EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 05.06.1997 
KOM(97) 273 slutlig 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA 
MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 31 DECEMBER 1996 
VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA 
BUDGETEN 

À 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA 
MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 31 DECEMBER 1996 
VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA 
BUDGETEN 
I denna rapport redogörs för situationen den 31 december 1996 vad gäller garantier som 
berör den allmänna budgeten. 
Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om 
tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis lägga 
fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och därmed 
förbundna risker". 
Den läggs fram i enligt med bestämmelserna i artikel 134 g i budgetförordningen för 
Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 
Kommissionen har tidigare lagt fram elva sådana rapporter till den budgetansvariga 
myndigheten. 
Denna rapport består av två delar och en bilaga: 
1) Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för utvecklingen 
vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. 
2) En bedömning av potentiella risker mot bakgrund av en värdering av det allmänna 
ekonomiska läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande 
lånetransaktionerna. 
A. 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
DEL 1: OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1996, 
UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM 
BELASTAR BUDGETEN 
I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR. 
LA TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MAL 
I.B TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MAL 
EL OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 19% 
II. A BULGARIEN II 
II.B UKRAINA II 2 
II.CMOLDAVAlI 2 
ELD LAN SOM HAR BEVILJATS AV EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN I ÖVRIGA TREDJE LÄNDER 
(UTVECKLINGSLÄNDER I LATINAMERIKA OCH ASIEN) MED VILKA GEMENSKAPEN HAR SLUTIT 
SAMARBETSAVTAL 2 
III. RISKSITUATIONEN 2 
III. A UTESTÅENDE BELOPP VID DATUM FÖR RAPPORTEN 3 
III.B MAXIMAL RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR: BELOPP SOM HAR 
UTBETALATS FRAM TILL DATUM FÖR RAPPORTEN 4 
III.C MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR 5 
IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 9 
I V. A EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS LAN TILL TREDJE LAND 9 
IV.B IN- OCH UTLÅNING ELLER GARANTIER FÖR LAN TILL TREDJE LAND 9 
V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL 
TREDJE LAND 10 
VL GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET 11 
DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH FINANSIELLT 
LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE 
LÅNETRANSAKTIONERNA 
I. INLEDNING 13 
II. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER. 13 
in. DE NYA OBEROENDE STATERNA 16 
IV. MEDELHAVSLÄNDER .....19 
BELAGA 
L RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR 22 
I.A FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 22 
I.B TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN 24 
I.C FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LAN 29 
I.D FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER 30 
sd'L 
YL METODBESKRIVNEVG FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE 
UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED 
UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTEFONDSSYSTEMET 31 
ILA RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LAN TILL TREDJE LAND (1) 31 
II.B BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN (2) 31 
II.C UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 32 
II.D INBETALNING TILL GARANTIFONDEN (3) 32 
II.E RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER (4) 33 
II.F ÅTERSTÅENDE UTLANINGSKAPACITET (5) 33 
HL TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 34 
DELI: 
OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN 
PER DEN 30 JUNI 19%, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER 
OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR 
BUDGETEN 
I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR 
De risker som täcks av garantier ur gemenskapens budget avser låne- och 
garantitransaktioner av två slag: transaktioner med makroekonomiska mål och transaktioner 
med mikroekonomiska mål. 
LA Transaktioner med makroekonomiska mål 
Detta rör sig framför allt om betalningsbalanslån till medlemsstater eller till tredje land. Lånen 
beviljas utifrån väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. 
Till kategorin hör även det lån på 1250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import av 
jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom riskerna 
härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i 
mottagarländerna. 
I.B Transaktioner med mikroekonomiska mål 
Här rör det sig om lån för finansiering av projekt, där återbetalningstiden vanligen är lång och 
återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I 
allmänhet är det finansiella och andra företag samt tredje länder som beviljas dessa lån, och 
lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. 
Det avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya 
gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EDB-lån till länder utanför gemenskapen 
(Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke-medlemsländer -
utvecklingsländer i Asien och Latinamerika). 
H. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 
JUNI 1996 
De mest betydelsefulla operationer som har inletts under det andra halvåret 1996 är följande: 
ILA Bulgarien II 
Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny G24-
åtgärd för perioden 1992-93 låna upp 110 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en 
period på högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Bulgarien. På grund av 
förseningen av de ekonomiska -reformerna i Bulgarien sköts dessa transaktioner emellertid 
upp till december 1994, då en första utbetalning till Bulgarien om 70 miljoner ecu gjordes. 
Den andra delen på 40 miljoner ecu utbetalades i augusti 1996. Den skall återbetalas som en 
engångsbetalning den 29 augusti 2003. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
II.B Ukraina n 
Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Ukraina bemyndigades kommissionen att i 
gemenskapens namn, genom rådets beslut av den 23 oktober 1995, låna upp 200 miljoner ecu 
för en period om högst tio år. Beloppet skulle betalas till i två delbetalningar till Ukraina. 
Hälften av den första delbetalningen, dvs. 50 miljoner ecu av de planerade 100 miljonerna, 
utbetalades till Ukraina den 29 augusti 1996 och skall återbetalas i fem lika stora årliga 
amorteringar från och med det sjätte året. Beloppet skall vara återbetalt i sin helhet den 29 
augusti 2006. Den andra delen av den första delbetalningen, dvs. 50 miljoner ecu av de 
planerade 100 miljonerna, utbetalades den 30 oktober 1996 och skall återbetalas i fem lika 
stora årsavgifter från och med det sjätte året. Denna del skall vara återbetald i sin helhet den 
30 oktober 2006. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
H.C Moldava II 
Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Moldava bemyndigades kommissionen 
genom rådets beslut den 25 mars 1996 att i gemenskapens namn låna upp 15 miljoner ecu för 
en period om högst tio år och att återutlåna dessa medel till Moldava. 
Lånet utbetalades i en engångsbetalning den 30 december 1996. Lånet skall återbetalas 
genom fem årliga, lika störa amorteringar, med början det sjätte året. Det skall vara betalt i sin 
helhet den 30 oktober 2006. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
II.D Lån som har beviljats av Europeiska investeringsbanken i övriga tredje 
länder (utvecklingsländer i Latinamerika och Asien) med vilka gemenskapen 
har slutit samarbetsavtal. 
Den 12 december 1996 beviljade rådet EIB en gemenskapsgaranti på 100 % för lån till 
förmån för projekt av ömsesidigt intresse i vissa tredje länder (utvecklingsländer i 
Latinamerika och Asien) med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal. Denna garanti har 
ett generellt tak på 275 miljoner ecu för 1996. Giltighetstiden för detta beslut förlängs 
automatiskt med sex månader om summan av de lån som har beviljats av EIB inte har uppnått 
taket på 275 miljoner ecu den 31 december 1996. 
III. RISKSITUATIONEN 
Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras med två 
olika metoder, nämligen 
- den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående 
lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och 
- den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala summan 
som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. 
Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen 
- genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till den 31 
december 1995, vilket ger den minsta risken för gemenskapen om inga tidiga 
återbetalningar sker (se tabell 2 nedan), och 
- genom att man även blickat framåt, och tagit hänsyn till alla transaktioner som 
rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på 
framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens 
förslag i fråga godtas, den största risken för gemenskapen (se tabell 3 nedan). 
Den senare metoden ger en uppfattning om omfattningen av de risker som är förknippade 
med förslagen. Den kräver emellertid att ett antal antaganden görs vad gäller 
utbetalningsdatum, villkor för återbetalning, räntesatser^ och växelkurser^. Närmare 
uppgifter om detta återfinns i bilagan. 
Resultaten framgår av tabell 1-3, där beräkningar av risker i samband med lån till länder inom 
respektive utanför gemenskapen återges. 
De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I Met makroekonomiskt stöd gäller det 
lån till en enda stat, medan det t. ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens 
verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (NGI) rör sig om projektlån. 
I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till medlemsstater 
och risker som gäller icke-medlemsstater. 
III.A Utestående belopp vid datum för rapporten 
Läget beskrivs i tabell 1. 
Den totala risken belöpte sig till 11 876 miljoner ecu vid datum för rapporten, jämfört med 11 
705 miljoner ecu föregående halvår, alltså en ökning med 171 miljoner ecu-'. 
1 Antagandet görs med en genomsnittlig räntesats på 10%. 
2 När det gäller lån i andra valutor än ecu tillämpas växelkurserna den 31 december 1996. 
•> Delar av skillnaden i förhållande till den föregående sexmånaderspcrioden beror på förändringar i 
växelkurser vid lån i andra valutor än ecu. 
-4-
De transaktioner som påverkat det utestående beloppet sedan den föregående rapporten 
återfinns i nedanstående tabell. 
i miljoner ecu 
Utestående belopp den 30.6.1996 11705 
Återbetalningar av lån 
Euratom 123 
Nya gemenskapsinstrument (NGI) 187,5 
EIB 81 
Förändring av växelkurser för andra valutor i förhållande till ecu 
-48,5 
Utbetalningar av lån 
Nya gemenskapsinstrument (NGI) 0,01 
Bulgarien 40 
Moldava 15 
Ukraina 1QQ 
EIB 456 
Utestående belopp den 31.12.1996 11876 
Det utestående lånebeloppet (exklusive räntor) till förmån för medlemsstater var vid datum för 
rapporten 5 564 miljoner ecu, vilket är 7,03 % lägre än motsvarande belopp den 30 juni 1996. 
Denna minskning beror främst på återbetalningen av Euratom- och NGI-lån på 310,5 miljoner 
ecu. 
För övriga medlemsstater ligger det utestående lånebeloppet kvar på samma nivå som tidigare. 
Vad gäller de risker som hänför sig till tredje land kan en ökning av det utestående beloppet 
konstateras: 6 312 miljoner ecu, en ökning med 10,35 % jämfört med beloppet föregående 
halvår. 
III.B Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget» redovisad år för år: 
belopp som har utbetalats fram till datum för rapporten 
Läget beskrivs i tabell 2. 
Den totala risken uppgår till 3 095 miljoner ecu 1997 och kommer att öka konstant för att 
uppgå till ca 3 546 miljoner ecu år 2000. En speciell situation kommer dock att råda 1999 
eftersom inga betalningsbalanslån till medlemsstaterna skall amorteras det året, och eftersom 
amorteringarna på lånen till Ungern, Tjeckien och Slovakien samt lånet på 290 miljoner ecu till 
Bulgarien slutförs under 1998. 
Beloppet för de transaktioner som avser medlemsstater uppgår 1997 till 1 429 miljoner ecu. 
Detta belopp kommer att variera beroende på när amorteringsdatum infaller för 
betalningsbalanslånen till Grekland och Italien (vilket sker vartannat år). Således kommer den 
maximala risken att vara högst under jämna årtal fram till och med år 2000, då den uppgår till 
2 757 miljoner ecu. 
Den maximala risken i samband med transaktioner gentemot tredje land uppgår till 1 666 
miljoner ecu 1997, med hänsyn till att följande amorteringar då kommer att förfalla: 
- Ungern: 80 miljoner ecu. 
- Tjeckien: 127 miljoner ecu. 
- Slovakien: 63 miljoner ecu. 
- Bulgarien: 140 miljoner ecu. 
- Algeriet: 250 miljoner ecu. 
- Israel: 160 miljoner ecu. 
- Länder i f.d. Sovjetunionen: 143 miljoner ecu. 
Man kommer att erfara en minskning 1998 till 1275 miljoner ecu och 1999 till 806 miljoner 
ecu. 
III.C Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år 
för år 
Läget beskrivs i tabell 3. 
Denna risk, som är 3 381 miljoner ecu 1997, kommer att öka konstant till och med år 2000 
(bortsett från år 1999, då den kommer att uppgå till är 2 072 miljoner ecu). 
Vad gäller transaktioner gentemot medlemsstaterna blir den maximala teoretiska riskens 
utveckling fram till och med år 2000 ungefår densamma som den som framgår av tabell 2. Det 
året uppgår risken till 3 154 miljoner ecu, för att sedan sjunka till 2 366 miljoner ecu år 2003 
och 2 188 miljoner ecu år 2004. 
Risken vid transaktioner gentemot tredje land kommer att minska från 1 781 miljoner ecu 
1997 till 1 396 miljoner ecu 1999. Man konstaterar en ökad risk från och med 2000 till och 
med år 2004 då risken uppgår till 3 370 miljoner ecu. 
TABELL 1 
UTESTÅENDE BELOPP FÖR GODKÄNDA TRANSAKTIONER 
(i miljoner ecu) 
Transaktioner 
MEDLEMSSTATER 
A. Betalningsbalanslån 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Övrigt 
3. Euratom 
4. NGI, NGI jordbävn.stöd 
5. EIB, medelhavsområdet; 
Spanien, Grekland, Portugal 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
A. Ekonomiskt stöd 
1. Ungern 
2. Tjeckien 
3. Slovakien 
4. Bulgarien 
5. Rumänien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. De baltiska staterna 
9. Moldavien 
10. Ukraina 
11. Vitryssland 
12. F.d. Sovjetunionen 
B. Övriga åtgärder 
13. EIB, medelhavsområdet 
14. EIB, Central- och Östeuropa I 
15. EIB, Central- och Östeuropa II 
16. EIB, Latinamerika och Asien 
17. EIB, Sydafrika 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT Högsta 
godkända 
totalbelopp 
14000 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
125 
400 
580 
600 
160 
220 
60 
285 
55 
1250 
6362 
1700 
3000 
1025 
300 
17422 
43752 Utestående 
lånebelopp 
den 30.06.96 
500 
3512 
695 
932 
346 
5985 
180 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
143 
1981 
884 
141 
191 
5720 
11705 Utestående 
lånebelopp 
31.12.96 
500 
3479 
572 
748 
265 
5564 
180 
250 
125 
400 
510 
500 
160 
135 
60 
185 
30 
144 
2092 
971 
335 
204 
32 
6312 
11876 Återstående 
godkänt belopp 
31.12.96 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
0 
0 
70 
100 
£ 
0 
100 
25 
0 
2497 
602 
2645 
443 
69 
6896 
12096 
1 ) ingen utbetalning är planerad. 
2) Den tredje och fjärde delutbetalningen hade ännu ej skett den 31.12.96, eftersom den italienska regeringen 
inte anhållit om detta. 
BILAGA TILL TABELL 1 
STÄLLNING DEN 31.12.96 VAD GÄLLER EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS TRANSAKTIONER 
Tillgängliga 
krediter minus 
annulleringar Första 
utbetalningar Utestående belopp 
den 31.12.96 Transaktion Godkända krediter 
EIB, Medelhavsområdet: 
Spanien, Grekland, Portugal 
Tredje land - EIB, Medelhavsomr. 
Central- och Östeuropa I 
Central- och Östeuropa II 
Latinamerika och Asien 
Sydafrika 1500 
6362 
1700 
3000 
1025 
300 1465 
5660 
1628 
2980 
647 
101 1543 
3143 
1026 
335 
204 
32 265 
2092 
971 
335 
204 
32 
Anmärkning: Det faktum att de första utbetalningarna ibland kan överstiga den totala godkända krediten beror på 
variationer i ecu-kursen mellan dagen för undertecknandet av krediten och den 31.12.96. 
TABELL 2 
MAXIMAL RISK AR FÖR AR 1 GEMENSKAPENS BUDGET 
(Uppskattningar i miljoner ecu med utgångspunkt frän transaktioner som skett fram till den 31.12.1996) 
MEDLEMSSTATER 
LANÏBÊlÔPP 
A. Betalningsbalanslån 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella lån 
3. Euratom 
4. NGI, NGI jordbavn.stöd 
5. EIB; Medelh., gamla protok. 
Spa., Gre., Por. 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Betalningsbalanslån 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella lån 
3. Euratom 
4. NGI, NGI jordbavn.stöd 
5. EIB; Medelhavsområdet, gamla protok. 
Spanien, Grekland, Portugal 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
LANEMLÔPP 
A. Ekonomiskt stöd 
6. Ungern 
7. Tjeckien 
8. Slovakien 
9. Bulgarien 
10. Rumänien 
11. Israel 
12. Algeriet 
13. F.d. Sovjetunionen 
14. De baltiska staterna 
15. Moldavien 
16. Ukraina 
17. Vitryssland 
B. Garantier 
18. EIB, Medelhavsområdet 
19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 
20. EIB, Latinamerika och Asien 
21. EIB, Sydafrika 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Ekonomiskt stöd 
6. Ungern 
7. Tjeckien 
8. Slovakien 
9. Bulgarien 
10. Rumänien 
11. Israel 
12. Algeriet 
13. F.d. Sovjetunionen 
14. De baltiska staterna 
15. Moldavien 
16. Ukraina 
17. Vitryssland 
B. Garantier 
18. EIB, Medelhavsområdet 
19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 
20. EIB, Latinamerika och Asien 
21. EIB, Sydafrika 
Räntor totalt 
TREDJE LÄNDER TOTALT 
TOTALT 
(Östeuropa) 
(övriga) 1997 
453 
532 
58 
1042 
48 
211 
42 
63 
23 
386 
1429 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
144 
140 
50 
15 
1169 
18 
25 
13 
40 
51 
16 
50 
5 
14 
6 
19 
3 
140 
84 
11 
5 
493 
1662 
3090 
880 
782 1998 
500 
989 
92 
50 
44 
1675 
48 
211 
10 
16 
18 
301 
1976 
100 
123 
62 
150 
185 
162 
78 
19 
879 
10 
13 
6 
26 
51 
25 
0 
14 
6 
19 
3 
130 
81 
9 
5 
392 
1271 
3247 
926 
345 1999 
16 
40 
39 
95 
157 
3 
12 
14 
186 
280 
190 
175 
104 
20 
489 
11 
33 
25 
14 
6 
19 
3 
118 
76 
9 
5 
312 
801 
1082 
454 
347 2000 
2490 
12 
40 
37 
2579 
157 
1 
10 
11 
178 
2757 
80 
110 
5 
175 
119 
22 
511 
11 
13 
25 
14 
6 
19 
3 
106 
69 
8 
5 
273 
784 
3541 
448 
336 2001 
71 
20 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
9 
17 
6 
167 
123 
23 
32 
565 
11 
6 
25 
3 
5 
19 
3 
94 
61 
7 
5 
233 
798 
904 
332 
466 2002 
22 
22 
2 
5 
7 
30 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
162 
120 
24 
541 
4 
6 
10 
3 
5 
17 
2 
82 
53 
7 
188 
729 
758 
344 
385 2003 
21 
21 
2 
3 
5 
27 
40 
12 
37 
6 
163 
114 
8 
380 
4 
3 
13 
2 
71 
45 
6 
144 
524 
551 
277 
248 2004 
16 
15 
30 
2 
2 
3 
34 
12 
37 
6 
146 
114 
9 
324 
2 
9 
1 
59 
37 
5 
115 
439 
473 
219 
220 TOTAL 
500 
3479 
572 
748 
257 
5557 
95 
735 
55 
113 
83 
1082 
6638 
180 
250 
125 
400 
510 
160 
500 
144 
135 
50 
128 
24 
1289 
821 
141 
32 
4889 
28 
38 
19 
107 
159 
16 
160 
5 
59 
40 
132 
20 
800 
506 
62 
24 
2174 
7062 
13700 
3879 
3183 
MAXIMAL 
(uppskattning i miljoner ecu med utj 
MEDLEMSSTATER 
LÅNEBELOPP 
A. Betalningsbalanslån 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella län 
3. Euratom och NGI 
4. EIB; Spanien. Grekland. Portugal 
Länebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Betalningsbalanslän 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella län 
3. Euratom och NGI 
4. EIB; Spanien. Grekland. Portugal 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
LÅNEBELOPP 
A. Ekonomiskt stöd 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7. Slovakien 
8. Bulgarien 
9. Rumänien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. F.d. Sovjetunionen 
13. De baltiska staterna 
14. Moldavien 
15. Ukraina 
16. Vitryssland 
17. Euratom, Central- och Östeuropa 
B. Garantier 
18. EIB, Medelhavsomrädet 
19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 
20. EIB, Latinamerika och Asien 
21. EIB, Sydafrika 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Ekonomiskt stöd 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7. Slovakien 
8. Bulgarien 
9. Rumänien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. F.d. Sovjetunionen 
13. De baltiska staterna 
14. Moldavien 
15. Ukraina 
16. Vitryssland 
17. Euratom, Central- och Östeuropa 
B. Garantier 
18. EIB, Medelhavsomrädet 
19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 
20. EIB, Latinamerika och Asien 
21. EIB. Sydafrika 
Räntor totalt 
TREDJE LÄNDER TOTALT 
TOTALT 
(Östeuropa) 
(övriga) TABELL 3 
TEORETISK RISK AR FOR AR I GEMENSKAPENS BUDGET 
jångspunkt från genomförda, beslutade eller av kommissionen föreslagna transaktioner) 
1997 
0 
0 
985 
58 
1042 
48 
383 
105 
23 
559 
1601 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
144 
140 
50 
15 
1169 
31 
25 
13 
40 
55 
16 
55 
5 
18 
6 
24 
3 
1 
173 
124 
18 
6 
612 
1781 
3381 
948 
833 1998 
500 
989 
141 
44 
1675 
48 
553 
25 
18 
644 
2318 
100 
123 
62 
150 
185 
162 
78 
19 
879 
36 
12 
6 
26 
58 
35 
22 
6 
29 
3 
6 
240 
209 
34 
11 
733 
1612 
3930 
1111 
501 1999 
0 
0 
55 
39 
95 
553 
15 
14 
582 
676 
190 
175 
104 
20 
0 
489 
26 
0 
11 
40 
35 
22 
6 
29 
3 
17 
328 
310 
61 
20 
907 
1396 
2072 
757 
639 2000 
0 
2490 
52 
37 
2579 
553 
11 
11 
575 
3154 
80 
110 
5 
231 
187 
34 
1 
648 
26 
0 
11 
21 
35 
22 
6 
29 
3 
34 
436 
429 
93 
31 
1175 
1823 
4977 
962 
861 2001 
0 
0 
71 
20 
92 
340 
7 
7 
354 
446 
70 
150 
9 
17 
6 
0 
295 
268 
54 
40 
909 
26 
0 
11 
13 
35 
11 
6 
29 
3 
54 
525 
523 
122 
40 
1397 
2306 
2751 
1045 
1261 2002 
0 
0 
0 
22 
22 
340 
2 
5 
347 
369 
55 
100 
25 
12 
37 
6 
1 
385 
365 
79 
17 
1082 
26 
0 
4 
13 
20 
11 
5 
27 
2 
72 
574 
571 
138 
45 
1507 
2589 
2958 
1231 
1358 2003 
0 
2000 
21 
2021 
340 
2 
3 
345 
2366 
0 
40 
0 
0 
0 
12 
57 
6 
7 
500 
482 
95 
28 
1227 
26 
4 
7 
10 
9 
3 
23 
2 
88 
594 
589 
145 
49 
1550 
2777 
5142 
1356 
1421 2004 
0 
2000 
15 
2015 
170 
2 
2 
174 
2188 
260 
0 
0 
0 
70 
0 
100 
0 
85 
12 
57 
6 
16 
0 
558 
551 
119 
39 
1873 
26 
0 
7 
10 
9 
2 
17 
1 
101 
559 
575 
141 
49 
1497 
3370 
5559 
1795 
1575 TOTAL 
500 
7479 
1305 
257 
9541 
95 
3230 
169 
83 
3577 
13118 
440 
250 
125 
400 
580 
160 
600 
144 
220 
50 
168 
24 
24 
2446 
2085 
435 
125 
8276 
223 
37 
19 
107 
212 
16 
235 
5 
124 
40 
205 
20 
373 
3429 
3330 
752 
251 
9377 
17653 
30770 
9204 
8449 
IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
I V. A Europeiska investeringsbankens lån till tredje land 
Investeringsbanken ansökte den 23 oktober 1996 om utnyttjande av en budgetgaranti för lån 
till republiker i f.d. Jugoslavien (fd. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien-
Hercegovina och Serbien) omfattande ett belopp om 5,7 miljoner ecu. Utbetalning till 
Europeiska investeringsbanken skedde den 28 januari 1997. 
Av dessa 84,4 miljoner ecu fördes 24 miljoner in i budgeten som uteblivna betalningar från 
perioden före 1994. Dessa fordringar har blivit föremål för ansökningar om utnyttjande av 
garantifonden till ett totalt belopp på 60,4 miljoner ecu: 5,3 miljoner ecu den 11 januari 1995, 
14,3 miljoner ecu den 30 januari 1995, 6,08 miljoner ecu den 24 maj 1995, 8,6 miljoner ecu 
den 11 oktober 1995, 5,2 miljoner ecu den 26 januari 1996, 6,4 miljoner ecu den 11 juni 1996, 
8,9 miljoner ecu den 4 oktober 1996 och 5,7 miljoner ecu den 28 januari 1997. 
Av de fordringar som inte täckts vid förfallodagen har därefter totalt 4,7 miljoner ecu 
återbetalats av f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. 
ÏV.B In- och utlåning eller garantier för lån till tredje land 
IV. B. 1 Användning av de likvida medlen 
Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets förordning 
nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet 
för gemenskapernas egna medel. Genom detta förfarande har man undvikit förseningar av 
kommissionens utbetalningar i de fall då inbetalningen från låntagaren är försenad. 
IV. B. 2 Intervention från garantifonden 
Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanteras av gemenskapen 
överskrids av låntagaren, skall garantifonden täcka underskottet inom tre månader efter 
förfallodagen. 
Dröjsmålsränta mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datumet för fondens 
intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. 
Under de sex senaste månaderna har fonden belastats i samband med lån till följande låntagare: 
Land Datum Belopp (lånebelopp + räntor) 
Georgien (lån motsv. 40 miljoner ecu) 15.10.1996 855 862,78 
IV. B. 3 Försenade återbetalningar 
Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje land, efter 
förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden tidigare intervenerat. Detta 
belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets 
10 
förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en 
garantifond för åtgärder avseende tredje land. 
Land Återbetalningsdag Belopp (lånebelopp + räntor) 
Turkmenistan (lån motsv. 45 13.8.1996 11.386.081,43 
milj0nereCU) 9.10.1996 11.467.876,61 
13.12.1996 7.716.363,36 
Georgien 10.10.1996 710.997,54 
Totalt 31.281.318,94 
IV. B. 4 Situation den 31 december 1995 vad gäller ännu ej genomförda 
återbetalningar 
De belopp som ännu inte har återbetalats vid periodens slut är följande: 
Land Belopp (lånebelopp + räntor) 
Tadzjikistan 63 181 389,89 
Georgien 92 608 823,28 
Arménien 57 601313,20 
Totalt4 213 391525,37 
V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GALLER 
UTLÅNING TILL TREDJE LAND 
Systemet med fonden och reserven för garantier innebär i praktiken en begränsning av 
unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för de 
obligatoriska avsättningarna i samband med varje beslut om lån (eller årlig delutbetalning -
tranch - om det gäller garantier för fleråriga lånetransaktioner) begränsas till det belopp som 
anges för garantireserven i budgetplanen^. 
Vid varje givet tillfälle motsvarar utlåningskapaciteten det utrymme som står till förfogande 
under taket för garantireserven. Detta utrymme är lika med reservens totala storlek minus 
summan av de avsättningar som redan skett eller som är under förberedelse. 
Tabell 4 innehåller en beräkning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land under 
perioden 1997 - 1999, med utgångspunkt från garantifondssystemet. En närmare beskrivning 
4 Två återbetalningar har gjorts efter den 31 december 1996 uppgående till ett belopp av 8,4 miljoner 
ecu varav 3,7 miljoner betalades av Arménien och 4,7 miljoner av Georgien. 
5 Det belopp som har förts in i budgetplanen är 300 miljoner ecu i 1992 års priser. 
11 
av tillvägagångssättet för beräkningen återfinns, jämte hänvisningar till rättsakter, i bilagan till 
denna rapport. 
Mot bakgrund av beslut som antagits av rådet samt förslag till beslut och beslut under 
förberedelse (se tabell 4) förväntas ett utnyttjande av garantin för reserver på 286 miljoner ecu. 
Det disponibla utrymmet i reserven skulle därmed bli 43 miljoner ecu vid 1997 års utgång. 
I garantifonden skulle i så fall ett belopp på 843 miljoner ecu finnas tillgängligt vid utgången av 
räkenskapsåret 1997, förutsatt 
- att inga nya uteblivna betalningar kräver att fonden belastas, samt 
- att inga försenade återbetalningar genomförs av de länder som ligger efter med 
betalningar. 
Mot bakgrund av hur reserven för garantier påverkas av avsättningar till garantifonden i 
samband med lån under perioden 1997-1999 om vilka beslut antagits, föreslagits eller är under 
förberedelse, kommer utlåningskapaciteten att variera 
- mellan 213 miljoner och 286 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras helt och 
hållet genom gemenskapens budget, och 
- mellan 304 miljoner och 409 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras till 70 % 
(vilket är fallet för nya EIB-lån). 
VI. GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET 
Förhållandet mellan beloppet i garantifonden i slutet av 1996 (557 miljoner ecu) och den 
maximala risk för lån till tredje länder som förutses för 1997 enligt tabell 3 (1 781 miljoner 
ecu) (vilken definieras såsom summan av alla belopp som förfaller till betalning det året) är 31 
%. 
Vid samma tidpunkt torde fondens tillgångar utgöra 8,5 % av det totala utestående beloppet 
för de lån utanför unionen som omfattas av garantier. 
-12 
TABELL 4 
GEMENSKAPENS PRELIMINÄRA TEORETISKA UTLANINGSKAPACITET OCH KAPACITET 
ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMÄN FÖR TREDJE LAND 
UNDER PERIODEN 1997-1999 
med avseende på garantifondssystemetf*) 
Miljc 1997 1998 1999 
Reserv för garantier avseende lån till tredje land(1) 329 338 345 
Beräkningsunderlag för avsättningar till garantifonden(2) 
- EIB-LAN 
- Medelhavsomrädet (a) 644 779,25 693 
- Länder i Central- och Östeuropa (b) 787,5 728 752,5 
- Latinamerika och Asien (c) 172 210 210 
- Sydafrika (d) 125 87,5 105 
- EIB-Iån totalt 1728,5 1804,75 1760,5 
- EURATOM-lån (e) 0 200 350 
- Makroekonomiskt stöd (f) 165 25 0 
Avsättningar till garantifonden (3) 286 302 313 
Resterande utrymme i reserven för garantier (4) 43 36 32 
Återstående utlåningskapacitet (betalningsbalanslån, 
EIB-Iån och Euratom-lån) (5) 
- Högsta belopp vid fullt utnyttjande (100%) av garantin (t.ex. BB-lån) 286 243 213 
- Högsta belopp vid fullt utnyttjande vid (vid t.ex. EIB-Iån) garanti till 70% 409 347 304 
(*) Vid ett antagande om att målbeloppet nås efter 1999. Om målbeloppet för fonden exempelvis nås 
den 1 januari 1999 och inbetalningssatsen efter den prövning som föreskrivs enligt artikel 4 i förordningen 
om upprättande av fonden därmed minskas till 10%, ökar unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land 
med 106 miljoner ecu per år för lån som garanteras till 100% och med 152 miljoner ecu för lån som garanteras till 70%. 
Lån som skall återbetalas till fonden under perioden 1997-1999: 
- EIB 
a. Medelhavsomrädet 
- beslutade lån: 1994-1996:115 miljoner ecu enligt det 4:e finansprotokollet med Syrien. 
1995-1998: 80 miljoner ecu enligt det fjärde finansprotokollet med Malta och Cypern. 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1996-2000: 750 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med 
Turkiet och 230 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Kroatien. 1997-2000:150 miljoner ecu 
enligt det ekonomiska samarbetet med f.d jugoslaviska republiken Makedonien. 
Från 31.1.1997 till 31.1.2000: 2310 miljoner ecu enligt EIB:S förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70% 
b. Länder i Central- och Östeuropa: 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: Från 31.1.1997 till 31.1.2000: 3520 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade 
mandat med en heltäckande garanti på 70%. 
c. Latinamerika och Asien: 
- beslutade lån: 1993 till 1996: 750 miljoner ecu 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse. Från 31.1.1997 till 31.1.2000: 900 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade 
mandat med en heltäckande garanti på 70%. 
d. Sydafrika: 
• beslutade lån: Från mitten av 1995 till mitten av 1997: 300 miljoner ecu. 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: Från 1.7.1997 till 1.7.2000: 375 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade 
mandat med en heltäckande garanti på 70%. 
e. - Euratom 
- beslutade lån: 1994-1999: 1.100 miljoner ecu. 
f. • Ekonomiskt stöd 
- beslutade lån: 1997: Inställda lån på 25 miljoner ecu till Vitryssland ; Inställda lån på 130 miljoner ecu till Slovakien. 
- föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1997: Lån på 170 miljoner ecu till Georgien, Arménien och Tadzjikistan 
och lån på 150 miljoner ecu till Ukraina. 
13 
DEL 2: 
BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH 
FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR 
FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE 
LÅNETRANSAKTIONERNA 
I. INLEDNING 
De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de 
kvantitativa aspekterna på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter 
behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspekterna, d.v.s. som 
berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I detta avsnitt analyseras de händelser 
som inträffat under den senaste tiden och som kan påverka riskerna vad avser de aktuella 
länderna. I bilagan anges också sammanfattande indikatorer för de länder som är de största 
mottagarna. 
Den riskbedömning per land som presenteras i detta kapitel ger en uppsättning utförliga 
riskbedömningsindikatorer för samtliga relevanta länder i Central- och Östeuropa, de nya 
oberoende staterna samt Medelhavsområdet. Indikatorerna presenteras i form av en 
helsidestabell per land. Som ett komplement till detta bifogas en ytterligare analys i textform 
gällande de länder där viktig ny information som inverkar på riskbedömningen har blivit 
tillgänglig sedan den senaste rapporten som omfattade första halvåret 1996. 
Det kan noteras att bedömningen i detta avsnitt inte omfattar EU: s riskexponering i andra 
regioner än de som omnämns, i huvudsak därför att denna riskexponering (väsentligen genom 
garantier för EIB:s utlåning) endast utgör en liten del av den totala riskexponeringen (mindre 
än 3 %) och dessutom är spridd över många länder. 
II. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER 
BULGARIEN 
Sedan den senaste rapporten har Bulgariens läge förvärrats väsentligt och BNP beräknas ha 
fallit med ca 10% under 1996. Vid årets slut låg inflationen på över 300% och den 
bulgariska valutan, leva, deprecieras i snabb och accelererande takt (från 70 leva/dollar i 
början av 1996, 250 i november, 500 i slutet av december till 1 000 den 30 januari). Under 
dessa omständigheter finns en klar risk för hyperinflation under de första månaderna av 1997. 
Budgetunderskottet har ökat mycket snabbt och har de senaste månaderna finansierats direkt 
av centralbanken. I slutet av december nådde den inhemska skulden 1,053 biljoner leva, efter 
en ökning från 345 miljarder leva i slutet av 1995. Även om man gjort en del framsteg med 
privatiseringen går de strukturella reformerna fortfarande långsamt och bankväsendet 
fortsätter att utgöra ett stort problem. Flera banker är för närvarande föremål för 
konkursförfaranden. 
Under hösten drog Världsbanken och Internationella valutafonden (IMF) tillfälligtvis in sitt 
finansiella bistånd till Bulgarien. I november 1996 föreslog IMF att ett valutaråd skulle 
14-
tillsättas som en medel för att återställa den makroekonomiska stabiliteten och tilltron bland 
de ekonomiska aktörerna. Tekniska diskussioner med bulgariska myndigheter inleddes i 
december, men förhandlingarna har försenats på grund av premiärministerns avgång. De 
politiska krafterna, både inom oppositionen och i det regerande partiet synes dock ha 
accepterat idén om ett valutaråd 
Krisen har lett till en kraftig minskning av valutareserven - från 1,3 miljarder dollar vid slutet 
av 1995 till 518 miljoner dollar vid slutet av 1996. Räntebetalningarna på utlandsskulden är 
fortsatt mycket betydande - 300 miljoner dollar bara under det första kvartalet 1997. Under 
dessa omständigheter är möjligheten att upprätthålla betalningsbalansen beroende av att man 
snabbt sluter ett avtal med IMF och andra internationella kreditgivare. 
ESTLAND 
Riskbedömningen för Estland är även fortsättningsvis bland de bästa i denna region även om 
det finns tecken på eventuell framtida turbulens. 1996 var den reala BNP-tillväxten positiv för 
andra året i rad, även om den verkar ha varit lägre än 1995 (3 %). För byggverksamhet och 
handel (i grossist- och detaljistled) noterades mycket positiva resultat medan 
produktionsvolymen för jordbruk och industri var lägre än under 1995. Handelns andel av 
BNP är nu större än tillverkningsindustrins. Nästan 20 % av den totala utförseln består av 
varor som bearbetats sedan de importerats och ytterligare 13 % uppges vara transitohandel. 
Estland införde ett valutarådssystem 1992 som svarar för att penningmängden far en rigorös 
koppling till nivån på valutareserven. Växelkursen är låst till D-marken till en fast kurs. 
Systemet har på ett mycket framgångsrikt sätt stabiliserat den makroekonomiska situationen: 
underskottet i statsbudgeten för 1996 beräknas till 1,5 % av BNP (med större intäkter än 
planerat) och inflationen har fortsatt att minska (23 % mot 29 % 1995). Estlands export har 
volymmässigt ökat med i grova drag 5 % under de tre första kvartalen av 1996- vilket är 
jämförbart med motsvarande period året därförinnan - och värdemässigt med 15 %. 
Den gradvisa apprecieringen av valutan har emellertid lett till en kraftig importökning och ett 
ökat underskottet i handelsbalansen till nära 30% under de tre första kvartalen av 1996. 
Dessutom medan det tidigare fanns ett nettokapitalinflöde som var mer än tillräckligt för att 
finansiera underskottet i bytesbalansen, var situationen under det tredje kvartalet 1996 nätt 
och jämnt i balans. Andra osäkerhetstecken är den höga relativa nivån på utflödet av kapital 
för direktinvesteringar (dessa överskred inflödet under andra kvartalet 1996), det politiska 
läget (krav på premiärministerns avgång) och möjliga konsekvenser av att Litauen önskar dra 
sig ur valutarådssystemet. 
LETTLAND 
Lettlands kreditvärdighet synes ha förbättrats avsevärt. Den lettiska ekonomin håller på att 
återhämta sig från bankkrisen 1995. Den ekonomiska tillväxten håller på att repa sig och 
under de första nio månaderna 1996 nådde den 2,3 %. Valutareserver och bankväsendets 
tillgångar ligger nu åter på samma nivåer som före krisen. Dessutom har inflationen och 
räntorna gått ner tämligen snabbt, valutan är stabil och budgetunderskottet för 1996 blev 
lägre än vad man inriktat sig på. Till följd av dessa olika orsaker och på grund av landets 
relativt låga utlandsskuld (under 10% av BNP) tilldelade de internationella 
kreditvärderingsinstituten Lettland en "investment grad"-rating i januari 1997. De externa 
15 
obalanserna har emellertid ökat. För närvarande ligger underskottet i handels- och 
bytesbalansen på 16% respektive 7%. De utländska direktinvesteringama är fortsatt 
blygsamma. 
LITAUEN 
Litauens ekonomi håller fortfarande på att återhämta sig från bankkrisen i december 1995. 
Under 1996 har de makroekonomiska resultaten fortsatt varit tillfredsställande trots de 
finansiella problemen. Tillväxten accelererande därtill framdriven av en ökande export och 
genom en uppgång av den inhemska efterfrågan senare under året. Valutarådssystemet 
upprätthölls tack vare en fortsatt penning- och finanspolitisk disciplin. Inflationen föll 
ytterligare. Budgetunderskottet förblev måttligt även om det förvärrades något. 
Betalningsbalansen synes ha förblivit stabil. 
Banksektorn är fortsatt bräckligt men övervakningen förstärktes och regeringen gjorde en del 
framsteg med att reda upp kvarvarande problem från krisen 1995. Omstruktureringen av den 
reala ekonomin kommer att göra viktiga framsteg om myndigheterna fortsätter med 
privatiseringarna av de stora telekommunikations- och transportföretagen som man har 
aviserat om. Detta skulle även kunna väcka intresset hos placerarna och leda till en våg av 
utländska direktinvesteringar, ett område som hittills upplevts som en missräkning. Slutligen 
blev Litauen i september förra året den första fd. sovjetrepubliken som tilldelades en 
kreditvärdering i och med att Moody's klassade landet precis under "investment grade"-
rating. 
RUMÄNIEN 
Sedan en ny regering bildats under senare delen av 1996 verkar riskbedömningen för 
Rumäniens del ha förbättrats något. De nya myndigheterna siktar in sig mot att Rumänien 
snabbt skall integreras i EU och Nato och är fast beslutna att öka reformtakten. På grundval 
av förnyade förhandlingar med IMF och Världsbanken, har de rumänska myndigheterna 
aviserat om ett omfattande ekonomiskt stabiliserings- och struktur-anpassningsprogram. 
Den ekonomiska situationen förvärrades avsevärt under de sista månaderna av 1996, i 
synnerhet på grund av stora summor som den tidigare regeringen gjorde av med i slutspurten 
inför valet och som till stor del finansierades med sedelpressarna. Inflationen rusade i höjden 
och låg på 57 % vid slutet av året. Underskottet i statsbudgeten steg till 6 % av BNP och 
räknar man med underskottet i de statsägda företagen och förtäckta subsidier till jordbruket, 
hamnade det på en ännu högre nivå. Mycket få framsteg har gjorts när det gäller strukturella 
reformer. 1996 beräknas bytesbalansen visa ett underskott på 2 miljarder dollar. 
Utlandsskulden har stigit med ytterligare 30% under 1996 (till 6,9 miljarder dollar dvs. 
25,8 % av BNP) efter att ha ökat 18 % under 1995. Räntebetalningarna för 1997 ligger med 
ca 1 miljard dollar fortfarande på en hög nivå. 
Den nya regeringen har redan tagit några steg i riktning mot en anpassning och avreglering av 
ekonomin. Penningpolitiken har stramats upp. Bränslepriserna höjdes med 90 % i början av 
januari; och sedan början av januari 1997 har den officiella kursen för den rumänska valutan, 
leu skrivits ner med 41 % mot dollarn. Dessa åtgärder är nödvändiga för att få ett slut på 
snedvridningen av priserna och få de inhemska priserna att ligga i linje med de som råder 
internationellt. 
16-
Regeringen har nu i princip avtalat med IMF om ett anpassningsprogram och länge 
emotsedda strukturreformer som medför mycket kraftfulla direkta åtgärder (t.ex. nedläggning 
av 10 av de största förlustbringande företagen på endast fem veckor, samtidigt som 5 % av 
statstjänstemännen avskedas). Om dessa åtgärder genomförs på ett riktigt sätt väntas de leda 
till en förbättrad tilltro till Rumänien och åter placera landet på vägen mot en snabb och 
framgångsrik övergång till en fullfjädrad marknadsekonomi. Emellertid kan de svåra tider som 
ligger framför landet gröpa ur stödet för regeringen både bland allmänheten och inom den 
regerande koalitionen. Dessutom har särintressen fortfarande ett starkt inflytande, vilket på ett 
negativt sätt skulle kunna inverka på reformtakten. 
SLOVAKIEN 
Risknivån för Slovakien är fortsatt relativt måttlig, men landet är i ökande grad beroende av 
utländskt sparande. Det makroekonomiska resultatet blev i stor utsträckning positivt under 
1996 med en hög realtillväxt (ökning med 7%), låg inflation (5,9%) och minskande 
arbetslöshet. Emellertid ledde en stegrad konsumtion bland hushållen och från statens sida till 
en kraftig försämring av bytesbalansen (från ett överskott på 3,6% av BNP 1995 till ett 
underskott på 7,8 %) vilket eventuellt kan leda till att hållbarheten i den nuvarande politiska 
linjen ifrågasätts. Centralbanken höjde räntan kraftigt i december, men kan komma att tvingas 
lätta på sin politik i slutspurten inför parlamentsvalet 1998. Kapitalinflödet har hittills varit 
mer än tillräckligt för att finansiera försämringen av bytesbalansen och räntebetalningarna 
ligger kvar på en låg nivå. 
IB. DE NYA OBEROENDE STATERNA 
ARMENIEN 
Arménien kvarstår i kategorin högriskländer i kredithänseende. Den ekonomiska 
återhämtningen har fortsatt för tredje året i rad under 1996 med en BNP-tillväxt som 
förväntas ha nått ca 6 % per år. Den långsamma takten i arbetet med strukturreformerna har -
även om privatiseringsprocessen kom i gång kort efter självständigheten - emellertid gjort att 
Arménien i stor utsträckning är beroende av externt bistånd. Utlandsskulden beräknades 
uppgå till ca 600 miljoner dollar (ca 35 % av BNP) i slutet av 1996. Landet har haft 
svårigheter att klara av sina externa finansiella åtaganden mot gemenskapen, men en 
överenskommelse som i slutändan leder till en fullständig reglering av de innestående 
fordringarna har nu uppnåtts med de armeniska myndigheterna. Klartecknet från IMF:s 
styrelse i februari 1996 till ett 3-årigt ekonomiskt program kan bidra till att påskynda 
reformtakten och till att förbättra den generella ekonomiska situationen på medellång sikt. På 
den politiska sidan har inga framsteg gjorts i frågan om Nagorno-Karabach. 
AZERBAJDZJAN 
Riskbedömningen för Azerbajdzjan har förbättrats något under 1996. Den ekonomiska 
återhämtningen verkar ha satt i gång och BNP beräknas ha vuxit med ca 1 % under 1996, 
efter en djup nedgång på ca 40 % under 1994-1995. Inflationstakten har även den minskat 
kraftigt från 400 % under 1995 till ca 20% under 1996, medan budgetsaldot förväntas ha 
sjunkit till mindre än 3 % av BNP. Utlandsskulden är tämligen låg och uppgick till ca 560 
miljoner dollar (ca 16 % av BNP) vid slutet av 1996. Vad gäller strukturella reformer har 
17 
Azerbajdzjan hamnat på efterkälken efter de flesta andra nya oberoende staterna. Ett nytt 
ekonomiskt program har emellertid antagits för perioden 1996-99 och det är utformat så att 
landet skall få krediter från IMF. Detta program, som godkändes av IMF:s styrelse i 
december 1996, syftar till att förbereda landet för en framtida oljeboom och tar itu med 
nyckelfrågorna i strukturreformerna. På medellång sikt finns potentiellt gynnsamma 
möjligheter för Azerbajdzjan, i huvudsak på grund av landets enorma oljereserver. På kort 
sikt innebär kombinationen av en ännu bräcklig ekonomisk situation, långsamma strukturella 
reformer och den olösta konflikten med Arménien om Nagorno-Karabach att den höga 
risknivån för landet kvarstår. 
VITRYSSLAND 
Den politiska utvecklingen i Vitryssland har under 1996 varit oroande. I samband med 
folkomröstningen i november uppstod tvivel om de vitryska myndigheternas inställning till de 
demokratiska principerna. Möjligheten av en framtida politisk och/eller ekonomisk union 
mellan Vitryssland och Ryssland medför ytterligare osäkerhetsmoment. I fråga om den 
makroekonomiska utvecklingen har Vitryssland uppnått en real BNP-tillväxt på 2,6 % under 
1996, men utvecklingen inom flera makroekonomiska områden väcker fortfarande oro. Trots 
den kraftiga deprecieringen av valutan from. april 1996 var den fortfarande övervärderad vid 
slutet av året och underskottet i handelsbalansen hade vuxit till 1,7 miljarder dollar, dvs. 
14,1 % av BNP. Som en följd av de obefintliga omsliiikturerings-programmen drevs 20 % av 
företagen fortfarande med förlust, arbetslösheten var fortsatt hög och dold samtidigt som de 
innestående fordringarna mellan företagen uppgick till över 100 % av BNP. Mot slutet av 
1996, accelererade inflationen (8 % per månad) som ett resultat av en slapp penningpolitik i 
form av riktade krediter från centralbanken. Avbrottet i strukturreformsprocessen liksom 
osäkerheten beträffande den politiska viljan att fullfölja de ekonomiska reformerna var 
ytterligare en källa till oro. Den vitryska ekonomin har på många områden ännu inte 
genomgått några förändringar och staten fortsätter att spela en avgörande roll i produktion 
och distribution. Den ekonomiska strukturen är i realiteten fortfarande mycket monopolistisk 
och priserna är till stor del reglerade. Den totala risknivån är därför fortfarande hög. 
GEORGIEN 
Riskbedömningen för Georgien har fortsatt att vara tämligen stabil under hela 1996. Efter de 
första tecknen på återhämtning 1995 förväntas en BNP-tillväxt på ca 10% för 1996. Det 
statsfinansiella läget har emellertid förvärrats avsevärt, detta beror dock på att intäkterna har 
rasat till en nivå långt under programmets målsättningar. Georgien har ackumulerat en 
utlandsskuld som beräknades uppgå till ca 1,3 miljarder dollar i slutet 1996 (27 % av BNP) 
varav lejonparten består av utestående importskulder. Överens-kommelser om 
skuldomläggningar har uppnåtts med de flesta av kreditgivarna. Georgien har också 
utestående skulder till gemenskapen, men en överenskommelse har nu uppnåtts med de 
georgiska myndigheterna vilket leder till en slutlig fullständig reglering av dessa skulder. 
Klartecknet från IMF.s styrelse i februari 1996 till ett 3-årigt ekonomiskt program kan bidra 
till att påskynda reformtakten och till att förbättra den generella ekonomiska situationen på 
medellång sikt. På den politiska sidan kvarstår problemen med Abchazien olösta. 
-18 
MOLDAVIEN 
Resultatet från Moldaviens ekonomiska och strukturella reformer har inte uppfyllt förvänt­
ningarna under 1996. BNP sjönk ytterligare med mellan 3 och 5 %. De offentliga finanserna 
var dåliga till följd av bristfällig skatteuppbörd även om förbättringar vidtogs under 1996 för 
att få bukt med detta problem. Moldaviens utlandsskuld väntades nå en nivå på ca 700 
miljoner dollar vid slutet av 1996 (ca 32 % av BNP) och borgenärerna utgörs huvudsakligen 
av internationella finansinstitut. Ännu återstår viktiga strukturreformer inom 
nyckelsektorerna, t.ex. en privatisering av jordbruket och en omstrukturering av företags- och 
energisektorerna. Klartecknet från IMF:s styrelse i maj 1996 till ett 3-årig ekonomiskt 
program bör bidra till påskynda reformtakten och till att förbättra den generella ekonomiska 
situationen på medellång sikt. Den nyvalde presidenten och den nya regeringen verkar vara 
fast beslutna att genomföra reformer och kan också ge nya impulser till de förhandlingar som 
syftar mot en lösning av frågan om autonomi för Dnjestr-republiken som utropat sitt 
oberoende på en del av Moldaviens territorium. 
TADZJTKISTAN 
Efter en upptrappning av den militära konfrontationen med den islamiska oppositionen fram 
till i november 1996, enades myndigheter och opposition om ett eldupphör som ser ut att 
hålla. Den makroekonomiska utvecklingen har sedan början av 1996 varit positiv. En snabb 
minskning av den månatliga inflationen (2,5 % i november 1996), de offentliga finanserna 
överensstämmer i det stora hela med IMF:s program och kredit- och penningpolitiken är 
tillfredsställande. Emellertid har BNP fortsatt att sjunka (10%). Avregleringen av 
valutamarknaden, utrikeshandeln och priserna är långt framskriden. Takten i 
företagsprivatiseringarna och landreformen som hittills varit långsam väntas accelerera under 
1997. Vid slutet av 1996 hade landet ett överskott i utrikeshandeln på 111 miljoner dollar, 
men valutareserverna var fortfarande bristfälliga. Dessa reserver väntas öka till en nivå 
motsvarande två månaders import under 1997. Vid slutet av 1996 var Tadzjikistans 
utlandsskuld lika stor som landets BNP. De större kreditgivarna gick med på att lägga om 
skulder som förföll till betalning under 1996, medan en omläggning av räntebetalningar med 
förfallodatum under 1997 hade inletts. Landet har utestående skulder till gemenskapen, men 
en överenskommelse har nu nåtts med de tadzjikistanska myndigheterna vilket leder till en 
slutlig fullständig reglering av dessa fordringar inom ramen för ett standby-arrangemang med 
IMF, som väntas komma till stånd under de närmaste månaderna. 
UKRAINA 
Under andra halvåret 1996 verkar Ukrainas övergång till marknadsekonomi ha fått upp 
farten. Den inleddes i huvudsak under senare delen av 1994 sedan Leonid Kutjma blivit vald 
till president. En fortsatt relativt sträng penningpolitik var en avgörande faktor för den 
ytterligare minskningen av inflationen, för stabiliseringen av växelkursen och för att se till att 
den nya valutan som infördes i september skulle bli en framgång. Centralbankschefen som är 
ansvarig för denna politik fick nyligen sitt förordnande förlängt med ytterligare en 
ämbetsperiod. Budgetunderskottet sänktes även det till ca 3 % i linje med de mål som 
överenskommits med IMF, dock till priset av avsevärda eftersläpningar i utbetalningarna av 
löner till offentliganställda och av pensioner - dessa fordringar har vuxit till ca 3,5 % av BNP. 
Det ekonomiska läget har fortsatt varit mycket svårt, med en BNP som sjunkit med 
-19 
ytterligare 10 % under 1996. Beträffande de strukturella reformerna gjordes påtagliga 
framsteg i form av privatiseringar, avmonopol-isering och ökad kontroll av bankväsendet. 
Med siktet inställt på att fortsätta och förstärka stabiliserings- och reformprocessen och 
därmed lägga grunden för en återupptagen tillväxt, antog den ukrainska regeringen i 
november ett omfattande reformprogram på medellång sikt. Under de senaste månaderna har 
det dock stått klart att det kommer att ta lång tid för detta åtgärdspaket att bli godkänt av 
parlamentet, vilket i sin tur innebär en försening av den ekonomiska återhämtningen. När 
reformpaketet så småningom godkänts kan Ukraina förvänta sig att få ett ekonomiskt bistånd 
på 1,9 miljarder dollar från IMF (utvidgade kreditförmåner) och Världsbanken för att uppfylla 
sina externa finanseringsbehov under 1997. Därtill kommer att officiella bilaterala givare, 
inklusive gemenskapen, väntas ställa kompletterande finansiellt bistånd till förfogande. 
Ukraina planerar även att företa sin första eurobondemission så snart de utvidgade 
kreditfbrmånerna är tillgängliga och en kreditbedömning har erhållits. Båda dessa saker 
förväntas ske under våren 1997. 
Ukrainas skuldkvot har sjunkit något under de senaste två åren och håller sig därför på en 
tämligen måttlig nivå. Sedan betalningarna till Ryssland och Turkmenistan för tidigare 
omlagda gasskulder återupptagits, väntas räntebetalningskvoten öka något under 1997. 
UZBEKISTAN 
Med den relativa militära stabiliseringen i Afghanistan har de uzbekiska myndigheterna större 
utsikter att kunna dra nytta av den politiska stabiliteten i Centralasien. I fråga om 
makroekonomiska indikatorer tros den uzbekiska reala BNP ha ökat något (1,6%) under 
1996. Emellertid ökade den årliga inflationstakten till 65 % mot slutet av året på grund av ett 
massivt stöd till jordbrukssektorn i oktober som belastade statsbudgeten och 
budgetunderskottet blev högre än väntat (över 4,5% av BNP). Till följd av en stark 
importökning, ett prisfall på bomull och dåliga skördar visade bytesbalansen underskott under 
1996, vilket resulterade i en minskning av valutareserven till 1,8 miljarder dollar (5 månaders 
import) vilket dock fortfarande är godtagbar nivå. Eftersom valutan, som, kom under ökat 
tryck och regeringen var obenägen att göra bruk av valutareserverna drabbades Uzbekistan 
hårt av valutabrist på valutamarknaden, samtidigt som en drakonisk valutareglering infördes, 
vilket tvingade de internationella biståndsgivarna att tillfälligt dra in sitt makrofinansiella stöd. 
De utländska direkta investeringarna har dock, enligt vad som rapporteras, legat på en hög 
nivå under 1996. När det gäller strukturreformer har omstrukturingen av företagen fortskridit, 
medan däremot en del bakslag kunde noteras i avregleringsprocessen för utrikeshandeln och 
valutamarknaden. 
IV. MEDELHAVSLÄNDER 
ALGERIET 
Även om de ekonomiska indikatorerna nyligen har förbättrats ligger riskbedömningen för 
Algeriet kvar på en hög nivå på medellång sikt. Den makroekonomiska förbättring som 
uppnåddes genom det IMF-stödda program som genomförts sedan 1994 har nyligen 
förstärkts, delvis på grund av de goda resultaten inom jordbruks- samt olje- och 
gassektorerna. Den ekonomiska tillväxten, som beräknades till ca 4%, fortsätter att 
20 
återhämta sig under 1996-97; inflationstakten minskade till en nivå under 20 % och 
uppgången i oljepriset bidrog till ett budgetöverskott och ett överskott i bytesbalansen på 
2,7 % av BNP respektive 0,3 % av BNP. Valutareserverna ökade till 4,2 miljarder dollar i 
slutet av 1996, vilket motsvarar mer än fyra månaders import. Enligt IMF väntas dessa 
trender hålla i sig under 1997. Oaktat dessa framgångar fortsätter den politiska situationen 
och säkerhetsproblemen att vara ett hinder för landets möjligheter på medellång sikt, bl.a. 
påverkas takten på strukturreformerna och utvecklingen av en dynamisk privat ekonomi. De 
känsligaste områdena för viktiga strukturreformer (t.ex. jordbruk, omstrukturering av 
statsägda företag, privatisering av stora statsägda företag, avreglering och äganderätten) 
måste man fortfarande ta itu med. Därtill kommer att de svåra sociala förhållandena, bl.a. en 
ihållande hög arbetslöshet (som beräknas till 28 %) och bostadsbrist, kan undergräva styrkan i 
reformerna. Det kan avslutningsvis nämnas att Algeriets externa och inhemska finansiella 
balans även framgent kommer att vara sårbart för eventuella svängningar i oljepriserna. 
Särskilt kommer den samlade utrikesbalansen att vara fortsatt bräcklig på medellång sikt: 
Ingen tillgång till de internationella kapitalmarknaderna, begränsade utländska 
direktinvesteringar och fortsatt beroende av stöd från internationella finans-institut och av 
skuldomläggningar som avtalats med London- och Parisklubben. 
-21-
BILAGA 
I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE 
ANMÄRKNINGAR 22 
LA FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 22 
I.B TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN 24 
I.C FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EÏÏ3-LAN 29 
I.D FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER 30 
H. METODBESKRTVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE 
UTLANINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED 
UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET 31 
ILA RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LAN TILL TREDJE LAND (1) 31 
II.B BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN (2) 31 
II. C UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER 32 
II.D INBETALNING TILL GARANTIFONDEN (3) 32 
ILE RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER (4) 33 
II.F ÅTERSTÅENDE UTLANINGSKAPACITET (5) 33 
IIL TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 34 
22 
I. RISKER SOM TACKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: 
FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR 
LA Förklaringar till tabell 1-3 
Tabell 1-3 syftar till att ge en överblick över de utstående garantibelopp och de årliga 
amorteringarna och räntorna på de in- och utlåningsoperationer som innebär risker för 
gemenskapens budget. Dessa siffror utgör tillsammans den maximala risk som dessa 
transaktioner kan medföra för gemenskapen. De skall däremot inte tolkas så att budgeten 
faktiskt kommer att belastas med alla dessa belopp. Beträffande tabell 3 är det inte ens säkert 
att alla de utbetalningar som redovisas kommer att äga rum. 
LA. 1 Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) 
Det högsta möjliga beloppet beviljade lån definieras såsom summan av de lånetak som 
fastställts för varje låneoperation genom beslut av rådet. 
För att få en fullständig bild av den risk som belastar gemenskapens budget, måste man även 
beakta följande faktorer, som kan påverka risken: 
En faktor som ökar risken, de räntor som är kopplade till lånen bör läggas till det högsta 
beviljade lånebeloppet (lånetaket). 
Risken minskar 
• i fall då gemenskapen endast garanterar ELB-lånen till länder i Medelhavsområdet 
till 75 %, 
• om det redan skett återbetalningar, eftersom det här (utom vad gäller 
betalningsbalanslån till medlemsstaterna) rör sig om högsta beviljade lånebelopp, 
och inte om beviljade utestående belopp, 
• på grund av det faktum att de belopp som beviljas inte nödvändigtvis utnyttjas i 
sin helhet. 
LA. 2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) 
Det utestående beloppet definieras såsom den del av de utbetalade beloppen som vid ett givet 
datum ännu inte har återbetalats. 
Till skillnad från den storhet som beskrivs under den föregående punkten omfattar alltså det 
utestående beloppet inte de summor som ännu inte betalats ut, eller de summor som redan 
betalats tillbaka. Den anger alltså vilka belopp som fortfarande är "i arbete" vid en viss 
tidpunkt. 
LA. 3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) 
Detta belopp utgörs av summan av de amorteringar och räntor som förfaller till betalning 
under ett visst budgetår. 
23-
Beloppet kan räknas fram på grundval av 
a) de lån som betalats ut (tabell 2); 
det belopp som skall återbetalas motsvarar då det utestående beloppet enligt ovan, 
eller 
b) de lån som betalats ut plus de lån om vilka beslut fattats men som ännu inte betalats 
ut, plus de lån som föreslagits av kommissionen men om vilka ännu inget beslut 
fattats (tabell 3). 
I det fallet motsvaras det lånebelopp som skall återbetalas av summan av de tak 
som fastställts i besluten om lån plus de lånebelopp som kommissionen föreslagit, 
men där beslut ännu inte fattats. 
-24 
LB Tabeller över lånetransaktioner som garanteras genom budgeten 
TABELL 5a 
Lån till medlemsstaterna 
Utveckling under halvåret av fordringarna i lånen till medlemsstaterna 
LAND 
GREKLAND 
ITALIEN 
Euratom 
Nya gcmenskaps-
instument 
Tota* Besluts­
referens 
91/136/EEG 
93/67/EEG 
77/270-271/Euratom 
80/29/Euratom 
82/170/Euratom 
85/537/Euratom 
90/212/Euratom 
78/870/EEG 
81/19/EEG(1) 
81/1013/EEG(2) 
82/169/EEG 
83/200/EEG 
87/182/EEG Datum 
för beslut 
4.3.1991 
18.1.1993 
29.3.1977 
20.12.1979 
15.3.1982 
5.12.1985 
23.4.1990 
16.10.1978 
20.1.1981 
14.12.1981 
15.3.1982 
19.4.1983 
9.3.1987 Längd 
P* 
lånen . 
(år) 
6 
6 
6 
(3) 
(3) Lånesituation 
- avslutade (a) 
• delvis utbetalda (b) 
• helt utbetalda (c) 
• ännu inte utbetalda (d) 
(c) 
(d) 
(d) 
(o) 
(c) 
(d) 
(d) 
(c) 
(c) 
(o) 
(b)(4) 
(d)(4) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) Beslutade 
belopp 
2.200,00 
1.000.00 
600.00 
600,00 
8.000,00 
2.000.00 
2.000.00 
2.000,00 
2.000,00 
4.000,00 
500,00 
500.00 
1.000.00 
1.000,00 
1.000,00 
6.830,00 
1.000,00 
1.000,00 
80,00 
1.000,00 
3.000,00 
750,00 
21.030,00 Fordringar 
per den 
1.7.1996 
500,00 
3.525,90 
589,50 
935,60 
5.551,00 /' miljoner ecu 
Operationer utförda 
under halvåret 
Utbetalda 
belopp 
0.01 
0,01 Återbetalda 
belopp 
24,80 
187,50 
212,30 Fordringar 
per den 
31.12.96 
500,00 
3.478,57 
572,48 
748,11 
5.299,16 
(1) Extra stöd för Återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Italien 1980. 
(2) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Grekland 1981. 
(3) Långfristiga län vars förfallodatum beror pä datum för utbetalning. 
(4) Ridet har beslutat att genom beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1994 utsträcka Euratom-länen 
till finansiering av projekt i vissa tredje länder. Inget lin har vid datum för rapporten beviljats i tredje länder. 
(5) Avvikelse p.g.a variation i växelkursen för de andra valutorna jämfört med ecu. k 
5b (1) 
Lån -ekonomiskt stöd till tredje länder 
Utvectding under iiajpiiw t sv fordringarna, uppdelat pa mottagarländer och i trancher 
i miljoner ecu 
LAND 
UNGERN 1 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
3:e tranchen 
UNGERN II 
1M tranchen 
2» tranchen 
TJECKIEN 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
SLOVAKEN 
1:a tranchen 
2a tranchen 
BULGAREN I 
luitranctien 
2a tranchen 
BULGAREN 0 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
RUMÄNEN I 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
RUMÄNEN H 
RUMÄNEN» 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
BALTIKUM 
ESTLAND 
1:a tranchen 
2:a tranchen Besluts-
referens 
90/83/EEG 
90/581 /EEG 
91/31 O/EEG 
91/106/EEG 
91/106/EEG 
91/311/EEG 
92/511/EEG 
91/384/EEG 
92/551 /EEG 
94/369/EG 
92/542/EEG Datum 
för beslut 
22.2.1990 
21.12.1990 
24.6.1991 
25.21991 
25.2.1991 
24.6.1991 
1910.1992 
22.7.1991 
27.11.1992 
20.6.1994 
23.11.1992 Lånens 
längd 
(ar) 
5 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
5 
7 
7 
7 
6 
7 
7 
7 amor­
teringar 
20.4.1995 
14.2.1996 
18.3.1998 
15.12.1997 
18.3.1998 
15.12.1997 
18.3.1998 
15.12.1997 
18.3.1398 
15.12.1997 
7.12-2001 
29.6.2003 
1.2.1999 
18.31998 
26.2.2000 
20.11.2002 
31.3.2000 Lånesituation 
- avslutade (a) 
- delvis utbetalda (b) 
-hett utbetalda (c) 
- ännu inte utbetalda (d) 
(a) 
(a) 
(d) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(P) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) Beslutade 
belopp 
870,00 
350,00 
260,00 
260,00 
180,00 
100,00 
80,00 
250,00 
123,30 
126,60 
125,00 
67,60 
R3.30 
290,00 
150,00 
140,00 
110,00 
70,00 
40,00 
375,00 
190,00 
185,00 
«0,00 
125,00 
55,00 
70,00 
220,00 
40,00 
20,00 
20,00 Fordringar 
per den 
1.7.1996 
0,00 
100,00 
80,00 
123,30 
126,60 
61,60 
63,30 
150,00 
140,00 
70,00 
0,00 
190,00 
185,00 
80,00 
55,00 
0,00 
20,00 
0,00 Operationer utförda 
under halvåret 
Utbetalda 
belopp 
40,00 Återbetalda 
belopp Fordringar 
per den 
31.12.1996 
0,00 
100,00 
80,00 
185,00 
190,00 
150,00 
140,00 
70,00 
40,00 
190,00 
185,00 
80,00 
0,00 
55,00 
0,00 
20,00 
0,00 
TABELL 5b (2) 
Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder 
Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat pä mottagarländer och i trancher 
LAND 
LETTLAND 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
LITAUEN 
1.-a tranchen 
2:a tranchen 
MOLDAVAI 
1 :a tranchen 
2:a tranchen 
MOLDAVA II 
UKRAINA 1 
UKRAINA II 
1/2 tranche 
1/2 tranche 
2:a tranchen 
VITRYSSLAND 
1 :a tranchen 
2:a tranchen 
ALGERIET I 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
ALGERIET II 
1:a tranchen 
2:a tranchen 
ISRAEL 
FD. SOVJETUNIONEN 
TOTALT Besluts-
referens 
94/346/EG 
96/242/EG 
94/940/EG 
95/442/EG 
95/132/EG 
91/51 O/EEG 
94/938/EG 
91/408/EEG 
91/658/EEG Besluts­
datum 
13.6.1994 
25.3.1996 
22.12.1994 
23.10.1995 
10.4.1995 
23.9.1991 
22.12.1994 
22.7.1991 
16.12.1991 Lånens 
längd 
(år) 
7 
7 
7 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
10 
5 
7 
7 
5 
3 Amor­
teringar 
31.3.2000 
27.7.2000 
16.8.2002 
7.12.2004 
8.8.2005 
30.10.2006 
28.12.2005 
29.8.2006 
30.10.2006 
28.12.2005 
15.12.1997 
17.8.2001 
27.11.2002 
15.12.1997 
28.9.1997 Länesituation 
- avslutade (a) 
- delvis utbetalda (b) 
• helt utbetalda (c) 
- ännu inte utbetalda (d) 
(c) 
(d) 
(c) 
(b) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) 
(d) 
(c) 
(c) 
(c) 
(d) 
(c) ~~ Beslutade 
belopp 
80,00 
40,00 
40,00 
100,00 
50,00 
50,00 
45,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
200,00 
55,00 
• 30,00 
25,00 
400,00 
250,00 
150,00 
200,00 
100,00 
100,00 
160,00 
1.250,00 
5.035,00 Fordringar 
per den 
1.7.1996 
40,00 
0,00 
50,00 
25,00 
25,00 
20,00 
0,00 
85,00 
0,00 
0,00 
0,00 
30,00 
0,00 
250,00 
150,00 
100,00 
0,00 
160,00 
143,70 
2.523,50 i miljoner ecu 
Operationer utförda 
under halvåret 
Utbetalda 
belopp 
15,00 
50,00 
50,00 
155,00 Återbetalda 
belopp 
0,00 Fordringar 
per den 
31.12.1996 
40,00 
0,00 
50,00 
25,00 
25,00 
20,00 
15,00 
85,00 
50,00 
50,00 
0,00 
30,00 
0,00 
250,00 
150,00 
100,00 
0,00 
160,00 
143,70 
2.678,70 
LÅNEGARANTIER El B-LAN 
GEOGRAFISKT OMRÅDE 
Medelhavsomr. finans. prot(1) 
Medelhavsomr. horisont samarb 
Totalt Medelhavsområdet 
Central- och Österuropa I 
Central- och Östeuropa II 
Utvecklingsl. i Latinam. och Asien I 
Utvecklingsl. i Latinam och Asien II 
Sydafrika 
TOTALT Besluts­
referens 
R/1762/92/EEG 
90/62/EEG(4) 
91/252/EEG(5) 
93/696/EG(6) 
93/11 S/EEG 
96/723/EG 
95/207/EG Datum 
för beslut 
8.3.1977 
29.6.1992 
12.21990 
14.5.1991 
13.12.1993 
15.2.1993 
12.12.1996 
1.6.1995 Garanti­
sats 
75% (2) 
75% (2) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Lånens 
längd 
(år) 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 
15 Datum för 
borgens-
kontrakt 
30.10.1978/10.11.1978 
09.11.1992/18.11.1992 
24.4.1990/14.5.1990 
19.1.1993/4.2.1993 
22.7.1994/12.8.1994 
4.11.1993/17.11.1993 
18.3.1997/-
4.1.1995/16.10.1995 Beslutade 
belopp 
6062 
1800 
7862 
1000 
700 
3000 
750 
275 
300 
13887 Beviljade lån 
per 
den 1.7.1996 
5196 
1397 
6593 
(3) 
947 
700 
1999 
647 
101 
10987 under 
halvåret 
129 
404 
533 
(3) 
-20 
981 
1494 Fordringar 
per 
den 1.7.1996 
2065 
261 
2327 
559 
325 
141 
191 
3543 per 
den 31.12.1996 
2057 
301 
2357 
615 
356 
335 
204 
32 
3898 
(1) Varav 1500 miljoner ecu till Spanien, Grekland och Portugal. 
(2) Heltäckande garanti på 75% för alla krediter öppnade enligt laneoperationer som fastställts i ett borgenskontrakt mellan gemenskapen och EIB den 30.10.1978 och den 10.11 1978. 
För övrigt täcker undantagsvis en garanti på 100% de beviljade krediterna inom ramen för katastrofhjälp till Portugal enligt bestämmelserna i rådets beslut av den 7 oktober 1975. 
(3) Den av gemenskapen garanterade delen är 5 379,4 miljoner ecu, varav 141,5 miljoner är garanterade till 100% till Portugal. 
(4) Mottagande tredje länder. Polen, Ungern. 
(5) Mottagande tredje länder Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien. 
(6) Mottagande tredje länder Polen, Ungem, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien, Baltikum och Albanien. 
29 
I.C Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-Iån 
De siffror som ligger till grund för beräkningen i tabell 3 härrör från EIB (EIB-Iån till tredje 
länder ur ELB:s egna medel). 
Förväntade utanordnanden 
Länder i Medelhavsområdet 
Vid datum för rapporten uppgick det belopp som återstod att utanordna från pågående och 
föregående mandat till 477 miljoner ecu, minus 227 miljoner (saldot från första och andra 
protokollen med Jugoslavien kommer inte att utanordnas) dvs. 250 miljoner som återstår att 
utanordna 1997. 
För tredje och fjärde protokollen med Syrien (225 miljoner ecu totalt) kvarstår det mycket 
osäkra antagandet som kommissionen har gjort om utanordnanden för hela 1998. 
Central- och östeuropeiska länder 
Vid datum för rapporten uppgick det belopp som återstod att utanordna från pågående och 
föregående mandat till 20 miljoner ecu för 1997. 
Länder i Latinamerika och Asien 
Vid datum för rapporten uppgick återstående belopp att utanordna inom ramen för det första 
uppdraget till 20 miljoner ecu. Ett belopp på 275 miljoner ecu fastställdes av rådet den 12 
december 1996. Återstående belopp att utanordna 1997 är alltså 295 miljoner ecu. 
Sydafrika 
Vid datum för rapporten uppgick återstående belopp att utanordna under 1997 till 199 
miljoner ecu. 
Förväntade utbetalningar 
Vad gäller utbetalningen av återstående lånemedel har följande antaganden gjorts: året för 
utanordnandet: 0%, andra året: 10%, tredje till femte året: 25% per år, sjätte året: 15%. 
Vid datum för rapporten återstod 6 256,3 miljoner ecu att utbetala på lån som utanordnats 
fram till detta datum. Detta belopp fördelar sig enligt följande6: 
Medelhavsområdet 2 497,3 miljoner ecu 
Central- och Östeuropa 3 247 miljoner ecu 
Latinamerika och Asien 443 miljoner ecu 
Sydafrika 69 miljoner ecu 
6 Baserat på antagandet om utbetalningar över fyra år (25% per år) och en genomsnittlig beräknad 
löptid på 15 år, av vilka tre amorteringsfha. 
-30-
I.D Förfarande vid utbetalning av garantier 
LD. 1 In- och utlåningstransaktioner 
Gemenskapen lånar upp medel på finansmarknaden för att sedan återutlåna dessa medel på 
samma räntevillkor och löptid till medlemsstater (betalningsbalans), till tredje länder 
(ekonomiskt stöd på medellång sikt) och till företag (NGI, Euratom-lån). 
Återbetalningen av dessa lån skall täcka återbetalningen av de lån som gemenskapen har tagit 
upp. Om låntagaren inte betalar i tid skall kommissionen återbetala lånet på det fastställda 
datumet med egna medel. 
De medel som krävs för att betala budgetgarantin när den som tagit ett lån från gemenskapen 
inte har återbetalat i tid skall anskaffas på följande sätt: 
a) Genom provisoriskt utnyttjande av likvida medel enligt artikel 12 i rådets 
förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 
88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Denna metod 
har upprättats för att kommissionen omedelbart på den fastställda förfallodagen 
skall kunna återbetala lån om låntagaren inte betalar i tid. 
b) Om den försenade återbetalningen har bekräftats tre månader efter förfallodagen 
skall kommissionen vända sig till garantifonden för att möta den konstaterade 
bristen. Denna hänvändelse syftar till att återställa kommissionens likviditet. 
c) Genom överföringsförfarandet kan de nödvändiga anslagen för att täcka den 
konstaterade bristen föras in under budgetposten för garantier. Varje disponibelt 
utrymme i reserven för garantier skall användas i första hand. Denna metod skall 
tillämpas när garantifondens disponibla medel är otillräckliga. För att metoden skall 
få tillämpas måste den budgetansvariga myndigheten först ha gett sitt 
godkännande. 
d) Genom återanvändning av belopp som tidigare återvunnits från låntagare som 
brustit i återbetalning och för vilka gemenskapensgarantin har trätt i funktion. 
Denna metod gör det i praktiken möjligt att betala snabbt, givetvis under 
förutsättning att återvunna medel finns disponibla. 
I.D.2 Garantier avseende tredje land 
Gemenskapens lånegaranti gäller i fråga om tredje land för lån som beviljats av finansiella 
företag såsom Europeiska investeringsbanken (EIB). När EIB har konstaterat att en låntagare, 
vars lån är garanterat, inte har återbetalat på den utsatta förfallodagen, begär banken att 
gemenskapen betalar skuldbeloppet enligt garantiavtalen. Garantin skall betalas senast tre 
månader efter det att en begäran från EIB inkommit till gemenskapen. EIB skall förvalta lånet 
med all den noggrannhet som krävs enligt bankpraxis och skall återvinna de medel som inte 
återbetalats sedan garantin trätt i funktion. 
Sedan förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land trätt i 
kraft, föreskrivs enligt bestämmelserna i konventionen mellan gemenskapen och EIB om 
förvaltningen av fonden att kommissionen på grundval av EIB.s begäran om aktivering av 
31 
garantin vid en konstaterad bristande återbetalning skall bevilja att banken inom tre månader 
tar ut de medel som fattas från garantifondens konto. 
Om fondens medel är otillräckliga aktiveras garantin genom samma förfarande som för 
inlånings- och utlåningstransaktioner. 
n. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE 
UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT 
TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDS­
SYSTEMET 
II.A Reserv för garantier avseende lån till tredje land (1) 
I överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser i Edinburg enades institutionerna om att 
Europeiska gemenskapernas allmänna budget, i enlighet med rådets beslut om budgetdisciplin 
och avtalet mellan institutionerna av den 29 oktober 1993, bör innehålla en reserv för lån och 
garantier för lån till tredje land. Denna reserv är avsedd att möta garantifondens behov av 
medel och i förekommande fall garantiansökningar som överstiger fondens disponibla medel, 
så att dessa kan påföras budgeten. 
Reservens garantibelopp är det belopp som avsatts i budgetplanen, dvs. 300 miljoner ecu i 
1992 års penningvärde. Det reserverade beloppet uppgår till 32 miljoner ecu 1997. 
Villkoren för inbetalningar till samt utnyttjande och finansiering av garantireserven fastställs 
genom följande beslut: 
• Rådets beslut nr 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin. 
• Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2730/94 av den 31 oktober 1994 om ändring 
av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna 
budget 
• Rådets beslut nr 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapernas 
egna medel. 
II.B Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden (2) 
Underlaget för inbetalningar till fonden beräknas genom tillämpning av gällande garantinivåer 
(75% eller 100%): 
, - på lånegarantier som beviljats av rådet och för lånegarantier som föreslagits eller 
är under förberedelse av kommissionen, på grundval av uppskattade belopp för 
utanordnande av lån i finansieringsöversikterna (EIB-Iån, Euratom-lån), 
- på lånebelopp som beviljats (för finansiellt stöd) av rådet och lån som föreslagits 
och är under förberedelse av kommissionen. 
I bilagan till rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om 
upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, som rör sätten för betalning 
till garantifonden, anges att för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till 
finansieringsorgan inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk eller strukturell 
inriktning, skall inbetalningar till fonden ske i form av årliga trancher vars storlek beräknas på 
32 
grundval av de belopp som angivits i den ekonomiska redogörelse som bifogas kommissionens 
förslag och som vid behov anpassas mot bakgrund av rådets beslut. 
Vad gäller gemenskapens övriga in- och utlåningstransaktioner, såsom betalningsbalanslån till 
tredje land, verkställda i en eller flera trancher, skall belopp som betalas till fonden beräknas på 
grundval av det totala belopp som rådet fastställt för transaktionen. 
I förordningens bilaga anges att från och med det andra året (för transaktioner som sträcker 
sig över flera år) skall de belopp som betalas in till fonden justeras med den skillnad som 
föreligger den 31 december föregående år mellan de uppskattningar som låg till grund för den 
föregående betalningen och det faktiska utfallet av de lån som godkändes under året. 
Skillnader som avser det föregående året medför en betalning det påföljande året. 
I bilagan anges även att när kommissionen inleder ett betalningsförfarande skall den gå igenom 
de transaktioner som redan föranlett betalningar och i de fall de tidsfrister som ursprungligen 
fastställts inte iakttagits skall den föreslå att detta beaktas vid beräkningen av den första 
betalningen inom ramen för påbörjade låneoperationer som skall göras vid början av det 
påföljande räkenskapsåret. 
Den budgetansvariga myndigheten antog under det andra halvåret 1996 överföringarna 42/96 
och 52/96, som syftade till inbetalning till garantifonderna för låneoperationerna till tredje 
länder (lån till Moldava och EIB-Iån till utvecklingsländer i Latinamerika och Asien med vilka 
gemenskapen har slutit samarbetsavtal). 
II.C Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier 
Vad avser EIB-Iån som garanteras till 75%, baseras inbetalningen till fonden på 100% av de 
utanordnanden som förutses för året, motsvarande upp till 75% av det totala beloppet för de 
beviljade operationerna. 
II.D Inbetalning till garantifonden (3) 
De belopp som inbetalas till garantifonden beräknas med hjälp av de tillämpliga 
inbetalningssatserna (15% eller 14%), enligt det underlag som definierats ovan. 
En inbetalningssats på 15% tillämpas på lån som beviljas under de perioder som följer på 
ingripanden från garantifonden i de fall som utestående belopp inte har återbetalats till 
garantifonden. I artikel 5 i samma förordning anges att "om fondens tillgångar efter infriande 
av garantiförpliktelser på grund av betalningsunderlåtelse understiger 75% av rnålbeloppet, 
skall inbetalningssatsen för nya transaktioner höjas till 15% till dess att målbeloppet på nytt har 
uppnåtts eller, om betalningsunderlåtelsen inträffat innan målbeloppet uppnåtts, till dess att 
infriandet av garantiförpliktelsen har kompenserats helt". Då garanriförpliktelserna inte har 
kompenserats skall inbetalningssatsen för de nya transaktionerna vara 15 %. 
En inbetalningssats på 14% tillämpas på EIB-Iån som beviljades innan fonden hade täckt 
betalningsunderlåtelsen, och vars finansieringsöversikt förutser utanordnande av en del av 
lånet för 1997. I förordningen om garantifbnden fastställs i artiklarna 2 och 4 att fonden skall 
tillföras medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 14% av 
transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. 
-33-
II.E Resterande utrymme i reserven för garantier (4) 
Det resterande utrymmet i garantireserven fastställs genom skillnaden mellan reserven (1) och 
rubriken inbetalning till garantifonden (3). 
II.F Återstående utlåningskapacitet (5) 
Den återstående utlåningskapaciteten är lånesidans motsvarighet till det resterande utrymmet i 
garantireserven med utgångspunkt från de gällande garantinivåerna. 
34 
DI. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 
•35-
Landriskindikatorer 
Land: Bulgarien 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perloden) 
Inflationstakt (i slutet av perioden) 
Valutakurs (lev pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver, inkl. guld (i slutet av perioden) 
i mdr USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i mdr USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU;s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kreditvärdlghetslndlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
1,8 
7,8 
12,8 
121,9 
66,0 
-5,8 
0,0 
5.3 
-2,0 
105,0 
1,3 
3,0 
10,3 
0,9 
0,5 
0,5 
118,9 
219,8 
18,4 
17,6 
(4) 
6,8 
4,6 
8,9 
(5)+(6) 
(3/94-3/95) 
(7) 
(09/94) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
88 98 
(167) (167) 
03/94 09/94 
91 95 
(135) (135) 
19.8 20.8 1995 
2,5 
8,6 
11.6 
32.8 
70,7 
-5,7 
7.0 
-0,4 
90,0 
1,5 
2,8 
9,4 
0,8 
0,2 
0,6 
80,9 
155,1 
11,4 
(9) 
(9) 
7,3 
5,7 
7,7 
-
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
90 90 
(187) (181) 
03/95 09/95 
93 94 
(135) (135) 
21.9 22.2 1996 
(10) (12) 
-10,0 
-1,1 
12,5 
311,0 
496,0 
-11,0 
4.4 (09/96) 
-0,1 
61,0 
0,5 
(11) 
9,9 (09/96) 
1,1 
0,5 
0,6 
280.0 
221,0 (09/96) 
(11) 
(9) 
(9) 
8,1 
6,5 
14,6 (09/96) 
-
(8) 
(8) 
03/96 09/96 
99 92 
(178) (178) 
03/96 09/96 
92 93 
(135) (135) 
23.1 23.5 
(1 ) Endast EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna 
och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet 
(3) Länderna värderas pä en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet, 
men anda flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. 
(4) London-klubben DDSR (juli) Paris-klubben, omläggning (april) 
(5) SBA 
(6) STF 
(7) SBA tillfälligt upphävt i september 1994 
(8) Ej betygsatt 
(9) Ingen 
(10) Preliminär 
(11) Uppgift saknas 
(12) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) 
•36. 
Landriskindikatorer 
Land: Tjeckiska republiken 
Real BNP-tillvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i % av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) (dec-dec) 
Valutakurs (koruna pr. USD)(i slutet av peri (genomsnitt) 
Hela offentliga sektoms finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i milj+B51. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utlandska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i mdr. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld (1 slutet av perloden) 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindlkatorer 
EU:s riskexponering/EU :s totala riskexponering (%) 
EU.s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfyllsA/illkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kredltvärdlghetslndlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
2,6 
2,1 
3,3 
10,2 
28,2 
-0,3 
14295 
-0,1 
762 
6,2 
4,2 
10,7 
2,5 
2,0 
0,5 
29,7 
56,6 
12,6 
(4) 
(4) 
5,2 
3,4 
2,5 
(5) 
(3/93-3/94) 
(6) 
Baa2 (06/94) 
BBB+ (07/94) 
03/94 09/94 
40 39 
(167) (167) 
03/94 09/94 
40 39 
(135) (135) 
49.7 52.8 1995 
4,8 
9,2 
3,0 
7,9 
26,3 
-0,8 
17054 
-3,0 
2547 
14 
7,9 
16,5 
2,6 
1,5 
1,1 
35,8 
56,5 
15,2 
(4) 
(4) 
5,8 
2,6 
2,5 
-
Baa1 (09/95) 
A 
03/95 09/95 
35 41 
(187) (181) 
03/95 09/95 
33 30 
(135) (135) 
55.8 58.4 1996 
(7) 
4,8 
7,9 
3,0 
9,0 
27,0 
-0,6 
29920 
-6,5 
875 
12,4 
5,3 
16,1 
3,8 
3,0 
0,8 
30,6 
53,8 
12,7 
(4) 
(4) 
7,3 
3,6 
1,9 
-
Baa1 
A 
03/96 09/96 
36 35 
(178) (178) 
03/95 09/95 
30' 29 
(135) (135) 
60.1 62.0 
(1) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna 
och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna värderas på en skala från 0-100, dar 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra 
sin kreditvardighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla lander förbättras. 
(4) Ingen 
(5) SBA 
(6) Villkoren uppfylls. Alla skulder till IMF betalade före tidtabellen. 
(7) Prognos (om annat ej anges) 
•37-
Landriskindikatorer 
Land: Estland 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (i slutet av perioden) (dec-dec) 
Valutakurs (kroon pr. USD)(i slutet av perio (genomsnitt) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Finansiell balans 
Fiskal balans 
Betalningsbalans 
Export av varor (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) (exkl. offentliga överföringar) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:» riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kreditvärdighetsindlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
- Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(1) 
(2) 
(3) 
(3) 
(4) 1994 
-0,1 
3,5 
4,5 
41,6 
13 
2,9 
1,3 
1329 
-12,3 
212 
447 
3,2 
170,3 
8,1 
3,0 
5,1 
7,5 
12,8 
0,6 
(5) 
(5) 
0,4 
15,7 
2,0 
(8) 
(10/93-3/95) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
105 102 
(167) (167) 
03/94 09/94 
88 86 
(135) (135) 
20.7 23.6 1995 
3,2 
1,4 
4,1 
28,8 
11,5 
-0,4 
-0,8 
1861 
-8,2 
202 
583 
2,7 
246,8 
12,8 
3,5 
9,3 
7,1 
13,3 
0,7 
(5) 
(5) 
0,5 
16,5 
2,2 
(9) 
(4/95-6/96) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
66 76 
(187) (181) 
03/95 09/95 
79 79 
(135) (135) 
25.4 26.3 1996 
(10) (12) 
3,1 
-0,7 
4,3 
23,1 
12,4 
(11) 
-1,5 
1980 
(11) 
42 (09/96) 
605 (09/96) 
2,3 (09/96) 
294,0 (10/96) 
21,4 
10,5 
10.9 
(11) 
14,3 (10/96) 
(11) 
(5) 
(5) 
0,5 
13,8 
2.1 
(9) 
(4/95-6796) (13) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/96 09/96 
73 71 
(178) (178) 
03/96 09/96 
76 71 
(135) (135) 
28.9 31.1 
(1) Offentlig nettolångivning ingår ej i den finansiella utan i den fiskala balansen. 
(2) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna 
och Medelhavsländer. 
(3) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. 
(4) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet 
men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. 
(5) Ingen 
(6) SBA/STF 
(7) Villkoren uppfylls 
(8) Ej betygsatt 
(9) SBA 
(10) Premilinär 
(11) Uppgift saknas 
(12) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (I kalkylprogrammet används *) 
(13) Även villkoren för SBA (7.96-7.97) uppfylls. 
•38-
Landriskindikatorer 
Land: Ungern 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i % av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) (dec-dec) 
Valutakurs (förinter pr. USD)(i slutet av perioden) (genomsnitt) 
Konsoliderat statligt budgetsaldo (1 % av BNP) (GFS-deflnlöon) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i mdr USD 
i antal månaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU: s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kredltvärdighetsindlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(3) 
(3) 
(4) 1994 
2,9 
9,0 
10,9 
21,2 
111,0 
-6,3 
10219 
-9,5 
1100 
6,8 
7,2 
28,5 
6,2 
4,2 
2,0 
68,9 
278,9 
60,8 
(5) 
(5) 
16,5 
4,0 
11,3 
(6) 
(7) 
Ba1 
BB+ 
03/94 09/94 
44 46 
(167) (167) 
03/94 09/94 
43 44 
(135) (135) 
46.1 46.2 1995 
1,5 
6,0 
10,4 
28,5 
139,5 
-6,8 
14667 
-5,6 
4410 
12,0 
9,5 
31,7 
7,7 
5,3 
2,4 
70,8 
189,2 
52,5 
(5) 
(5) 
13,0 
3,1 
6,6 
Ba1 
BB+ 
03/95 09/95 
50 44 
(187) (181) 
03/95 09/95 
45 48 
(135) (135) 
46.4 45.0 1996 
(10) 
1,0 (09/96) 
2,3 (11/96) 
10,5 
19,8 
164,0 
-3,3 
12788 (11/96) (8) 
-3,2 
1730 (11/96) 
13,8 (11/96) 
10,1 (11/96) 
26,4 (11/96) 
7,4 
5,1 
2,3 
59,1 
206,2 (8) 
43,6 (8) 
(5) 
(5) 
9,6 
2,9 
5,9 
(6) 
(3/96-2/98) 
(9) 
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
44 44 
(178) (178) 
03/96 09/96 
50 50 
(135) (135) 
43.6 44.7 
(1) Inkl. tidiga återbetalningar. 
(2) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna 
och Medelhavsländer. 
(3) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvardighet. 
(4) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, 
men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. 
(5) Ingen 
(6) SBA 
(7) Första granskningen ej avslutad. 
(8) Export av varor endast för 1996 
(9) Villkoren uppfylls 
(10) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (£) (i kalkylprogrammet används *) 
-39-
Landriskindikatorer 
Land: Lettland 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (i slutet av perioden) 
Valutakurs (lat pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga saktorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Finansiell balans (financial balance) 
Kapitalbalans (fiscal balance) 
Betalningsbalans 
Export (i milj. USD) 
Bytesbalans, exkl. officiella överföringar (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mio. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum / - ) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
( - / Datum) 
Kredltvärdlghetslndlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(1) 
(2) 
(3) 
(3) 
(4) 1994 
2,0 
-2,2 
6,5 
26,0 
0,5 
-1,7 
-4,0 
997 
-3,5 
155 
545 
4,5 
359 
50,0 
(5) 
(5) 
10,0 
36,0 
5,0 
(6) 
(6) 
0,7 
13,3 
4,8 
(7) 
(12/93-3/95) 
(8) 
(9) 
(9) 
03/94 09/94 
104 125 
(167) (167) 
03/94 09/94 
94 92 
(135) (135) 
19.6 21.3 1995 
-1,6 
-6,3 
6,1 
23,1 
0,54 
-2,7 
-3,3 
1306 
-4,4 
165 
527 
3,2 
423 
39,0 
(5) 
(5) 
9,0 
32,4 
3,0 
(6) 
(6) 
0,7 
12,3 
4,0 
(10) 
(4/95-4/96) 
(11) 
(9) 
(9) 
03/95 09/95 
106 116 
(187) (181) 
03/95 09/95 
91 89 
(135) (135) 
22.6 23.4 1996 
(12) 
2,5 
1,0 
7,2 
13,1 
0,55 
-1,2 
-1,8 
1430 
-6,8 
200 
649 
3,5 
500 
71,0 
(5) 
(5) 
9,0 
35,0 
5,0 
(6) 
(6) 
0,7 
10,4 
3,6 
(10) 
(5/96) 
(8) 
Baa3 (01/97) 
BBB (01/97) 
03/96 09/96 
89 75 
(178) (178) 
03/96 09/96 
86 88 
(135) (135) 
24.7 25.7 
(1) I den finansiella balansen ingår inte, såsom i kapitalbalansen, statlig nettoutlåning. 
(2) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, 
de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. 
(3) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. 
(4) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra 
sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. 
(5) Uppgift saknas 
(6) Ingen 
(7) SBA/STF 
(8) Villkoren uppfylls. 
(9) Ej betygsatt 
(10) SBA 
(11 ) Villkoren uppfylls ej. 
(12) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) 
-40-
Landriskindikatorer 
Land: Litauen 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (i slutet av perioden) 
Valutakurs (litas pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Finansiell balans (finacial balance) 
Kapitalbalans (fiscal balance) 
Betalningsbalans 
Export (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP), exkl. officiella överföringar 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden, utländska bruttotillgångar) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EUs riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU.s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kredltvärdlghetslndlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(1) 
(2) 
(3) 
(3) 
(4) 1994 
1,0 
-6,7 
3,8 
45,1 
4,3 
-1,5 
-4,2 
1930 
-4,2 
60 
587 
3,1 
448 
19 
(5) 
(5) 
8,0 
23,2 
1,0 
(6) 
(6) 
0,9 
13,3 
3,1 
(7) (10/93-3/94) 
(10) (10/94-11/97) 
(8) 
(9) 
(9) 
03/94 09/94 
110 121 
(167) (167) 
03/94 09/94 
97 96 
(135) (135) 
18.4 20.0 1995 
3,1 
0,8 
6,1 
35,5 
4,0 
-1,8 
-3,3 
2210 
-3,2 
55 
819 
3,9 
757 
69 
(5) 
(5) 
9,7 
34,3 
3,1 
(6) 
(6) 
1,4 
13,9 
4,8 
(10) 
(10/94-10/97) 
(8) 
(9) 
(9) 
03/95 09/95 
108 118 
(187) (181) 
03/95 09/95 
95 90 
(135) (135) 
21.7 22.9 1996 
(11) 
3,6 (09/96) 
2,4 (09/96) 
6,4 ' (11/96) 
13,1 
4,0 
-1,9 
-3,4 
3361 
-2,7 
101 
838 (09/96) 
2,9 
1070 
120 
(5) 
(5) 
10,4 
42,7 
4,8 
(6) 
(6) 
1,4 
10,5 
3,3 
(10) 
(10/94-10/97) 
(8) 
Ba2 
(9) 
03/96 09/96 
85 59 
(178) (178) 
03/96 09/96 
89 90 
(135) (135) 
23.8 25.3 
(1) I den finansiella balansen ingår inte, såsom i kapitalbalansen, statlig nettoutlåning. 
(2) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna 
och Medelhavsländer. 
(3) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. 
(4) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, 
men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. 
(5) Uppgift saknas. 
(6) Ingen 
(7) STF 
(8) Villkoren uppfylls. 
(9) Ej betygsatt 
(10) EFF 
(11) Prognos (om annat ej anges) 
•41 
Landriskindikatorer 
Land:Rumänltn 
1994 
(11) 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) 3,9 
7,2 
10,9 
61,7 
1767 6,9 
5,2 
8,9 
27,8 
2760 4,4 
4,9 
6,1 
56,9 
4100 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (I % av BNP) -1,0 -2,8 -5,7 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 6,1 
-1,4 
341 
1596 
2,24 7,5 
-3,6 
417 
1110 
1,4 6,4 
-3,4 
608 
1700 
2,3 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) -
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 5,5 
589 
313 
276 
18,3 
90,1 
9,6 
(4) 
(4) 6,6 
1038 
462 
576 
18,7 
88,0 
13,8 
(4) 
(4) 6,9 
1200 
477 
723 
22,0 
97,0 
13,7 
(4) 
(4) 
EU:s rlskexponsrlngslndikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 8,4 
10,7 
9,7 10,2 
11,5 
10,1 10,2 
11,0 
12,5 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) (5) 
(5/94-12/95) 
(6) (10) 
Kredltvärdlghetslndikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering (2) 
(2) 
(3) (7) 
(7) 
03/94 09/94 
74 77 
(167) (167) 
03/94 09/94 
76 74 
(135) (135) 
25.4 26.2 (7) 
(7) 
03/95 09/95 
68 64 
(187) (181) 
03/95 09/95 
73 71 
(135) (135) 
28.1 29.7 Ba3 
BB-
03/96 09/96 
67 61 
(178) (178) 
03/96 09/96 
68 72 
(135) (135) 
30.9 31.0 
(1) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna 
och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, 
men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. 
(4) Ingen 
(5) SBA/STF 
(6) Villkoren uppfylls. 
(7) Ej betygsatt 
(8) SBA utvidgad till att gälla hela 1997 och utökad. 
(9) Villkoren uppfylls; Villkoren uppfylldes ej 1996 
(10) SBA upphävd, Nytt program skall godkännas av IMF:s styrelse 
(11) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) 
•42-
Landriskindikatorer 
Land: Slovakiska republiken 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (% av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (SKK pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (bäde räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning (mdr USD) 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU.s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kredrtvärdighetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
4,8 
7,0 
14,6 
11,7 
31,3 
-0,4 
8983 
6,0 
184 
1691 
2,3 
3,9 
791 
(4) 
(4) 
31,1 
43,4 
8,8 
(5) 
(5) 
2,9 
5,3 
2,3 
(6) 
(7/93 - 7/94) 
(7) 
(7/94-3/96) 
Baa3 (05/94) 
BB- (02/94) 
03/94 09/94 
64 66 
(167) (167) 
03/94 09/94 
59 59 
(135) (135) 
31.6 33.1 1995 
7,4 
9,6 
13,1 
7,2 
29,6 
0,7 
10921 
3,6 
157 
3400 
4,1 
5,8 
1045 
(4) 
(4) 
39,9 
53,1 
9,5 
(5) 
(5) 
4,1 
5,2 
2,8 
(7) 
(7/94-3/96) (8) 
Baa3 
BB+ 
03/95 09/95 
53 51 
(187) (181) 
03/95 09/95 
61 59 
(135) (135) 
33.2 35.7 1996 
(9) 
7,0 (09/96) 
2,6 (11/96) 
12,8 
5,4 
31,9 
-1.4 
7980 (09/96) 
-7,7 (10/96) 
189 (09/96) 
3473 
3,4 
6,3 (09/96) 
820 (09/96) 
(4) 
(4) 
33,4 (09/96) 
58,8 (09/96) 
7,7 (09/96) 
(5) 
(5) 
4,5 
5,6 
4,4 
-
Baa3 
BBB-
03/96 09/96 
48 49 
(178) (178) 
03/96 09/96 
57 53 
(135) (135) 
38.6 41.2 
(1) Endast EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna 
och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvardighet 
(3) Länderna värderas pä en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet, 
men ändå flyttas ned på ranglistan om dén genomsnittliga tot kreditv. för alla länder förbättras. 
(4) Uppgift saknas 
(5) Ingen 
(6) STF 
(7) SBA 
(8) Halvtidsgenomgången, som enl. planerna skulle ha ägt rum i februari 1995, avslutades ej. 
(9) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) 
-43 
Landriskindikatorer 
Land: Vitryssland 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktlon (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (rubier pr. USD) (genomsnitt) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor (%) 
Amorteringar och rântebetalningar/Export av varor (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i mdr USD) 
Skuldomläggningsavtal 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EUs riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:6 riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kredltvardighetsindikatorar 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S8.P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 1994 
-12,2 
-19,3 
2,1 
1957 
3651 
-2,6 
2641 
-12,4 
10,0 
101 
0,3 
1251 
123,0 
(4) 
(4) 
25,9 
47,4 
4,3 
493,0 
(5) 
0,9 
4,8 
2,3 
(6) 
(01/95) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
145 138 
(167) (167) 
03/94 09/94 
109 109 
(135) (135) 
155 15.7 1995 
-10,2 
-11,5 
2,7 
244 
11532 
-1,9 
4621 
-2,5 
7,0 
377 
0,7 
1513 
178,0 
(4) 
(4) 
14,7 
32,7 
3,4 
460,0 
(9) 
0,5 
2,6 
0,8 
(10) 
(12/95-11/96) 
(11) 
(12) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
135 134 
(187) (181) 
03/95 09/95 
112 112 
(135) (135) 
15.2 15.5 1996 
2,6 
3,2 
3,9 
39 
(4) 
-2,0 
5264 
-14,1 * 
6,0* 
(4) 
0,7* 
950 
163,2* 
(4) 
(4) 
8,1 
15,4 
3,1 
(4) 
(9) 
0,5 
4,0 
0,7 
(10) 
(12/95-11/96) 
(11) 
(12) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
128 142 
(178) (178) 
03/95 09/95 
116 118 
(135) (135) 
14.5 14.6 
(1 ) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, 
de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra 
sin kreditvardighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla lander förbättras. 
(4) Uppgift saknas 
(5) Med Ryssland om förfallna skulder för gas 
(6) STF 
(7) IMF.s STF-program från 1993 slutatde tidigt under 1994 att uppfylla villkoren. IMF:s personal gjorde dock en postiv bedömning 
av det regeringsprogram som antogs hösten 1994 och 6om stöddes av den andra STF-tranchen i slutet av januari 1995. 
(8) Ej betygsatt 
(9) Förfallna skulder för rysk gas, annulleringsavtal, 02/96-08/96. 
(10) SBA 
(11 ) Villkoren uppfylls ej. 
(12) Programmets första kvartalsrapport, urspr. planerad till dec. 1995, har aldrig färdigställt». 
(13) Uppskattningar (E) (I kalkylprogrammet används *) 
•44-
Landriskindikatorer 
Land: Moldavian 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i % av arbetsstyrkan) (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (1 slutet av perioden) 
Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparands (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (i milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver (i slutet av perioden) 
i milj. USD 
i antal månaders import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s rlskexponeringslndlkatorar 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kredftvärdighetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
-31.2 
-30,0 
1.0 
116,0 
4.3 
-8,7 
618 
-12,9 
18 
179 
2,9 
343 
12,3 
(4) 
(4) 
30,0 
55,5 
4,0 
(5) 
(5) 
0,9 
18,0 
10,0 
(6) 
(12/93-3/95) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
148 155 
(167) (167) 
(8) 1995 
-3,0 
-10,0 
2,0 
23,8 
4,5 
-5,5 
741 
-6,8 
72 
257 
3,2 
675 
91,0 
(4) 
(4) 
38,0 
91,1 
11,0 
(5) 
(5) 
0,8 
8,7 
7,9 
(6) 
(3/95-3/96) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
157 141 
(187) (181) 
(8) 1996 
(9) (11) 
-5,0 
-17,7 (11/96) 
2,0 
15,1 
4,7 
-3,4 
563 (09/96) 
-6,8 
(4) 
292 
3,4 
700 
(4) 
(4) 
(4) 
32,0 
124,3 (09/96) 
11,0 
(5) 
(5) 
1,0 
11,1 
13,9 (09/96) 
(10) 
(5/96-5/99) 
(7) 
(8) 
(8) 
03/96 09/96 
134 125 
(178) (178) 
(8) 
(1) Endast EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, 
de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet. 
(3) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet, 
men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga tot kreditv. för alla länder förbättras. 
(4) Uppgift saknas 
(5) Ingen 
(6) SBA 
(7) Villkoren uppfylls 
(8) Ej betygsatt 
(9) Prognos (om annat ej anges) 
(10) EFF 
(11) De senaste uppgifterna eller uppskattningarna (E) (i kalkylprogrammet används *) 
-45 
Landriskindikatorer 
Land: Ukraina 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) 
Arbetslöshet (i slutet av perioden) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (karb. pr. USD) (Hrv. per USD 1996) 
aukfjon/interbank (i slutet av perioden) 
kontant (I slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 
Betallngsbalans 
Export av varor och Vänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (exkl. överföringar) (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i mrd USD) 
Officiella valutareserver, brutto i milj. USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
IMP-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kreditvärdlghetsindikatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(anta! länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
23,0 
-28,5 
0,3 
401 
108196 
128000 
-8,2 
14,8 
-6,0 
0,09 
646 
2,3 
7,2 
1794 
(4) 
(4) 
29,2 
48,0 
12,1 
2722 
(5) 
1,6 
1,6 
0,8 
(6) 
10/94 
(7) 
(8) 
(8) 
03/94 09/94 
149 147 
(167) (167) 
03/94 09/94 
111 113 
(135) (135) 
15.1 14.5 1995 
-11,8 
-11,7 
0,6 
182 
179400 
186000 
-5,0 
15.1 
-4,4 
0,27 
1134 
3,7 
8,1 
1531 
986 
545 
23,3 
53.6 
9,3 
236 
(5) 
1,5 
1.4 
0.7 
(9) 
08/95 
(10) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
145 138 
(187) (181) 
03/95 09/95 
109 111 
(135) (135) 
15.5 15.7 1996 
(11) 
-10,0 * 
-5,1 
1,3 
39,7 
1,89 
1,89 
-3,2 
15,6* 
-3,2* 
0,4* 
1994 
5,3 
9.2 
1221 
716 
505 
21,2 
45,3 
6 
(5) 
3,0 
2,6 
1,5 
(9) 
5/96 
(7) 
(8) 
(8) 
03/95 09/95 
136 135 
(178) (178) 
03/95 09/95 
107 111 
(135) (135) 
16.7 16.6 
(1) Endast EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, 
de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto lägre sämre kreditvardighet 
(3) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvardighet. 
men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot kreditv. för alla länder förbättras. 
(4) Uppgift saknas 
(5) Omläggning av skuld till Ryssland/Turkmenistan 
(6) STF 
(7) Villkoren uppfylls 
(8) Ej betygsatt 
(9) SBA 
(10) Villkoren uppfylls ej 
(11) Uppskattningar (E) (i kalkylprochrammet används *) 
•46-
Landriskindikatorer 
Land: Algeriet 
Real BNP-tillväxt (i %) 
Gas- och oljeproduktion (procentuell förändring) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Valutakurs (dinarer pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hela offentliga sektorns finansiella sparands (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) 
Officiella valutareserver 
i mdr USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) 
Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD). 
amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning (mdr USD) 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU: s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) 
iMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
Kredltvärdlghetelndlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
-0,9 
-2.5 
38,6 
42.9 
-4,4 
8,9 
-1.8 
0,0 
2,6 
2,9 
29,5 
8,9 
7,1 
1,8 
70,3 
307,5 
48,6 
(4) 
4,5 
9,9 
2.4 
7,8 
(5) 
(5/94-5/95) 
(6) 
(7) 
(7) 
03/84 09/94 
92 96 
(167) (167) 
03/94 09/94 
75 78 
(135) (135) 
26.3 24.6 1895 
3.8 
4,4 
21,8 
52.2 
-1,4 
10,3 
-2,2 
0,0 
2,1 
2,1 
32,5 
9,4 
7,1 
2,3 
78,4 
297,1 
42,4 
(4) 
4.9 
12,2 
2,8 
8,9 
(5) 
(5/94-5/95) 
(8)H8) 
(5/85 - 5/88) 
(7) 
(7) 
03/95 08/85 
102 107 
(187) (181) 
03/85 09/85 
88 81 
(135) (135) 
23.5 22.8 1996 
4.0 
5,4 
15,1 
56.0 
2,6 
12,6 
0,2 
0,2 
3,7 
3,9 
32,7 
7,6 
5,2 
2,4 
72,4 
230,8 
32,7 
(4) 
3,3 
11,6 
2,7 
7,1 
(5) 
(5/94 - 5/95) 
(6) 
(7) 
(7) 
03/95 09/95 
109 97 
(178) (178) 
03/85 09/85 
85 85 
(135) (135) 
21.5 22.8 
(1) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, 
de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet 
(3) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra 
sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot kreditv. för alla lander förbättras. 
(4) Ingen 
(5) SBA 
(6) Villkoren uppfylls 
(7) Ej betygsatt 
(8) EFF 
47. 
Landriskindikatorer 
Land: Israel 
Real BNP-tiltvaxt (i %) 
Industriproduktion (procentuell förändring) (i konstanta 1990-priser) 
Arbetslöshet (genomsnitt) 
Konsumentprisindex (genomsnitt) 
Valutakurs (shekeler pr. USD) (i slutet av perioden) 
Hala offentliga saktorns finansiella sparand* (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Varuhandel (i mdr USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i mdr USD) 
Officiella valutareserver 
i mdr USD 
i antal månaders import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld (brutto) 
(i mdr USD, i slutet av perioden) 
Amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) 
, amorteringar 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/Export av varor och tjänster(%) 
Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) 
Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) 
Avtal om skuldnedsättning och skuldomläggning 
EU:s riskexponeringsindikatorer 
EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) 
EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) 
EU:s riskexponering/Export av varor (%) 
IMF-arrangemang 
Typ/inget 
(Datum/ -) 
Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej 
(- /Datum) 
Kreditvardighetslndlkatorer 
Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen 
(antal lander) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen 
(antal länder) 
Kreditvärdering fotnoter 
(1) 
(2) 
(2) 
(3) 1994 
6,5 
7,2 
7.8 
12,3 
3,018 
-2,4 
16.7 
-3,2 
-0,2 
6,792 
3,6 
41 
4,6 
2,2 
2,4 
54.2 
169,4 
14,9 
(4) 
(4) 
4,4 
0,8 
1,9 
(4) 
(5) 
BBB+ 
03/94 09/94 
30 33 
(167) (167) 
03/94 09/94 
46 43 
(135) (135) 
43.4 46.5 1995 
7,1 
7,9 
6,3 
10,1 
3,135 
-4,2 
19,0 
-4,5 
1.2 
8,119 
3,6 
46 
3.9 
(6) 
(6) 
53 
170 
15 
(4) 
(4) 
4,4 
0.7 
1,7 
(4) 
A3 
A-
03/95 09/95 
31 31 
(187) (181) 
03/95 09/95 
43 42 
(135) (135) 
47.9 49.2 1996 
(7) 
4,3 
2,7* 
6,3 
11,5 
3,244 
-4,3 
19,9 
-5,6 
(6) 
10,05 
4,2 
(6) 
(6) 
(6) 
(6) 
54 
(6) 
(6) 
(4) 
(4) 
3,9 
(6) 
1,5 
(4) 
A3 
A-
03/95 09/95 
33 32 
(178) (178) 
03/95 09/95 
41 40 
(135) (135) 
50.8 52.2 
(1 ) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, 
de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. 
(2) Ju högre värderingstal, desto lägre sämre kreditvardighet. 
(3) Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra 
sin kreditvardighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. 
(4) Ingen 
(5) Ej betygsatt 
(6) Uppgift saknas 
(7) Uppskattningar (E) (i kalkylprogrammet används *) 

*f 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 273 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 09 
Katalognummer : CB-CO-97-269-SV-C 
ISBN 92-78-20852-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg