Fullständigheten och kvaliteten i de data som medlemsstaterna lämnar in övervakas kontinuerligt, med särskilt fokus på uppföljning av undantag. Denna process beskrivs i avsnitten 3a och 3b.

De data som rapporteras för bruttonationalinkomst (BNI) övervakas i en särskild process inom ramen för egna medel, som regleras av förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 (BNI-förordningen). Det finns en övergångsmekanism som innebär att beräkningar av BNI baserade på ENS 2010 för åren 2010–2013 räknas om till ENS 95‑siffror med en överenskommen metod. Från och med rapporteringsåret 2014 baseras de BNI-baserade egna medlen på ENS 2010-data.

Enligt BNI-förordningen ska kommissionen (Eurostat) kontrollera de källor och metoder som medlemsstaterna använt för att beräkna BNI. För detta använder kommissionen årliga och fleråriga kontrollmekanismer.

Den årliga kontrollprocessen baseras på de data som lämnas in via BNI-enkäten och den åtföljande kvalitetsrapport som skickas ut före den 22 september varje år. Denna process leder fram till ett yttrande från BNI-kommittén om BNI-uppgifternas lämplighet för de egna medlens syften.

Den fleråriga kontrollprocessen baseras på många delar, men framför allt på den BNI-inventering av källor och metoder som varje medlemsstat ska göra och som diskuteras vid Eurostats besök i medlemsstaten. Slutligen kan kommissionen lägga fram reservationer om den anser att den underliggande metoden för BNI-siffrorna bör ändras. Siffrorna förbättras alltså vid behov.

Data om det offentliga underskottet och den offentliga förvaltningens skuld övervakas inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Övervakningen omfattar även en kontroll av den underliggande statistiken över den offentliga sektorns finanser i förhållande till förfarandet vid alltför stora underskott. Den rättsliga grunden för att övervaka den offentliga sektorns data är rådets förordning (EG) nr 479/2009. I kommissionens förordning (EU) nr 220/2014 föreskrivs att ENS 2010 ska användas i förfarandet för alltför stora underskott och för statistiken över den offentliga sektorns finanser från och med den 1 september 2014.

Enligt den rättsliga grunden för förfarandet vid alltför stora underskott ska det regelbundet lämnas fördjupade rapporter till rådet och Europaparlamentet, som även ska behandla statistiken över den offentliga sektorns finanser. Dessutom rapporterar Eurostat regelbundet om hur den underliggande statistiken över den offentliga sektorns finanser stämmer överens med förfarandet vid alltför stora underskott, samt om jämförbarhet, noggrannhet, tillgänglighet/aktualitet och spridningsaspekter (såväl som en rad ytterligare kvalitetsindikatorer).

Indikatorer som används i förfarandet vid makroekonomiska obalanser beräknas på grundval av underliggande statistik som tas fram av nationella statistikbyråer och centralbanker och som hämtas från olika områden, bl.a. nationalräkenskaper och betalningsbalans. Eurostat övervakar aktivt kvaliteten i den underliggande statistiken och framför allt överensstämmelsen mellan statistiken för betalningsbalans och nationalräkenskaper, med inriktning på icke-finansiella konton. Eurostat samarbetar med Europeiska centralbanken för att övervaka finansiella transaktioner och betalningsbalans.

Införandet av ENS 2010 innebär att BNP-sammanställningen överensstämmer med de internationella standarderna för nationalräkenskaper. Detta bidrar till ökad jämförbarhet, inte bara mellan EU-medlemsstaterna utan även globalt. Det finns dock fortfarande vissa problem i samband med globaliseringen, t.ex. hur BNP i små och öppna ekonomier påverkas av att stora multinationella företag flyttar sin verksamhet.

En gemensam samordnad europeisk policy för revidering av statistik över nationalräkenskaper och betalningsbalans som omfattar jämförande revideringar och rutinmässiga revideringar har utvecklats och medlemsstaterna har börjat tillämpa den på frivillig basis. Syftet med policyn är att förbättra respekten för den dubbla principen om anpassning på nationell nivå mellan statistikområden och samordnad anpassning på EU-nivå hos medlemsstaterna.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att de olika övervakningsinsatserna tillsammans är ändamålsenliga för att få fram jämförbar ENS 2010-statistik av hög kvalitet.

d) Framsteg avseende uppgifter om ansvarsförbindelse

Eurostat samlar in uppgifter om ansvarsförbindelser inom ramen för rådets direktiv 2011/85/EU. Genom artikel 14.3 i det direktivet införs nya krav på statistik från medlemsstaterna:

”För alla offentliga undersektorer ska medlemsstaterna offentliggöra relevanta uppgifter om ansvarsförbindelser med potentiellt stor påverkan på offentliga budgetar, inklusive offentliga garantier, förväntade förluster på lån och ansvarsförbindelser i samband med offentliga företags verksamhet, inklusive deras omfattning. Medlemsstaterna ska också offentliggöra information om den offentliga sektorns ägande i privata och offentligägda företag avseende belopp som är ekonomiskt signifikanta.”

I ENS 2010-förordningen erkänns detta (i skälen 19, 20 och 22) och kommissionen åläggs att rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillgången till den berörda informationen med fastställda tidsintervall (se artiklarna 11 och 12). I juni 2016 offentliggjorde kommissionen därför den första rapporten om implicita förpliktelser som kan påverka de offentliga budgetarna och ytterligare en rapport kommer att utarbetas 2018.

De data som Eurostat samlar in enligt direktivet är den viktigaste källan till information om den offentliga sektorns ansvarsförbindelser i medlemsstaterna. Mallar för datainsamlingen och riktlinjer för genomförandet offentliggjordes i Eurostats beslut av den 22 juli 2013 om det offentliga underskottet och den offentliga förvaltningens skuld – Supplement on contingent liabilities and potential obligations to the EDP related questionnaire.

Enligt beslutet ska Eurostat samla in och offentliggöra utvalda indikatorer som rör följande ansvarsförbindelser: offentliga garantier, offentlig-privata partnerskap utanför balansräkningen, skulder i offentligstyrda enheter som inte räknas till den offentliga sektorn (offentliga bolag) samt nödlidande lån (offentliga tillgångar).

Medlemsstaterna offentliggjorde uppgifterna på nationell nivå och lämnade in dem till Eurostat för första gången i slutet av december 2014. Därefter har uppgifter samlats in årligen och Eurostat har offentliggjort dem i slutet av januari varje år. Eurostat offentliggör siffrorna i miljoner i nationell valuta och som procent av BNP i sin databas, tillsammans med åtföljande metadata och landsspecifika fotnoter. Ett åtföljande pressmeddelande offentliggörs också.

Sedan uppgifterna samlades in första gången 2014 har medlemsstaterna gjort stora framsteg i fråga om uppgifternas fullständighet (dvs. att alla villkorade skulder ingår) och täckning (dvs. att de täcker hela den offentliga förvaltningen). Ett antal medlemsstater har granskat och reviderat sina siffror för att de ska stämma bättre överens med de överenskomna riktlinjerna.

Uppgifternas fullständighet och täckning varierar beroende på indikator och medlemsstat. För de flesta medlemsstater finns det fullständiga uppgifter och god täckning för samtliga indikatorer i Eurostats insamling av uppgifter. För vissa medlemsstater är uppgifterna dock ännu inte heltäckande. Framför allt krävs det fortfarande förbättringar när det gäller uppgifter om nödlidande lån. När det gäller ansvarsförbindelser i samband med offentliga bolags verksamhet har inte alla medlemsstater inkluderat finansinstitutioners skulder eller skulder i enheter som styrs av den lokala förvaltningen.