Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: För ett kunskapens Europa"

(98/C 157/13)

Den 18 november 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som ansvarat för beredningen av ärendet, antog sitt yttrande den 12 mars 1998. Föredragande var Christoforos Koryfidis.

Vid sin 353:e plenarsession den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 25 mars 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 65 röster för och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. Kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa" är ett betydelsefullt försök att definiera områdesgränser och innehåll i den nya generationen av gemenskapsåtgärder på sektorerna utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor.

1.2. De farhågor och hypoteser som formuleras i detta dokument utgår ifrån och inspireras av det nya fördraget, kommissionens övergripande ståndpunkter som de uttrycks i åtgärdsprogrammet Agenda 2000 samt de tidigare meddelandena i dessa ämnen. Den grundläggande inriktningen är en funktion av följande förutsättningar:

- Det är centralt att vidmakthålla den gynnsamma politisk-ekonomiska position som unionen har på global nivå genom att gjuta nytt liv i gemenskapsinitiativen på områdena för innovation, forskning, utbildning och yrkesutbildning.

- Det är absolut nödvändigt att etablera en koppling mellan den sysselsättningsskapande (makroekonomiska och övriga) politiken och en strategi för grundutbildning och yrkesutbildning; det är gynnsamt både för individen och för samhället att medvetet frigöra, odla och utnyttja varje individs maximala utvecklingsmöjligheter.

- Det gäller att utveckla och modernisera unionens interna politik, bortanför de rent ekonomiska kriterierna, för att främja de specifika kvaliteter som präglar den europeiska medborgaren i vidsträckt bemärkelse.

1.3. Kommissionens meddelande understryker att det första villkoret för att ett kunskapens Europa skall kunna etableras är att "successivt bygga upp ett europeiskt utbildningsområde som är öppet och dynamiskt". Detta synsätt baseras på ett mångdimensionellt område som bland annat innefattar de avgörande ansträngningarna att konkretisera visionen "livslångt lärande".

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén anser att det är viktigt att inledningsvis notera att kommissionens föreliggande meddelande skall ses som en vidareutveckling av vitboken om grund- och yrkesutbildning () och det meddelande som redovisar hur denna följts upp (). Därför hänvisar alla kommitténs synpunkter på det remitterade meddelandets innehåll till de yttranden som tidigare avgetts om dessa båda dokument ().

2.2. Föreliggande kommissionsmeddelande presenteras vid en tidpunkt då - med undantag för sysselsättningstoppmötet - tyngdpunkten i EU:s politik förlagts till frågor om utvidgningen och den ekonomiska och monetära unionen. Under dessa förutsättningar är det förtjänstfullt att dokumentet återför fokus för unionens åtgärder i en riktning som Europamedborgaren i gemen har lättare att förstå, och som därmed kan förmå den enskilde att engagera sig mer i EU-politiken - och åstadkomma ett närmande.

2.3. I grunden anser kommittén att meddelandet är positivt och under vissa villkor kommer att tillföra mycket med avseende på unionens framtida perspektiv. På ett mer konkret plan har kommittén följande kommentarer till de ståndpunkter som kommissionen lägger fram i denna text:

2.3.1. De tankegångar som kommissionen formulerar för att ge kunskapspolitiken en mer framträdande plats (innovationer, forskning, utbildning, yrkesutbildning) är av grundläggande och banbrytande betydelse, anser kommittén, särskilt som de redan formulerats eller godkänts i de tidigare yttrandena.

2.3.2. Kommittén fäster mycket stor vikt vid att det finns en logik mellan dessa riktlinjer och strävan efter konkurrenskraft i Europas ekonomi, efter sysselsättning och efter ett klimat och en miljö som ger de europeiska medborgarna möjligheter att utvecklas personligen. I vilken mån denna utveckling lyckas blir avgörande för EU:s och dess medborgares anpassning till de nya förutsättningar som håller på att skapas tack vare uppbyggnaden av kunskapssamhället.

2.3.3. Kommittén konstaterar att utveckling av en offensiv och samordnad makroekonomisk politik kräver att man förnyar hela det pedagogiska landskapet och ger ungdomarna och hela befolkningen ett nytt synsätt, exempelvis genom att formulera en annan inställning med avseende på "den solidariska samhällsekonomin" eller andra aktiviteter med anknytning till de behov som marknaden fortfarande inte tillgodoser (till exempel i miljöhänseende).

2.3.3.1. Denna aktiva makroekonomiska politik kräver för övrigt att man kontinuerligt djupgranskar alla produktionssektorer, särskilt dem som har markerad förändringstendens - i positiv eller negativ riktning - eftersom det är dessa förskjutningar som förr eller senare kommer att utlösa åtgärderna på utbildningspolitiken på medellång och längre sikt och med avseende på yrkesutbildningen, så att man kan sätta in resurser som ger omedelbara resultat.

2.3.4. Kommittén konstaterar att för de europeiska medborgarna bör skapandet av ett "kunskapens Europa" innebära att de alla skall få möjlighet att få tillgång till kunskap, till en medveten politisk och social verksamhet och en teoretisk och praktisk utbildning under hela sin livstid. Det innebär också "ett enat och integrerande samhälle byggt på solidaritet och på en hög livskvalitet, ren miljö, frihet, trygghet och rättvisa" (), vilket med andra ord innebär ökad politisk och samhällelig demokrati.

2.3.5. I princip ställer sig kommittén helhjärtat bakom kommissionens konkreta förslag att successivt bygga upp ett europeiskt undervisningsområde. Det ligger i linje med den uppfattning som vi upprepade gånger framfört, nämligen att det redan finns ett område som inte täcks av de nationella undervisningsväsendena och som bör hanteras av gemenskapsorgan: med respekt för subsidiaritetsprincipen måste medlemsstaternas utbildningssystem samordnas så att effektiviteten kan höjas.

2.3.6. Utslagning är ett annat problem som bör uppmärksammas i samband med uppbyggnaden av ett kunskapens Europa och ett europeiskt utbildningsområde. Risken för att bli utestängd från att medverka i byggandet av ett kunskapens Europa och inte få del av de fördelar som det innebär för Europa som samhälle och för Europas medborgare gäller inte bara enskilda individer utan även hela sociala grupper och kanske hela regioner inom EU. Det är ett absolut krav att det omedelbart vidtas åtgärder för att förhindra en sådan utveckling.

2.3.7. ESK anser att varje nytt gemenskapsinitiativ som riktar sig till ungdomar (såväl inom som utanför utbildningssystemet) måste ingå som en del av en mer övergripande politik baserad på Europas historiska ursprung och utveckling och på den process och de möjligheter som byggandet av ett kunskapens Europa innebär. Vi får inte glömma att våra satsningar i första hand görs för dem som i dag är ungdomar och som av åldersskäl nu inte tillåts medverka i planeringsarbetet. Därför är det så viktigt att vi överför vår historia och de värden som under århundradenas gång har fört oss dit vi befinner oss i dag samt förmågan att förstå och acceptera vårt sätt att tänka, åtminstone tankarna bakom förverkligandet av våra projekt.

2.3.8. Konceptet ett kunskapens Europa ger dock även anledning till tankar och diskussioner om den roll som ny teknik kan få för framväxten av en alternativ - det vill säga mer direkt och effektiv - demokratisk process. I ett läge där det finns obegränsade möjligheter för informationsöverföring bör vi ta oss tid att fråga oss hur vi utbildningsvägen skall kunna skapa en informationskultur som möjliggör en sovring av informationsflödet och som ger verklig kunskap. Dessutom bör man undersöka hur man skall kunna skapa en kultur för att utveckla högre och mer direkta former av demokrati.

2.3.9. ESK ser positivt på att de åsikter som kommissionen ger uttryck för i sitt meddelande ligger mycket nära de åsikter som kommittén själv presenterat i tidigare yttranden - i synnerhet vad gäller de olika målsättningarna, koncentreringen av åtgärderna, berörda parters roll samt det internationella samarbetet.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Kunskapspolitiska åtgärder

3.1.1. ESK:s analys av kommissionens dokument tar fasta på följande frågor:

- Problemet med att på ett uttömmande sätt kunna motivera beslutet att bygga ett kunskapens Europa och att kunna visa att detta är en nödvändig satsning.

- Problemet med att tydligt definiera begreppen "ett kunskapens Europa", "ett europeiskt utbildningsområde" och "livslångt lärande".

- En exakt specificering av verksamhetsområdet (målsättningar, åtgärder, antalet medborgare som omfattas av åtgärderna, kostnad för åtgärderna etc.).

ESK gör följande kommentarer, som både bekräftar och utvecklar viktiga aspekter i kommissionens meddelande:

3.1.1.1. Genomsnittsmedborgaren är i hög grad medveten om vilka förödande effekter som den nya ekonomiska ordningen och den snabba kunskaps- och teknikutvecklingen har för den sociala jämvikten och det sociala systemet. Detaljerad och objektiv information om händelseutvecklingen måste därför finnas tillgänglig, och människorna måste involveras i denna utveckling. De som redan har kunskaper (i synnerhet de som utövar kontroll över inlärning och över den process som byggandet av kunskapssamhället innebär) måste därför se till att deras kunskaper även kommer andra till godo.

3.1.1.2. På Europanivå skulle detta betyda att EU:s institutioner - och i synnerhet kommissionen - nu måste komma med ingående, väl underbyggda och övertygande reaktioner på de många omdebatterade frågor som allmänheten väckt vad gäller denna utveckling. Om man inte bemöter dessa frågor kommer bristande kunskaper och information att leda till att det uppstår en attitydsplittring med fastlåsta positioner.

3.1.1.3. När de nya programmen utformas och genomförs är det viktigt att ta hänsyn till de synpunkter som framförts i de tidigare punkterna, som innebär att var och en av insatserna måste motiveras på ett klart, genomtänkt och övertygande sätt, men också att ha tillgång till ingående kunskaper om deras inriktning och innehåll samt om de åtgärder som måste vidtas för att uppnå målen.

3.1.2. Den analys av kommissionens dokument som presenteras ovan ligger i linje med ESK:s institutionella roll, och i synnerhet med de inriktningar och prioriteringar som kommittén valt mot bakgrund av de allvarliga problem som Europa står inför i dagsläget. Det är just dessa problem (särskilt arbetslösheten, Europas ekonomiska konkurrenskraft och hotet mot den europeiska sociala modellen) som gör att ESK vill att man går varsamt fram och undersöker frågan noga innan några övergripande EU-beslut fattas. Det är även av denna anledning som ESK anmodar kommissionen att i ännu högre grad koppla samman de framsteg som gjorts vad gäller byggandet av ett kunskapens Europa med medborgarnas - och särskilt ungdomarnas - problem och strävan och den oro de känner.

3.1.2.1. Kommissionens nya förslag om utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor kommer därför att bedömas utifrån dess möjlighet att lösa dessa problem eller, åtminstone, att mildra dem. Om man inte gör avsteg från de uppställda målen, antalet program och deras omfattning, de engagerade aktörernas roll och det allmänna ramverket för samtliga program utgör själva förslaget en bra utgångspunkt.

3.1.2.2. Enligt kommittén är det uppenbart att det nya fördraget och dess bestämmelser i fråga om utbildning, sysselsättning och socialpolitik ger en fastare grund för att främja politiken på dessa områden.

3.2. Politiska förvaltningsåtgärder

3.2.1. Kommittén anser att sättet att administrera programmen utgör ett svårt problem. Möjligheten att få tillgång till information är en av de europeiska medborgarnas oförytterliga rättigheter, som ger Europeiska unionens och medlemsstaternas institutioner ett särskilt ansvar. Kommittén vill därför anmoda kommissionen att utnyttja alla informationsmedel, särskilt de elektroniska, för att öka sina ansträngningar att främja gemenskapsprogrammen från konceptstadiet till utvärderingen av resultaten. ESK uppmanar alla europeiska medborgare att delta aktivt i arbetet med att utarbeta och genomföra dessa program.

3.2.2. Kommittén anser att man ytterligare bör öka insatserna för att medborgarna skall få tillträde till och delta i de europeiska programmen. Kommissionen bör därför skapa förutsättningar för att undanröja hindren för Europas medborgare att delta i programmen. Man bör också överväga idén att medborgarna skulle kunna vända sig i andra instans till ett oberoende organ för att lösa de konkreta problem som uppstår.

3.3. Främjande av sysselsättningen

3.3.1. Kommittén stöder även det samband som etableras i kommissionens meddelande mellan sysselsättningspolitiken och den politik som rör allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor. Vi vill emellertid genast understryka att man inte bör ställa större förväntningar på den allmänna och den yrkesinriktade utbildningen än vad de kan svara mot, och inte heller skapa falska förhoppningar. Utbildningssektorn spelar helt säkert en avgörande roll för sysselsättningen, men varken den allmänna eller den yrkesinriktade utbildningen kan ensamma lösa arbetslöshetsproblemet.

3.3.2. Det sista påpekandet görs för att man skall undvika att ställa orimliga förväntningar på den allmänna och yrkesinriktade utbildningspolitiken och för att man inte skall dra förhastade slutsatser om hur man skall komma till rätta med den allvarliga arbetslöshetsproblematiken.

3.3.3. De sex huvudsakliga typer av åtgärder som föreslås () utgör enligt kommittén en bra strategi och ett seriöst förslag som täcker en stor del av behoven inom dessa sektorer. Kommittén vill emellertid särskilt uppmärksamma fysisk rörlighet och dess flerdimensionella effektivitet. Därför bör man särskilt stödja denna insats och samtidigt försöka uppnå en balans mellan de olika områdena (utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor) för att få till stånd en rättvis fördelning och få ut så mycket som möjligt ur kvalitetssynpunkt.

3.4. Att bygga ett kunskapens Europa

3.4.1. Kommittén stöder i synnerhet kommissionens uppfattning - som även är rådets - att man framöver måste lägga tonvikten på den grundläggande utbildningens kvalitet samt på en rad färdigheter (tekniska, sociala och organisatoriska) som gynnar nyskapande och skapar företagaranda. Kommittén vill emellertid å sin sida påpeka att av många olika skäl kan förändringarna i det grundläggande allmänna utbildningssystemet inte göras inom ramen för de nationella utbildningssystemen och inte heller enbart under deras ansvar. Kunskap och teknik utvecklas i en sådan takt att det krävs flexibla och moderna strukturer för att kunna följa med. Dessutom kräver denna utveckling att man genomför åtgärder för att kunna reagera omedelbart på resultaten samt initiativ som öppnar vägen för en tänkbar användning av deras möjligheter. Därför vill kommittén uppmana kommissionen att skapa villkor för att mobilisera och utnyttja de nationella utbildningssystemen och deras enorma möjligheter.

3.4.2. Kommitténs uppmaning att mobilisera de nationella utbildningssystemen till att delta i uppbyggnaden av kunskapens Europa grundar sig på vår övertygelse om att de inte är tillräckligt engagerade i vår kontinents framtid och än mindre i grundandet av ett kunskapssamhälle.

3.4.3. Det innebär inte att kommittén på något vis vill förringa betydelsen av den flerspråkiga och mångkulturella dimensionen i Europa. Tvärtom har kommittén vid upprepade tillfällen betonat att den ser denna dimension som en positiv och viktig faktor för att definiera Europeiska unionen som en institutionell enhet och, mer allmänt, inför perspektivet av en utvidgad union. Med tanke på den nya internationella samarbetspolitik som inletts av EU och den framtida utvidgningen anser kommittén emellertid att tiden är inne att studera, lyfta fram och garantera vissa kulturella inslag som har ett tidlöst värde och som kan betecknas som inslag i det europeiska kulturarvet ().

3.5. Ett europeiskt utbildningsområde

3.5.1. När det gäller att successivt bygga upp ett "europeiskt utbildningsområde" som är öppet och dynamiskt och att förverkliga målsättningen med en allmän och yrkesinriktad utbildning för ett "livslångt lärande" vill kommittén framföra följande kommentarer:

3.5.2. Kommittén stöder först och det främst de ramar och innehåll som kommissionen fastställer för ett "europeiskt utbildningsområde". Vi stöder även dess målsättningar och tanken att det skall genomföras successivt. Om man håller sig till huvudlinjerna anser kommittén att:

- Genom att de europeiska medborgarna ges fri och ständig tillgång till modern kunskap kommer de att se nya horisonter med nya målsättningar öppnas för dem och de kommer att få nya möjligheter att erövra dessa nya verktyg och nya handlingsmetoder.

- Att länderna samtidigt genomför dessa initiativ kommer säkert att bidra till att de europeiska medborgarnas identitet framstår allt tydligare och förstärks, vilket i ett framåtblickande perspektiv kommer att vara en förutsättning för att européerna och Europeiska unionen skall lyckas ta nästa steg tillsammans, nämligen mot en utökad integration.

- Förutom att de kommer i fas med den nuvarande utvecklingen inom ekonomi och produktion och på arbetsmarknaden (ekonomins globalisering, automatiseringen av produktionen, nya arbetsorganisationsformer) kan en ständig förnyelse av européernas kompetens också vara till verklig nytta för dem på ytterligare ett sätt: kombinerat med deras möjlighet att få ständig tillgång till kunskap kan det bidra till att förändra människans relation till arbetet på ett positivt sätt. Medan européerna hittills betraktat sin yrkesverksamhet enbart som en försörjningskälla, kan den nu berikas av en kreativ dimension som kommer att öppna vägen för en rikare och mer fulländad produktionsprocess.

3.5.3. Kommittén anser emellertid att följande två faktorer utgör förutsättningen för medborgarnas deltagande i det europeiska utbildningsområdet och följaktligen för hur effektivt detta utvecklas:

- Konjunkturproblemen och i synnerhet resultaten av kampen för sysselsättningen.

- De relationer som kommer att knytas mellan det europeiska utbildningsområdet och de nationella utbildningssystemen.

3.5.4. När det mer specifikt gäller förhållandena mellan de nationella utbildningssystemen och det europeiska utbildningsområdet vill kommittén framhålla att kommissionens utveckling av virtuell undervisning som bygger på användningen av ny kommunikations- och informationsteknik kan spela en viktig roll ().

3.5.5. När det gäller att utforma det europeiska utbildningsområdet anser ESK att man vederbörligen bör dra nytta av de erfarenheter som gjorts inom CEDEFOP.

3.6. Berörda aktörer

3.6.1. Kommittén anser också att meddelandets kapitel om de aktörer som skall bidra till övergången till ett kunskapens Europa är mycket betydelsefullt. De förslag som framförs är mycket viktiga för att utveckla den sociala dialogen i allmänhet och på områden som utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor i synnerhet. Kommittén stödjer särskilt kommissionens förslag i detta avseende.

3.6.2. Kommittén vill i detta hänseende uppmärksamma kommissionen på behovet av att på ett mer precist sätt avgränsa de gemensamma verksamhetsområdena för samtliga berörda parter i utbildningsprocessen. Dessa områden skall vara de mest lämpade för varje utbildningsanordnare, beroende på ursprungssektor. Kommittén betonar att dessa åtgärder, som måste vidtas försiktigt och gradvis, och dess jämställdhetssträvan inte får leda till att alla parter måste involveras i allt arbete. Tvärtom, det är tack vare en kontinuerlig, omfattande och innehållsrik dialog - som grundar sig på varje aktörs speciella kunskaper och inriktning - som det blir möjligt att hitta en balans i systemet med hänsyn till dess utveckling och problem. De parter som vanligen bär ett ansvar på detta område - familjen, lärare och elever - har naturligtvis en särskild roll att spela i denna process. Deras synpunkter och förslag måste alltid väga mycket tungt.

3.7. Ett mer integrerat system

3.7.1. Ett absolut villkor för utvecklingen av det europeiska utbildningsområdet är enligt kommittén integrationen av berörda politikområden (allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor) och koncentrationen av insatser. Den allmänna och den yrkesinriktade utbildningen samt ungdomsfrågorna bör redan i utformnings- och genomförandeskedet ingå i en ram för gemensamma och integrerade insatser. Detta ställningstagande innebär inte att kommittén fördömer utvecklingen av vissa utbildningsinitiativ och inte heller att vi förordar ett centraliserat politiskt schema. Vi vill i stället lägga tonvikten vid att man vid sidan av ett integrerat handlingsprogram bör inrätta en gemensam strategi när det gäller utbildning och ungdomsfrågor.

3.7.2. I detta sammanhang stöder kommittén kommissionens förslag att begränsa antalet målsättningar och att i större utsträckning koncentrera insatserna. Vi stöder även de konkreta målsättningar och åtgärder som föreslås i den mån som de bekräftar de ställningstaganden som vi gav uttryck för i vårt yttrande om "Vitboken om utbildning - Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället" ().

3.7.3. Som komplettering till de nämnda målsättningarna och åtgärderna vill kommittén hänvisa till sitt förslag att anamma, främja och generellt tillämpa systemet med stödinsatser inom skolan ().

3.7.4. Kommittén vill i synnerhet uppmärksamma de ramar som kommissionen dragit upp för att utveckla åtgärder på detta område. Det gäller att finna integrerade initiativ där investeringarna kommer till sin rätt på ett tillbörligt och effektivt sätt. De bör med andra ord innehålla:

- Detaljerade allmänna och specifika målsättningar som ingår i en större helhet.

- Detaljerade tidsplaner för att nå dessa målsättningar.

- Konkreta instrument som - ifall det är nödvändigt - tillåter korrektioner under genomförandet.

- Planer för hur resultaten av åtgärderna skall användas så att de kan ge upphov till nya målsättningar som är mer framåtsträvande.

3.7.5. I detta sammanhang ser kommittén positivt på kommissionens förslag om att skapa "ett gemensamt ramverk för insatser, samarbete och övervakning" som skall "ange målen, typerna av åtgärder, gemensamma insatser och försöksverksamhet samt bevakning av goda rutiner". Kommittén vill dock framhålla att det är nödvändigt att skapa särskilda ramverk för insatser för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor och därför fatta de beslut som krävs. Enligt kommittén måste man med stor noggrannhet ange gränserna för de gemensamma referenspunkterna och insatserna, samt för det ramverk för insatser som bör införas i varje enskild sektor.

3.8. Finansiella medel

3.8.1. Kommittén anser att en gynnsam utveckling av den europeiska utbildningen och därmed införandet av ett modernt och effektivt synsätt i utbildningsfrågor i hög grad kommer att bero på de ekonomiska resurser som tilldelas varje insats. Enligt kommittén är den nuvarande finansieringen av den europeiska utbildnings-, yrkesutbildnings- och ungdomspolitiken otillräcklig, med tanke på hur många och stora problem som den är tänkt att lösa. Därför uppmanar kommittén kommissionen och de andra EU-institutionerna att på nytt studera situationen i detta avseende och anslå finansiella medel som svarar mot de reella behoven.

3.8.2. Vad gäller kommissionens konkreta förslag om finansiering av insatserna vill kommittén framhålla följande:

- Kommittén anser att principen om medfinansiering av programmen är accepterad över lag. Programmens inverkan i medlemsstaterna kommer dock att bero på deras omfattning och på gemenskapens finansieringsnivå. Det förutsätter att det finns en gräns för gemenskapsfinansieringen som inte får underskridas om inte insatsernas och därmed Europeiska unionens trovärdighet skall äventyras.

- Kommittén understryker att systemet med medfinansiering av insatserna fungerar som ett produktivt sätt att se till att resurserna uteslutande används för att nå de uppställda målen.

- Kommittén anser att de allmänna målen i Agenda 2000 för strukturpolitiken och, mer konkret, förslaget om att skapa ett nytt mål 3 (), är ett nödvändigt villkor för att utforma ett nytt synsätt på hur den offentliga finansieringen för utbildning skall säkerställas.

4. Slutsatser

4.1. Den vetenskapliga utvecklingen - i synnerhet den tekniska - samt utvecklingen inom ekonomin och på arbetsmarknaden som följer därav går så snabbt att EU måste öka takten i fråga om moderniseringen och integrationen av sina institutioner. I detta avseende fäster Ekonomiska och sociala kommittén största vikt vid kommissionens åtgärder för att man skall kunna dra fördel av kunskapen, bland annat genom att utveckla, sprida och utnyttja de styrinstrument som gör det möjligt att tillgodogöra sig denna kunskap. Kommittén anser samtidigt att kommissionen lägger fram sina förslag på området för utbildning och ungdomsfrågor vid rätt tidpunkt och att de är anpassade till dagens behov.

4.2. För det första godtar Ekonomiska och sociala kommittén i stort kommissionens ståndpunkter, både när det gäller åtgärdernas innehåll och deras rättsliga grund. ESK anser även att det tidsschema som kommissionen föreslår för att integrera förfarandena är korrekt; det syftar till att de nya åtgärderna på området för utbildning och ungdomsfrågor skall kunna vidtas från den 1 januari 2000. Kommitténs fortsatta påpekanden och förslag skall därför uppfattas som klarlägganden av och komplement till kommissionens meddelande.

4.3. Ekonomiska och sociala kommittén betonar betydelsen av kommissionens förslag att "gradvis skapa ett europeiskt utbildningsområde" för EU:s framtida utvecklingsmöjligheter.

Kommittén vill framhålla följande:

- Förslaget täcker utan tvivel ett viktigt område som hittills omfattats av nationella utbildningssystem.

- Förslaget bidrar till en samordning av de nationella utbildningssystemen - samtidigt som den ram och de gränser som anges i fördraget respekteras - så att dessa kan göras mer effektiva och konkurrenskraftiga både avseende produktionen av kunskap och det sätt på vilket ungdomar och medborgare rent allmänt kan ta till sig denna kunskap.

- Förslaget kan med hjälp av begreppet "livslångt lärande" öka de europeiska medborgarnas kunskap - på ett privat, yrkesmässigt och samhällspolitiskt plan - som på så sätt hamnar i nivå med omgivningen och vår tids krav, utan att man klipper av banden till våra rötter eller bryter med de värderingar som har skapat den europeiska kulturen, det vill säga att människan står i centrum, att utslagning ej accepteras och att ett klarsynt och reellt medborgardeltagande skall känneteckna samhällslivet.

4.4. Ekonomiska och sociala kommittén anser att EU:s institutioner i allmänhet och kommissionen i synnerhet bär det grundläggande ansvaret för byggandet av ett kunskapens Europa. Denna åsikt bör inte uppfattas som centralistisk, utan i stället tolkas som en grundläggande, kontinuerlig och central satsning på följande:

- Ökad insyn och öppenhet i beslutsfattandet, tydligare beslutsmotiveringar och en mer precis definition av kriterier och åtgärdernas omfattning.

- Europas medborgare och folkrörelser skall delta i programmens planering, utformning och genomförande i större utsträckning.

- Dagens stora problem, särskilt de som hänger samman med arbetslösheten, och de politiska alternativen samt konkreta åtgärder i fråga om utbildning och ungdomsfrågor bör kopplas samman i högre grad.

- Programmens förvaltning bör förenklas genom ett bättre resursutnyttjande, så att medborgarna utan hinder kan delta i programmen i större utsträckning.

4.5. Ekonomiska och sociala kommittén vill särskilt framhålla betydelsen av en förbättrad kvalitet i grundutbildningen och av att man på ett samordnat sätt utnyttjar den oerhörda potential som kännetecknar de samlade nationella utbildningssystemen. Kommittén uppmanar därför kommissionen att ta till vara alla idéer och ta itu med de bördor och problem som tynger nästan alla nationella utbildningssystem för närvarande med hjälp av väl genomtänkta åtgärder. En idé som förtjänar att granskas närmare och genomföras i praktiken är förslaget att få till stånd ett konkurrenstänkande inom EU (mellan utbildningsenheter, upptagningsområden eller nationella utbildningssystem) och att stödja detta med hjälp av konkreta åtgärder samt att skapa ett liknande klimat gentemot utbildningssystem i tredje land ().

4.6. Beträffande kommissionens övriga förslag vill Ekonomiska och sociala kommittén framhålla följande:

- ESK instämmer med kommissionen i fråga om antalet mål och åtgärdernas huvudinriktning, samt understryker särskilt att den virtuella rörligheten kan utgöra ett viktigt styrinstrument när det gäller att bygga ett kunskapens Europa.

- ESK anser att kommissionens idéer om hur åtgärderna skall utformas och de medverkande aktörernas roll är av mycket stor betydelse för utvecklingen av den sociala dialogen.

- ESK anser det vara ett steg i rätt riktning att kommissionen utformar en ny utbildnings- och ungdomspolitik inför unionens utvidgning samt nya metoder för uppföljning och samordning av åtgärderna (rättsliga instrument). Kommittén understryker dock behovet av tydligt fastställda gränser för varje särskilt område och av att det samtidigt fastställs vad som utgör "Europas gemensamma kulturarv".

- I fråga om programmens budgetresurser och förvaltning betonar ESK slutligen att utbildningsoch ungdomspolitiken bör ges högsta prioritet. Kommittén anser att skapandet av mål 3 är positivt och understryker samtidigt att det är viktigt att se till att medfinansieringssystemet för programmen fungerar på ett tillförlitligt och effektivt sätt.

Bryssel den 25 mars 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() KOM(95) 590 slutlig.

() KOM(97) 256 slutlig.

() EGT C 295, 7.10.1996; EGT C 95, 30.3.1998.

() Agenda 2000 - KOM(97) 2000, vol. I.

() Fysisk rörlighet, virtuell rörlighet, nätverk för samarbete, språkkunskaper och förståelse av olika kulturer, nyskapande, förbättring av gemenskapens referenspunkter.

() Tvåtusenfemhundra år av förändringar och framsteg i Europa har gett dess medborgare ett viktigt arv och ett ovärderligt verktyg för att skapa förutsättningar för att lösa eller övervinna de många och svåra problem som uppstår på grund av globaliseringen av ekonomin och andra områden. Även om det är allas skyldighet att värna om detta arv har EU:s institutioner ett grundläggande ansvar på ett institutionellt och formellt plan. Därför uppmanar kommittén kommissionen att införa i sina program och i fördraget att man bör studera, lyfta fram och främja inslagen i det "gemensamma europeiska kulturarvet".

() Detta förslag innebär att man bör införa och utnyttja de nya teknologierna i undervisningen, eftersom EU på detta område släpar efter länder som USA och Japan. Enligt kommissionens vitbok om utbildning finns det redan tillräcklig erfarenhet i detta avseende tack vare programmet för telematiktillämpningar.

() KOM(95) 590 slutlig och KOM(97) 256 slutlig.

() Målsättningen med detta system är att, i likhet med de "skolor för intensivinlärning" som skapats i USA, förhindra att vissa elever för tidigt utestängs från kunskaper. Denna utestängning, som inte alltid är fullständig, beror på att många barn har svårt att aktivt integreras i skolan, i allmänhet i början av skolgången. Dessa anpassningsproblem, som har många orsaker, kan i allmänhet lösas med hjälp av ett "skolstöd", som innebär att man definierar problemet och därefter löser det med lämpliga pedagogiska insatser och en delvis eller fullständigt individanpassad undervisning. Skolstödet är tänkt att ingå i det befintliga utbildningssystemet, både inom och utanför den vanliga undervisningstiden, och bygga på speciallärare. Förutom elever med problem är skolstödet också tänkt att hjälpa elever som har högre intellektuell prestationsförmåga än genomsnittet i sin årsgrupp och som därför också har svårt att anpassa sig till skolan.

() Det nya mål 3 är avsett att hjälpa medlemsstaterna att anpassa och modernisera sina utbildnings-, yrkesutbildnings- och sysselsättningsstrukturer.

() Denna idé refererar till nödvändigheten av att skapa ett klimat som gör det möjligt för de nationella utbildningssystemen att lämna dagens stelbenthet bakom sig. Det föreslås därför att man inrättar de "Olympiska kunskapsspelen" för att belöna deltagande elever vid vissa gymnasie- eller högskolor, utbildningsenheter, utbildningsanordnare eller upptagningsområden enligt mål som på förhand fastställts av kommissionen. Belöningen föreslås bestå av finansiering av viss verksamhet, initiativ för att öka rörligheten, stipendier, stöd till konkurrensförbättrande infrastruktur.

BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag, som fick mer än 25 % av de avgivna rösterna, förkastades under debattens gång:

Punkt 3.8.2

Stryk de två sista punkterna.

Motivering

Från den andra punkten går det ej att utläsa vad vi vill. Att systemet inte leder till ytterligare gemenskapsmedel - tycker vi att det är bra eller dåligt?

Den tredje punkten handlar om det föreslagna mål 3 för strukturfonderna och det bör vi vänta med en åsikt om till det speciella yttrande som skall utarbetas om dessa fonder. Dessutom kan inte den offentliga finansieringen säkerställas genom strukturfonderna, bara gemenskapens insatser.

Resultat av omröstning

För: 22, emot: 37, nedlagda: 11.

Punkt 4.5

Ersätt "förslaget att få till stånd ett konkurrenstänkande" i den sista meningen med:"att få till stånd ett ökat erfarenhetsbyte".

Motivering

Ett konkurrenstänkande mellan utbildningsenheter, upptagningsområden och nationella utbildningssystem blir i detta sammanhang fel. Vid en effektiv konkurrens ersätter den effektive de övriga. Ett nationellt utbildningssystem kan inte ersättas av ett annat. Det som bör åstadkommas är att vi lär av varandra så att vi alla får mer effektiva utbildningssystem.

Resultat av omröstning

För: 29, emot: 38, nedlagda: 2.