att nedsläckningen går olika snabbt 
och de olika rättsliga situationerna för sändningsverksamhet. 
Det bästa alternativet för tillfället, som äv en uppfyller proportionalitetskraven, verkar 
följaktligen vara att kräva att alla medlemstat er ska tillämpa samma tekniska villkor när de 
ändrar användningsområdet för delb andet 790–862 MHz från det nuvarande 
användningsområdet, dvs. sändningar, och rekommende rar att fördelningen sker på ett teknik- 
och tjänsteneutralt sätt med gemensamma te kniska villkor och en gemensam bandplan. 
Om kommissionen fastställer ett slutdatum är det inte säkert att alla medlemstater skulle 
stödja en sådan åtgärd. Det vald a alternativet innebär att samtidigt som medlemsstaterna ges 
flexibilitet i valet av och tidpunkten för åtgärder för en övergång till trådlös 
bredbandsanvändning, kommer de tekniska villkor som kommer att gälla när de väl har gjort 
sitt val att vara tydliga och sa mordnade, vilket innebär att de n största risken för splittring 
undviks. 
7. TILLSYN OCH UTVÄRDERING  
Utvärderingen och tillsynen bör grundas på ope rativa mål inom de berörda problemområdena, 
särskilt följande: 
• Medlemsstaterna måste i god tid vidta åtgärder fö r att säkra en fullständig nedsläckning av 
det analoga tv-nätet senast den 1 januari 2012. 
• Det krävs framsteg med att göra delba ndet 790–862 MHz tillgängligt för elektroniska 
kommunikationer enligt harmoniserade tekniska villkor. 
 
SV 9   SV • Det krävs framsteg med övergången till ”för stklassiga” tekniker för sändningsnät. 
Kommissionen bör bistås av de berörda rådgivande kommittéerna.