C 226/30 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Yttrande från Regionkommittén om ”Sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska
situationen i Europeiska unionens regioner”
(2000/C 226/10)
BAKGRUND
”Sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner”
(SEK(1999) 66 slutlig).
Kommissionens beslut av den 1 september 1999 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-
fördraget rådfråga Regionkommittén i ärendet.
Presidiets beslut av den 2 juni 1999 att ge utskott 1 (regionalpolitik, strukturfonder, ekonomisk och
social sammanhållning, samarbete över nations- och regiongränser) i uppdrag att förbereda ärendet.
Utkastet till yttrande (CdR 388/99 rév. 2) som utskott 1 antog den 1 december 1999 (föredragande: Jean-
François Bazin, ledamot av regionfullmäktige i Bourgogne, F–PPE).
Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 33:e plenarsession den
12–13 april 2000 (sammanträdet den 12 april).
1.Inledning 1.4. Det är således möjligt att göra sig en så objektiv bild
som möjligt av huvudtendenserna i regionerna under 1900-
talets sista decennium vad gäller ekonomi, arbetsmarknad ochdemografiska förändringar samt att analysera regionernas
konkurrensförmåga, att uppskatta den utveckling som skett i 1.1. I den sjätte periodiska rapporten om den sociala
de regioner som erhållit respektive inte erhållit stöd från och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner
strukturfonderna, liksom att få kunskap om och kunna jämföra analyseras och kommenteras effekterna av regionalpolitiken i
situationerna i de tio länderna i Central- och O ¨steuropa och Europeiska unionen liksom resultaten av sammanhållnings-
på Cypern. processen. Man behandlar även utvecklingen i tio länder i
Central- och O ¨steuropa och på Cypern.
1.5. Regionkommittén är alltså generellt sett nöjd med
arbetet bakom denna sjätte periodiska rapport om den sociala 1.2. Rapporten publicerades av Europeiska kommissionen
och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner. den 28 juli 1999 och är den sista i en serie dokument
Rapporten markerar överskridandet av en viktig gräns i som kommissionen publicerat vart tredje år. I enlighet med
analysen av regionala data och visar vilken positiv utveckling artikel 130b i Maastrichtfördraget (
1) kommer kommissionen
som skett på området sedan den femte periodiska rapporten hädanefter att vart tredje år upprätta en rapport om den
utkom 1995. Det återstår mycket arbete för att fördjupa ekonomiska och sociala sammanhållningen. Denna rapport
kunskaperna, men vägen verkar i dag vara utstakad om man kommer att innehålla de analyser som tidigare ingick i den
fortsätter att göra det europeiska statistiksystemet alltmer periodiska rapporten. Den första sammanhållningsrapporten
enhetligt och om de studier som åtföljer arbetet med ESDP lades fram och antogs 1996.
(utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv) håller vad de
lovar. En annan viktig aspekt som välkomnas är det synsättet
på konkurrenskraft (rapportens andra del), som ger nya
infallsvinklar när det gäller att förstå och minska utvecklings-1.3. Det krävs exakta och detaljerade, regelbundet uppdate-skillnaderna mellan Europas regioner.rade uppgifter om ekonomiska och sociala fakta för hela
Europeiska unionen. Den rapport som ligger till grund fördetta yttrande utgör ett påtagligt framsteg i jämförelse med de
föregående; förutom att den innehåller uppdaterad information
öppnar den nya och intressanta perspektiv i fråga om ekono-
mins globalisering, IT-samhällets utveckling, övergången till
euro, EU:s utvidgning till länderna i O ¨steuropa, den regionala
ekonomin och arbetsmarknaden. 2.Analysramens relevans
2.1. Rapporten tar sin utgångspunkt i regionerna. Denna
analys förefaller vara den enda som gör det möjligt att samla (1) Artikel 159.2 i Amsterdamfördraget.
8.8.2000 SV C 226/31 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
in uppgifter och jämföra dessa, men det är tydligt att regionerna rapporten utvärderas de i huvudsak mot bakgrund av regionens
BNP per capita i förhållande till genomsnittet av samtliga inbördes uppvisar stora skillnader av allehanda sort. Somliga
har uppstått av historiska orsaker, medan andra är ett resultat regioners BNP per capita. Det är en relativt enkel metod i
jämförelse med de mer sofistikerade mätinstrument som av en senare sammanslagning av mindre områden, vid helt
olika tidpunkter och med mycket olika geografiska förutsätt- dagens ekonomiska vetenskap erbjuder. Man kan ifrågasätta
relevansen hos kriterier som i huvudsak är ekonomiskt kvanti- ningar, och deras kompetens och inflytande — i synnerhet på
det ekonomiska området — skiljer sig också åt. Man kan fierbara, eftersom samhället kan gå mot en annan utveckling
och prioritera andra värden — under det 21:a århundradet kan konstatera att det ofta är svårt att jämföra enheter som
knappast är jämförbara ur historisk, kulturell, administrativ, man tänka sig att utvecklingen går mot en individuell eller
samhällelig ”efterfrågan” som är mer inriktad på andliga politisk eller ekonomisk synvinkel.
önskningar, solidaritetsrelaterade ideal, ekologiska målsätt-ningar, ökat intresse för livsmedelskvaliteten, behov som rör
den psykiska hälsan, livskvalitet etc.
2.2. Analysens begränsningar framgår i synnerhet mot
bakgrund av den ekonomiska teori som gör skillnad mellanpolariserade regioner (som har ett aktivt centrum som drar till2.6. Regionkommittén föreslår att man i framtiden elimine-sig aktiviteten från kringliggande områden) och homogenarar effekterna av ett varierande invånarantal i regionerna. BNPregioner (som består av underregioner som i stort liknarper capita har fördelen att göra det möjligt att utvärderavarandra). Vissa av NUTS 2-regionerna är till exempel polarise-situationen i regionerna ur invånarnas synvinkel, men harrade, medan andra är homogena. Denna distinktion framgårnackdelen att en regions helhetsutveckling utjämnas av enendast indirekt i rapporten när man tar upp urbana tjänste-ökning av invånarantalet. En region som blivit rikare ochcentrum, industriregioner med mellanstora städer och lands-samtidigt dragit till sig fler arbetssökande förefaller därför habygdsregioner. Det är emellertid svårt att jämföra polariseradegjort färre framsteg mätt i BNP per capita än uttryckt ioch homogena regioner. Fallet städer/regioner är dessutomregional BNP. Kvoten BNP/befolkning kan därför tendera attinte representativt.undervärdera skillnaderna. Denna svaghet i analysen av BNP
per capita kompenseras dock av den detaljerade studien i denandra delen av rapporten av vilka faktorer som bidrar till BNP
och till regionernas konkurrenskraft.
2.3. En oundviklig men något snedvriden statistisk effekt
förvanskar ibland analyserna avseende skillnaderna mellan
regionerna. Ju större och ju mer tätbefolkade regionerna är,
desto större är risken att indikatorerna baseras på ett genom-snitt som i själva verket kan dölja stora inre skillnader. En
region som betraktas som rik har ofta inslag av fattigdom. Det
är förvisso varje medlemsstats uppgift att upprätta rättvisereg-3.Fortsatt hög arbetslöshet och hur den kan bekämpasler, men EU kan inte bortse från denna situation som ofta får
den lokala opinionen att tvivla på Europatanken, eftersom
man håller EU som ansvarig. Det bör påpekas att uppdelningeni NUTS 2-regioner är ett resultat av beslut som varje enskilt
land fattar, och att det inte i något som helst fall kan 3.1. Arbetslösheten och undersysselsättningen är Region-
påstås svara mot de kriterier som gemenskapens myndigheter kommitténs allvarligaste bekymmer. Därför är det lämpligt att
fastställt. Regionkommittén vill framföra en önskan om att i första hand granska denna del av rapporten. A ¨ven om
nödvändiga medel skall avsättas för att efter hand utarbeta situationen här och där förbättrats, är arbetslösheten i EU
mer detaljerade statistiska uppgifter som bättre redogör för fortfarande hög och drabbar ungefär 16,5 miljoner personer.
skillnaderna inom regionerna i Europa. Regionkommittén är Den förorsakar stort mänskligt lidande och allvarliga samhälls-
beredd att delta i detta arbete. problem samt ekonomisk obalans i den geografiska fördelning-
en av produktionen av varor och tjänster.
2.4. Uppgifterna om de tio länderna i Central- och O ¨steuro-
3.2. Det framhålls i rapporten att arbetslösheten står kvar pa och Cypern förblir ofta — trots de statistiska framsteg
på samma nivå, och att en eventuell sänkning inte kompenserar som gjorts den senaste tiden — kortfattade och ibland
ökningarna. Geografiskt betingade arbetslöshetshärdar bör inte tillräckligt tillförlitliga. Det vore lämpligt att genom ett
även fortsättningsvis ges prioriterad uppmärksamhet. Arbets- eventuellt partnerskap öka kvaliteten på dessa uppgifter som
lösheten förefaller vara mycket ojämlikt fördelad i EU. De kommer att vara nödvändiga med hänsyn till EU:s utvidgning
tjugofem regioner för vilka situationen är mest gynnsam i och den framtida regionalpolitikens trovärdighet.
detta avseende är desamma tio år senare. I de regioner
där tillgången till arbete och sysselsättning är lägst ökadearbetslösheten under samma period från 20 % till 24 %, i
jämförelse med 4 % för de föregående. Långtidsarbetslösheten
breder ut sig, liksom arbetslösheten bland ungdomar som 2.5. Regionkommittén förordar finare och mer tillförlitliga
instrument för att mäta skillnaderna mellan regionerna. I söker sitt första arbete.
C 226/32 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
3.3. I rapporten anger man att arbetslösheten i ungefär 3.7. Det anges på flera ställen i rapporten att regioner med
hög sysselsättning inom jordbruket och liknande verksamhet hälften av fallen beror på en strukturell situation som åstad-
kommits av en obalans mellan utbud och efterfrågan på ofta har arbetslöshetsproblem, och man rekommenderar att
dessa regioner diversifierar sin verksamhet i riktning mot arbetsmarknaden. Regionkommittén stöder denna analys men
anser att man i rapporten borde ha dragit mer konkreta industri- och tjänstesektorn. Detta påstående är emellertid
inte relevant, eftersom man bör undvika att nedvärdera slutsatser i fråga om följande:
jordbruksverksamheten, att förringa dess betydelse för ekono-
mi och samhälle samt att generalisera en alltför produktionsin-riktad modell. Utvecklingen mot ett mindre intensivt jordbruk,
— Den nödvändiga utvecklingen av grundutbildning och som tar större miljöhänsyn — vilket svarar mot konsumenter-
fortbildning, som är nyckeln till en anpassning till arbets- nas efterfrågan på naturprodukter — skulle kunna göra
marknadens behov och de stora förändringar som pågår. det möjligt att bevara och skapa arbetstillfällen i Europa.
Möjligheterna att producera matvaror är inte desamma i
alla regioner, men om man lyckas att göra nödvändiga
omläggningar av produktionssätten och vidta förberedelser— Förmedlingen av arbetsmarknadsinformation — såväl närinför framtiden kan vissa regioner specialisera sig, vilket skulledet gäller företag som arbetssökande, i synnerhet inomge ekonomiska och sociala vinster.ramen för Europeiska unionen.
3.8. I rapporten anges det med rätta att de minst gynnade— De åtgärder som bör vidtas för att säkerställa rörlighetenregionernas ekonomiska bas måste stärkas, det vill säga attpå arbetsmarknaden.man måste bygga ut regionernas utåtriktade verksamhet. Om
detta koncept kan accepteras av den regionala mikroekonomin,
med hänsyn till begränsningarna i regionens ekonomiskamodell, beror EU:s övergripande fördel främst på exporten till
marknader utanför gemenskapen.3.4. Inställningen till sysselsättningen bland kvinnor är inte
särskilt välvillig i rapporten. Man konstaterar att kvinnor som
ofta har familjeansvar bör ges möjlighet till deltidsarbete ochflextid. Detta gör det svårare för kvinnor med familjeansvar att
nå ansvarsfulla poster. Regionkommittén anser att denna fråga
kräver mer målmedvetna insatser för att skapa lika möjligheterför män och kvinnor i fråga om arbete och ekonomiskt och4.De demografiska tendenserna når en alarmerande nivå
socialt ansvar, samt att man bör överväga de negativa och
positiva effekter som den positiva diskriminering som införts ifamiljepolitiken i vissa länder kan innebära för kvinnorna.
Parallellt med detta framhålls det i rapporten att det finns en 4.1. De demografiska tendenserna är mycket oroväckande
koppling mellan låg arbetslöshet och hög sysselsättning bland och har nått en alarmerande nivå. Rapportens prognoser
kvinnorna. Deltidsarbete eller anpassad arbetstid bland kvinnor sträcker sig fram till mitten av 2020-talet, och bygger på den
förklarar delvis detta, i synnerhet som rapporten anger att aktuella utvecklingen som betraktas som hållbar. Följande
80 % av de kvinnor som arbetar deltid har valt det för att det i anses därmed sannolikt:
en högpresterande ekonomi finns behov av deltids- och
flextidsarbete samt arbete med anpassad arbetstid, och efter-
som detta i högre grad intresserar kvinnor än män är deras — De låga födelsetalen leder till en åldrande befolkning och
sysselsättningsnivå högre. därmed sammanhängande sociala och ekonomiska följder.
— Den aktiva befolkningen kommer också att åldras, vilket
ger upphov till allvarliga problem i fråga om konkurrens-3.5. I fråga om obalansen mellan regionerna anger rappor-kraften och befolkningens anpassning till en värld iten att det i vissa regioner finns en stor efterfrågan påförändring.arbetskraft, medan det omvända förhållandet gäller i andra.
Dessa problem bör minskas genom åtgärder som främjar den
geografiska rörligheten (inlärning av ett nytt främmande språk,
— Arbetskraftsutbudet och minskningen av den aktiva befolk- större rörlighet på bostadsmarknaden, distansarbete osv.).
ningen kommer att sjunka från och med år 2005/2010,
fördelningen blir förmodligen ojämn och kommer att beropå medlemsstaternas och EU:s invandrarpolitik.
3.6. Kommissionens inställning till förhållandet mellan de
arbetslösas sociala skydd och orsakerna till arbetslöshet kundeklargöras tydligare i rapporten. Den behandlar endast kortfattat Sammanhållningen riskerar att inom kort bli en fråga som
kräver en annan infallsvinkel när det gäller befolkningen och minimilöner, arbetslöshetsunderstöd och skydd och stöd till
arbetstagarna i allmänhet. I denna fråga ges det varken i teori dess föryngrande samt jämvikten mellan de olika generatio-
nerna. eller praktik något entydigt svar.
8.8.2000 SV C 226/33 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
4.2. I rapporten påpekas de effekter som en åldrande aktiv 5.3. Regionkommittén ser positivt på de framsteg som
gjorts av ett antal av de mindre gynnade regionerna under de befolkning får i form av arbetstagarnas bristande anpassning
till ny teknik. Studier av åtgärder för att främja fortbildning, senaste åren. Utvecklingen mellan 1991 och 1996 verkar ha
varit stark och snabb, men den beror till stor del på utveckling- större tillgång till ny teknik samt införandet av management-
teknik som är anpassad till en äldre aktiv befolkning bör en i Tysklands nya förbundsstater, samtidigt som den tillväxt-
minskning som noterades mellan 1986 och 1991 hade prioriteras om man skall lyckas bevara arbetskraftens dynamik.
samma ursprung men motsatt riktning. Bortsett från dessa nya
förbundsstater har tillväxten varit mer eller mindre stabil.
4.3. I rapporten framhåller man framför allt den åldrande
befolkningens beroende, som naturligtvis i stor omfattning5.4. Generellt noterar vi tre viktiga fenomen: en fortsattkommer att inverka på medlemsstaternas sociala kostnaderstark tillväxt längs den stads- och industriaxel som skärunder de kommande åren.diagonalt genom EU och en ytterligare förstärkning av dessa
tillväxtpunkter, ojämna framsteg när det gäller mål 1-regioner-nas återhämtning samt en svag tillväxt i flera så kallade perifera
regioner som inte är stödberättigade under mål 1.
4.4. Det behövs ungdomar, en dynamisk generationsför-
nyelse och en familjepolitik som främjar nativiteten om inte
EU skall åldras och förlora den uthållighet som endast är
möjlig genom en föryngring av dess arbetskraft. 5.5. Kommittén är tveksam till om man bör använda
genomsnitt i analyserna av ländernas konvergens. Genom attslå samman siffrorna för de fyra sammanhållningsländerna för
att visa konvergensen missar man — vilket framgår av tabell 1
i rapportens statistikbilaga — att Grekland och Spanien underperioden 1991–1996 upplevt en lägre tillväxttakt än EU i
genomsnitt (den årliga tillväxttakten var + 1 % respektive
+ 1,3 % jämfört med EU-genomsnittet + 1,5 %). Det är uppen-bart att man genom att inkludera den starka irländska tillväxten
(+ 7,1 % i årsgenomsnitt) kunnat påvisa en genomsnittlig5.Mot större konvergens, men förseningar kvarstårtillväxt för de fyra sammanhållningsländerna som är högre
än EU:s (+ 1,7 % jämfört med + 1,5 %). Användningen av
genomsnitt är i detta fall mycket diskutabel.
5.1. I rapporten redogör man för en ökad konvergens, och
noterar att under det senaste årtiondet som mätningar gjorts
har BNP i de tio regioner med lägst BNP gått från 41 % av EU-genomsnittet till 50 %. Under samma tid har BNP i de tjugofem
fattigaste regionerna stigit från 52 % till 59 % av samma
genomsnitt. BNP i de fyra s.k. sammanhållningsländerna har6.Konkurrenskraftenstigit från 65 % till 76,5 % av genomsnittet (prognosen för
1999 är 78 %). Man konstaterar också att handeln mellan
nämnda fyra länder och de andra medlemsstaterna har för-dubblats under de sista tio år som mätningar gjorts.
6.1. I rapporten mäter man regionernas konkurrenskraft
med nyckeltalet BNP per capita, som redan använts för attuppskatta regionernas utvecklingsnivå. Detta visar sig ligga
tämligen långt ifrån de två definitioner som läggs fram i
konkurrenskraftsrapporten: ”förmågan hos företag, branscher, 5.2. Det finns dock fortfarande regioner som släpar efter
och det är tydligt att — till och med i sammanhållningsländer- regioner, länder och övernationella regioner att skapa relativt
höga inkomst- och sysselsättningsnivåer samtidigt som de na, där man borde kunna skönja en ny politik med tanke på
de resultat som konstaterats — BNP:n är koncentrerad till utsätts för internationell konkurrens”, och i synnerhet ”förmå-
gan att producera varor och tjänster som klarar av konkurren- städer/huvudstäder, till nackdel för landsbygden. Denna ojäm-
lika koncentration står att finna överallt i Europa där den ger sen på internationella marknader samtidigt som höga och
hållbara inkomstnivåer upprätthålls”. Valet av BNP per capita upphov till sociala spänningar, vilket medför att EU anslår och
kommer att anslå avsevärda medel för att utjämna den. Därför ger emellertid knappast något svar på denna fråga. Konkurrens-
kraft innebär i själva verket att man producerar till priser som är det viktigt att den fria företagsamheten som är så värdefull
för EU inte skapar överdrivna tillväxtskillnader mellan de ligger under eller i höjd med världsmarknadspriserna och
sysselsättningen blir en naturlig konsekvens härav. I rapporten europeiska regionerna. EU:s regionalpolitik bör inte enbart
bekämpa obalanser som orsakas av att detta tidsskede bland analyserar man uppspaltningen av skillnaderna per invånare i
högre grad än konkurrenskraften. Analysen är intressant men annat domineras av företagskoncentrationer, globalisering och
omlokaliseringar, utan tvärtom bidra till att undvika dem. kräver ett par påpekanden.
C 226/34 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
6.2. I rapporten görs följande analys: BNP/Befolkning = 6.7. Utländska direktinvesteringar omtalas i konkreta och
neutrala ordlag, men man kan konstatera att de spelar en viktig (BNP/sysselsättning) x (sysselsättning/befolkning i arbetsför
ålder) x (befolkning i arbetsför ålder/total befolkning). Den roll för utvecklingen i alla regioner. De bidrar till att höja
produktionskapaciteten och konkurrenskraften. Genom att sista komponenten, andelen av befolkningen som är i arbetsför
ålder, försummas då den anses bidra relativt lite till helhetsva- erbjuda stabila anställningsförhållanden och god internutbild-
ning inom företagen kan de utländska direktinvesteringarna riationerna och inte i någon högre grad påverkas av den
aktuella politiken. Tidigare i rapporten anges det emellertid att också bidra till att förbättra de sociala förhållandena. Det är
emellertid viktigt att i förekommande fall förhindra att de detta nyckeltal minskar med tiden.
utländska direktinvesteringarna inverkar negativt på den euro-
peiska ekonomin och sysselsättningskulturen.
6.3. När man förklarar konkurrenskraften fokuserar man i
stället på de två andra komponenterna: BNP per sysselsatt, detvill säga arbetsproduktiviteten, och det totala antalet sysselsatta 6.8. Transport- och kommunikationsinfrastrukturerna är
i förhållande till befolkningen, det vill säga sysselsättningsgra- nödvändiga för att få till stånd ett EU som omfattar hela
den. I rapportens tredje del tillämpas dock ett motsatt synsätt. kontinenten. Prioriteringarna avseende transportsätt och geo-
Där betraktas inte sysselsättningsgraden som beroende av yttre grafiskt läge måste fastställas. Kontakterna mellan personer
orsaker utan som beroende av produktiviteten. Det hävdas och handeln med varor och tjänster är en del av den europeiska
i själva verket att om konkurrenskraften är beroende av civilisationshistorien, och att underlätta detta utbyte innebär
produktiviteten, är en ökad produktivitet ett nödvändigt ett konkret byggande av Europa.
villkor för ökad sysselsättning. Arbetsproduktiviteten är en
konkurrensfaktor eftersom den leder till ökad produktion och
sysselsättning, men samtidigt leder produktivitetsvinsterna till
att det krävs färre arbetare för samma produktion.
6.9. På det geografiska planet bör EU främja moderna
transport- och kommunikationsmöjligheter i hela Europa.
Sådana möjligheter är oumbärliga i relationerna mellan öst
och väst, eftersom de är en förutsättning för den sammanhåll-6.4. När det gäller produktiviteten och sysselsättningsnivånning som skall skapas mellan unionen och kandidatländerna iframgår det att endast produktivitetsnivån är tillfredsställande,Central- och O ¨steuropa. EU bör även stödja en utbyggnad avvilket är uppmuntrande, men att full sysselsättning, som ärförbindelserna på den nord-sydliga axeln i kontinentens västravarje samhälles mål, är svårt att uppnå. Bland de faktorer somdelar, utan att för den skull försumma unionens ytterstastuderats nämns bland annat den ekonomiska verksamhetensrandområden, särskilt öarna, där det är viktigt med välstruktur, innovationsnivån, arbetskraftens kompetens och till-fungerande transport- och kommunikationsförbindelser.gång till utbildning. Den ekonomiska verksamhetens struktur
utvecklas sakta men en förbättring av innovationsnivån kandäremot påskyndas genom gemenskapsåtgärder som till exem-
pel ett förbättrat patentsystem eller andra åtgärder som främjar
omvandlingen av innovationer till produkter och tjänster somtas i bruk på marknaden.6.10. I fråga om direkta och kombinerade transporter gäller
det att EU får till stånd en transport- och kommunikationsrevo-
lution i likhet med den som ägde rum på artonhundratalet,
men baserad på dagens avancerade teknologi. Till förmån fören strategi för hela Europa bör man i mindre utsträckning
inrikta sig på enskilda projekt, och varje projekt bör stödjas 6.5. I rapporten framhåller man att spridningen av innova-
mot bakgrund av huruvida det stämmer överens med denna tioner är otillräcklig i Europa, i synnerhet i jämförelse med
strategi. Vägar, järnvägar, sjö- och framför allt kusttrafik, inre USA. Regionkommittén anser att man bör satsa på forskning,
vattenvägar och luftfart bör hädanefter spela sin roll ur ett innovation och teknologisk utveckling eftersom de är nödvän-
intermodalt perspektiv. Man bör ta hänsyn till naturen men diga för samtliga regioner i EU.
samtidigt ha i åtanke att transporter och kommunikationer
bidrar till livskvaliteten och utgör en del av civilisationen. Det
är helt tydligt att man i mycket större utsträckning än förrmåste göra en åtskillnad mellan passagerartransporter och
varutransporter. Detta är en utmaning för EU. Regionkom-
6.6. Rapporten visar tydligt att även om de små och mittén kommer att bidra med stöd.
medelstora företagen har rykte om sig att spela en avgörande
roll när det gäller att skapa sysselsättning är det svårt att exakt
mäta deras bidrag, bland annat på grund av den statistiskaförvirring som råder vad gäller beslutscentrum och produk-
tionsenheter. EU som helhet släpar efter i fråga om riskkapital
och ekonomiskt stöd till högteknologiska små och medelstora 6.11. I rapporten förhåller man sig ganska objektiv när det
gäller energin som för närvarande är en av de känsligaste företag.
8.8.2000 SV C 226/35 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
frågorna. Man bortser från frågan om energikällor, med hela unionen”. I själva verket är regionerna beroende av
länderna när det gäller deras offentliga institutionella struktu- undantag för förnybara källor. Framför allt behandlas inte den
besvärliga kärnkraftsfrågan. En intressant idé framförs om rer, och deras handlingsutrymme är ofta relativt begränsat.
Företagens institutionella struktur är sådan att mycket få beslut energiintensitet (energikonsumtion per enhet BNP) vilken är
högre i de minst gynnade regionerna. Detta pekar på att kan fattas lokalt, med undantag för de små och medelstora
företagen vars ledning finns i regionen. Det är inte bevisat att energisparande åtgärder bör åtfölja de åtgärder som föreslagits
för att utveckla energiinfrastrukturen och bryta energiberoen- decentralisering alltid är den mest effektiva lösningen. I vilket
fall som helst kräver det konkurrensförhållanden (insyn, det. De minst gynnade regionerna förbrukar mindre energi per
invånare och förorenar mindre, men de använder mer fossilt exakt information, ett stort antal aktörer) som inte alltid är
etablerade. Utförandestyrning av de offentliga administratio- bränsle. I rapporten föreslår man att de skall använda förnybara
energikällor. Detta förslag är realistiskt endast vad gäller nen är inte någon nyhet, och som det påpekas i rapporten
skiljer den sig föga från ”centralplanering”; den är med andra mycket solrika regioner i söder, regioner där det blåser mycket
eller i vilket fall som helst där tillgången till obrukad areal är ord inte alltid effektiv. I rapporten är man även optimistisk när
man förordar privata partnerskap på olika regeringsnivåer stor, eftersom sol- och vindkraftanläggningar kräver stora ytor,
åtminstone om man vill utnyttja dem för stora energimängder. som en effektivare form av offentlig förvaltning. Detta kan
emellertid ofta få negativa effekter som till exempel påtryck-ningsgrupper, tendenser till korruption, det faktum att det är
de stora företagen och inte de små och medelstora företagen
som har störst inflytande, med alla de monopolistiska problemsom detta innebär, utan att nämna påtryckningarna från bank-
och finanssektorn. Ett sådant horisontellt nätverk riskerar att 6.12. Rapporten ger intressant information om telekom-
bli ohanterligt i rapporten, vilket understryks i rapporten. Ofta munikationer, utrustningsnivå (antal linjer per invånare) och
tenderar denna sorts institution att kompromissa, det vill säga kvaliteten på servicen (digitaliseringsnivån). Men man tar inte
att inte genomföra några förändringar. upp det nya fenomenet mobiltelefoner eller satellittelefoner,
fastän det innebär en möjlighet för den ekonomiska infrastruk-
turen i zoner som släpar efter och där de specialiserade6.16. Slutligen måste vi berömma kvaliteten på den perio-företagen ofta är få. De regioner som är otillräckligt utrustadediska rapportens andra del. Den erbjuder intressanta perspektivmed ny kommunikationsteknologi, porten till den modernai riktning mot en verklig plan för en balanserad utveckling avvärlden, är även de som mest försummas av marknaden ochdet europeiska området. Avsnittet ”Att förklara konkurrens-det fria företagandet.kraft: gemensamma drag i framgångsrika regioner” kommer
tveklöst att föranleda kompletterande studier under komman-
de månader. Sammanfattningen av de fyra faktorer som bidrar
mest till ökningen av BNP är trots allt övertygande:
a) Den ekonomiska verksamhetens struktur är en viktig 6.13. Vattenproblemet är en av EU:s största framtidsutma-
faktor som kräver en särskild politisk ansträngning för att ningar, med tanke på att det geografiska läget i mycket stor
omfördela den europeiska produktionsapparaten och finna utsträckning styr vattentillgången. I rapporten presenteras
sätt att uppnå större balans. indikatorer på vattenresurser per invånare i de olika länderna,
och det framgår att de mest utvecklade länderna är de minst
gynnade och de som måste investera mest. I rapporten påpekarb) Innovationsverksamhetens omfattning är definitivt enman med rätta att återvinning av hushållsavfall säkert är detannan viktig faktor. Ur politisk synvinkel kräver den enbästa ur miljösynpunkt även om återvinningen är dyr.bättre samordning mellan dels forsknings- och utvecklings-
politiken, dels den ekonomiska, sociala och regionalasammanhållningen. Detta understryks särskilt i avsnittet
om FoTU.
c) Regionkommittén ser positivt på att man inkluderar6.14. I rapporten lyfter man fram skillnaderna mellantillgängligheten bland dessa faktorer. Dess stora korrelationländerna i fråga om humankapital, som ett område därmed BNP är knappast överraskande men behöver ändåutvecklingen nödvändigtvis går långsamt. Informationen ombekräftas. Man kan bara hoppas att den ytterligare forsk-förhållandet mellan humankapital och ekonomisk prestandaning som är på gång kommer att göra det möjligt att taär knapphändig fastän man vet att humankapital kan gehänsyn till denna avgörande faktor i genomförandetväxande avkastning. Detta kan emellertid störa konvergenspro-av regionalpolitiken, de transeuropeiska transportnätencessen, enligt den ”endogena” tillväxtteorin.(revidering av TEN-T) och hela transportpolitiken.
d) Arbetskraftens kompetens är slutligen en annan relevant
faktor som kräver en bättre samordning mellan politiken i
fråga om ERUF och ESF. Kommissionen har ofta föresprå-kat en sådan samordning utan att det därför har beaktats i 6.15. När det gäller institutionerna och det sociala kapitalet
påstår man optimistiskt i rapporten att ”den europeiska tillräckligt hög grad i de samlade programplaneringsdoku-
menten och gemenskapens stödramar. Det finns definitivt integrationen är en nyckelkraft i detta, eftersom den utsätter
regionerna för institutionella modeller och konkurrens från utrymme för innovation på detta område.
C 226/36 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Avslutningsvis vill Regionkommittén påpeka att karta nr 29 i 7.5. De studier som presenteras visar att strukturfonderna
haft en gynnsam effekt i de regioner som mottagit stöd, och rapporten ger en anmärkningsvärt tydlig sammanfattning av
förhållandet mellan de centrala och perifera regionerna inom att de regionala skillnaderna har jämnats ut. Regionkommittén
ser positivt på denna utveckling. EU. Det finns få mer övertygande argument för att införliva en
indikator av detta slag i strukturpolitiken. Utvecklingen avdessa fyra nyckelfaktorer i relation till BNP-utvecklingen
utgör dessutom en god grundval för utvärderingen av hur 7.6. Konvergensen föranleder en viktig ekonomisk fråga
förhållandet mellan de centrala och perifera regionerna inom avseende balansen mellan
EU utvecklas.
— att eftersträva största möjliga tillväxt globalt sett å ena
sidan,
— att ge regionerna lika möjlighet till tillväxt och utveckling
å andra sidan.
7.Sammanhållningspolitikens effektivitet
I rättvisans namn vill man ge så mycket som möjligt till de
minst gynnade regionerna samtidigt som effektiviteten bevaras,det vill säga att man säkerställer största möjliga övergripande7.1. Detta yttrande kan inte behandla varje enskild regionsutveckling. Men jämlikhet innebär inte alltid effektivitet, ochspecifika situation i EU. Det skulle kräva att samtliga regionerdet är inte alltid när man försöker att få till stånd en lika storgav uttryck för sina synpunkter, önskemål och krav, och skulleutveckling i samtliga regioner som man uppnår största möjligainte svara mot Regionkommitténs uppgift att utarbeta ettövergripande utveckling. Detta innebär inte att man skallsammanhängande yttrande.eftersträva jämlikhet mellan regionerna, men att man måste ha
i åtanke att regional jämlikhet kan få konsekvenser för den
övergripande utvecklingen.
7.2. Trots stora framsteg den senaste tiden döljer inte
rapporten att effekterna av den regionala sammanhållningspo-7.7. Som indikator på resultaten vore en utvärdering avlitiken fortfarande är otillräckliga. Skillnaderna är emellanåtstrukturfondernas effekter på den globala tillväxten välkom-stora, såväl mellan regionerna i de enskilda länderna sommen, inte för att ifrågasätta dem men för att det vore naturligtmellan samtliga regioner. Det bör understrykas att målsättning-att ha tillgång till en indikator, eftersom strukturfondernasen är mycket ambitiös och den första i sitt slag i Europasmålsättning är att skapa en jämlik utveckling.historia, och det är omöjligt att utvärdera resultaten på så kort
tid. Strukturfonderna har till synes positivt bidragit till att
minska skillnaderna inom EU, i synnerhet till förmån för7.8. Likaledes vore det intressant att ha tillgång till enGrekland, Irland, Portugal och Spanien ur ett helhetsperspektiv.utvärdering av multiplikatoreffekten av de tillförda beloppenI rapporten hävdas det med rätta att det är svårt att utvärdera(det vill säga förhållandet mellan den BNP-tillväxt i regionenstrukturfondernas effektivitet, eftersom så många andra fakto-som kan tillskrivas stödet från strukturfonderna och det belopprer spelar in som är svåra att ta hänsyn till i utvärderingen.som regionen har mottagit från strukturfonderna). A ¨ven om
en sådan indikator bara ger en ytlig utvärdering av resultaten,
skulle den vid sidan av de upplysningar om BNP och sjunkande
arbetslöshet som rapporten ger komma till nytta i samband
7.3. I mål 1- och mål 6-regionerna är arbetslösheten trots med utarbetandet av riktlinjer för strukturfonderna.
de insatser som gjorts fortfarande hög, men BNP per capita
närmar sig genomsnittet. I rapporten behandlas främst den
låga sysselsättningen som är kopplad till arbetslösheten, men 7.9. Målsättningen att skapa en jämlik utveckling i regioner-
det rör sig snarare om ett konstaterande än ett försök att na är mer krävande än målsättningen om lika tillväxt, eftersom
finna orsakerna. Vissa regioner har dragit stor nytta av den första förutsätter konvergens, vilket innebär att de minst
utvecklingsstöden. Som det föreslås i rapporten borde det gynnade regionerna måste utvecklas fortare än de ledande
göras en objektiv utvärdering av effekterna av ekonomiskt stöd regionerna.
för att ge samtliga eftersläpande regioner samma möjlighet att
komma ikapp.
8.Utvidgningen
7.4. I mål 2-regionerna har situationen som helhet förbätt-
rats, även om de fortfarande är sårbara (produktionsenheter
läggs ned eller utlokaliseras). I mål 5b-regionerna har en 8.1. I rapporten anser man i huvudsak att länderna i
Central- och O ¨steuropa samt Cypern är kandidatländer vars ökning av den aktiva befolkningen inneburit att arbetslösheten
inte sjunkit trots en ökad sysselsättning. Orsaken är en ansökan motiveras av deras politiska val, deras utveckling mot
marknadsekonomi och de framsteg som de har gjort under det verksamhetsspridning i en ekonomisk struktur som i huvudsak
baseras på jordbruk. senaste decenniet.
8.8.2000 SV C 226/37 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
8.2. Regionkommittén har ingen beslutanderätt i denna kandidatländer. Deras tillträde till EU avgörs inte bara av
ekonomiska kriterier, och i synnerhet inte av en harmonisk fråga men vill påpeka följande:
utveckling mellan dessa länders regioner. Den återhämtning
— Nämnda länder är inte de enda som kan tänkas ansöka om som måste ske i kandidatländerna är avsevärd: i samband med
medlemskap i Europeiska unionen. deras tillträde till EU måste de regionala aspekterna stå tillbaka
för de nationella, även om en harmonisk regional utveckling i
— Man kan inte bortse från ett antal politiska, ekonomiska, dessa länder naturligtvis är önskvärd.
sociala, kulturella och ideologiska faktorer som hänger
8.4. Man återkommer här till den oundvikliga diskussionen samman med dessa länders aktuella situation, liksom med
om tillväxt och en jämlik utveckling i regionerna. Bör dessa deras historia och framtid, och som inte kommer till
länder utvecklas så snabbt som möjligt för att nå den nivå som uttryck i regionernas BNP, utan i nationella målsättningar
krävs för tillträde till EU? Eller bör de eftersträva en balanserad som är svåra att definiera.
regional tillväxt, vilket nödvändigtvis tar längre tid (med
vetskap om, som det nämns i rapporten, att man långt ifrån — Europeiska unionen måste lära sig att handskas med de
kommit över chocken av övergången från föregående till hopp som man framkallar för att senare kunna förverkliga
nuvarande period med en sjunkande BNP och BNP per capita)? dem; därför bör man utvärdera de inrikes- och utrikespoli-
tiska konsekvenser som dessa länders anslutning oundvikli-
8.5. I rapporten framhåller man att länderna i Central- och gen kommer att få, och kunna utvärdera både EU:s
O¨steuropa drar nytta av stora utländska direktinvesteringar och dessa kandidatländers verkliga förmåga att skapa ett
men att de endast koncentreras till ett par länder och bara framtida solidariskt Europa.
kommer från vissa EU-länder. Denna fråga är och förblir
känslig, och flera århundradens europeiska historia har lärt oss — EU skall kunna föra en utvecklande och ansvarsfull dialog
att vara försiktiga på denna punkt. med dessa länder utan att glömma att grunden — det vill
säga ett enat Europa — endast är politisk och moralisk och8.6. I rapporten tas det för givet att utvecklingen i dessabygger på fria och solidariska samhällen: EU skall först ochländer går mot en samhällsmodell som liknar EU:s, men ifrämst svara mot en idé om ett samhälle med gemensammasjälva verket utvecklas de mot en modell som ännu inte ärframtidsmål och kan endast lyckas om denna idé förverk-färdigutvecklad. Regionkommittén har i detta sammanhang enligas.viktig roll, eftersom det Europa som vi eftersträvar grundar sig
på både decentralisering och sammanhållning och baseras på— Vi är inte skeptiska till utvidgningen, men den måstegemensamma värderingar.absolut lyckas för att inte skapa stora problem i EU och i
dessa kandidatländer. Den förberedande fasen skulle gyn-8.7. Regionkommittén ser gärna att kandidatländerna eta-nas av att Regionkommittén engageras i större utsträck-blerar regionala politiska och administrativa strukturer, somning, eftersom vi som representanter för lokala ochgör det möjligt att avhandla samma frågor inom sammaregionala myndigheter kan skapa och utveckla de grundläg-institutionella ramar. Regionkommittén deltar gärna i ettgande kontakter med dessa länder som behövs för attpartnerskap för att bidra till att genomföra regionala strategierutvidgningen skall bli en framgång. Det faktum att ett landi dessa länder.ansöker om medlemskap skall inte skapa ett alltför stort
tryck på dess befolkning i form av ekonomisk anpassning8.8. Cypern är helt klart ett fall för sig. De ekonomiskaoch livsstil, eftersom detta kan skapa en motreaktion.kriterierna talar för ett tillträde till EU. Cyperns BNP är 75 %
av EU-genomsnittet. Arbetslösheten är låg, sysselsättningen
hög, men produktiviteten är också låg och det är på detta 8.3. Enligt rapporten råder det med några få undantag stora
skillnader mellan EU:s regioner och regionerna i ovannämnda område som insatser krävs.
Bryssel den 12 april 2000.
Regionkommitténs
ordförande
Jos CHABERT