EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.02.1997 
KOM(97) 47 slutlig 
Kommissionens arbetsdokument 
"MOT FEMTE RAMPROGRAMMET: 
DE VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅLEN" 

URVALSKRITERIER FÖR MÅL OCH OMRÅDEN 
Den ursprungliga och grundläggande uppgiften för Europeiska unionens politik för 
forskning och teknisk utveckling är att se till att framstegen inom kunskap och teknik 
används till nytta för unionen och dess övriga politik. Den har därför följande två, nära 
sammanhängande mål: 
- Att i en sant "europeisk forskningsmiljö" upprätthålla och stärka 
forskningspotentialen hos europeiska laboratorier, universitet och företag samt deras 
förmåga att bygga upp kunskap och teknik på högsta nivå. 
- Att säkerställa att den europeiska forskningen är inriktad på Europeiska unionens 
ekonomiska och sociala mål, med andra ord den europeiska forskningen i 
medborgarnas och den europeiska konkurrenskraftens tjänst, i ett globalt 
sammanhang. 
I grunden är alltså unionens politik för forskning och teknisk utveckling, enligt artikel 
13Of i Fördraget om Europeiska unionen, grundad på den dubbla principen om 
vetenskaplig och teknisk kvalitet samt relevans i förhållande till unionens politik. 
Med hänsyn till dessa särdrag och med tanke på förhållandet mellan kostnad och nytta 
som skall beaktas för att åstadkomma en optimal fördelning av de offentliga europeiska 
medlen, måste valet av ramprogrammets mål och aktiviteter ske utifrån tydliga kriterier. 
Detta krav gäller särskilt för Femte ramprogrammet, eftersom det har beslutats att det 
skall vara särskilt selektivt och innebära en koncentration på ett begränsat antal områden 
och mål. Femte ramprogrammet innebär en nyorientering, genom de tre kategorier 
kriterier1 som skall användas för definitionen av dess innehåll, enligt följande: 
1 För tydlighetens skull presenteras dessa kriterier separat, men flera av dem är icke desto mindre starkt 
avhängiga av varandra (t.ex. tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning). 
Kriterier förknippade med de sociala målsättningarna 
De vetenskapliga och tekniska mål som fastställs måste bidra till att de stora sociala 
målen inom Europeiska unionen uppnås, och motsvara medborgarnas förhoppningar och 
farhågor. De skall 
- förbättra sysselsättningssituationen, 
- främja livskvalitet och hälsa, 
- bevara miljön. 
Kriterier förknippade med den ekonomiska utvecklingen samt vetenskapliga och 
tekniska framtidsutsikter 
De vetenskapliga och tekniska mål som fastställs måste motsvara sådana områden 
- som har goda tillväxtutsikter och ständigt ökar i betydelse, 
- inom vilka europeiska företag kan och måste stärka sin konkurrenskraft, 
- inom vilka det finns utsikter till betydande tekniska framsteg. 
Kriterier förknippade med europeiskt "mervärde" och subsidiaritetsprincipen 
De vetenskapliga och tekniska mål som fastställs kan inte oppnås enbart med hjälp av 
privat forskning; de kan eftersträvas på ett effektivare sätt på Europanivå och kan 
oppnås lättare genom projekt på denna nivå eftersom 
- de kräver en "kritisk massa" beträffande mänskliga och finansiella resurser samt en 
samordning av kompletterande expertis från de olika staterna, 
- detta på ett betydande sätt kan bidra till att en eller flera av unionens politik 
strategier kan genomföras, -
- dessa mål är förknippade med problem på Europanivå, med standardisering samt 
med utvecklingen av det europeiska samarbetsområdet. 
Tabell 1: Urvalskriterier 
Dessa kriterier har använts för att avgränsa följande: 
- Sex stora prioritetsområden, vilka beskrivs i meddelandet "Utformaframtiden ". 
- Vetenskapliga och tekniska mål för de olika aktivitetskategorier som kan genomföras 
inom de program som motsvarar dessa prioriteringar. 
Kriterierna kommer även att användas på senare stadier av utarbetandet av 
ramprogrammet och fortsättningsvis styra inriktningen på koncentration och selektivitet 
när de närmare detaljerna i delprogrammen och deras arbetsprogram fastställs samt vid 
urvalet av förslag, eftersom de kan användas för att jämföra förslagens relevans med 
målen. Ovan nämnda kriterier bör också underlätta utvärderingen av själva programmen. 
PROGRAMMEN: INNEHÅLL OCH MÅL 
I Fördraget om Europeiska unionen fastställs fyra typer av steg för genomförandet av 
politiken för forskning och teknisk utveckling2. Femte ramprogrammet har strukturerats 
utifrån dessa steg. I det här kapitlet beskrivs organisationen av de planerade programmen 
i förhållande till dessa fyra aktivitetsområden samt de vetenskapliga och tekniska mål 
som hittills har fastställts för deras aktiviteter. 
1. ORGANISATION OCH INNEHÅLL 
I det första arbetsdokumentet av den 20 november föreslog kommissionen att Femte 
ramprogrammet skulle organiseras runt sex program som motsvarar de sex 
prioritetsområden som anges i meddelandet "Utforma framtiden". De tre första 
programmen ("tematiska" program) är program för forskning och teknisk utveckling och 
motsvarar den första åtgärden enligt fördraget. De tre sista ("övergripande" program) 
motsvarar aktiviteterna II, III och IV i fördraget. 
Tre "tematiska" program: 
"Forskning i bioresurser och ekolsystem." 
"Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle." 
"Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt." 
Tre "övergripande" program: 
"Befästa den europeiska forskningens internationella roll." 
"Förnyelse samt integration av små och medelstora företag.' 
"Stärka den mänskliga potentialen." 
Tabell 2: De sex program som föreslås för ramprogrammet 
De "tematiska" och "övergripande" programmen är på samma gång komplementära och 
sammanhängande. För bästa effektivitet och i enlighet med utvärderingsgruppen för 
ramprogrammet föreslås att största möjliga hänsyn skall tas till målen för steg II, III och 
IV i de "tematiska" programmen. En av det övergripande programmets huvudsakliga 
2 I: Genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och 
mellan företag, forskningscentra och universitet skall gynnas, II: främja samarbete [...] med tredje 
land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och 
demonstration, III: sprida och fullt utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk 
utveckling och demonstration [...], IV: stimulera utbildning och rörlighet för forskare [...]. 
uppgifter är att säkerställa att alla de aktiviteter som är förknippade med dessa mål 
samordnas på ramprogramnivå. Samtidigt som de "övergripande" programmen har sina 
egna mål kommer de på så sätt att bidra till att de "tematiska" programmen genomförs på 
ett harmoniserat sätt3. 
t 1 Innehållet i tk ^ejaajisfoà" ^ö^ajn^sn. 
Dessa program kommer att organiseras så att det går att förena strävan att koncentrera 
insatserna på ett begränsat antal mål med nödvändigheten av att upprätthålla och stärka 
den vetenskapliga och tekniska basen inom unionen. Av denna anledning kommer dessa 
tre program att omfatta: för det första en serie "nyckelåtgärder", för det andra allmänna 
aktiviteter för utveckling av grundläggande tekniker och grundforskning och för det 
tredje aktiviteter för stöd till forskningens infrastruktur. 
i) " Nyckelåtgärderf f 
Målet med dessa åtgärder är att, runt teman som är kopplade till ekonomiska och sociala 
mål som är prioriterade för unionen, stimulera ett systematiskt och globalt 
tillvägagångssätt som grundar sig på ett brett urval vetenskapsgrenar, tekniker och 
sakkunskap och därvid försöka åtgärda de flaskhalsar av alla slag (vetenskapliga, 
tekniska och socioekonomiska) som gör det svårt att lösa problemen i fråga. Den 
erfarenhet som vunnits under den första genomförandefasen av Fjärde ramprogrammet 
visar att en organisation av Femte ramprogrammet i ett begränsat antal program med 
större omfattning som skapar förutsättningar för en mer konsekvent och effektiv 
förvaltning väsentligt skulle underlätta genomförandet av sådana åtgärder. 
Vid genomförandet av "nyckelåtgärderna" kommer erfarenheterna från Fjärde 
ramprogrammets projektgrupper att utnyttjas på bästa möjliga sätt. I synnerhet kommer 
deras detaljerade innehåll att fastställas och genomförandet av dem att säkerställas i nära 
samarbete med forskningens beslutsfattare och användare. I denna process, vars närmare 
innehåll studeras för tillfället, kommer man att försöka upprätthålla en lämplig balans 
mellan leverantörer och användare av kunskap och teknik. 
En del av aktiviteterna inom programmet kommer att genomföras av Gemensamma forskningscentret 
(GFC). Som kommissionens vetenskapliga och tekniska verktyg bidrar centret, tack vare sin neutralitet 
och sitt oberoende, med nödvändig expertis och nödvändigt stöd till genomförandet av unionens olika 
strategier. 
Ett av målen är att inom berörda områden stimulera en sant integrerad vetenskaplig och 
teknisk miljö genom att mobilisera offentliga och privata, europeiska och nationella 
medel. Allt eftersom nyckelåtgärderna genomförs kommer de att leda till att omfattande 
målinriktade åtgärder definieras och inleds. 
Utifrån en analys av de behov som effektivast kan tillfredsställas på unionsnivå har 16 
ämnen för nyckelåtgärder föreslagits.4 
ii) Allmänna aktiviteter för alt lltveckla grundläggande teknik samt 
grundforskning 
Dessa aktiviteter utgör den "klassiska" beståndsdelen i unionens forskningsprogram och 
kommer att utgöra en betydande del av aktiviteterna, men runt mycket selektivt 
avgränsade ämnen. De kommer att utgöra komplettea nyckelåtgärderna och omfatta 
arbete antingen runt ämnen som är kopplade till målen för programmen men skiljer sig 
från ämnena för nyckelåtgärderna, eller runt samma ämnen som i nyckelåtgärderna men 
med annan utgångspunkt, i synnerhet frågor av grundläggande art. 
Som komplement till nyckelåtgärderna kommer aktiviteterna för att utveckla 
grundläggande teknik samt grundforskning också att utgöra stöd för sådana åtgärder. De 
kommer både att bidra till uppnåendet av programmålen och till genomförandet av 
unionens FoTU-politik som helhet: en av deras viktigaste funktioner kommer att vara att 
bidra till att på unionsnivå upprätthålla och utveckla flödet av idéer, kunskap och teknisk 
kapacitet. 
iii> Stöd till forskningsinfrastrukturer 
Inom de flesta områden som ingår i de tre programmen är det nödvändigt att använda 
olika typer av infrastruktur för att genomföra forskningen: stora anläggningar, nätverk, 
forskningscentra. För att både utnyttja dessa med bästa kostnadseffektivitet och förbättra 
sammanhållningen i det europeiska forskningsnätet kommer mer stöd än tidigare att ges i 
syfte att optimera tillgången till och användningen av dessa infrastrukturer på 
Europanivå. 
I beskrivningen av de olika nyckelåtgärderna i nästa kapitel ges en motivering för förslagen med 
utgångspunkt i de nämnda kriterierna. Den sammanfattande översikten i bilaga I visar i vilken 
utsträckning vart och ett av dessa projekt uppfyller de olika kriterierna. 
1.2 Innehållet i de "övergripande" programmen 
De "övergripande" programmen befinner sig i skärningspunkten mellan Europeiska 
unionens forskningspolitik och dess utrikespolitik, innovationspolitik samt dess politik i 
utbildningsfrågor och beträffande främjandet av den individuella rörligheten. Varje 
program kommer att innehålla följande: 
- Aktiviteter med direkt koppling till dem som genomförs i anknytning till deras 
respektive mål inom ramen för de "tematiska" programmen. De kommer i huvudsak 
att ta formen av samordning, stöd och överordnade ramar. 
- Aktiviteter med koppling till de allmänna målen för Europeiska unionens politik 
beträffande yttre förbindelser, innovation och mänskliga resurser som inte kan 
genomföras inom de "tematiska" programmen. 
De två aktivitetskategorierna kommer att genomföras i nära samordning både inbördes 
och med motsvarande aktiviteter i de "tematiska" programmen. 
1.3 Samordning 
Genom att antalet program minskas tar man bort ett antal administrativa indelningar, som 
inte kommer att återinföras. Aktiviteterna inom vart och ett av programmen kommer 
alltså i mycket större utsträckning än tidigare att genomföras i nära samarbete med de 
övriga programmen. I vissa fall kommer de att genomföras inom ramen för en verklig 
integration mellan programmen. 
Denna princip är oumbärlig för genomförandet av aktiviteter som i särskilt hög grad är av 
allmänt intresse och har tvärvetenskapligt innehåll samt sådana som stöder sig på arbetet 
i flera program. Detta gäller särskilt för aktiviteter inom området rymdteknologi, 
nyckelåtgärden om "morgondagens stad", och naturligtvis nyckelåtgärden "produkter, 
processer, organisation" som har lika stort intresse för de två programmen "Utveckling av 
ett användarvänligt informationssamhälle" och "Främjande av en konkurrenskraftig och 
' hållbar tillväxt". 
Forskningsaktiviteterna inom de olika programmen kommer i mycket större utsträckning 
att syssla med demonstration och standardförberedande forskning och kommer att 
genomföras med större hänsyn, ända från idéstadiet, till användarnas och konsumenternas 
krav på säkerhet och kvalitet. 
Femte ramprogrammet for FoTU 
Organisation och innehåll 
"BIORESURSER OCH 
EKOSYSTEM'' INTERNATIONELL ROLL' 
"INFORMATION 
SSAMHÄLLET" "FÖRNYELSE SAMT SMÅ OCH 
MEDELSTORA FÖRETAG* 
aEN KONKURRENSKRAFTIG 
OCH HÅLLBAR TILLVÄXT" STÄRKA DEN MÄNSKLIGA 
POTENTIALEN" 
"Tematiska" program "Övergripande" program 
Tabell 3: Föreslagen organisation för Femte ramprogrammet ("tematiska" och 'övergripande" 
program, nyckelåtgärder och allmänna aktiviteter för utveckling av grundläggande teknik och 
grundforskning) 
2. DE VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅLEN 
2.1 Forska om bioresurser och ekosystem 
Framstegen inom kunskap och teknik vad gäller de levande organismerna och miljön är 
nödvändiga för genomförandet av unionens politik, särskilt inom områdena hälsa, 
jordbruk och miljö, samt industripolitiken. 
Inom detta område kommer ett stort antal nya marknader snart att framträda, med 
tillhörande tillväxt och sysselsättning. 
För att säkerställa att dessa marknader utnyttjas och att medborgarnas livskvalitet ökas i 
största möjliga utsträckning i samband med detta kan unionen stödja sig på sin starka 
tradition inom molekylärbiologi och biokemi, medicinsk och farmaceutisk forskning, 
agronomi och ekologi samt på sin betydande industriella potential inom motsvarande 
områden. 
i) Programmets allmänna mål 
Att skapa den kunskap och utveckla de tekniker som är nödvändiga för att 
- bevara och förbättra de europeiska medborgarnas livskvalitet och miljöns kvalitet i 
Europa, 
- stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på i synnerhet områdena bioteknik, 
hälsa, jordbrukets industri och miljö, 
- förstå och behärska de problem och den utveckling som påverkar miljön på europeisk 
och global nivå. 
ii) Vetenskapliga och tekniska mål 
• Nyckelåtgärder 
Bioresurser och ekosystem (I): 
hälsa och kost 
Livsmedelskvaliteten är av mycket stor betydelse för de europeiska medborgarna och de 
förväntar sig att unionen erbjuder en ram genom vilken den garanteras. Mot bakgrund av detta är 
målet med denna aktivitet att utveckla kunskap, teknik och metoder, till exempel bioteknik, som 
10 
gör det möjligt att i Europa producera livsmedel som är säkra, sunda, balanserade och varierade. 
Detta förutsätter först och främst en utveckling av diagnostiska tester och metoder för 
eliminering av smittsamma och giftiga ämnen samt forskning, särskilt i epidemiologi, 
näringsvetenskap och näringsteknologi samt folkhälsa. 
Motivering5: "Galna ko-sjukan" och kontroverserna runt genetiskt modifierad soja och majs 
har åskådliggjort vilken påverkan allmänheten har, och att problem i samband med 
livsmedelskvalitet på europeisk nivå i allra högsta grad blir en samhällsfråga. Europeiska 
unionen är världens största producent inom sektorn livsmedel och drycker, som motsvarar 
16,5% av dess industriproduktion. Livsmedlens inverkan på hälsan kan snabbast och säkrast 
påvisas genom en jämförelse av kliniska och epidemiologiska uppgifter från olika europeiska 
länder. 
Bioresurser och ekosystem (II): 
bekämpning av virus- och infektionssjukdomar 
Trots de medicinska framstegen under 1900-talet har vi fortfarande långt ifrån övervunnit de 
smittsamma sjukdomar som orsakas av mikrober, virus, parasiter eller "prioner". Eftersom 
unionen har som uppgift att säkerställa en hög folkhälsonivå i Europa bör den hjälpa till att 
bekämpa dessa sjukdomar. Det är målet för detta projekt, som särskilt kommer att röra kampen 
mot AIDS, bekämpning av "nya sjukdomar" (hemorragiska febersjukdomar och sjukdomar som 
orsakas av nya stammar eller mutanter) och utveckling av vaccin mot virussjukdomar. Särskild 
vikt kommer att läggas vid förebyggande strategier och frågor runt systemet för folkhälsa och 
vård. 
Motivering: Smittsamma sjukdomar dödar varje år 17 miljoner människor världen över och 30 
nya epidemier har noterats under de två senaste decennierna. Världsmarknaden för vaccin (3 
miljarder ecu) förväntas öka med 9,7% årligen under de kommande åren. Världsmarknaden för 
vacciner för behandling och förebyggande av cancer kan uppgå till 10 miljarder ecu år 2000. 
Genom kliniska studier som genomförs genom samarbete mellan ett stort antal centra på 
Europanivå kan utvecklingen av nya läkemedel och försäljningstillstånd för dessa påskyndas 
väsentligt och utnyttjandet av dem på Europanivå underlättas. 
Bioresurser och ekosystem (III): 
"cellfabriken" 
Framstegen inom biovetenskap och bioteknik innebär lysande framtidsmöjligheter för industrin. 
För att hjälpa de europeiska företagen att utnyttja detta på den inre marknaden, inom ramen för 
unionens politik t.ex. på området hälsa och miljö, har detta projekt som mål att utveckla 
tvärvetenskapliga metoder med utgångspunkt i utnyttjandet av bioresursernas egenskaper 
(mikroorganismer, växter och djur) på cellnivå och lägre nivå för att utveckla särskilt nya 
antibiotika och ämnen för bekämpning av cancer, metoder för biologisk avfallsbehandling och 
nya biologiska metoder för jordbrukets livsmedelsindustri. 
Motivering: Under 1995 utvecklades 280 nya terapeutiska molekyler med hjälp av biotekniska 
metoder. Den europeiska marknaden för produkter som framställs med biotekniska metoder 
växte med 30% under 1995 och kan förväntas uppgå till 100 miljarder ecu år 2000. Biotekniken 
är ett område som ligger i skärningspunkten mellan ett stort antal fackområden och metoder där 
Motivering av projektet, med utgångspunkt i de tre kriteriekategorierna socialt behov, ekonomiskt och 
tekniskt perspektiv och europeiskt mervärde. 
11 
utvecklingen vilar på en kombination av kompetens och kunskap som lättare kan samlas på 
Europanivå. Denna sektor spelar en viktig roll i unionens industripolitik och man bör närma sig 
den på ett globalt sätt, som omfattar både industriella, forskningsmässiga och miljörelaterade 
aspekter. 
Bioresurser och ekosystem (IV): 
förvaltning av vattenresurserna och vattenkvaliteten 
Vattenbrist och dålig vattenkvalitet innebär att vattenresurserna bör förvaltas på ett mer rationellt 
sätt. Detta projekt, som befinner sig på gränsen mellan jordbrukspolitik, miljöpolitik och 
regionalpolitik, har som mål att utveckla den kunskap och den teknik som behövs för att 
tillfredsställa behoven hos hushåll, industri och jordbruk. Bland de berörda områdena prioriteras 
särskilt behandlings- och reningsteknik, teknik för övervakning av kvHiteten på grundvatten och 
ytvatten, system för tillsyn, varning och kommunikation, regleringsteknik samt tekniker för arida 
och semiarida områden. 
Motivering: 20% av ytvattnet i unionen hotas avförorening och mer än 60% av 
jordbruksmarkerna innehåller halter av gödningsmedel och bekämpningsmedel som anses 
alarmerande för vattenkvaliteten i omgivningen. Utgifterna för utrustning och tjänster i 
samband med vattenförsörjning förväntas uppgå till mer än 30 miljarder ecu år 2000. Vatten är 
en resurs som i stor utsträckning delas på unionsnivå. Många medlemsstater är till mer än 50% 
beroende av andra länder för sin vattenförsörjning. Ytvattnets kvalitet spelar en central roll i 
unionens miljöpolitik. 
Bioresurser och ekosystem (V): 
hälsa och miljö 
Försämringen av miljön kan ha en negativ effekt på hälsan. Detta projekt har som mål att bidra 
till att denna negativa effekt minskas, genom att bidra till att mekanismerna klarläggs bättre. 
Projektet kommer bland annat att omfatta epidemiologiska studier och utveckling av nya 
metoder för diagnostik och förebyggande samt metoder för att minska föroreningarna och 
kommer att genomföras i nära anknytning till målen för unionens miljöpolitik samt kommer att 
behandla frågor som till exempel effekten på hälsan av atmosfarisk förorening, tungmetaller, 
giftiga ämnen och elektromagnetisk strålning, effekten av föroreningar på arbetsplatsen samt 
klimatförändringars inverkan på folkhälsan. 
Motivering: 13% av astmafallen och 15% av de sjukdomsfall som karaktäriseras av problem 
med luftvägarna bland den europeiska stadsbefolkningen kan ha ett samband med exponering 
för förorening i städerna. Vår ökade kunskap om tungmetallers effekt på hälsan (till exempel 
bly) har till stor del uppnåtts med hjälp av epidemiologiska jämförelser på Europanivå. 
Bestämmelser på unionsnivå om nukleär och industriell säkerhet och om säkerheten hos 
hushållsprodukter måste grundas på objektiva vetenskapliga iakttagelser. 
Bioresurser och ekosystem (VI): 
en ny landsbygds- och kustmiljö 
Jordbruk och fiskeri, som är viktiga aktivitetssektorer i landsbygds- och kustområdena, kommer 
att genomgå stora förändringar. Mot bakgrund av detta kommer syftet att vara att mobilisera den 
kunskap och de tekniker som är nödvändiga för att införa nya produktions- och driftsmodeller 
som är anpassade till den nya gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken samt att ta fram det 
vetenskapliga underlag som behövs för gemenskapens bestämmelser. Bland de berörda 
områdena kan nämnas följande prioriteringar: nya system för produktion och användning inom 
12 
jordbruk, skogsbruk och fiskeri på grundval av lönsamhet, en hållbar förvaltning av resurser, 
produktkvalitet och sysselsättning, användning inom andra områden än livsmedel, 
kontrollmetoder, utveckling av nya metoder för hållbar utveckling i landsbygds- och 
kustområden som bygger på utnyttjandet av varje områdes särskilda möjligheter, en 
diversifiering av verksamheten, utnyttjande av marken och samarbete med den berörda 
befolkningen. 
Motivering: Landsbygdsområdena utgör 80% av unionens territorium och jordbrukssektorn 
består av nästan 7 miljoner företag som sysselsätter 14 miljoner människor. 1 fiskerisektorn står 
omkring 70 000 företag (huvudsakligen små och medelstora förelag) för en sammanlagd 
omsättning på nästan 20 miljarder ecu. Jordbruks- och fiskeripolitiken är helt integrerade på 
unionsnivå. Europaparlamentet och Regionkommittén har nyligen bekräftat sin önskan att ge 
landsbygdsområdena möjlighet att bli en fullvärdig del av unionen och dess ekonomi. 
• Allmänna aktiviteter för att utveckla grundläggande teknik samt grundforskning 
Denna åtgärd skall främst inriktas på följande områden: 
- Forskning till stöd för kampen mot åldersbetingade sjukdomar och hälsoproblem (t.ex. 
Alzheimer), degenerativa sjukdomar (cancer och diabetes), genetiskt betingade 
sjukdomar och sällsynta sjukdomar, forskning runt genomer, neurovetenskap. 
- Forskning till stöd för förbättring av hälsosystemen, säkerheten på arbetsplatsen och 
bekämpning av folkhälsoproblem orsakade av narkotika, bioetik. 
- Forskning till stöd för kampen mot naturkatastrofer och katastrofer som vållas av 
mänskliga aktiviteter (bland annat "globala förändringar"): prognoser, förebyggande, 
konsekvensbedömningar och lindring av konsekvenserna, forskning runt 
miljöförändringars effekt på ekonomin, samhället och sysselsättningen ur perspektivet 
en hållbar utveckling. 
- Forskning till stöd för utvecklingen av grundläggande teknik för övervakning av jorden, 
särskilt via satellit, för att övervaka miljön och förvaltningen av resurser. 
• Stöd till forskningsinfrastrukturer 
- Stöd till optimalt utnyttjande på Europanivå av databaser och samlingar av biologiskt 
material, centra för kliniska studier, havsforskningsanläggningar och datacentra för 
klimatstudier. 
iii> Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas 
Utvärderingsgruppen för programmet i den berörda sektorn kom med följande 
rekommendationer: 
- Användarsektorerna och industrin bör göras mer delaktiga (Bioteknik). 
- "Hållbarhet" och konsumenternas önskemål bör beaktas i högre grad (Jordbruk och 
fiskeri). 
- Projekten bör i större utsträckning inriktas på användarnas behov och bör i högre grad 
utformas i enlighet med de politiska målen på kort, medellång och lång sikt (Miljö). 
13 
2.2 Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle 
Skapandet av informationssamhället kan på ett betydande sätt bidra till att stimulera 
tillväxten och framväxandet av nya former av sysselsättning inom unionen: utvecklingen 
av informations- och kommunikationsteknik och deras tillämpning leder till skapandet av 
miljontals nya arbetstillfällen i Europa. 
Inför hård internationell konkurrens och för att bevara den kulturella mångfald som 
berikar unionen, måste man utveckla metoder som tillåter en egen och användarvänlig 
modell för informationssamhället. 
Informationssamhället medför grundläggande industriella och sociala förändringar: det 
öppnar ett stort antal möjligheter till nya aktiviteter för medborgare och företag i fråga 
om handel, arbete, transport, utbildning, hälsa och kultur. De metoder som hör samman 
med informationssamhället berör samtidigt alla former av industriell verksamhet och alla 
samhällsområden. Deras ekonomiska och sociala inverkan når långt utanför de industrier 
som direkt producerar utrustning och tjänster för information och kommunikation. 
Sammantaget utgör dessa metoder ett väsentligt bidrag till nyckelåtgärderna i de två 
andra tematiska programmen. 
i) Programmets allmänna mål 
Informationssamhällets möjligheter kan inte utnyttjas till fullo med de system och den 
teknik som finns idag. Framsteg görs ständigt inom viktiga tekniker som mikroelektronik 
och detta skapar villkoren för alla nya tillämpningar. Det är alltså nödvändigt att fortsätta 
med forskning, teknisk utveckling och utveckling av nya metoder, vilket kräver ett 
enhetligt och integrerat program som är nära kopplat till unionens politik. Detta program 
bör ha som mål att bidra till att de tillgångar, tjänster och metoder som 
informationssamhällets teknik ger upphov till kan främja unionens politiska mål genom 
att 
- skapa nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrenskraft, 
- stimulera utvecklingen av nya marknader och tjänster av allmänt intresse och stärka 
medborgarens roll i samhället, 
förbättra Europas dragningskraft som plats för investering, forskning och innovation och 
stärka unionens vetenskapliga och tekniska bas för att stärka den sammanlagda 
konkurrenskraften. 
14 
För att helt kunna utnyttja möjligheterna med ett sådant program måste man, med tanke 
på förhållandet mellan kostnad och effektivitet, ta hänsyn till behoven av tillgänglighet 
och driftskompatibilitet på alla nivåer, från tekniker och verktyg till system och 
tillämpningar. 
Vid fastställandet av programmets struktur måste följande beaktas: 
- Kopplingarna mellan tillämpning och teknik, för att återspegla nyskapandets olika 
element: efterfrågan som driver på, och tekniken som styr, samt den roll 
tillämpningarna spelar för att styra och validera forskningen och stimulera antagandet 
av nya tekniker, genom att befrämja kopplingen mellan användare och leverantör, 
vilken är grundläggande för innovation. 
- Behovet av tvärvetenskaplighet. 
I detta sammanhang skulle den bästa strukturen uppnås om man sammanförde de 
tillämpningar och de tekniker som ligger närmast varandra eller som är mest beroende av 
varandra samt integrerade forskningen och antagandet av nya tekniker för att maximera 
effektiviteten och minimera behovet av samordning. Dessa hänsynstaganden leder till ett 
program med fyra nyckelåtgärder med nära samordning, som stöds av ett antal aktiviteter 
för grundforskning. 
ii) Vetenskapliga och tekniska mål 
• Nyckelåtgärder 
Informationssamhället (I): 
tjänster för medborgarna 
Informationssamhällets teknik måste motsvara användarnas och konsumenternas förväntningar 
och behov samt nödvändigheten av att till lägsta kostnad ge dem tillgång till allmänna tjänster av 
hög kvalitet. Denna nyckelåtgärd kommer att främja driftskompatibiliteten mellan tillämpningar 
och kommer huvudsakligen att riktas in på följande fem områden: utbildning, hälsa och 
äldrevård, offentliga myndigheter, miljön och transporter. Särskild betoning kommer att läggas 
på integreringen av dessa tillämpningar och deras validering på digitala platser eller i digitala 
städer eller områden. Inom utbildningen kommer betoningen att ligga på 
multimediatillämpningar, nya undervisningsmetoder som bygger på simulering och virtuell 
verklighet samt utveckling av tillämpningar som bygger på bredbandskommunikation. I fråga 
om hälsa och äldrevård kommer följande att prioriteras: utveckling av datoriserade vårdsystem, 
säkra hälsonätverk med hög kapacitet, avancerade gränssnitt och telesystem för integrering av 
äldre och rörelsehindrade i samhället. De offentliga myndigheternas uppgift skulle kunna 
underlättas om allmänheten och företagen kunde få bättre tillgång till samhällstjänster genom 
tillämpningar som ger tillgång till "regeringen on-line". Vad beträffar miljöskydd kommer 
prioriteringen att ligga på utvecklingen av telematiksystem som är tillgängliga för 
miljöförvaltare och medborgare för övervakning, analys och varning. Transportområdet, 
slutligen, skulle kunna dra nytta av utvecklingen av avancerade telematiksystem som behövs för 
förvaltning och teletjänster. 
15 
Motivering: Alla länder i Europeiska unionen står inför utmaningen att förbättra kvaliteten på 
sina samhällstjänster samtidigt som kostnaderna måste hållas nere. Dessutom innebär 
informationssamhällets inträde i dessa sektorer stora möjligheter för industrin och 
sysselsättningen. Antalet hushåll som är anslutna till elektroniska informationsnät i världen 
förväntas tredubblas mellan 1996 och slutet av århundradet, för att uppnå sammanlagt 100 
miljoner år 2000, varav 30 miljoner i Europa. Inom 10 år kan marknaden för tillämpningar 
inom informationssamhället uppnå flera tiotal miljarder ecu per år, t. ex. 15 miljarder för 
tillämpningar inom hälsoområdet, 10 miljarder för utbildning, 8 miljarder för en enhetlig 
telematik på transportområdet och 5 miljarder för miljön. Tillämpningsområdena inom 
informationssamhället är till sin natur gränsöverskridande och omfattas av Europeiska unionens 
politik. Genomförandet på Europanivå av aktiviteter på detta område gör det möjligt att bidra 
till den nödvändiga moderniseringen av berörda sektorer, säkerställa driftskompatibilitet mellan 
tjänster och överensstämmelse för utrustning samt bidra till bevarandet av Europas språkliga 
och kulturella mångfald. 
Informationssamhället (II): 
elektronisk handel och nya arbetsmetoder 
Genomförandet av den inre marknaden och Ekonomiska och monetära unionen är två 
prioriteringar för Europeiska unionen. Detta projekt kommer att ha som mål att bidra till att de 
fungerar effektivt, bland annat med hjälp av moderna statistiksystem, och att underlätta för de 
europeiska företagen, särskilt små och medelstora företag, att bli mer delaktiga i den globala 
ekonomin. Det kommer särskilt att rikta in sig på att stimulera handeln med varor och tjänster. 
Detta gäller bland annat förvaltningssystem för leverantörer och konsumenter, skydd för 
information och nät, tekniska medel för bestyrkande och skydd av äganderätt och integritet 
beträffande innehåll samt driftskompatibilitet mellan betalningssystem, flexibla, mobila och 
distansanpassade arbetsmetoder för individer och för arbete i samarbete och i grupp. 
Motivering: År 2005 skulle en tredjedel av alla banktransaktioner över hela världen kunna 
utföras elektroniskt. År 2000 förväntas antalet distansarbetande uppgå till nästan 10 miljoner 
och nästan 40% av företagen förväntas bedriva elektronisk handel. År 2004 förväntas den 
europeiska marknaden för kommersiella telematiska tjänster uppgå till 11 miljarder ecu. De 
förändringar i arbetsmetoder och handel som har sitt ursprung i informations- och 
kommunikationsteknik sträcker sig för det mesta långt bortom det individuella företaget, 
industrisektorn eller tjänstesektorn eller till och med den nationella ekonomin. De påverkar hela 
världen, och gör det nödvändigt att handla på Europanivå om unionen skall kunna utnyttja sin 
potential som främsta världsmarknad. 
Informationssamhället (III): 
multimediainnehåll 
Kreativitet och ökad användning av multimediainnehåll är två viktiga faktorer för ett fullständigt 
genomförande av informationssamhället och de bidrar till att främja den språkliga och kulturella 
mångfalden. Denna nyckelåtgärd har som mål att utveckla innovativa former av 
multimediainnehåll och verktyg för att strukturera och behandla dem. Åtgärden kommer att 
koncentreras på tre huvudpunkter: elektronisk interaktiv utgivning med nya metoder för att 
skapa och strukturera publikationer och individualiserad spridning av information samt tillgång 
till kulturell information, till exempel genom elektroniska bibliotek och virtuella museer, nya 
språktekniker som gör informations- och kommunikationssystem mer användarvänliga, 
avancerade tekniker för tillgång, urval och analys av information som gör det lättare att behärska 
informationsexplosionen och underlättar användandet av multimediainnehåll, bland annat 
beträffande geografiska och statistiska informationssystem. 
16 
Motivering: Omsättningen för företag i Europeiska unionen som sysslar med innehållet i 
informations- och kommunikationssystem är 150 miljarder ecu per år. Denna sektor sysselsätter 
2,1 miljoner personer på heltid. Ytterligare en miljon arbetstillfällen förväntas tillkomma i 
sektorn under de kommande tio åren. Även om nästan all information på Internet är på engelska 
har 50% av Internet-användarna i dag inte engelska som modersmål. Framhävandet av den 
kulturella och språkliga mångfalden i Europa är en viktig faktor i Europeiska unionens 
utbildningspolitik, politik på det audiovisuella området och kulturpolitik. 
Informationssamhället (IV): 
grundläggande teknik och infrastrukturer 
För att genomföra informationssamhället på Europanivå bör dess grundläggande teknik 
utvecklas, så att den når högsta nivå, dess införande bör accelereras och deras 
tillämpningsområde vidgas. Denna teknik omfattar: datateknik, kommunikations- och 
nätverksteknik, inbegripet arkitektur, protokoll och metodologi samt dessas införande och 
tillämpning, teknik för och utveckling av mjukvara och system, mobil- och 
personkommunikation, särskilt satellitbaserade tjänster, gränssnitt som utgår från flera sinnen, 
kringutrustning, som platta skärmar, mikrosystem, mikroelektronik (teknik, kunskap, utrustning 
och hårdvara som är nödvändig för konstruktionen av kretsar och utvecklingen av 
tillämpningar). 
Motivering: Mellan 1994 och 1995 växte världsmarknaden för teknik för informationssamhället 
med 11%, vilket är mer än någon annan ekonomisk sektor. 1995 omsatte denna marknad 304 
miljarder ecu. Investeringarna i forskning, utveckling och infrastrukturer förväntas överstiga 20 
miljarder före 1998. Ungefär 40-50% av kostnaden för ett modernt flygplan är kopplad till 
flygelektronisk hård- och mjukvara. Mer än 15% av kostnaden för en bil är kopplad till 
elektroniken. 
• Allmänna aktiviteter för att utveckla grundläggande teknik samt grundforskning 
"Visionärt" arbete som är kopplat till alla nyckelåtgärderna och med syftet att säkerställa 
att idéflödet upprätthålls mellan laboratorier och industrin. 
Denna åtgärd skall främst inriktas på följande områden: 
- Teknik för återgivande, skapande och hantering av kunskap. 
- Teknik för simulering och visualisering i realtid och i stor skala samt teknik för 
virtuell närvaro. 
- Teknik på kvant-, foton- och bioelektronikområdena samt för integration i mycket stor 
skala. Datorer med ultrahög kapacitet och superintelligenta nät. 
• Stöd till forskningsinfrastrukturer 
- Stöd till avancerade elektroniska högflödesnät för forskning. Dessa nät skulle vara av 
särskilt stor nytta för alla program. 
17 
iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas 
Utvärderingsgruppen för programmet i den berörda sektorn kom med följande 
rekommendationer: 
- De tre programmen runt telematiska tillämpningar, avancerad kommunikationsteknik 
och informationsteknik bör sammanföras i ett enda program (gemensam slutsats av 
utvärderingsgrupperna i alla tre programmen). 
- Arbetet runt telematik bör koncentreras på nya sektorer och de sektorer som har 
särskild ekonomisk och social betydelse, t.ex. sektorer med koppling till 
informationssamhället (Telematiktillämpningar). 
- Stödet till utveckling av interaktiva multimediatjänster bör ökas (Avancerad 
kommunikationsteknik). 
18 
2.3 Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
Ökad konkurrenskraft för industrin och införandet av en ekologiskt hållbar 
utvecklingsmodell är två mål som för unionen hör ihop och kompletterar varandra. 
Endast "rena" och "smarta" produkter och förfaranden kommer att vara 
konkurrenskraftiga på framtidens marknad. 
Skapandet, utvecklingen, spridningen och tillämpningen av de kunskaper som krävs 
för att uppnå dessa mål utgör en grundläggande del av unionens industripolitik, men 
också av unionens verksamhet på många andra områden, som exempelvis transport-
och energisektorerna. 
Detta mål, att uppnå en konkurrenskraftig och ekologiskt hållbar utveckling, bör 
utvidgas till att omfatta stadsområdena, eftersom dessa utgör ramen for en stor del av 
den europeiska befolkningens liv och verksamhet. 
i) Programmets allmänna mål 
Programmets allmänna mål är att skapa kunskap och teknik som kan bidra till ökad 
tillväxt och sysselsättning i Europa, i synnerhet genom utveckling av följande: 
- "Rena" och "smarta" produkter och industriella processer som gör det möjligt för 
företagen att företa nödvändiga förändringar i sin verksamhet, i syfte att öka den 
europeiska industrins konkurrenskraft. 
- Ekonomiska, säkra och miljövänliga transportsystem. 
- System och tjänster på energiområdet som säkerställer tillförlitlig försörjning och 
ekologiskt hållbart utnyttjande. 
ii) Vetenskapliga och tekniska mål 
• Nyckelåtgärder 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
(I): Produkter, processer, organisation 
För att kunna hävda sina ställningar i den allt hårdare globala konkurrensen måste den 
europeiska industrin kunna erbjuda innovativa tjänster och produkter, och utveckla nya 
tillverkningsmetoder. Insatser bör göras för att ta fram, utveckla och integrera nya metoder för 
produktutveckling, tillverkning och kontroll: mikrokonstruktion och mikrosystem, 
informationsteknik för "smart" tillverkning (inbegripet flexibla verkstadssystem och flexibel 
förvaltning av försörjningskedjan, integrerade system och teletjänster för utnyttjande och 
underhåll samt simulationsteknik och arbetsdelning), metoder för minskad förbrukning, resurs-
och avfallsutnyttjande, återvinning av avfall, utveckling av rena produkter utgående från en 
analys av produktens livscykel, nya metoder för att organisera produktion och arbete samt 
maximalt kompetensutnyttjande. 
19 
Motivering: Industrins och tillhörande tjänsters marknad i unionen uppskattas till 4 500 
miljarder ecu per år. Två miljoner företag (varav 99% har färre än 500 anställda) är aktiva 
inom denna sektor, och sysselsätter tillsammans 40 miljoner arbetstagare. Fram till år 2000 
kommer marknaden för miljöskyddsprodukter att växa med 50-100%. Om flexibla 
tillverkningssystem och rena tillverkningsmetoder infördes, skulle det på sikt kunna leda till en 
minskning av industrins energiförbrukning med 50%. Samtidigt skulle den tid det tar att få fram 
marknadsfärdiga produkter kunna halveras. Forskningssamarbete innebär inte enbart 
kostnadsdelning, utan underlättar också utvecklingen och antagandet av de standarder som 
krävs för att den inre marknaden skall fungera. 
Konkurrenskraftig och hållbar 
tillväxt (II): 
hållbar rörlighet och intermodalitet 
I ett integrerat Europa kommer den fria rörligheten för personer och varor att öka avsevärt. 
Sådan rörlighet bör kunna säkerställas effektivt och utan skador på miljön, och med mindre 
åtföljande kostnader, förorsakade exempelvis av trafikstockningar och olyckor. Denna åtgärd, 
som berör transportpolitiken, miljöpolitiken och regionalpolitiken, skall bidra till rörligheten 
genom att främja ett säkert, "smart" och driftskompatibelt, och i stor utsträckning intermodalt 
system för person- och varutransporter till lands, i luften och till sjöss på europeisk nivå. Detta 
förutsätter inte minst utvecklingen av nya rationella transportsystem, inbegripet den nya 
generationens satellitbaserade navigations- och positioneringssystem, och dessutom forskning 
rörande infrastrukturen, samverkan med markanvändnings- och transportpolitik, samt 
utvecklingen av socio-ekonomiska modeller. 
Motivering: Efterfrågan på varutransporter inom unionen har fördubblats mellan 1975 och 
1995, och kommer förmodligen att fördubblas igen fram till år 2005. De kostnader som 
förorsakas inom unionen genom trafikstockningar uppgår till 120 miljarder ecu per år, och de 
totala "externa" kostnaderna för transportområdet uppgår till 250 miljarder ecu. Utvecklingen 
av ett intermodalt transportsystem, som skall grunda sig på de många små och medelstora 
företag som är verksamma inom denna sektor, är knuten till de stora transeuropeiska 
transportnät som unionen håller på att upprätta i enlighet med vitboken om tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning, och är endast genomförbar på europeisk nivå. 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
(III): nya perspektiv for luftfarten 
Luftfarten är ett av de områden inom vilka den europeiska industrin hävdar sig bäst, och är en av 
unionens främsta exportsektorer. Denna åtgärd syftar till att hjälpa unionen att behålla och stärka 
sin position inom detta område genom att utveckla avancerat tekniskt kunnande. Verksamheten 
skall främst inriktas på de nya metoderna för integrerad produktutveckling och produktion, samt 
på en minskning av energiförbrukning, utsläpp och buller för olika flygplanstyper, inbegripet 
demonstrationsåtgärder. Dessutom skall den nya flygplansgenerationens tekniska och 
ekonomiska genomförbarhet undersökas. 
20 
Motivering: Lufttrafiken kommer att fördubblas fram till år 2000, och cirka 15 000 nya flygplan 
kommer att behövas fram till dess. Den europeiska luftfartsindustrin exporterar två tredjedelar 
av sin produktion, och produkternas kvalitet och konkurrenskraft är därför av största vikt för att 
denna position skall kunna bibehållas. De europeiska företagen började erövra nya marknader i 
samband med den omstrukturering som ägde rum för 25 år sedan, när Airbus skapades. Mal 
tanke på den tillnärmning som för närvarande kan iakttas mellan de amerikanska företagen 
inom luftfartssektorn, som fö. åtnjuter starkt finansiellt stöd från den offentliga sektorn i 
Amerika, bör Europa investera kraftigare i forskning inom detta område. 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
(IV): havsteknologi 
Havet, som omger stora delar av Europas territorium, och som alltid har spelat en viktig roll i 
denna världsdels historia, medför också stora ekonomiska, sociala och tekniska utmaningar för 
unionen. Denna åtgärd skall stimulera utveckling och integration av kunskap och teknik som ger 
unionen möjlighet att till fullo utnyttja havsresurserna, i överensstämmelse med en verklig 
europeisk "havsstrategi". I första hand skall insatserna inriktas på den teknik som krävs för att 
öka Europas konkurrenskraft inom de berörda områdena (teknik för att utveckla avancerade, 
miljövänliga, säkra och effektiva farkoster, utnyttja havet för sparsamma transporter av varor 
och personer - inbegripet avancerad hamninfrastruktur och regionala sjötransportsystem - och på 
ett rationellt och ekologiskt hållbart sätt utnyttja havet som källa för energi och råmaterial med 
hjälp av metoder för utvinning på havsbotten). 
Motivering: Europeiska unionens kuster sträcker sig över 90 000 km, och 47% av unionens 
befolkning bor på mindre än 50 km avstånd från havet. 90% av unionens utrikeshandel sker via 
sjötransporter. Mellan 3 och 5% av unionens BNP uppstår direkt ur den industri och de tjänster 
som är förknippade med havet, och den marina industrin sysselsätter över 2,5 miljoner 
arbetstagare inom unionen. Havet är en viktig fråga för unionens industripolitik, miljöpolitik, 
fiskeripolitik, forskningspolitik och energipolitik, och omfattas av många internationella avtal i 
vilka unionen ingår som avtalsslutande part. 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
(V): avancerade energisystem och -
tjänster 
Den förväntade ökningen av unionens energibehov, och nödvändigheten av att tillfredsställa dess 
behov utan att det innebär en fara för miljön utgör en väldig utmaning. Denna åtgärd, som är 
ytterst marknadsorienterad, skall bidra till att möta denna utmaning genom att skapa och 
utveckla avancerade energisystem och -tjänster, som genom insparningar både på produktions-
och konsumnivå möjliggör betydande minskningar av utsläppen av koldioxid och andra 
växthusgaser. Verksamheten kommer att beröra de viktigaste nya och förnyelsebara 
energikällorna, och deras integrering i decentraliserade system, teknik för lagring och transport 
av energi, teknik för ren användning av fossila bränslen och rationell energianvändning, teknik 
för utnyttjande av kontrollerad termonukleär fusion (i detta sammanhang kan i synnerhet det 
projekt som avser den internationella försöksreaktorn ITER nämnas) och undersökning av de 
inbördes sammanhangen mellan ekonomi, miljö och energi. 
Motivering: Den sammanlagda energiförbrukningen i Europa kommer att öka med 20% fram 
till år 2020, och under samma tid kommer den därmed sammanhängande produktionen av 
koldioxid att öka med 14%, om inga åtgärder vidtas. Världsmarknaden för energiteknik kommer 
om några år att uppgå till över 800 miljarder ecu per år. I grönboken om förnyelsebara 
energikällor föreslår kommissionen att fördubbla dessa energikällors andel i unionens 
sammanlagda energihushållning, till 12% år 2005. Unionens energipolitik bygger på ett 
21 
mångfaldigande av energikällorna och bibehållandet av en variationsrik teknisk kapacitet som 
lättast kan uppnås genom europeiskt samarbete. 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
(VI): morgondagens stad 
De flesta européerna har sin arbetsplats i stadsmiljö, och det är i tätorterna som de stora 
ekonomiska och samhälleliga utvecklingarna äger rum. Men de problem som uppstår till följd av 
dessa utvecklingar får också störst effekt i städerna. En harmonisk stadsutveckling förutsätter 
globala och innovativa åtgärder, utgående från avancerade stadskoncept som förenar traditioner 
(bl.a. skydd av kulturarvet), återställande av en social jämvikt (tryggare städer) och utvecklingen 
mot en "mervärdesekonomi". Åtgärderna skall i första hand främja utvecklingen av en 
integrerad strategi för att lösa stadsproblemen. I synnerhet kommer åtgärden att omfatta teknik 
för integrerad trafikstyrning (exempelvis nyckelåtgärden ekolog».,kt hållbar rörlighet och 
intermodalitet) och energiförvaltning (framför allt i byggnader: se även nyckelåtgärden 
avancerade energisystem och -tjänster). Dessutom skal! den omfatta teknik för ekonomiskt och 
ekologiskt hållbart byggande och restaurering av historiska byggnader, den teknik som krävs för 
att skapa ekonomiska, rena, säkra och smarta bilar, och testa dessa i stadsmiljö (exempelvis icke­
förorenande fordon). 
Motivering: 80% av den europeiska befolkningen bor i städer, och den största delen av 
medlemsstaternas ekonomiska verksamhet är koncentrerad till städerna. De kostnader som 
uppstår genom förstörelse av historiska byggnader uppskattas till mer än 14 miljarder ecu per 
år. Städerna har alltid spelat en viktig roll i Europas historia, och i dag främjas den europeiska 
integrationen avsevärt av upprättandet av samarbetsnät mellan de stora regionala metropolerna 
(Eurometropoles, Eurocities osv.) 
• Allmänna aktiviteter för att utveckla grundläggande teknik och grundforskning 
I första hand skall denna åtgärd inriktas på följande mål: 
- Forskning till stöd för utvecklingen av nya material för industrin, och deras 
tillverkning. Dessutom extremt värmebeständiga material (exempelvis för 
energiframställning och motorer), lätta material (för transport och konstruktion), 
funktionella material (optisk-elektroniska, biomaterial, sensorer) som utvecklats 
med hänseende till enkel återanvändning, samt nya material och 
tillverkningsmetoder inom kol- och stålområdet^. 
- Forskning på ett stadium före utsläppandet på marknaden, som främjar 
standardisering och bedrägeribekämpning, samt produktkvalitet och kvaliteten på 
tjänster (inbegripet utvecklingen av mätinstrument med hög precision). 
- Forskning som stöd till nukleär säkerhet. Verksamhet i samband med 
bränslecykeln, lagring och behandling av avfall, kontroll av klyvbart material 
samt strålningseffekter. Stöd till utvecklingen av nya koncept för system med 
egensäkerhet. 
Detta mål tar hänsyn till den ökande roll som de aktiviteter som för närvarande genomförs på grundval 
av EKSG-fördraget kommer att spela i ramprogrammet i och med att EKSG-fördraget utlöper år 2002. 
22 
• Stöd till forskningsinfrastrukturer 
- Stöd, på europeisk nivå, till optimalt utnyttjande av datorcentra för industriel! 
forskning, stora vindtunnlar, specialiserade databaser och försökslaboratorier. 
iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas 
Utvärderingsgruppen för programmet i den berörda sektorn (internationellt samarbete) 
kom med följande rekommendationer: 
- Utveckling av ett tillvägagångssätt som kombinerar den "vertikala" inriktningen på ett 
begränsat antal teman och det övergripande stödet till grundläggande teknik 
(industriell teknik). 
- Ökad anpassning av åtgärderna till användarnas behov och till tillämpning (Icke­
nukleär energi). 
- Bibehållande av en lämplig blandning av teknisk forskning och forskning rörande 
transportpolitiken (Transport). 
23 
2.4 Stärka den europeiska forskningens internationella roll 
/ en värld som präglas av allt starkare globalisering, både vad gäller ekonomi och 
problem, utgör vetenskapligt och tekniskt samarbete en viktig dimension av unionens 
forskningspolitik. 
Samarbetet skall på ett avgörande sätt bidra till genomförandet av unionens 
utrikespolitik, som i första hand omfattar kontakterna med de länder i Central- och 
Östeuropa som kandiderar för anslutning till unionen, och skall stärka unionens 
ställning på det internationella planet. 
Vetenskapligt och teknisk samarbete skall dessutom hjälpa unionen att upprätta 
industriellt samarbete och erövra nya marknader. 
i) Programmets allmänna mål 
I samband med genomförandet av unionens utrikespolitik och med hänsyn till den 
kommande utvidgningen till nya medlemsstater, bör programmet ha följande allmänna 
mål: 
- Främja vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan unionen och organisationer och 
forskare i länder utanför gemenskapen, i syfte att uppnå betydande och likvärdiga 
fördelar för båda parter (samarbete till ömsesidig nytta). 
- Underlätta europeiska företags och laboratoriers tillgång till gemenskapsrelevanta 
kompetenser och kunskaper utanför unionen. 
- Förstärka den europeiska industrins konkurrenskraft och position på nya marknader, 
och bidra till att den europeiska forskningen far tillgång till uppgifter om de 
forskningskapaciteter, -aktiviteter och -prioriteter som finns utanför unionen. 
ii) Särskilda mål 
Unionens internationella vetenskapliga och tekniska samarbetsverksamhet skall främja 
både samverkan och konkurrens. Den grundar sig på principen att verksamheten skall 
vara till nytta för båda parter, men samarbetet skall dessutom överensstämma med 
följande särskilda mål, beroende på vilka grupper av länder som är inblandade: 
24 
- Associerade länder i Central- och Östeuropa. Förbereda deras anslutning till unionen och 
samtidigt hjälpa dem att bevara och förstärka sina egen forskningskapacitet och använda dessa 
för att förbättra sin sociala och ekonomiska situation. 
- Länder i Medelhavsområdet som inte ingår i gemenskapen. Bidra till utvecklingen av ett 
vetenskapligt och tekniskt samarbete som stöd till Europa-Medelhavsavtalen. Bidra till 
ekonomiskt uppsving och social utveckling samt skapandet av nya marknader i dessa länder. 
- Icke-associerade länder i Central- och Östeuropa: Hjälpa dessa länder att stabilisera sin 
forskarpotential och att mobilisera sina vetenskapliga resurser till förmån för en ekonomisk och 
social utveckling. 
- De nya oberoende staterna if.d. Sovjetunionen: Stabilisera deras forskarpotential, bidra till att 
deras forskningskapacitet används för att modernisera ländernas ekonomi, och finna lösningar på 
de allvarliga problem inom miljövård, hälsovård och nukleär säkerhet som denna region står 
inför. 
- Industriländerna: Ge de europeiska forskarna tillgång till kunskaper och metodik i dessa länder i 
syfte att höja nivån på deras verksamhet. 
- Länder med växtekonomi: Utveckla vetenskapligt och tekniskt samarbete som underlättar de 
europeiska företagens tillträde till dessa snabbt växande marknader. 
- Utvecklingsländer: Ansluta dessa länders forskare till utvecklingen av särskilt vetenskapligt 
kunnande och utveckling av lämplig teknologi som kan hjälpa dem att lösa sina 
utvecklingsproblem. 
Det internationella vetenskapliga och tekniska samarbetet kommer att ta sig två 
former, beroende på om samarbetsavtal slutits eller inte, och på avtalens innehåll. 
Dels finns möjligheten för organisationer från tredje land att delta i övriga program, 
dels kan de delta i de egentliga internationella samarbetsprogrammen. Inom dessa 
båda kategorier kommer olika typer av samarbete att tillämpas, som skiljer sig 
genom de typer av länder som berörs, vilken typ av aktiviteter som avses, och hur 
ländernas deltagande finansieras. 
• Deltagande av organisationer från länder utanför gemenskapen 
Här kan fyra olika typer särskiljas: 
- Fullständig anslutning till ramprogrammet (vissa länder som kandiderar för 
anslutning till unionen kan välja denna möjlighet7, i synnerhet länderna i 
Central- och Östeuropa, tredje land i EES (Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet) och Israel^). Dessa länder deltar på liknande villkor som 
7 En annan möjlighet är att endast delta i vissa utvalda program. 
8 Om avtalet om association till Fjärde ramprogrammet förlängs till Femte ramprogrammet som 
planerat. 
25 
unionens medlemsstater. Deltagandevillkoren för länderna i Central- och 
Östeuropa är ännu inte fastställda. Fonden för tekniskt stöd till de Central- och 
Östeuropeiska länderna, Phare, kan dock i vissa fall användas för uti friimja 
detta deltagande, i överensstämmelse med de regler som gäller för användandet 
av Phare-medel. 
- Deltagande i de program som är öppna för länder utanför gemenskapen på 
grundval av bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal (vissa industriländer 
utanför gemenskapen och vissa NIC-länder). Samarbetet sker på projektbas 
(utan någon finansiering från ramprogrammet för parten från tredje land). 
Åtgärder för att underlätta växtekonomi-ländernas tillgång till programmen 
kommer att vidtas. 
- Deltagande i de program som är öppna för länder utanför gemenskapen utan att 
något särskilt samarbetsavtal föreligger (i synnerhet de »änder i Central- och 
Östeuropa som inte ansluter sig till ramprogrammet, de europeiska nya 
oberoende staterna samt länder i Medelhavsområdet som inte ingår i unionen). 
Detta samarbete, som sker på projektbas, motiveras av den intensiva politiska 
dialogen med dessa länder och skall i princip finansieras av dessa länder själva. 
Det skall dock undersökas om fonderna för tekniskt stöd, Phare, Tacis (för de 
nya oberoende staterna) och MEDA (för Medelhavsländer utanför 
gemenskapen) skulle kunna användas i detta sammanhang. 
- Deltagande i vissa enskilda projekt där det ligger i unionens intresse att 
samarbeta med länder utanför gemenskapen (gäller alla sådana länder). Detta 
samarbete finansieras av dessa länder själva eller, i vissa särskilt motiverade 
fall, av de berörda tematiska programmen. 
Aktiviteter inom programmen för internationellt samarbete 
Följande tre typer av aktiviteter kommer att genomföras: 
- Särskilda samarbetsaktiviteter för vissa kategorier av länder (länderna i Central-
och Östeuropa som inte är anslutna till ramprogrammet, de nya oberoende 
staterna, Medelhavsländer utanför gemenskapen, utvecklingsländer och 
växrekonomi-länder). Dessa aktiviteter, som berör de mycket speciella problem 
som dessa länder står inför (t.ex. inom hälsa och miljö), och som därigenom inte 
kan genomföras inom ramen för de övriga programmen, kommer att finansieras 
genom programmen för internationellt samarbete. 
- Forskarutbildning: Ett stipendiesystem skall upprätt is för unga forskare från 
länder utanför gemenskapen som vill besöka laboratorier inom unionen för en 
viss tid för att där delta i ramprogrammets projekt. Detta skall finansieras av 
programmet för internationellt samarbete, liksom stipendiesystemet för unga 
europeiska forskare som önskar besöka Japan eller Sydkorea. 
- Samordning med COST och Eureka, samt med de övriga europeiska 
organisationerna för vetenskapligt och tekniskt samarbete (exempelvis CERN, 
Europeiska rymdorganisationen (ESA), Europeiska molekylärbiologiska 
laboratoriet (EMBL), och Europeiska vetenskapsstiftelsen (ESF)). 
26 
iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas 
Utvärderingsgruppen för programmet i den berörda sektorn (internationellt samarbete) kom med följande 
rekommendationer: 
- Åtgärderna för att hjälpa länderna i Central- och Östeuropa samt de nya oberoende staterna i f.d. 
Sovjetunionen att omstrukturera sitt forskningssystem och ta detta i tjänst för att lösa sina ekonomiska 
och sociala problem bör förstärkas utgående både från programmet för internationellt samarbete och 
fonderna för tekniskt stöd, Phare och Tacis. 
— Tekniskt samarbete med växtekonomi-länder bör få ökad prioritet. 
27 
2.5 Förnyelse samt integration av de små och medelstora 
företagen 
Nyskapande är av avgörande betydelse för företagens konkurrenskraft. För att forskningen 
skall kunna bidra maximalt till tillväxt och sysselsättning i Europa, och för att den skall få 
konkreta, ekonomiskt mätbara och socialt önskvärda resultat, krävs mekanismer som 
stimulerar till nyskapande, utnyttjande av forskningsresultat och grundande av innovativa 
företag. 
De små och medelstora företagen, som spelar en viktig roll ifråga om nyskapande, och som 
står för 66% av Europeiska unionens arbetstillfällen, bör få tillgång till den avancerade teknik 
de behöver och till de möjligheter som unionens samarbetsprojekt erbjuder. 
i) Programmets allmänna mål 
Programmet har följande allmänna mål: 
- Öka unionens forskningsprograms ekonomiska och sociala roll genom att förstärka 
åtgärderna för bättre utnyttjande av forskningsresultat samt överföring och spridning 
av ny teknik. 
- Underlätta programparternas, och i synnerhet de små och medelstora företagens, 
tillgång till styrmedlen för innovationsfinansiering och stöd till grundande av 
innovativa företag (finansutveckling, riskkapital). 
- Uppmuntra de små och medelstora företagen, både sådana som är aktiva på 
högteknologiområdet och sådana som helt saknar forskningskapacitet, eller har liten 
forskningskapacitet men stora tekniska behov, att delta i unionens forskningsprogram. 
Hjälpa små och medelstora företag, i synnerhet i missgynnade regioner, att öka sin 
tekniska kapacitet. 
Det är uppenbart att den verkliga flaskhalsen i det europeiska systemet för forskning, 
utveckling och nyskapande utgörs av utnyttjandet av forskningsresultat på marknaden. 
Det finns riskkapital i Europa, men till skillnad från USA finns det ännu inte tillräckligt 
mycket, och det som finns används endast i ytterst liten utsträckning för att finansiera 
tekniskt nyskapande. Lösningen av detta problem överstiger ramprogrammets 
28 
möjligheter. Inom ramen för sin innovationsfrämjande verksamhet kommer 
kommissionen att försöka uppmuntra till inrättandet av styrmedel som gör det möjligt att 
övervinna detta problem. 
ii: Särskilda mål 
Unionens åtgärder för att främja nyskapande och bidra till de små och medelstora 
företagens deltagande i programmen skall genomföras dels inom ramen för de olika 
tematiska programmen, och dels inom ramen för programmet för nyskapande och små 
och medelstora företag. I synnerhet följande mål och bestämmelser kan nämnas för de 
berörda åtgärderna: 
• Nyskapande 
I de övriga programmen: 
- Integrera mekanismer för utnyttjande av forskningsresultat, privat finansiering och 
överföring av teknologi och resultat i projektens livscykel, och säkerställa skydd av den 
kunskap som uppkommer genom projekten (utvärderingar, marknadsundersökningar, 
utbildning). I detta syfte skall "innovationsavdelningar" inrättas i de olika programmen. 
- Inrättande av strukturerade gränssnitt med de organisationer som finansierar 
nyskapande, och stöd till upprättandet av innovativ starthjälp, i synnerhet genom 
europeiska organ och fonder (Europeiska investeringsfonden, Europeiska 
investeringsbanken, Eurotech Capital). 
- Förvaltning av särskilda stödnät för nyskapande inom de berörda 
forskningsprogrammen, och upprättande av nät för samarbete och informationsutbyte 
mellan nyskapande företag inom programmens områden. 
I programmet Förnya och integrera de små och medelstora företagen: 
- Förenkling och samordning av informationsnäten och näten för stöd till unionens 
verksamhet inom forskning och nyskapande, inbegripet identifiering och spridning av 
funktionella metoder för teknologiöverföring (gemensam åtgärd - förnyelse/små och 
medelstora företag). Samordning av studier och analyser, i synnerhet rörande 
innovationspolitiska frågor. 
- Samordning av förvaltningen av "innovationsavdelningar" inom programmen, och av 
strukturerade gränssnitt med de organisationer som finansierar nyskapande, och stöd till 
upprättandet av innovativ starthjälp, skapandet av ny metodologi för projekt inom 
teknologiöverföring, där tekniska, ekonomiska och sociala aspekter av nyskapandet 
ingår. 
• Upprättandet och utvecklingen av en stödtjänst för immaterialrättigheter och tillgång till 
privat finansiering, inte minst till riskkapitalfonder (gemensam åtgärd - förnyelse/små och 
medelstora företag). 
29 
Små och medelstora företag 
I de övriga programmen 
- Forskningssamarbete som gör det möjligt för i synnerhet de deltagande små och 
medelstora företag som inte förfogar över tillräcklig forskningskapacitet att anförtro 
lösningen av gemensamma tekniska problem till andra organisationer. 
- Åtgärder som syftar till att stödja och uppmuntra de små och medelstora företagens 
deltagande i projekt för forskningssamarbete (exempelvis bidrag för förstudier), samt 
förvaltning av informations- och stödnät på nationell och europeisk nivå. 
I programmet Förnya och integrera de små och medelstora företagen: 
- Inrättandet av en kontaktpunkt av typ "one shop stop" inom kommissionen (för 
ansökningar som inkommer inom ramen för de åtgärder som särskilt riktar sig till de 
små och medelstora företagen). 
iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas 
Utvärderingsgruppen för programmet i den berörda sektorn (Spridning och utnyttjande av 
resultat) kom med följande rekommendationer: 
- Innovationspolitiken bör spela en större roll i samband med genomförandet av unionens 
forskningsverksamhet. 
- Nyskapande bör fa större betydelse inom de tematiska programmen, eftersom programmet 
för nyskapande bidrar till att optimera de enskilda programmens verksamhet. 
- Verksamheten bör samordnas med kommissionens övriga verksamheter och med de 
avdelningar som berörs av innovationspolitiken. 
30 
2.6 Stärka den mänskliga potentialen 
Liksom inom så många andra områden utgörs Europas främsta och viktigaste tillgång 
inom forskning och teknik av dess mänskliga resurser, dvs. av de europeiska 
forskarnas, ingenjörernas och teknikernas kunnande. 
Med hänsyn till de trängande behov som förutses bör denna potential bevaras, utökas 
och utnyttjas optimalt. Samtidigt bör unionen också bidra till att främja Europas 
ledande position inom forskning och teknik. 
I syfte att bättre kunna identifiera det europeiska samhällets nuvarande och framtida 
ekonomiska och sociala behov och tendenser, bör unionen också mobilisera den starka 
tradition av samhällsvetenskaplig och ekonomisk forskning som finns i Europa runt 
ett begränsat antal viktiga teman. 
i) Programmets allmänna mål 
Programmet har följande allmänna mål: 
- Bidra till att upprätthålla och utveckla en hög nivå av kunnande och utbildning i 
Europa, i synnerhet genom stöd till yrkesutbildningen och främjande av fri rörlighet 
för forskare (även till och från industrin) samt nyskapande (metodik och teknologi) 
inom utbildning och yrkesutbildning, inte minst i syfte att skapa nya arbetstillfällen. 
- Bidra till att göra Europa till en attraktiv region för forskare och för investering i 
forskning, och främja den europeiska forskningens internationella position. 
- Utveckla de kunskaper som behövs för bättre insikt i de huvudsakliga aspekterna av 
det europeiska samhällets utveckling, och för genomförandet av unionens politik både 
inom forskning och teknik och inom andra områden. 
ii) Särskilda mål 
Programmet delas in i följande fem delar: 
31 
• Förstärkning av Europas humanresurser inom forskning 
Målet är att upprätta följande: 
- Nätverk för forskarutbildning inom avancerade och nya forskningsområden runt teman 
som forskarna själva fritt kan välja. Tyngdpunkten skall läggas på utbildning av unga 
forskare på doktorandnivå och med doktorsexamen. 
- Ett europeiskt stipendiesystem som skall omfatta "Marie Curie"-stipendier för unga 
forskare (dessa skall omfatta teman som väljs av forskarna själva och skall komplettera 
de stipendier som ges inom de tematiska programmen, vars samordning sköts av 
programmet), stipendier för näringslivet (tilldelas industri- och handelsföretag som 
utbildar unga forskare) och utvecklingsstipendier (som syftar till att utveckla 
forskningskapacitet på hög nivå i unionens missgynnade områden). 
• Optimalt utnyttjande av de stora forskningsinfrastrukturerna 
Målet är att bidra till att forskningsinfrastrukturerna (stora anläggningar, nätverk, 
forskningscentra) utnyttjas optimalt inom de områden som inte omfattas av de tematiska 
programmen (dvs. även inom ekonomi, juridik och samhällsvetenskap), och inom de typer 
av anläggningar som inte omfattas av programmen. För att uppnå detta planeras åtgärder 
för att underlätta forskarnas tillgång till sådana strukturer, sammankoppling av forskare till 
forskningsnät och stöd till forskningsprojekt. 
• Främjande av Europas position inom forskning och teknik 
Målet för denna verksamhet är att främja Europas ledande ställning inom forskning och 
teknik med hjälp av utbyten, och att ge den europeiska forskningens resultat den 
uppmärksamhet och roll de förtjänar. Detta skall uppnås med hjälp av bl.a. vetenskapliga 
konferenser av hög kvalitet, anslutning av utlandsstationerade europeiska forskare till 
nätverk, utmärkelser för forskningsarbete av hög kvalitet, samt information till 
befolkningen om forskningsverksamheten på europeisk nivå, i synnerhet via de 
elektroniska näten. 
• Socio-ekonomisk forskning som kan bidra till att tillfredsställa det europeiska samhällets 
behov 
Denna verksamhet skall komplettera och stödja de aspekter av socio-ekonomisk forskning 
som omfattas av de tematiska programmen. Den berör ett begränsat antal teman som är 
knutna till ramprogrammets allmänna mål. I första hand gäller det undersökningar av de 
samhälleliga effekterna av utvecklingen av tjänster på immaterialområdet samt sektorn som 
helhet i Europa, analyser av samspelet mellan tekniska framsteg, utbildning, sysselsättning, 
lagstiftning och konkurrenskraft, samt skapande och utnyttjande av nya 
utvecklingsmodeller som främjar tillväxt, konkurrenskraft och livskvalitet. 
• Stöd till Europas olika strategier inom forskning och teknik 
Detta säkerställs genom upprättande av ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte: det 
s.k. ETAN-nätet (European Technology Assessment Network), som skall möjliggöra samarbete 
och kontakter mellan beslutsfattare och forskare som sysslar med studier av forsknings- och 
teknologipolitik, teknologisk övervakning, undersökning och utvärdering av vetenskapliga och 
tekniska val, samt utveckling av ett statistiksystem samt vetenskapliga, tekniska och 
innovationsrelaterade indikatorer. 
32 
iii) Hur rekommendationerna från utvärderingsgrupperna kommer att beaktas 
Utvärderingsgruppen för programmet i de berörda sektorerna kom med följande rekommendationer: 
- Särskilda stödåtgärder för utbildning av forskare inom industrin bör inrättas (Utbildning och rörlighet). 
- Amnesövergripande projekt och näringslivets deltagande i forskningsnät bör uppmuntras (Utbildning 
och rörlighet). 
- Den samhällsvetenskapliga forskningen bör inriktas på studiet av olika sammanhängande utmaningar 
som Europa står inför, och som kan ses i ett politiskt perspektiv (Målinriktad socio-ekonomisk 
forskning). 
33 
PROGRAMMEN: GENOMFÖRANDE OCH JURIDISKA ASPEKTER 
Genomförandebestämmelser och juridiska aspekter kommer att behandlas utförligt i det 
formella förslaget till Femte ramprogrammet. Ytterligare upplysningar, utöver vad som 
ingår i meddelandet "Utforma framtiden" och i det första arbetsdokumentet finns dock 
redan att tillgå. 
1 GENOMFÖRANDE 
Î.Î Två viktiga mål: samordning och flexibilitet 
En viktig aspekt av Femte ramprogrammet är att samordningen av delprogrammen, 
åtgärderna och aktiviteterna skall förbättras avsevärt, och att unionen skall kunna reagera 
snabbare och flexiblare på förändringar inom detta område. 
i) Samordning 
På de olika berörda nivåerna skall samordningen säkerställas genom en rad mekanismer 
som ingår i programmen: 
® Samordning mellan programmen. Denna samordning säkerställs inom ramen för 
nyckelåtgärderna, samt genom den samordning som genomförs inom de övergripande 
programmen. 
• Samordning mellan forskningsprogrammen och unionens övriga verksamhet. Inom ramen för 
unionens utrikespolitik säkerställs denna samordning, vad beträffar internationellt samarbete, 
genom främjande av förbindelser med program för tekniskt och ekonomiskt stöd (Phare, 
Tacis, MEDA, Europeiska utvecklingsfonden och PVD-ALA). Vad beträffar samordning 
med strukturfonderna i linje med de slutsatser som ingår i det meddelande om forskning och 
sammanhållning som kommissionen kommer att lägga fram inom kort, kommer 
gemensamma ramar för reflektion och för strategiska åtgärder på regional nivå att inrättas, 
liksom särskilda mekanismer för samarbete mellan de aktioner som genomförs inom de båda 
typerna av program. Dessutom kommer en strikt samordning med unionens program och 
initiativ inom besläktade områden att säkerställas, inte minst vad gäller utbildning och 
yrkesutbildning inom ramen för programmen Sokrates och Leonardo. 
e Samordning mellan aktiviteter på europeisk och nationell nivå. Denna samordning kommer i 
synnerhet att säkerställas genom nyckelåtgärder som gör det möjligt att skapa förbindelser 
med de initiativ och program som genomförs på nationell nivå i de berörda frågorna, stöd till 
forskningsinfrastrukturer samt genom samarbete med andra program (exempelvis Eureka, 
COST) och europeiska organisationer för samarbete inom forskning och teknik (exempelvis 
ESA, CERN, EMBL). 
34 
ii) Flexibilitet 
Som redan nämnts i det första arbetsprogrammet kommer unionens flexibilitet och 
reaktionsförmåga att säkerställas genom följande åtgärder: 
- Regelbunden anpassning av arbetsprogrammen, i idealfall en gång per år. 
- Upprättandet av en fri zon av begränsat omfång inom varje program. Detta skall säkerställa 
att de möjligheter till flexibilitet som teoretiskt existerar kan utnyttjas effektivt vid behov, så 
att man så snabbt som möjligt kan anpassa sig till nya, oförutsedda krav och behov inom ett 
visst programs ämnesområde (Oväntade vetenskapliga och tekniska upptäckter, nya problem 
som kräver snabb mobilisering av befintlig kunskap och utveckling av ny kunskap). I detta 
syfte skall de medel som anslås för programmet indelas så att möjligheten att snabbt samla 
resurser för ett visst tema finns åtminstone fram till dess att tre femtedelar av programtiden 
löpt ut. 
1.2 Genomförandet 
i) Indirekta åtgärder 
Unionens indirekta åtgärder inom forskningsområdet kommer liksom tidigare att 
genomföras med hjälp av åtgärder med kostnadsdelning, samordnade åtgärder, stöd till 
samarbetsnät samt stödåtgärder, som alla strikt följer programmens mål. 
Åtgärder med kostnadsdelning, för vilka gemenskapen betalar en del av kostnaderna för 
forskningsprojekt som genomförs av konsortier bestående av företag, universitet och 
forskningscentra, kommer även fortsättningsvis att utgöra en avgörande faktor för 
genomförandet av programmen. En anpassning av stödomfånget efter aktiviteternas art, 
dvs. hur nära marknaden de är, bör övervägas, i överensstämmelse med gällande 
internationella regler och med gemenskapens bestämmelser rörande statliga stöd till 
forskning och utveckling. I samband med urvalsförfarandet kommer kommissionen att ta 
hänsyn till vad parterna presterat inom forskning, investering och sysselsättning, både på 
ett allmänt plan och inom ramen för de berörda ansökningarna. 
ii) Gemensamma forskningscentret 
Gemensamma forskningscentret skall också bidra till genomförandet av Femte 
ramprogrammet. Centrets aktiva och omfattande stöd är en förutsättning för 
genomförandet av programmet. Gemensamma forskningscentrets verksamhet på detta 
område fastställs i två särskilda beslut som omfattar EG- respektive Euratomaspekter, 
35 
och är i princip knutna till tre tematiska program. 
Ett allmänt tema för dessa aktiviteter skall vara Forskning i människans tjänst (hälsa, säkerhet, 
miljö, konsumentskydd, bedrägeribekämpning). Bland de områden som täcks av dessa teman 
kommer i synnerhet standardförberedande forskning, säkerhetsövervakning och nukleär säkerhet 
(bränslecykeln och kontroll av klyvbart material) att prioriteras. 
Med tanke på dessa prioriteter, de behov som de återspeglar och centrets egenskaper och 
kapacitet, skulle Gemensamma forskningscentrets institutionella och driftsmässiga roll i 
genomförandet av Femte ramprogrammet minst kunna motsvara den roll det spelade i samband 
med Fjärde ramprogrammet. 
På det hela taget ligger de vetenskapliga och tekniska målen för dessa aktiviteter främst inom 
områden där en opartisk och oberoende expertis på europeisk nivå krävs, samt inom de områden 
som överensstämmer med unionens stora politiska mål 
Kontinuitet och utveckling skall bringas i samklang vid valet och definitionen av framtida 
åtgärder. Kontinuitet behövs, eftersom vissa behov är ständigt återkommande, och utveckling är 
nödvändig för att ta hänsyn till den nya inriktning som unionens forskningspolitik får i samband 
med Femte ramprogrammet. 
Gemensamma forskningscentret skall för övrigt även i framtiden energiskt genomföra sina 
konkurrensförknippade aktiviteter genom att i möjligaste mån rikta in sin verksamhet på 
slutanvändarna för centrets forskningsresultat, i synnerhet det europeiska näringslivet. 
iii) Övrigt stöd till programmet 
Vid sidan av dessa två åtgärdsområden finns det en rad andra mekanismer och styrmedel 
som kan bidra till genomförandet av Femte ramprogrammet. 
- Förbindelser med Eureka och COST 
COST och Eureka, ramprogram för europeiskt samarbete på en nivå före utsläppandet på 
marknaden respektive på en mer marknadsnära nivå, har redan givit prov på sin betydelse, 
som har att göra med programmens flexibilitet och principen för åtgärder som vidtas på 
initiativ av intressenter i medlemsstaterna. Bättre förbindelser mellan dessa båda 
samarbetsprogram och unionens program för forskningssamarbete är möjliga och 
önskvärda. 
I detta syfte skall enkla och effektiva mekanismer för att ansluta unionens projekt till 
Eureka- och COST-projekten utvecklas och föreslås. Därvid kan man dra nytta av att 
förberedelserna för Femte ramprogrammet sammanfaller med början av genomförandet av 
den tredje planen på medellång sikt för Eureka, och med COST:s ministerkonferens år 
1997. 
Ï samband med det dokument om samverkan mellan Eureka och Europeiska unionens 
program som Eurekas högnivågrupp sammanställt inför ministerkonferensen i juni 1997 
skall bland annat ett permanent samordningssystem inrättas, i syfte att redan vid skapandet 
av projekten snabbt och effektivt kunna fastställa vilka delar av dessa som skulle kunna 
finansieras av unionens ramprogram respektive av Eureka, samt att säkerställa en 
överföring från ramprogrammet till Eureka allt eftersom projekten fortskrider, resultat 
uppstår och verksamheten blir mer marknadstillvänd. Detta tillvägagångssätt skall i första 
hand tillämpas på stora projekt som utvecklats inom ramen för nyckelåtgärderna. 
36 
Den allmänna samordningen av kontakterna med Eureka och COST, och fastställandet av 
strategiska riktlinjer för gemensam verksamhet kommer att skötas inom ramen för 
programmet för internationellt samarbete. 
- Artiklarna I30k. 1301 och I30n 
Möjligheten att utöver ramprogrammets övriga åtgärder utnyttja dessa artiklar för att 
genomföra åtgärder som endast är av särskilt intresse för vissa medlemsstater har 
diskuterats vid flera tillfällen. Den förutsätter dock en stark vilja hos medlemsstaterna att 
engagera sig i denna typ av initiativ. 
Om denna vilja skulle uppkomma, skulle det vara möjligt att genomföra en eller flera 
åtgärder av denna typ, exempelvis utgående från de stimulansåtgärder som behandlas i 
detta dokument (t.ex. nyckelåtgärder inom luftfartsområdet eller aktiviteter inom 
rymdsektorn). 
Formerna för hur programmet skall genomföras kommer att behandlas i det formella 
förslaget om Femte ramprogrammet som skall läggas fram i slutet av mars, samt i det nya 
förslaget till deltagandevillkor för programmen och spridning av forskningsresultaten 
(genomförande av artikel 130j). 
2 JURIDISKA ASPEKTER 
De juridiska aspekterna kommer att behandlas i det formella förslaget om Femte 
ramprogrammet. Vid fastställandet av de juridiska bestämmelserna för Femte 
ramprogrammet kommer i synnerhet följande element att beaktas: 
- För att säkerställa ett effektivt och snabbt genomförande, skall antalet beslut begränsas till ett 
minimum. Varje program skall därför undantagslöst (se nedan) omfattas endast av ett beslut. 
- De gällande juridiska bestämmelserna medför att det krävs två separata beslut för de 
aktiviteter som genomförs på grundval av EG-fördraget och de som genomförs på grundval 
av Euratomfördraget. Programmet Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt och det 
program som behandlar Gemensamma forskningscentrets verksamhet kommer att omfatta 
aktiviteter inom båda dessa områden. För vart och ett av dessa program krävs därför två 
beslut. 
- I fall då beslut om genomförande av aktiviteter på grundval av artiklarna 130k, 1301 och 130n 
(i synnerhet 130k, "tilläggsprogram") fattas, bör var och en av dessa aktiviteter behandlas i 
ett särskilt beslut. 
Sammanlagt krävs tolv beslut för att anta och genomföra Femte ramprogrammet (varvid 
eventuella tilläggsprogram inte medräknats), två för EG- och Euratom-ramprogrammen, 
sju för de sex programmen, två för Gemensamma forskningscentret och ett för 
genomförandet av artikel 130j, dvs. ungefar hälften så många som krävdes för Fjärde 
ramprogrammet. Vid sammanställningen och genomförandet av tidsschemat för 
antagandet av dessa beslut kommer hänsyn att tas till att Femte ramprogrammet måste 
starta i början av 1999, vilket förutsätter att de första ansökningsomgångarna inleds från 
och med hösten 1998. 
37 
PROGRAMMEN: FÖRVALTNING 
En av de viktigaste rekommendationer som framkom vid utvärderingen av de senaste fem 
åren av särskilda program och av ramprogrammet var att man bör förenkla 
förvaltningsförfarandet. Förvaltningsaspekterna skall därför få en alldeles speciell 
betydelse vid genomförandet av Femte ramprogrammet, som kommer att förvaltas på 
grundval av unionens grundläggande principer för programförvaltning, dvs. lika tillgång 
till programmen och jämlik behandling av ansökningar, prioritet för kvalitet, jämvikt 
mellan snabbhet och stränghet, samt öppenhet vad gäller förfaranden. 
1 vissa fall måste de förbättringar som gjorts i fråga om programförvaltningen under de 
senaste åren kompletteras, och åtgärderna för ökad samordning och kvalitativt bättre 
förvaltning bör förstärkas, inte minst för att underlätta tillgånger till ramprogrammet (ett 
exempel på en sådan åtgärd är en central kontaktpunkt av typ "one stop shop" för de små 
och medelstora företagen), uppnå kortare behandlingstider och förenkla förfarandena. 
Utöver de åtgärder som nämns i första arbetsdokumentet kan följande exempel nämnas bland de 
nyheter som för närvarande granskas: 
- Införande av permanent öppna ansökningsperioder i de mest lämpade fallen. Därigenom 
säkerställs en flexiblare och effektivare behandling av ansökningarna. 
-- En utveckling av programkommittéerna i enlighet med vad som fastställts i de 
mterinstitutionella avtalen, och i syfte att säkerställa en snabbare behandling av 
ansökningarna. 
Med tanke på att Femte ramprogrammet är uppdelat i ett begränsat antal stora tematiska och 
övergripande program, som kompletterar varandra och är nära förknippade med varandra, och 
med tanke på de nya formerna av forskningsförvaltning, krävs nya tillvägagångssätt inom 
programförvaltningen. 
För att säkerställa verklig samordning undersöker kommissionen nya metoder, till exempel att 
behandla vissa aspekter av förvaltningen av de tematiska programmen i samarbete, genom att 
anförtro genomförandet och uppföljningen åt en grupp bestående av representanter för de olika 
berörda forskningsavdelningarna. Denna grupp, som skulle föra ett nära samarbete med de 
avdelningar som är ansvariga för genomförandet av unionens politik inom forskningspolitikens 
område, skulle ha till uppgift att övervaka programmet som helhet, säkerställa den inre 
samordningen mellan de olika aktiviteterna samt kontakterna med de övriga tematiska och 
övergripande programmen och med unionens övriga verksamhetsområden. Denna grupp skulle 
även organisera samordningen av kontakterna med övriga europeiska institutioner, med den 
europeiska forskarvärlden, näringslivet och, rent allmänt, med användarna. Vid behov kommer 
även programövergripande ansökningsomgångar att genomföras. 
38 
SLUTSATSER 
De vetenskapliga och tekniska målen för de olika aktivitetskategorier som skall omfattas 
av Femte ramprogrammet, såsom de framställs i detta dokument, har fastställts utgående 
från viljan att ta itu med de stora ekonomiska och samhälleliga utmaningar som unionen 
står inför i dag, och att uppfylla befolkningens förväntningar och behov. För att effektivt 
kunna uppnå dessa mål har det föreslagits att allt mer målinriktade åtgärder skall införas 
och att genomförandet av dessa åtgärder samtidigt skall vara flexiblare. 
Vid sammanställandet av det formella förslaget till Femte ramprogrammet, som skall 
läggas fram i slutet av mars, skall kommissionen inte minst ta hänsyn till de definitiva 
slutsatserna och rekommendationerna i den allmänna utvärderingsrapporten om de 
senaste fem åren av unionens forskningsverksamhet. Denna rapport sammanställdes av 
en utvärderingsgrupp under ledning av Etienne Davignon, och skall offentliggöras i 
februari. 
Kommissionen kommer dessutom att ta hänsyn till resultaten av diskussionen om detta 
andra arbetsdokument. Liksom de båda föregående meddelandena är detta dokument 
avsett att stimulera debatten i rådet och Europaparlamentet, samt bland alla övriga 
intressenter. Idéerna i detta dokument är konkreta men samtidigt inte dogmatiskt 
fastlagda, och bör möjliggöra en omfattande och konstruktiv diskussion. 
Kommissionen hoppas att denna debatt kan bidra till att förena de trängande behoven av 
nya idéer och metoder för genomförandet med kraven på kontinuitet vad gäller unionens 
forskningsverksamhet, inte minst vad gäller tidsschemat, så att Femte ramprogrammet 
kan utgöra ett verkligt nyttigt och effektivt bidrag till Utforma framtiden. 
39 
Bilaga I 
Bioresurser och ekosystem I: hälsaoch kost 
Bioresurser och ekosystem II: bekämpning av 
virus- och infektionssjukdomar 
Bioresurser och ekosystem III: cellfabriken 
Bioresurser och ekosystem IV: förvaltning av 
vattenresurserna och vattenkvaliteten 
Bioresurser och ekosystem V: hälsa och miljö 
Bioresursei och ekosystem VI: en ny 
landsbygds- och kustmiljö 
Informationssamhället I: tjänster for 
medborgarna 
Informationssamhället II: elektronisk handel 
och nya arbetsmetoder 
informationssamhället III: multimediainnehåll 
Informationssamhället IV: grundläggande 
teknik och infrastrukturer 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt I 
produkter, processer, organisation 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt II 
I hållbar rörlighet och intermodalitet 
ÏKonkurrenskraftig och hållbar tillväxt III: nya 
perspektiv för luftfarten 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt IV: 
havsteknologi 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt V 
avancerade energisystem och -tjänster 
Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt VI 
morgondagens stad 
Rymdteknologi 
Dessa aktiviteterna genomföras under alle tre tematiska program och en särskilt samordning kommer at gälla för dom. 
O 
sv ISSN 1024-4506 
) 47 slutlig 
DOKUMENT 
Katalognummer : CB-CO-97-052-SV-C 
ISBN 92-78-16077-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg