EURO PEIS KA  GEMENS KAPERNAS  K O MMI S S I O N
Bryssel den 11.04.2 00 0
KOM (2000) 214 sl utlig
KO MMI S S I O NENS  REKO M MENDATIO N
till allmänn a riktlinjer för medlemsstaternas  och gemensk a pens
ek onomisk a politik år 2000
utarb etad i e n ligh et m ed ar tikel 99(2) i fö rdraget  om  upp rät tan det
 av Europ eiska gem en skap e n
2INNEH ÅLLS FÖRT EC KNIN G
I. A LLMÄ NNA RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN ......................................... 3
1 . Inl edni ng .................................................................................................................... ......................................... 3
2 . Hu vu dpri ori teri ngar och k ra v  i fråg a om den e k onomi sk a poli ti k en ........................................................ 4
2 .1 Det ek onomi sk a läget i  E U  v id det nya  mi ll enni ets börj an ............................................................... 42 .2 U tmani ngar .................................................................................................................. .............................. 5
2 .3 Föl j ande steg i  strategi n: att stärk a  potenti al en för ek onomi sk  til lv äxt i nom EU ............................. 7
3 . Rek ommendati oner ............................................................................................................. .............................. 9
3 .1 Att sl å  v a k t om en ma k roek onomi sk  pol i tik  som gynnar ti ll växt och stabi li tet .............................. 9
3 .2 Su nda offentl iga  f i nanser ................................................................................................... ................... 1 0
3 .3 Kv a l i tet och l ång sik ti ghet i  de  offentl i g a fi nanserna ....................................................................... .1 1
3 .4 Att främj a en ri m l ig l öneu tv eck li ng ......................................................................................... ........... 1 2
3 .5 Att främj a k u ns k apss amhäl l et ................................................................................................ .............. 1 3
3 .6 Att se ti ll  att produ k tmark naderna f u ngerar effe k ti v t, så v äl v ad  gä ll er varor som tj änster ........ 1 3
3 .7 Stödj a kapi tal mar k nadernas u tv eckl i ng  genom ytterl i gare  i ntegrati on och fördj u pni ng ............ 1 4
3 .8 Att sti mu l era  arbets-mark naderna ............................................................................................ ........... 1 5
3 .9 Att främj a en hå l l bar  u tv ec k li ng ............................................................................................ .............. 1 6
II. L ÄNDERSPECIFIKA RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN .................. 17
1 . Bel gi en ...................................................................................................................... ........................................ 1 7
2 . Danmark ...................................................................................................................... ..................................... 1 9
3 . Tysk l and ..................................................................................................................... ...................................... 2 1
4 . Grek l and ..................................................................................................................... ...................................... 2 3
5 . Spani en ...................................................................................................................... ....................................... 2 5
6 . Frank ri k e .................................................................................................................... ...................................... 2 7
7 . Irl and ....................................................................................................................... .......................................... 2 9
8 . Ital i en ...................................................................................................................... .......................................... 3 1
9 . Lu xembu rg .................................................................................................................... ................................... 3 3
1 0 . Nederl änderna ............................................................................................................... .................................. 3 4
1 1 . Österri k e ................................................................................................................... ........................................ 3 6
1 2 . Portu gal .................................................................................................................... ........................................ 3 8
1 3 . Fi nl and ..................................................................................................................... ......................................... 4 0
1 4 . Sv eri ge..................................................................................................................... .......................................... 4 2
1 5 . Storb ri tanni en .............................................................................................................. .................................... 4 4
3I. A LLM ÄN N A RIKT LIN J E R
FÖR DE N  E K ON OMISKAPOLI TIKE N
1. I N LEDN IN G
Enl i gt fördraget  skall  medl ems staterna föra s i n
ek onomi sk a pol i t i k så  att de  bi drar til l attförv erk l iga  gemensk apens må l  och i nom ramenför de a l l männa rik tli nj erna för den e k onomi sk apol i ti k en (arti k e l  9 8 ).  Medl emsstaterna s k a l l äv enbetrak ta den ek onomi sk a  pol i tik en som en frå gaav  gemensamt i ntresse och samordna dennapol i ti k  i nom rådet (arti k e l  9 9 ). Sed an etapp 2 a vden ek onomi sk a och monetära u ni onen i nl eddes
1
har därför rådet, på rek ommendati on frånk ommi ssi onen, v arj e  år  antag i t a l l männa r i k tli nj erför den ek onomi sk a poli ti k en. Des sa r i k tli nj eru tgör en central  del a v  den  ek onomi sk -pol i ti s k asamordni ngsprocessen och genom dessa anges  enram för hu r medl emsstaternas och u ni onensöv ergri pande ek onomi sk -pol i ti s k a  mål och v ä gvalsk a l l defi n i eras. Rik tl i n j erna har f ått ytterl i garev ik t efter rådets rapport om samordni ng av denek onomi sk a pol i t i k en, som stöddes a vEu ropei sk a  rådet i Helsi ng fors, samt avEu ropei sk a  rådet i Li s sabon vi d det särs k il damöte t om syssel s ättni ng, ek onomi sk a  reformeroch soci al  sammanhål l n i ng
. V i d det sistnämnda
möte t besl u tades  att Eu ropei s k a  rådet s k a l l håll aett särsk il t möte v ar j e v år som skall  ä gnas  åtek onomi sk a och social a  frå gor.
Denna u ppl aga  a v  rik tli nj erna bygger  på och
v i dare u tv eckl ar den bef i ntl i g a strategi n.Sl u tsatserna  från Lissabonmötet u tgör ett cen tral ttema, och omsätts ock så i  mera k onk reta,prak ti ska termer genom detta dok u ment. Iri k tl i n j erna läg gs särs k il d v ik t vi d  effek ter påmedel l ång  och l ång  s i k t av stru k t u rpol i ti s k aåtgärder och av de  reformer som syftar ti ll  attstärk a t i ll växtpoten ti al , sy sselsättni ng, socialsammanhål l ni ng  och u tv ec k li ngen a v  en
1Inför det  att etapp 2  av  den  e konomis ka och
monetära unionen sk ul le  inl edas  den  1  jan uari  1 99 4 antogs
de fö rsta al lmänna r ikt linj erna  för den  ekonomi ska  polit ikeni d ece mber  1 99 3. Där efte r har  d essa  r ikt linj er  antagits  påsommaren  var je  år.k u nskapsbaserad  ek onomi . De ol ik a  del må l en
k ommer att behandl as mera i  deta l j i nom ramenför Cardi ff- och Lu xembu rg-processerna. Denförändrade tyngdpu nk ten  i  förhåll ande til l ti d i gare
års rik tl i nj er  återspegl ar  ock så  s l u ts atserna frånLi ssabon, där man  u nderströk  vi k ten a v  attförenk l a s amordna de i nstru ment som vi  i da gförfogar öv er. För att förbättra dennasamordni ng u ppmanas äv en andrarådsk onstel l at i oner att bi dra til l Ek of i nrådetsu tarbetni ng av ri k t l i nj erna.
Bak gru nden til l rik tl i nj erna  för 20 00  är det
ek onomi sk a l ä ge och de u tsik ter som framg år a vk ommi ssi onens vårprognoser. Kom mi ssi onen ärfu ll t medv eten om vi k ten a v  att skapasamv erk ansef fek ter mel lan de  ol ik a  processerna, isynnerhe t mel l an rik tl i nj erna  för sysse l s ättni ngoch u ppföl j ni ngen a v  struk tu rreformerna. Närk ommi ssi onen u tarbetade dennarek ommendati o n ti l l 20 00  års r i k tli nj er användssl u tli gen  äv en  rapporte n om genomförande t avfj ol årets r i k tli nj er som u nderl ag.  Enl igt dennarappor t har 1 99 9 års  ri k t l i nj er på  det stora helagenomför ts framgång sri k t, och denmak roek onomi sk a pol i tik en har v ari tti l l freds ställ ande. V ad gä l l erarbetsmark nadsreformer har erfarenh eter na v ari tbl andade: medan mång a av medl emsstaterna hargenomför t ak tiv a  arbetsmark nadsåtg ärder, är detbara ett fåta l  som har ta gi t  i tu medersättni ngssystem och al l tför rigi d  lag sti ftni ng omanstäl l ni n gss k ydd. V ad gä l l er e k onomi sk areforme r har de främsta  framstegen s k ett i fråg aom genomförande av  lagstiftni ng om den i nremark naden, samt a v regl er i ng avtel ek ommu ni k ati ons- och el mark naderna.  Vi s saförbättri ngar har ock så k u nnat k onstateras vadgäll er d i sci pli nen i frå ga om statl iga  stöd ochu tv eckl i ngen av ri s k kapi tal mar k naderna, ä v en ommer behöv er göras på dess a områden. På  v i s saandra områden har framstegen vari t myck etbl ygsamma, b l and annat när det g äll er att se  ti llatt l a gsti ftni ngen om offentl ig u pphandl i ng föl j soch att stödj a forsk ni n g, u tv eckl i ng  ochi nnov ati on.
42. H UVUDPRIORIT ERIN G AR
OC H KRAV I FRÅGA OM DENEK ON OMIS K A POLIT IK EN
2.1 Det eko nom iska läge t i EU vid
det nya mill enn iets b örjan
Arve t från  19 90 -tale t –  EU har u nder de sena ste
ti o åren bi drag i t til l en k ra fti gt ö k ad  ek onomi ski ntegrati on, och sk apat stabi la ramar för denek onomi sk a pol i t i k en. Den i nre mark na den är idet närmaste ful l bordad och se k torer som ti di garev ari t öv erreg l erade har  li beral i serats  och fu nger arnu  på mar k nadsmäs siga v il lk or. Enpenni ngpol i ti k  som är  i nri k ta d på  stabil i tet haretabl erats, och har ku nnat fu ngera  på gynnsammav il lk or skapade genom en förnu fti g f i nanspol i tikoch en v äl a v vägd  l öneu tv eckl i ng.  Införandet aveu ron bl ev  en fram gång,  och man har s k apat ettnoggrant u tformat ramv erk  för i ntegrati on av denek onomi sk a pol i t i k en ochsyssel s ättni ngspol i tik en.
Men tro ts dessa  myck et påtag l iga  framg ångar
u tv eckl ades  EU :s  ek onomi  u ndre 19 90 -tal et i nteså v ä l  som man hoppats. Detta gä l l er  oav sett omman j ämför med ti d i g are årti onden el l er  med
U SA:s e k onomi sk a  u tv ec k li ng u nder peri oden.
Real BNP-tillväxt i EU-15 och USA
0123456
1960-talet 1970-talet 1980-talet 1990-taletEU-15USA% per år
Källa: kommissionen.Den ek onomi sk a til lv äxten var rel at i v t sv a g och
i nga  nettoför bättri ngar av  sy sselsättni ngen ku ndenoteras. Arbetsl öshe ten l i gger  för närv arande  påen högre ni v å  än i  börj an av 19 90 -tal et. Dengenomsni ttl i ga l ev nad sstandarden i EU l igger ca3 5 % u nder motsv arande för U SA, och dettatrots att produ k ti onen pe r arbetad ti mme nu meraär i stort sett densamma, sedan  EU -ländernak nappat i n på  U SA:s  försprång u nder 40  års  ti d.Den stora sk il l naden i  i nk omst per capi ta  kandel vi s förk l ara s av ett l å gt och stagnerandedel tagande  i arbetsmark naden och en l ik nandeu tv eckl i ng  a v  sy sselsättni ngen. Inv esteri ngarna ireal a termer steg dess u tom k nappast i Eu ropau nder 1 990 -tal et, vi lk et l ed de til l atti nv esteri ngarna som kv ot av BNP s j önkytterl i gare, medan de  reala i nv esteri ngarna i  U SAnästan fördu bbl ades  u nder s amma ti d.
Kontrasten mel l an de k ra fti g a förbättri ngarna a v
de ek onomi sk a  gru ndföru ts ättni ngarna och de
ändå modesta e k onomi sk a framgång arna vi s arhu r all varl iga  de e k onomi sk a  obal anserna och
stru k tu rell a h i ndren v ar i  börj an av årti ondet. En
annan fak tor är att de e k onomi sk a reformerna
k om i g ång myck et l ång samt i v i s sa
medl emsstater, samt att det a l l t i d tar  en vi ss  ti d
i nnan en u ppsättni ng ek onomi sk -pol i ti s k a
åtgärder börj ar bära  fruk t. Det bör mot dennabak gru nd  framhåll as  att f l era medl ems stater
u ppv i sa de en i mponerande ek ono mi sk  til lv äxt
u nder 1 990 -tal et. Äv en om f l ertal et
4550556065707580859095100
1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000Utveckling av levnadsstandard och arbetsproduktivitet,
EU-15 (Köpkraftsstandard; USA = 100)
BNP per arbetad timme
BNP per anställdBNP per capita%
Källa: kommissionen.
5medl emsstater ock så på v erk a des av
k onj u nk tu rnedgången  i börj an av 1 99 0 -tal et, fi c kde ock så  del a v  en stark  återhämtni ng u nder årendärefter, som bi drog ti ll  att stark t m i nsk aarbetsl ösheten, i  v issa  fa l l til l l ä gre niv åer än vadsom erfari ts sed an börj an a v  1 97 0 -ta l et. Äv en omfak torer som är speci f i ka för ensk il damedl emsstater ock så spel at i n, har de ssa  ländergemensamt att en v ä l  genomförd j u steri ng  av denmak roek onomi sk a pol i tik en s k edde ik ombi nati on med genomgri pandestru k tu rreformer, och att dessa i nbördessamv erk ande  åtgärder genomfördes med storbesl u tsamhet.
E n god c irke l  –  Sedan sommaren 19 99 , d å de
senaste ri k tli nj erna antogs, har en all t stabil areoch mera genomgri pande ek onomi skåterhämtni ng sl ag i t rot i nom EU .  Den saml a deeffek ten av en gynnsam  mak roek onomi sk  pol i t i k ,en eu rok u rs som främj at  EU :s  k onku rrensk raftoch en stark  ek onomi sk a k ti vi tet på deti nternati onel l a pl anet, förv äntas  l ed a til l ettfortsatt – ti l l och med starkare –  ek onomi sk tu ppsv i ng  u nder 2 00 0 – 2 00 1 .  Med tank e  på att detfi nns betydande u trymme både i fråg a omprodu k ti onsk apaci tet och på arbetsmark naderna ide fl esta  medl emsstater, och i nv e steri ngarnaföru tspås ök a  betydl igt, fi nns  det godaföru tsättni ngar för en stark ek onomi sk ti ll växtu tan att kapaci tetsu tnyttj andet ri sk erar  att g å itak et, med i nf l ati onstryck  som följ d.  Dettaföru tsätter dock  att l öneu tv eckl i n gen fortsätter atthål l a s på  en lämpl ig niv å  enl igt prognoserna. Detfi nns några  medl emsstater d är återhämtni ngennärmar si g  en mognadsf as, och d är det s ål edessyns vi ss a tendenser ti ll  att fl a sk ha l sar  är på  vägatt u ppk omma, och därmed en öv erhettni ng avek onomi n. Den mark anta depreci eri ngen aveu ron medför ock så, i k ombi nati on med desti gande o l j epri serna, en v iss r i s k  för i mporteradi nfl ati on.
Antal et arbetst illf ä l le n  s t i ger mark ant all teftersom
ti l lv äxten bl iv i t  mer sysse l sättni ngs i ntensi v , ocharbetsl ösheten sj u nk er därmed all t snabbare.Föru tom att t i l l växtprognoserna som sådana är
posi ti v a,  fortsätter sål edes  tyngdpu nk ten attförs kjut a s  m o t  d e  m e r a  arbetsk raftsi ntensi va
tj änstesek torerna. Denna u tv eck li ng förväntas, ik ombi nati on med de ansträngni ngar  som görs föratt göra u tbu det av arbetsk raft  effek tiv are, l eda  til len fortsatt stark  ök ni ng  a v  sy sselsättni ngen ochmi nsk ni ng av arbetsl ösheten.
Källa: kommissionenBidrag till tillväxten i EU-15
-2-101234
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001%
NettoexportInhemsk efterfråganReal BNP-tillväxt
De förbättrade ek onomi sk a u ts i k terna är  delv is
ett resu l tat a v  gynnsam k onju nk tu r. Men env ik ti g are orsak är att den mak roek onomi sk apol i ti k en har förts på  ett ski ckl igare sätt änti di g are, och att denna pol i tik  gynnats a v  en v ä lgenomförd stru k tu rpol i ti k .  Omrek ommendati o nerna i  dess a e k onomi sk ari k tl i n j er driv s i genom på ett bestämt sätt harEU :s e k onomi  goda föru tsättni ngar att k omma i ni  en god ci r k el  med  hög produ k ti onsti ll växt, starkti l l tro ti ll  e k onomi n och k rafti gt ökadsyssel s ättni ng. U t i från ovan nämndaföru tsättni ngar v erkar det ri mli gt  att föru tsä ga  enek onomi sk  ti ll växt i  E U  på  ca 3 % per år u nderk ommande år.
2.2 Utmani ngar
Med stöd av denna gynnsamma si t u ati on k an desom u tformar den ek onomi sk a  pol i ti k en  i Eu ropagri pa sig an  nya u tmani ngar u nder de närmastföl j ande åren och i  framti den. De vi k tiga steu tmani ngarna gäll er återgången til l ful lsyssel s ättni ng, u t v eck li ngen mot enk u nskapsbaserad  ek onomi , effek terna av denål drande befolk ni ngen s amt sträv an  efter enförbättrad soci al  sammanhål l ni n g. Samtli g amedl emsstater står i nför des sa u tmani ngar,  mendet fi nns betydande ski ll nader i  fråga  om hu rv ik ti g a v ar och en a v  frågorna är för varj emedl emsstat och i vi lke n  grad  de förberett si g för
att ta s i g  an dem.
6E n åte rgång  till full sy ss e lsättning –
Arbetsl öshete n i nom EU  är fortfarandeoacceptabel t hög, äv en om den s u ccessiv t s ju nk i tti l l ca  9 % av arbetsk raften. S k il l naden mell ank önen i  frå ga  om arbetsl öshet förbl i r ock så  stor ide fl esta  medl emsstater. Sys sel s ättni ngsni vån ochdel tagandet i  arbets l i v et är ock s å l å gt i nom EU ,
särski l t v ad  g äll er kvi nnor och äl dre personer iarbetsför ål der i många  a v  med l emsstaterna. Detfak tu m  att en stor gru pp för närvarande i nte ärsyssel s att i nnebär stora ek onomi sk a  och soci a l ak ostnader. Att återgå til l f u ll  sy sselsättni ng ärdärför ett myck et v ik ti gt m ål för den ek onomi sk aoch soci al a  pol i tik en, och det g äll er framför a l l tatt sk apa  nya arbetst illf ä l le n  in o m  t j änstesek torn,
ök a sy sselsättni ngen bl and k vi nnor samt v erk a  förett ök at del tag ande i  arbetsli v et bland ä l drepersone r i  arbetsför å l der. Som ytterl i garebeto nades a v  E u ropei sk a  rådet vi d  det särs k il damöte t i  Lissabon är det  öv ergri pande må l et atthöj a sysse l s ättni ngsni v ån från nuv arande 6 1 %  ti llså nära  70  % som möj l igt til l år 2 01 0 ,  och att höj amotsv arande si f fror för k vi nnor från 5 1 % i da gti l l öv er 6 0 % år 2 01 0 för EU som hel het. Omdessa m ål på medell ång  och l ång  s i k t k an  u ppnåssk ul l e  detta medföra i nte bara en star k are ochmera v ara k ti g  ek onomi sk ti ll växt i nom EU ,  u tanock så k raftigt lätta bördan på medl emsstaternasoffentl i ga  fi nanser och sociala trygghetssystem,och bi dra ti ll  en mer effe k tiv  k amp mot soci a lu tsl a gni ng.
Sysselsättning i EU-15
30354045505560657075
1970 1975 1980 1985 1990 1995Total sysselsättningsgrad
Sysselsättningsgrad för kvinnor%
Källa: kommissionen.Att främja utvec klinge n m ot e n
kunska psbase rad e konomi  –  Ökade k u ns k aper
och i nnov ati on har i  all t högre grad  bl ivi t central ad r ivkr a fter för en ök ad  k onku rrensk raft,
produ k ti v i tet, ek onomi sk ti ll växt, sys sel s ättni ngoch l ev nadsstandard.  Emel l erti d  li g ger EU efterU SA i  frå ga  om så v ä l  i nnov ati v kapaci tet, därk l yftan til l och med ök at  sedan m i tten av  1 990 -tal et, och produ k ti on och spri dni ng a v  nyi nformati ons- och k ommu ni k ati onstek ni k . Detfi nns ock så  a l lv ar l iga ku nsk aps u ndersk ott, särs k il ti nom tek ni k  och v etenskap, och när det g äll eri nformati onstek ni k  bri ster så v ä lgru ndku nsk aperna hos v anli g a arbetstagare somde expertk u nsk aper som k rävs ii nformati onssamhäl l et. För att möta dennau tmani ng behöv s s ål edes  en anpas sni ng avek onomi ns stru k tu r s amt a v  res u rsall ok eri ngenmel l an oli ka se k torer, företag och yrk en.Matchni ngen mel l an u tbil dni ngsstruk tu ren ocharbetsmark naden måste ock så  förbättras.
Att stå re do inför  situatione n m e d e n
åldrande  be folkning –  EU förv äntas  erfara en
k rafti g  ök ni ng  a v  andel en ä l dre männi s k or i i c k e-ak tiv  å l der efter år 20 10 , och s amti digt en
mi nsk ni ng av arbetsk raften. Bortsett från de
betydande effek ter som en ök ni ng av det
ack u m u l erade  sparandet kan f å, förv äntas  ett
sti gande försörj ni ngskv ot få  a v sevärda
k onsek v enser för f ak torn arbetes bi drag  ti ll  den
Försörjningsberoende i EU-15
01020304050607080
1980 1990 2000 2010 2020 2030 2040 2050PensionärerTotal befolkning%
Anm.: Total försörjningskvot: antalet personer i befolkningen i åldersgrupperna 0-14 år och 65 år
och äldre dividerat med befolkningen i arbetsför ålder, 15-64 år.
Försörjningskvot för pensionärer: antalet personer i befolkningen i åldersgruppen 65 år och äldredividerat med befolkningen i arbetsför ålder, 15-64 år.Källa: kommissionen.
7ek onomi sk a til lv äxten, s amt för möj l igheterna att
u pprätthål l a en v ara k ti g  balans i  de  offentl igafi nanserna. En högre försörj ni ngskv ot k ommer
att l eda  ti ll  svagare  ek onomi sk  t i ll v äxt  så  längeden i nte k ompenseras genom attfak torprodu k t i v i teten förbättras på ett varak tigt
sätt. Vad avser den å l drande befolk ni ngensk onsek v enser för de  offentl i g a f i nansernaförv äntas en oförändrad pol i tik  l eda  til l k raft i gtök ade k ostnader för offentl i g a pensi onssystemoch för sj uk vård. Medl emsstaterna må ste här antaen hel hetssyn, och bl and annat sträv a  efterhål l bara  offentl i g a f i nanser, reformera pensi ons-och sj uk v ård ssystem och sti mul era til l ett ök atdel tagande  i arbetsmark naden, i synnerhet bl andäl dre personer i  arbetsför ål der. Medu tgångsp u nk t i des sa u tmani ngar  u ppmanadeEu ropei sk a  rådet i Li s sabon ti ll  ett stär k tsamarbete mel l an medl ems staterna, i  synnerhetför att u tv eckl a  de soci a l a tryg ghetssystemen pål ång  sik t.
E n förbättrad social sa mmanhållning – Äv e n
om u ni onens medborgare i  genomsni tt åtnj u teren hög l ev nad sstandard och god social trygghet ärden soci ala u tslagni ngen fortfarande ett u tbrettprobl em. De tta beror i  hög grad  på den relati v tstora andel en långti ds arbetsl ösa s amtarbetsl öshetens höga k oncentrati o n ti l l vi ss aregi oner el l er s amhäl l en,  gru pper i samhä l l et ochk ategori er a v  arbetstagare. Äv en  om fråg an omi ntegrati on i  samhäll et g år u töv er renasyssel s ättni ngsaspek ter, är ett arbete i  rege l  denbästa försä k ri ngen mot soci a l  u tslagni ng  för denensk i l de.  Att så l edes  skapa bättre yttreföru tsättni ngar för en stärk t sysse l sättni ng ochl ägre  arbetsl öshet är s ål edes  det bästa  s k yddetmot u tsl agni n g som k an åstad k ommas genomek onomi sk  pol i tik .2.3 Följande st eg i stra te gin: att
stärka poten tiale n f ör ekonom isk
tillväxt in om EU
De u tmani ngar som tagi ts  u pp i  ti d i g are a v sni tt
måste bemötas genom en saml ad  strategi påmedel l ång  och l ång  s i k t. U tmani ngarna består ih uvud s a k i att återstäl la den ful la sy sselsättni ngen,
u tv eckl a en  ku nsk apsba serad e k onomi , förberedaek onomi erna för pro bl emet med en ål drandebefol k ni ng och s l å  v a k t om den socialasammanhål l ni ngen. Tyngdpu n k ten i  dennastrategi  bör vara att förbättra EU -ek onomi nsförmåga att generera en stark ,  i ck e-i nfl ati onsdriv ande til lv äxt u nder en l ängre peri od.Äv en om den nu varande k onju nk tu ru ppgån genförv äntas l ed a till  betydande framsteg  iförhål l ande til l några  a v  de  vi k t i ga steu tmani ngarna, v erk ar det  k nappast trol igt att s åsnabba framsteg k an fortsätta öv er en längre ti du tan att den potenti el l a  produ k ti onsk apac i teten iEU :s e k onomi  förbättras betydl i gt. EU bördärför:
● bi behål l a  en mak roek onomi sk  poli ti k som
befrämj ar ti ll växt och stabil i tet;
● främj a k u ns k apsbasera d e k onomi sk  a k ti vi tet;● dri v a  igenom dj u pg ående och hel täck ande
reforme r i nom produ k t-, k api tal -  ocharbetsmark naderna; och
● moderni sera systemen för soci al trygghet.
Investeringar i EU-15
051015202530
1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000Offentliga investeringarPrivata investeringarTotala investeringar%a vB N P
Källa: kommissionen.
8Samtl i g a fyra  åtg ärdsområden är myck et v ik ti g a.
Det fi nns ock så  i nbördes samband dem  emel l an,på så  sätt att framgång ar på  ett områdeu nderl ättar i nom ett annat, v arför de  ol ik aåtgärderna bör v i dta s para l l e l l t  om EU  skallförmå att effek tiv t bemöta de oli k a  u tmani ngarna.Su nda ma k roek onomi sk a v il lk or är den  bästagru nden för att de e k onomi sk a  reformerna ochöv ergången ti ll en mer k u ns k apsbaser ad e k onomisk a l l ge  kännbara resu l tat  så  snart som möj li gt.Omv änt förbättrar ock så v äl f u ngerandemark nader och moderni serade soci alatrygghetssystem föru tsättni ngarna för effek tiv amak roek onomi sk a åt gärder. Så l edes  måstepol i ti k en u tformas på s å sätt att a l la k omponen tertas i beak tande. D å åtnju ter den ock så  ett starkareförtro ende från k onsu menter och i nv esterare ochbör ha föru tsättni ngar att ge  snabbare resul tat.Den tydl i ga  k oppl i ngen mell an behov et a vreforme r och föru tsättni ngarna för att u ppnåu ni onens v ik ti g aste må l , i  synnerhet fu l lsyssel s ättni ng social sammanhåll ni ng, bör stärkamedborgarnas stöd för strategi n och deförändri ngar som k ommer att k rä v as.
Strategi ns hu vu dde l ar redovi sa s nedan, medan de
mer detal j erade re k ommendati oner na återfi nns iav sni tt 3 . A l la ans v ariga  pol i tik er bör föl ja dennastrategi  med största möj l iga  beslu tsamhet och påett samordnat sätt, så att en väl a v v ä gd  och k l ok tsammansatt pol i ti k kan å stadk ommas, där deol i ka beståndsdelarna s amv erk ar  för att förbättrav il lk oren för att sk apa  nya j obb, ök a k apac i tetenför i nnov ati oner, k u nskapsni vån och den soci a l asammanhål l ni ngen. Strateg i n syftar t i ll  att:
(i ) hål l a  f ast v i d  en mak roek onomi sk  poli ti k
som gynnar ti ll v äxt  och stabi li tet;
(i i ) bi behål l a  su nd a offentl iga  fi nanser;( iii) h ö ja  d e  offentl iga  f i nansernas kv a l i tet och
l ångs i k tiga  håll barhet;(i v ) v erk a  för en väl a v vägd  l öneu tv eckl i ng;
(v ) främj a en ku nsk apsba serad e k onomi ;(v i ) bi dra til l att produ k tmark naderna f u ngerar
effek ti v t  (både vad avser varor och tj änster);
( vii) ve r ka  för att kapi tal mar k naderna stär k s,
såväl genom ök ad  i ntegrati on somfördj u pni ng;
(v i ii ) stärk a arbetsmark naderna; och(i x) bi dra til l en håll bar u t v eck li ng.
*
*      *
Medl emsstaterna står på det stora hel a  i nför
samma u tmani ng ar, och behöv er därmed vi dtaåtgärder a v  l ik nande s l a g. De all männarek ommendati o nerna i  a v sni tt 2 rik tar s i g  så l edesti l l a l l a  medl emsstater. Det bör dock  s amti digtu ppmärk sammas att det fi nns v ik tiga  ski ll naderdem emel l an, såväl vad gä l l er e k onomi sk  si tuati onoch u tsi k ter som i  frå ga  om stru k t u r ochi nsti tu ti oner. Pri ori teri ngarna s k il j er  sig så l edesock så åt från l and t i ll  l and, i nom ramen för denöv ergri pande strategi n. Dess a pri ori teri ngarredov i sas  i del II, där  rik tl i nj erna l and  för land ärsaml ade.  Det bör här nämnas attmedl emsstaterna för närv arande hå l l er på  attomarbeta si na nati onel la handli ngsplaner försyssel s ättni ng för att anpassa  dem eftersyssel s ättni ngsri k t l i nj erna för år 2 00 0 .  Av sn i ttenom arbetsmark nadspol i ti k i de rik tl i n j er för dee n s kild a  l änderna som redovi sa s senare i detta
dok u ment sk a l l s ål edes  ses  som ett k ompl ementti l l sysse l s ättni ngsri k tli nj erna för 2 00 0 ,  och somett stöd v i d  genomförandet av  de  rev i deradenati onel l a handli ngsplanerna.
93. R EK OMMEN D ATION ER
3.1 Att  slå vakt om en
makroekon omi sk pol itik so m
gynnar t illväxt och s tabil ite t
Kombi n ati onen av  ma kroekonomi ska  å t gär der spelar  en
cent ral roll  för a tt  fr ämj a  til l v ä x t och sysselsät t ning och slå
vakt om  st ab i la  pr i ser. På kort a re si k t  bör dessa åt g ärderbi dr a t i ll  ekonomins å t erhäm t n i n g och ti ll attt i llv äxtpot en t i alen  u t ny t tjas f ullt u t . På  medellå ng siktbli r  målet a t t hj älpa  t i ll  a t t skap a gr un dföru t sätt n i ng arför en ekonom i  med högre och mer v arak t i g,  i cke-
i nfla t i o nsdri v an de ti llvä xt och syssel sät t n i ng,  bl and  a nn at
genom a t t spa ran de och invest eri n gar  u t vecklas p å ettgynnsam t  sä t t .  Ino m euroomr ådet bör:
i . penni ngpol i ti k en i nri k ta s på  att bi behål la
pri sstabi li tet enl i gt  fördraget;
i i . v ara k ti g a i nsatser göras  för att så  snart som
möj l i gt k omma nära  bal ans  ell er u ppnå ett
öv ersk ott i  de  offentl i g a f i nanserna, ochför att denna si tuati on s k all  b i behål las påmedel l ång  sik t (se avsni tt 3 . 2 ); och
iii. arbetsmark nadens parter fortsätta att föra
en ansv arsf ul l pol i ti k och arbeta för en
l öneu tv eck li ng som i nte påv erkar
pri sstabi li teten el l er hämmar s k apandet a vnya arbetst illf ä l le n  (se av sn i tt 3 .4 ).
Räntor, EU-11
0123456
Jan-99 Jul-99 Jan-00Långfristig ränta
Kortfristig ränta
Viktigaste styrräntan%
Källa: kommissionen.D e medlemsst a t er som  i n t e i ng år i  e uroområ det , och som
således fort fara nde ansvar ar för  si n  n ati onella  penn i n g- ochvalu t apol i ti k, bör också for t sätt a  a t t föra  enmakroekonomi sk  polit ik som gynn ar v ara kti g  til l v ä x t o c h
syss elsät t ningsskapa nde. D e bör:
i v . fortsätta att genomföra si na
k onv ergensprogram med stor
besl u tsamhet;
v . föra en penni ng- och fi nanspol i ti k för att
u pprätthål l a e l l er, d är s å k rävs, u ppnåpri sstabi li tet och v ara k ti gt su nda  offentl igafi nanser; detta tjänar ock så  som
förberedel se för i nförandet av  e u ron i
dessa l änder; och
v i . de tv å  medl emsstater som del tar  i ERM2
(Danmark  och Grek l and) bör föra enpenni ng- och fi nanspol i ti k  som garanteraratt deras v äxelku rsåtag anden u ppfyll s, och
de tv å  medl emsstater som til l ämpar d i rek ta
i nfl ati onsmål (Sv erige och Förenadek u ng ari k et) bör föresätta s i g  att kl ara  des sai nfl ati onsmål och på den v ä gen håll a  enstabi l  v äxe l ku rs.
Källa: kommissionenFaktiska och konjunkturrensade budgetsaldon,
EU-11
-2.5-2-1.5-1-0.500.51
1998 1999 2000 2001Konjunkturrensat budgetsaldo
Faktiskt underskott%a vB N P
103.2 S unda of f entliga f inan ser
Som a nges i st a bi l i t et s- och t i ll väx t pa kt en  förbä t trar  en
sund s t älln i ng  i  de  offent liga  finansern a föru t sä t t n i n gar naför att  de a ut o mati ska  st a bi l i sat orern a skall  fu ngera  fullt
ut , utan  a t t m an  ri skerar  a t t överskri d a grä nsvärde t  för
budge t un derskot t ,  dvs.  3 % av  BNP.  Sun da  offent l i gafi na nser verkar  också d ämp an de p å r än t an,  ökart i llg ången  p å me del för i nvest eringa r, b i d rar  ti ll en  fort sa t tmi nskn i n g av den offen t li g a skul den i  förh ållan de t i llBNP, ökar  fi n anspol i ti kens t rovär di ghet inom  EMU,
samt  för bä t t r ar för t roendet för ekono mi n  bl an d
i nvest erare. Med t a nke p å att  produ kti onen för ut ses ökasnabb are ä n den pot en t i ella  ti llväx t takt e n, bör  enfi na nspolit i k  av  pro-cykli sk t yp  u ndv i kas. D e p rognoserför medlemsst a t ernas offen t li g a f i n anser som f i n ns ti llhands vi sar  int e på  n ågra  förbä tt ringar  a v underl i gga nde
saldon för  euroområ det  eller för  EU  som helhet , så
yt t erli g are a nst r äng ningar  för att  ko nsoli dera  de offent l i g afi na nserna kommer att  kräv as. Ef t ersom såv äl denekonomi ska sit u ati onen  som ställningen  i de offen t li g afi na nserna sk i ljer  si g åt en hel  del medlemsstat ern aemellan, m åst e å t g ärdern a ut form as la nd  för l and,  b åde
vad  avser omf att n i ng,  sna bbhet och ti dp unk t . All mä nt
set t  bör  dock medlemsst at er na:
i . u tnyttj a förhål l andet att den ek onomi sk a
ti l lv äxten vari t bättre än förväntat för attu ppnå en ställ ni ng i de offentl igafi nanserna för 20 00  som med god  margi na l
l i g ger i nom mål en i de u ppdaterade
k onv ergens- och stabi li tetsprogramme n;detta l igger l i nj e  med förra åretsrek ommendati o n att genomföraanpassni ngsåt gärderna s å ti d i gt  sommöj l i gt med  börj an år 2 00 0 ,  och borde
u tan vi dare v ara  möj li gt i  de f l esta
medl emsstater, med tank e på  att u tf all en år1 99 9 var öv er förväntni ngarna;
i i . sträv a e fter att k omma nära  balans ell er
u ppnå ett öv ersk ott i  de  offentl i g afi nanserna ti d i gare  än v ad  som föru tses  i
de u ppdaterade stabil i tets- och
k onv ergensprogrammen, så att det senast2 00 1 skapas  en ti ll räckl ig mar gi na l  för attk l ar a en k onj u nk tu rnedgån g; ochiii. där så  k r äv s  driv a  k onsol i der i ngen a v  de
offentl i ga  fiannserna l ängre  än v ad  somanges i  mi n i mi k ra v en i stabil i tets- ochti l lv äxtpak ten, och på s å v is s k apaytterl i gare manöv eru trymme v i d  enk onj u nk tu rnedgång,  kl ara  a v  o v äntade
förändri ngar i de offentl iga  f i nanserna, se
ti l l att statss ku l den mi ns k ar snabbare ochv ara  förberedd för de förv äntadebu dgetk onsek v enserna av en å l drandebefol k ni ng.
Offentlig netto utlåning (+)/upplåning (-)
i de uppdaterade stabilitets/ - och konvergensprogrammen
(% av BNP)
Datum
1)19992) 2000 2001 2002 2003
Stabilitetsprogram
B 12/99 -0.9 -1.0 -0.5 0.0 0.2
D 12/993)-1.1 -1.0 -1.5 -1.0 -0.5
E 01/00 -1.1 -0.8 -0.4 0.1 0.2F
4) 01/00 -1.8 -1.7 -1.2 -0.7 -0.3
IRL 12/99 2.0 1.2 2.5 2.6 n.a.
I 01/00 -1.9 -1.5 -1.0 -0.6 -0.1L 02/00 2.4 2.5 2.6 2.9 3.1
NL
5) 11/99 0.5 -0.6 -1.3 -1.1 n.a.
A 03/00 -2.0 -1.7 -1.5 -1.4 -1.3P 02/00 -2.0 -1.5 -1.1 -0.7 -0.3
FIN 09/99 2.3 4.7 4.2 4.6 4.7
EUR-11 -1.2 -1.1 -1.0 -0.6 -0.2
Konvergensprogram
DK 12/99 3.0 2.1 2.2 2.3 2.5
EL 12/99 -1.6 -1.2 -0.2 0.2 n.a.
S 11/99 1.9 2.1 2.0 2.0 n.a.UK
6) 12/99 1.2 0.2 0.2 -0.1 -0.4
EU-15 -0.6 -0.7 -0.6 -0.3 -0.2
 1) Datum för antagande.
2) Utfall.
3) Tillägg till det uppdaterade stabilitets programmet för februari
2000.
4) Önskvärt scenario; försiktigt scenario prognosvärden: -1.3, -0.9 och
-0.5 % av BNP, för respektive, åren 2001 till 2003.
5) Försiktigt scenario; programmet omfattar även ett medel och ett
önskvärt scenario. Prognosvärden för det senare är -½ och 0 %
av BNP, för respektive, åren 2001 och 2002.
6) 1999 utfall för kalender året. Program data för finansiella år.
Källa: kommissionen.
113.3 Kvalite t och lån gsikt ig het i de
of f entli ga f inanserna
D e gyn nsamm a ekonom i ska  ut s i kt er  som rå der för
närv ara nde ger  en go d möjli ghe t  a tt  i nföra  genomg ripan dereformer, bla nd an na t  omstruk t urer i ng  av  u t g i ft er ochmi nskn i n g av ska tt et rycket , sam t idigt som de  offent ligafi na nserna konsoli deras. Konsolideri n gens "kv alit et " ochsamma nsätt n i ng  spelar e n cent r al roll  för sysselsät t ningenoch för et t väl  fun geran de E MU. D e offent l i ga  u t g i ft ern abör omst r uktureras på  så sä t t a t t invest eringar  i såv älmat er i ellt  som  i m ma t eri ellt ka pit al  gynn as, och ekonominst i llv äxtpot en t i al  stärks. Pot en t i alen  för ti llväx t  och öka dsyss elsät t ning kan  också förb ätt ras genom sk att ereformersom syft ar t i ll  a t t m i nska  ska t t et rycket och avskaffabest ämmelser som orsak ar sk att ebet inga de snedvr i d ningar.Skatt esyst emen måst e  också var a ut for made  så a tt  deklarar  av  de för än dringar  som den ekonom i skai nt egr ati onen  och t ekn i ska utveckli ngen  medför.  D et ärockså vi kti g t  att  välfär dssyst emen medverk ar t i llnödvä nd i ga  omva ndl i ng ar av  ekonomin, och a np assas påså sätt  att  arbet e  bet al ar  si g, så  a t t neg ati va  inci tamen t  förarbet e elimineras och servi ce av  hög kval i t et ka nt i llha ndah ållas effekti vt .  Sa mti d i g t  bör  reformen  avvälfärdssyst emen skötas p å ett såda nt sätt  att  den " nyaekonomi ns" fr amv äxt int e försv årar  soci ala  problem  somarbet slöshet , soci al ut slag ning och f att i g dom. D e offen t li g afi na nsernas håll barhet p å medellång  och lån g si k t  måst esåledes garan t eras, sa mti d i gt som demograf i ska och a ndr alångsi k t iga s t ruk t urella  fak t orer t as i  beaktan de.Medlemsst at ern a bör:
i . förbättra si na offentl iga fi nanser genom att
hål l a  til l ba k a  u tg i fter snarare än genom atthöj a skatter;
i i . i nföra ell er förstärk a  de mekani smer och
i nsti tu ti oner som är til l för att k ontrol l erau tgi fterna, s å att skatter k an sänkas u tan attdetta äv entyrar en su nd  balans i  deoffentl i ga  fi nanserna; med l emsstaterna börock så f aststä l l a  strama  u tg i ftsnormer förden årl iga  ti ll växten i  de pri mära  u tg i fternapå medel lång s i k t,  så  att u tgi fternas  ök ni ngi  rea l a termer håll s k lart lägre än den rea l aB N P - t illv äxten på  medel lång sik t;
iii. o m stru k tu rera de offentl iga  u tg i fterna, på
så s ätt att det främ j ar i nv esteri ngar  ireal k api tal och mänsk li g a res u rser,forsk ni ng, u tv eckl i ng  och i nnov ati on samti nformati onstek ni k , och ti l l förmån förak tiv  arbetsmark nadspoli ti k i enl ighet medsyssel s ättni ngsri k t l i nj erna;Källa: kommissionen.4042444648505254
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001%a vB N P
Offentliga utgifter
Offentliga inkomster
SkattetryckOffentliga utgifter och inkomster, EU-15
i v . anpassa si na  förmånssystem på s å sätt att
de gynnar sys sel s ättni ngen, samt se ö v erpensi ons- och sj u kv årds system för att göradem effek tiv are och anpass a dem  ti llprobl eme t med den ål drande befolk ni ngen;
v . mi nsk a  det generel la s k attetryck et, särs k il t
på l å gi n k omsttagare, samti d i gt  somk onsol i deri ngen a v de offentl iga  fi nansernafortsätter;
v i . göra s k attesystemen effek ti vare och mera
l ättbegri pl iga, särs k il t genom att breddask atteu nderl a get och anv ända  effe k ti vaförfaranden för u ppbörd av  s k att;
vii. in le d a  reformer av
merv ärdessk attesystemenen, i  syfte attmoderni sera och förenk l a befi ntl iga  regl eroch sträv a efter att til lämpa reg l erna merenhetl i gt, samt stärka det  admi nistrati v asamarbete på området; man bör v i dareförsök a f u ll borda de på gåendedi sku s si onerna om besk attni ng a vel ek troni sk  handel ,  eftersom detta är env ik ti g  föru tsättni ng för en v ä l  f u ngerandei nre mark nad; och
viii. fortsätta processen med samordni ng av
sk attepol i ti k en för att u ndvi ka skadli g
sk attek onk u rrens, s amt eftersträv a en
öv erensk ommel se om sk attepak etet ienl i ghet med Eu ropei s k a  rådets s l u ts atserfrån Hel s i ngfors i  december 19 99 .
12Gemensk apens i nsti tu ti oner bör l i ksom
medl emsstaterna ti l lämpa en strängbu dgetdi sc i pl i n. Detta måste  gä l la all au tgi fts k ategori er i  budgetpl anen, och deti nteri nsti tu ti onel l a av ta l et om bu dgetd i sci pli n ochförbättri ng av  bu d getförfarandet. Det bör fi nnas
en fl exi bil i tet i  fördel ni ngen av
gemensk apsanslagen, så  att EU -bu d geten gerbästa möj li g a effe k t.
3.4 Att f rämja en rimli g
löneu tveckl ing
Ut veckli ngen  a v lönekost n adern a bör k un na an passas
eft er ekonomins och syssel sät t n i nge ns u t veckli ng.
Regeri ngens och mynd i ghet ernas  roll ä r att  ska pa  goda
förut sätt n i n gar  för kons t ruk t iva förh andl i n gar  mellanarbet sma rkn adens par t er. Om  löneu t veckli ngen  skallkunn a bli en del a v sysselsät t ningsfräm ja nde poli ti skavi llkor bör arbet sm arkn adens par t er håll a f ast  vid enansvarsfull  linje, och slu t a  löneav t al med h änsyn t a gen t i ll
pri nc i pern a i  de  allm än na  ri k t linjern a för  den
ekonomi ska poli ti ken.  D et ä r således a v st örsta vi k t  att :
Löneutveckling, euroområdet
1990 1992 1994 1996 1998 20004
3
125
0
3
24
1
0
-167
Nominell ersättning per anställd
Nominell
enhetsarbets-kostnad
ArbetsproduktivitetReal ersättning peranställd, beräknad medBNP-deflatorn
Källa: kommissionen.%per år %per åri . de nomi nel l a l öneök ni ngarna hå l l er sig på
en ni v å  som i nte ä v entyrar pri sstabi li teten;i nom eu roområdet i nnebär detta att desaml ade  l öneök ni ngarna må ste varaförenl i ga med  en pri su t v eck li ng  som håll si nom Eu ropei sk a  central bank ens
stab i l i tetsmål –  ä v en om det kan
förek omma sk il l nader me l l anmedl emsstaterna bör l öneu tv ec k l i ngen  på
nati onel l  ni vå all ti d  stå i  proporti on t ill d e t
e n s kild a  l andets e k onomi sk a  vi ll k or;
i i . u ppmu ntra ti l l reall öneök ni ngar som står i
prop orti o n ti l l ök ni ngen a v
arbetsprodu k t i v i teten, samti digt som
hänsyn tas ti ll att stärka och på sik tbi behål l a  avk a stni ngen på i nv esteri ngarsom stärk er produ k ti onskapaci tet ochsyssel s ättni ng; detta i nnebär sål edes  att i
l änder där t i ll växten i  arbetsprodu k t i v i teten
stagnerar, bör u trymmet förreal l öneök ni ngar mi ns k a;  k onk ret börbl and annat en mi ns k ni ng  i  arbetsti den i nte
medföra ök ade rea l a  arbetsk raftsk ostnaderper enhe t; om ök ad l önsamhet s k all
omsättas i  större i nv esteri ngar i nom EU
måste det ock så  s k apas  a l l männa  vi ll k orsom är gynnsamma för i nv esteri ng ar, bl andannat i  fr åga  om efterfrågans  u t v eck li ng,förhål l anden på arbetsmark naden samtl ag sti ftni ng;
iii. s e  t il l att det vi d k oll ek tiv a
av talsförhandl i ngar  tas  hänsyn ti llsk il l nader  i produ k ti vi tet (u tbi l dni ng  ochöv ri ga  kv a l i f i kati oner, geograf i sk t  områdem.m.) när l öneni v åer skall  faststä l las; och
i v . fortsätta dri v a  en pol i tik  för att förhi ndra
l önesk i ll nader mell an k önen i  de  fa l l det
förel i gger  fa k ti s k  d i s k ri mi neri ng.
133.5 Att f rämja kunskapssam hället
Ett  v i k t i g t  led  i EU:s  st ra t egi för att  ök a t i llv äxt och
syss elsät t ning är  att förbä t t r a den i n nova t i v a k ap aci t et e ni nom  un i onen.  In nova t i on  och spridn i ng  a v ny t ek ni kkommer emellert id bar a att  f å begr änsa de posit i v a effekt erså län ge de i n t e kom plet t eras  med  en mera övergr i p an dest rat eg i  för  reformer inom  prod ukt -,  ka pit al  ocharbet sma rkn adern a. Konk urrens och v äl f ungera ndefi na nsmark na der är  v i kti ga  föru t sätt n i n gar  för öka di nnov ati on  och spri d ning  av  ny t ekn i k. Medlemsst at er nabör:
i . s k ap a  i n citam ent  fö r  öka d  pr ivat
fi n a nsi er i ng av  f o rs k ni ngs - o c h
u t v e c k li n g s v er ks amhet ,  s är s kil t  genom
gynn s amm a  s katt ebe st ämme lser  och  g enomatt  st i m ul er a  r iskkapi t a l m ar k n ad ern a;
i i . st är k a  k on ku r ren sen  p å  prod uk t - och
kapi t almar k n a dern a  för  att  d är igenom  ö kaföret a gen s  i nc i t ament  för  i nno vat i oner  o chbi d ra  t ill spr i dn i n g  a v ny  t e k n ik  ochi n form at i on;
iii. b e s l ut a  o m  a t t  s t ä l l a  t i l lr ä c k l i g a  o f fent lig a
mede l t ill förfo g an de  för  gr u nd for s k n i n goch för  i nr ätt and e  av h ög kva lificer a defors k n i n g sc entr u m,  s amt  st i m ul er a  t ill
ökad e  förb i n de lser  m e l lan  a kad em i s k
fors k n i n g  o ch  nä r i ng s liv ;
i v . v er ka  för  en  sn abb  och  sm i d ig  t illg ån g  till
Internet  t ill lå g  k o stn a d;
v . motv e r k a  spli ttr i n g  och  u p pde l n i n g  a v
fors k n i n g s i n sa ts ern a,  och  ö ka  sa ma rbeteti nom  for skni n g en  för  s kapa  ett  " gem ens amteu ro pe i s k t  for s k n i n gso mrå de " ; bidr a  t illn ä tv e rk s b ygga n de m el l a n ol i k afors k n i n g sc entr u m  ( u n der  2001 )  ocha v s ka ff a  h i n dren  för  fors kar es  fr ia  rör lighet(2002 ),  s amt  –  på  gr u n d v a l a v ett  för s lag
fr ån  komm i s s i onen  –  i nr ätt a  ett
patent sy ste m med  E U -r äc kvi d d  i s lu t et  a v2001 ;  ochFoU-utgifter
(1998)
SFINDFNLDKUKBAIRLIEPEL
012345Privat andel av
FoU%a vB N P
23
33
50
55
74
50
65
65
60
54
060
65
61
75
Anm: Uppgifterna avser andelen FoU som utförs inom den privata sektorn.
Källa: kommissionen och OECD.
vi . bi d ra  t ill ö kad e  i ns at ser  för  u tb ildning  i s å v ä l
off ent li g  som  pr ivat  r eg i,  för  att  gör a
arbet s k r a ften  mer  anpa s sning sb ar  och  u n d-
vika  att  arb ets l ö sh et  och  soc ia l u ts la gn i n g
ökar  på  gr u nd  a v ett  u tb ildn i n gs u n der s k ott.Med l em s st atern a  bör  o cks å  me d v er ka  t ill
" liv s lån gt  lär ande "  i fr å ga  om  de  f ärd ighe ter
som  behö vs  i i nfor mat i on s s amh ället,  och
v er ka  för  ö kad  vi d ar e u tb il dn i n g  b land
u n gdo mar ,  så  att  det  ant a l 1 8– 24 - år i n g ar
som   b ar a har  gr u n d s k o l e-  e ll e r  k o rta re
gymn a s i e u tb ildning  t ill år  2010 m i ns kar  t ill
hä l ft en  j ä mfört  m ed  ida g .  M an  bör  vi d ar e
arbet a  för  att  ö ka ant a l et  i n g en j örer  o chfors kar e,  se  t ill att  i ntern et  och  andr a
mul t i me d ia v er k ty g  b li r  t illg än g l ig a  i a ll a
s k o l or  fr ån  s lu tet  a v 2001 ,  och  att  den
nöd v än d iga  lär ar k ompeten sen  för
ä n da mål e t fi n ns ti l l ha nda i  sl u t e t av  2002 ,
s amt  i  a ll m änhet  att  i n form at i on ste k n ik en
u tnyt tja s  mer a  i s k o l a rbetet .
3 . 6 Att se till  att  produktm ark-
naderna  f ungera r e f f e ktivt,  såv älvad  gäller varo r som  tjänster
Väl f ungera nde produ kt m ark nader  är  en för ut sä t tning för
at t EU-län derna  skall  ku nna  u t ny t tja alla  fördelar  medeuron, glob ali seri n gen och den nya t ekniken, och spela  enledande roll i insat sern a för  att öka sysselsät t n i ngen.Vi kti g a fr amst eg h ar redan  g jort s på  dett a  områ de, isynnerhet  i form av  st ru kturreformer i  medlemsstat ern aoch genom de i m pulser som Car di ffp rocess en har get t .Framgå ngar na  har  emellert id v arit  mera  blygsam ma it jä nst esekt orn, och det  k rävs således en  särski l d stra t egi
14för att  sen ast  i  slu t et av  20 00  f å bort han delshi nder  i
t jä nst esekt orn. Medlemsst at er na  bör för  dett a  ä nd amål:
i . genomföra bestämmel serna om den i nre
mark naden effek tiv t och f u ll ständigt,särski l t i  fråg a om offentl ig u pphandl i ng
och tek ni sk a  standarder;
i i . se ti ll  att k onk u rrensöv erv a k ande
myndi gheter åtnj u ter ett v erk li gtober oende och ge dessa  myndi gheterbefogenhet att bev ak a efterl e v naden a varti k larna 81  och 8 2 i EU -fördraget (omk artel l er respek tiv e m i ssbruk  avdomi nerande stäl l ni ng);
iii. dra ner på stat l iga stöd, i synnerhet ad hoc-
stöd, och omfördel a stödet ti l l mål a vöv ergri pande i ntresse, s amt förbättraöv erv ak ni ngen av statli g a stöd och
u tv ärderi ngen av stödens effek t i vi tet;
i v . före 2 00 1 års  u tg ång f ul l borda
l i berali seri ngen av tel emark naden och isynnerhe t, redan u nder år 2 00 0 ,  ök ak onk u rrensen när det gä l l er  l okalaaccessnät;
v . påsk ynda  l i berali seri n gen av energi - (el och
gas), post- och transportsek to rerna; manbör mi nst se ti ll  att gemensk apsd i rek ti v enom öpp ni ng av mark naderna föral l männytti ga  tj änster genomförs hel t ochhål l et; medl emsstaterna bör ock så  –  med
hj äl p av lämpl i g  lagst i ftni ng och normer
för t i l l handahå l lande a v  all männytti ga
tj änster – försä k ra sig om att fördelarna iform av  l ä gre pri ser och hög k v a l i tet ock s åk ommer pri v atk onsu menter ochi ndu stri ell a  användare til l godo;
v i . stärk a k onk u rrensen i tj änstesek torerna, i
synnerhe t i  frå ga  om fi nansi e l la tjänster,detal j handel och företagstj änster, ochv erk a  för att potenti al en med denel ek troni sk a  handel n u tnyttj as ti ll  ful l o;
vii. m in s ka  den börda som lag ar och
bestämmel ser u tgör för företagen, i
synnerhe t små och medel stora företag, ochu nder år 2 00 0 – 2 00 1 u tarbeta en strategiför ytterl i gare s amordnade åtgärder för attförenk l a s ådan l a gsti ftni ng;viii. förbättra den offentl i ga sek torns
effek ti vi tet genom att v erka för ök ad
anv ändni ng av nya förval tni ngs-  ochk ommu ni k ati onstek ni k er  (el ek troni skhandel , i nternet, offentl i g u pphandl i ng v iadata) och genom att u ppmu ntra ti l loffentl i g-pri v ata  partnersk ap på tydli g avi ll ko r ;  o c h
i x. se ti ll  att de mång a l a gsti ftni ngsreformer
som i nl etts genomförs i  pra k ti k en, så  attfru k terna i form a v  bättre ek onomi skeffek ti vi tet kan s k ördas.
3.7 S tödja kapitalmark naderna s
utveckli ng g eno m ytterl igar e
inte grati on och f örd jupn ing
Effekt iva och v äl i n t egrerade  finansm arkn ader för bä t t r ar
och mi nskar  kost n aden  för allokeri ng  a v f i na nsi ellt
kapit al.  D e  un derlä t t a r också struk t urreformer  och har encent ral roll  a t t spela för  föret ag ara nda n. S un t  f unger andefi na nsmark na der b i dr ar också t i ll  m akroekonomi skst abi l i t e t . Sed an  euron  infördes har  det gjor t s p åtagligaframst eg i  f råg a om  int egr ati on av  finansm arkn adern a,
i nt e  m i nst inom r amen  för h andl i ngspl anern a för
fi na nsi ella t j änst er  respekt ive ri skk ap i t al,  v i lka  förnärv ara nde håller  på  a t t genomför as. Ar bet et  med dessaprogram  har  gett s högsta pol i ti ska pri or i t e t , ochEuropei sk a r ådet i Li ssabon  beg ärde att  dessahandl i ngspl aner skall  v ara  helt  genomförda  år  2 00 5
respekt i ve 2 00 3 .  D et ä r för  dett a  än dam ål nödv änd i g t
a tt:
i . v erk a  för bästa  möj l iga  ti ll g ång t i ll
i nv esteri ngs k api ta l  på  en kapi tal mar k nadsom sträck er s i g  öv er hel a  EU och som äröppe n äv en för små  och medel storaföretag, genom att ett gemensamt EU -passför emi ttente r i nförs,
i i . u nderl ätta för i nv esterare att v er k a  på en
gemensam k api t al mark nad  genom attav s k af fa h i nder för i nv esteri ng ar i
pensi onsfonder, garantera ett adek v at
i nv esterarsk ydd,  förtydl i g a ski ll nadenmel l an sof i stik erade (professi onel la)i nv esterare och mi ndre i nv esterare, se  öv eru ppföranderegl erna för i nv esterare ochförbättra föru tsättni ngarna för dei nsti tu ti onel l a  i n v esterarnas v erk samhet;
15iii. ve r ka  för ytterl i gare  i ntegreri ng av
mark naderna för statsobl igati oner genomök at i nformati onsu tbyte och störr eöppe nhet i  fråga  om ti ll väg agån gss ätt ochi nstru ment för statl i g  u ppl ån i ng, ochgenom försäl j ni ng  och återk öp (repo-
mark nad) öv er nati onsgränserna
u nderl ättas;
i v . effek ti vi sera  och i ntegrera a v räk n i ngs- och
betal ni ngssystemen, så  att s u ndaaffärstransa k ti oner öv er nati onsgränsernau nderl ättas och u ppmu ntras;
v . u nderl ätta jämförel se av räk ens k aperna för
de företag som sö k er fi nans i eri ng   på  deni ntegrerade fi nansmark naden ochm ö jlig göra för E U  att snabbt anpassa  sig
ti l l den i nternati onel l a u tv ec k li ngen påredov i sni ngsområdet;
v i . påsk ynda skattepol i ti sk a  åtg ärder för att
u nderl ätta nyetabl eri ng av företag ochri skk api ta l i nv esteri ng,  och snarast i nföra deändri ngar i  k onk u rslag sti ftni ngen somk räv s  för att ge företag are en andra  chanssamt åtgärder för att u ppmu ntra
personal ägande;
vii. ö ka  s a m arbetet i nom EU  mel lan lag sti ftare
och t i l l synsorgan för fi nansse k torn; och
v ii i . sträv a e fter att snabbt anta de försl a g som
l änge l eg at för beslu t om nya reg l er föröv ertagandebu d och omstru k tu reri ng och
l ik vi dati on a v  k redi ti nsti t u t och
försäk ri ngsbol a g.
EU  bör på i nternati onel l  ni v å  v er k a för fi nans i ell
och mone tär stab i l i tet, och bi dra t i ll  en
k onstru k ti v och v erk ni ng sful l dial og  med s i na
främsta handel spartner. EU  bör ock s å arbeta föratt det i nternati onel l a f i nansi e l l a  och monetära
systemet u tformas så  att det är  väl anpass at ti ll  t i ll
den gl obali seri ngen av f i nansmark naderna.Källa: EVCA, Venture One.Riskkapitalinvesteringar, EU versus USA
( i miljoner euro)
02000400060008000100001200014000
1995 1996 1997 1998EU-15USA
3.8 Att stim ulera arbet s-
marknaderna
Arbet smar kna derna  fu ngerar  all t  bätt re, men sit u ati onen
ski ljer si g  en  hel del mellan ol i ka  medlemsst a t er, blan dann at beroende på  hur  st ruk t u rreformerna  av ancera t  ochvi lka  ak t iva  åtgär der som v i d t ag it s för att  öka  deenski lda  medbor garn as a nst äll ningsbarhe t . D emedlemsst at er som  genomför t  dessa reformer och å t gär der
med st örst fra mgå ng h ar redan  bör ja t  skörd a fr ukt er  i
form av  öka d sysselsät t ning  och mindrest ruktura rbet slöshet . D e t  å t erst å r emellert id bet yda ndeproblem. Ar bet slöshet en är  fort f ara nde oaccept a belt högoch koncent rerad  ti ll v i ssa reg i oner och samh ällsgrup per,och andelen l ång t idsarbet slösa är hög.  D e n lå ga
syss elsät t ningsgra den, särsk i lt hos kv i nnor  och äld re
personer i  arbet sför  ålder,  har  en åt erhåll ande  verka n p åEU:s ti llväx t po t enti al,  och demograf i skt set t förvä ntas enst agn ati on i  f råg a om  a nt ale t  personer i arbe t sför ål der.För att  dessa problem  skall k un na  bemötas, och för attEU skall  ku nn a d ra  alla  fördelar  av  den
kunskaps baserade ekonom i n,  bör  den  st ra t egi (med "fyra
pelare") som i n går  i sysselsät t ningsri k t linjern a geno mföraspå ett klar t  och beslu t sam t  sä t t .  Ton vi k t en på  a t ti nvest era  i m änn i skorna  är  en  vi k ti g del av  deneuropei ska soci ala  mo dellen. Medlemsst a t erna  bör:
i . främj a en ö v ergång  från pa ssiv a  ti ll  ak tiv a
åtgärder, och v ä l ja en hel t äck ande ansats
för att förebygga u ngdoms- ochl ångti d sarbetsl öshet i  enli ghet medsyssel s ättni ngsri k t l i nj erna; det gä l l er  bl andannat att ök a i ndiv i dens  anställ ni ngsbarhetgenom sk attesänk ni ng ar, i synnerhet för
16l åg i nk omsttagare; man bör ock s å
u nderl ätta til lgången til larbetsmark nadsu tbi l dni ng  och öv ri gu tbi l dni ng,  ök a  föru tsättni ngarna för"l iv s l ångt l ärande",  och sträv a  efter atti ntegrera arbetsl ösa genom ak tiv a  program
med speci fik a  ändamå l ; när det gä l l er  att
förbättra föru tsättni ngarna för u tbi l dni ngoch l i vsl ångt  lärande bör de ans v arigamyndi gheterna i nv ol v era arbetsmark -nadens parter  i  arbetet;
i i . reforme ra skatte- och bi dragssystem på  så
sätt att det f i nns kl ara  i nci tament för att
del ta a k tiv t i arbetsl iv et; s ärski l t frågor omv il lk or för bi drag  och hu r länge b i drag  kanu tbetal as bör ana l yseras,  s å att det u ndvi ksatt arbetsl ösa hamnar i  pas siv a  och dyrbarabi dragssy stem;
iii. ve r ka  för att ök a  arbetsk raftens rörl ighet,
bl and annat genom att göra  det lättare att
ta med s i g  pensi onsrätti gheter, och därmedök a föru tsättni ngarna  för fl yttni ng mell an
regi oner  i E U och ol ik a  se k torer;
Effektiv skattesats på arbete för
sysselsättningen som helhet1)(1999)
SDKBFINDAFINLEPELUKIRL
0 1 02 03 04 05 0
Anmärkning:
Den effektiva skattesatsen på arbete för den totala sysselsättningen är kvoten mellan social-försäkringsavgifter plus personliga inkomstskatter och bruttolöner. Sättet att beräkna dessa
skattesatser motsvarar i stort sett de implicita skattesatser som offentliggörs av Eurostat, men det
finns vissa metodologiska sk illnader. Eftersom de till stor del bygger på makroekonomisk statistik är
det möjligt att uppdatera dem i samband med kommissionens ekonomiska prognoser, vilket
möjliggör en bedömning baserad på de mest aktuella uppgifterna.Källa: kommissionen.i v . moderni sera arbetets organi sati on i
samarbete med arbetsmark nadens parter,bl and annat i frå ga  om fl ex i bel  arbetsti doch årsarbetsti d, åtgärder för att u nderl ättadel ti dsarbete och se öv er all t för rigi dl ag sti ftni ng om anställ ni ngss k ydd  och
dyrbara avgång sv ederlag;  vi d all  mi ns k ni ng
av  total arbetsti d, anti ngen genoml ag sti ftni ng e l l er  genom öv erensk ommel semel l an arbetsmark nadens parter, bör manförebygga en ök ni ng  a v  arbetsk ostnadenper enhe t och ta noggrann hänsyn ti ll
framti da arbetsk raftsbehov ; och
v . ök a ansträngni ng arna för att skapa l ik a
möj l i gheter för kv i nnor och män, bl andannat genom att stärk a  befi ntl igai nci tament i  s k atte- och bi drags system ochfrämj a system som gör det l ättare att
förena pri v atl iv  och yrk es li v .
3.9 Att f rämja en hållbar
utveckli ng
Man  ka n b i d ra ti ll en  mera  hållb ar utveckli ng  genom  att
t ekni k,  pro duk t er och bet eende  som ä r förenliga  med
mi ljöm ål fr äm jas. En  förnuf t ig mi ljö poli ti k  som tar  var apå effekti vit et sfördelar na  med  mar kna dsbaserade  verkt yghar den  ext r a för delen a t t den  äve n effekt ivi serarekonomi ska struk t urer  och där med bidrar  ti ll t i ll väx t  ochsyss elsät t ning. Medlemsst at er na  bör
i . i nföra ell er vi dareu t v eck la sådana  v erk tyg
som bygger på mar k nads k rafterna, bl andannat sk attei nci tament, anv ändar avgi fter,ansv ar för och försäk ri ng  motmi l j öförstöri ng samt handel medu tsl äppsrätti gheter, genom v il ka k nappa
resu rser ges  ett k onk ret pri s;
medl emsstaterna bör ock så bi dra  ti ll  attEU :s må l  enli gt  Kyotopr otok ol l et u ppfyl l s,och v erk a för att sambandet mel lanek onomi sk  ti ll växt och bel astni ng  påmi l j ön bryts; och
i i . ompr öv a befi ntl ig e l l er ny poli ti k som vi s at
si g  ha en neg ati v i nv erk an på  mil j ön, bl andannat su bv enti oner ti l l enski l d a sek toreroch sk atteu ndantag som har så dan v erk an.
17II. L ÄN DE RSPECIFIKA
RIKTLI N J E R FÖR DE N
E KON OMISKA POLITIKE N
1. B ELG IEN
Efter en av mattni ng i  k onj u nk tu ren 1 99 9
förv äntas ett ek onomi sk t u ppsv i ng  u nder år 20 00u nderbyggt av u tv eckl i ngen av den i nhemsk aefterfrågan, särs k il t den priv ata  k onsu mti onenoch i nv esteri ngarna, och ett fortsatt posi ti v tbi drag från nettoexporte n.
Syssel s ättni ngsök ni ngen förv äntas  fortsätta u nder
2 00 0 och ytterl i gare förstärkas år 2 00 1 när
sänk ni ngen a v skatterna på arbete träder i k raft.
Finansp olit iken
Bel gi en har  g j ort ytterl i gare framsteg  mot en
saneri ng a v de offentl iga  fi nanserna u nder 19 99 ,u ndersk ottet i  den offentl iga  sek torns fi nanser
mi nsk ade  ti ll  0 ,9 %  a v  BNP, v il k et är bättre än
det mål  som faststä l l de s i  stab i li tetsprogramme t,och den offentl i ga sku l den  mi nsk a de til l 11 4 , 4proce nt av  BNP. Enli gt det u ppdateradestab i l i tetsprogrammet för 2 00 0 -20 03  k ommer
Bel gi en att fortsätta si na  ansträngni ng ar att
k onsol i dera de  offentl iga fi nanserna ba serat på
höga pri mära öv ers k ott, som syftar til l att u ppnåbal ans i  de  offentl iga  fi nanserna till  år  20 02  ochen sk ul d k v ot nära  10 0 % av BNP år 20 03 . Motbak gru nd  av det ovanstående bör fi nanspol i tik en
i nri k tas  på:
i . att u ppnå bättre bu dgetu tfa l l för år 2 00 0 än
det mål  för u ndersk ottet i  de  offentl i g afi nanserna på  1 %  a v  B N P  s o m  f astställ des
i  bu d geten och i  det u ppdateradestabl i ti tetsprogrammet; detta motbak gru nd  av det förbättrade u tfa l l et  för deoffentl i ga  fi nanserna för 19 99  och denhögre förv äntade ti ll växten år 20 00 j ämförtmed de antag anden som g j ordes ibu dgeten;
i i . att begränsa de  reala pri mära  u tg i fternas
årl iga  ti ll växttak t s å att de i nte öv ers k ri derden gräns på  1 , 5  procent som anges i  detu ppdaterade stabi li tetsprogrammet, för attdäri genom möj l iggöra  en mi nsk ni ng  a vsk attebördan, särski l t på  arbete, ochsamti digt i nfria må l sättni ngen om ett l ä greu ndersk ott  i d e  offentl i g a fi nanserna;iii. att u pprätthål l a ett pri märt öv ersk ott på
något öv er 6 % av BNP för att sä k erställ aen k onti nu erl i g  mi nsk n i ng av u ndersk otteti  den offentl iga  se k torns fi nanser ochm ö jlig göra en snabb mi ns k ni ng  av den
offentl i ga  sku ldkv oten; och
i v . att anv ända  i nk omsterna från
pri v ati seri ng ar och andra u tförsälj ni ngar  a vstatl i gt  äg da  ti ll g ångar til l att mi ns k a  denoffentl i ga  sku lden.
Produktmark na derna
Bel gi en är myck et v äl i ntegrerat i  den e u ropei sk a
ek onomi n. Den bel gi ska e k onomi ns grad avöppe nhet sk apar k onk u rrens, s ärski l t  påv aru mark na derna. Det fi nns emell erti dfortfarande probl em i nom v i ssa  speci f i ka
tj änstesek torer. Trots att betydande framsteg
gj orts när det gä l l er att i nförl iv ai nremark nadsl a gsti ftni ngen, bör genomförandetpåsk yndas.  Den bel giska regeri ngen  har u tf äst s i gatt ti l l u t gången av mandatperi oden mi nsk aföretagens admi ni strativ a  bördor med 2 5  procent.
U tgi fterna för Fo U  som andel  av BNP l igger
u nder genomsni ttet i  EU ,  ock så  vad beträffargenomsl aget för i nformati ons- ochk ommu ni k ati onstek ni k .  Mot denna bakgru nd bör
Bel gi en särskil t pri ori tera föl jande områden:
i . att ta i tu med probl emen med bri stande
k onk u rrens på tjänsteområdet, v i lk etmedv erk ar til l höga pri ser  och l å gprodu k ti v i tet i nom exempe lvis  energi -,
tel ek ommu ni k ati ons- järnv ä gs- ochaffärstjänstesek torerna;
i i . att ök a ta k ten i li beral iseri ngen a v
el ek tri ci tets- och ga ssek torerna och stärk abefogenhet erna för de ti ll synsmyndi ghetersom ansv arar  för energi  ochtel ek ommu ni k ati oner;
i ii . att u tan dröj små l  genomföra och noga
öv erv aka de  ol ik a  föresl a gna åtgärderna föratt mi nsk a  de admi ni strativ a  bördorna pånäri ngsli v et; och
18i v . att ök a i nsynen och öv erbl i ck barheten i
rel ati onerna mel l an den offentli ga  och denpri v ata sek torn, särski l t  i nom degemensamma pri v at-offentl i g ägd aföretagen i  syfte  att u nd v ik ak onk u rrenssnedv ri dni ngar.
Kapitalmark n aderna
Fl era reformer har vi dtag i ts för att ök amark nadseffek t i vi teten i  en a l l t  merk onk u rrensu tsatt mi lj ö. Trots detta domi nerasri skk api ta l mark naden a v  den offentl i g a sek torn
och k änneteck nas av en hög procentandel
i nv esteri ngar på  ett ti digt u tv eckl i ng sstadiu m ochi nv esteri ngar i  högtek nol og i . Inri k tni ngen avansträngni ngarna på  v erk s amheter i  ett ti digtu tv eckl i ngs stadiu m är generel l t  sett posi ti v ,  menav s ak naden av pri v at  ri s k kapi tal ,  och särs k il t
öv erbryggandefi nansi eri ng,  kan i det l ång a l oppet
k omma att hämma ri s k kapi tal m ark nadensu tv eckl i ng.  Mot denna bak gr u nd bör Bel g i enpri ori tera föl j ande områden:
i . göra vi dare ansträngni ngar för att
u ppmu ntra pri v at, ti ll ski ll nad från
offentl i gt, ri s k kapi tal genom förbättri ngar
av  skattesystemet, med särski l d  i nrik tni ngpå att sän k a bolags skatten och görak api ta l förl u ster av dra gs gil l a.Arbetsmark naden
Den bel gi s k a arbetsmark naden har u ppvi satrel ati v t goda res u l tat  när det gäll er att ök asyssel s ättni ngen. Arbetsu tbu det har stadigt ök atfrån en generel l t sett l å g sysselsättni ngsgra d,
särski l t för kv i nnor och äl dre arbetsk raft.
Syssel s ättni ngsök ni ngen l edde  därför i nte ti llnågon nämnv ärd mi nsk n i ng av arbetsl ösheten.Arbetsl öshete n är fortfarande en av de  högstabl and de små medl ems staterna och företermark erade regi ona l a  ski ll nader. Delade
ansv arsbefogenheter mel l an den federa l a
regeri ngen, regi onerna och språk gemensk apernak räv er en betydande s amordni ng. Mot dennabak gru nd  bör Bel gi en särs k il t pri ori tera föl jandeområden:
i . att v i dta  k r aftful la åt gärder åtg ärder för att
främj a arbetsk raftens rörl i ghet mell an och
i nom regi oner och u ppmu ntraarbetsmark nadens parter att, medhänv i sni ng  ti ll  de  tydli ga  reg i onal ask il l naderna  i fråg a om arbetsl öshet, ihögre u tsträck ni ng l åta
l öneförhandl i ngarna a v spegla l ok a l a
arbetsmark nadsförhål l anden och/el l erföretagens ek onomi sk a  ställ ni ng.Arbetsmark nadens parter och de offentl i gamyndi gheterna bör ock så i nom si narespek ti v e ans v arsområden i större
u tsträck ni ng arbeta på att förbättra
arbetsk raftens yrk esfärd i gheter ochu tbi l dni ngsn i v å;  och
i i . att förstärk a de  a k ti va
arbetsmark nadspol i ti ska åtgärderna för attpå så  sätt sk apa  i nc i tament för att del ta i
ak tiv a åtgärder och ta  nya
anstäl l ni n gserbj u d anden. De ak t i v aarbetsmark nadspol i ti ska åtgärderna börk ombi neras med en öv ersyn a v  bi dr agensv ara k ti ghet, s ärski l t beträffande äl drearbetsk raft och k vi nnor.
192. D AN MARK
Den ek onomi sk a til lv äxten bör k u nna ö k a u nder
2 00 0 eftersom den i nhemsk a efterfrå gan, och isynnerhe t den pri v ata k onsu mti onen, bör k u nnaåterhämta si g  parall ell t med de  lj usare u tsik ternaför export mark naderna. Arbetsl öshete n, somu nder 1 999  mi ns k ade  ti ll  4 ,5 %, nådde  s i n lägsta
ni v å  sedan 1 97 0 -ta l et men k ommer sanno likt  a t t
ök a u nder året.
Finansp olit iken
Den offentl i ga sek torns fi nanser stärk tes betydl igt
i  Danmark u nder 1 99 9 .  Öv ers k ottet i  de
offentl i ga  fi nanserna u ppgi c k  til l 3 % av BNP,dv s. en ha lv  procenten het mer än v ad somförv äntades när bu d getproposi ti one n antogs.U nder 2 00 0 v äntas ö v ersk ottet i  de  offentl i g afi nanserna u ppgå  til l 2 , 2  %  av BNP och, enl igt
Danmark s u ppdaterade k onv ergensprogram,
därefter ök a gradvi s  ti ll  omk ri n g 3  % av BNP til l2 00 5 .  Öv ers k ri danden av u tg i fterna harförek ommi t regel bu ndet på l okal förval tni ngsniv å.Mot denna bak gru nd bör fi nanspoli ti k en i nri k ta spå
i . att hål la f ast v i d  regeri ngens  mål att
begränsa ök ni ngen av den offentl igak onsu mti onen t ill 1, 2  %  i budgeten för
2 00 0 ;  i detta syfte öv er v a k al ok a l förv al tni ngen, u ndersök a  enförstärk ni ng a v  den i nsti tu ti onell a r amen,
respek tera l ok a l förv a l tni ngens
sj ä l v bestämmanderätt, om det fi nns en riskför att mål et i nte k ommer att nås, och
i i . att med tank e på  de s u nda  offentl i g a
fi nanserna fortsatt sträv a  efter enmi nsk ni ng av s k atterna och u tgifterna som
andel  a v  BNP  i enl ighet med det
u ppdaterade k onv ergensprogrammet,eftersom detta sk ul l e  ök a  de e k onomi sk ai nci tamenten och bi dra ti l l gynnsammareti l lv äxt- och sysse l sättni ngs u tsik ter påmedel l ång  sik t.Produktmarknad erna
Danmark  hör ti l l de l änder som nått längst meden reform av  produ k tmark naderna, s ärski l t  i nomnätv erk samheterna. Det fi nns dock  u trymme för
förbättri ngar när det gä l l er pri sn i v åer  och
produ k ti v i tet i  den d anska ek onomi n, omprobl eme t med ot i l l räckl ig k onk u rrens i nom vi ss a
sek torer sk a l l ku nna l ös as. Det gä l l er t.ex.l iv smedel  och dryck er, byg gmateri a l  ochdetal j handel .  Danmark s res u l tat  på området för
k ommersi el l  forsk ni ng och u tv eckl i ng  förl orar vi d
en j ämförel se med  öv ri g a nordi s k a  l änder. Motdenna bak gru nd  bör Danmark  särs k il t pri ori teraföl j ande:
i . att fortsätta v i dta  åtg ärder för att förstärka
k onk u rrenspol i ti k en och se t i ll  att den
ti l lämpas k onsek v ent samt ge
k onk u rrensrådet befogenheter att t illä m pa
arti k larna 81  och 8 2 i EG-fördraget;
i i . att fortsätta bemöda si g  om att ök a
effek ti vi teten i nom den offentl i ga  se k torn,t.ex. genom att mer systemati sk t anv ända
offentl i ga  anbu dsförfaranden, mot
bak gru nd  av iak tta gel sen att den offentl i g asek torn i  Danmark  fortfarande är en avEU :s största; och
iii. att främj a  öv erföri ngen a v  tek nik  från
forsk ni ngsi nsti t u t ti ll  företag och att främja
företagande i nom högtek nol ogi sek torer.
Kapital marknader na
Omfattande reformer har genomfö rts för att ök aeffek ti vi teten på mark naden och u t v eck la
ri skk api ta l mark naden. Ak t i emark naden förbl i rdock  g ansk a  li ten, särs k il t i j ämförel se medobl i gati onsmark naden. U nder 19 98  sk apa des enmark nad för snabbt växande företag,  men rel ativ tfå företag  har noterats på börsen. Trots
reforme rna är ock så  ri s k kapi ta l mark naden
fortfarande l i ten. Mot denna bakgru nd börDanmark  särs k il t pri ori tera följ ande:
20i . att u tök a fi nans i eri ngs k ä l l orna för
ri skk api ta l i nv esteri ng ar genom attytterl i gare mi nska de  kv anti tativ abegränsni ngarna för pensi onsfondernasi nv esteri ngar; och
i i . att fästa  särs k il d u ppmärk samhet vi d de
exempel  på god sed som l ades  fram  i
ok tober 1999  i  m eddel andet om riskk api ta l
på området för besk attni ng a vi nv esteri ngar i  r i skk api ta l ,k onk u rslagst i ftni ng och främjande a vi nnov ati v a  model l er för personal ägande,
däri bl and opti oner ti l l de anställ da.
Arbets marknaden
Arbetsmark nadsl äget har  förbättrats betydl i gt i
Danmark  u nder de senaste åren, de l vi s  ti ll  fö l j d
av  de omfattande stru k t u rreformer somgenomför ts sedan mi tten a v  1 99 0 -tal et. Med
tank e på den höga  sys sel s ättni ngsgraden och denl åg a arbetsl ösheten k an det dock  v isa  sig myck etsv årt att på  s i k t garantera att u tbu det påarbetsk raft motsv arar efterfråg an. Dendemografi ska u tv eckl i ngen  k ommer l ik a  li te som
det avi serade i nförandet av en s j ätte
semesterv eck a att bi dra til l detta u nder dek ommande åren. Trots de nyl i gen genomfördaändri ngarna a v  skatteregl erna är skatten på arbetefortfarande hög och bi dragssy stemen omfattandeoch generösa. Mot denna bak gru nd bör Danmark
särski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att genomdri v a reformer för att mi nska det
total a s k attetryck et på arbete, särski l tmargi nalsk atten på l å ga  i nk omster, och attök a i nci tamenten att k omma i n på e l l erstanna kv ar på  arbetsmark naden. Noga
öv erv aka reformen av  förti dspensi ons- och
semestersystemen med tank e på behov etav  att ök a  u tbu det på  arbetsk raft.
213. T YS K LAN D
Den ek onomi sk a a k ti vi teten ök ade betydli gt
u nder andra ha l våret 1 99 9 ,  och det externabi draget bl ev åter posi tiv t för första  gån gen sedanmi tten av  199 8 .  Eftersom den externaomgi v ni ngen v äntas förbl i  star k  och deni nhemsk a efterfråg an ök a  tack vare den
förv äntade mi nsk ni ngen  av arbetsl ösheten, bör
B N P - t illv äxten k u nna b l i kl art högre u nder 2 00 0
än 19 99 .
Finansp olit iken
Konsol i deri ngen a v  den offentl iga  se k tornsfi nanser i Tyskl and  fortsatte 1 99 9 ,  och detoffentl i ga  u ndersk ottet mi nsk ade  ti ll 1 , 1  % avBNP j ämfört med mål et 2  %  i det u rspru ngli gastab i l i tetsprogrammet. Enl i gt det u ppdaterade
stab i l i tetsprogrammet av  den 1 febru ari 20 00
v äntas u ndersk ottet mi nsk a  ti ll  1  %  a v  BNP
u nder 2 000 . Denna modesta mi ns k ni ng avu ndersk ottet - trots ett ambi ti öst sparpak et påfederal  niv å  - beror bl and annat på  att f i nansernahar försämrats på reg i onal ni vå och i nomsoci al försä k ri ng ssek torn. U nder 20 01  k ommer de
pl anerade reformerna av  i nk omst- och
företagsbesk attni ngen att l ed a til l att u ndersk otteti  de  offentl i g a f i nanserna ökar ti llu ppsk attni ngsvi s  1 , 5  % av BNP. Mot dennabak gru nd  bör fi nanspol i tik en i nri k t as på:
i . att få ned  u ndersk ottet ti l l en niv å  u nder
mål et på 1  %  av BNP, om den e k onomi sk a
ti l lv äxten u nder 2 00 0 bl i r  större än vadsom föru tsågs  i bu d geten;
i i . att genomdri v a reformerna av i nk omst-
och företagsbesk attni ngen u nder 20 00  medstörsta försi k tighet för att mi ni mera risk en
för en bestående försämri ng a v  det
stru k tu rell a u ndersk ottet;
iii. att u tarbeta stru k t u rreformer av
soci al försä k ri ng ssystemet (i  synnerhetpensi oner oc h sj uk vård) eftersom de harav görande betydel se  för håll bara offentli ga
fi nanser på medell ång  s i k t; ochi v . att säk erstä l la en trendmässig ned gång  i
den offentl i ga  s k ul dkv oten genom attmål en för en mi nsk n i ng av det offentl i g au ndersk ottet respek teras fu ll t u t och att tati l lv ara  a l l a  pri vati seri ng smöj li gheter på a l laförv al tni ngsniv åer.
Produktmarknad erna
Tysk l and  är v ä l  i ntegrerat i  de  eu ropei s k aprodu k tmark naderna. Trots ens kild a  f a l l s o m
v äck t  stor u ppmärk samhet den senaste ti den  har
tysk a företag  en mi ndre omfattande i nternati onel l
v erk samhet än v ad  som ku nde v äntas  av ett landav  den storl ek en, men den kan ök a  genom densk attereform som genomför ts nyl i gen. Den tyskapri sni v ån är ock s å fortfarande högre än EU -genomsni ttet. Fl era reformer har dock  gett goda
resu l tat den senaste ti den när det g äll er att
förbättra de tysk a produ k tmark nadernasfu nk ti onssätt, s ärski l t på  området förk onk u rrenspol i ti k och l i berali seri ng  a vnätv erk samheter. Mot denna bak gru nd börTysk l and  särs k il t pri ori tera följ ande:
i . att se til l att de offentli ga
anbu dsförfarandena görs  ännu  öppnare;
i i . att fortsätta mi nsk a  det statli g a stödet,
däri bl and ad hoc-stöd och branschspe ci fi k tstöd;
iii. att i nföra k onku rrensfrämj ande reg l er för
el öv erföri ngsa v g i fter för att ta t i ll v ar a a l la
fördel ar med a v regl er i ngen a v  e l sek torn;och
i v . att ytterl i gare bemöda s i g  om att mi nska
restri k ti oner och admi ni strati v a  bördorsom tynger små och medel stora företag,
särski l t företagstj änster och
hantv erk sföretag.
Kapital marknader na
Den tysk a f i nansmark naden har u tv eckl atsdynami sk t u nder de sena ste fem åren, i  synnerhe t1 99 9 .  Särs k il t u tv ec k li ngen a v  Ne u er Mark t,ak ti emark naden för snabbt v äxandehögtek nol ogi företag, har vari t fram gångsr i k .  Tack
22v are ett stark t  offentl i gt stöd och den senaste
ti dens mark nads u tv eckl i ng  växer den tys k ari skk api ta l mark naden k rafti gt,  och dessu tomi nv esteras betydande bel opp i nystartade företag.Mot denna bak gru nd bör Tyskl and särs k il tpri ori tera föl j ande:
i . att beak ta de  exempel  på god sed  som gavs
i  meddelandet om ri skk api ta l  i  o k tober1 99 9 på området för beskattni ng,k onk u rslagst i ftni ng (nyl igen omarbetadmen fortfarande myck et sträng) och stödti l l a k ti eopti onsprogram.
Arbets marknaden
Läget på den tys k a  arbetsmark naden förbättradesnågot u nder 19 99 , men förbättri ngen sk eddeenbart i  den västra de l en a v  l andet. Genom
al li ansen för arbete (Bü ndni s f ü r Arbei t) har man
sk apat föru tsättni ngar för en måttful ll öneu tv eck li ng, d äri bland ök ade  möj li gheter ti lldel ti dsarbete för ä l dre, som nu s k all förv erk li g asav  arbetsmark nadens parter. En l ångtg åendesk attereform, med mi ndre sk att på  arbete och
högre m i l j öskatter, har redan genomförts och det
fi nns pl aner på  ytterl i gare reformer.Pensi onshöj ni ngarna k ommer att bromsas u ppv il k et bör bi dra t i ll  att stabi li serapensi onsav gifterna. Mot denna bak gru nd  börTysk l and  särs k il t pri ori tera följ ande:i . att k ri ti s k t se  öv er s i n pol i tik gentemot den
östra del en a v  l andet, där  probl emen påarbetsmark naden fortfarande - ti o år efteråterföreni ngen - är särski l t  svåra. Det börframför al l t  u ndersök a s hu r  effek t i v aöv erföri ngarna är och hu r
arbetsmark nadens parter sk ul l e  ku nna
främj a skapandet av arbetsti ll fä l l en genomök ad f l exi bil i tet på  arbetsmark naden ochändamål senli g a l önestru k tu rer;
i i . att fortsätta och öv erv aka arbetet med att
gradvi s  mi nsk a  s k attetryck et på arbete
genom att sänk a  s k atterna och
soci al försä k ri ng savgifterna.Arbetsk raftsk ostnaderna bör mi nsk asytterl i gare framför a l l t  i den nedre del en a vl önesk alan, s amti di gt  som behov et av enk onsol i deri ng  av de  offentl i g a f i nanserna
beak tas; och
iii. att mi nsk a  de neg ati va ef fek ter på
i nci tamentstru k tu ren i nom sk atte- ochbi dragssy stemet som försv årar för all agru pper, särski l t  äl dre  arbetstagare, attdel ta i  arbets l i v et. I  synnerhet se öv er
system som u nderl ättar
förti dspensi oneri ng och u ndersök a vi lk apol i ti ska v a l  som är lämpl i g ast om man v il lu ndv ik a  förti dspensi oneri ngar och främj aanstäl l ni n g a v äldre arbetstagare.
234. G REK LAN D
Den ek onomi sk a återhämtni ng som i nl edde s
1 99 4 fortsätter i  snabb ta k t. U nder 1 99 9öv ersk red den rea l a BNP-ti llv äxten i Grek l andEU -genomsni ttet för fj ärde året i rad,  trots enl i ndri g  a v mattni ng på  gru nd  av den externau tv eckl i ngen. Konsol ideri ngen a v  til lv äxtf asen
v äntas ha  en gynnsam i nv erkan på
arbetsmark naden. Arbetsl öshete n börj ade mi nsk a1 99 9 och v äntas  fortsätta mi nska u nder denärmaste åren.
Finansp olit iken
Det fi nansi ell a  läget i  Grekl and förbättradesytterl i gare 19 99 , när  u ndersk ottet i  de offentl igafi nanserna mi nskade til l 1 ,6 %  a v  BNP,  vi lk et ärbättre än mål et i k onv ergensprogrammet, ochden offentl i ga  s k ul dkv oten mi nsk ade  ti ll  1 04 ,4 %
av  BNP.  Den snabbare mi nsk ni ngen av
u ndersk ottet berodde på att bu dgeti ntäk terna varmyck et större än v äntat, vi lk et mer än v ä lu ppv ägde  öv ersk r i dandet a v  u tgiftsbu dgeten.Enl i gt det u ppdaterade k onv ergensprogrammetsk a l l u ndersk ottet i  de offentl iga  fi nanserna
mi nsk a  ytterl i gare 2 00 0 och 20 01 .
Konsol i deri ngen a v  de  offentl i g a f i nanserna stödsav  ett stort pri märt öv ersk ott, som delv i sgenereras av social försä k ri ngs systemet efterreforme rna på 19 90 -tal et. Ytterl i g areoml äggni ng ar i nom denna sek tor pl aneras, fr ämst
på gru nd  av att befolk ni ngen bli r a l l t äl dre. Mot
denna bak gru nd  bör fi nanspol i tik en i nrik tas på:
i . att betrak ta mål et i  budgeten om ett
offentl i gt u nders k ott på 1 , 2  % av BNPsom den öv re gränsen; ett bättre resu l tatpå i ntäk tss i dan  bör återspegl as  a v  ett
mi ndre u ndersk ott i  de  offentl i g a
fi nanserna; fi nanspoli ti k en bör stramas  åtytterl i gare 20 01  om ett i nfl ati onstrycku ppstår;
i i . att säk erstä l la en k ontrol l  a v  u tgi fterna
genom k l ara  och bi ndande reg l er i syfte att
mi nsk a  de pri mära  l öpande u t gi fternas
andel  a v  BNP;iii. att fortsätta reformen av
soci al försä k ri ng ssek torn för att sä k erställ asystemets hål l barhet på l ång  sik t; des su tomförbättra k api tal förv a l tni ngen genomsoci al försä k ri ng sfonder k ombi nerade meden fortsatt rati onal i seri ng  och k ontrol l  a v
u tgi fterna; och
i v . att genomföra den pri v ati seri n g som
pl anerats för 20 00  och k ommande år isyfte att sä k erställ a  en snabbare mi ns k ni ngav  den offentl i g a sku l d k v oten.
Produktmarknad erna
Den grek i s k a  ek onomi n är, delv is på  gr u nd a vl andets geogr afisk a  l äge,  mi ndre i ntegrerad i  deeu ropei sk a  produ k tmark naderna än andramedl emsstaters ek onomi . Pri sniv åerna är höga
med tank e på den  greki ska l ev nad sstandarden,
och arbetsk raftens produ k t i v i tet l igger u nder EU -
genomsni ttet, äv en om den hål l er på  attförbättras. Trots bet ydande framsteg som gj ortsmed pri v ati ser i ngen a v  offentl iga  företag och ettantal  åt gärder som v i dta gi ts  för att främja
företagsamhet och i nnov ati on går reformen av
produ k tmark naderna gans k a  l ån gsamt. Motdenna bak gru nd  bör Grek l and s ärski l t  pri ori teraföl j ande:
i . att nå ett bättre resu l tat när det  gä l l er  att
i nförl i va i nremark nadsl a gstiftni ngen;
i i . att påsk ynda  li beral i ser i ngen a v  tel e-, e l -
och gasse k torn;
iii. att v i dta  k onk reta åtgärder för att främj a
startande av nya företag;  och
i v . att v i dta  ytterl i g are åtg ärder för att ök a
forsk ni ngen och u tv eckl i n gen samt
spri dni ngen av i nformati ons- och
k ommu ni k ati onstek ni k och främja denpri v ata sek torns fi nans i eri ng av forsk ni ngoch u tv eck li ng.
24Kapital marknader na
Den pågående li beral iseri ngen gör den greki ska
k api ta l mark naden a l l t  öppnare för k onk u rrens.Ak ti emark naden har gynnats a v  reformer somgenomför ts på området för företagsstyrni ng och
v il lk oren för börsi ntr odu k ti on, och av
demateri al iseri ngen a v  v ärdepapper.Ri s k kapi tali nv esteri ngarna  är d äremot på denl äg sta niv ån i  E U , trots i nci tament i form a vsk attel ättnader och fi nans i ell a stödprogram. Dettami nsk ar av se v ärt den til l bu d s stående
fi nansi eri ng skäll an för nystartade, snabbt v äxande
företag. Mot denna bak gr u nd bör Grek l andsärski l t pri ori tera fö l j ande:
i . påsk ynda genomförandet av  de åtgärder
som l ades  fram i  1 99 8 årsri skk api ta l åtgärd spl an, och s ärski l t bea k ta
de exempel  på god sed  som g av s  i
meddel andet om ri skk api ta l  i  ok tober19 99.
Arbets marknaden
Den grek i s k a  arbetsmark naden har i nte gynnatsså myck et  a v  den l ång v ar i ga  ek onomi skaåterhämtni ngen som man k u nde ha v äntat s i g.Trots en ök ni ng a v  sy sselsättni ngen har ock såarbetsl ösheten ök at de senaste åren på  gr u nd a vatt u tbu det på arbetsk raft ök at.  Arbetsl ösheten
mi nsk ar för när v arande, men betydande
stru k tu rell a probl em återstår att l ösa, däri bland enl åg  sys sel s ättni ngsgrad,  få  del t i dsarbetande, fåk vi nnor i  arbetsl iv et och stor l ångt i dsarbetsl öshet.Vi ssa  steg  har ta gi ts  för att genomförastru k tu rreformer på arbetsmark naden och för att
v i dta  förebyggande åtgärder för att av hjäl pa
u ngdoms- och l ångti d sarbetsl ösheten, äv en omdetta har hi ndrats a v  bri sten på  ti dsenli g a och
effek ti va arbetsförmedl i ngstj änster. Skattetryck etpå arbete har mi nskats. Re sul taten av reformernaför att u nderl ätta de l ti ds arbete och mer fl exi bl aarbetsti der har dock  hi tti ll s  vari t begränsade  pågru nd a v  svåri gheter med genomförandet. I
prak ti k en har i nte hel l er möj li gheten att stä l la s i g
u tanför de central i serade  l öneu ppgörel serna l ettti l l någon mer omfattande decentral i seri ng  a vl öneförhandl i ngarna. Mot denna bak gr u nd börGrek l and s ärski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att v i dta  beslu tsamma, k onsek v enta och
omfattande åtgärder för att hi ndra
arbetsl ösa u n gdomar och v u xna  från att bl il ångti d sarbetsl ösa. Framför all t ökaansträngni ngarna ytterl i g are för att s lu tförareforme n av  arbetsförmedl i ngstj änsternaoch bedri v a en förebyggande  pol i ti k i
enl i ghet med sys sel s ättni ngsri k tli nj erna 1
och 2 . Fortsätta ansträngni ng arna för attreforme ra u tbi l dni n gssystemen enl igtprodu k ti onssystemets behov ;
i i . att k onsek v ent och effek t i v t genomföra de
arbetsmark nadsreformer som
öv erensk oms 1 99 8 ,  särs ki l t i  fr åga  om att
ök a de l ti dsarbetandet och i nföra merfl exi bla arbetsti der; och
iii. att se öv er l önebi l dni ngssy stemen
t ills a m m ans med arbetsmark nadens parter
i  syfte  att anpass a l önu tv eckl i ngen til l
produ k ti v i tetss k il l nader mell an o l ik a
geografisk a  områden, ol ik a  sek torer ochol i ka företag,  och framför all t s äk erstä l l aatt det bl i r pra k ti sk t  möj l igt att ställ a  sigu tanför branschav tal  i nom ramen för deterri to ri el l a  sys sel s ättni ngspak terna.
255. S PAN IEN
U nder 1 99 9 fortsatte BNP att öka i  s amma
stadi g a ta k t som ti d i g are s amti di gt  med en k r afti gök ni ng a v  antal et nya arbetst illf ä l le n .  Ut s ik terna
för 2 00 0 är fortfarande gynnsamma tack vare enmåttl i gare u tv eckl i n g a v den i nhemsk a  efterfråganoch ett u ppsv i ng för den spanska exporten.
Pri su tv ec k li ngen har dock vari t neg ati vare än
v äntat sedan  andra ha l våret 19 99 , men det ärsanno likt  att den k ommer att dämpas u nder 20 00
föru tsatt att l öneu ppgörel serna förbl i råterhål l samma.
Finansp olit iken
U nder 1 99 9 gj ordes tydli g a fr amsteg medk onsol i deri ngen a v de offentl iga  fi nanserna: detoffentl i ga  u ndersk ottet mi nsk ade  ti ll 1 , 1  % avBNP, en hal v procente nhet u nder mål et i  det
u rspru ngli ga  stabil i tetsprogrammet. Enl i gt det
u ppdaterade stabi li tetsprogrammet v äntas detoffentl i ga  u ndersk ottet mi nsk a  ytterl i g are 20 00och 2 0 01  och öv erg å til l att v i s a öv ers k ott 2 00 2och 2 0 03 , v il k et sku ll e u ppnås främst genom enbegränsni ng a v  de  pri mära l öpande u tg i fterna.
Detta sk ul l e  ock så  göra  det möj li gt att l ätta  på
sk attetryck et. En soci al pensi onsreserv fond hari nrättats med tank e på  probl emet med enål drande befolk ni ng. Mot denna ba k gru nd  börfi nanspol i tik en i nri k ta s på:
i . att u ppnå och ev entu el l t  öv erträffa må l en
för de offentl i g a f i nanserna enli gt det
u ppdaterade stabi li tetsprogrammet, medtank e på att resu l tatet 1 99 9 bl ev bättre änv äntat; att redan u nder 20 00  v ara  i nrik tadpå att ytterl i gare  strama åt f i nanspol i ti k enför att u ppv äg a en e v entu ell  risk för
öv erhett ni ng;
i i . att genomföra den pågående öv ersynen a v
den nati onel l a b u dgetlagen u nder 20 00  föratt förbättra k ontr ol l en av de pri märal öpande u tgifterna, v ilk et har centralbetydel se för den fi nanspol i t i ska
k onsol i deri ngen; detta bör göra det möj l igt
att begränsa de  i c k e bu d geterade u t gi fternafrämst ti ll  oföru tsedda  u tg i fter;iii. att gradvi s  bygg a u t den
pensi onsfondsreserv  som i nrättats genom2 00 0 års  bu dgetlag  för att k l ar a detl ångs i k tiga  probl emet med en ål drandebefol k ni ng; att göra ytterl i g areansträngni ngar i s amband med den nya
samtal sru nd a mell an regeri n gen och
arbetsmark nadens parter om enoml äggni ng  a v  pensi onssystemet sommåste äg a ru m  u nder 2 00 0 i nom ramen förden så k a l lade P acto de Tol edo, och
i v . att fortsätta och fu ll t u t  respek tera den
gäll ande i nterna stabi li tetspak ten mel l an
regi onerna och staten, eftersom regi oner nastår för en a l l t större andel  a v  mång au tgi ftsområden.
Produktmarknad erna
Spani en är någorlu nda v ä l i ntegrerat i deeu ropei sk a  produ k tmark naderna. O l ik a  åtgärderhar v i dta gi ts  för att förbättra k onk u rrensen påprodu k tmark naderna: bättre genomförande avi nremark nadsl a gsti ftni ngen, framsteg med
l i berali seri ngen av tel ek ommu ni kati onerna,
förstärk ni ng a v  k onk u rrensl a gen och skapande a v
s.k . one-stop sho ps för små och medel storaföretag. I den nya pl anen för v etensk ap ochtek ni k  tar  man s i k te på  en betydande ök ni ng avu tgi fterna för forsk ni ng och u tv eckl i ng  som andel
av  BNP.  Mot denna bak gr u nd bör Spani en
särski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att fortsätta 1 99 9 års  reform av
k onk u rrensl agen, att i nom ramen fördenna reform fästa s ärski l du ppmärk samhet v i d  att förstärk a  den
ober oende k onk u rrensmyndi ghetens
k apaci tet att u ndersök a  ärenden;
i i . att fortsätta mi nsk a  stödet ti ll  v issa
sek torer (j ärnv ägar,  k oli ndu stri ,v arv s i ndu stri );
iii. att v i dta  åtg ärder för att förstärka
k onk u rrensregl erna bl and  annat i nom
sek torerna för el , g as  och detal j handel ochatt närma v attenpri serna ti ll  den v erkl igak ostnadsni v ån;  och
26i v . Att fortsätta v i dta  åtgärder för att lätta den
admi ni strati va bördan s ärski l t för små ochmedel stora företag med tank e  på dera sstora andel  av antal et arbetst illf ä l le n  in o m
företagssek torn och att u tv i d ga  dengeografisk a  täck n i ngen för s. k . one-stop
shops för företag.
Kapital marknader na
Kapi tal mark na den u tv ec k las snabbt ti l l följ d av
reforme r som i nförts för att främj a
mark nadsti ll träde för företag  och u nderl ätta
i nv esteri ngar i  onoterade v ärdepapper samt til lföl j d av pri vati seri ng sprocessen och hu shål l ensök ande a k ti eä gande. R i s k kapi tal mar k naden ärdock  fortsatt l i ten. Mot denna bakgru nd börSpani en särski l t  pri ori tera föl jande:
i . att göra ytterl i g are ansträngni ng ar för att
u tv eckl a r i s k k api tal mark naderna  ochsärski l t för att ök a  i nv e steri ngarna inystartade företag. Att beak ta de  exempelpå god sed som l ades  fram i meddel andetom ri sk kapi tal i ok tober 1 99 9 på områdena
för k onk u rslag sti ftni ng, främj ande av
i nnov ati v a  model l er för personal ägande,främj ande a v  ak t i emark nader för små  ochmedel stora företag.
Arbets marknaden
Den spansk a arbetsmark naden har börj at fu n gerabetydl i gt bättre u nder de senaste åren.Arbetsl öshete n har mi nsk at mar k ant ochsyssel s ättni ngen ök at k raftigt, särs k il t när det
gäll er de l ti dsarbete. Ansträngni ngar har  g j orts för
att gå  öv er från en pa ss i v ti ll  en ak tivarbetsmark nadspol i ti k .,  däri bland en förstärk ni ngav  de förebyggande åtgärderna för att a v hj ä l pa
u ngdoms- och l ångti d sarbetsl ösheten.Sk attetryck et på arbete har l i ndrats,  särs k il t i  dennedre del en av l öneskalan. Arbetsl ösheten ärdock  fortfarande den högsta i  E U , och betydandestru k tu rell a probl em återstår, där i bl and
arbetsmark nadens u ppdel ni ng i  permanenta och
t illf ä l li g a  anställ ni ng sförhål l anden, k vi nnornas
l åg a förv ärv sfre k v ens och sy sselsättni ngsgra d ochstora regi onal a  s k il l nader. Det f i nns ock s å en r i skför att l önek rav en k ommer att ök a. Mot dennabak gru nd  bör Spani en särski l t  pri ori tera föl jande:
i . att ti l lsammans med arbetsmark nadens
parter se öv er l önebi l dni ngs systemet ochti l lämpni ngen av det soci a l atrygghetssystemet på regi onal  och l ok a lni v å  och v i dta  åtg ärder för att förbättrabostadsmark nadens fu n k ti on för att främja
arbetsk raftens rörl i ghet och av hjäl pa
regi onal a  ski ll nader i  fråga  om arbetsl öshet;
i i . att fortsätta ansträngni ngarna för att
åstadk omma en ef fek tiv are ak tivarbetsmark nadspol i ti k för att mi ns k aantal et personer som bl i r
l ångti d sarbetsl ösa, och k ombi nera detta
med en öv ersyn av s k atte- ochbi dragssy stemen för att ök a i nci tamentenatt anställ a, ta  arbete och del ta i ak t i v aarbetsmark nadspol i ti ska åtgärder. Attu ndersök a k vali teten på den tek ni s k a
u tbi l dni ngen i  sk ol orna och hu r ef fek tiv
den är; och
iii. att ti l lsammans med arbetsmark nadens
parter ytte rl i gare se öv er stri k ta  lagar  omanstäl l ni n gss k ydd för fast anställ da  ochmi nsk a  hi ndren för att avsk ed a anstä l l d a
för att mi nsk a  omfattni ngen av ti ll fä l li g a
anstäl l ni n gsa v tal och främj a  f l exi bil i tetenpå arbetsmark naden.
276. F RAN K RIK E
Den ek onomi sk a a k ti vi teten ök ade i  m i tten av
1 99 9 och ök ni ngen v erkar för närvarande stabil :ti l lv äxten bör fortsätta att v ar a s u nd u nder 20 00 ,v il k et möj li g gör en k ra fti g  ök ni ng  a v  antal etarbetst illf ä lle n .  Trots den ovannämnda potenti el l a
ti l lv äxten väntas i nfl at i onstryck et förbl i  dämpat
tack  v are ökad k onk u rrens och måttl i g a
l öneök ni ngar.
Finansp olit iken
Frank ri k e  g j orde synl iga  framsteg  med att
förbättra stäl l ni ngen för de  offentl i g a fi nanserna
u nder 1 999 , och u ndersk ottet i  de offentl igafi nanserna mi nskade til l 1 ,8 %  a v  BNP,  en halvproce nten het u nder mål et i  det u rspru ng l igastab i l i tetsprogrammet. Enl i gt det u ppdaterade
stab i l i tetsprogrammet sk a l l ytterl i gare
mi nsk ni ngar av det offentl iga  u ndersk ottet
eftersträv as u nder 20 00  och därefter. Detta s k allsk e genom en stri k t k ontrol l  av u tg i fterna, vi lk etdessu tom sku ll e göra det möjl igt att mi ns k ask attetryck et. På medell ång  s i k t k ommerFrank ri k es  offentl iga  fi nanser, särs k il t
pensi onssystemet oc h sj uk försä k ri ngssy stemet, att
bel astas  all t mer a v  e ffek terna a v  den åldrandebefol k ni ngen. Mot denna bak gr u nd börfi nanspol i tik en i nri k ta s på:
i . att u nder 20 00  mi ns k a  det offentl iga
u ndersk ottet t ill e n  n ivå  kl art u nder den
ni v å  som fa stställ des i  det  u ppdaterade
stab i l i tetsprogrammet, med beak tande a v
att det offentl i ga  u ndersk ottet bl ev  mi ndreän v äntat 1 99 9 och att ti ll växtu tsik terna ärgoda;
i i . att snabbt v i dta  k orri gerande åtgärder v i d
ev entu el l a  betydande a v vi k e l ser från  de
u tgi ftsmå l  för särs k il da  sek torer somfastställ ts i  det  u ppdateradestab i l i tetsprogrammet; att v i dta  så dana
k orri gerande åtg ärder samma  år e l l er senastdet påföl j ande  året;iii. att pri ori tera en snabbare mi nsk ni ng  av
u ndersk ottet framför att genomföraytterl i gare s k attesänk ni ng ar u nder 2 00 0och 2 0 01 , om u trymmet i  de offentl igafi nanserna ök ar  för att u nd v ik afi nanspol i ti s k  sti mul ans till  redan
l iv sk ra fti g  ek onomi sk v erksamhet; och
i v . att i nri k ta  oml äg gni ngen a v
pensi onssystemet, som enl i gt pl anernask a l l börj a u nder 20 00 , på  långsik tigthål l bara  offentl i g a f i nanser med bea k tandeav  r ättv i se k rav ,  däri b l and rättvi sa  mel lan
generati onerna.
Produktmarknad erna
Frank ri k e  är gans k a  v ä l  i ntegrerat i de e u ropei sk a
produ k tmark naderna. Den senaste ti den har
stru k tu romv andli ngen börj ar g å all t snabbare,
v il k et medför bättre k onk u rrensv il lk or ochmi ndre byråk rati  för företagen. Det rådande,  mergynnsamma mak roek onomi sk a  läget öppnar enmöj l i ghet för Fran k ri k e  att genomföra ytterl i garereforme r. Mot denna bak gru nd bör Frank rik e
särski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att förbättra genomförande t av
i nremark nadsdi rek tiv , d är Fran k ri k eh it in t ills  ly c ka t s  d å li g t  och den senaste
ti den all t s ämre. Att l ösa probl em medti l lämpni ngen av i nremark nadsreg l er, och
fortsätta ansträngni ngarna för att i nföra
större öpp en het v i d offentl igaanbu dsförfaranden;
i i . att noga öv ervak a  och sä k erställ a  en
mi nsk ni ng av den rel at i v t höga  niv ån påstöd för särski lda ändamå l ;
iii. att u tv eckl a  den redan påbörj ade
l i berali seri ngen av nätv erk s amheterna,särski l t i nom energi sek torn; och
i v . att fortsätta ansträngni ngarna för att
förenk l a formali teterna för företag och attfrämj a i nnov ati on.
28Kapital marknader na
Den fransk a k api ta l mark naden är v älu tv ec k l ad
och effek ti v .  Ak ti emark na den u tv ec k ladesdynami sk t u nder 19 90 -tal et tack v are modernare
tek ni k , u ppk omsten av  en mar k nad för snabbt
v äxande företag, pri vati seri ng  och vi dtag ande a vfi nanspol i ti s k a  åtg ärder ti ll  stöd för i nv esteri ng ar ibörsn oterat k api tal . Oli k a  åt gärder har v i dta gi tsför att sti mu l era  u tv eckl i ngen av ri s k kapi tal .Ri s k kapi tal mar k naden är dock fortfarande
ou tv eck lad, trots ti ll växten den senaste ti den. Mot
denna bak gru nd  bör Frank ri k e  s ärski l t pri ori teraföl j ande:
i . att göra det ännu  lättare för i nsti tu t i onel l a
i nv esterare att i n v estera i a k ti emark naderoch ri sk kapi tal ;  och
i i . att fästa  särs k il d u ppmärk samhet vi d de
åtgärder som lades  fram i  meddelandet omri skk api ta l  i  ok tober 1 99 9 som exempel  pågod sed  för att förbättra skatteregl erna,omarbeta k onk u rsl a gsti ftni ngen och främjav i dare u tv eckl i ngen av system med
personal ägande.
Arbets marknaden
Arbetsmark nadsl äget i  Frank rik e har förbättrats,äv en om arbetsl ösheten, 1 1 %  a v  arbetsk raften
1 99 9 ,  fortfarande är en av de högstai  E U . Mi ns k ni ngen a v  u ngdomsarbetsl ösheten
har bl i vi t ännu mer u ttalad e fter det att nya,omfattande åtgärder grad v is börj at f å ef fek t. Denomi nel l a l öneök ni ngarna  har vari t måttful la trotsden ök ade efterfråg an på arbetsk raft den senasteti den. Nästa l öneförhandl i ngsomgång k ommer att
bl i  avgörande, eftersom den ock så k ommer att
omfatta effek terna a v  det su ccess i va i nförandetav  en  35 -ti mmars arbetsv eck a.  Den v erkl igask atten på arbete och nettoersätt ni ngsgraden ärhögre än EU -genomsni ttet i  Frank rik e, och detregel v erk som omger företagen är fortfarande
ganska tu n gt. Mot denna bak gr u nd bör Frank rik e
särski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att fortsätta och u tv ärdera
arbetsmark nadspol i ti ska åtgärder av sedd aatt mi nsk a  s k attetryck et på arbete, särski l tsådana  åtg ärder som berör ou tbi l dad och
l åg avl önad arbetsk raft;
i i . att se öv er bi dr ags system och l a gsti ftni ng
om anstäl l ni ng ssk yd d för att ök ai nci tamenten för arbetstagare att ta emoterbj u det arbete och del ta i a k tiv a  åtgärderoch för arbetsgi v are att nyanstäl la; och
iii. att noga öv ervak a  i nförandet a v  3 5 -
ti mmarsv eck an för att u ndvi ka neg ati vaeffek ter på l önek ostnaderna, u tbu det påarbetsk raft och arbetsorgani sati onen påmedel l ång  sik t.
297. I RLAN D
BNP ök ade återi gen excepti onel l t myck et u nder
1 99 9 ,  och en k raftig om än lägre til lv äxt  v äntasu nder 2 000  eftersom den s l u tli g a efterfråg ank ommer att förbl i  hög. En del a v  den  pågåendei nfl ati onsök ni ngen k an t i ll sk r i v a s fak torer avengångskarak tär  och den u nderl igg ande
i nfl ati onen kan kansk e  tygl a s, men det f i nns
teck en på öv erhettni ng särski l t påarbetsmark naden. Fl as k halsar på  u tbu d ssi d an k andärför hota både i nflati onen och ti l lv äxten påk ort si k t.
Finansp olit iken
U nder 1 99 9 noterades återi gen ett stort öv ersk ott,2  % av BNP, i  de  offentl i g a f i nanserna. Istab i l i tetsprogrammet föru tses det att öv ers k otten
k ommer att fortsätta u nder de närmaste åren. Det
fi nns nu  tyd l iga  teck en på ett i nf l ati onstryck  i
ek onomi n och u ppk omste n av  fl a sk ha l sar  påu tbu dss i dan, de l s fysiska, t.ex. i nom i nfrastru k tu r,del s på  arbetsmark naden. Mot denna bakgru ndbör fi nanspol i ti k en i nri k tas  på:
i . att redan u nder 20 00 anv änd a
fi nanspol i tik en ti ll  att sä k erställ a
ek onomi sk  stabil i tet, med tank e  på denek onomi sk a öv erhettni ngens omfattni ng;och att i nri k ta b u dgeten för 20 00  på  dettamål ;
i i . att ök ni ngen a v  den rea l a  offentl i g a
k onsu mti onen mi nsk as  från
u ppsk attni ngsvi s  4 , 3  % 19 99  til l 2 , 7  %2 00 2 i enl ighet med det u ppdateradestab i l i tetsprogrammet; och
iii. att mål en för pl anen för nati onell
u tv eckl i ng  ges  hög pri ori tet, med tank e på
behov et av  att til lgodose den k r afti gt
v äxande e k onomi ns behov  avi nfrastru k tu r,  och samti digt s k a l l defi nanspol i ti s k a  stabil i tetsmål en u ppnås.Produktmarknad erna
Den i rl ändska e k onomi n är myck et väl i ntegreradmed resten av  E U . Pr i serna är rel ativ t l å ga, trotsatt pri serna på bostäder och vi ss a tjänster sti g i t
snabbt den senaste ti den, och produ k ti vi teten är
hög. Ett antal  reformer av produ k tmark nadernahar genomförts de senaste åren. Framsteg  hargj orts med att u tv eckl a  k onku rrensen i nomtel esek torn, el - och gasmar k naderna s k a l l grad v isöpp nas för k onku rrens, och regeri ngen har börj at
anv ända  partnersk ap mel l an  offentl i g a organ  och
pri v ata företag för att effe k tiv i sera  de offentli g atj änsterna. De offentl i ga  u tgi fterna för fors k ni ngär g ansk a  små,  men de bu d getmedel  som ans l åsför forsk ni ng och u t v eck li ng  a v ses  ök as  betydl igt.Mot denna bak gru nd bör Irl and särs k il t pri ori tera
föl j ande:
i . Konk u rrensmyndi gheten b ör ges
befogenhet er att t illä m pa  arti kl arna  81  och
8 2 i EG-fördraget. Det bör göras möj l igtatt v erk li gen förstärk a k onk u rrenspol i ti k engenom den rev i deri ng  av
k onk u rrensl ag sti ftni ngen som s k a l l
u tarbetas i år, så  att den i nte enbartbegränsar sig t i ll  procedu rfrågor; och
i i . att v i dta  åtg ärder för att ytterl i g are
av reg l era transportsek torn oc h särski l t atti nföra k onk u rrens på  områdena för
j ärnv ä gstransporter oc h stadstrafik  med
bu ssar t.ex. genom franchi si ng.
Kapital marknader na
Kapi tal mark na derna u tv ec k las v ä l  och börsv ärdetsom andel  av BNP har fördu bbl ats  u nder desenaste fem åren. Antal et börsnoterade företaghar dock  vari t fortsatt li tet. Fl era  åtg ärder harv i dta gi ts  för att främja r i skk api ta l i n v esteri ngar,och det är posi ti v t att man börj at frång å
fi nansi eri ng  med offentl iga  ans l ag  til l förmån för
pri v ata i nv esteri ngar.  Inv esteri ngar som ti digaretradi ti onel l t var i nrik tade på  det senareu tv eckl i ngs stadi et (expansi on) har i  ökandeu tsträck ni ng börj at i nri k ta s på  de ti d i g areu tv eckl i ngs stadi erna.  Den total a i n v esteri ngsniv ån
är dock  fortsatt l åg.  Mot denna bakgru nd bör
Irl and särs k il t pri ori tera följ ande:
30i . att göra ytterl i g are ansträngni ng ar för att
u tv eckl a r i s k k api tal i startsk edet ochnärmast efter startsk edet.
Arbets marknaden
En k raftig ök ni ng  a v  sysse l sättni ngen och enarbetsl öshet som närmar si g  hi stori sk t  l å ga  ni våerär de främsta  i nsl a gen på den i rländskaarbetsmark naden för närv arande.Syssel s ättni ngsgraden är på samma niv å  som ieu roområdet, k v i nnornas del tag ande i arbetsl iv et
hål l er på  att ök a  och den senaste t i dens
u tv eckl i ng  vi ttnar om en omfattande mi nsk ni ngav  l ångt i dsarbetsl ösheten. Samti di gt  som dendemografi ska u tv eckl i ngen  k ommer att fortsättaök a u tbu det på arbetsk raft, väck er si tuati onensom hel het farhågor för att en arbetsmark nad på
v äg  mot öv erhettni ng sk ul l e  ku nna begränsa  den
ek onomi sk a til lv äxten. Mot denna bakgru nd börIrl and särs k il t pri ori tera följ ande:i . att öv erv aka l öneu tv eckl i ngen för att
säk erstä l la att den är förenl ig med deåterhål l samma  l önek rav som ärnödv ändi ga  för att sy sselsättni ngen skallk u nna fortsätta att ök a;  och
i i . att i nföra en öv ergri pande  strategi för att
ök a k vi nnors del tagande  på
arbetsmark naden, däri bl and att a v skaff ask atte- och bi drags system som mi nskari nci tamenten att träda i n i  arbets l i v et, och
att v i dta  åtg ärder för att göra det lättare attförena arbete och fam ilje li v.  S ärski l t
eftersträv a f l exi bl a  sy stem för l edigheter
och fortsatta ansträngni ngar för att höj astandarden på barnomsorg och öv ri gomv årdnad.
318. I TALIEN
Sedan andra ha l våret 19 99  har den ek onomi sk a
ti l lv äxten i Itali en ök at mar k ant och u ts i k terna
v äntas förbl i  goda u nder 20 00 –20 01 . T i ll växtenförstärk s a v  att den i nhemsk a  efterfrågan  ochnett oexpo rte n ök ar. Arbetsl ösheten har dockbörj ar sti ga  igen, trots ök ad  fl ex i bi li tet påarbetsmark naden.
Finansp olit iken
U nder 1 99 9 mi ns k ade  Ital i en si tt u ndersk ott i  deoffentl i ga  fi nanserna t i ll  1 ,9 %  a v  BNP,  någotbättre än det u rspru ngli g a må l et 2 , 0  %.  Detpri mära öv ersk ottet v ar dock lägre än v äntat(4 ,9  % av BNP i  ställ et för 5 , 5  %) och denoffentl i ga  sku ldkv oten v ar fortsatt hög, 1 14 ,9 %av  BNP.  I det u ppdaterade stabil i tetsprogrammetföru tsätts det att u nders k ottet sk all  m i nsk a sytterl i gare til l 0 , 1  % av BNP u nder 20 03 .U ndersk ottet sk all  m i nsk a s genom en stri k tk ontrol l  av u tg i fterna, vi lk et ock s å k ommer att
m ö jlig göra en l i ndri ng  a v  s k attetryck et. På
medel l ång  sik t k ommer tryck et på de offentl i g afi nanserna i Itali en, särs k il t pensi onssystemet, attök a til l följ d av att befol k ni ngen  åldras. Motdenna bak gru nd  bör fi nanspol i tik en i nrik tas på:
i . att åstad k omma ett bättre u tfal l för de
offentl i ga  fi nanserna än pl anerat u nder2 00 0 och 2 00 1 och därmed pås k ynda
mi nsk ni ngen a v  den fortfarande höga
offentl i ga  sku ldkv oten i  förhåll ande til lBNP mot bak gru nd av ettk onj u nk tu rbeti ngat u ppsv i ng  som trol igenär starkare än v ad  som antogs  i detu ppdaterade stabi li tetsprogrammet;
i i . att åtmi nstone u ppnå ett pri märt öv ersk ott
på 5 , 0  % av BNP u nder 20 00  och 20 01  ienl i ghet med det u ppdateradestab i l i tetsprogrammet, dv s. genom en
sträng k ontrol l  a v  de  pri mära l öpandeu tgi fterna;
iii. att på medel lång sik t hej da  den förväntade
ök ni ngen av pensi onsu tg i fternas andel a vBNP; att i  detta syfte s å fort som möj l igti nl eda  en öv ersyn a v  pensi onssystemet ochv i dta  ytterl i gare  åtgärder för att reformera
pensi onssystemet, bl and annat genom attfrämj a framv äxten a v  pensi onsordni ngarsom gru ndas  på fonderade avsättni ngar;och
i v . att genomföra det pl anerade
pri v ati seri ng sprogrammet, respek tera
ti dsfri ster och om möj l igt pås k yndapri v ati seri ngen, särs k il t i nom energi - ochtranspor tsek torn; att anv ändapri v ati seri ng si ntäk ter til l att mi ns k astatssku l den ytterl igare.
Produktmarknad erna
Ital i en är  rel ativ t sett mi ndre i ntegrerat i  de
eu ropei sk a  produ k tmark naderna än andra storamedl emsstater. Ital i enska företag  har mi ndreomfattande i nternati o nel l  v er k samhet än mank u nde v änta sig av ett l and av den storl ek en.Pri sni våerna i Itali en är  dock  betydl igt l ägre  än
EU -genomsni ttet oc h produ k t i v i teten på s amma
ni v å  som i Frank rik e och Tys k land. Fl era  nyareforme r har bi drag i t ti ll  att förbättraprodu k tmark nadernas fu nk t i on, särs k il t påområdet för pri v ati seri ng  och av reg l eri ng  av denal l männytti ga  se k torn och i  fråg a om att l i ndraden admi ni strativ a  bördan för små ochmedel stora företag. Mot denna bakgru nd börItal i en s ärski l t pri ori tera följ ande:
i . att göra ytterl i g are framsteg  med att
i nförl i va i nremark nadsl a gstiftni ng,
eftersom resu l taten när det g äll er attgenomföra soci al lag sti ftni ng fortsätter attv ara  rel ativ t då l iga  jämfört med andramedl emsstater, och ett antal  i ndik atorertyder på probl em i nom offentl i g
u pphandl i ng;
i i . att ök a ansträngni ngarna för att ytterl i gare
mi nsk a  den total a män gden statli gt stödi nom andra sek torer än j ordbru k  och attförbättra stödstru k tu ren eftersom ni v ån påstödet t ill andra se k torer än j ordbru k  i
proce nt av  BNP är en a v  de högsta  i EU
och eftersom andel en regi onal stöd harök at på bek ostnad av andra  öv ergri pandestödk ategori er;
32iii. att fortsätta arbetet med att förenk l a det
regel v erk som omger företagen och attu tv eckl a s.k .  one-stop sho ps; och
i v . att ök a i nsatserna för att främj a  forsk ni ng
och u tv eck li ng och i nnov ati on med tank epå forsk ni ngens och u tv eckl i ngens  myck et
l åg a andel  av BNP.
Kapital marknader na
Betydl i ga  framsteg  har g j orts mot u tv eckl i ngen av
dj u pare och mer i ntegrerade f i nansmark nader ochu tv eckl i ngen av ri s k kapi tal i Itali en. De i ta l i ens k a
ak ti emark naderna  v äxer  snabbt tack  v are det
omfattande pri v ati seri ngsprogram som på går.Ri s k kapi tal och onoterat k api tal  har  ock så  ök atsnabbt u nder de senaste åren, och bi l dandet a vNu ov o Mercato k ommer att bi dra ytterl i gare  ti lldenna u tv eckl i ng.  R i s k k api tal mark naden  är dock
fortfarande u nderu tv eck lad. Mot denna ba k gr u nd
bör Ital i en särs k il t pri ori tera föl jande:
i . att fortsätta ansträngni ngarna för att främj a
u tv eckl i ngen av ri s k kapi tal ,  särs k il t genomatt ytterl i gare förbättra regl erna förbesk attni ng a v  riskk api ta l  genom att göra
det l ättare för i nsti tu ti onel l a  i n v esterare att
i nv estera på  ak t i emark nader och iri skk api ta l  och genom att omarbetak onk u rslagst i ftni ngen.
Arbets marknaden
Trots bl ygsamma förbättri ngar den sena ste ti denär arbetsmark nadsläget fortfarande svårt, med enl åg  sys sel s ättni ngsgrad,  stor stru k tu re l larbetsl öshet och stora regi onal a ski ll nader. Enu ppdel ad arbetsmark nad, atypi s k a
anstäl l ni n gsa v tal ,  en omfattande svart sek tor och
en arbetsl öshet som drabbar v i s sa gru pperoch regi oner särsk il t hårt tyder på
stru k tu rprobl em. Många u nderl i g gande stru k tu rerhar negati va ef fek ter på sysse l sättni ngen,däri bl and ett högt s k attetryck  på arbete, generösabi dragssy stem i  k ombi nati on med en ri gorösl ag sti ftni ng om anställ ni ngss k ydd  och ett
i nv eck lat l öneförhandl i ngssystem. Medan
betydande ansträngni ngar har g j orts för att s änk ask atten på arbete, moderni sera förv a l tni ngen ochi nföra nya reformstru k tu rer, har i n gen a v  des saåtgärder ännu gett f u ll  u tdel ni ng.  Det fi nns ettk l art behov  av att k ompl ettera dessa  i ns atser med
omfattande stru k tu rel la åtgärder. Mot denna
bak gru nd  bör Ital i en s ärski l t pri ori tera följ ande:
i . att se öv er bi dr ags systemen och
l ag sti ftni ngen om anstä l l ni ng ssk ydd  ochv i dta  k ra ftfu ll are ak t i v aarbetsmark nadsåtgärder. Kombi nera en
förbättri ng av  sy stemet med
arbetsl öshetsersättni ngar med en merfl exi bel lagst i ftni ng om anstä l l ni ng ss k yddoch strängare regl er för berätti g ande ti llpensi oner oc h bi dragssy stem, samti digtsom man ställ er k ra v på att acceptera
erbj u det arbete och sk apar i nci tament att
del ta i  ak tiv a  arbetsmark nadsåtg ärder;
i i . att främj a  fl ex i bi li tet på arbetsmark naden
och särsk il t öka ansträngni ngarna attfrämj a l önefl exi bil i tet enli gt ski ll nader iarbetsk raftens produ k ti vi tet i  o l ik a
regi oner; och
iii. att fortsätta ansträngni ngarna för att sänka
sk atten på arbete, och noga öv ervakau tv eckl i ngen, särski l t  effek terna avt illf ä l li g a  skatte- och soci alavgi fts åtgärder
som ri k tar s i g  til l mi ss gynnade gr u pper på
arbetsmark naden och mi ssgynnade
regi oner.
339. L UXEMB URG
Den real a BNP-ti ll växten v ar  ov äntat stark u nder
1 99 9 trots den ogynnsamma externau tv eckl i ngen, och den snabba  ti ll växten förv äntasfortsätta. Arbetsl öshete n är fortfarande myck etl åg  och det f i nns vi ss a risk er för ett ökati nfl ati onstryck .
Finansp olit iken
På gru nd av den snabba e k onomi sk a t i ll v äxtenoch den resu l terande ök ni ngen a v de offentl igai nk omsterna har Lu xembu rg i  f l era år k u nnat
u ppv i sa  ansenli g a öv ers k ott. Mot denna bak gru nd
bör fi nanspol i ti k en i nri k tas  på:
i . att noga öv ervak a  den offentl iga  sek torns
l öpande u tgifter för att lättare ku nnau ppnå de ang i v na  mål en  för de offentl igafi nanserna, samti d i gt  som man ser til l att
sk apa  u trymme för en sänk ni n g a v
sk attetryck et i  enli ghet med detu ppdaterade stabi li tetsprogrammet; oc h
i i . att k ombi nera en su nd fi nanspol i tik med
de reformer, särsk il t påsoci al försä k ri ng sområdet, som behöv s för
att k u nna hå l la systemet fu nk ti onsdugli gt
på l än gre sik t och kl ara  a v  k ostnaderna isamband med en a l l t äl dre  befol k ni ng.
Produktmarknad erna
Lu xembu rgs e k onomi  är väl i ntegrerad i  deneu ropei sk a  produ k tmark naden, och l andetsmak roek onomi sk a res u l tat är l y sande, men destru k tu rpol i ti s k a  åtg ärder som är avsedda  attförbättra pr odu k tmark nadernas f u nk ti on har i nte
k ommi t l ik a  långt. Vissa  framsteg  har emel l erti d
gj orts, och särs k il t välk omna är det när aförestående av s k aff andet av pri sreg l eri ngs- ochregi onal stödssystemen. Mot denna bak gru ndbör Lu xembu rg särski l t  pri ori tera föl jande:
i . att påsk ynda  i nförl iv andet i nati onel l
l ag sti ftni ng av EU -bestämmel ser som rörden i nre mark naden, s ärski l t på  områdenatranspor t, mot orford on,v äxtsk ydd sk ontro l l  och soci a l a  frå gor;
i i . att anta en ny k onku rrensl ag  som ger
myndi gheterna befogenhe t att genomdri v aEG-fördragets arti k lar 81  och 8 2 och på s åsätt ku nna föra en mer ak tivk onk u rrenspol i ti k ;  och
iii. att sk apa  gynnsamma beti nge l ser för att
k omma i fatt den senaste u tv eckl i ngen i
i nformati onssamhäl l et, eftersomi nformati ons- och k ommu ni k ati ons-tek ni k en s l ag i t i genom myck et sent för ettl and med så  hög l e v nadsstand ard.
Arbets marknaden
Arbetsmark nadsl äget i  L u xembu rg är  gynnsamt.Landet har de lägsta  arbetsl öshetstal en och denhögsta i nhemsk a  sysse l sättni ngen i  hela E U , v ara ven stor del  är  gränsarbetare. Förv är v sgra den hos
den nati onel l a befolk ni ngen är  däremot i nte li k a
god, med s ärski l t l å g förvärv sfre k v ens b l andk vi nnor och äl dre arbetstagare. Arbetsmark nadenhar v isserl igen i nga  större fu nk ti onsprobl em, menv i s sa  skatte- och bi dragsstruk tu rer kan v erkahämmande på del tag andet på arbetsmark naden.
Mot denna bak gru nd bör Lu xembu rg  särs k il t
pri ori tera föl j ande:
i . att granska s k atte- och
soci al försä k ri ng ssystemen i  syfte attav läg sna s ådana  fa k torer som k an hämmadel tagandet på  arbetsmark naden, samt att
v i dta  fl er  åtgärder för att ök a
förv ärv sgr aden bl and den i nhemsk abefol k ni ngen, särs k il t k vi nnor och äl drearbetstagare.
3410 . N EDERLÄN DERN A
Den ek onomi sk a a k ti vi teten förbl ev  hög u nder
1 99 9 ,  och den höga e k onomi sk a til lv äxt  somu ppnåtts u nder 1 99 8 mattades  i nte nämnv ärt a vu nder 1 999 . Til l följ d av detta fortsattesyssel s ättni ngen att ök a  i snabb tak t  och denregi strerade arbetsl ösheten sj önk  til l ni våer som
i nte v ari t  så  låga  sed an 19 70 -tal et. T i ll v äxten
k ommer trol i gen att fortsätta ök a  u nder 200 0 ,  pågru nd a v  det förbättrade externa ek onomi sk al äget. Den snabba  ti ll växten och enarbetsmark nad som grad v is är  på v ä g motöv erhett ni ng v äc k er vi ss  oro för pri su tv ec k li ngen,
och i  ännu  högre grad  l öneu tv eckl i ngen, som nu
är betydl i gt snabbare än i  grannl änderna.
Finansp olit iken
Den stark a e k onomi sk a t i ll v äxten ökade statens
i nk omster 1 99 9 så  att det offentl iga  u nders k ottet,
som i  börj an av året a l l mänt förväntades ök a,  s åsmåni ngom v ändes  i ett öv ersk ott på 0 ,5 procentav  BNP.  Sedan mi tten a v  1 99 0 -ta l et harNederl ändernas fi nanspol i tiska strateg i  bestått iatt mi nsk a  tyngden av statens u tgifter genom
ti l lv äxttak för att mi ns k a  skattetryck et och
samti digt mi nska u ndersk ottet i  de  offentl i g afi nanserna. En omfattande skattereform, somi nnebär l ägre personbesk attni ng och ök adi ndi rek t beskattni ng, pl aneras  ti ll  2 001 . Motdenna bak gru nd  bör fi nanspol i tik en i nrik tas på:
i . att u nder år 2 00 0 ök a  det offentl iga
öv ersk ottet från 1 99 9 ,  eftersomprognoser na tyder på en fortsatt starkti l lv äxt, att v ara  redo att strama  åtfi nanspol i tik en redan år  20 00  omi nfl ati onstryck et ök ar mer än vad som
orsak as  a v  de  stigande i mportp ri serna,
särski l t om den n u v ar ande l önestegri ngenfortsätter; oc h
i i . att noga öv ervak a  den offentl iga  sek torns
u tgi fter u nder 20 01  för att se til l atti nk omstbor tfal l et i  s amband med
sk attereformen oc h den därmed förbu ndna
försämri ngen av sa l dot för de offentli gafi nanserna bl i r  begränsad  och ti ll fä l li g.Produktmarknad erna
Nederl änderna är myck et väl i ntegrerat i deneu ropei sk a  ek onomi n och dessprodu k tmark nader fu ngerar re l ativ t väl .  De
stru k tu rell a reformerna har vari t effe k tiv a, äv en
om v i ss a probl em kv arstår med i nförl iv ande ochgenomdri v ande a v  l ag sti ftni ng  som rör den i nremark naden (i nom transpor t och offentl i gu pphandl i ng). Förstärk ni ngen avk onk u rrenspol i ti k en och a v regl eri n gen av energi -
och transpo rtsek tore rna bör for tsätta. Den
pri v ata sek torns andel  av f i nansi eri ngen avforsk ni ng och u t v eck li ng  är relati v t  li ten, ochtek ni k öv erföri ngen mel lan offentl ig och pri vatforsk ni ng är  fortfarande i nte til l räc k li g.  Motdenna bak gru nd  bör Nederl änderna särski l t
pri ori tera föl j ande:
i . att förbättra efterl ev naden av di rek t i v en
för offentl i g u pphandl i ng, e ftersom v ärdetpå Nederl ändernas andel a v  deanbu dsi nfordri ngar som offentl i g görs iEGT är bl and de  läg sta i nom EU ;
i i . att gå  vi dare med de l ag sti ftni ngsreformer
och den pri v ati seri ng sprocess som li g gerti l l gru nd  för i nförandet a v  k onk u rrens inätv erk samheter, att i  synnerhe t påsk yndaöv erföri ngen ti l l nati onel l l a gstiftni ng a vi nremark nadsdi rek tiv  på  transporto mrådet,
att anta en förordni ng om access  ti ll
k abel nätet för att u ndv ik a  attk abel företagen f år en domi nerandestäl l ni n g i nom tel efoni  och i nternet tj änster;och
iii. att v i dta  f l er åtg ärder för att ök a  den
pri v ata sek torns engagemang  i forsk ni n g
och u tv eck li ng och u ppmu ntratek ni k öv erföri ng mell an offentli g  ochpri v at forsk ni ng.
35Kapital marknader na
Nederl ändernas ak ti emar k nad och
ri skk api ta l mark nad är v ä l u tv ec k lade ochk onk u rrensk raftiga. M ark naden för riskk api ta l  haru ppv i sat  stark ti ll växt u nder de senaste  åren,
del vi s på  gr u nd a v  det  gynnsamma s k attekl i matet.
Det görs dock  relati v t få  i nv esteri ng ar u nderföretagens ti diga t i ll växtfas.  Mot denna bak gr u ndbör Nederl änderna särsk il t pri ori tera följ ande:
i . att k oncentre ra si na  i nsatser  på att
u ppmu ntra fi nansi eri ng  i den ti d i g a
ti l lv äxtfa sen, att ta hänsyn t i ll  de  exempel
på bästa prax i s som tas u pp ik ommi ssi onens meddel ande om riskk api ta lfrån ok tober 1 9 99  i  fråga  om attu ppmu ntra i nnov ati v a  system förpersonal ägande, i nk lu s i v e  ak t i eopti oner.Arbets marknaden
Nederl ändernas arbetsmark nad har v ari t en av debäst fu ngerande  i EU u nder senare år, myck ettack  v are den hel täc k ande strategi n ba k om de
stru k tu rreformer som genomför ts. Reformer av
sk atte- och soci a l försäk ri n gssystemet har mi ns k atsk attetryck et på arbete och ök atarbetsmo ti v ati onen. Åtgärder har v i dta gi ts  för attök a sy sselsättni ngen i nom v issa  gr u pper, t.ex.äl dre arbetstagare och handi kappade. Trots detta
k v arstår  ändå  stora struk tu rel la oba l anser, och en
stor del  a v  den arbetsföra befol k ni ngen ärberoe nde av  pa ssiv t arbetsl öshetsu nderstöd ochi nv a l i d i tetsförmåner. Mot den na bak gr u nd börNederl änderna särski l t pri ori tera föl jande:
i . att fortsätta förbättra sk atte- och
soci al försä k ri ng ssystemet för att a v l ä gsna
de fa k torer som k an mi ns k aarbetsmo ti v ati onen, särs k il t hos kv i nnoroch äl dre arbetstagare, att k raftf u ll tfortsätta i nsatserna för att mi ns k a  det storaantal  personer som fortfarande befi nner
si g  u tanför arbetsmark naden och är
beroe nde av  system för pass i v ti nk omststöd.
3611. Ö S TERRIK E
Österri k e u ppl ev er för närvarande ett u ppsvi ng i
den ek onomi sk a till v äxten, som beror på enbal anserad återhämtni ng av samtli gaefterfrågek ompone nter, oc h framför al l t en starkpri v at k ons u mti on. Syssel s ättni ngen förv äntasfortsätta att ök a, och torde i k ombi nati on med ett
fortsatt el asti s k t arbetsk rafts u tbu d bi dr a til l en
l ägre  arbetsl öshet.
Finansp olit iken
Österri k e hade vi ss  framgån g med att k onsol i dera
de offentl i g a f i nanserna 199 9 och l yckades
mi nsk a  u ndersk ottet ti l l 2 , 0  procent av  BNP,v il k et v ar det m ål som stä l l ts  u pp i detu rspru ngli ga  stabil i tetsprogrammet. Motbak gru nd  av mark erade  s k attel ättnader i nomramen för i nk omstsk attereformen är
stab i l i tetsprogrammets mål  för det  offentl i g a
u ndersk ottet 1 ,7  procent av  BNP  20 00  ochytterl i gare mi nsk n i ngar d ärefter. Detta sk a l lemel l erti d s k e med h j äl p av omfattandeengångsåtg ärder. För att å stadk omma v ara k ti g aförbättri ngar i  de offentli ga  f i nanserna på
medel l ång  och l ång  s i k t planerar man i det
u ppdaterade stabi li tetsprogrammet dj u pgåendestru k tu rell a åtgärder, främst på pensi ons- ochhäl sov årdsområdet. Mot denna bakgru nd börfi nanspol i tik en i nri k ta s på:
i . att som ett mi ni mu m nå det  u ppsatta må l et
med ett offentl i gt u nders k ott för år 20 00
på 1 , 7  procent av  BNP, v il k et  sku ll e hjäl pati l l att befästa  en tydli g  nedåtgående trend iden offentl i ga  se k torns sk ul ds ättni ng, attgöra rej ä l a  bespari ngar på  u tgi fts si d an ochbedri v a en stri k t u tgiftsk ontrol l  u nder
bu dgetgenomförandet för att k l ara  a v
k ostnaderna i  samband medi nk omstsk atte- ochfami lj ebi drag sreformen;
i i . att ersätta engångs åtgärderna för år 2 00 0
med mer permane nta åtgärder som syftar
ti l l att ge  de offentli ga  f i nanserna en mer
sol i d  gru nd;  ochiii. att genomföra den avi serade
pensi onsrefor men, vilke n  i nnebär att
pensi onsål dern höj s från och med år 20 01 ,samt fortsätta reformerna för attk onsol i dera pensi onssystemet, som förnärv arande huv u d sakl igen f i nansi eras
genom ett fördel ni ngssystem.
Produktmarknad erna
Österri k e håll er snabbt på att i ntegreras i  det
eu ropei sk a  handel ssystemet, men l andets
u tl änds k a  di rek ti n v esteri ngar och
gränsöv ersk ri d ande f u si oner och förv ärv li g gerfortfarande u nder genomsni ttet. Österri k eförhål l er s i g  rel ativ t a v vak tande t i ll  reformer avprodu k tmark naderna. Ändå har framsteg  g j orts ifråga  om öv erföri ng til l nati onel l l a g av
l ag sti ftni ng som rör den i nre mark naden,
förstärk ni ng a v  k onk u rrenspol i ti k en ochav reg l eri ng av tel ek ommu ni kati onssek torn. Vi ss ai ni ti ativ  har  ock så  tag i ts för att förenk l aförfarandena för att starta företag,  och man harsatt det ambi ti ösa  mål et att höj a den  andel av
BNP som går  ti ll  fors k ni ng och u tv eckl i ng  ti ll  2 ,5
proce nt av  BNP år 20 05 (från 1 , 6  procent avBNP 1 99 8 ). Mot denna ba k gr u nd bör Österri k esärski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att dri v a  på  i nförl iv andet a v  gemensk apens
ri k tl i n j er för offentl i g  u pphandl i ng, s ärski l t
på regi onal ni vå d är processen försenats;
i i . att påsk ynda  l a gstiftni ngsreformerna i nom
energi - och transpor tsek torn för attåstadk omma ef fek tiv  k onk u rrens påmark naden;och
iii. att göra mer för att öka den priv ata
sek torns engagemang  i forsk ni ng  och
u tv eckl i ng,  samt u ppmu ntratek ni k öv erföri ng mell an offentli g  ochpri v at forsk ni ng.
37Kapital marknader na
Myndi gheterna har genomför t ett fl ertal  reformer
för att sti mu l era  a k ti emark naden ochri skk api ta l mark naden. Ak t i emark naden är  dockfortfarande l i ten och ri skk api tali nv esteri ngarna
små, och i första hand k oncentre rade ti ll
företagets senare u tv ec k li ngsf as.  Mot dennabak gru nd  bör Österri k e s ärski l t pri ori teraföl j ande:
i . att höj a kv a l i teten på til lsynsramen,
förbättra företagsstyrni ngen, av l ä gsna
hi nder för i nsti tu ti onel la i nv esterare att
i nv estera i  a k ti e k api ta l  och i nförask attei nci tament för i nv esteri ng ar iak ti ekapi ta l  och ri s k kapi tal ;  och
i i . att genomföra de åtgärder som tas u pp i
1 99 8 års  handl i ng spl an för ri skk api ta l ,
särski l t v ad  g äll er beskattni ng a v  nybi l d ade
företag och ri skk api ta l i nv e steri ngar,i nsol v ens- och k onku rsl a gstiftni ng ochfrämj ande a v  ak t i eopti oner.Arbets marknaden
Österri k es arbetsmark nad fu n gerar rel at i v t v ä l .Arbetsl öshete n är l å g och sy sselsättni ngssiffrornahöga. Förv ärvsfrek v ensen för äl dre  arbetstagarel i g ger dock u nder genomsni ttet i  EU , v il k et  delv i s
k an til lsk riv as  vi s sa hämmande fak torer i systemet
för förti dspensi on. Ett annat k arak tär i sti s k t dra gför Österri k es arbetsmark nad är detv älfu ngerande samarbetet mel l anarbetsmark nadens parter, som k an ses  som enförebi l d för många  andra  l änder. Mot denna
bak gru nd  bör Österri k e s ärski l t pri ori tera
föl j ande:
i . att snabbt genomföra de avi serade
reforme rna om högre pensi onsål der förförti dspensi on och sk ärpni ng a v  reg l ernaför bi dragsberätti gande,  vi lk a  k ommer v ä l
ti l l pass  på den  rel ativ t höga  efterfrågan på
arbetsmark naden, att stödj apensi onsrefor men med andra i nsatser föratt u ndv ik a  att arbetsl ösheten ök ar bl andäl dre arbetstagare; och
i i . att fortsätta försök a s änk a  den höga
besk attni ngen av arbete, särs k il t genom att
ri k ta i n s i g  på probl emgru pper påarbetsmark naden.
3812 . P ORTUGAL
Efter en dämpni ng i både den i nhemsk a och den
externa efterfrågan u nder 19 99 tog exporten farti gen u nder andra ha l våret 1 999 , v il k et ta l ar för attden ek onomi sk a ak tiv i teten k ommer att ök au nder 2 000 . S k apandet a v  nya  arbetsti l lfäll enförv äntas fortsätta att öka u nder 20 00  men
k ommer förm odl i gen att sa k ta a v något på gru nd
av  en  mer bal anserad  ti ll växt.Bytesbal anssi tuati onen hål l er på  att försämras  ochden pri v ata sek torns sku ldsättni ng har  ök atsnabbt.
Finansp olit iken
1 99 9 mi nskade det offentli ga  u ndersk ottet t ill 2, 0
proce nt av  BNP, v il k et v ar  det mål som s atts i detu rspru ngli ga  stabil i tetsprogrammet. Enl i gt detu ppdaterade stabi li tetsprogrammet sk all
u ndersk ottet mi nsk as t i ll  1 ,5 procent u nder 2 0 00
och fortsätta mi nsk a d ärefter. Mi nsk ni ngen u nder2 00 0 skall  åstad k ommas genom en k ra fti g  ök ni ngav  skattei nk omsterna som ett resu l tat a v  en mereffek ti v s k attei ndri v ni n g, v il k et mer än  v ä l sku ll ev äg a u pp den pl anerade ö k ni ngen a v  de  total a
u tgi fterna. För att stödj a  saneri ngen av de
offentl i ga  fi nanserna på  medell ång  sik t planeras idet u ppdaterade stabil i tetsprogrammet o lika
reforme r, av  v il ka de  vik ti g aste är  en nybu dgetförordni ng, en ny l a g om a l l mänfol k pensi on och åtgärder i nom
sj uk försä k ri ngssy stemet. Mot denna bak gru nd
bör fi nanspol i ti k en i nri k tas  på:
i . att åtmi nstone u ppnå mål et med ett
offentl i gt u nders k ott på 1 , 5  procent avBNP för 2 00 0 ,  vi lk et föru ts ätter stri k tk ontro l l  av de pri mära  u tg i fterna, som ökat
mark ant på senare år, att i nte anv ända  deu tgi ftsbel opp som frusi ts  i bu dgeten för2 00 0 om så  skul l e behöv as  för att u ppnådetta mål , och på  så  sätt sk apa  en bu f fert
mot ev entu el l a skattei nk omstförl u ster; och
i i . att se til l att f i nanspol i ti k en b i drar til l en
mer v älavv ä gd e k onomi sk  pol i tik  för attk orri gera de  stora obal anserna i  Portu ga l sek onomi , att därför v erka för att detoffentl i ga  u ndersk ottet skall  mi ns k as  meru nder 2 001  än  de 1 ,1 procent av  BNP som
pl aneras i det u ppdaterade
stab i l i tetsprogrammet och snarast möj l igt
börj a genomföra programmetsöv ergri pande k onsol i der i ngsåtg ärder; och
iii. att före u tgången av 20 00 anta den nya
bu dgetförordni ngen, enl i gt vi lk enbu dgetförfarandet k ommer att sträck a  sigöv er fl era  år för att man bättre sk a l l ku nna
se de medelfri stiga  effek terna av pol i ti s k a
besl u t, att omedel bart genomföra ett antalreforme r med i nv erk an  på bu d geten, bl .a.de åtgärder som avi serats  påhäl sov årdsområdet och en ny a l l mänpensi onsl agsti ftni ng,  i syfte att förbättra
soci al försä k ri ng ssek torns ek onomi sk a  läge
så att man bättre sk a l l ku nna hanteraprobl eme t med en al l t  ä l dre befol k ni ng.
Produktmarknad erna
Portu gal s  ek onomi  är  någorl u nd a v ä l  i ntegrerad ide eu ropei ska produ k tmark naderna. Deportu gi si s k a  företagens i nternati onel l av erk samhet är relativ t obetydl i g.  Vi s sa  framsteghar gj orts i  frå ga  om öv erföri ng til l nati onel l lag
av  E U -bestämmel ser som rör den i nre
mark naden och av reg l eri ng avtel ek ommu ni k ati ons- och energi sek torerna, menbåde produ k ti vi teten och v erk samheten i nomforsk ni ng och u t v eck li ng  är fortfarande bland del äg sta i  E U . Mot denna ba k gru nd  bör Portu gal
särski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att ök a i nsatserna för att i nförl iv a
l ag sti ftni ng som rör den i nre mark naden,särski l t på  transporto mrådet där resu l tatetfortfarande är kl ent trots  vis s a  framsteg;
i i . att sk ära  ned på  de statl iga  stöden, som
ök at betydl i gt,  och v i dta  åtg ärder för attnärma k onk u rrensl a gsti ftni ngen til l EU : sl ag sti ftni ng samt för att ökak onk u rrensmyndi ghetens ober oende;
39iii. att noga k ontrol l era hu r  effek tiv a  de
i nsatser som görs  för att förenk l a  ochmi nsk a  k ostnaderna för adm i ni strati vaförfaranden är med tank e på  de  små ochmedel stora företagens stora andel a vsyssel s ättni ngen i nom företagssek torn; och
i v . att v i dta  ytterl i g are åtg ärder för att främja
forsk ni ng och u t v eck li ng  och spri dni ng avi nformati ons- och k ommu ni k ati onstek ni k ,framför al l t  för att sporra den pri vatasek torn att ök a s i tt enga gemang i  fors k ni ngoch u tv eck li ng.
Kapital marknader na
Den omfattande pri v ati seri ngen, i nförandet a veu ron och öv ergången ti ll  en hel t genomfördel ek troni sk  handel är  fa k torer som t ills a m m a n s
ök at den portu gi s i s k a  ak t i emark nadens mognad,
dj u p och effe k ti vi tet. Framsteg  har ock så  gj orts i
fråga  om i nförl iv ande av EG-di rek ti v en omfi nansi e l l a  tjänster. Trots de åtgärder somv i dta gi ts  för att förbättra det rättsl iga  ramv erk etför ri skk api ta l  är ri s k kapi tali nv esteri ng arnafortfarande små och ti ll  stor del  av häng i g a a v
statl i g a medel .  Mot denna bakgru nd bör Portu ga l
särski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att göra mer för att u tv eckl a  ri s k kapi tal et,
och framför al l t öv er v äg a en ö v ersyn a vsk attebestämmel serna för att sän k ak ostnaderna för ri skk api ta l i j ämförel se
med andra f i nansi ell a  i nstru ment.Arbets marknaden
Portu gal s  arbetsmark nad u ppv isar ett bättre
resu l tat än många  andra  medl emsstaters.Syssel s ättni ngens hel ti dsekv iv a l ent är en av dehögsta i EU .  Ett av de största hi ndren för att den
portu gi si s k a  ek onomi n sk a l l k u nna k omma i f att
är den låg u tbi l da de arbetsk raften. Ä v en om deyngre har betydl i gt högre u tbi l dni ng  än t i digaregenerati oner l i g ger de fortfarande l ångt e fterandra medl emsstater. Arbetssk ydds l a gsti ftni ngenanses v ara  rel ativ t strik t i Portu ga l , så  att
v i s sti dsa v ta l  bli r a l l t  v an l igare. Mot denna
bak gru nd  bör Portu gal särs k il t pri ori tera följ ande:
i . att förbättra u tbi l dni ngen för att göra
arbetsk raften mer anstäl l bar  ochanpassni ngsbar, och k ombi nera detta medett fu ll gott bi drag ssystem som sti m u l erar
ti l l att del ta  i a k tiv a
arbetsmark nadsåtgärder och att antaerbj u danden om anställ ni ng; och
i i . att fortsätta med genomförandet av  ett
antal  l ag ar a v sedd a att förbättraarbetsmark nadens fu nk ti on, bl . a.
u ppl u ck r i ng av regl erna om u ppsägni ng
och fördel ni ng av arbete, och i nförande avstörre arbetsti dsfl exi bi li tet för att ök aarbetsmark nadens fl exi b i li tet.
4013 . F IN LAN D
De senaste årens snabba  ek onomi sk a  ti ll växt har
l etts av en bl omstrande export med tyngd vikt  på
högtek nol ogi sk a  produ k ter. Den i nhemsk aefterfrågan har återhämtat sig från den ti d i g arel åg k onj u nk t u ren och syssel s ättni ngen ök ar, äv enom arbetsl öshete n, som ti l l stor del är stru k tu rell tbeti ngad, fortfarande är hög.  Den stark a  til lv äxteni  k ombi nati on med stram k ontrol l  a vbu dgetu tgifterna har l ett til l en myck etframgångsrik k onsol i deri ng  a v  de offentl igafi nanserna. Eftersom prognoser na tyder påfortsatt stark  ti ll växt framstår  nu  öv erhettni ngsom en v erk li g  ri s k .
Finansp olit iken
Det statl i g a bu d getöv ersk ottet ök ade u nder 19 99ti l l 2 , 3  procent av  BNP  från 1 ,3 procent 1998.
Enl i gt det u ppdaterade stabil i tetsprogrammet böröv ersk ottet k omma att öv ersk ri da  4  procent avBNP u nder hel a  peri oden 2 00 0 -200 3 ,  och
ev entu el l a  förändri ngar  i första hand orsa k as  a v
det statl iga  öv ersk ottet. Den fak ti s k aöv ersk ottsprofi l en k ommer att v ara av häng i g  a vregeri ngens val a v  ti dpu nk t för s änk ni ngar  avsk atter och avgi fter på  arbete (som man ämnarsk ära  ned med 1 ½ procent av  BNP til l 2 00 3 ).Öv ersk ottet moti v eras a v  behov et att förberedasi g  för k onsekv enserna a v  en befolk ni ng  somsnabbt bl i r all t äl dre. Mot denna ba k gru nd  bör
fi nanspol i tik en i nri k ta s på:
i . att bi behål l a  den strama  fi nanspol i t i k som
bu dgeten för 2 000  ger u ttryck  för, medhänsyn ti l l den ök ande  ri s k en föröv erhett ni ng, och v ara  redo att göraytterl i gare åtstramni ngar red an u nder år2 00 0 om ri sk en  v erkar mer öv erhängande;
i i . att fortsätta ök a det  offentl i g a öv ers k ottet
genom att mi nsk a  de offentl iga  u tg i fterna iförhål l ande til l BNP, att i  detta  syfte strik tföl j a  de r i k tli nj er för statens u tg i fter 20 01 -2 00 4 som ti ll kännaga v s  i mars 2 00 0 ;  och
iii. att i  l ik het med 19 99  och 2 00 0 fortsätta
mi nsk a  det höga skattetryck et på arbete,som en del  av oml äg gni ngen a vsk attesystemet i  syfte att stödj a  s k apandeav  nya  arbetsti ll fä l l en.Produktmarknad erna
Den fi nsk a  ek onomi n har bl iv i t  bättre i ntegrerad ide eu ropei ska produ k tmark naderna sedan l andetgi ck med i  E U . V äsentl i g a res u l tat  haråstadk ommi ts myck et snabbt v ad  beträffaröv erföri ng ti ll  nati onel l l ag  a v  E U -l a gstiftni ngsom rör den i nre mark naden och av reg l eri ng  a v
tel ek ommu ni k ati ons- och el se k torerna. De redan
ansenl i g a i nsatserna i nom forsk ni ng ochu tv eckl i ng  har trappats u pp ytterl i g are sed anmi tten av  199 0 -tal et. Om man l yc k as  l ösaprobl eme t med ot i l l räckl ig k onk u rrens i nom vi ss a
sek torer fi nns det emel l erti d  u trymme förförbättri ngar v ad gä l l er pri sn i våerna ochprodu k ti v i teten i den fi ns k a  ek onomi n. Motdenna bak gru nd  bör Fi nl and  särs k il t pri ori tera
föl j ande:
i . att v i dta  f l er åtg ärder för att ök a
k onk u rrensen i nom ett fl ertal  sek torer,främst detal j hande l n och bank sek torn, attöv erv äg a att reformerak onk u rrensl ag sti ftni ngen s å attk onk u rrensmyndi gheten ges befogenhet
att genomdri v a EG-fördragets arti k lar 8 1
o c h  82;  o c h
i i . att öppna mark naderna för offentl i g
u pphandl i ng och a l l männytti ga  tj änsterännu  mer, vi lk et bör ge l ägre  k ostnaderoch bättre  kva l i tet.
Kapital marknader na
Den fi nsk a  a k ti emark naden har vu xi t snabbt på
senare år, både  i fråg a om börsv ärde  och antal
börsn oterade företag. Ri s k kapi tal mar k naden ärak tiv  och den mark nad  för til lv äxtföretag somnyl i gen til lk ommi t k ommer att gynnau tv eckl i ngen av ri s k kapi tal ytterl i g are, ä v en omdet går att göra ännu  mer för att stödja
u tv eckl i ngen av ri s k kapi tal .  Mot denna bakgru nd
bör Fi nl and s ärski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att ta hänsyn ti ll  de exempel  på  bästa prax i s
som tas u pp i  k ommi ssi onens meddelandeom ri sk kapi tal från o k tober 1 9 99  i  fr ågaom i n so lv en s l a g st iftn i n g  och  att  u ppm u ntr ai nno vat iv a  sy st em  för  personal äg ande,i nk lu siv e ak t i eopti oner; oc h
41i i . att fortsätta att vi dta åtgärder för att
u ppmu ntra i nsti tu ti onel l a  i n v esterare attgöra i nv e steri ngar påri skk api ta l mark naderna.
Arbets marknaden
Arbetsmark nadsl äget förbättrades markant u nder1 99 9 .  Ändå l igger arbetsl ösheten fortfarande öv ergenomsni ttet i  EU , och vad v ärre är, den är  sågott som u tesl u t ande stru k t u rel l t beti ng ad. Andrastora probl em är den arbetsföra befol k ni ngens
stark a b i drag sberoende, den höga besk attni ngen
av  arbete och den sammanpressadel önestru k tu ren. Betydande ansträngni ngar hargj orts för att mi ns k a  skattetryck et på arbete samti ntensi fi era och förbättra kv ali teten på de ak tiv aarbetsmark nadsåtgärderna. Dess a ansträngni ngarmåste k ompl etteras med reformer av
bi dragssy stemet så att bidragen ak tiv t stödj erak tiv eri ngsprogrammen och de u nderl igg ande
stru k tu rerna i högre grad  u ppmu ntrar ti l l
förv ärv sarbete. Mot denna bak gr u nd bör Fi nlandsärski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att granska det all männa bi dra gssystemet i
syfte att ök a  ti ll g ängli gheten för arbete,effek ti vi sera  arbetssök andet och se t i ll  attdet fi nns til l räc k li g a i nci tament att antaerbj u danden om anställ ni ng och hå l la s i gk v ar  på arbetsmark naden; och
i i . att fortsätta den nya pol i tik en med
i nri k tni ng på  att s änk a  s k attetryck et påarbete, och särsk il t att s änk amargi nalsk attesatserna för l å ga v l önade.
4214 . S VERIG E
U nder år 2 00 0 förv äntas  den s v ensk a  ek onomi n
fortsätta si n öv erras k ande stark a  ti ll växt, somdri v s  både av en k onti nu erl igt ökande i nhemskefterfrågan och en stark export. Den sti gandeefterfrågan i k ombi nati on med ett l å gti nfl ati onstryck  gör att man kan emotse ännu
högre syssel s ättni ng och l ä gre arbetsl öshet u nder
årets l opp. Det fi nns emel l erti d  en ri s k  föru tbu dsbegränsni ngar,  vi lk et s k ul l e  pressa u pppri serna, i nte mi nst på gru nd av det ök a deefterfrågetryck et på arbetsmark naden.
Finansp olit iken
1 99 9 låg  det statli g a bu d getöv ersk ottet på sammani v å  som 19 98 , d v s.  1 , 9  procent av  BNP.  Enl igtdet u ppdaterade k onv ergensprogrammet si k tarman för år 20 00 och framöv er på fortsatta
öv ersk ott på åtmi nstone  2 p rocent av  BNP. Detta
sk a l l åsta dk ommas med k onti nu erl ig strik tk ontrol l  av u tg i fterna, vi lk et ock s å sku ll em ö jlig göra en mi ns k ni ng av de offentli g a
i nk omsterna som andel  av BNP. Mot dennabak gru nd  bör fi nanspol i tik en i nri k t as på:
i . att med hänsyn ti ll  det goda t i ll v äxt k li matet
strama u pp f i nanspol i ti k en  i syfte att bac k au pp penni ngpol i ti k en i att å stadk ommapri sstabi li tet, eftersom ri sk erna ökar föru tbu dsbegränsni ngar  i nom den närmasteframti den;
i i . att hål la strik t k ontrol l  öv er u tg i fterna i år
och nästa år, v il k et är den v ik ti g asteföru tsättni ngen för den nu v arandebu dgetprognosen, oc h däri genom stadigtmi nsk a  de offentl iga  u tg i fterna som ande lav  BNP;  och
iii. att ytterl i gare s änk a  s k attetryck et, som trots
sk attesänk ni ng arna år  20 00  fortfarande ärhögt.
Produktmarknad erna
Sv eri ge  i ntegreras all t mer i gemenskapensmark nader och u ppv i s ar u tmärk ta res u l tat i  fr ågaom i nför l i v ande  av l ag sti ftni ng som rör den i nre
mark naden. Det statl iga  stödet är lågt, u tg i fternaför forsk ni ng och u t v eck li ng  bl and de  högsta iEU , och myck et har gj orts för att av reg l eranätv erk samheterna. Om man l yckas  l ösaprobl eme t med ot i l l räckl ig k onk u rrens i nom vi ss a
sek torer fi nns det emel l erti d  u trymme för
förbättri ngar av  pri sniv åerna  och produ k ti vi teteni  den s v enska e k onomi n. Mot denna bak gru ndbör Sv eri ge s ärski l t  pri ori tera föl jande:
i . att fortsätta ansträngni ngarna att u pphäv a
l ag sti ftni ng som hi ndrar ell er begränsar
k onk u rrensen i nom detal j handelssek torn,
bygg- och anl ä ggni ng ssek torn samtl äk emedelssek torn, med bi behål l en hänsynti l l att det a v natu rl iga  s k ä l  är  s v årt attåstadk omma f u ll s k a l ig k onk u rrens i ett sågl esbefolk at l and, och att enli gt reger i ngens
pl aner ge Konku rrensv erk et befogenhet att
genomdri v a EG-fördragets artik lar 81  och82;
i i . att ta i ni t i ativ  för att förbättra
k onk u rrensen i nom j ärnv ä gs-, f l yg-  ochbu sstransporter; oc h
iii. att k raftful l t  genomföra de i n i ti ativ  som
i nl etts för att effe k ti vi sera  offentl i gu pphandl i ng och ti ll handahå l l ande  a val l männytti ga  tj änster.
Kapital marknader na
Den sv ensk a  kapi tal mar k naden har k änneteck natsav  snabb gl oba l i ser i ng, tek nol og i sk u t v eck li ngoch v äxande riskk api ta l i nv e steri ngar.Ri s k kapi tal mar k naden är ak tiv . Den haru tv eckl ats från att ha  bestått av en handful lfrämst offentl i g a a k törer ti l l att nu ä v en i nbegri pa
ett stort antal  pri v ata  ak törer. Företag som
befi nner si g i den ti diga  ti llv äxtfasen och företagu tanför "ti ll växtsek torerna" har dock fortfarandesv årigheter att få  ti ll g ång til l kapi ta l . Mot dennabak gru nd  bör Sv eri ge  särs k il t pri ori tera följ ande:
i . att göra ännu mer för att u nderlätta ti ll g ång
ti l l ri s k kapi tal ,  särs k il t för små företag
u tanför högtek nol ogi sek torn, att ta
43hänsyn ti l l de exempel  på  bästa  praxi s  som
anges i  k ommi ssi onens meddel ande  omri skk api ta l  från  ok tober 1 9 99 , särs k il t ifråga  om besk attni ng och att u ppmu ntrai nnov ati v a  system för personal ä gande,i nk lu siv e ak t i eopti oner.
Arbets marknaden
En mer u tprägl ad  förbättri ng avarbetsmark nadsl ä get sk ed de u nder 19 99  ochsyssel s ättni ngssiffrorna, särs k il t bl and  kv i nnor, är
bl and de högsta  i EU .  Trots de åt gärder som
redan v i dta gi ts  är bes k attni ngen a v  arbete myck ethög och bi dragssy stemen generösa. Den sv enskaregeri ngen har med fog  k oncentrerat si narbetsmark nadspol i ti k på att förbättrahu mank api tal et. Den ak tu e l la u ppstramni ngenav  de a k tiv a arbetsmark nadsåtg ärderna förv äntas
göra dem mer effe k ti va, men det är  vi k tigt attfortsätta mål anpass a programmen efter denfak tisk a  och potenti el l a l ångti d sarbetsl öshetensamt efter arbetsmark nadens behov . Mot dennabak gru nd  bör Sv eri ge  särs k il t pri ori tera följ ande:
i . att v i dta  ytterl i g are åtg ärder för att mi ns k a
det höga s k attetryck et på i nk omster frånförv ärv sarbete, särs k il t för personer somhar l å ga  arbetsi nk omster; och
i i . att anpassa  bi drag ssystemen ytterl i gare för
att förtydl i ga  k r i teri erna för
bi dragsberätti gande, be gränsa b i drag sti den
genom ak ti v er i ngspol i tik , stärk aförv al tni ngen och se til l att det fi nnseffek ti va i nci tament att anta ett erbj u d andeom anstäl l ni ng.
4415 . S TORB RITAN N IEN
Storb ri tanni ens ti l lv äxt år 19 99  ö v ersk red
förv äntni ngarna, och ti l lv äxten förv äntas  bli  ännustörre och öv ert räffa prognoserna i gen u nder2 00 0 .  Infl ati onen förv äntas i nte ök a  i någonhögre grad. Arbetsmark naden förv äntas  bl ifortsatt stark . Lönerna v i s ar vi ss a teck en på  att
ök a, men de åtgärder regeri n gen redan vi dtag i t
för att främj a  sysse l s ättni ngsmöj l igheterna ochgöra förv ärvsarbete mer attrak ti v t torde mi ns k ari sk en för att ti ll v äxten s k a l l l ed a til l ökat tryck  påarbetsmark naden.
Finansp olit iken
De offentl i ga  fi nanserna  u ppv isade  19 99  ettöv ersk ott på 1 , 2  procent av  BNP. Myndigheternatror nu  att öv ersk ottet k ommer att bl i  1 , 3  procentav  BNP  för bu d getåret 1 99 9 - 2 00 0 ,  jämfört med
prognose n på 0 , 3  procent av  BNP i  det
u ppdaterade k onv ergensprogrammet. I bu dgeten,som l ades  i mars, ö k ades  u tg i fterna på  vi ss aområden. Det fi nns ock så planer på att höj aandel en offentl i g a i nv esteri ngar  i förhål lande ti llBNP mer än vad som tidigare a v iserats, fr ån de
nu v arande l å ga  ni våerna. F i nanserna förv äntas
ändå k omma att u ppv isa  betryggande öv ers k ottu nder 2 000 -2 00 1 .  Mot denna bakgru nd börfi nanspol i tik en i nri k ta s på:
i . att behål l a  den gr u ndl ä gg ande stru k t u ren
på statsfi nanserna  i stort sett oförändrad,
med beak tande a v  cy k li ska förändri ngar i
ek onomi n, att se ti ll  att all a  nya u tgifts-el l er s k attei ni tiati v är förenl i ga  med dettam å l;  o c h
i i . att föra en pol i tik  som syftar til l en
av se v ärd ök n i ng av andel en f asta  offentl i g a
i nv esteri ngar i  förhål l ande  ti ll  BNP med
bi behål l en stri k t  k ontrol l  a v  de  total aoffentl i ga  u tg i fterna.
Produktmarknad erna
Storb ri tanni ens ek onomi  l i g ger i  myck et hög  gradöppe n för i nternati onel l  k onk u rrens.Av regl eri ngen av Storbri tanni ens mark nader förv aror och tj änster har i många  a v seenden k ommi t
l ängre än i öv riga  medl emsstater. Vi s sa  probl emfi nns dock  k var, främst  i nom transportsek to rn.Trots vikt i g a  reformer för att förbättra
produ k tmark nadernas fu nk t i on harStorb ri tanni en ett al l varl igt
produ k ti v i tetsprobl em, som del vi s beror på de
mi nsk ade  u tg i fterna för forsk ni ng  och u tv ec k li ngoch mi nsk ade i nnov ati oner. Det stora antal etk onk u rsdrabbade företag  och bri sten påv älu tbi l d ad arbetsk raft ger  ock så  anl edni n g til loro. Mot den na bak gr u nd bör Storbri tan ni en
särski l t pri ori tera fö l j ande:
i . att öv erv aka och  vid  behov  effek tiv isera de
åtgärder som vi dta gi ts  el l er  k ommer attv i dtas  för att angri pa  probl emen medmi nsk ande forsk n i ng och u t v eckl i ng,  fåi nnov ati oner, bri sten på v ä l u tbi l d ad
arbetsk raft och det stora antal et
k onk u rsdrabbade sm å och medel storaföretag; och
i i . att u tv eckl a  en sammanhängande
transpor tstrategi  för att hantera probl emenmed trafi k öv erbel a stni ng, oti ll räckl iga
i nv esteri ngar i  j ärnvägarna  och dåli g
serv i cekv a l i tet i nom de offentli g atranspor ter na.
Kapital marknader na
Storb ri tanni ens k api ta l mark nad är v ä l u tv ec k l a d
och k onk u rrensk rafti g,  och ett fl ertal i ni tiati v är
på v ä g att vi dtas  för att u t v eckl ari skk api ta l mark naderna. Ändå  ärri skk api ta l i nv esteri ng arna i företag som befi nnersi g  i den ti d i g a til lv äxtfa sen låg a j ämfört medi nv esteri ngarna i  l edni ngs förv ärv /mana gement
bu y-i ns. Äv en om til lsynsl a gsti ftni ngen i nte
u ttryc k l i gen förbj u der pensi onsfonderna att
i nv estera i  riskk api ta l  är fondernas i nv e steri ngar iri skk api ta l  små.  Mot denna bakgru nd börStorb ri tanni en särsk il t pri ori tera följ ande:
i . att anal ysera  varför pensi onsfonderna i nte
i nv esterar i ri s k kapi tal ,  trots att i ng a förbu d
mot detta fi nns i ti ll synslagst i ftni ngen, ochv i dta  åtg ärder för att sti m u l era  denna typav  i nv esteri ng ar.
45Arbets marknaden
Storb ri tanni ens arbetsmark nad har vari t bland de
bäst fu ngerande  i EU u nder de  senaste åren.Nyl i gen i nförda reformer har i ntensi fi erat och
u tv i d gat "we l fare to work "-programmet. Gen om
sk atte- och soci a l försäk ri n gsreformer harmargi nalsk atterna för låg avl önade arbetstagaresänk ts, samti digt som f ami lj er och handi kappadefått ti ll gån g til l l öneförmåner som ges somk ompl ement t ill l å g a  l öner. En strategi  för att
förbättra t i l l gån gen ti ll  barnomsorg har antag i ts.
Di v erse åt gärder har v i dta gi ts  som är  särs k il ti nri k tade på  områden med hög arbetsl öshet. Menäv en om resul tatet öv erl a g är gott f i nns ettmyck et påtagli gt probl em med områden med
k oncentr erad arbetsl öshet. Mot denna bak gru ndbör Stor bri tanni en särs kilt  pr io r i tera föl jande:
i . att försök a ta  i tu med probl emet med
k oncentr erad arbetsl öshet i  eftersattaområden och samhäl l en, försök a  mi nska
andel en hu shå l l där i ngen a v
fami lj emedl emmarna förv ärvsarbetar, ochförstärk a den förebygg ande strategi n motl ångti d sarbetsl öshet så att man i enl ighetmed sysselsättni ngsrik tl i nj erna  i nom 12månader k an ge arbetsl ösa v u xna  en ny
chans.