INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Ispas budget 3

3. Nya Ispa-projekt 4

4. Nya åtaganden 4

5. Finansierade projekt 2005–2010 4

6. Utbetalningar 4

7. Översiktstabeller 5

8. Former för tillhandahållande av tekniskt stöd 6

9. Tekniskt stöd på mottagarlandets initiativ 6

10. Tekniskt stöd på kommissionens initiativ 7

11. Genomförande 7

12. Projektövervakning 8

13. Ekonomisk förvaltning och kontroll – också avseende Edis 8

14. Riskbedömning 9

15. Europeiska revisionsrättens iakttagelser 10

16. Samfinansieringspartner – EIB och EBRD 10

17. Offentlig upphandling 10

18. Konkurrenspolitik 11

19. Miljöpolitik 11

20. Transportpolitik 11

21. Samordning med IPA 11

22. Åtgärder för att informera om Ispa-projekten 12

INLEDNING

Efter Europeiska rådets möte i Bryssel i juni 2004, vid vilket Kroatien gavs status som kandidatland, fick detta land tillgång till Ispa från och med den 1 januari 2005. Kroatien blev därmed ett i raden av länder som mottagit Ispa-stöd sedan instrumentet inrättades 2000. Den 1 januari 2007 blev Bulgarien och Rumänien medlemmar i Europeiska unionen och upphörde att vara mottagare av föranslutningsstöd, inklusive Ispa. Efter dessa två länders anslutning var Kroatien den enda kvarvarande mottagaren av Ispa-stöd.

Denna rapport omfattar därför endast Ispa-verksamhet i Kroatien.

Under 2010 slutfördes de första två Ispa-projekten framgångsrikt. Med anledning av förseningar i fyra Ispa-projekt var det nödvändigt att förlänga perioden för stödberättigande för dessa åtgärder med ett år, till utgången av 2011. Som följd av att de avtalade priserna var lägre än förväntat ändrades fyra projekt för att möjliggöra att utöka omfånget på det arbete som finansierades med Ispa-medel och/eller öka samfinansieringsgraden.

Under 2010 fokuserade de nationella myndigheterna på faktiskt fysiskt genomförande, projektledning, övervakning och utbetalningar.

Ispa-projekten genomfördes under 2010 parallellt med operativa program finansierade genom IPA ( Instrument for Pre-Accession Assistance, instrumentet för stöd inför anslutningen) och omfattande förberedelser för framtida sammanhållningspolitik (anslutningsförhandlingarna om kapitel 22: Regionalpolitik och samordning av strukturinstrument ). Dessa tre parallella processer har krävt omfattande insatser från de nationella myndigheterna.

ISPAS BUDGET

I enlighet med kommissionens aktivitetsbaserade redovisningssystem finansierades Ispa genom två budgetposter: 13.01.04.02 för administrativa utgifter och 13.05.01.01 för driftsbudget. Den första budgetposten omfattar medel för att täcka administrativa utgifter för tekniskt stöd, främst för att förstärka EU:s delegation i Kroatien och upphörde 2006. Den andra budgetposten omfattar betalningsbemyndiganden för ett effektivt genomförande av Ispa i Kroatien.

Budgetposten 13.05.01.01 täcker alla utgifter för samfinansiering av infrastrukturprojekt (åtgärder). Totalt betalades 14 659 692,82 euro ut från den budgetposten 2010.

Tabell 1 : Ispas budget 2010 (i euro)

Budgetpost | Genomförda utbetalningar |

Administrativa utgifter – budgetpost 13 01 04 02 (upphörde 2006) | 0 |

Driftsbudget – budgetpost 13 05 01 01 | 14 659 692,82 |

Summa | 14 659 692,82 |

Projektfinansiering

NYA ISPA-PROJEKT

Inga nya Ispa-projekt godkändes under 2010.

NYA ÅTAGANDEN

Inga nya projektåtaganden gjordes under 2010, varken inom miljö- eller transportsektorn, eftersom Ispa upphörde 2006.

FINANSIERADE PROJEKT 2005–2010

Under 2005 och 2006 godkände kommissionen sammanlagt sex projekt på grundval av förslag från Kroatien. Av dessa avser tre miljösektorn, två transportsektorn och ett projekt gäller övergripande tekniskt stöd (för att organisera de obligatoriska övervakningskommittéerna och bistå genomförandeorganen). De sammanlagda stödberättigande investeringskostnaderna för dessa projekt är 107 474 736 euro, varav sammanlagt 59 000 000 euro, eller 54,8 %, utgörs av Ispa-medel. Vid utgången av 2006 hade kommissionen ingått åtaganden för 100 % av de Ispa-medel som avsatts för Kroatien för perioden 2005–2006. Åtagandena är jämnt fördelade mellan miljö- och transportsektorerna.

Tabell 2 : Godkända projekt i Kroatien 2005–2006[1] (i euro)

Transport | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 48 | 29 271 310 |

Övergripande tekniskt stöd | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 |

Miljö | 7 877 349,62 | 4 001 450,43 | 11 878 800,05 |

Transport | 12 758 806,09 | 10 658 242,39 | 23 417 048,00 |

Övergripande tekniskt stöd | 209 868,00 | 0 | 209 868,00 |

Summa | 20 846 023,71 | 14 659 692,82 | 35 505 716,05 |

ÖVERSIKTSTABELLER

I tabell 4 ges en översikt över Ispa-stöd för både året 2010 och perioden 2005-2010.

Tabell 4 : Beslutade projekt i Kroatien 2005–2010 (i euro)

Delsektor | Antal projekt | Stödberättigande kostnader | Ispa-medel | 2010 | 2005–2010 |

Vatten | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vatten och avloppsvatten inkl. behandling | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 2 950 858,49 | 22 500 000 | 9 668 557,17 |

Avloppsreningsverk | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Fast avfall | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 837 193,08 | 6 000 049 | 1 437 198,08 |

Luftkvalitet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Tekniskt stöd | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 |

Sektorn totalt | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 4 001 450,43 | 29 466 355 | 11 878 800,05 |

Transport |

Vägar | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Järnvägar | 1 | 60 182 962 | 28 789 180 | 0 | 10 465 390,39 | 28 789 180 | 23 031 344,00 |

Vägar och järnvägar | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Transport på inre vattenvägar | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Flygplatser | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Tekniskt stöd | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 |

Sektorn totalt | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 0 | 10 658 242,39 | 29 271 310 | 23 417 048 |

Övergripande stöd |

Tekniskt stöd | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868 |

Sektorn totalt | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 |

Transport |

Sektorn totalt | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 |

Övergripande tekniskt stöd |

Sektorn totalt | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868,00 |

SUMMA | 3 | 2 468 173 | 1 710 771 | 0 |406 250,86 | 1 710 771 | 1 368 616,80 | | TEKNISKT STÖD PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV

Sedan Ispa inrättades har tekniskt stöd på kommissionens initiativ, eller på dess vägnar, inriktats på att göra det möjligt för EU:s delegation att utföra förhandskontroller (däribland projektbedömningar) i enlighet med de standarder som krävs för att förvalta EU-medel. Inga sådana projekt för tekniskt stöd har fått Ispa-medel efter 2006, utan finansieras sedan dess genom IPA.

Förvaltning och genomförande

GENOMFÖRANDE

De första två Ispa-projekten i Kroatien godkändes i december 2005 och de övriga fyra godkändes i juli och september 2006. I slutet av 2010 hade det fysiska genomförandet inletts för alla sex Ispa-projekt. Två av dem hade slutförts, och för de fyra återstående har perioden för stödberättigande förlängts till och med den 31 december 2011[2]. Vid slutet av 2010 hade upphandling skett för 95,8 % av de anslagna medlen.

Vid slutet av 2010 befann sig två kontrakt i utvärderingsfasen (ett kontrakt för bygg- och anläggningsarbete och ett leverantörskontrakt). För tre kontrakt återstod att genomföra ett anbudsförfarande: för ett leverantörskontrakt, ett ramkontrakt och ett kontrakt för bygg- och anläggningsarbete. För det sistnämnda finns det en risk att genomförandet inte kommer att vara avslutat när perioden för stödberättigande tar slut.

För de flesta av Ispa-projekten närmar sig slutfasen av genomförandet. Därmed riktas uppmärksamheten allt mer mot att slutföra projekten inom tidsfristerna och se till att de fungerar fullt tillfredsställande och helt motsvarar målen.

PROJEKTÖVERVAKNING

Övergripande övervakning och utvärdering av hur genomförandet av Ispa fortskrider, och hur effektivt det är, sker genom regelbundna möten i EU:s delegationskontor, genomförandeorganens övervakningsrapporter, besök på plats av kommissionens tjänstemän, och den formella övervakningen genom två årliga möten i Kroatien för Ispas övervakningskommitté samt genom genomförandeorganets årsrapporter för varje Ispa-projekt.

Ispas övervakningskommitté höll två möten i Kroatien under 2010, i juni respektive november. Särskild uppmärksamhet ägnades förseningarna i miljöprojekten. Även förlängningen av den stödberättigande perioden för fyra av Ispa-projekten diskuterades ingående.

EKONOMISK FÖRVALTNING OCH KONTROLL – OCKSÅ AVSEENDE EDIS

De huvudsakliga kraven för ekonomisk förvaltning och kontroll och hantering av oriktigheter fastställs i Ispa-förordningen[3] och i bilaga III till finansieringsöverenskommelsen som är tillämpliga inom systemet för kommissionens förhandskontroll. Centralt är inrättandet av interna ekonomiska kontrollsystem och förfaranden som säkerställer öppna och icke-diskriminerande upphandlingsförfaranden, korrekta redovisade utgifter, adekvat internrevision, tillräcklig verifieringskedja och lämplig hantering av oriktigheter.

EU-delegationen i Zagreb var även fortsättningsvis den främsta instansen för att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och kontroll. Andelen Ispa-dokument som fick avslag var fortsatt hög, vilket är ett tydligt tecken på att de kroatiska myndigheterna behöver arbeta ännu hårdare för att etablera förtroende för sin förmåga att självständigt förvalta Ispa-medel korrekt.

DIS

Kravet att genomförandeorganet i Kroatien, CFCA, ska vara ackrediterat enligt DIS ( Decentralised Implementation System , systemet för decentraliserat genomförande) är en följd av artikel 164 i budgetförordningen[4]. Kommissionen utfärdade DIS-ackrediteringen den 13 februari 2006.

Edis

Sedan Ispa upphörde i och med att IPA inrättades 2006 blev det överflödigt att överföra Ispa till Edis ( Extended Decentralised management Implementation System , systemet för utvidgat decentraliserat genomförande) där det endast krävs att kommissionen gör efterhandskontroller. De kroatiska myndigheterna har därför fokuserat på att anpassa IPA för överföring till decentraliserad förvaltning utan förhandskontroll, eftersom det kommer att finnas kvar efter anslutningen. Under tiden kommer EU-delegationen i Kroatien att fortsätta att spela en viktig roll för den löpande förvaltningen, genomförandet och övervakningen av Ispa-projekten.

RISKBEDÖMNING

Den revisionsstrategi som planerades för 2010 byggde på resultatet av en lägesanalys av genomförandet och målen för Ispa som genomfördes av direktoratet för revision vid generaldirektoratet för regionalpolitik. I revisionsstrategin anges de mål som fastställts av generaldirektoratets ledning. Målen fastställs efter ingående diskussioner och utbyte av information om potentiella risker med de operativa direktoraten. Därefter fastställs i revisionsstrategin vilka åtgärder som ska vidtas för att uppnå målen med hänsyn till de risker som har identifierats. I allmänhet minimerar genomförandet av denna strategi riskerna. En revision av Ispa genomfördes i Kroatien under 2010.

Revisionsenheten i GD Regionalpolitik utförde i mars 2010 en revision av Ispa-projektet Upprustning av järnvägen mellan Vinkovci och Tovarnik fram till statsgränsen . Revisionen omfattade genomförandeorganet (CFCA), den slutliga stödmottagaren (de kroatiska järnvägarna) och den nationella utanordnaren för det utvalda projektet. Revisionen uppmärksammade 1) förseningar i genomförandet av signaleringskontrakt, 2) förseningar mellan möten för anbudsutvärdering och kontraktstecknande avseende tre kontrakt och 3) en fortsatt hög andel av avslag från EU-delegationen vid förhandskontroll.

Enligt systemet med förhandsgodkännande ska inrättandet av tillräckliga kontrollförfaranden i fråga om projektgenomförande och utbetalningar prioriteras. Det finns emellertid en inneboende risk i förvaltningen av föranslutningsmedel eftersom medlen förmedlas via en rad olika organisationer och system. Utgifternas stödberättigande fastställs enligt regler och villkor på både EU-nivå och nationell nivå, vilket kan göra systemet invecklat och skapa risk för feltolkningar.

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Europeiska revisionsrätten inledde under våren 2010 en effektivitetsrevision av föranslutningsstöd till Kroatien. Revisionen omfattade alla former av föranslutningsinstrument, inklusive Ispa. Ett revisionsbesök i Kroatien ägde rum under två veckor i oktober 2010. Revisionsrapporten har ännu inte avslutats[5].

SAMFINANSIERINGSPARTNER – EIB OCH EBRD

Kommissionen har haft regelbundna kontakter med Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) för att dra nytta av dessa låneinstituts sakkunskap i fråga om projektutveckling och projektgenomförande, både på övergripande nivå för att samordna policy- och metodfrågor i samband med planering och genomförande och på landsnivå. EIB deltar inte i något Ispa-projekt i Kroatien.

EBRD är det enda internationella finansinstitut som är aktivt involverat i ett Ispa-projekt i Kroatien med ett lån på 10 miljoner euro för ett miljöprojekt som godkändes 2005, Karlovacprogrammet för vattenförsörjning och avloppsvattenbehandling. Företrädare för EBRD deltog därför i de båda mötena i Ispas övervakningskommitté som hölls i Kroatien under 2010.

Bidrag till Europeiska unionens politik

OFFENTLIG UPPHANDLING

Att uppfylla rättsliga krav på sund, rättvis och öppen offentlig upphandling enligt reglerna i den praktiska handledningen för upphandlingsförfaranden inom ramen för externa åtgärder (Prag) har visat sig vara en stor utmaning vid genomförandet av Ispa. Svårigheter att följa Prag-reglerna ledde till förseningar i genomförandet av Ispa-projekten. EU:s delegation i Zagreb har även fortsättningsvis ingripit för att se till att förfaranden tillämpats korrekt och felaktigheter rättats till.

Kommissionens förhandsgodkännande i samband med anbuds- och upphandlingsförfarandena för Ispa-projekt fortsätter att vara helt befogat eftersom planerna att överföra projekten till Edis har övergetts (se punkt 15). Enligt det befintliga systemet med förhandsgodkännande och i linje med DIS-beslutet om överlåtelse av förvaltningen är det endast CFCA som fungerar som upphandlande myndighet med ansvar för att genomföra projekten, medan kommissionen ska godkänna varje steg i upphandlingsprocessen. Av detta följer att även om kommissionen inte är en upphandlande partner har den ett delat ansvar för att upphandlingsprocessen genomförs korrekt (utan kommissionens godkännande är kontrakt som sluts mellan stödmottagare och leverantörer inte giltiga).

KONKURRENSPOLITIK

Eftersom Ispa-stöd främst ska täcka offentliga utgifter eller motsvarande för allmännyttiga projekt uppstår i allmänhet inga problem med bristande överensstämmelse med EU:s konkurrensregler. Så länge reglerna om offentlig upphandling inte överträds och under förutsättning att alla operatörer som uppfyller de nödvändiga tekniska och rättsliga kraven garanteras fri tillgång till denna infrastruktur, ger detta stöd inte några särskilda fördelar åt vissa företag.

MILJÖPOLITIK

Genom att ge direkt stöd till prioriterade miljöprojekt underlättar Ispa genomförandet av miljöpolitiken och uppfyllandet av EU:s miljönormer i Kroatien. Erfarenheterna av projektutveckling och projektgenomförande utvecklar den administrativa kapaciteten i miljösektorn. Projekt och erfarenheter på miljöområdet som gjordes under Ispa har banat väg för det större antal miljöprojekt som nu finansieras genom IPA.

TRANSPORTPOLITIK

Transportnäten i Kroatien, som beslutades i enlighet med Tina ( Transport Infrastructure Needs Assessment , en bedömning av behoven av transportinfrastruktur) och Rebis ( Regional Balkans Infrastructure Study , en studie om transportinfrastruktur för Balkanländerna), har utformats inom ramen för de Europaomfattande korridorerna. Flera av dessa löper genom Kroatiens territorium, inklusive korridorerna VII (Donau), X (Salzburg–Ljubljana–Zagreb–Belgrad–Nis–Skopje–Veles–Thessaloniki, inklusive sträckning Xa) samt korridor V, som har två sträckningar i Kroatien (Vb: Budapest–Zagreb–Rijeka och Vc: Budapest–Sarajevo–Ploče). Dessa transportnät låg till grund för planeringen av den nationella transportstrategin med avseende på Ispa. Därför ingår också Ispa-transportprojektet i delsektorn järnvägar i Tina- och Rebis-näten, dvs. det gäller anläggning eller upprustning av ett avsnitt, en nod eller anslutning som hänger samman med näten. Det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) för Kroatien bygger på rekommendationer från Seeto ( South East Europe Transport Observatory , transportobservationsorganet för sydöstra Europa).

Samordning mellan föranslutningsinstrument

SAMORDNING MED IPA

Den gemensamma förvaltningen av Ispa-projekt och IPA-program för regionalutveckling på samma avdelning inom kommissionen säkerställer politisk kontinuitet och att stödåtgärderna nära samordnas och kompletterar varandra.

Informationsspridning

ÅTGÄRDER FÖR ATT INFORMERA OM ISPA-PROJEKTEN

Mötet i Ispas övervakningskommitté i juni 2010 hölls i Karlovac där investeringar i vattenförsörjning och avloppsvattenbehandling får Ispa-stöd. I anslutning till kommitténs möte hölls en presskonferens som följdes av ett besök på platsen för projektet. Dessutom tillkännages EU-stöd till samtliga projekt genom skyltar på plats och offentlighetsåtgärder i media.

[1] Inga projekt har godkänts sedan 2006 eftersom Ispa upphörde det året.

[2] Genom ändringar av riktlinjerna för avslutande av Sammanhållningsfondens projekt och tidigare Ispa-projekt 2000–2006 senarelades det sista datumet för när utgifter är stödberättigande till den 31 december 2011, och liknande bestämmelser antogs för de projekt som för närvarande genomförs i Kroatien. I Kroatien beviljades för fyra Ispa-projekt ett års förlängning.

[3] Rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73).

[4] Artikeln utgick dock den 1 maj 2007 enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

[5] Vid denna rapports färdigställande gavs ett besked om preliminära resultat till kommissionen.