[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.3.2009

KOM(2009) 141 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Fjärde övervakningsrapporten om omstruktureringen av stålindustrin i Tjeckien och Polen

INLEDNING

I denna rapport redogörs för omstruktureringen av den tjeckiska och den polska stålindustrin under det senaste året. Den har utarbetats i enlighet med de övervakningskrav som anges i protokoll nr 2[1] och protokoll nr 8[2], som fogats till anslutningsfördraget för Tjeckien respektive Polen.

I dessa protokoll anges en övergångsperiod för att slutföra omstruktureringen av stålindustrin samt riktmärken för bedömning av vad som uppnåtts.

Kommissionen har antagit övervakningsrapporter för åren 2004[3], 2005[4] och 2006[5]. Denna fjärde och sista övervakningsrapport kompletterar kommissionens tidigare rapporter och innehåller en bedömning av de resultat som uppnåddes under 2006, det sista året i övergångsperioden, med beaktande av relevant information som lämnats under 2007 och 2008.

OMSTRUKTURERING AV DEN TJECKISKA STÅLINDUSTRIN

De företag som omfattades av bestämmelserna i protokoll nr 2 var Ispat Nova Hut (numera Mittal Steel Ostrava), Valcovny Plechu Fridek-Mystek och Vitkovice Steel. Under 2006 stod dessa företag för 57 % av den tjeckiska produktionen av råstål.

Statligt stöd för omstrukturering

På grundval av tillgängliga uppgifter fann kommissionen att Tjeckien uppfyllde sina skyldigheter avseende statligt stöd enligt protokollet. Slutbedömningen visade att det statliga stöd för omstrukturering som beviljades de stödmottagande företagen totalt uppgick till 8,3 miljarder tjeckiska kronor, vilket motsvarar 59 % av det högsta tillåtna beloppet på 14,15 miljarder tjeckiska kronor enligt protokollet. Stödet beviljades till utgången av 2003. Kommissionen fann också att det faktum att de stödbelopp som faktiskt beviljades var lägre än väntat inte fick några negativa effekter på företagens ekonomiska situation.

Stödet inriktades främst på ekonomisk omstrukturering. Det faktum att de stödmottagande företagens skuldbörda minskade innebar att företagen lättare kunde köpas upp av strategiska investerare samtidigt som man kunde få tillgång till de medel som var nödvändiga för att finansiera moderniseringsplanerna. Det stödbelopp som beviljades fastställdes på grundval av den godkända nationella omstruktureringsplanen och de enskilda verksamhetsplanerna, där investeringar var av central betydelse för att sänka kostnaderna och förbättra slutprodukterna så att företagens inkomster av verksamheten kunde öka. I sin slutbedömning uppmärksammade kommissionen särskilt förhållandet mellan det beviljade statliga stödet och de investeringar som gjordes.

En analys visar följande resultat för varje företag:

a) Mittal Steel Ostrava beviljades 86 % av det maximala omstruktureringsstödet enligt protokollet, varav den största delen beviljades under 2003 och avsåg skuldavskrivning.

b) Valcovny Plechu Fridek-Mystek beviljades 99 % av det maximala omstruktureringsstödet enligt protokollet. Allt detta stöd beviljades under 2003 och avsåg främst utbyte av skuld mot aktieinnehav med statligt ägda privatiseringsorgan. En del av detta stöd återbetalades (se punkt 3.4.2 nedan).

c) Vitkovice Steel beviljades 37 % av det maximala omstruktureringsstödet enligt protokollet, huvudsakligen under åren 1997–2001. Inget omstruktureringsstöd beviljades företaget efter 2002. Syftet med stödet var att avlasta företaget skulder till de huvudsakliga borgenärerna och i mindre utsträckning att täcka driftskostnader.

Enligt protokollet fick inget omstruktureringsstöd beviljas företag som inte omfattades av den nationella omstruktureringsplanen. Kommissionen inledde en undersökning om det tjeckiska stålföretaget Třinecké železárny, som inte omfattades av protokollet, men fann att inget olagligt statligt stöd hade beviljats detta företag[6].

Kapacitetsminskning

För att kompensera de konkurrensfördelar som de stödmottagande företagen fick genom det beviljade omstruktureringsstödet krävdes enligt bilaga 2 till protokollet att flera produktionsanläggningar skulle läggas ner. Tjeckien skulle under perioden 1997–2006 uppnå en nettokapacitetsminskning på 590 000 ton avseende färdiga produkter.

Dessa anläggningar var mycket gamla och för företagen var det ekonomiskt lönsamt att stänga dem. Det bidrog också till en minskad energiförbrukning och mindre utsläpp av föroreningar i miljön. Övervakningen visade att nedläggningarna hade genomförts i enlighet med relevant kommissionsbeslut[7].

Den definitiva nedläggningen av varmvalsverk nr 1 och nr 2 vid Valcovny Plechu Fridek-Mystek, som i enlighet med vad som angavs i den tredje lägesrapporten[8] senarelades med sex månader, skedde under det första halvåret 2006.

Mittal Steel Ostrava genomförde kapacitetsförändringen vid sitt profilvalsverk i enlighet med kommissionens beslut[9]. Ändringen avsåg en modernisering av det befintliga profilvalsverket istället för byggnation av ett nytt valsverk, vilket krävde mycket lägre kapitalutgifter än planerat. Eftersom företaget fick mindre statligt stöd än planerat fann kommissionen att denna ändring av verksamhetsplanen inte påverkade bedömningen avseende statligt stöd.

Andra riktmärken för omstruktureringen

Bärkraft och finansiella resultat

Vid slutet av omstruktureringsperioden 2006 klarade alla stödmottagande företag kommissionens bärkraftstest i enlighet med protokollet[10]. De uppvisade en bruttorörelsemarginal före räntor, skatter och avskrivningar på mellan 20,2 % och 23,4 % (målet var 10,0 %) och en avkastning på eget kapital före räntor och skatter på mellan 17,1 % och 23,0 % (målet var 1,5 %). Resultaten är bättre än vad som förväntades i den föregående lägesrapporten[11].

Produktivitet och sysselsättning

Under 2006 minskade antalet arbetstillfällen hos de stödmottagande företagen mer än förväntat (ett genomsnittligt antal anställda på 11 905 jämfört med målet på 12 222 i den nationella omstruktureringsplanen). Detta uppnåddes främst genom utläggning på entreprenad, förtida pensionering och frivilliga uppsägningar. På grund av fördröjda investeringar nådde dock inte två stödmottagande företag riktmärket för sysselsättningen i slutet av 2006, men däremot i slutet av 2007.

Sysselsättningsminskningen under övervakningsperioden ledde tillsammans med den ökade produktionen hos de stödmottagande företagen till en produktivitetsökning. Trots att den slutliga produktiviteten (ca 365 ton per anställd) fortfarande ligger något under EU-genomsnittet ligger den mycket högre än vad som prognostiserades i de enskilda verksamhetsplanerna, utom för Valcovny Plechu Fridek-Mystek.

Kostnadsminskning

Genom rationalisering av produktionsprocesserna och god ledningspraxis, t.ex. inrättande av särskilda grupper som arbetade med kostnadsminskning och investeringar i ny IT-teknik, kunde kostnaderna sänkas. Många små underhålls- och reparationsarbeten bidrog till att omstruktureringsmålet kunde uppnås. Efter det att nya strategiska privata investerare tog över de tidigare statligt ägda företagen konstaterades en radikal förbättring till följd av att kostnadsminskningen blev till en generell aspekt av företagskulturen.

Det intensivare utnyttjandet av anläggningarna bidrog också till att energikostnaden per producerad enhet kunde sänkas. Detta är den viktiga kostnadsfaktor som bestämmer vilka miljöresultat och ekonomiska resultat företagen kan uppnå.

Övriga krav enligt protokollet

Företags- och marknadsstrategier

De stödmottagande företagen har tydligt ändrat sina verksamhetsplaner. Avskaffandet av byteshandel var ett stort framsteg. Genom den stimulans som privatiseringen gav och tack vare den särskilt gynnsamma marknadsutvecklingen kunde de stödmottagande företagen se över sin produktmix, förbättra sina färdiga produkter och ta sig in på marknader med högre produktförädlingsvärde för att i större utsträckning kunna konkurrera med kvalitet än med pris. Ansträngningarna i detta avseende kommer att fortsätta och kommer att stödjas av den framtida moderniseringen av anläggningarna, vilket kommer att förbättra kvaliteten på slutprodukterna.

Investeringar

Inget av de företag som omfattades av protokollet kunde helt genomföra sina investeringar enligt sina verksamhetsplaner. Företagen slutförde eller gjorde bindande åtaganden om att genomföra endast 22 %–71 % av investeringsmålen fram till utgången av 2006. Eftersom det statliga stödet inte nådde upp till det tillåtna maximibeloppet fann kommissionen att omstruktureringen låg på en korrekt stödnivå och att inget ytterligare statligt stöd än det som absolut behövdes hade mottagits.

Bara i fråga om Valcovny Plechu Fridek-Mystek fann kommissionen, på grundval av en jämförelse mellan gjorda investeringar och det mottagna omstruktureringsstödet, anledning att undersöka och begära en partiell återbetalning av stödet[12]. Företaget betalade därefter tillbaka 24,88 miljoner tjeckiska kronor.

Kommissionen fortsatte att övervaka genomförandet av de utestående bindande åtagandena om investeringar som skulle fullföljas under 2007 och 2008. Eftersom vissa investeringar planeras efter 2008 förbehåller sig kommissionen möjligheten att vidta lämpliga åtgärder om de inte skulle genomföras.

Miljöskydd

Enligt protokollet skulle de stödmottagande företagen uppfylla kraven i relevanta bestämmelser i gemenskapens miljöskyddslagstiftning vid anslutningen. Samordnade tillstånd i enlighet med direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar[13] har redan beviljats alla stålproduktionsanläggningar inom sektorn.

OMSTRUKTURERING AV DEN POLSKA STÅLINDUSTRIN

De företag som omfattades av bestämmelserna i protokoll nr 8 var Polskie Huty Stali (numera Mittal Steel Poland), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek (numera Technologie Buczek), Huta L.W. (numera Arcelor Huta Warszawa), Huta Labedy och Huta Pokoj. Under tiden har två företag tagits bort från den nationella omstruktureringsplanen (Huta Andrzej och Huta Batory som fördes över till konkursförvaltare). De stödmottagande företagen stod för 70 % av den polska produktionen av råstål.

Statligt stöd för omstrukturering

På grundval av tillgängliga uppgifter fann kommissionen att Polen uppfyllde sina skyldigheter avseende statligt stöd enligt protokollet. Polen betalade ut 2,73 miljarder polska zloty i omstruktureringsstöd, vilket motsvarade bara 82 % av det högsta tillåtna beloppet på 3,38 miljarder polska zloty som anges i protokollet. Detta stöd beviljades före utgången av 2003 i överensstämmelse med protokollet. Bedömningen visade också att det reducerade beloppet inte fick några negativa följder för företagens finansiella situation. Liksom i Tjeckien beviljades de polska företagen statligt stöd främst för ekonomisk omstrukturering.

En närmare beskrivning av fördelningen av det statliga stödet till de enskilda företagen finns i den godkända nationella omstruktureringsplanen för Polen. På grundval av de uppgifter som hade lämnats fann kommissionen att stödbeloppet och stödnivån begränsades till det absolut nödvändiga för att företagen skulle bli bärkraftiga. Följande stöd beviljades de enskilda företagen:

a) Mittal Steel Poland beviljades 85 % av maximibeloppet på 3,14 miljarder polska zloty, varav den största andelen avsåg skuldavskrivning eller lånegarantier. Företagets dotterbolag Huta Bankowa, som under 2006 avyttrades av gruppen Arcelor-Mittal (efter ett kommissionsbeslut om sammanslagningen[14]), beviljades 92 % av det godkända maximibeloppet.

b) Arcelor Huta Warszawa beviljades 63 % av maximibeloppet för statligt stöd. Detta bekräftades efter ett förfarande avseende statligt stöd som kommissionen inledde för att undersöka om företaget hade missbrukat det statliga stödet[15]. Kommissionen fann i sin undersökning att en garanti på 31,2 miljoner euro delvis hade använts felaktigt och begärde en partiell återbetalning. I november 2007 betalade företaget frivilligt tillbaka 2,09 miljoner euro.

c) Huta Labedy och Huta Pokoj beviljades 40 % respektive 66 % av maximibeloppet. Trots deras små investeringar fann kommissionen att stödbeloppen och stödnivåerna begränsades till absolut nödvändiga kostnader för omstruktureringen.

d) Technologie Buczek beviljades 41 % av det godkända maximibeloppet för statligt stöd. Till följd av det konkursförfarande som tillkännagavs under 2006 utfärdade kommissionen ett beslut om missbruk av statligt stöd[16] och begärde återbetalning.

Kapacitetsminskning

I protokollet angavs vissa anläggningar som skulle läggas ner i samband med beviljandet av omstruktureringsstöd för att kompensera för eventuella konkurrensfördelar och snedvridning i samband med detta. Det fastställdes att Polen under tiden 1997–2006 skulle uppnå en nettokapacitetsminskning på 1 231 000 ton i fråga om färdiga produkter.

Kommissionen kontrollerade kapacitetsminskningarna genom intyg om nedläggningarna och genom kontroller av en oberoende konsult i enlighet med bestämmelserna i det relevanta kommissionsbeslutet[17]. I det särskilda fallet med Mittal Steel Poland och den godkända ändringen av företagets verksamhetsplan[18] kommer det befintliga varmbandverket att läggas ner först när ett nytt varmbandsverk byggs vid företagets anläggning i Krakow, vilket planerades till slutet av 2008.

På grundval av de uppgifter som lämnats fann kommissionen att alla nedläggningar hade skett i enlighet med de godkända planerna.

Utöver sina skyldigheter enligt protokollet beslutade de polska stålföretagen att frivilligt lägga ner några ineffektiva anläggningar, bl.a. koksverk, ämnesvalsverk, götvalsverk och en anläggning för elektrolytisk galvanisering.

Andra riktmärken för omstruktureringen

Efter konkursförfarandet avseende Technologie Buczek fann kommissionen att företaget inte uppfyllde omstruktureringsmålen och utfärdade därför ett beslut om missbruk av statligt stöd och krävde återbetalning.

Bärkraft och finansiella resultat

Alla företag utom Huta Bankowa klarade utan svårighet kommissionens bärkraftstest i slutet av omstruktureringsperioden under 2006. De uppvisade en bruttorörelsemarginal före räntor, skatter och avskrivningar på mellan 10,1 % och 21,6 % (målet var 10,0 %) och en avkastning på eget kapital före räntor och skatter på mellan 5,2 % och 16,6 % (målet var 1,5 %).

Huta Bankowa klarade inte kommissionens bärkraftstest under 2006 på grund av oväntade tekniska problem. Med hänsyn till de positiva resultaten under 2005 och senare under 2007 fann man emellertid att omstruktureringsåtgärderna innebar att Huta Bankowa kunde uppnå bärkraft på längre sikt.

Produktivitet och sysselsättning

Två företag uppnådde slutliga sysselsättningsnivåer som låg under prognosen. Ett företag var på väg mot de planerande sysselsättningsnivåerna och två företag nådde nivåer långt över prognosen. Det totala antalet sysselsatta låg över prognosen (genomsnittligt antal sysselsatta på årsbasis låg på 15 564 jämfört med målet på 13 702 i den nationella omstruktureringsplanen), vilket främst berodde på senare nedläggningar och fördröjda större investeringar. Genom den fortlöpande moderniseringen bör dock denna situation kunna justeras inom den närmaste framtiden.

Trots att stödmottagarnas totala produktivitet ökade låg den dock fortfarande långt under EU-genomsnittet enligt protokollet. I slutet av 2006 uppnåddes en genomsnittlig produktivitet på ca 321 ton per person. Resultaten hos de enskilda företagen skiljer sig starkt åt. Arcelor Huta Warszawa uppnådde mycket bättre resultat än prognosen och Mittal Steel Poland mycket sämre än målet i den enskilda verksamhetsplanen.

Kostnadsminskning

De stödmottagande företagen uppvisade en tydlig förändring i företagskulturen, vilket innebar att de kunde sänka sina kostnader. Resultaten hos de enskilda företagen visar att många åtgärder vidtogs för att minska driftskostnaderna. Särskild uppmärksamhet ägnades ny IT-teknik för att övervaka och bevaka kostnaderna i hela produktionsprocessen. Tekniska investeringar gjordes för att modernisera och ersätta befintlig utrustning och för att minska kostnaderna betydligt. På den finansiella sidan omförhandlades bankavgifterna och avtalen om inköp av råvaror blev föremål för översyn.

Övriga krav enligt protokollet

Företags- och marknadsstrategier

De mål i de individuella verksamhetsplanerna som avsåg omorganisation av produktionsanläggningar och förbättrade organisatoriska strukturer uppnåddes. Företagen har också sett över sina försäljningsstrukturer och uppnått en ökad direktförsäljning. Produktmixen har ändrats och företagen har vid behov gått över till produkter med högre förädlingsvärde.

Investeringar

Två stödmottagande företag, Huta Pokoj och Huta Bankowa, uppnådde sina investeringsmål. Huta Labedy kunde genomföra ca 75 % av de godkända investeringarna. Arcelor Huta Warszawa förverkligade 37 % av den ursprungligt godkända planen, men efter det att företaget bytte ägare under 2005 investerade man i ett nytt valsverk och nådde därmed 170 % av det ursprungligt planerade beloppet.

Mittal Steel Poland genomförde i enlighet med protokollet investeringar i förändring av produktmixen och bättre kvalitet på produkterna. Eftersom företaget ändrade sin verksamhetsplan kunde målen avseende energieffektivitet och avkastning inte uppnås under 2006. De förväntas dock kunna uppnås under 2008.

Miljöskydd

Till skillnad från vad som gällde för den tjeckiska stålindustrin fanns inget krav i protokollet på att de stödmottagande polska företagen skulle uppfylla krav i relevanta bestämmelser i gemenskapens miljöskyddslagstiftning vid anslutningen. Enligt övergångsbestämmelserna avseende gemenskapens miljöskyddsbestämmelser föreskrivs i anslutningsfördraget[19] en rad undantag för den polska stålindustrin när det gäller kraven i direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Genom undantag från detta direktiv gäller inte kraven för beviljande av tillstånd för befintliga anläggningar för Huta Sendzimira (som numera ingår i Mittal Steel Poland), Huta Andrzej, Huta Czestochowa, Huta Batory, Huta Jednosc och Huta Laziska förrän efter december 2010. Övergångstillstånd utfärdades för dessa anläggningar med bindande tidsplaner för varje anläggning för att uppnå full överensstämmelse.

SLUTSATSER

Detta är den sista övervakningsrapporten om omstruktureringen av stålindustrin i Tjeckien och Polen. Med hänsyn till de uppnådda resultaten har kommissionen funnit att bestämmelserna i protokollen nr 2 och nr 8 till Anslutningsfördraget har iakttagits, dvs.

– det sammanlagda omstruktureringsstöd som beviljades företagen översteg inte maximibeloppen,

– en nettokapacitetsminskning har uppnåtts, och

– riktmärkena för omstruktureringen enligt bilaga 3 till protokollen (bärkraft, produktivitet och kostnadsminskning) har uppnåtts.

Kommissionen anser därför att omstruktureringen under övergångsperioden överlag har varit framgångsrik. Från och med 2007 verkar de polska och tjeckiska ståltillverkarna under samma förutsättningar som övriga stålföretag på den europeiska marknaden.

Omstruktureringen underlättades särskilt av två faktorer: privatiseringen och de allmänna marknadsvillkoren under övergångsperioden (2003–2006). Både den tjeckiska och den polska stålindustrin genomgick en stor förändring i fråga om ägarförhållanden under den perioden. Under 2002 var stålföretagen fortfarande till stor del i statlig ägo, men fram till 2008 hade de privatiserats genom att aktier hade överlåtits till strategiska investerare. Kommissionen anser dessutom att förändringen av den interna företagskulturen och det strikta genomförandet av verksamhetsplanerna var av stor betydelse för att förbereda dessa företag för framtida utmaningar.

Å andra sidan fick företagen ett betydande stöd från den blomstrande stålmarknaden och den därmed sammanhängande ökningen av försäljningspriserna, vilket innebar att de från och med 2003 till och med första halvåret 2008 kunde förbättra sina resultat betydligt. Den särskilt höga tillväxten på de inhemska stålmarknaderna i båda medlemsstaterna var en viktig bidragande orsak till att de stödmottagande företagen kunde bli bärkraftiga.

Övervakningen av omstruktureringen av stålindustrin möjliggjorde ett nära och regelbundet samarbete mellan kommissionen, de nationella myndigheterna och företagen, vilket bidrog till att skyldigheterna enligt protokollet kunde fullgöras.

[1] EUT L 236, 23.9.2003, s. 934.

[2] EUT L 236, 23.9.2003, s. 948.

[3] KOM(2004) 443 slutlig.

[4] KOM(2005) 359 slutlig.

[5] KOM(2006) 814 slutlig.

[6] Kommissionens beslut 2007/319/EG av den 8 september 2006 om statligt stöd nr C 45/04 (f.d. NN 62/04) till förmån för den tjeckiska ståltillverkaren TY[pic]inecké ~[pic]elezárny, a.s. (EUT L 11lig.

[7] Kommissionens beslut 2007/319/EG av den 8 september 2006 om statligt stöd nr C 45/04 (f.d. NN 62/04) till förmån för den tjeckiska ståltillverkaren Třinecké železárny, a.s. (EUT L 119, 9.5.2007, s. 37).

[8] Beslut nr 3010/91/EKSG (EGT L 286, 16.10.1991, s. 20).

[9] KOM(2006) 814 slutlig.

[10] Ärende om statligt stöd nr N 350/06 – ändring av företagets omstruktureringsplan – Tjeckien, 13.9.2006 (EUT C 280, 18.11.2006, s. 4).

[11] Företagen skulle uppvisa– en årlig bruttorörelsemarginal, dvs. rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar, av omsättningen på minst 10 % för icke-integrerade stålföretag och på minst 13,5 % för integrerade stålverk, och– en lägsta avkastning på 1,5 % på eget kapital (före räntor och skatter).

[12] KOM(2006) 814 slutlig.

[13] Ärende om statligt stöd nr N 350b/06 – ändring av företagets omstruktureringsplan – Tjeckien, 13.9.2006 (EUT C 200, 28.8.2007, s. 1).

[14] Direktiv 96/61/EG (EGT L 257, 10.10.1996, s. 26.

[15] Ärende nr COMP/M.4137 – Mittal/Arcelor, anmälan av den 7 april 2006 i enlighet med artikel 4 i rådets förordning EG nr 139/2004.

[16] Kommissionens beslut av den 11 december 2007 om det statliga stöd C 51/06 (f.d. N 748/06) som Polen har genomfört till förmån för Arcelor Huta Warszawa (EUT L 143, 3.6.2008).

[17] Kommissionens beslut av den 23 oktober 2007 om det statliga stöd C 23/06 (f.d. N 35/06) som Polen har genomfört till förmån för ståltillverkaren Technologie Buczek Group (EUT L 116, 30.4.2008).

[18] Beslut nr 3010/91/EKSG (EGT L 286, 16.10.1991, s. 20).

[19] Ärende om statligt stöd nr N 186/05 – ändring av företagets omstruktureringsplan, 20.7.2005 (EUT C 12, 18.1.2006, s. 2.

[20] EUT L 236, 23.9.2003, s. 875.