MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning 2020

(2021/C 438/01)

INNEHÅLL

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA 2

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL 3

MEDEL SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN 7

ÅRSREDOVISNING FÖR EUF 9

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 46

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING 2020 47

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA (EUTF) 2020 54

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU:s FÖRVALTNINGSFONDER 61

RAPPORT OM DET EKONOMISKA GENOMFÖRANDET AVSEENDE EUF 66

ÅRSRAPPORT OM GENOMFÖRANDET – FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN 93

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning för 2020 har utarbetats i enlighet med avdelning X i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för Europeiska utvecklingsfonden i enlighet med artikel 18 i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från Europeiska investeringsbanken (EIB), vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning.

Rosa ALDEA BUSQUETS Räkenskapsförare 22 juni 2021

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL

1. BAKGRUND

Europeiska unionen (nedan kallad EU) bedriver samarbete med ett stort antal utvecklingsländer. Det huvudsakliga syftet är att främja ekonomisk och social utveckling samt miljöutveckling med särskild inriktning på att långsiktigt minska och utrota fattigdom genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar EU, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dem. De medel som anslås för utvecklingssamarbete kommer från tre källor:

— EU-budgeten.

— Europeiska utvecklingsfonden.

— Europeiska investeringsbanken.

Europeiska utvecklingsfonden (nedan kallad EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla stöd för utvecklingssamarbete med länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet (nedan kallade AKS-länderna) samt utomeuropeiska länder och territorier (nedan kallade ULT).

EUF finansieras inte genom EU-budgeten. Den inrättades genom ett internt avtal mellan företrädarna för medlemsstaterna, församlade inom rådet, och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av den verksamhet som bedrivs med hjälp av EUF:s medel. Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) förvaltar investeringsanslaget.

Under perioden 2014–2020 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AKS-länderna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny EUF ingås för en period av cirka fem år och styrs av en egen budgetförordning i vilken det krävs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild EUF. Redovisningarna upprättas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av kommissionen. Årsredovisningarna läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen för de medel som kommissionen är ansvarig för.

Det interna avtal som inrättade elfte EUF undertecknades av de deltagande medlemsstaterna under deras rådsmöte i juni 2013 (1). Det trädde i kraft den 1 mars 2015.

År 2018 antog rådet budgetförordningen för elfte EUF (2). Denna förordning upphäver den tidigare gällande förordningen och är tillämplig på verksamhet som finansieras genom tidigare EUF, utan att detta påverkar befintliga rättsliga åtaganden. Denna förordning ska inte tillämpas på investeringsanslaget för tidigare EUF.

Investeringsanslaget inrättades inom ramen för AKS–EU-partnerskapsavtalet. Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AKS-länderna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, vilket resulterar i ett självförnyande och finansiellt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsredovisningen, dvs. EUF:s årsredovisning och rapporten om det ekonomiska genomförandet. Investeringsanslagets räkenskaper ingår som en separat del av årsredovisningen (del II) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd.

2. HUR FINANSIERAS EUF?

Under rådets möte den 2 december 2013 antogs förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3). Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AKS-länderna inte skulle integreras i EU-budgeten, utan fortsätta finansieras genom den befintliga mellanstatliga Europeiska utvecklingsfonden (EUF).

EU-budgeten är ettårig och enligt denna budgetprincip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna i princip för ett år. I motsats till EU-budgeten är EUF en fond som förvaltas på flerårsbasis, vanligtvis under en femårsperiod, för att genomföra utvecklingssamarbete. Eftersom medlen anslås för en period på flera år får de anslagna medlen användas under den period EUF varar. Denna fleråriga metod används vid rapporteringen av genomförandet av budgeten, där EUF:s budgetgenomförande mäts i förhållande till de totala medlen.

EUF:s medel utgörs av särskilda bidrag från EU-medlemsstaterna. Ungefär vart femte år hålls ett möte på mellanstatlig nivå med medlemsstaternas företrädare som fattar beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och utövar tillsyn över hur medlen genomförts. Därefter förvaltar kommissionen fonden i enlighet med unionens politik för utvecklingssamarbete. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av EU-politiken måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra.

Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsavtal eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF.

3. EUF:s VERKSAMHET EFTER DEN 31 DECEMBER 2020

Elfte EUF har nått sitt slutskede, eftersom tidsfristklausulen trädde i kraft den 31 december 2020. I tidsfristklausulen anges ett datum för periodavgränsning vad avser åtagandena i elfte EUF. Från och med 2021 kan inga fler finansieringsöverenskommelser undertecknas inom ramen för elfte EUF. Särskilda kontrakt för befintliga finansieringsöverenskommelser kommer dock att fortsätta att undertecknas fram till den 31 december 2023.

För att säkerställa att utvecklingsprogrammen fortsätter att genomföras från 2021 kommer EUF-programmen att inkluderas i EU:s fleråriga budgetram (FBR). Det innebär att även om EUF-programmen hittills har finansierats genom frivilliga bidrag från medlemsstaterna kommer utvecklingsprogrammen från och med 2021 att finansieras genom EU-budgeten. Det innebär också att finansieringen av utvecklingsprogrammen kommer att omfattas av Europaparlamentets godkännande och att transaktionerna ska vara förenliga med EU:s finansiella bestämmelser på samma sätt som i andra EU- finansieringsprogram.

4. FÖRENADE KUNGARIKETS UTTRÄDE UR EUROPEISKA UNIONEN

Den 1 februari 2020 upphörde Förenade kungariket att vara en medlemsstat i Europeiska unionen. Efter ingåendet av avtalet mellan de båda parterna om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) åtog sig Förenade kungariket att fullgöra alla sina skyldigheter enligt den nuvarande fleråriga budgetramen och tidigare budgetplaner som om landet fortfarande vore en medlemsstat. Förenade kungarikets fortsatta deltagande i EUF hanteras i del fem kapitel 5 i utträdesavtalet.

Enligt artikel 152 i utträdesavtalet anges att Förenade kungariket ska fortsätta vara part i EUF fram till avslutet av elfte EUF och alla tidigare oavslutade EUF och landet ska i detta avseende ha samma skyldigheter som medlemsstaterna. Stödmottagare från Förenade kungariket är även i fortsättningen berättigade att på samma villkor som tidigare delta i projekt inom ramen för elfte EUF och tidigare EUF. Förenade kungariket får delta som observatör, utan rösträtt, i EUF-kommittén och kommittén för investeringsanslag (artikel 152.2 i utträdesavtalet). Förenade kungarikets andel av EUF:s investeringsanslag ska återbetalas till landet när investeringen förfaller. Om inte annat överenskommits ska Förenade kungarikets kapitalandel inte anslås vidare efter utgången av åtagandeperioden för elfte EUF eller föras över till efterföljande perioder (artikel 152.4 i utträdesavtalet).

I utträdesavtal anges också att om inga åtaganden ingåtts för beloppen för projekt i tionde EUF, eller från tidigare EUF, eller har dragits tillbaka den dag då detta avtal träder i kraft, ska Förenade kungarikets del av dessa belopp inte återanvändas. Detsamma gäller för Förenade kungarikets del av medel för vilka inga åtaganden gjorts eller som dragits tillbaka i elfte EUF efter den 31 december 2020 (artikel 153 i utträdesavtalet).

Förenade kungariket är fortsatt ansvarig för de garantier som ställs i alla EUF. Samtidigt är landet berättigat till sin del av alla belopp som återkrävts enligt villkoren för medlemsstaternas borgensförbindelser och till saldot på sitt medlemsstatskonto i förhållande till dess respektive deltagande i varje garantiavtal (artikel 154 i utträdesavtalet).

När dessa preliminära räkenskaper överlämnades, och på grundval av det utträdesavtal som ingåtts och trätt i kraft, finns det inga finansiella konsekvenser som ska rapporteras i EUF:s årsredovisning.

5. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

5.1. ÅRSREDOVISNING

I enlighet med artikel 18.3 i budgetförordningen för EUF upprättas EUF:s årsredovisning med hjälp av regler om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas). De redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU-institutioner och EU-organ för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetandet av årsredovisningen. Dessa redovisningsregler tillämpas även för EUF, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär.

Utarbetandet av EUF:s årsredovisning anförtros kommissionens räkenskapsförare, som även är EUF:s räkenskapsförare. Det är räkenskapsföraren som säkerställer att EUF:s årsredovisning i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska ställning.

Årsredovisningen består av följande:

Del I: Medel som förvaltas av kommissionen

(i) EUF:s årsredovisning och förklarande noter (ii) Årsredovisning för EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF (iii) Konsoliderad årsredovisning för EUF och EU:s förvaltningsfonder (iv) Rapport om det ekonomiska genomförandet avseende EUF

Del II: Årsrapport om genomförandet – Medel som förvaltas av EIB

(i) Årsredovisning för investeringsanslaget

Delen ”Årsredovisning för EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF” innehåller en årsredovisning för de två förvaltningsfonder som inrättats i EUF: EU:s förvaltningsfond Bêkou (se avsnittet ”Årsredovisning för EU:s förvaltningsfond Bêkou”) och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (se avsnittet ”Årsredovisning för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika”). Förvaltningsfondernas årsredovisningar upprättas under ansvar av kommissionens räkenskapsförare och en privat revisor gör en extern och oberoende revision av dem. De uppgifter för förvaltningsfonderna som ingår i årsredovisningen är preliminära.

EUF:s årsredovisning måste antas av kommissionen senast den 31 juli det år som följer på balansdagen och läggas fram för rådet och Europaparlamentet för beviljande av ansvarsfrihet.

6. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

6.1. REVISION

EUF:s årsredovisning granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten), som utarbetar en årsrapport till Europaparlamentet och rådet.

6.2. BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det ekonomiska genomförandet avseende EUF för ett givet räkenskapsår. Efter revision och slutversion av årsredovisningen åligger det rådet att lämna en rekommendation till Europaparlamentet, som därefter beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för det ekonomiska genomförandet av EUF för ett givet räkenskapsår. Beslutet grundas på en översyn av räkenskaperna och på revisionsrättens årsrapport (som också innehåller en revisionsförklaring) samt på kommissionens svar på den ansvarsfrihetsbeviljande myndighetens frågor och eventuellt begärda ytterligare upplysningar.

SAMMANDRAG AV DET EKONOMISKA GENOMFÖRANDET 2020

Nettobelopp, enbart tionde och elfte EUF.

Budgetgenomförande

Under 2020 påverkades det ekonomiska genomförandet (tionde och elfte EUF) avseende beslut (övergripande åtaganden: 2 687 miljoner euro), för kontrakt (enskilda åtaganden: 3 670 miljoner euro) och betalningar (4 599 miljoner euro) av EU:s hantering av den oförutsägbara covid-19-krisen, som gavs prioritet av kommissionen. Därför blev 2020 ett rekordår för betalningar på grund av ökade utbetalningar till projekt som bidrar till att bekämpa covid-19-krisen. Detta ledde också till påskyndandet av absorptionsperioden som förbättrades till tre år under 2020. Tidsfristklausulen för elfte EUF nåddes den 31 december 2020. Det innebär att det från 2021 inte kommer att finnas några fler globala åtaganden för projekt inom ramen för elfte EUF (mer information i avsnittet som gäller rapporten om det ekonomiska genomförandet).

Verksamhetens påverkan på årsredovisningen

I årsredovisningen är påverkan till följd av denna verksamhet mest märkbar när man tittar på följande:

— Förfinansiering (se not 2.2): En ökning med 29 miljoner euro som i stort sett är ett resultat av de nya kontrakt som undertecknats och förskott som utbetalats under 2020.

— Utgifter för stödinstrumenten (se not 3.3): En betydande ökning (med 852 miljoner euro) till följd av ökad verksamhet under året för att bekämpa de negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin, särskilt eftersom projekten omorienterades för att hantera krisen, men också på grund av EUF:s normala livscykel när elfte EUF:s verksamhet är som högst.

— Likvida medel (se not 2.5): En minskning med 451 miljoner euro till följd av den betydande ökningen av betalningar under året för att täcka de ökande utgifterna och förskotten för nya kontrakt.

— Upplupna kostnader (se not 2.8): En ökning med 208 miljoner euro som en följd av ökningen av antalet öppna kontrakt i slutet av året för vilka inga ersättningsanspråk godkändes i slutet av året.

MEDEL SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN

INNEHÅLL

ÅRSREDOVISNING FÖR EUF 9

BALANSRÄKNING FÖR EUF 10

RESULTATRÄKNING FÖR EUF 11

KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF 12

ÄNDRINGAR I EUF:s NETTOTILLGÅNGAR 13

BALANSRÄKNING PER EUF 14

RESULTATRÄKNING PER EUF 16

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF 17

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR EUF 20

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 46

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING 2020 47

BALANSRÄKNING 52

RESULTATRÄKNING 53

KASSAFLÖDESANALYS 53

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA (EUTF) 2020 54

BALANSRÄKNING 59

RESULTATRÄKNING 60

KASSAFLÖDESANALYS 60

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU:s FÖRVALTNINGSFONDER 61

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING 62

KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING 63

KONSOLIDERAD KASSAFLÖDESANALYS 64

KONSOLIDERAD REDOGÖRELSE FÖR ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA 65

RAPPORT OM DET EKONOMISKA GENOMFÖRANDET AVSEENDE EUF 66

ÅRSREDOVISNING FÖR EUF (4)

BALANSRÄKNING FÖR EUF

(miljoner euro) Not 31.12.2020 31.12.2019 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Finansiella tillgångar 2.1 33 36 Förfinansiering 2.2 873 910 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.3 394 266 1 300 1 213 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.2 1 355 1 288 Fordringar med motprestation och krav utan motprestation 2.4 140 123 Likvida medel 2.5 728 1 179 2 223 2 590 TOTALA TILLGÅNGAR 3 523 3 803 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder 2.6 (2) (19) (2) (19) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 (615) (516) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 (1 527 ) (1 319 ) (2 143 ) (1 835 ) TOTALA SKULDER (2 145 ) (1 854 ) NETTOTILLGÅNGAR 1 379 1 948 FONDER OCH RESERVER Reserv för verkligt värde 2.9 (5) (2) Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.10 58 986 54 809 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.10 2 252 2 252 Ekonomiskt resultat överfört från tidigare år (55 111 ) (51 155 ) Ekonomiskt resultat för året (4 744 ) (3 956 ) NETTOTILLGÅNGAR 1 379 1 948





RESULTATRÄKNING FÖR EUF

(miljoner euro) Not 2020 2019 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkravsverksamhet 92 28 92 28 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter 6 7 Övriga intäkter 37 39 43 46 Totala intäkter 135 74 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 (4 607 ) (3 755 ) Kostnader för samfinansiering 3.4 (53) (14) Finansieringskostnader 3.5 (21) (1) Övriga kostnader 3.6 (197) (260) Totala kostnader (4 878 ) (4 030 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (4 744 ) (3 956 )





KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF

(miljoner euro) Not 2020 2019 Ekonomiskt resultat för året (4 744 ) (3 956 ) Operativ verksamhet Kapitaltillskott – bidrag (netto) 4 177 4 385 (Ökning)/minskning av bidragen till förvaltningsfonden (127) (65) (Ökning)/minskning av förfinansiering (29) 136 (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och krav utan motprestation (17) 15 Ökning/(minskning) av finansiella skulder (17) 2 Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare 99 275 Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 209 37 Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel (3) (2) Investeringsverksamhet (Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas 2 (36) NETTOKASSAFLÖDE (452) 792 Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel (451) 792 Likvida medel vid årets början 2.5 1 179 387 Likvida medel vid årets slut 2.5 728 1 179





ÄNDRINGAR I EUF:s NETTOTILLGÅNGAR

miljoner euro Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF överfört från tidigare år (E) Reserv för verkligt värde (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Rörelser i verkligt värde (2) (2) Kapitaltillskott – bidrag — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Ekonomiskt resultat för året — — — (3 956 ) — (3 956 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Rörelser i verkligt värde (3) (3) Kapitaltillskott – bidrag (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Ekonomiskt resultat för året — — — (4 744 ) — (4 744 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 378





BALANSRÄKNING PER EUF

(miljoner euro) 31.12.2020 31.12.2019 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Finansiella tillgångar 2.1 — — (2) 35 33 — — — 36 36 Förfinansiering 2.2 — 3 292 578 873 — 6 325 580 910 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.3 — 29 9 355 394 — — — 266 266 — 33 299 969 1 300 — 6 325 882 1 213 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.2 — 9 341 1 005 1 355 — 26 441 821 1 288 Fordringar med motprestation och krav utan motprestation 2.4 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 183 121 2 201 (2 382 ) 123 Interna transaktioner inom EUF 181 (246) 1 663 (1 598 ) — 182 53 2 160 (2 395 ) — Likvida medel 2.5 — — — 728 728 — — — 1 179 1 179 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 224 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 TOTALA TILLGÅNGAR 362 (381) 4 025 (483) 3 523 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder 2.6 — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 — (1) (62) (554) (615) — (5) (108) (404) (516) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (96) (240) (983) (1 319 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) TOTALA SKULDER — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) NETTOTILLGÅNGAR 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 Reserver för verkligt värde 2.9 — — (2) (4) (5) — — — (2) (2) Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.10 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF 2.10 (2 512 ) 2 041 188 283 — (2 510 ) 2 109 265 136 — Ekonomiskt resultat överfört från tidigare år (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) Ekonomiskt resultat för året — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) NETTOTILLGÅNGAR 181 (203) 2 084 (683) 1 379 183 53 2 618 (905) 1 948





RESULTATRÄKNING PER EUF

(miljoner euro) 2020 2019 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkravsverksamhet (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter — 5 1 1 6 — — 3 4 7 Övriga intäkter — 5 18 13 37 1 6 21 12 39 — 10 19 13 43 1 6 24 16 46 Totala intäkter (1) 15 88 32 135 1 6 42 26 74 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) — (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) Kostnader för samfinansiering 3.4 — — (41) (12) (53) — — (9) (5) (14) Finansieringskostnader 3.5 1 (3) (16) (4) (21) — 2 (2) (1) (1) Övriga kostnader 3.6 — (9) (25) (162) (197) (1) (8) 20 (272) (260) Totala kostnader 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (35) (529) (3 393 ) (3 956 )

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF

(miljoner euro) Åttonde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF överfört från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184 Överföringar till och från tionde EUF — (1) (1) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Överföringar till och från tionde EUF — (2) (2) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





(miljoner euro) Nionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF överfört från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Överföringar till och från tionde EUF 15 (15) (15) Överföringar till och från tionde EUF — (27) (27) Ekonomiskt resultat för året — (34) (34) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Kapitaltillskott – bidrag — — — Överföringar till och från tionde EUF — (69) (69) Återbetalningar till medlemsstater (223) (223) Ekonomiskt resultat för året — — — — UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203)





(miljoner euro) Tionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF överfört från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2018 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 28 28 Överföringar till och från elfte EUF — 181 181 Ekonomiskt resultat för året — (529) (529) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 71 71 Överföringar till och från elfte EUF — (147) (147) Ekonomiskt resultat för året — (457) — (457) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) — 188 2 084





(miljoner euro) Elfte EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF överfört från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Reserv för verkligt värde (G) Totala tillgångar netto (C)+(D)+(E)+(F)+(G) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Rörelser i verkligt värde — (2) (2) Kapitaltillskott – bidrag (4 400 ) 4 400 4 400 Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF — — (181) (181) Ekonomiskt resultat för året — (3 393 ) — (3 393 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905) Rörelser i verkligt värde (2) (2) Kapitaltillskott – bidrag (4 400 ) 4 400 147 4 547 Ekonomiskt resultat för året — (4 324 ) — (4 324 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) — 283 (4) (683)

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR EUF (5)

1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1. REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om en enhets ekonomiska ställning, resultat och kassaflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal användare.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen finns fastställda i EU:s redovisningsregel 1 ”Årsredovisning” och är desamma som de som beskrivs i IPSAS 1, nämligen följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, väsentlighet, aggregering, avräkning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska kännetecknas av relevanta, rättvisande (tillförlitliga), begripliga, aktuella, jämförbara och kontrollerbara uppgifter.

1.2. GRUND FÖR UTARBETANDET

1.2.1. Rapporteringsperiod

Årsredovisningen läggs fram varje år. Räkenskapsåret börjar den 1 januari och slutar den 31 december.

1.2.2. Valuta och omräkningsunderlag

Årsredovisningen är uppställd i tusen euro, som är EU:s funktionella valuta. Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller på dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även valutakursvinster eller valutakursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årets utgång gällande valutakursen. Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta omräknas i euro enligt Europeiska centralbankens (ECB) valutakurser som gäller den 31 december.

Eurons valutakurs

Valuta 31.12.2020 31.12.2019 Valuta 31.12.2020 31.12.2019 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5597 4,2568 CZK 26,2420 25,4080 RON 4,8683 4,783 DKK 7,4409 7,4715 SEK 10,0343 10,4468 GBP 0,8990 0,8508 CHF 1,0802 1,0854 HRK 7,5519 7,4395 JPY 126,4900 121,9400 HUF 363,8900 330,5300 USD 1,2271 1,1234

1.2.3. Användning av uppskattningar

Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (Ipsas) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på förvaltningsuppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till belopp i form av ersättningar till anställda, upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader, avsättningar, finansiella risker avseende fordringar, eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt nedskrivning av värdet på tillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar.

Rimliga uppskattningar är ett viktigt inslag i arbetet med att upprätta årsredovisningen och undergräver inte dess tillförlitlighet. En uppskattning kan behöva revideras om de omständigheter som uppskattningen bygger på förändras, eller till följd av ny information eller ökad erfarenhet. En reviderad uppskattning kan inte avse tidigare perioder och innebär inte att ett fel rättas till. Konsekvenserna av en ändrad uppskattning ska redovisas i resultatavräkningen under den period den blir känd.

1.2.4. Tillämpning av nya och ändrade redovisningsregler för Europeiska unionen

Nya redovisningsregler har fått verkan under det räkenskapsår som börjar den 1 januari 2020 eller senare

Inga nya redovisningsregler har fått verkan under det räkenskapsår som börjar den 1 januari 2020 eller senare.

Nya redovisningsregler har antagits men ännu inte fått verkan den 31 december 2020

Den 17 december 2020 antog Europeiska kommissionens räkenskapsförare den reviderade redovisningsregeln EAR 11 Finansieringsinstrument som får verkan för redovisningsperioder som inleds den 1 januari 2021 eller senare. Den reviderade EAR 11 har uppdaterats i linje med den nya IPSAS 41 Finansieringsinstrument och fastställer principerna för den finansiella rapporteringen av de finansiella tillgångarna och skulderna i EU:s enheter. Närmare uppgifter finns i EU:s årsredovisning för 2020. Denna ändring väntas inte leda till några väsentliga konsekvenser på grund av att finansieringsinstrumenten i enhetens redovisning innehåller små belopp.

1.3. BALANSRÄKNING

1.3.1. Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar klassificeras i följande kategorier: ”Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning”, ”Lån och fordringar”, ”Investeringar som hålls till förfall” och ”Finansiella tillgångar som kan säljas”. Hur finansieringsinstrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

(i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

En finansiell tillgång klassificeras i denna kategori om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den hänförts till denna kategori av enheten. Derivat ingår också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under räkenskapsåret.

(ii) Lån och fordringar

Lån och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppkommer när enheten tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för de som förfaller inom ett år från balansdagen. Lånefordringar och kundfordringar inbegriper tidsbunden inlåning med en ursprunglig löptid på mer än tre månader.

(iii) Investeringar som hålls till förfall

Investeringar som hålls till förfall är sådana finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara utbetalningar eller fastställda löptider och som enheten har för avsikt och förmåga att behålla tills de förfaller. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under räkenskapsåret.

(iv) Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är sådana tillgångar som inte är derivat och som antingen klassificeras i denna kategori eller inte kan klassificeras i någon annan kategori. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på hur länge enheten har för avsikt att behålla dem, vilket vanligen motsvarar återstående löptid. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under räkenskapsåret.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, tillgångar som hålls till förfall eller tillgångar som kan säljas redovisas på sin affärsdag – dvs. den dag då enheten åtar sig att köpa eller sälja tillgången. Likvida medel och lån redovisas när de likvida medlen deponeras hos ett finansinstitut eller lånet utbetalas till låntagare. Finansieringsinstrument tas upp till verkligt värde vid första redovisningstillfället. För alla sådana finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde genom resultatavräkning läggs transaktionskostnader till det verkliga värdet vid första redovisningstillfället.

Finansieringsinstrument tas bort ur räkenskaperna när rätten att motta kassaflöden från investeringen har upphört eller när enheten överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet till en annan part.

Efterföljande värdering

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning tas därefter upp till verkligt värde, där vinster och förluster som uppkommer ändrar det verkliga värde som tas upp i resultaträkningen under den period då de uppkommer.

Lån och fordringar samt investeringar som hålls till förfall tas upp till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden.

Finansiella tillgångar som kan säljas tas därefter upp till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet redovisas i reserven för verkligt värde. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas, som har räknats fram enligt effektivräntemetoden, tas upp i resultaträkningen.

Enheten bedömer varje balansdag huruvida det finns objektiva omständigheter som tyder på att en finansiell tillgång behöver skrivas ner och om nedskrivningsförlusten bör tas upp i resultaträkningen.

1.3.2. Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med en kontant förhandsbetalning, dvs. en fixkassa. Det kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, avtal eller grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förhandsbetalningen återbetalas eller används i det syfte för vilket den beviljats under den period som anges i överenskommelsen. Om stödmottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska förfinansieringen återbetalas till enheten. Eftersom företaget behåller kontrollen över förfinansieringen och har rätt till bidrag för den icke stödberättigande delen, redovisas beloppet som en tillgång.

Förfinansiering redovisas första gången i balansräkningen när kontanter överförs till mottagaren. Det värderas till det avtalade beloppet. Under efterföljande perioder värderas förfinansieringen till det belopp som redovisades första gången i balansräkningen minus stödberättigande kostnader (inklusive uppskattade belopp vid behov) som uppkommit under perioden.

1.3.3. Fordringar och krav

EU:s redovisningsregler kräver en separat redovisning av transaktioner med respektive utan motprestation. För att skilja mellan de båda kategorierna ska begreppet ”fordringar” reserveras för transaktioner med motprestation, medan termen ”krav” används för ”krav utan motprestation”, dvs. transaktioner utan motprestation när EU erhåller värde från en annan enhet utan att ge ett ungefärligt lika värde i utbyte (t.ex. egna medel från medlemsstaterna).

Fordringar från transaktioner med motprestation uppfyller definitionen för finansieringsinstrument och klassificeras därmed som lån och fordringar och värderas i enlighet med detta.

Krav utan motprestation tas upp till ursprungsbeloppet (justerat för ränta och böter) minus nedskrivningar på grund av värdeminskning. Nedskrivning på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att enheten inte kommer att kunna återfå alla belopp enligt de ursprungliga villkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och kravvärdet. Nedskrivningsbeloppet förs upp i resultaträkningen.

1.3.4. Likvida medel

Likvida medel är finansieringsinstrument och innefattar kontanter, inlåning i bank som med kort varsel kan tas ut på begäran och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.3.5. Skulder till leverantörer och stödmottagare

I kortfristiga skulder ingår både beloppen för transaktioner med motprestation, som köp av varor och tjänster, och transaktioner utan motprestation exempelvis relaterade till ersättningsanspråk från mottagare av stöd, bidrag eller annan EU-finansiering samt förfinansiering (se not 1.4.1).

När bidrag eller annan finansiering tillhandahålls tas mottagarnas ersättningsanspråk upp som skulder till leverantörer och stödmottagare med det begärda beloppet när ersättningsanspråket inkommer. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder som uppkommer till följd av inköp av varor och tjänster redovisas till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in. Motsvarande kostnader förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten.

1.3.6. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Upplupna intäkter tas upp i årsredovisningen avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats och varor som levererats av enheten, samt för sådana händelser som omfattas av en avtalsenlig överenskommelse (t.ex. med hänvisning till ett avtal). Intäkter tas vid årets slut upp som förutbetalda intäkter för påföljande räkenskapsår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

Kostnader tas också upp under den period de avser. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som räkenskapsföraren utfärdat. De syftar till att säkerställa att det finns rimliga garantier för att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska och övriga situation. Analogt gäller att kostnaden tas upp som förutbetalda intäkter för påföljande redovisningsperiod om betalningen har gjorts i förväg för tjänster eller varor som ännu inte har utförts eller mottagits.

1.4. RESULTATRÄKNING

1.4.1. Intäkter

Intäkterna omfattar bruttoinflöden av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential som mottagits eller kommer att mottas av enheten, vilket representerar en annan ökning av nettotillgångarna än ökningar som avser bidrag från ägare.

Beroende på de underliggande transaktionernas karaktär görs i resultaträkningen åtskillnad mellan följande intäkter:

(i) Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation utgörs av skatter och transfereringar, eftersom överlåtaren tillhandahåller medel till den mottagande enheten utan att denna direkt lämnar ett ungefärligt motsvarande värde i utbyte. Transfereringar är inflöden av potentiella framtida ekonomiska fördelar eller servicepotential från andra transaktioner utan motprestation än skatter. För EU:s enheter består transfereringarna mestadels av medel från kommissionen (t.ex. ett utjämningsbidrag till de traditionella organen, driftsstöd för överenskommelse om medverkan).

Enheten ska redovisa en tillgång vid transfereringar när enheten kontrollerar medlen till följd av tidigare händelser (transfereringen) och förväntas erhålla framtida ekonomiska fördelar eller servicepotential från dessa medel och när det verkliga värdet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Ett inflöde av medel från en transaktion utan motprestation som redovisas som en tillgång (dvs. likvida medel) redovisas även som en intäkt, utom i den mån enheten har en befintlig förpliktelse med avseende på transfereringen (villkor), som kan behöva uppfyllas innan intäkten kan redovisas. Fram till dess att villkoret är uppfyllt tas intäkterna upp som förutbetalda intäkter och redovisas som en skuld.

(ii) Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen slutförts på balansdagen.

1.4.2. Kostnader

Kostnader är minskningar i potentiella framtida ekonomiska fördelar eller servicepotential under rapporteringsperioden i form av utflöden eller förbrukning av tillgångar eller uppkomst av skulder som leder till minskade nettotillgångar. De inbegriper både kostnader med motprestation och kostnader utan motprestation.

Kostnader med motprestation som grundas på inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. På balansdagen kostnadsförs i resultaträkningen de kostnader för tjänster som tillhandahållits men för vilka en faktura ännu inte har mottagits eller godkänts.

Kostnader utan motprestation avser transfereringar till stödmottagare och kan vara av tre olika slag: Fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En transferering tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den uppkommit, förutsatt att transfereringen är tillåten enligt bestämmelserna eller godkänts i avtal, att stödmottagaren uppfyller eventuella behörighetskriterier, samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kriterierna godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årets slut beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som stödmottagarna ådragit sig, men ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.5. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.5.1. Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång redovisas i det fall ett inflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential är sannolikt.

1.5.2. Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll, eller en befintlig förpliktelse där det inte är sannolikt att ett utflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential kommer att krävas för att reglera förpliktelsen.

En eventualförpliktelse uppkommer även under de sällsynta omständigheter när förpliktelsens belopp inte kan värderas med tillräcklig tillförlitlighet.

Eventualförpliktelser tas inte upp i räkenskaperna. Upplysningar lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential är ytterst liten.

1.6. FONDKAPITAL

Medlemsstaterna i EUF ger bidrag till fonden för genomförandet av EUF:s program enligt vad som anges i det interna avtalet för varje EUF. Enligt den tillämpliga rättsliga grunden fattas beslut om infordran av medel, dvs. begäran om finansiering för ett givet år n, genom ett rådsbeslut under år n-1, där de medel som ska tas emot är tydligt fördelade på särskilda framtida perioder.

Bidragen uppfyller kriterierna för bidrag från ägarna (redovisningsregel 1) och behandlas som fondkapital i EUF:s årsredovisning. Fondkapitalet utgör det totala bidragsbelopp som ska tas emot från medlemsstaterna i EUF. Eftersom det icke infordrade fondkapitalet öppet dras av från det totala fondkapitalet (se redogörelse för ändringar i nettotillgångarna), redovisas bara det infordrade fondkapitalet i balansräkningen.

Eftersom de överenskomna bidragen är fördelade på särskilda rapporteringsperioder, där EUF:s rättsliga anspråk gentemot medlemsstaterna i EUF bara uppkommer under dessa perioder, redovisas alla belopp som tagits emot på förhand som förutbetalda kapitaltillskott under skulder istället för som infordrat kapital.

1.7. SAMFINANSIERING

De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater, icke-medlemsstater och andra när de uppfyller kriterierna för intäkter från transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF använder bidragen för att tillhandahålla tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot). Utestående skulder för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppkommit i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

Kostnader för samfinansierade projekt tas upp i redovisningen allteftersom de uppkommer. Motsvarande bidragsbelopp bokförs som driftsintäkter och det ekonomiska resultatet påverkas inte.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

2.1. FINANSIELLA TILLGÅNGAR

EUF:s finansiella tillgångar uppgick den 31 december 2020 till 33 miljoner euro (2019: 36 miljoner euro). De omfattar finansiella tillgångar som kan säljas och som nästan helt och hållet utgörs av investeringar i egetkapitalinstrument.

2.2. FÖRFINANSIERING

Många kontrakt innehåller bestämmelser om förhandsbetalning innan arbetet påbörjats eller innan några varor har levererats eller tjänster tillhandahållits. Ibland anges i kontraktens betalningsplan att betalningar ska göras på grundval av en lägesrapport. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs.

Tidpunkten för förfinansiering avgör om den redovisas som en kortfristig eller långfristig förfinansiering. Nyttjandet bestäms av den underliggande överenskommelsen för projektet. Eventuellt nyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering. Eftersom många EUF-projekt är långfristiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas viss förfinansiering upp som anläggningstillgångar.

(miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Långfristig förfinansiering 2.2.1 — 3 292 578 873 910 Kortfristig förfinansiering 2.2.2 — 9 341 1 005 1 355 1 288 Totalt — 12 633 1 583 2 228 2 199

Ökningen av den totala förfinansieringen med 29 miljoner euro den 31 december 2020 är en kombinerad effekt av ökningen av förfinansieringen av elfte EUF (2019: 1 401 miljoner euro) och en minskning av förfinansieringen av tionde EUF (2019: 766 miljoner euro).

Ökningen av förfinansieringen av elfte EUF kan till stor del förklaras av ökningen av förskott som betalats ut för nya kontrakt som ingåtts under året. Elfte EUF inleddes2015 och under 2020 ingicks flest kontrakt för EUF:s verksamheter. Det resulterade i att antalet öppna kontrakt ökade från omkring 3 400 under 2019 till 3 550 under 2020. Denna ökning av förfinansieringen ledde till en ökning av likviditetsutflödena och därför till en minskning av likvida medel (se not 2.5)

Minskningen av förfinansieringen i tionde EUF följer av EUF:s normala livscykel. Många kontrakt fullbordades och avslutades till följd av utfasningen av tionde EUF. Antalet öppna kontrakt inom ramen för denna EUF minskade från omkring 2 600 under 2019 till cirka 2 500 under 2020. Förfinansieringen till stödmottagare minskade följaktligen, medan avräkningen för förfinansieringen i räkenskaperna ökade.

2.2.1. Långfristig förfinansiering enligt förvaltningsmetod

(miljoner euro) 31.12.2020 31.12.2019 Direkt förvaltning Genomförd av: Europeiska kommissionen 139 190 EU:s genomförandeorgan 8 6 EU-delegationer 25 49 171 244 Indirekt förvaltning Genomförs av: EIB och EIF 266 313 Internationella organisationer 347 291 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 28 22 Offentligrättsliga organ 49 22 Tredjeländer 11 17 EU-organ och offentlig-privata partnerskap 1 1 702 666 Totalt 873 910

2.2.2. Kortfristig förfinansiering

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Förfinansiering (brutto) — 98 1 527 3 472 5 097 5 030 Avslut av räkenskaperna genom periodavgränsning — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 742 ) Totalt — 9 341 1 005 1 355 1 288

2.2.3. Kortfristig förfinansiering enligt förvaltningsmetod

(miljoner euro) 31.12.2020 31.12.2019 Direkt förvaltning Genomförd av: Europeiska kommissionen (40) 80 EU:s genomförandeorgan 14 15 EU-delegationer 206 188 180 283 Indirekt förvaltning Genomförs av: EIB och EIF 224 50 Internationella organisationer 572 569 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 73 86 Offentligrättsliga organ 146 119 Tredjeländer 155 180 EU-organ och offentlig-privata partnerskap 4 1 1 175 1 005 Totalt 1 355 1 288

2.2.4. Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Vid förfinansiering ställs säkerheter i form av garantier som frigörs när den slutliga betalningsansökan för projektet har betalats.

(miljoner euro) 31.12.2020 31.12.2019 Garanti vid förfinansiering 49 46

Ökningen av garantier vid förfinansiering är en följd av ökningen av förfinansiering.

Den största delen av förfinansieringen betalas inom ramen för indirekt förvaltning. I sådana fall är mottagaren av garantin inte EUF, utan den upphandlande myndigheten. Genom dessa säkerheter säkerställs EUF:s tillgångar, även om fonden inte är mottagaren.

2.3. BIDRAG TILL FÖRVALTNINGSFONDERNA

Denna rubrik motsvarar det belopp som betalats ut som bidrag till EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika och EU:s förvaltningsfond Bêkou. Bidragen lämnas netto efter avdrag av förvaltningsfondernas kostnader och kan hänföras till EUF.

Förvaltningsfondens bidrag genomförs av kommissionen genom direkt förvaltning.

(miljoner euro) Nettobidrag den 31.12.2019 Bidrag som inbetalats 2020 Fördelning av förvaltningsfondernas nettokostnader 2020 Nettobidrag den 31.12.2020 Afrika 263 771 (649) 385 Bêkou 4 29 (24) 9 Totalt 266 800 (673) 394

Bidragen till förvaltningsfonderna ökade från 600 miljoner euro under 2019 till 800 miljoner euro under 2020. Ökningen av finansieringen behövdes för att täcka förvaltningsfondernas ökade verksamhet som ledde till ökade utgifter på detta område.

2.4. KRAV UTAN MOTPRESTATION OCH FORDRINGAR MED MOTPRESTATION

Transaktioner med motprestation är transaktioner där enheterna erhåller tillgångar eller tjänster, eller får skulder annullerade, och direkt ger ett ungefärligt lika värde (primärt i form av varor, tjänster eller användning av tillgångar) till den andra parten i utbyte. Transaktioner utan motprestation är transaktioner där en enhet antingen tar emot värde från en annan enhet, utan att direkt ge ett ungefärligt direkt lika värde i utbyte eller ge värde till en annan enhet, utan att direkt ta emot ett ungefärligt direkt lika värde i utbyte.

(miljoner euro) Not 31.12.2020 31.12.2019 Krav utan motprestation 2.4.1 48 32 Fordringar avseende transaktioner med motprestation 2.4.2 92 91 Totalt 140 123

2.4.1. Krav utan motprestation

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Medlemsstater — — — — — 1 Kunder — 5 50 5 61 27 Offentliga organ — 11 14 2 27 21 Tredjeländer — 1 2 1 4 7 Nedskrivet belopp — (15) (28) (4) (49) (27) Företagsinterna konton med EU:s institutioner — — — 4 4 5 Totalt — 2 38 8 48 32

2.4.2. Fordringar avseende transaktioner med motprestation

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Upplupna intäkter — 67 21 — 88 88 Interna transaktioner inom EUF 181 (246) 1 663 (1 598 ) — — Övriga — — — 4 4 4 Totalt 181 (179) 1 684 (1 594 ) 92 91

Under upplupna intäkter ingår belopp för upplupen ränta för förfinansiering, nämligen ett belopp på 62,6 miljoner euro som avser ett skuldlättnadsprojekt tillsammans med Världsbanken och 18 miljoner euro som avser EU:s förvaltningsfond för infrastruktur i Afrika tillsammans med EIB.

Rubriken ”Övriga” omfattar i sin helhet en fordran till förmån för globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi.

Av effektivitetsskäl tilldelas den gemensamma kassan för alla EUF den elfte EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom interna transaktioner mellan EUF:s olika balansräkningar.

EUF:s interna transaktioner redovisas bara i de enskilda EUF. Summan av EUF:s interna transaktioner är noll.

2.5. LIKVIDA MEDEL (6)

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Särskilda konton Centralbanker — — — 693 693 729 — — — 693 693 729 Löpande konton Affärsbanker — — — 8 8 421 Likvida medel som hör till finansieringsinstrument — — — 27 27 30 — — — 35 35 450 Totalt — — — 728 728 1 179

Minskningen av beloppen under denna rubrik på 451 miljoner euro kan framför allt förklaras av ökningen av betalningar från konton i affärsbankerna som ligger i linje med ökningen av utgifter (se not 3.3) och ökningen av förfinansiering (se not 2.2). EUF:s nettobetalningar nådde rekordhöga nivåer med 4 605 miljoner euro under 2020 (2019: 3 910 miljoner euro), främst till följd av konsekvenserna av covid-19-pandemin. För att hantera pandemin anpassar EU sina prioriteringar och program till partnerländerna, vilket har lett till ökade utbetalningar, särskilt till projekt som avser att bekämpa covid-19-krisen.

Liksom under föregående år och för att begränsa motpartsrisken hålls mer likvida medel i konton hos centralbanker än hos affärsbanker (se not 5.1).

SKULDER

2.6. FINANSIELLA SKULDER

2.6.1. Skulder från samfinansiering

Skulder från samfinansiering utgör medel som EUF tar emot med avseende på avtalen om samfinansiering. EUF ska använda dessa bidrag för att tillhandahålla överenskomna tjänster till tredje parter och återlämna de outnyttjade medlen till bidragsgivarna. Tidpunkten för användningen av samfinansieringsbeloppen avgör om dessa redovisas som kortfristiga eller långfristiga.

Vid årets slut görs en bedömning från fall till fall av alla skulder från samfinansiering och alla belopp som sannolikt inte kommer att användas under de följande 12 månaderna bedöms som långfristiga. Kortfristiga belopp visas i not 2.7.2.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Långfristiga skulder från samfinansiering — — — 2 2 19 Kortfristiga skulder från samfinansiering — — 10 32 42 69 Totalt — — 10 34 44 88

Minskningen av de totala skulderna från samfinansiering på 44 miljoner euro beror främst på en ökning av utgifterna för samfinansierade projekt (53,2 miljoner euro), nämligen relaterade till elfte EUF (se not 3.4) som delvis kompenserades av nya samfinansieringsprojekt på 9 miljoner euro. Den betydande minskningen av långfristiga skulder från samfinansiering ligger i linje med samfinansieringsprojektens livscykel: I slutet av året görs en analys av varje enskild samfinansiering som är öppen och bara de belopp som inte kommer att kostnadsföras nästkommande år klassificeras som långfristig samfinansiering.

2.7. SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

(miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Kortfristiga skulder 2.7.1 — 1 53 291 345 182 Diverse skulder 2.7.2 — — 8 262 270 334 Totalt — 1 62 553 615 516

2.7.1. Kortfristiga skulder

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Leverantörer — 4 44 93 141 97 Medlemsstater — — — — — 2 Tredjeländer — — 2 187 189 78 Offentliga organ — — 21 79 100 92 Övriga kortfristiga skulder — (4) (13) (68) (85) (88) Totalt — — 53 291 345 182

Skulderna omfattar till stor del kostnadsredovisningar som EUF tagit emot i relation till de bidrag som tillhandahållits mottagarna. De tas upp i redovisningen vid den tidpunkt då kostnadsredovisningen tas emot och till det fullständiga beloppet i kostnadsredovisningen. Efter en kontroll av stödberättigandet betalas bara de stödberättigande beloppen till mottagarna. I slutet av året analyseras de utestående ersättningsanspråken och de beräknade stödberättigande kostnaderna för dessa ersättningsanspråk redovisas i resultaträkningen. De beräknade beloppen som inte ger rätt till stöd tas upp i redovisningen som övriga kortfristiga skulder.

Ökningen av skulderna, i synnerhet för leverantörer och tredjeländer, följer av flera fakturor som inte har godkänts och betalats innan slutet av året.

2.7.2. Diverse skulder

(miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Skulder från samfinansiering 2.6.1 — — 10 32 42 69 Förutbetalda kapitaltillskott 2.7.2.1 — — — 223 223 264 Övriga diverse skulder — — (2) 7 5 1 Totalt — — 8 262 270 334

2.7.2.1. Förutbetalda kapitaltillskott

Den 31 december 2020 avser hela beloppet på 223 miljoner euro en återbetalning till medlemsstaterna från tillbakadragna eller outnyttjade medel från projekt från åttonde och nionde EUF (se not 2.10.1). Medlemsstaterna enades om att de belopp som ska återbetalas kan räknas av mot bidragen från elfte EUF under den första infordran om bidrag under 2021.

Den 31 december 2020 fanns det inte, frånsett de återbetalade beloppen, några kapitaltillskott som betalats i förskott.

2.8. UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Upplupna kostnader — 67 217 1 243 1 526 1 318 Övriga upplupna intäkter och förutbetalda kostnader — — — 1 1 1 Totalt — 67 217 1 244 1 527 1 319

Upplupna kostnader omfattar beräknade driftskostnader för pågående eller avslutade kontrakt, utan godkända ersättningsanspråk där de stödberättigande kostnader som uppkommit för mottagarna av medlen beräknades genom att använda bästa tillgängliga uppgifter. Andelen beräknade upplupna kostnader som avser utbetald förfinansiering har redovisats som en minskning av förfinansieringsbeloppen (se not 2.2 above).

Ökningen under denna rubrik är en kombinerad konsekvens av en ökning av upplupna kostnader inom ramen för elfte EUF (2019: 983 miljoner euro) och en minskning av upplupna kostnader inom ramen för tionde EUF (2019: 240 miljoner euro). Detta ligger i linje med EUF:s livscykel och hänger också samman med utvecklingen av antalet öppna kontrakt inom dessa EUF: elfte EUF nådde full marschfart 2020 och det fanns alltså betydligt fler öppna kontrakt den 31 december 2020 för vilka avgifterna måste beräknas och tas ut (se not 2.2).

NETTOTILLGÅNGAR

2.9. RESERV FÖR VERKLIGT VÄRDE

Justeringar av det verkliga värdet på finansiella tillgångar som kan säljas redovisas, i enlighet med EU:s redovisningsregler, i reserven för verkligt värde.

(miljoner euro) 31.12.2020 31.12.2019 Reserv för verkligt värde 5 2

2.10. FONDKAPITAL

2.10.1. Infordrat fondkapital – aktiva EUF

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Fondkapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Icke infordrat fondkapital — (15) — (18 440 ) (18 455 ) Infordrat fondkapital den 31.12.2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Fondkapital 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Icke infordrat fondkapital — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Infordrat fondkapital den 31.12.2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986

Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal. Icke infordrat fondkapital motsvarar belopp som ännu inte har uppburits från medlemsstaterna. Det så kallade fondkapitalet motsvarar bidragen, som har infordrats av EUF och förs över till medlemsstaternas statskassor (se nedan).

Genom rådets beslut (EU) 2020/1708 (7) ska medlemsstaternas bidragsandel som fastställs i de interna avtalen för åttonde och nionde EUF således minskas med ett belopp på 223 miljoner euro som dragits tillbaka från åttonde och nionde EUF. Eftersom de medel som dragits tillbaka från åttonde EUF redan har överförts till övriga EUF, drogs 223 miljoner euro av från kapitalet i nionde EUF. Återbetalningar till följd av denna minskning har kompenserats genom ytterligare infordran av medel i elfte EUF. Återbetalningen kommer att användas gentemot den första delbetalningen 2021, vilket förklarar beloppet på 223 miljoner euro förutbetalt kapital (se not 2.7.2).

Den 1 februari 2020 upphörde Förenade kungariket att vara en medlemsstat i Europeiska unionen. Även om Förenade kungariket fortsätter att vara part i EUF till dess alla program har avslutats och har samma skyldigheter som medlemsstaterna kan, i enlighet med artikel 153 i utträdesavtalet, dess andel av outnyttjade medel och medel som dragits tillbaka från åttonde, nionde och tionde EUF inte återanvändas.

2.10.2. Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat samt Förenade kungariket

(miljoner euro) Bidrag elfte EUF % Icke infordrat fondkapital den 31.12.2019 Infordrat kapital 2020 Icke infordrat fondkapital den 31.12.2020 Österrike 2,40 442 (105) 337 Belgien 3,25 599 (143) 456 Bulgarien 0,22 40 (10) 31 Kroatien 0,23 42 (10) 32 Cypern 0,11 21 (5) 16 Tjeckien 0,80 147 (35) 112 Danmark 1,98 365 (87) 278 Estland 0,09 16 (4) 12 Finland 1,51 278 (66) 212 Frankrike 17,81 3 285 (784) 2 501 Tyskland 20,58 3 795 (906) 2 889 Grekland 1,51 278 (66) 212 Ungern 0,61 113 (27) 86 Irland 0,94 173 (41) 132 Italien 12,53 2 311 (551) 1 759 Lettland 0,12 21 (5) 16 Litauen 0,18 33 (8) 25 Luxemburg 0,26 47 (11) 36 Malta 0,04 7 (2) 5 Nederländerna 4,78 881 (210) 671 Polen 2,01 370 (88) 282 Portugal 1,20 221 (53) 168 Rumänien 0,72 132 (32) 101 Slovakien 0,38 69 (17) 53 Slovenien 0,22 41 (10) 32 Spanien 7,93 1 463 (349) 1 114 Sverige 2,94 542 (129) 413 Förenade kungariket 14,68 2 707 (646) 2 061 Totalt 100,00 18 440 (4 400 ) 14 040

Eftersom kapitalet i åttonde, nionde och tionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet under de föregående åren har under 2020 ett belopp på 4 400 miljoner euro infordrats som är helt relaterat till elfte EUF.

2.10.3. Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Medel överförda från avslutade EUF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Under denna rubrik ingår medel som överförts från avslutade EUF till åttonde och nionde EUF.

2.10.4. Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Utgående balans den 31.12.2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Överföring av tillbakadragna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF (1) (27) 28 — — Överföring av tillbakadragna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i elfte EUF — — 181 (181) — Utgående balans den 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Överföring av tillbakadragna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF (2) (69) 71 — — Överföring av tillbakadragna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i elfte EUF — — (147) 147 — Utgående balans den 31.12.2020 (2 512 ) 2 041 188 283 —

Under denna rubrik ingår medel som överförts mellan aktiva EUF.

Alltsedan ikraftträdandet av Cotonouavtalet överförs alla outnyttjade medel från tidigare aktiva EUF till den senast inrättade EUF efter det att de tidigare åtagandena dragits tillbaka. Medel som överförts från andra EUF resulterar i en ökning av anslagen för den mottagande fonden och i en minskning av anslagen för ursprungsfonden. Medel som överförts till resultatreserven för tionde och elfte EUF kan bara tas i anspråk enligt de särskilda villkor som anges i de interna avtalen.

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

INTÄKTER

(miljoner euro) Not 2020 2019 Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 92 28 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 43 46 Totalt 135 74

3.1. INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

(miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2020 2019 Återkrav av kostnader (1) 5 28 7 39 13 Intäkter från samfinansiering 3.1.1 — — 41 12 53 14 Totalt (1) 5 69 19 92 28

Intäkter från transaktioner utan motprestation kan delas upp enligt följande förvaltningsmetod:

(miljoner euro) 2020 2019 Direkt förvaltning Genomförs av: Europeiska kommissionen 2 1 EU-delegationer 11 6 13 6 Indirekt förvaltning Genomförs av: Tredjeländer 42 15 Offentligrättsliga organ 13 Internationella organisationer 17 5 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 7 2 79 22 Totalt 92 28

3.1.1. Intäkter från samfinansiering

Samfinansieringsbidragen uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation och bör därmed inte påverka resultaträkningen. Bidragen kvarstår som skulder (se not 2.6.1och 2.7.2) till dess att de villkor som åtföljer de donerade medlen är uppfyllda, dvs. stödberättigande kostnader har uppkommit (se not 3.4). Motsvarande belopp tas därefter upp i resultaträkningen som intäkter utan motprestation från samfinansiering. Följaktligen är påverkan på årets ekonomiska resultat noll.

3.2. INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2020 2019 Finansiella intäkter — 5 1 1 6 7 Övriga intäkter — 5 18 13 37 39 Totalt — 10 19 14 43 46

De finansiella intäkterna utgörs främst av upplupna räntor på betalningskrav vars tidsfrist har löpt ut (1,5 miljoner euro) och ränta på förfinansiering (4,7 miljoner euro). Övriga intäkter avser i huvudsak valutakursvinster. Motsvarande valutakursförluster tas upp i redovisningen under övriga kostnader (se not 3.6).

KOSTNADER

Under denna rubrik tas kostnader avseende den operativa verksamheten upp.

3.3. STÖDINSTRUMENT

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2020 2019 Programplanerat bistånd — — 244 2 646 2 889 2 120 Makroekonomiskt stöd — (8) — — (8) 29 Sektorspolitik — 3 — — 3 (0) Projekt som avser flera AKS-länder — (22) 212 829 1 019 951 Katastrofbistånd — (7) 5 21 19 112 Institutionellt stöd — — 2 10 13 7 Bidrag till förvaltningsfonderna — — — 673 673 535 Totalt — (33) 462 4 179 4 607 3 755

EUF:s driftskostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut.

Under 2020 ökade driftskostnaderna väsentligt, med 852 miljoner euro, huvudsakligen beroende på ökade kostnader för elfte EUF (från 3 141 000 euro år 2019 till 4 179 000 euro år 2020). Covid-19-krisen ledde till ökade utgifter i elfte EUF, i synnerhet som projekten omorienterades till att hantera krisen. Dessutom ligger de förändrade kostnaderna i tionde och elfte EUF också i linje med EUF:s livscykel och är kopplade till utvecklingen av antalet öppna kontrakt inom ramen för dessa EUF. Elfte EUF hade tagit god fart under 2020, vilket innebär att det i slutet av året fanns betydligt fler kontrakt inom ramen för vilka kostnader uppkommer (se not 2.2). Däremot slutfördes och avslutades många kontrakt inom ramen för tionde och tidigare EUF under 2020, vilket ledde till att kostnaderna minskade för dessa EUF.

I elfte EUF kommer de ökade kostnaderna främst från ökningen av programplanerat bistånd (en ökning från 2 120 000 euro år 2019 till 2 889 000 euro år 2020) och bidragen till förvaltningsfonderna (en ökning från 535 miljoner euro år 2019 till 673 miljoner euro år 2020). Å andra sidan minskade kostnaderna för katastrofbistånd med 92 miljoner euro. Enligt vad som anges ovan ändrades strukturen, framför allt i elfte EUF, på stödinstrumentens kostnader jämfört med 2019 för att hantera de behov som uppstått genom covid-19-pandemin.

Det negativa beloppet i nionde EUF beror främst på återföringen av 2019 års avslutande bokföring.

3.4. KOSTNADER FÖR SAMFINANSIERING

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2020 2019 Samfinansiering — — 41 12 53 14

I denna rubrik ingår kostnader som uppkommit från samfinansieringsprojekt under 2020. Det bör noteras att de kostnader som uppkommit inbegriper beräknade belopp som avser periodavgränsningen (och följaktligen återföring av förra årets beräknade belopp).

Under 2020 har många samfinansierade projekt i elfte EUF avslutats eller nått mognad, vilket ledde till ökade kostnader och minskade samfinansieringsskyldigheter (se not 2.6.1 och 2.7.2).

I enlighet med redovisningsreglerna för samfinansiering påverkar beloppen inte räkenskapsårets resultat, eftersom de tas upp både under samfinansierade kostnader och samfinansierade intäkter (not 3.1.1).

Stödinstrument och kostnader för samfinansiering per förvaltningsmetod

(miljoner euro) 2020 2019 Direkt förvaltning Genomförs av: Europeiska kommissionen 168 86 EU:s genomförandeorgan 14 (13) Förvaltningsfonder 19 483 EU-delegationer 1 969 1 141 2 170 1 697 Indirekt förvaltning Genomförs av: EIB och EIF (67) 145 Internationella organisationer 1 268 1 003 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 243 126 Offentligrättsliga organ 248 184 Tredjeländer 795 613 EU-organ i offentlig-privata partnerskap 2 1 2 490 2 073 Totalt 4 660 3 770

3.5. FINANSIERINGSKOSTNADER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2020 2019 Nedskrivning av fordringar (1) 3 16 4 21 1

Ökningen under denna rubrik beror på ökningen av belopp som inte kan återkrävas till följd av gamla betalningskrav (mer än 2 år), konkurser och beslut att avstå från fordran.

3.6. ÖVRIGA KOSTNADER

Rubriken Administrativa kostnader och it-kostnader inbegriper belopp som baseras på EUF:s interna avtal som anslagits till kommissionen för att täcka de administrativa kostnader som uppkommit i både högkvarteren och delegationerna för att förvalta EUF:s program. De så kallade utgifterna för administrativt stöd avser i huvudsak utgifter för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt utgifter för datornät, tekniskt bistånd, finansförvaltning och prognoser, etc.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2020 2019 Administrativa kostnader och it-kostnader — — — 120 120 220 Avsättningar för risker och kostnader — — — — — — Realiserade förluster på kundfordringar — 4 1 — 4 3 Valutakursförluster — 6 24 42 72 37 Totalt (0) 9 25 162 196 260

Minskningen under denna rubrik är en kombinerad konsekvens av den betydande minskningen av de beräknade administrativa kostnaderna och it-kostnaderna vid årets slut (2019: 220 miljoner euro) och ökningen av kostnader relaterade till valutaförluster (2019: 37 miljoner euro).

4. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA SIGNIFIKANTA UPPLYSNINGAR

4.1. EVENTUALTILLGÅNGAR

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Fullgörandegarantier — 7 4 — 12 15 Innehållandegaranti — 5 3 — 9 9 Totalt — 13 7 — 21 24

Det krävs ibland att en säkerhet ställs i form av fullgörandegarantier för att säkra att EUF:s stödmottagare fullgör sina avtalsenliga skyldigheter gentemot EUF.

Innehållandegarantier tillämpas bara på avtal om bygg- och anläggningsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till stödmottagarna inne för att säkerställa att de fullgör sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp tas upp i redovisningen som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Innehållandegarantier redovisas som eventualtillgångar.

När avtal förvaltas inom ramen för indirekt förvaltning tillhör de garantier som ställts en annan upphandlande myndighet än EUF och därför redovisas garantierna inte via EUF.

4.2. ÖVRIGA SIGNIFIKANTA UPPLYSNINGAR

4.2.1. Utestående åtaganden som ännu inte kostnadsförts

Det nedanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtagandena minus belopp som kostnadsförts i resultaträkningen. Med budgeterade utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av att fleråriga program upprättats.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2020 31.12.2019 Utestående åtaganden som ännu inte kostnadsförts — 42 580 6 602 7 224 8 564

Den 31 december 2020 uppgick de budgeterade utestående åtagandena till 9 286 miljoner euro (2019: 10 270 miljoner euro).

5. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som kommissionen utför för EUF:s räkning för att ta fondens medel i anspråk.

5.1. RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING

Reglerna och principerna för hanteringen av likviditetsförvaltningen anges i budgetförordningen för elfte EUF och i det interna avtalet.

Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper:

(a) Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona till dess att betalningen till EUF ska verkställas.

(b) Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor.

(c) Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras.

Utöver de särskilda kontona har kommissionen öppnat andra bankkonton i EUF:s namn hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna it-system. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika verksamhetsområdena, och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet.

5.2. VALUTARISK

EUF:s exponering för valutarisk vid årets slut – nettoposition

miljoner euro 31.12.2020 31.12.2019 USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt Finansiella tillgångar Fordringar och krav 65 — — — 69 6 140 — — — — 115 8 123 Likvida medel 2 — — — 726 — 728 1 — — — 1 178 — 1 179 67 — — — 795 6 868 1 — — — 1 293 8 1 302 Finansiella skulder Långfristiga finansiella skulder — — — — (2) — (2) — — — — (19) — (19) Skulder till leverantörer och stödmottagare (16) — (6) — (603) 10 (615) (7) — — — (509) — (516) (16) — (6) — (605) 10 (617) (7) — — — (528) — (535) Totalt 51 — (6) — 190 16 251 (6) — — — 765 8 767

Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker.

5.3. RÄNTERISK

EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för kreditränterisker. Eftersom ECB:s ränta på inlåningsfacilitet är negativ (-0,5 % sedan september 2019) genererar inlåning i euro negativ ränta.

Bidragen till EUF:s budget krediteras av varje medlemsstat till ett särskilt konto som öppnats av det finansinstitut som den utsett. Dessutom bärs en negativ avkastning på dessa konton av den berörda medlemsstaten i enlighet med rådets förordning (EU) 2016/888 (8).

Avkastningen på tillgodohavanden över natten på konton i affärsbankerna kan dock vara negativ. Kommissionen har därför för EUF:s räkning infört förfaranden för likviditetsförvaltning för att minimera saldona på dessa konton och begränsa den negativa räntekostnaden så mycket som möjligt. Beräkningen av räntekostnader baseras på rörliga marknadsräntor och på denna avkastning tillämpas en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ). Kontroller har införts för att säkerställa att dessa räntekostnader ligger i linje med avtalsenliga överenskommelser.

5.4. KREDITRISKER (MOTPARTSRISK)

Finansiella tillgångar som varken är förfallna eller nedskrivna

(miljoner euro) Totalt Varken förfallna eller nedskrivna Förfallna men inte nedskrivna < 1 år 1–5 år > 5 år Fordringar med motprestation och krav utan motprestation 140 124 7 9 — Totalt den 31.12.2020 140 124 7 9 — Fordringar med motprestation och krav utan motprestation 123 100 16 7 — Totalt den 31.12.2019 123 100 16 7 —





Finansiella tillgångar per riskkategori

(miljoner euro) 31.12.2020 31.12.2019 Fordringar Likvida medel Totalt Fordringar Likvida medel Totalt Motparter med extern kreditvärdering Högsta och hög kreditvärdighet 9 372 381 7 958 965 Medelhög till hög kreditvärdighet — 211 211 — 220 220 Låg till medelhög kreditvärdighet — 145 145 — 1 1 Icke investeringsvärdig eller låg kreditvärdighet — — — — — — 9 728 737 7 1 179 1 186 Motparter utan extern kreditvärdering Grupp 1 (gäldenärer utan tidigare fallissemang) 131 — 131 116 — 116 Grupp 2 (gäldenärer med tidigare fallissemang) — — — — — — Totalt 131 — 131 116 — 116 Totalt 140 728 868 123 1 179 1 302

Medel i kategorierna icke investeringsvärdig och låg till medelhög kreditvärdighet avser främst medlemsstaternas bidrag till EUF som betalas till de särskilda konton som medlemsstaterna öppnat i enlighet med artikel 20.3 i budgetförordningen för EUF. Enligt den förordningen ska bidraget stå kvar på detta särskilda konto till dess att utbetalningar görs.

Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med budgetförordningen för EUF, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansförvaltningar eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna).

En del av EUF:s likvida medel hålls i affärsbanker för att täcka utbetalningar och dessa konton fylls på strax innan betalningen ska verkställas och förvaltas automatiskt via kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå likvida medel, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därför hålls dessa tillgodohavanden över natten konstant på en låg nivå, för att säkerställa att EUF:s riskexponering är begränsad.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att minska den motpartsrisk som EUF exponeras för.

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan godtas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

5.5. LIKVIDITETSRISK

Löptidsanalys av finansiella skulder per återstående avtalsenlig löptid

(miljoner euro) < 1 år 1–5 år > 5 år Totalt Finansiella skulder den 31.12.2020 615 2 — 617 Finansiella skulder den 31.12.2019 516 2 17 535

De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade likvida medlen för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av betalningarna. Medlemsstaternas sammanlagda bidrag motsvarar de totala betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga.

Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna.

För att säkerställa att de likvida medlen alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas en viss månad, utbyts regelbundet information om situationen för de likvida medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och de berörda utbetalande avdelningarna.

Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton.

6. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE PARTER

Närstående parter till EUF är EU-förvaltningsfonden Bêkou, EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika och Europeiska kommissionen. Transaktioner mellan dessa enheter äger rum som ett led i EU:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

EUF har ingen separat förvaltning, eftersom fonden förvaltas av kommissionen. Ersättningar till nyckelpersoner inom EU, däribland kommissionen, har offentliggjorts i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning under rubrik 7.2 ”Ersättningar till nyckelpersoner”.

7. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då beloppen på dessa konton överfördes hade fortfarande inga materiella händelser som borde redovisas separat under detta avsnitt uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senast tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av uppgifterna ovan.

8. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets ekonomiska resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner kan man kontrollera om det går att stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste avstämningsbeloppen, som delas upp mellan intäkter och kostnader. I noterna till tabellen finns ytterligare information om vilken typ av avstämning som ska göras.

(miljoner)euro 2020 2019 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (4 744 ) (3 956 ) Intäkter Fordringar som inte påverkar budgetutfallet (2) — Fordringar som fastställts under räkenskapsåret men ännu inte uppburits (23) (16) Fordringar som fastställts under tidigare räkenskapsår och uppburits under räkenskapsåret 13 23 Nettoeffekt av förfinansiering 61 53 Upplupna intäkter (netto) (33) (67) Övriga — (3) Kostnader Kostnader under innevarande år som ännu inte betalats 119 107 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år (817) (672) Nettoeffekt av förfinansiering (281) (44) Upplupna kostnader (netto) 1 102 719 BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (4 604 ) (3 856 )

8.1. AVSTÄMNING AV INTÄKTER

Budgetintäkterna under ett räkenskapsår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och uppbörd av fordringar från tidigare räkenskapsår.

Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i det ekonomiska resultatet, men kan ur budgetsynvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut.

Fordringar som fastställs under räkenskapsåret men ännu inte uppburits ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Fordringar som fastställts under tidigare år men uppburits under det aktuella året måste däremot läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av förfinansiering som avräknats mot belopp som återkrävts från stödmottagarna. Behållning från kontantinbetalningar utgör budgetintäkter men påverkar inte det ekonomiska resultatet och måste därför läggas till i avstämningssyfte.

De upplupna nettointäkterna består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas.

8.2. AVSTÄMNING AV KOSTNADER

Kostnader under innevarande år som ännu inte betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i det ekonomiska resultatet men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av det innevarande årets budgetutgifter, utan att vare sig påverka det ekonomiska resultatet eller sätta ner utgifterna om justeringar görs.

Behållning från annullerade betalningar påverkar inte det ekonomiska resultatet men däremot budgetutfallet.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalats under det aktuella räkenskapsåret (årets budgetutgifter) och förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år och avräknas mot godkända stödberättigande kostnader. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetkostnad i det skede då den betalades ut.

De upplupna nettokostnaderna består av upplupna belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av EUF:s stödmottagare, men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten beaktas, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året.

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING 2020 (9)

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU

Allmän bakgrund om unionens förvaltningsfonder

Inrättande

I enlighet med artiklarna 234 och 235 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget (10) och artikel 35 i budgetförordningen för elfte EUF (11) får Europeiska kommissionen inrätta förvaltningsfonder för externa åtgärder (nedan kallade EU:s förvaltningsfonder). Unionens förvaltningsfonder inrättas enligt avtal som ingås med andra givare för katastrofinsatser och insatser efter katastrofsituationer som krävs för att reagera på en kris eller för tematiska åtgärder.

Unionens förvaltningsfonder inrättas av Europeiska kommissionen genom beslut, efter samråd med eller godkännande från Europaparlamentet och rådet. Beslutet omfattar inrättandeavtalet med andra givare.

Unionens förvaltningsfonder får bara inrättas och genomföras om följande villkor är uppfyllda:

— Det ska finnas ett mervärde i unionens intervention: Målen för unionens förvaltningsfonder kan, särskilt på grund av deras omfattning eller potentiella konsekvenser, uppnås bättre på unionsnivå än på nationell nivå, och användningen av befintliga finansieringsinstrument skulle inte vara tillräckliga för att uppnå unionens politiska mål.

— Unionens förvaltningsfonder skapar tydlig politisk synlighet för unionen och förvaltningsfördelar samt bättre kontroll från unionens sida av risker och utbetalningar av unionens och andra givares bidrag.

— Unionens förvaltningsfonder duplicerar inte andra befintliga finansieringskanaler eller liknande instrument utan att bidra med något nytt.

— Målen för unionens förvaltningsfonder är anpassade till målen för det unionsinstrument eller den budgetpost som de finansieras genom.

EU:s befintliga förvaltningsfonder

Kommissionen har hittills inrättat fyra EU-förvaltningsfonder:

— EU:s förvaltningsfond Bêkou som ska stödja alla aspekter av Centralafrikanska republikens väg ur krisen och dess återuppbyggnadsinsatser. Fonden inrättades den 15 juli 2014.

— EU:s förvaltningsfond Madad, EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien. Fonden inrättades den 15 december 2014.

— EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktas på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer. Fonden inrättades den 12 november 2015.

— EU:s förvaltningsfond Colombia för att stödja genomförandet av fredsavtalet i början av återhämtningen och stabiliseringen efter konflikten. Fonden inrättades den 12 december 2016.

Uppgift

EU:s förvaltningsfond Bêkou inrättades i syfte att stödja stabilisering och återuppbyggnad i Centralafrikanska republiken. Enligt inrättandeavtalet är fondens främsta mål att tillhandahålla samstämt och riktat stöd för att stärka resiliensen hos utsatta befolkningsgrupper och stödja alla aspekter av Centralafrikanska republikens väg ur krisen och återbyggnad, samordna insatser på kort, medellång och lång sikt och hjälpa grannländer hantera krisens konsekvenser.

Huvudinslag i verksamheten

I unionsförvaltningsfonden sammanförs medel från olika givare för att finansiera program på grundval av överenskomna mål. Sedan EU:s förvaltningsfond Bêkou inrättades i juli 2014 har 22 program antagits och nått ut till över 2,5 miljoner stödmottagare. Programmen ska hjälpa Centralafrikanska republiken och dess befolkning efter krisen 2013. Närmare bestämt syftar EU:s förvaltningsfond Bêkou till att säkerställa tillgång till grundläggande tjänster (främst hälso- och sjukvård, vatten och sanitet), stödja ekonomisk återhämtning och skapande av arbetstillfällen samt främja social sammanhållning och försoning.

Styrelseform

Europeiska kommissionen förvaltar EU:s förvaltningsfond Bêkou och fungerar också som sekretariat för dess två styrande organ, förvaltningsfondens styrelse och den operativa styrelsen. Förvaltningsfondens styrelse och den operativa kommittén för förvaltningsfonden Bêkou består av företrädare för givarna, kommissionen, Europaparlamentet, en företrädare från Centralafrikanska republikens myndigheter och observatörer. Reglerna för styrelsens sammansättning och dess interna regler fastställs i unionsförvaltningsfondens inrättandeavtal.

Styrelsens huvudsakliga uppgift är att fastställa och se över förvaltningsfondens övergripande strategi. Den operativa styrelsen är ansvarig för urvalet av de åtgärder som finansieras genom fonden och utövar tillsyn över deras genomförande. Kommittén godkänner också årsredovisningen och årsrapporterna om de insatser som finansieras av förvaltningsfonden.

Finansieringskällor

EU:s förvaltningsfond Bêkou finansieras med bidrag från givare.

Årsredovisning

Grund för utarbetande

Den rättsliga ramen och tidsfristerna för utarbetandet av årsredovisningen fastställs i avtalet om upprättande av EU:s förvaltningsfond för Centralafrikanska republiken, EU:s förvaltningsfond Bêkou och dess interna regler (inrättandeavtalet). Genom detta inrättandeavtal upprättas årsredovisningen i enlighet med de regler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (EU:s redovisningsregler, EAR), som grundas på de internationellt godkända redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS).

Räkenskapsförare

Kommissionens räkenskapsförare ska fungera som räkenskapsförare för unionsförvaltningsfonderna. Räkenskapsföraren ska ansvara för att fastställa de räkenskapsförfaranden och kontoplaner som är gemensamma för alla unionsförvaltningsfonder. Kommissionens internrevisor, Olaf och revisionsrätten ska ha samma befogenheter i förhållande till unionens förvaltningsfonder som till kommissionens övriga verksamhet. Unionsförvaltningsfonderna är också föremål för en oberoende extern revision varje år.

Årsredovisningens utformning

Årsredovisningen omfattar perioden 1 januari till 31 december och omfattar räkenskaperna och rapporten om budgetgenomförandet. Medan årsredovisningen och de kompletterande noterna upprättas enligt principerna för periodiserad redovisning baseras rapporterna om genomförandet av budgeten i första hand på in- och utbetalningar.

Förfarande från preliminära räkenskaper till beviljande av ansvarsfrihet

Årsredovisningen är föremål för en oberoende extern revision. Den preliminära årsredovisningen upprättas av räkenskapsföraren och överlämnas den 1 mars påföljande år till det revisionsföretag som valts ut efter upphandling. Efter revision upprättar räkenskapsföraren den slutliga årsredovisningen, som överlämnas till den operativa kommittén för godkännande (artikel 8.3.4 c).

Årsredovisningen för EU:s förvaltningsfond Bêkou konsolideras i Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning.

Viktiga händelser i verksamheten

Resultat under året

EU lanserade sin första förvaltningsfond (EUTF), kallad Bêkou (som betyder hopp på språket Sango) i juli 2014 för att bistå Centralafrikanska republiken och dess befolkning efter krisen 2013. Förvaltningsfonden Bêkou syftar till att säkerställa tillgång till grundläggande tjänster (främst hälso- och sjukvård, vatten och sanitet), stödja landsbygdsutveckling, ekonomisk återhämtning och främja försoning. Sedan EU:s förvaltningsfond Bêkou inrättades har 23 program antagits och nått ut till över 2,8 miljoner stödmottagare.

Trots att det finns en demokratiskt vald regering och ett fredsavtal undertecknades i februari 2019 är säkerhetssituationen i Centralafrikanska republiken fortfarande instabil. Det är i detta komplexa och känsliga sammanhang som EU:s förvaltningsfond Bêkou använder sina komparativa fördelar vad gäller flexibilitet och förmåga att anpassa sig till förändrade omständigheter. Dessutom är EU:s förvaltningsfond Bêkou för närvarande det enda instrument som bygger upp resiliens för både befolkningen och staten i en verklig strategi för att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd.

De viktiga händelserna i verksamheten 2020 omfattar följande:

— I april antog EU:s förvaltningsfond Bêkou tre nya program genom skriftligt förfarande. Dessa inbegriper den tredje fasen i jämställdhetsprogrammet, den andra fasen i försoningsinsatsen genom vilken man planerar att fortsätta stödet till Centralafrikanska radiostationer och särskilt Radio Ndeke Luka samt ett nytt program om yrkesutbildning inom landsbygdssektorn.

— Som en respons på covid-19-utbrottet gjordes i EU:s förvaltningsfond Bêkou betydande insatser för att omorientera, påskynda och prioritera åtgärder för att så effektivt som möjligt hantera krisen. I detta sammanhang var program för hälso- och sjukvård, vatten och sanitet av avgörande betydelse för att stödja Team Europas svar på den kris som ökade de befintliga behoven i de två sektorerna. I juni godkände EU:s förvaltningsfond Bêkou en revision av de två åtgärderna och ökade budgeten i programmet för hälso- och sjukvård med 2,2 miljoner euro och programmet för vatten och sanitet med 2 miljoner euro.

— I december antog förvaltningsfonden Bêkou ett program som stödjer förverkligandet av civilskyddet med ett totalt belopp på 4 miljoner euro. För att undvika eventuell finansieringsbrist inom den viktiga hälso- och sjukvårdssektorn ökade förvaltningsfonden Bêkou igen budgeten för det pågående programmet för hälso- och sjukvård (tredje fasen) (med ytterligare 10 miljoner euro).

— Genomförandet av förvaltningsfonden Bêkous projekt präglades av det instabila säkerhetsläget (lokala konflikter i Bangui och i inlandet följt av perioder av relativ stabilitet), men också av osäkerhet till följd av att presidentvalet i december 2020 närmade sig.

I december 2020 godkände EU, efter en officiell ansökan från förvaltningsfondens styrelse, en förlängning av förvaltningsfonden Bêkou till den 31 december 2021, vilket innebär att dess varaktighet förlängs från 78 månader till 90 månader. Det kommer att göra det möjligt för förvaltningsfonden Bêkou att i god tid ingå åtaganden för alla bidrag som tagits emot och hantera behoven i Centralafrikanska republiken. Detta är den andra och sista förlängningen av förvaltningsfonden Bêkou.

Budget och budgetgenomförande

På den finansiella sidan uppgick utfästelserna från förvaltningsfondens givare i slutet av 2020 till nästan 308,3 miljoner euro. Det är en ökning med 12,5 miljoner euro jämfört med år 2019. 1 miljon euro av dessa 308,3 miljoner euro har ännu inte bestyrkts.

När det gäller kontrakt undertecknade förvaltningsfonden Bêkou sju nya kontrakt och nio kontraktstillägg för kostnadsökningar under 2020 med ett totalt belopp på nästan 53 miljoner euro. De bidrar till genomförandet av dess program i sektorerna hälso- och sjukvård, vatten och sanitet, landsbygdsutveckling, ekonomisk återhämtning och försoning.

Sist men inte minst betalades mer än 46 miljoner euro ut under 2020 utöver de betalningar som gjorts under tidigare år. Sedan EU:s förvaltningsfond Bêkou inrättades har totalt nära 197 miljoner euro betalats ut.

Covid-19-pandemins konsekvenser på förvaltningsfonden Bêkous budgetgenomförande under 2020 är följande:

— Färre kontrakt till följd av svårigheterna att förbereda åtgärder.

— Minskade kostnader till följd av att det inte har gått att genomföra projekt och svårigheter att avsluta finansiella rapporter och utgiftskontrollrapporter.

Verksamhetens påverkan på årsredovisningen

I årsredovisningen är påverkan till följd av denna verksamhet mest märkbar när man tittar på följande:

— Driftskostnader (se not 3.3): En sammanlagd minskning med 661 000 euro. Kostnaderna för grundläggande hälso- och sjukvård har ökat som en följd av ökningen i budgeten för att hantera de extra utmaningar som covid-19-pandemin gett upphov till.

— Förfinansiering (se not 2.1): En minskning med 3 685 000 euro till följd av att mindre förskott betalats ut på grund av att färre kontrakt undertecknats (sju nya kontrakt under 2020 jämfört med 11 under 2019).

— Finansiella skulder (se not 2.4): En minskning med 11 889 000 euro främst på grund av att kontantbidragen från givarna inte var tillräckliga för att täcka de årliga betalningsutflödena. Det ledde också till att de likvida medlen minskade (se not 2.3).

BALANSRÄKNING

(I tusen euro) Not 31.12.2020 31.12.2019 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 2 418 3 273 2 418 3 273 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 15 482 18 312 Fordringar med motprestation och krav utan motprestation 2.2 5 340 1 853 Likvida medel 2.3 7 339 17 432 28 161 37 597 TOTALA TILLGÅNGAR 30 579 40 870 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder 2.4 (17 838 ) (29 727 ) (17 838 ) (29 727 ) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.5 (795) (10) Upplupna kostnader 2.6 (11 947 ) (11 133 ) (12 741 ) (11 143 ) TOTALA SKULDER (30 579 ) (40 870 ) NETTOTILLGÅNGAR — — FONDER OCH RESERVER Bidrag från ledamöterna — — Ackumulerat överskott — — Ekonomiskt resultat för året — — NETTOTILLGÅNGAR — —

RESULTATRÄKNING

(I tusen euro) Not 2020 2019 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation Intäkter från donationer 3.1 47 889 48 343 Återkrav av kostnader 3.2 115 68 48 004 48 410 Intäkter från transaktioner med motprestation Finansiella intäkter — (2) — (2) Totala intäkter 48 004 48 408 KOSTNADER Driftskostnader 3.3 (46 959 ) (47 620 ) Finansieringskostnader 3.4 (68) — Övriga kostnader 3.5 (978) (789) Totala kostnader (48 004 ) (48 408 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

KASSAFLÖDESANALYS

(I tusen euro) 2020 2019 (Ökning)/minskning av förfinansiering 3 685 11 405 (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och krav utan motprestation (3 487 ) (715) Ökning/(minskning) av finansiella skulder (11 889 ) (13 010 ) Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare 784 (908) Ökning/(minskning) av upplupna kostnader 814 6 734 NETTOKASSAFLÖDE (10 093 ) 3 506 Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel (10 093 ) 3 506 Likvida medel vid årets början 17 432 13 926 Likvida medel vid årets slut 7 339 17 432

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA (EUTF) 2020 (12)

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄ