3. Lettland
A5-0239/2000
Europaparlamentets resolution om Lettlands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen och
om förhandlingsläget (KOM(1999) 506 /dash C5-0029/2000 /dash 1997/2176(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
−dash med beaktande av Lettlands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, som ingavs den 27 okto-
ber 1995 i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget,
−dash med beaktande av kommissionens yttrande över denna ansökan (KOM(1997) 2005 −dash C4-0377/1997),−dash med beaktande av 1999 års återkommande rapport om Lettlands framsteg på vägen mot anslutning
(KOM(1999) 506 −dash C5-0029/2000) och kommissionens sammanfattning 1999 (KOM(1999) 500 −dashC5-0341/2000),
−dash med beaktande av Europeiska rådets beslut, särskilt besluten i Köpenhamn (21−22 juni 1993), Luxem-
burg (12−13 december 1997) och Helsingfors (10−11 december 1999),
−dash med beaktande av Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena
sidan, och Lettland, å andra sidan,
−dash med beaktande av 1999 års partnerskap för anslutning med Lettland,
−dash med beaktande av sin resolution av den 3 december 1998 om Lettlands ansökan om medlemskap i
unionen inför Europeiska rådert som kommer att äga rum i Wien den 11−12 december 1998 (
1),
−dash med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,
−dash med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säker-
het och försvarspolitik (A5-0239/2000), och av följande skäl:
A. EU och Lettland har inlett anslutningsförhandlingar till följd av Europeiska rådets beslut i Helsingfors
i december 1999. Fem av de åtta påbörjade förhandlingskapitlen har redan preliminärt avslutats(utbildning, forskning, små och medelstora företag, statistik, gemensam utrikes- och säkerhetspolitik).
B. Lettland har gjort viktiga framsteg när det gäller inrättandet av en social marknadsekonomi, även om
inkomstskillnader och fattigdom ökat avsevärt, särskilt på landsbygden.
C. Lettland har avsevärt förbättrat lagstiftningsvillkoren som anger ramarna för förvärvande av medborg-
arskap och därmed för politisk och samhällelig integrering av dem som inte är lettiska medborgare.
D. Lettland har uppnått anmärkningsvärda resultat i fråga om införlivandet av gemenskapens regelverk,
men genomförandet har hindrats av förseningar när det gäller att genomföra reformer inom offentligförvaltning, offentlig sektor och decentraliserade förvaltningsstrukturer.
E. De anslutningsinstrument som EU ställt till förfogande −dash Phare, Ispa och Sapard −dash är avsedda att
avsevärt bidra till att gemenskapens regelverk införlivas och genomförs i kandidatländerna. Detta krä-
ver regelbundna kontroller av att de fungerar effektivt i detta avseende.
F. Under föranslutningsperioden måste särskild uppmärksamhet ägnas åt utvecklingen av landsbygdsom-
råden, och detta inte bara av ekonomiska skäl, utan även för att dessa är viktiga för samhälle, kulturoch miljö.
G. Lettlands nya asylbestämmelser stämmer inte helt överens med gemenskapens regelverk, även om de
innebär en förbättring. Det är också oroande med de oacceptabla villkor som råder på vissa läger där
invandrare utan identitetshandlingar sammanförs.
(1) EGT C 398, 21.12.1998, s. 48.22.6.2001 SV C 178/133 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
1. Parlamentet välkomnar att förhandlingar påbörjats med Lettland och uppmanar alla berörda parter
att föra dessa förhandlingar på ett sätt som −dash under förutsättning att Lettland visar motsvarande framstegnär det gäller att införliva och genomföra gemenskapens regelverk −dash gör det möjligt för Lettland att delta i
den första utvidgningsomgången,
2. understryker behovet av en lämplig lagstiftningsram och en politik för att förbättra social och eko-
nomisk sammanhållning; uppmanar i detta sammanhang till ökat stöd för sysselsättningsskapande åtgärder,
dialog mellan arbetsmarknadens parter och kamp mot fattigdom inom ramen för föranslutningsstrategin,
3. anser att en lämplig representation av arbetsmarknadens parter och en dialog mellan dessa utgör
absolut nödvändiga förutsättningar för en socialt välbalanserad tillväxt och genomförandet av gemen-
skapens regelverk på områdena socialpolitik, arbetsrätt och arbetsförhållanden; uppmanar till att stärka
arbetsmarknadens parters och frivilligorganisationernas ställning genom att man inrättar förfaranden förrådfrågning och deltagande för program och projekt inom social och ekonomisk politik,
4. välkomnar att Lettland ändrat medborgarskapslagen, antagit en ny språklag och startat ett program
för integration i det lettiska samhället; anser att de rättsliga bestämmelserna nu bör genomföras på ettsådant sätt att det skapas ett positivt klimat och att man bör sätta igång med en kampanj för att uppmana
dem som inte är medborgare att ansöka om medborgarskap,
5. välkomnar att Lettland beslutat avskaffa bruket att ange etnisk tillhörighet i invånarnas pass och
identitetshandlingar och istället införa ett nytt system för identitetshandlingar där enbart medborgarskapanges,
6. begär att det förenklade handläggningsförfarandet för dem som bor i gränsområdena skall tillämpas
och förbättras,
7. anser att en förstärkning av den offentliga förvaltningen på central, lokal och regional nivå är av
yttersta vikt för Lettlands möjligheter att genomföra gemenskapens regelverk på ett verifierbart sätt; upp-muntrar Lettland att utarbeta en tydlig rättslig grund för den offentliga sektorn och att öka takten i denregionala reformprocessen,
8. konstaterar att lagar och förordningar delvis måste genomföras på ett mer konsekvent sätt; särskilt
investerare förväntar sig att det finns klara rättsliga villkor som vid behov tillämpas snabbt och i sin helhet,
9. anser i detta sammanhang att man som en del av föranslutningsstödet bör se till att flexibel använd-
ning av ”vänortssamarbetet” garanteras, inbegripet kortvariga uppdrag, för att stödja även de regionala
myndigheternas möjligheter att genomföra gemenskapens regelverk,
10. understryker att stödet till jordbruket och landsbygdens utveckling måste koncentreras på mångfal-
den av funktioner hos landsbygdsekonomin och en lämplig användning av den potential i form av män-
niskor och natur som finns i varje region och därmed inbegripa aspekter som rör sysselsättning, samhälls-
tjänster, miljöskydd, biologisk mångfald och livsmedelskvalitet; program för landsbygdens utveckling börkoncentreras till ett mervärde genom förädling och marknadsföring på lokal och regional nivå i stället för
prioritering av exporten av jordbruksråvaror,
11. betonar att anpassade åtgärder för landsbygdsutveckling inom ramen för Sapard bör omfatta hela
landsbygdsområden för att undvika ytterligare marginalisering av missgynnade landsbygdsområden; pilot-
projekt som utvecklingsregionen Latgale bör användas för att få i gång samarbete mellan alla aktörer på
landsbygden och för att stärka en utvecklingsprocess på landsbygden som präglas av delaktighet,
12. uppmanar kommissionen att se över Ispa-programmet när det gäller programmets bidrag till att
överföra gemenskapens regelverk på miljöområdet; uppmanar vidare myndigheterna i Lettland att öka tak-
ten på överföringen av de delar av gemenskapens regelverk på miljöområdet som stärker medborgarnasdemokratiska rättigheter och miljöskyddet,C 178/134 SV 22.6.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000
13. konstaterar att den nuvarande prioriteringsordningen inom Ispa (transport) lämnar en väsentlig eko-
nomisk utvecklingspotential i landet utan beaktande, exempelvis hamnarna vid Östersjön och deras förbin-delser med upplandet, medan en utveckling av hamnarna inom ramen för ett samordnat agerande inom
Östersjösamarbetet skulle kunna få stor betydelse för Lettland i framtiden,
14. påminner när det gäller asylpolitiken om att man måste förbättra behörigheten hos rådet för över-
klaganden av flyktingärenden (Refugee Appeals Council) och kvaliteten i dess förfaranden och beslut, att
det måste finnas garantier för tillgång till rättshjälp och rätt att överklaga kvarhållanden samt att detbehövs kompletterande former av skydd och förfaranden för familjeåterförening; uppmanar till översyn
av förteckningarna över säkra tredje länder och säkra ursprungsländer,
15. uppmanar även till bättre behandling av personer vilkas ansökningar om flyktingstatus avslagits och
till mänsklig behandling av invandrare utan identitetshandlingar; uppmanar i detta sammanhang Europe-
iska unionen att öka sitt stöd till Lettland för att bana väg för landets deltagande i en human invandrings-och asylpolitik i Europa,
16. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet, medlemsstater-
nas parlament och Lettlands regering och parlament.
4. Litauen
A5-0240/2000
Europaparlamentets resolution om Litauens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen och
om förhandlingsläget (KOM(1999) 507 /dash C5-0030/2000 /dash 1997/2178(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
−dash med beaktande av Litauens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen som ingavs den 8 december
1995 i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget,
−dash med beaktande av kommissionens yttrande över denna ansökan (KOM(1997) 2007 −dash C4-0379/97),−dash med beaktande av 1999 års återkommande rapport om Litauens framsteg på vägen mot anslutning
(KOM(1999) 507 −dash C5-0030/2000) och 1999 års sammanfattning från kommissionen(KOM(1999) 500 −dash C5-0341/2000),
−dash med beaktande av Europeiska rådets beslut, särskilt besluten i Köpenhamn (21−22 juni 1993), Luxem-
burg (12−13 december 1997) och Helsingfors (10−11 december 1999),
−dash med beaktande av Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena
sidan, och Litauen, å andra sidan,
−dash med beaktande av 1999 års partnerskap för anslutning med Litauen,−dash med beaktande av parlamentets resolution av den 3 december 1998 om Litauens ansökan om med-
lemskap i unionen inför Europeiska rådet som kommer att äga rum den 11−12 december 1998 (
1),
−dash med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,
−dash med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säker-
het och försvarspolitik (A5-0240/2000), och av följande skäl:
A. I Litauen finns ett välutvecklat demokratiskt regeringssystem, och minoriteters rättigheter skyddas väl.
B. Reformen av rättsväsendet har kommit långt, men det behövs kraftigare insatser för att öka effektivi-
teten i polisens tjänsteutövning, förbättra villkoren i fängelserna och utveckla ett mångsidigare tillväga-gångssätt när det gäller brottsförebyggande verksamhet.
(1) EGT C 398, 21.12.1998, s. 54.22.6.2001 SV C 178/135 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 oktober 2000