Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU /* COM/2013/0293 final - 2013/0152 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Europeiska unionen tillhandahåller en budgetgaranti till Europeiska investeringsbanken (EIB) som täcker politiska risker och statsrisker i samband med bankens finansieringstransaktioner utanför unionen till stöd för unionens utrikespolitiska mål. EU-garantin för EIB:s externa transaktioner är ett effektivt sätt att kombinera EU:s budgetmedel genom inbetalningar till garantifonden för åtgärder avseende tredjeland med EIB:s egna resurser. Dessutom finansierar EIB transaktioner med god kreditvärdering utanför unionen på egen risk, samt verksamheter under särskilda mandat, t.ex. i AVS-länderna. Behovet av garantier från EU:s budget för EIB:s externa transaktioner härrör från ett krav på banken enligt dess stadgar att sörja för att det finns tillräcklig säkerhet för dess utlåning och i bredare bemärkelse från behovet att skydda EIB:s kreditvärdighet och inte äventyra dess uppgift att bidra till en stabil utveckling i EU:s medlemsstater. EU-garantin har varit det viktigaste instrumentet för att säkerställa att EIB:s finansiella struktur, som är betydligt mer högbelånad är andra internationella finansinstituts, är förenlig med den betydligt större inneboende risken i att låna ut till tredjeländer, med beaktande av behovet att undvika en försämring av bankens kreditvärdering AAA och samtidigt begränsa EIB:s kapitalförslitning. Medan den senaste godkända kapitalökningen för EIB gör det möjligt för EIB att öka sin utlåning inom EU, bör EIB:s externa verksamhet inte påverkas. EU-garantins täckning och dess allmänna villkor för EIB:s externa transaktioner har tidigare fastställts i Europaparlamentets och rådets beslut. Det senaste beslutet som omfattar EIB:s finansieringstransaktioner utanför unionen under den period som inleds den 1 februari 2007 och avslutas den 31 december 2013 fastställdes i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU av den 25 oktober 201[1] (nedan kallat det nu gällande beslutet). I artikel 16 i det nu gällande beslutet fastställs att kommissionen ska lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om upprättande av EU-garantin inom ramen för nästa budgetram. För detta ändamål anges särskilda krav i skäl 40 i det nu gällande beslutet: "Kommissionen bör, när den lägger fram förslaget om EU-garantin till EIB enligt nästa fleråriga budgetram, framför allt uppmanas att – i nära samarbete med EIB och med beaktande av konsekvenserna för tillförsel av medel till garantifonden – behandla de tak som EU-garantin täcker, förteckningen över potentiellt berättigade länder och möjligheten för EIB att ge mikrokreditfinansiering och andra typer av instrument. Kommissionen och EIB bör också undersöka möjligheterna att i framtiden öka synergierna mellan finansieringen genom instrumentet för stöd inför anslutningen, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter samt stabilitetsinstrumentet och EIB:s externa mandat". Det föreslagna nya beslutet kommer att omfatta EU-garantin för EIB:s externa finansieringstransaktioner under den period som inleds den 1 januari 2014 och avslutas den 31 december 2020. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Kommissionen har genomfört en konsekvensbedömning (IA)[2] som åtföljer detta förslag. Följande alternativ undersöktes: · Inga nya garantier från EU:s budget ges till nya EIB-finansieringstransaktioner utanför unionen (alternativ 0): · Ett grundscenario utan några förändringar i den nuvarande EU-garantin som skulle fortsätta att tillämpas som sådana under nästa mandat, dvs. till den 31 december 2020 (alternativ 1). · Anpassa det nuvarande mandatet genom en kombination av ändringar som överensstämmer med den nya politiska kontexten. Tre underalternativ har fastställts: – Underalternativ 2.1 (”GRANNSKAP”) ändrar den geografiska räckvidden av mandatet för att inrikta EU-garantin på de regioner som närmast gränsar till unionen genom att utesluta Asien, Latinamerika och Sydafrika från den geografiska räckvidden, utvidga garantin till alla typer av mikrofinansiering, öka rambelopp som är avsatt till klimatförändringarna, och utarbeta årliga landstrategidokument. – Underalternativ 2.2 (”MIKRO”) behåller den nuvarande geografiska räckvidden, skapar ett mandat för mikrofinansiering som skulle dra nytta av en samlad EU-finansiering, inklusive mål för finansiering av klimatförändringsåtgärder inom regionala rambelopp och uppdatera tekniska regionala verksamhetsriktlinjer i linje med det fleråriga vägledande programmet för EU:s externa finansiella instrument. – Underalternativ 2.3 (”FOKUS”) inrikta mandatet på mindre kreditvärdiga förmånstagare, mikrofinansiering är fortsatt inte uttryckligen berättigade, introduktion av ett övergripande mål för undertecknande av avtal åtföljt av en introduktion av ett system för spårning som tillåter övervakning av absolut och relativ minskning av utsläpp av växthusgaser av alla EIB-projekt som stöds under mandatet, och tekniska regionala verksamhetsriktlinjer (technical operational regional guidelines) i linje med det fleråriga vägledande programmet för EU:s externa finansiella instrument. · Att ge en garanti till andra europeiska finansinstitut som är berättigade till finansiering i olika kombinationsintsrument (alternativ 3). Följande huvudsakliga konsekvenser har godkänts: Alternativ 0 skulle leda till att EIB drog sig tillbaka från ett antal länder, och till en betydande ökning av finansieringskostnaderna för investeringsprojekt i de länderna. Detta bedöms inte vara politiskt önskvärt, särskilt med tanke på den globala ekonomiska krisen som ytterligare accentuerar behovet av betydande investeringar. Det tycks vara avgörande att behålla ett tillräckligt flöde av investeringar till länder utanför unionen. Alternativ 1 skulle inte stämma överens med den nya politiska kontexten. Det har konstaterats att underalternativ 2.3 (FOKUS) skulle medföra fler positiva effekter, och därmed rankas högre, än de andra underalternativen som har analyserats (MIKRO och GRANNSKAP), särskilt när det gäller finanspolitisk effekt och samstämmighet, och genom att det kompletterar unionens politik och instrument. Alternativ 3 skulle öppna upp EU-garantin för andra institutioner och skulle därför minska andelen av EIB:s garanterade utlåning, vilket skulle kunna ha en negativ effekt på EU:s synlighet, med tanke på den roll EIB har bland EU:s institutioner. Dessutom skulle EU-budgeten belastas av ytterligare eventualförpliktelser för finansieringstransaktioner med andra institutioner som inte ingår i EU:s institutionella struktur och inte har samma intressenter. Slutligen har de andra institutionerna sina egna strategier som deras respektive styrande organ har kommit överens om, vilket skulle kunna begränsa unionens möjlighet att påverka genom sin garanti. Det föredragna alternativet är därför underalternativ 2.3 (FOKUS). Konsekvensbedömningen byggde på informella utbyten av synpunkter med viktiga yttre intressenter inbegripet medlemsstaters representanter och representanter för berörda icke-statliga organisationer, vilket organiserades genom möten och seminarier i juni och oktober 2012 som en lägesbedömning av respektive iakttagelser. I synnerhet utbyttes synpunkter om de problem som identifieras i denna rapport och de alternativ som finns för att hantera problemen. Konsekvensbedömningen baserades också på ett brett samråd med viktiga intressenter (de som påverkas av det nu gällande beslutet, de som är inblandade i dess genomförande och lagstiftarna) som ägde rum i samband med den revidering av mandatet för 2007–2013 som genomfördes i slutet av 2011. Alla dessa konsultationer och informella utbyten av synpunkter gav tillräcklig grund för att bilda sig en uppfattning om de externa intressenternas inställning. De huvudsakliga resultaten från dessa samråd återges i konsekvensbedömningen. Efter den första begäran om att en ändrad version ska skickas in på nytt angav konsekvensbedömningsnämnden ett positivt yttrande den 29 januari 2013. Konsekvensbedömningsnämnden begärde ytterligare klargöranden om läget i fråga om genomförandet av rekommendationerna i halvtidsöversynen och om EIB:s roll inom EU-finansiering av externa åtgärder och som komplement till andra aktörers verksamhet, ytterligare förbättringar av avsnitten konsekvensbedömning och jämförelse av de olika alternativ, samt ytterligare uppgifter om presentationen av intressenters synpunkter. Rapporten har förbättrats ytterligare i enlighet härmed. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut bygger på en dubbel rättslig grund, nämligen artiklarna 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Särskilt artikel 209.3 tillsammans med artikel 208 slår fast att EIB ska bidra, enligt de villkor som fastställs i dess stadgar, till genomförandet av åtgärder som är nödvändiga för att främja målen för unionens politik inom området för utvecklingssamarbete. Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen, eftersom EU-garantin har visat sig vara ett effektivt och billigt sätt att täcka politiska risker och statsrisker i samband med EIB:s finansieringstransaktioner till stöd för unionens utrikespolitik. Det nya EU-garantimandatet för 2014–2020 kommer att göra det möjligt att hålla fast vid den nuvarande ekonomiskt effektiva och gynnsamma praxisen. Så långt som det är möjligt och relevant bygger lagstiftningsförslaget på det språkbruk som överenskommits under förhandlingarna mellan institutionerna och som används i beslut 1080/2011/EU. 4. BUDGETKONSEKVENSER Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (nedan kallad garantifonden), som inrättades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land[3], utgör en likviditetsbuffert för unionens budget mot förluster vid EIB:s finansieringstransaktioner och unionens andra externa åtgärder. EIB:s mandat representerar mer än 90 % av den låneportfölj som täcks av garantifonden. Garantifonden tilldelas en årlig utbetalning från EU-budgeten. Garantifondens system för tillförsel av medel, vilken syftar till att bibehålla garantifondens nivå av utestående låneutbetalningar på 9 %, skapar därför i praktiken en gräns för storleken på EIB:s mandat för extern utlåning som omfattas av garantier från EU:s budget. 2010 kom en extern utvärdering av garantifondsystemet till slutsatsen att en inbetalningssats på 9 % bedömdes lämplig. Det tak som har föreslagits överensstämmer med de avsättningsbelopp som fastställs i de tekniska uppgifter från Europeiska kommissionen som inlämnades till förhandlingarna om de individuella programmen för genomförandet av nästa fleråriga finansieringsram den 27 mars 2013 (1,193 miljarder euro för finansieringsramen 2014–2020 i dagens penningvärde) och baseras på förväntade mönster för utbetalningar och återbetalningar av garanterade lån. Enligt förslaget ska de finansieringstransaktioner från EIB som får täckas av EU-garantin under 2014–2020 maximalt uppgå till 28 miljarder euro. Detta beloppstak ska bestå av två separata komponenter: i) ett fast tak på 25 miljarder euro, och ii) ett ytterligare villkorat belopp på 3 miljarder euro. Utnyttjandet av hela eller delar av detta ytterligare belopp, liksom i så fall den regionala fördelningen, kommer att beslutas genom ett ordinarie lagstiftningsförfarande efter halvtidsöversynen. Det faktum att det fasta taket sänkts i förhållande till det nu gällande beslutet beror på en knappare budget för tillförsel av medel till garantifonden i nästa fleråriga budgetram, och har inget att göra med systemets resultat eller ändamålsenlighet, eller med mottagarnas absorptionsförmåga. I finansieringsöversikten som bifogas förslaget anges budgetkonsekvenserna av inbetalningarna till garantifonden och vilken personal och vilka administrativa resurser som krävs för förvaltningen av EU-garantin. 5. ÖVRIGT På grundval av resultatet av konsekvensbedömningen syftar förslaget till att säkerställa att EU-garantin för EIB:s externa finansering bibehålls under nästa budgetram för 2014–2020, samtidigt som vissa ändringar införs: • Fokusera den geografiska omfattningen på mindre kreditvärdiga förmånstagare där användningen av garantin visar högsta mervärde. • Förstärka mandatets klimatförändringsdimension och tillföra ett miljöincitament till EIB:s verksamhet i denna viktiga sektor av unionens externa åtgärder genom att introducera en övergripande mål för undertecknande av avtal och införa ett system för spårning som tillåter övervakning av absolut och relativ minskning av utsläpp av växthusgaser inom alla EIB-projekt som stöds under mandatet. • Bättre samordna EIB:s finansiering och unionens politik, stärka komplemenariteten i förhållande till andra EU-instrument och på så sätt få EIB:s insatser bättre anpassade till politikens utveckling över tiden. Denna strävan efter anpassning tar sig uttryck i bestämmelsen om att uppdatera de tekniska regionala operativa riktlinjerna i takt med den fleråriga vägledande programplaneringen för EU:s externa finansieringsinstrument. Närmare redogörelse för de enskilda artiklarna Genom artikel 1 förlängs tillämpningen av EU-garantin till den period som täcks av nästa budgetram för 2014–2020. Därefter kan den förlängas ytterligare sex månader för att säkerställa kontinuiteten i EIB:s finansieringstransaktioner. EU-garantin är begränsad till 65 % av det sammanlagda beloppet för EIB:s utestående belopp plus därtill hörande belopp (dvs. ränta, provisioner och andra eventuella avgifter som garanterade gäldenärer ska betala till EIB i samband med ett låne- eller garantiavtal) i linje med det gällande beslutet. Det understryks att EIB tillämpar sina egna regler och förfaranden när de beviljar finansiering som täcks av EU-garantin, men garantins täckning sker på villkor att EIB:s finansiering genomförs till stöd för EU:s utrikespolitiska mål. Jämfört med det nu gällande beslutet klargörs det uttryckligen i förslaget att EU:s budgetgaranti omfattar lån, lånegarantier och instrument på lånekapitalmarknaden som utfärdas till förmån för investeringsprojekt. I artikel 2 fastställs (de fasta och villkorade) taken för EIB:s finansiering inom ramen för EU-garantin. De regionala taken som är underindelningar av det fasta taket redovisas i bilaga I till det föreslagna beslutet. I artikel 3 fastställs de allmänna mål och principer som ska eftersträvas genom EIB:s finansieringstransaktioner som omfattas av EU-garantin. Dessa allmänna mål är utvecklingen av den privata sektorn lokalt (särskilt små och medelstora företag) och utveckling av social, miljömässig och ekonomisk infrastruktur, begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Under den period som omfattas av det nya beslutet ska klimatförändringsverksamhet representera ett genomsnitt av minst 25 % av EIB:s totala finansieringstransaktioner. EIB ska i samarbete med kommissionen och efter ett offentligt samråd, uppdatera sin klimatförändringsstrategi i detta avseende. Regional integration kommer att vara ett grundläggande mål för alla EIB:s finansieringsåtgärder. Dessutom ska EIB-finansieringe bidra indirekt till unionens utvecklingsmål. Artikel 4 behandlar förteckningen över de länder som berörs av förslaget och deras potentiella och faktiska möjligheter till lån. Liksom i det nu gällande beslutet har kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att aktivera eller upphäva berättigandet till EIB-finansiering enligt EU-garantin för länder som finns upptagna som potentiellt berättigade länder, medan ändringen av förteckningen över potentiellt berättigade länder skulle kräva ett separat beslut av lagstiftaren. I artikel 4 fastställs också möjligheten att ställa in utbetalningarna för EIB:s befintliga finansieringstransaktioner som omfattas av en samlad säkerhet om behörigheten upphör. Jämfört med det nu gällande beslutet etableras Myanmar/Burmas rätt till EIB-finansiering inom ramen för EU-garantin. Detta avspeglar de framsteg som har gjorts i EU:s relationer med landet, och en mer omfattande motivering för att EU-garantin för EIB:s finansiering utvidgas till Myanmar/Burma återfinns i bilagan till konsekvensbedömningen som bifogas till detta förslag. Hänsyn tas till den politiska situationen i landet och de bilaterala relationerna med EU, situationen när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt landets makroekonomiska situation och investeringsbehov. I artikel 8 beskrivs garantins art. Garantin kommer att täcka politiska risker och statsrisker i samband med EIB:s finansieringstransaktioner. Enligt artikeln krävs också att EU-garantin på lämpligt sätt ska inriktas på finansieringstransaktioner där den medför betydande ekonomiska fördelar. Syftet med detta är att säkerställa att EU-garantin används så att maximal nytta för stödmottagarna uppnås, t.ex. i länder och för transaktioner där det är svårt att få finansiering på kapitalmarknaden på godtagbara villkor. Länder och andra låntagare med hög kreditvärdighet kan som regel få tillgång till finansiering via EIB:s egen riskfinansiering. I artikel 18 fastställs att det ska utföras en halvtidsöversyn av genomförandet av mandatet den 31 december 2017, baserat på en extern utvärdering. I bilaga I fastställs de regionala tak som är underindelningar av det fasta taket. I bilaga II fastställs förteckningen över potentiellt berättigade regioner och länder. I bilaga III fastställs förteckningen över berättigade regioner och länder. I bilaga IV presenteras den regionalpolitiska ram inom vilken EIB bedriver sin verksamhet utanför unionen. 2013/0152 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 209 och 212, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) Utöver sin huvuduppgift att finansiera investeringar i Europeiska unionen har Europeiska investeringsbanken (EIB) sedan 1963 finansierat verksamhet utanför unionen för att stödja unionens politik för yttre förbindelser. Härigenom kan de av unionens budgetmedel som är tillgängliga för externa regioner kompletteras med EIB:s finansiella resurser, till nytta för mottagarländerna. Genom sådana finansieringstransaktioner bidrar EIB till unionens allmänna principer och politiska mål. (2) I artikel 209.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), jämförd med artikel 208 i samma fördrag, föreskrivs att EIB, i enlighet med bestämmelserna i sin stadga, ska bidra till genomförandet av de åtgärder som krävs för att främja målen i unionens politik för utvecklingssamarbete. (3) För att stödja unionens externa åtgärder och möjliggöra för EIB att finansiera investeringar utanför unionen utan att påverka EIB:s kreditvärdighet har majoriteten av EIB:s verksamhet i externa regioner åtnjutit en EU-budgetgaranti (nedan kallad EU-garanti) som förvaltas av kommissionen. (4) De senaste EU-garantierna för EIB:s finansieringstransaktioner, som undertecknats under perioden från 1 februari 2007 till den 31 december 2013, reglerades i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU av den 25 oktober 2011 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför unionen och om upphävande av beslut nr 633/2009/EG[4]. En EU-garanti för EIB:s finansieringstransaktioner utanför unionen till stöd för unionens politik bör etableras för den fleråriga budgetramen för 2012–2020. (5) En förteckning över länder som är potentiellt berättigade för EIB-finansiering under EU-garantin bör upprättas, liksom en förteckning över länder som är potentiellt berättigade till EIB-finansiering med EU-garantin. (6) Myanmar/Burma bör föras in på båda förteckningarna efter den senaste utvecklingen som har möjliggjort för unionen att inleda ett nytt kapitel i dess relationer med Myanmar/Burma och för att stödja de fortgående politiska och ekonomiska reformerna i landet. (7) För att återspegla utvecklingen av politiken på viktiga områden bör förteckningen över länder som faktiskt är berättigade till EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för EU-garantin revideras på ett lämpligt sätt och befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör delegeras till kommissionen vad gäller ändringar i bilaga III till detta beslut. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. (8) För att kunna anpassa beloppen till den faktiska utvecklingen av garantifondens tillförselbehov i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om inrättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land[5] bör det maximala taket för EU-garantin indelas i ett fast tak på 25 miljarer euro och ett villkorat ytterligare belopp på 3 miljarder euro. (9) De belopp som täcks av EU-garantin i respektive region bör fortsätta att utgöra tak för EIB-finansiering inom ramen för EU-garantin, och de bör således inte utgöra mål som EIB måste uppnå. Taken bör utvärderas som en del av halvtidsöversynen av detta beslut. (10) För att öka samstämmigheten och inrikta EIB:s externa finansieringstransaktioner på att stödja unionens politik och för att ge maximala fördelar till förmånstagarna, fastställs i beslut nr 1080/2011/EU allmänna mål för EIB:s finansieringstransaktioner i samtliga berättigade regioner och länder, särskilt när det gäller stöd till små och medelstora företag, social och ekonomisk infrastruktur och begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, med utgångspunkt i EIB:s relativa styrka på områden där banken har väldokumenterad erfarenhet. Dessa mål bör bibehållas i detta beslut. (11) Att förbättra möjligheterna till finansiering för små och medelstora företag, inbegripet små och medelstora företag från unionen som investerar i regioner som omfattas av detta beslut, kan spela en avgörande roll när det gäller att stimulera ekonomisk utveckling och att bekämpa arbetslöshet. För att effektivt nå ut till små och medelstora företag bör EIB i de länder som är berättigade till finansiering samarbeta med lokala finansiella förmedlingsinstitut, framför allt för att säkerställa att finansiella fördelar överförs till deras kunder och erbjuder ett mervärde i jämförelse med andra finansieringskällor. (12) EU-garantins omfattning som är begränsad till risker som avser självständighet och risker av politisk natur är inte i sig själv tillräcklig för att säkerställa en meningsfull verksamhet för EIB när det gäller stöd för mikrofinansiering. Därför bör sådana aktiviteter i lämpliga fall genomföras med hjälp av budgetmedel som är tillgängliga genom andra instrument. (13) EIB bör fortsätta att finansiera investeringsprojekt inom områdena social, miljömässig och ekonomisk infrastruktur, och bör överväga att öka sin aktivitet till stöd för infrastruktur inom hälsa och utbildning när det finns ett tydligt mervärde i att göra detta. (14) EIB bör också fortsätta att finansiera investeringsprojekt till stöd för begränsning av och anpassning till klimatförändringar för att främja unionens klimatmål på global nivå. (15) Inom de områden som omfattas av de allmänna målen bör regional integrering mellan länder, särskilt ekonomisk integrering mellan föranslutningsländer, grannländer och unionen, vara ett underliggande mål för EIB:s finansieringstransaktioner. Inom de områden som nämns ovan bör EIB kunna stödja partnerländer genom utländska direktinvesteringar från företag från unionen som bidrar till att främja teknik- och kunskapsöverföring, förutsatt att man iakttagit lämplig aktsamhet under investeringsprojektet för att minimera riskerna att EIB:s finansieringstransaktioner leder till negativa återverkningar när det gäller sysselsättningen inom unionen. EIB bör även uppmuntras att stödja utländska direktinvesteringar i partnerländer från företag i unionen på dess egen risk. (16) Åtgärderna för att omsätta målen enligt det allmänna mandatet i praktiken kommer att anges i regionala tekniska operativa riktlinjer. Sådana riktlinjer bör överensstämma med den breda ramen för unionens regionalpolitik. De regionala tekniska operativa riktlinjerna bör ses över och uppdateras ytterligare efter översynen av detta beslut för att anpassa dem till utvecklingen i unionens externa politik och prioriteringar. (17) Enligt artikel 19 i EIB:s stadga ska ansökningar som görs direkt till EIB om finansieringstransaktioner som ska ske i enlighet med detta beslut (ansökan om EIB-finansiering) inges till kommissionen för yttrande. Om kommissionen avger ett negativt yttrande om en EIB-finansiering inom ett förfarande enligt samma artikel 19 ska verksamheten inte omfattas av EU-garantin. (18) EIB:s finansiering bör vidare bidra till att uppfylla de allmänna principer som vägleder unionens yttre åtgärder i enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), dvs. främjande och befästande av demokrati och rättsstatliga principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, samt till genomförandet av de internationella miljöavtal där unionen är en part. När det gäller i synnerhet utvecklingsländer bör EIB:s finansieringsverksamhet främja en hållbar ekonomisk, social och miljövänlig utveckling, särskilt i de minst gynnade utvecklingsländerna, en smidig och gradvis integrering i världsekonomin, kampen mot fattigdom och uppfyllandet av de mål som EU antagit inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer. Samtidigt som EIB bidrar till genomförandet av de åtgärder som är nödvändiga för att främja målen för unionens politik för utvecklingssamarbete i enlighet med artikel 209.3 i EUF-fördraget, bör EIB sträva efter att indirekt stödja arbetet mot millennieutvecklingsmålen för 2015 i alla regioner där banken är aktiv. (19) EIB:s aktiviteter enligt detta beslut bör stödja agendan för förändring som har föreslagits av kommissionen och vara samstämmiga med de tillämpliga principerna i det europeiska samförståndet om utveckling och principerna för effektivare bistånd i enlighet med Parisförklaringen 2005, Accra-handlingsplanen 2008 och det partnerskapsavtal som slöts i Busan 2011. Dessutom bör det vara samstämmigt med EU:s strategiska ram och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati som antogs av rådet det 25 juni 2012, samt med internationella avtal på miljöområdet inklusive EU:s åtaganden i fråga om biologisk mångfald. Det bör genomföras genom att antal konkreta åtgärder, särskilt genom att förstärka EIB:s kapacitet att bedöma miljömässiga, sociala och utvecklingsmässiga aspekter av projekt, t.ex. mänskliga rättigheter och konfliktrelaterade risker, och att aktivt främja lokalt samråd med offentliga myndigheter och civilsamhället. EIB bör i detta sammanhang genomföra och ytterligare utveckla dess ram för mätning av resultaten (Results Measurement Framework – REM) som innehåller en detaljerad uppsättning av utförandeindikatorer som mäter ekonomiska, miljömässiga, sociala och utvecklingsmässiga effekter på dess finansieringstransaktioner genom hela den underliggande investeringens livscykel. Genomförandet av denna ram bör utvärderas som en del av halvtidsöversynen av detta beslut. Inom ramen för due diligence-granskningen av EIB:s projekt bör banken när det är lämpligt och i enlighet med unionens sociala principer och miljöprinciper kräva att den projektansvarige genomför lokala samråd och redovisar resultatet av dessa samråd. Finansieringavtal som EIB tecknar med offentliga motparter bör uttryckligen innehålla möjligheten att ställa in utbetalningarna i de fall berättigandet återkallas enligt detta beslut för ett land där ett investeringsprojekt genomförs. (20) Det bör på alla nivåer, från tidig strategisk planering till projektutformning på fältet, säkerställas att EIB:s externa finansieringstransaktioner överensstämmer med och stöder unionens politik för yttre förbindelser och de övergripande mål som anges i detta beslut. För att öka samstämmigheten i unionens yttre åtgärder bör dialogen om politik och strategier mellan kommissionen, den europeiska avdelningen för yttre åtgärder och EIB stärkas ytterligare). Samförståndsavtalet som ska revideras 2013 om ett utökat samarbete och ett tidigt informationsutbyte mellan kommissionen, utrikestjänsten och EIB på operativ nivå ska även fortsättningsvis tillämpas. Det är särskilt viktigt att det i lämpliga fall finns ett tidigt åsiktsutbyte mellan kommissionen, utrikestjänsten och EIB när det gäller utarbetande av planeringsdokument, så att synergieffekterna mellan dessa tre unionsorgans verksamheter maximeras. Samarbetet avseende respekten för mänskliga rättigheter och konfliktförebyggande insatser bör också förstärkas. (21) Unionens yttre förbindelser bör stödjas av nya instrument från 2014, däribland en paraplyförordning som fastställer gemensamma regler och förfaranden för genomförande av unionens instrument för yttre åtgärder[6]. I syfte att förstärka den övergripande samstämmigheten av stöd från unionen i de berörda regionerna, bör man ta tillvara på möjligheter att kombinera EIB:s finansiering med unionens budgetmedel när och i vilken form det är lämpligt, i form av finansieringsinstrument som fastställs i avdelning VIII i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/200212[7] och tekniskt stöd för projektutveckling och projektgenomförande, genom instrumentet för stöd inför anslutningen II (IPA II)[8], europeiska grannskapsinstrumentet[9], instrumentet för utvecklingssamarbete[10], partnerskapsinstrumentet för samarbete med tredjeländer[11], instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen[12], stabilitetsinstrumentet[13] och instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete[14]. I enlighet med beslut nr 1080/2011/EU2 har kommissionen etablerat EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid externt samarbete med målet att optimera användningen av instrumenten för att kombinera gåvobistånd och lån till regioner utanför unionen. (22) EIB bör när det gäller de finansieringstransaktioner utanför unionen som omfattas av detta beslut att sträva efter att ytterligare förstärka samordningen och samarbetet med europeiska finansinstitut och internationella finansinstitut, särskilt de som deltar i EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid extern samarbete. Detta samarbete omfattar där så är lämpligt sektorsspecifika villkor och ömsesidig tillit till förfaranden, användning av samfinansiering och deltagande i globala initiativ, exempelvis sådana som främjar stödets samordning och effektivitet. Denna samordning och detta samarbete bör syfta till att minimera eventuell dubblering av kostnader och onödig överlappning. Det trepartsavtal om samförstånd mellan kommissionen, EIB-gruppen och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) avseende samarbete utanför unionen, som medger att EIB-gruppen och EBRD kompletterar varandra genom att utnyttja sina respektive komparativa fördelar uppdaterades 2012 för att omfatta utvidgningen av EBRD:s geografiska räckvidd till Medelhavsregionen, och bör även fortsättningsvis tillämpas. Principerna i detta beslut bör tillämpas även när EIB:s finansiering genomförs genom samarbetsavtal med andra europeiska och internationella finansinstitut. (23) EIB bör uppmuntras att utvidga sin verksamhet och diversifiera sina finansieringsinstrument utanför unionen, utan att EU-garantin används, så att användningen av garantin uppmuntras för länder och investeringsprojekt där tillträdet till marknaden är dåligt, med beaktande av överväganden avseende hållbar skuldsättning, och där garantin därför tillför större mervärde. Därför bör EIB, alltid med syftet att stödja målen för unionens externa politik, uppmanas att låna ut på egen risk, även till stöd för unionens ekonomiska intressen, i länder och till förmån för investeringsprojekt som har tillräcklig kreditvärdighet i enlighet med EIB:s uppskattning och med beaktande av dess egen rikshanteringsförmåga. (24) EIB bör utöka sitt utbud av innovativa finansiella instrument, inbegripet genom att inrikta sig på att utveckla garantiinstrument. EIB bör dessutom aktivt delta i riskdelningsinstrument och marknaden för lånekapitalfinansiering för projekt med stabil och förutsägbar generering av kassaflöde. Särskilt bör det överväga att stödja instrument för lånekapitalfinansiering som utfärdas eller beviljas till förmån för investeringsprojekt som utförs i berättigade länder. Dessutom bör EIB öka sin utlåning i lokala valutor och ge ut obligationer på lokala marknader, under förutsättning att mottagarländerna har genomfört de nödvändiga strukturella reformerna, särskilt inom finanssektorn, samt andra åtgärder för att underlätta EIB:s verksamhet. (25) EIB:s finansieringstransaktioner till stöd för unionens politik för yttre förbindelser bör fortsätta att genomföras i enlighet med principen om sund bankpraxis. De bör även fortsättningsvis förvaltas i enlighet med EIB:s egna regler och förfaranden – bland annat lämpliga kontrollåtgärder – och i överensstämmelse med egna regler och förfaranden inbegripet EIB:s uttalande om sociala och miljömässiga normer, samt med relevanta regler och förfaranden avseende revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). I sina finansieringstransaktioner bör EIB på ett tillfredsställande sätt genomföra sin politik gentemot svagt reglerade eller icke samarbetsvilliga jurisdiktioner för att bidra till den internationella kampen mot skattebedrägerier, skatteflykt och penningtvätt. (26) EIB bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att Europeiska unionens ekonomiska intressen skyddas i de fall finansieringstransaktioner omfattas av EU-garantin, genom att förebygga bedrägeri, korruption och annan illegal verksamhet, och se till att Olaf ges rätt att göra kontroller och inspektioner på plats i förmånstagarnas lokaler. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 EU-garanti 1. Europeiska unionen ska bevilja Europeiska investeringsbanken (EIB) en EU-budgetgaranti för finansieringstransaktioner som utförs utanför unionen (nedan kallad EU-garanti). EU-garantin ska beviljas som en global garanti när det gäller betalning som ska göras till EIB, med som banken inte får in, i samband med lån, lånegarantier och lånekapitalmarknadsinstrument som beviljas för och utställs till förmån för EIB-finansieringsprojekt som är berättigande enligt punkt 2. 2. De lån, lånegarantier och skuldinstrument på kapitalmarknaderna från EIB ska vara berättigande till EU-garantin som beviljas eller utfärdas för investeringsprojekt som utförs i berättigade länder i enlighet med EIB:s egna regler och förfaranden och till stöd för relevanta mål för unionens externa politik, där EIB-finansiering har beviljats i enlighet med ett undertecknat avtal som varken har löpt ut eller återkallats ("EIB:s finansieringstransaktioner"). 3. EU-garantin ska vara begränsad till 65 % av det sammanlagda beloppet av utbetalda krediter och ställda garantier inom ramen för EIB-finansiering, minus återbetalda belopp, plus alla därtill knutna kostnader. 4. EU-garantin ska täcka EIB:s finansieringstransaktioner som har undertecknats eller kommer att undertecknas under perioden 1 januari 2014–31 december 2020. 5. Om Europaparlamentet och rådet vid utgången av den period som anges i punkt 4 inte har antagit ett beslut om beviljande av en ny EU-garanti till EIB för dess finansieringstransaktioner utanför unionen enligt artikel 16, ska den perioden automatiskt förlängas med sex månader. Artikel 2 Tak för EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för EU-garantin 1. Det samlade taket för EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för EU-garantin under perioden 2014–2020 ska inte överstiga 28 000 000 000 euro. Summor som ställs in ska inte räknas mot taket. Det samlade taket ska indelas i a) ett fast tak på 25 000 000 000 euro, och b) ett villkorat ytterligare belopp på 3 000 000 000 euro. Huruvida hela eller delar av beloppet under b ska tas i bruk, och hur det i så fall ska fördelas mellan regioner, ska beslutas på grundval av den halvtidsöversyn som avses i artikel 18. 2. Det fasta taket enligt punkt 1 ska delas upp i regionala tak och deltak enligt bilaga I. Inom de regionala taken ska EIB successivt säkerställa en balanserad fördelning länderna emellan, inom de regioner som omfattas EU-garantin. Artikel 3 Allmänna mål och principer 1. EU-garantin ska beviljas för EIB-finansiering som främjar något eller några av följande allmänna mål: a) Utveckling av lokal privat sektor, i synnerhet stöd till små och medelstora företag. b) Utveckling av social, miljörelaterad och ekonomisk infrastruktur. c) Begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. 2. EIB ska inom ramen för sina kärnkompetenser genom sina finansieringstransaktioner enligt detta beslut bidra till uppfyllandet av de allmänna principer som vägleder unionens yttre åtgärder i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget och ska bidra till genomförandet av de internationella miljöavtal där unionen är en part. 3. Regional integrering mellan partnerländer, inbegripet ekonomisk integration mellan föranslutningsländer, grannskapsländer och unionen, ska utgöra ett grundläggande mål för EIB:s finansieringstransaktioner på de områden som omfattas av de allmänna målen i punkt 1. 4. I utvecklingsländer i enlighet med definitionen i Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings (OECD) förteckning över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd ska EIB:s finansieringstransaktioner indirekt bidra till unionens politiska mål när det gäller att det utvecklingssamarbete som avses i artikel 208 i EUF-fördraget. 5. EIB:s finansieringstransaktioner som stöder de mål som fastställs i punkt 1 a kan bland annat innehålla stöd till investeringsprojekt som utförs av små och medelstora företag inom unionen. 6. EIB:s finansieringstransaktioner som stöder de mål som fastställs i punkt 1 b ska stödja investeringsprojekt inom områdena transport, energi, inbegripet förnybar energi, omställning av energisystemet som möjliggör en omställning till teknik och bränslen som ger lägre koldioxidutsläpp, energisäkerhet och energiinfrastruktur, inbegripet produktion och transport av gas till EU:s energimarknad, miljöinfrastruktur inbegripet vatten, sanitet och grön infrastruktur, informations- och kommunikationsteknik, inbegripet telekommunikationer och bredbandsnät, hälsa och utbildning. 7. EIB:s finansieringstransaktioner som stöder de mål som fastställs i punkt 1 c ska stödja investeringsprojekt inom begränsning av och anpassning till klimatförändringarna som bidrar till det övergripande målet i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring, särskilt genom att undvika och minska utsläpp av växthusgaser inom områdena förnybar energi, energieffektivitet och hållbar transport, eller genom att öka motståndskraften mot de negativa effekterna av klimatförändringarna på sårbara länder, sektorer och samhällen. Under den period som omfattas av beslutet ska volymen av dessa transaktioner representera minst 25 % av EIB:s totala finansieringstransaktioner. 8. I linje med klimatförändringsmål inom unionen och internationellt ska EIB före 2016 i samarbete med kommissionen och efter ett offentligt samråd uppdatera sin klimatförändringsstrategi när det gäller EIB:s finansieringstransaktioner. Artikel 4 Berörda länder 1. Förteckningen över de länder som är potentiellt berättigade till EIB-finansiering med EU-garanti anges i bilaga II. Förteckningen över de länder som är berättigade till EIB-finansiering med EU-garanti anges i bilaga III, och denna förteckning får inte omfatta några andra länder än de som förtecknas i bilaga II. 2. I fråga om ändringar i bilaga III ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 17. Kommissionens beslut ska grundas på en övergripande ekonomisk och politisk bedömning som omfattar aspekter som rör demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter likaväl som Europaparlamentets relevanta resolutioner och rådets beslut och slutsatser. 3. Delegerade akter som ändrar bilaga III ska inte påverka EU-garantins täckning av sådan EIB-finansiering som har undertecknats före de delegerade akternas ikraftträdande. 4. Utbetalningar av EIB:s finansieringstransaktioner som omfattas av en samlad säkerhet inom ramen för artikel 8.1 får inte göras i de länder som inte förtecknas i bilaga III. 5. EU-garantin ska bara täcka EIB-finansieringstransaktioner som genomförs i berättigade länder som har ingått ett ramavtal med EIB om de rättsliga villkoren för sådan finansiering. 6. EU-garantin får inte täcka EIB-finansieringstransaktioner i ett visst land om avtalet om sådan finansiering har undertecknats efter det att landet blev medlem i unionen. Artikel 5 EIB:s finansieringstransaktioners bidrag till unionens politiska mål 1. Kommissionen ska, i samråd med EIB, tillhandahålla en uppdatering av EIB:s tekniska regionala verksamhetsriktlinjer inom ett år efter antagandet av detta beslut. De regionala tekniska operativa riktlinjerna ska överensstämma med den vidare ramen för unionens regionalpolitik som anges i bilaga IV. Framför allt kommer de regionala tekniska operativa riktlinjerna att säkerställa att EIB:s finansiering enligt detta beslut kompletterar unionens motsvarande politik, program och instrument för stöd till de olika regionerna. Genom att uppdatera dessa riktlinjer, ska kommissionen och EIB ta hänsyn till relevanta resolutioner från EU-parlamentet och rådets beslut och slutsatser. Den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad Europeiska utrikestjänsten) ska också i lämpliga fall rådfrågas när det gäller politiska frågor. Så snart riktlinjerna har fastställts ska kommissionen översända dem, och eventuella uppdateringar, till Europaparlamentet och rådet. Inom ramen för de regionala tekniska operativa riktlinjerna ska EIB fastställa motsvarande finansieringsstrategier och se till att de genomförs. De regionala tekniska operativa riktlinjerna ska ses över efter den översyn som anges i artikel 18. 2. En EIB-finansieringstransaktion ska inte täckas av EU-garantin om kommissionen avger ett negativt yttrande om en sådan transaktion enligt förfarandet i artikel 19 i EIB:s stadga. Artikel 6 Samarbete med kommissionen och Europeiska utrikestjänsten 1. Överensstämmelsen mellan EIB:s externa verksamhet och målen för unionens politik för yttre förbindelser ska stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan EIB-finansiering och unionens budgetmedel, särskilt genom fastställande av de regionala tekniska operativa riktlinjer som avses i artikel 5 och genom en regelbunden och systematisk dialog och tidigt informationsutbyte om följande: a) Strategidokument som utarbetas av kommissionen och/eller utrikestjänsten, exempelvis landstrategidokument, regionstrategidokument, vägledande program, handlingsplaner och föranslutningsdokument. b) EIB:s strategiska planeringsdokument och projektplanering. c) Övriga policyaspekter och operativa aspekter. 2. Samarbetet ska genomföras på regionbasis, till exempel på EU-delegatiosnsnivå, med beaktande av EIB:s roll och unionens politik för respektive region. Artikel 7 Samarbete med övriga europeiska finansinstitut och internationella finansinstitut 1. EIB:s finansieringstransaktioner ska i relevanta fall ske i samarbete med andra europeiska finansinstitut och internationella finansinstitut för att maximera synergieffekter, samverkan och effektivitet och säkerställa en försiktig och rimlig riskdelning och samstämda projekt- och sektorsvillkor för att minimera eventuell dubblering av kostnader och onödig överlappning. 2. Det samarbete som avses i punkt 1 ska underlättas av en samordning mellan kommissionen, EIB och de viktigaste europeiska finansiella institutionerna som bedriver verksamhet i olika regioner, och ska genomföras vid en lämplig tidpunkt i enlighet med samförståndsavtal eller andra ramar för samarbete mellan unionen och olika regioner. Artikel 8 EU-garantins täckning och dess villkor 1. EU-garantin ska täcka alla betalningar som EIB inte har mottagit men som förfallit till betalning (nedan kallad totalgaranti) för finansieringstransaktioner som EIB inlett med en stat eller som garanteras av en stat och för övriga finansieringstransaktioner som EIB inlett med regionala eller lokala myndigheter eller statligt ägda och/eller kontrollerade offentliga företag eller institutioner, där EIB för dessa övriga EIB-finansieringstransaktioner gjort en lämplig riskanalys med beaktande av kreditrisksituationen i det berörda landet"). 2. Vid tillämpningen av punkt 1 företräds Palestina av palestinska myndigheten och Kosovo[15] av Kosovos regering. 3. Vad gäller EIB:s finansieringstransaktioner, utöver de som avses i punkt 1 och för EIB:s finansieringstransaktioner bestående av instrument för lånekapitalfinansiering, ska EU-garantin omfatta alla belopp som EIB inte har mottagit men som förfallit till betalning, om den uteblivna återbetalningen följer av att någon av följande politiska risker har förverkligats (nedan kallad garanti för politisk risk): a) Hinder för valutaöverföringar. b) Expropriation. c) Krig eller inre oroligheter. d) Rättsvägran vid avtalsbrott. 4. EIB:s finansieringstransaktioner ska fokusera på investeringsprojekt där EU-garantin medför ett betydelsefullt ekonomiskt mervärde enligt EIB:s kreditriskutvärdering. 5. Kommissionen och EIB ska ange i det avtal som avses i artikel 13, en metod som gör det möjligt för EIB att, inom ramen för sin externa verksamhet, identifiera de transaktioner som ska finansieras inom ramen för detta beslut och de transaktioner som ska finansieras av EIB på egen risk. Metoden ska baseras på kreditvärdigheten av EIB:s finansieringstransaktioner såsom de bedöms av EIB, regionerna och de tak som anges i bilaga I, typen av motpart (om det är en självständig stat eller dess underenheter enligt punkt 1, eller en privat aktör), EIB:s riskabsorptionsförmåga och andra relevanta kriterier, inbegripet mervärdet för EU-garantin. 6. När EU-garantin utlöses ska unionen överta bankens relevanta rättigheter med hänsyn till eventuella förpliktelser i anslutning till dess finansieringstransaktioner, i enlighet med det avtal som avses i artikel 13. Artikel 9 EIB:s bedömning och bevakning av investeringsprojekten 1. EIB ska tillämpa due diligence och när det är lämpligt och i linje med unionens sociala principer och miljöprinciper kräva att lämpligt samråd med lokala myndigheter har skett i fråga om utvecklingsaspekterna av de projekt som omfattas av EU-garantin. Vid behov ska granskningen innefatta en bedömning av hur kapaciteten hos mottagarna av EIB-finansiering kan stärkas under projektcykeln med hjälp av tekniskt bistånd. EIB:s egna regler och förfaranden ska innehålla nödvändiga bestämmelser om bedömning av projektens miljöeffekter, sociala effekter och människorättsaspekter, så att det säkerställs att enbart projekt som ur ekonomisk, finansiell, miljömässig och social synvinkel är hållbara får stöd enligt detta beslut. 2. Utöver förhandsbedömningen av utvecklingsaspekter bör EIB övervaka genomförandet av sina finansieringstransaktioner. EIB ska särskilt begära att de projektansvariga genomför en grundlig övervakning under projektgenomförandet till och med slutförandet av projektet, bl.a. i fråga om projektens utvecklingseffekter och inverkan på miljön och mänskliga rättigheter. EIB ska bedöma den information som tillhandahålls av de projektansvariga. 3. EIB:s övervakning ska också omfatta genomförandet av förmedlade transaktioner och finansiella intermediärers utförande av sina uppgifter till stöd för små och medelstora företag. 4. EIB ska etablera ett omfattande system för spårbarhet för övervakning av relativa och absoluta minskningar av utsläpp av växthusgaser genom betydande finansieringstransaktioner från EIB där utsläppen är av betydelse och där uppgifter finns att tillgå. Artikel 10 Årsrapporter och räkenskaper 1. Kommissionen ska varje år lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om EIB-finansieringstransaktioner som genomförs enligt detta beslut. Rapporten ska innehålla följande: (a) en bedömning av EIB:s finansieringstransaktioner på projekt-, sektors- och landsnivå och på regional nivå, (b) en bedömning av tillämpningen av den metod som anges i artikel 8.5, (c) en utvärdering av det mervärde och den utvecklingseffekt som EIB:s finansieringstransaktioner har på ackumulerad basis och hur dessa bidragit till uppnåendet av målen för unionens yttre politik och strategiska mål, med hänsyn till de tekniska operativa riktlinjer som avses i artikel 5, (d) en utvärdering av de finansiella förmåner som överförs till mottagarna av EIB:s finansieringstransaktioner på en ackumulerad basis, (e) en utvärdering av kvaliteten på EIB:s finansieringstransaktioner, i synnerhet huruvida EIB har tagit hänsyn till den miljömässiga och sociala hållbarheten under due diligence och övervakning av finansierade investeringsprojekt, (f) de faktiska anspråken på EU-garantin; (g) information om finansieringsvolymer för klimatförändring och biologisk mångfald inom ramen för detta beslut, konsekvenser för absoluta och relativa minskningar av växthusgasutsläpp för alla betydande investeringar som definieras i EIB:s klimatförändringsstrategi som avses i artikel 3 på ackumulerad basis, samt antal projekt som utvärderas med hänsyn till klimatrisken, (h) en beskrivning av samarbetet med kommissionen och andra europeiska finansinstitut, inklusive samfinansiering. Rapporten ska särskilt innehålla en uppdelning av unionens finansiella resurser och andra europeiska finansinstituts och internationella finansinstituts resurser som används i kombination med EIB-finansiering, för att på sått ge en överblick över den övergripande investering som stöds av IEB:s finansieringstransaktioner i enlighet med detta beslut. I rapporten ska även det nya samförståndsavtal mellan EIB ooch andra europeiska finansinstitut eller internationella finansinstitut nämnas som inverkar på EIB:s finansieringstransaktioner i enlighet med detta beslut, (i) information om uppföljningen av samförståndsavtalet mellan EIB Europeiska ombudsmannen, i den mån avtalet berör de EIB-finansieringstransaktioner som täcks av detta beslut. 2. Med hänsyn till kommissionens rapportering i punkt 1, ska EIB förse kommissionen med årliga rapporter om EIB:s finansiella transaktioner som utförts inom ramen för detta beslut, inklusive nödvändiga element som gör det möjligt för kommissionen att rapportera i enlighet med punkt 1. EIB kan också förse kommissionen med ytterligare information som kan vara relevant för rådet och EU-parlamentet, för en mer komplett översikt över EIB:s externa verksamhet. 3. EIB ska till kommissionen lämna de statistiska, finansiella och räkenskapsmässiga uppgifter om var och en av EIB:s finansieringstransaktioner och eventuell ytterligare information som krävs för att uppfylla kommissionens rapporteringsskyldigheter eller besvara förfrågningar från revisionsrätten, samt ett revisionsintyg om utestående belopp avseende EIB:s finansieringstransaktioner. EIB ska även förse kommissionen med andra nödvändiga dokument i linje med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002[16]. 4. Som underlag för kommissionens redovisning och rapportering av de risker som täcks av EU-garantin ska EIB till kommissionen lämna sin riskanalys och sina kreditvärderingsuppgifter avseende EIB-finansieringstransaktioner när det gäller andra låntagare eller garanterade gäldenärer än stater. 5. EIB ska till kommissionen minst en gång per år inlämna ett vägledande flerårigt program för den planerade volymen av tecknade avtal om finansiering från EIB, i syfte att säkerställa att EIB:s prognostiserade finansiering överensstämmer med de tak som fastställs i detta beslut och att säkerställa en lämplig budgetplanering för avsättning av medel till garantifonden[17]. Kommissionen ska ta denna prognos i beaktande vid utarbetandet av budgetförslaget. 6. EIB ska fortsätta att till Europaparlamentet, rådet och kommissionen överlämna alla sina oberoende utvärderingsrapporter med en bedömning av de praktiska resultat som uppnåtts genom EIB:s specifika verksamheter under de externa mandaten. 7. EIB ska lämna de uppgifter som anges i punkterna 2, 6 och 4 på egen bekostnad. Artikel 11 Offentliggörande av information 1. I enlighet med bankens egen öppenhetspolitik ska EIB på sin webbplats tillgängliggöra all information om (a) alla EIB:s finansieringstransaktioner som utförs under detta beslut, med särskilt angivande av att ett investeringsprojekt omfattas av EU-garantin, (b) om inte krav på sekretess gäller, alla samförståndsavtal mellan EIB och andra europeiska finansinstitut eller internationella finansinstitut som berör EIB:s finansieringstransaktioner enligt detta beslut. 2. Särskilda uppgifter om alla indrivningar enligt det avtal som avses i artikel 14, ska för transparensens skull offentliggöras på kommissionens webbplats, om inte krav på sekretess gäller. Artikel 12 Icke samarbetsvilliga jurisdiktioner Inom ramen för sina finansieringstransaktioner ska EIB inte tolerera någon form av aktiviteter som utförs för illegala syften, inklusive penningtvätt, finansiering av terrorism, skattebedrägeri och skattesmitning, korruption och bedrägerier som påverkar EU:s ekonomiska intressen. EIB ska i synnerhet inte delta i några finansieringstransaktioner som genomförs i ett berättigat land genom en utländsk jurisdiktion som definierats som icke samarbetsvillig av OECD, arbetsgruppen för finansiella åtgärder eller andra relevanta internationella organisationer. Artikel 13 Garantiavtal Kommissionen och EIB ska underteckna ett garantiavtal med detaljerade uppgifter och procedurer för den EU-garanti som avses i artikel 8, och ska i vederbörlig ordning informera Europaparlamentet och rådet. Artikel 14 Återvinning av utbetalningar som gjorts av kommissionen 1. Om kommissionen gör en utbetalning som omfattas av EU-garantin, ska EIB i kommissionens namn och på dess vägnar ansvara för att driva in fordringar som rör de utbetalda beloppen. 2. Senast den dag då det garantiavtal som avses i artikel 13 ingås ska kommissionen och EIB ingå ett avtal med närmare bestämmelser och förfaranden för att kräva in fordringar. Artikel 15 Revisionsrättens revision EU-garantin och betalningarna och de indrivna beloppen enligt denna ska när de hör till Europeiska unionens allmänna budget revideras av revisionsrätten. Artikel 16 Bestämmelser om bedrägeribekämpning 1. EIB ska när den under förberedelserna, genomförandet eller avslutningen av projekt som omfattas av EU-garantin upptäcker ett möjligt fall av bedrägeri eller andra illegal verksamhet som kan påverka EU:s ekonomiska intressen omedelbart underrätta Olaf. 2. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får göra utredningar, däribland kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med finansieringstransaktionerna. Artikel 17 Delegeringens utövande 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för villkoren i denna artikel. 2. Kommissionen ska ges de befogenheter som avses i artikel 4 på obestämd tid. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 5. En delegerad akt som antas enligt artikel 4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. Artikel 18 Halvtidsöversyn Senast den 31 december 2017 ska kommissionen förse Europaparlamentet och rådet med en halvtidsrapport som utvärderar hur detta beslut har genomförts under de första åren och vilken som där så är lämpligt ska åtföljas av ett förslag till ändring av beslutet. Rapporten ska baseras på en extern utvärdering och bidrag från EIB. Artikel 19 Slutrapport Senast den 31 december 2021 ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet lägga fram en slutrapport om tillämpningen av detta beslut. Artikel 20 Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande BILAGA I REGIONALA TAK A. Föranslutningsländer: 8 400 000 000 euro. B. Grannländer och partnerskapsländer: 12 400 000 000 euro indelat i följande vägledande deltak: i) Medelhavsländerna: 8 400 000 000 euro. ii) Östeuropa, södra Kaukasien och Ryssland: 4 000 000 000 euro. C. Asien och Latinamerika: 3 600 000 000 euro indelat i följande vägledande deltak: i) Latinamerika: 2 150 000 000 euro. ii) Asien: 1 200 000 000 euro. iii) Centralasien: 250 000 000 euro. D. Sydafrika: 600 000 000 euro. Inom ramen för det samlade, fasta taket ska EIB där så krävs ansöka om kommissionens samtycke till att mellan regionerna omfördela upp till 20 % av de regionala deltaken och upp till 10 % av de regionala taken. BILAGA II POTENTIELLT BERÄTTIGADE REGIONER OCH LÄNDER A. Föranslutningsländer 1. Kandidatländer Island, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien, Turkiet 2. Potentiella kandidatländer Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo B. Grannskapsländer och partnerskapsländer 1. Länder i Medelhavsområdet Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Libyen, Marocko, Palestina, Syrien, Tunisien. 2. Östeuropa, södra Kaukasus och Ryssland Östeuropa: Vitryssland, Moldavien, Ukraina Södra Kaukasus: Armenien, Azerbajdzjan, Georgien Ryssland C. Asien och Latinamerika 1. Latinamerika Argentina, Bolivia, Brasilien, Chile, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Kuba, Mexiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay och Venezuela. 2. Asien Afghanistan, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Filippinerna, Indien, Indonesien, Irak, Kambodja, Kina (inklusive Hongkong och den särskilda administrativa regionen Macao), Laos, Malaysia, Maldiverna, Mongoliet, Myanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Singapore, Sri Lanka, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Vietnam, Jemen. 3. Centralasien Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan D. Sydafrika Republiken Sydafrika BILAGA III BERÄTTIGADE REGIONER OCH LÄNDER A. Föranslutningsländer 1. Kandidatländer Island, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien, Turkiet 2. Potentiella kandidatländer Albanien, Bosnien Hercegovina, Kosovo B. Grannskapsländer och partnerskapsländer 1. Länder i Medelhavsområdet Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Libyen, Marocko, Palestina, Tunisien. 2. Östeuropa, södra Kaukasus och Ryssland Östeuropa: Moldavien, Ukraina Södra Kaukasus: Armenien, Azerbajdzjan, Georgien Ryssland C. Asien och Latinamerika 1. Latinamerika Argentina, Bolivia, Brasilien, Chile, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay och Venezuela. 2. Asien Afghanistan, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Filippinerna, Indien, Indonesien, Irak, Kambodja, Kina (inklusive Hongkong och den särskilda administrativa regionen Macao), Laos, Malaysia, Maldiverna, Mongoliet, Myanmar, Nepal, Pakistan, Singapore, Sri Lanka, Sydkorea, Thailand, Vietnam, Jemen. 3. Centralasien Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan D. Sydafrika Sydafrika BILAGA IV REGIONALPOLITISK RAM EIB:s verksamhet i partnerländer som deltar i föranslutnings processen bedrivs inom ramen för anslutningspartnerskapen och de europeiska partnerskapen, som anger prioriteringarna för kandidatländer och potentiella kandidatländer för att föra dessa länder närmare unionen, och dessa partnerskap utgör en ram för unionsstöd. Stabiliserings- och associeringsprocessen utgör unionens politiska ram för samarbetet med västra Balkan. Det baseras på progressiva partnerskap, där unionen erbjuder handelskoncessioner, ekonomiskt och finansiellt stöd och avtalsbaserade förbindelser i form av stabiliserings- och associeringsavtal. Det ekonomiska stödet inför anslutningen, via instrumentet för stöd inför anslutningen, hjälper kandidatländer och potentiella kandidatländer att förbereda sig för de skyldigheter och utmaningar som följer av ett medlemskap i unionen. Detta stöd underlättar reformprocessen, inbegripet förberedelser för ett slutligt medlemskap. Det är inriktat på institutionsuppbyggnad, anpassning till unionens regelverk, förberedelser för att administrera unionens strategier och instrument samt främjande av åtgärder för att uppnå ekonomisk konvergens. EIB:s verksamhet i EU:s grannländer bör ske inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, där unionen strävar efter att utveckla särskilda förbindelser med grannländer med sikte på att upprätta ett område med välstånd och goda grannrelationer, som baseras på unionens värderingar såsom demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för mänskliga rättigheter och kännetecknas av ett nära och fredligt samarbete. Inom ramen för detta samarbete kommer EIB:s finansiering enligt detta beslut också att vara inriktad på politik som främjar tillväxt för alla och skapar jobb genom att bidra till social stabilitet i linje med en incitamentbaserad strategi som stöder målen i unionens politik för yttre förbindelser, även när det gäller migrationsfrågor. För att uppnå dessa mål genomför unionen och partnerländerna gemensamt överenskomna bilaterala handlingsplaner, där man fastställt en rad prioriteringar i fråga om bl.a. politiska och säkerhetsrelaterade frågor, handel och ekonomiska frågor, miljöhänsyn och sociala hänsyn samt integrering av transport- och energinät. Unionen för Medelhavsområdet, det östliga partnerskapet, Svartahavssynergin, unionens strategi för Donauregionen och unionens strategi för Östersjöregionen är multilaterala och regionala initiativ som kompletterar den europeiska grannskapspolitiken och syftar till att främja samarbete mellan unionen och respektive grupp av grannländer som står inför gemensamma utmaningar eller delar ett gemensamt geografiskt område. Unionen för Medelhavsområdet syftar till att återuppliva integrationsprocessen mellan EU och Medelhavsområdet genom att stödja en ömsesidig ekonomisk, social och miljövänlig utveckling på båda sidor om Medelhavet, och stöder en förbättrad socioekonomisk utveckling, solidaritet, regional integration, hållbar utveckling och kunskapsuppbyggnad, vilket understryker behovet av att öka det ekonomiska samarbetet till stöd för regionala och transnationella projekt. Unionen för Medelhavsområdet stöder framför allt anläggandet av sjöfarts- och motorleder, bekämpningen av föroreningar i Medelhavet, planen för utnyttjande av solenergi runt Medelhavet, initiativet för företagsutveckling i Medelhavsområdet, civilskyddsinitiativ och Europa–Medelhavsuniversitetet. Unionsstrategin för Östersjöregionen stöder en hållbar miljö och en optimal ekonomisk och social utveckling i Östersjöregionen. Unionsstrategin för Donauområdet stöder framför allt utvecklingen av transport, energianslutningar och energitrygghet, hållbar miljö och socioekonomisk utveckling i Donauområdet. Det östliga partnerskapet syftar till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att påskynda ett politiskt närmande och ytterligare ekonomisk integration mellan unionen och partnerländerna i öst. Ryssland och EU har ingått ett vittomfattande strategiskt partnerskap, som skiljer sig från den europeiska grannskapspolitiken och uttrycks i ”gemensamma områden” och ”färdplaner”. Dessa kompletteras på en multilateral nivå av den nordiska dimensionen som ger en ram för samarbete mellan unionen, Ryssland, Norge och Island (Vitryssland, Kanada och USA är observatörer till den nordiska dimensionen). EIB:s verksamhet i Latinamerika sker inom ramen för det strategiska partnerskapet mellan unionen, Latinamerika och Västindien. Som det framgår av kommissionens meddelande från september 2009 ”Europeiska unionen och Latinamerika: Globala aktörer i partnerskap” är EU:s prioriteringar inom utvecklingssamarbetet med Latinamerika främjande av regional integration, utrotning av fattigdom och bekämpning av sociala orättvisor, med syftet att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling. Vid främjandet av dessa mål kommer man att beakta de olika utvecklingsnivåerna i de latinamerikanska länderna. En bilateral dialog kommer att föras på områden av gemensamt intresse för unionen och Latinamerika, däribland miljö, klimatförändring, katastrofriskreducering, energi, vetenskap, forskning, högre utbildning, teknik och innovation. EIB uppmanas att vara aktiv i Asien, särskilt i fattigare länder. I denna skiftande region fördjupar unionen sina strategiska partnerskap med Kina och Indien och förhandlingar pågår om nya partnerskapsavtal och frihandelsavtal med länder i Sydostasien. Unionens utvecklingsstrategi för Asien strävar efter att utrota fattigdom genom att stimulera en brett baserad och hållbar ekonomisk utveckling, främja ett gynnsamt klimat för handel och integrering inom regionen, främja god förvaltning, öka den politiska och sociala stabiliteten och stödja uppnåendet av millennieutvecklingsmålen för 2015. Strategier införs gemensamt för att ta itu med gemensamma utmaningar, som klimatförändring, hållbar utveckling, säkerhet och stabilitet, god förvaltning och mänskliga rättigheter samt förebyggande av och hantering av naturkatastrofer och humanitära katastrofer. Genom den EU-strategi för ett nytt partnerskap med Centralasien som antogs av Europeiska rådet i juni 2007 har den regionala och bilaterala dialogen och unionens samarbete med länderna i Centralasien förstärkts när det gäller viktiga problem för denna region, såsom minskning av fattigdom, hållbar utveckling och stabilitet. Genomförandet av strategin har nått goda resultat i fråga om mänskliga rättigheter, rättsstatliga principer, god förvaltning och demokrati, utbildning, ekonomisk utveckling, handel och investeringar, energi, transport och miljöpolitik. EIB:s verksamhet i Sydafrika äger rum inom ramen för EU:s landstrategidokument för Sydafrika. Huvudområdena enligt dokumentet är skapande av sysselsättning och kapacitetsuppbyggnad för tillhandahållande av tjänster och social sammanhållning. EIB:s verksamhet i Sydafrika har i hög grad kompletterat kommissionens program för utvecklingssamarbete, genom att banken inriktat sig på stöd till den privata sektorn och investeringar för att bygga ut infrastruktur och samhällstjänster (bostäder, elförsörjning, rening av dricksvatten och kommunal infrastruktur). I halvtidsöversynen av EU:s landstrategidokument för Sydafrika som genomfördes 2009–2010 föreslogs att arbetet i fråga om klimatförändring skulle förstärkas genom åtgärder för att stimulera skapandet av ”gröna jobb”. Under perioden 2014–2020, förväntas EIB:s verksamhet att på ett kompletterande sätt stödja EU:s externa samarbetspolitik, program och instrument genom fortsatt fokus på viktiga EU-Sydafrikaprioriteter i syfte att främja ett gynnsamt klimat för handel och integrering inom regionen, främja skapande av sysselsättning och kapacitetuppbyggnad och stödja en hållbar och jämlik åtkomst till grundläggande infrastruktur och tjänster, FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ av förslag eller initiativ 1.4. Mål 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerad metod för genomförandet 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen 3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag från tredje part 3.3. Beräknad inverkan på inkomster FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[18] Politikområde: Avdelning 01 – Ekonomiska och finansiella frågor ”Verksamhet” enligt budgeteringsstrukturen: Internationella ekonomiska och finansiella frågor 1.3. Typ av förslag eller initiativ ¨ Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[19] X Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ¨ Förslaget/initiativet relaterar till en åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Det allmänna målet för EIB:s aktivitet utanför unionen i enlighet med det externa mandatet är att stödja unionens yttre politik genom att finansiera relevanta investeringsprojekt i partnerländer genom en kombination av EU:s budgetgaranti och EIB:s egna medel. EIB bör genom sina finansieringstransaktioner utanför unionen i enlighet med EU-garantin stödja en ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling av unionens partnerländer och deras partnerskap med unionen. De allmänna mål som EIB:s finansieringstransaktioner ska syfta till under mandatet är följande: (a) Utveckling av lokal privat sektor, i synnerhet stöd till små och medelstora företag. (b) Utveckling av social, miljörelaterad och ekonomisk infrastruktur. (c) Begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. 1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs Specifikt mål nr 2: "Att förbättra EU:s profil, externa representation och kontakter med EIB och EBRD, andra internationella finansinstitut och berörda ekonomiska forum i syfte att stärka konvergensen mellan deras strategier och verksamheter och EU:s yttre prioriteringar". Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen Rubrik 01.03 – Internationella ekonomiska och finansiella frågor 1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas En konsekvensbedömning har genomförts i samband med detta förslag. En bedömning av de huvudsakliga konsekvenserna av förslaget har gjorts i konsekvensbedömningen. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Ett ramverk som mäter resultat och konsekvenser av EIB:s verksamhet har utvecklats av EIB genom verksamhetsövervakning av en uppsättning indikatorer. Ramen för mätning av resultaten (Results Measurement Framework – REM) har som syfte att visa vilka resultat EIB-lån leder till och vilka möjligheter och effekter dessa resultat ger upphov till på sikt, i linje med målen för bankens mandat. Därutöver ska framsteg mot specifika mål övervakas genom kärnindikatorer för rapportering av resultat, som anges under 2.1. När det gäller finansiering av projekt för att främja klimatåtgärder, insatser mot klimatförändringarna. Parallellt med detta ska EIB fortsätta utveckla metoder för utvärdering av klimatrisk för att förbättra den klimatmässiga motståndskraften för relevanta operationer och integrera prissättning på koldioxidutsläpp i den ekonomiska kostnads-/nyttoanalysen. Restriktivt berättigande och kriterier för koldioxidintensiva projekt ska också förbättras inom ramen för relevant sektorpolitik. 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt I artikel 16 fastställs att kommissionen ska lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om upprättande av EU-garantin inom ramen för nästa budgetram för 2014­–2020. Enligt villkoren i beslut Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU omfattar EU-garantin EIB:s finansieringstransaktioner som undertecknades mellan den 1 februari 2007 och den 31 december 2013. Därför bör ett nytt beslut antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet innan det nuvarande mandatet löper ut.[20] 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå EIB:s finansieringstransaktioner utanför EU utgör ett mycket synligt och effektivt verktyg till stöd för EU:s externa åtgärder. De främsta fördelarna med EIB:s finansieringstransaktioner i sådana länder är t.ex. överföring av sakkunskap till projektansvariga samt tillämpningen av EU:s miljö- och upphandlingsnormer på de projekt som finansieras. Utöver ovannämnda fördelar får slutmottagarna full tillgång till de finansiella fördelar som följer av EU-garantin och EIB:s attraktiva finansieringskostnader i form av konkurrenskraftiga räntor. Mandatet med EU:s garantitäckning tillhandahåller den politiska och finansiella uppbackning från unionen som är nödvändig för länder och investeringsprojekt som normalt inte skulle rymmas inom EIB:s normala riktlinjer och kriterier. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder Den konsekvensbedömning som har utarbetats för detta beslut har sin utgångspunkt i de lärdomar som dragits av genomförandet av tidigare mandat. Det nya lagstiftningsförslaget syftar till att ta itu med de problem som identifieras i konsekvensbedömningen. 1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter EIB:s finansieringstransaktioner kommer att komplettera den verksamhet som genomförs inom ramen för de externa biståndsinstrumenten. För att ytterligare öka stödet till EU:s utrikespolitik i varje enskild region kommer sambandet mellan EIB:s prioriteringar och EU:s politik att stärkas. Detta kommer att uppnås genom etableringen och halvtidsuppdateringen av regionala tekniska operativa riktlinjer som kommer att ge en starkare ram för dialog och samarbete mellan EIB och kommissionen. EIB:s finansieringstransaktioner kan med fördel kombineras med EU:s budgetmedel i form av bidragsstöd och riskkapital i kombination med tekniskt bistånd till projektplanering samt genomförande eller förbättring av rättsreglerna. 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen x Förslag/initiativ som avser en begränsad tid – X Förslaget eller initiativet ska gälla från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020. EIB:s finansieringstransaktioner kan undertecknas av EIB från 2014 till 2020. En förlängning på sex månader planeras om Europaparlamentet och rådet inte antagit något beslut om beviljande av den nya EU-garantin till EIB för dess finansieringsverksamhet utanför unionen i slutet 2020. – X Det påverkar resursanvändningen från 2014 och för en obestämd period framåt. Den totala löptiden för åtgärden och dess budgetkonsekvenser kommer dock att avgöras av löptiden för de finansieringstransaktioner som EIB undertecknar. Det slutliga resultatet beror på mängden potentiella indrivningar och infordringar (se även punkt 3.2.2 nedan). ¨ Förslag eller initiativ som pågår under obegränsad tid – Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, – beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. 1.7. Planerad metod för genomförandet [21] X Förvaltningen sköts direkt av kommissionen Anmärkningar Enligt de gällande bestämmelserna anges i förslaget att EIB finansierar investeringsprojekt enligt sina egna regler och förfaranden. Kommissionen ska svara för EU-garantins förvaltning. EIB och kommissionen ska ingå ett garantiavtal och ett återvinningsavtal om de närmare bestämmelserna och förfarandena avseende genomförandet av det föreslagna beslutet. 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering EIB:s finansieringstransaktioner med EU-garanti ska förvaltas av EIB i enlighet med EIB:s egna regler och förfaranden, inklusive lämpliga revisions-, kontroll- och övervakningsåtgärder. Dessutom godkänner EIB:s styrelse, där kommissionen företräds av en ledamot och en suppleant, varje finansieringstransaktion som genomförs av EIB och övervakar att EIB förvaltas i enlighet med dess stadga och med de allmänna riktlinjer som fastställs av bankens råd. I det nuvarande avtalet mellan kommissionen, revisionsrätten och EIB från oktober 2003, som enligt en överenskommelse förnyades för en ytterligare fyraårsperiod 2007 och ytterligare en gång 2011, anges reglerna för hur revisionsrätten ska genomföra sina revisioner av EIB:s finansieringstransaktioner med EU-garanti. I förslaget fastställs att återkommande rapporter ska utarbetas i enlighet med beslut nr 1080/2011/EU. Kommissionen ska avlägga en årlig rapport om genomförandet av mandatet av EIB till Europaparlamentet och rådet. Rapporteringen om resultaten kommer att baseras på en lämplig sammanställning av indikatorer över hela portföljen där det är möjligt eller över en given sektor. Dessa indikatorer kommer att mätas under hela projektcykeln genom både bedömning och övervakning tills projektet fullt ut har genomförts så snart som de resultaten av utvecklingen är mätbara – normalt upp till tre år efter det att projektet har avslutats. De kommer att i möjligaste mån att användas för efterhandsutvärdering. Dessa indikatorer bör omfatta följande områden: i) lånebelopp som undertecknats per region ii) belopp som betalats ut per region, iii) framsteg i fråga om att uppnå en rimlig fördelning av verksamhet mellan länder, iv) verksamhetens fördelning mellan olika mål, v) volymen av utlåning som avser arbete mot klimatförändring mätt mot uppsatta finansieringsmål och inverkan i fråga om absoluta och relativa koldixidutsläpp, vi) antal projekt som bedömts med avseende på klimatrisker, vii) antal insatser där det även förekommer en delfinansiering via EU-bidrag, och totalbelopp för dessa, och viii) antal insatser som delfinansierats av internationella finansinstitut samt belopp för dessa. Dessutom ska EIB till kommissionen lämna de statistiska, finansiella och räkenskapsmässiga uppgifter om var och en av EIB:s finansieringstransaktioner som krävs för att uppfylla kommissionens rapporteringsskyldigheter eller besvara förfrågningar från Europeiska revisionsrätten, samt ett revisionsintyg om utestående belopp avseende EIB:s finansieringstransaktioner. En halvtidsöversyn kommer att utföras efter tre år från det att mandatet inleds. 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.2.1. Risker som identifierats Den risk som belastar EU-budgeten sammanhänger med den budgetgaranti som unionen ger till EIB för dess verksamhet i tredje länder. Garantifonden ger ett omfattande skydd för alla betalningar som inte har tagits emot av EIB vid dess utlåning till stater och dess underenheter och endast ett skydd mot politiska risker för annan utlåning där risken delas mellan unionen och EIB. Gemenskapsgarantin är begränsad till 65 % av de samlade utbetalda krediterna och ställda garantierna, minus återbetalda belopp och plus alla därtill knutna belopp. Den budgetpost (”p.m”.) som motsvarar budgetgarantin för EIB:s lån till tredjeländer kommer att utnyttjas endast om anspråk faktiskt görs på garantin som inte fullt ut kan täckas av garantifonden. Även om en sådan direkt belastning av budgeten (dvs. utöver garantifonden som uppgick till 2 002 miljoner euro den 31 december 2012) anses vara högst osannolik, återspeglar anmärkningarna till budgetposten i fråga de finansieringsbehov som skulle kunna uppkomma om EIB framställde en begäran om inbetalning avseende en förfallen betalning som omfattas av EU-garantin. Under 2012 i början av 2013, utnyttjades garantifonden för att täcka betalningsförsummelser av lån i Syrien. I årsrapporterna från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om garantier som täcks av den allmänna budgeten redovisas de specifika länderriskerna, samt hur risken för uteblivna återbetalningar utvecklas över tiden. Rapporten ger information om de kvantitativa aspekterna på den risk som belastar EU-budgeten. Riskkvaliteten beror emellertid på typen av åtgärd och låntagarnas ställning. Riskbedömningen i denna rapport baseras på de uppgifter om den ekonomiska och finansiella situationen, kreditvärdighetsbetyg och andra kända fakta om de länder som har erhållit garanterade lån. 2.2.2. Planerade kontrollmetoder Kommissionen ska svara för EU-garantins förvaltning. EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för det föreslagna beslutet utförs enligt EIB:s standardprocedurregler och sund bankpraxis. EIB och kommissionen ingår ett avtal om de närmare bestämmelserna och förfarandena för genomförandet av förslaget till beslut. Se även 2.1. 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter EIB har huvudansvaret för antagandet av bestämmelser om bedrägeribekämpning, särskilt genom att tillämpa EIB:s politik om att förebygga och avskräcka korruption, bedrägeri, otillåten samverkan, tvång, penningtvätt och terrorismfinansiering i Europeiska investeringsbankens verksamhet, antagen i april 2008. EIB antog i december 2010 en politik mot svagt reglerade, icke-öppna och icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. Dessutom anges det i artikel 17 i beslutet att åtgärder för bedrägeribekämpning ska genomföras. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”) Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beskrivning………………………...……….] || Diff./icke-diff. ([22]) || från Efta-länder[23] || från kandidat-länder[24] || från tredje-länder || enligt artikel 18.1 aa i budget-förordningen 4 || 01.0305 EU-garanti för EIB-lån och lånegarantier för verksamhet i tredje länder 01.0306 Inbetalning till garantifonden || Diff./ Icke-diff. || NEJ NEJ || NEJ NEJ || NEJ NEJ || NEJ NEJ 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna miljoner euro Rubrik i den fleråriga budgetramen || Nummer || Rubrik 4 GD: ECFIN || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018-2020 || TOTALT  Driftsanslag || || || || || || || || Budgetrubrik 101 03052 || Åtaganden || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Betalningar || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Budgetrubrik nummer 01 0306 || Åtaganden || (1a) || 58.482 || 239.759 || 272.664 || 199.039 || 178.055 || 159.750 || 84.820 || 1192.569 Betalningar || (2a) || 58.482 || 239.759 || 272.664 || 199.039 || 178.055 || 159.750 || 84.820 || 1192.569 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program[25] || || || || || || || || Budgetrubrik 101 03052 || || (3) || 0 || 0 || 0.5 || 0. || 0 || 0 || 0 || 0.5 TOTALA anslag för GD ECFIN || Åtaganden || =1+1a +3 || 58.482 || 239.759 || 273.164 || 199.039 || 178.055 || 159.750 || 84.820 || 1193.069 || Betalningar || =2+2a +3 || 58.482 || 239.759 || 273.164 || 199.039 || 178.055 || 159.750 || 84.820 || 1193.069  TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 58.482 || 239.759 || 272.664399 || 199.039 || 178.055 || 159.750 || 84.820 || 1192.569 Betalningar || (5) || 58.482 || 239.759 || 272.664 || 199.039 || 178.055 || 159.750 || 84.820 || 1192.569  TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || 0 || 0 || 0.5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.5 TOTALA anslag under RUBRIK 4 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 58.482 || 239.759 || 273.164 || 199.039 || 178.055 || 159.750 || 84.820 || 1193.069 Betalningar || =5+ 6 || 58.482 || 239.759 || 273.164 || 199.039 || 178.055 || 159.750 || 84.820 || 1193.069 Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || "Administrativa utgifter" miljoner euro || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018-2020 || TOTALT GD: ECFIN ||  Personalresurser || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 6.419  Övriga administrativa utgifter || || || || || || || || TOTALT GD ECFIN || Anslag || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 6.419 TOTALA anslag under RUBRIK 4 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden 12= summa betalningar) || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 6.419 miljoner euro || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018-2020 || TOTALT TOTALA anslag under RUBRIK 4 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 59.399 || 240.676 || 274.081 || 199.956 || 178.972 || 160.667 || 85.737 || 1199.488 Betalningar || 59.399 || 240.676 || 274.081 || 199.956 || 178.972 || 160.667 || 85.737 || 1199.488 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Mål- och resultatbeteck-ning ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018-2020 || TOTALT RESULTAT Typ av resultat[26] || Genomsnittliga kostnader || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Totalt antal || totala kostnader SPECIFIKT MÅL nr 1[27]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma för specifikt mål nr 1 || || || || || || || || || || || || || || || || Specifikt mål nr 2: ”att förbättra EU:s profil, externa representation och kontakter med EIB och EBRD, andra internationella finansinstitut och berörda ekonomiska forum i syfte att stärka konvergensen mellan deras strategier och verksamheter och EU:s yttre prioriteringar". || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || 1 || 58.482 || 1 || 239.759 || 1 || 272.664 || 1 || 199.039 || 1 || 178.055 || 1 || 159.750 || 1 || 84.820 || 7 || 1192.569 Delsumma för specifikt mål nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || TOTALA KOSTNADER || || 58.482 || || 239.759 || || 272.664 || || 199.039 || || 178.055 || || 159.750 || || 84.820 || || 1192.569 Beräknad inverkan på driftsanslagen kan sammanfattas enligt följande: • 01 0305 - "EG-garantier för EIB-lån och lånegarantier för verksamhet i tredje länder" Den budgetpost (”p.m”.) som motsvarar budgetgarantin för EIB:s lån till tredjeländer kommer att utnyttjas endast om anspråk faktiskt görs på garantin som inte fullt ut kan täckas av garantifonden. • 01.0306 Inbetalning till garantifonden" Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland måste tillföras medel i enlighet med förordningen om garantifonden (rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009). I överensstämmelse med förordningen ska avsättningarna för lånen beräknas utifrån det utestående beloppet i slutet av året. Det belopp som ska betalas in i början av år ”n” beräknas som skillnaden mellan målbeloppet (9 % av det utestående beloppet) och fondens nettotillgångar i slutet av år ”n-1”. Det belopp som ska betalas in för år ”n” fastställs i den preliminära budgeten för ”n+1” och överförs i sin helhet i början av år ”n+1” från budgetpost 01 0306. Det bör påpekas att garantifonden även täcker makroekonomiskt stöd och Euratomlån som inte omfattas av det föreslagna beslutet. Budgetbehovet omfattar därför befintliga undertecknade transaktioner samt eventuella nya transaktioner inom ramen för dessa två åtgärder. Det faktiska årliga behovet när det gäller inbetalningarna till garantifonden under 2014–2020 kommer i slutändan att vara beroende av i vilken takt lånen undertecknas, utbetalas och återbetalas när det gäller de tre verksamheterna, samt på hur värdet av garantifondens tillgångar utvecklas I tabellen nedan lyfts de förväntade externa åtgärder som täcks av garantifonden fram för perioden 2012–2020 (volym av undertecknade och utbetalda lån). Externa åtgärder som täcks av garantifonden och garantifondstillgångar 2012-2020 (EUR ml) || || || || || || || || || || || || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || || || || || || || || || (a) Preliminär volym tecknade EIB-finansieringstransaktioner (nytt beslut 2014–2020 – Totalt inom det fasta taket = 25 000 miljoner euro) || 3 959 || 4 450 || 3 600 || 3 600 || 3 600 || 3 550 || 3 500 || 3 550 || 3 550 (b) EIB:s utestående utbetalda belopp baserat på beräknade utbetalningar och amorteringar (gamla och nya beslut) || 22 526 || 25 826 || 29 098 || 31 685 || 34 024 || 35 600 || 37 187 || 38 274 || 39 533 (c) EIB:s utestående utbetalda belopp baserat på beräknade utbetalningar och amorteringar (makroekonomiskt stöd + Euratom) || 573 || 1 310 || 2 187 || 2 266 || 2 336 || 2 204 || 1 725 || 1 230 || 907 (D) = (B) + (C) || Totalt utestående belopp baserat på beräknade utbetalningar och amorteringar || 23 099 || 27 136 || 31 285 || 33 951 || 36 360 || 37 804 || 38 912 || 38 504 || 40 440 || || || || || || || || || || || Anmärkning: || C) Dessa sifferuppgifter inkluderar även nya möjliga makroekonomiska stöd och Euratomlån. || || || || || || Medan utlåningsvolymerna bör vara förenliga med den övergripande inbetalning som fastställs i budgetramen kan de årliga behoven av inbetalningar till garantifonden variera, eftersom de i slutändan beräknas på grundval av det totala kvarstående utbetalade beloppet vid slutet av år n-2. Om det årliga behovet för ett givet år skulle överstiga det belopp som enligt plan ska tillföras fonden ska ytterligare medel i första hand uppbringas genom omfördelning från de finansieringsinstrument som är kopplade till den regionsvisa programplaneringen, i synnerhet om de villkorade ytterligare medlen behöver tas i anspråk. Budgetkonsekvenserna av en eventuell mobilisering av de ytterligare villkorade medlen ska i så fall beräknas utifrån de uppdaterade prognoser över fondens finansieringsbehov som görs i samband med halvtidsöversynen. De förväntade behoven för 2014–2020 har beräknats med hänsyn tagen till effekterna av befintliga ansökningar om utnyttjande av garantin avseende förfallna lån till Syrien från 2012 och i början av 2013, samt ytterligare förväntade ansökningar under de två år som följer på antagandet av detta förslag, om situationen med förfallna, icke återbetalade lån kvarstår. De omfattar däremot inte exceptionella budgetbehov som kan följa av uteblivna återbetalningar från andra låntagare, eller justeringar av värdet på fondens tillgångar. Det är alltid svårt att på förhand bedöma ytterligare potentiella inställda betalningar. Det bör understrykas att tillförseln av medel till fonden är en obligatorisk utgift enligt inrättandeförordningen för fonden, vilket innebär att andra medel under rubrik 4 i budgetramen behöver tas i anspråk vid oväntade fall av inställda återbetalningar. Kommissionens halvårsvisa rapporter till Europaparlamentet och rådet om de garantier som täcks av budgeten möjliggör emellertid en medräkning av de maximala risker som täcks av budgeten (se rapporten i KOM(2013) 211 och det åtföljande arbetsdokumentet SEK(2013) 130 - Läget den 30 juni 20122). 3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen 3.2.3.1. Sammanfattning – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018-2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 6.419 Övriga administrativa utgifter || || || || || || || || RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 6.419 Utanför RUBRIK 5[28] av den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || || || || || || || || Övriga utgifter av administrativ karaktär12 || || || 0.500 || || || || || Delsumma utanför RUBRIK 5 av den fleråriga budgetramen || 0.917 || 0.917 || 1.417 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 6.919 TOTALT || 0.917 || 0.917 || 1.417 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 0.917 || 6.917 3.2.3.2. Beräknat personalbehov – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Uppgifterna ska anges i heltal (eller med högst en decimal) || År 2014 || År 2015 || År 12016 2 || År 12016 2 || 2018-2020  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || XX 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||  Extern personal (uttryckt i heltidsekvivalenter: FTE)[29] XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – totalt) || || || || || || || XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter vid delegationerna) || || || || || || || XX 01 04 yy [30] || - vid huvudkontoret[31] || || || || || || || - vid delegationer || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder)12 3 || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || || TOTALT || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 Rubrik 01.03 – Internationella ekonomiska och finansiella frågor är det berörda politikområdet eller den berörda avdelningen i budgeten . Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || De viktigaste uppgifter som följer av förslaget är följande: - Upprättande av lagförslaget. - Uppföljning av lagstiftningsförfarandet med Europaparlamentet och rådet. - Förbindelser och kommunikation med EIB, särskilt vid förberedelse för rapporteringen, förberedelse och uppföljning av garantierna och av överenskommelser om återbetalning, de operativa regionala riktlinjerna och möjliga fall av utnyttjande av garantin. - Uppföljning av EIB:s investeringsprojekt mot bakgrund av artikel 19 i EIB: stadgar, - Administrering av det årliga budgetförfarandet och förvaltning av garantifonden. - Förberedelse av rapporteringen enligt kraven i gällande lagstiftning. Extern personal || 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen – X Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen – ¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen – ¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras}.[32] 3.2.5. Bidrag från tredje part – X Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet – Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen || || || || || || || || TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || || 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna – ¨ Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. – X Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: – ¨ Påverkan på egna medel – X Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Typ av förslag eller initiativ[33] År N || Year N+1 || Year N+2 || Year N+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) Artikel …………. || || || || || || || || Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål. Om garantifondens tillgångar överstiger målbeloppet återförs det överstigande beloppet till den allmänna budgeten. Metoderna för att beräkna konsekvenser för intäkterna besktivs i detalj i del 3.2.2 ovan om garantifondsystemet. 1. [1] Beslut om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför unionen och om upphävande av beslut nr 633/2009/EG(EUT L, 27.10.2011, s. 1). [2] SWD(2013)XX [3] EUT L 145, 10.6.2009, s. 10. [4] EUT L 280, 27.10.2011, s. 1 [5] EUT L 145, 10.6.2009, s. 10. [6] KOM(2011) 842 slutlig [7] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [8] KOM(2011) 838 slutlig [9] KOM(2011) 839 slutlig [10] KOM(2011) 840 slutlig [11] KOM(2011) 843 slutlig [12] KOM(2011) 844 slutlig [13] KOM(2011) 845 slutlig [14] KOM(2011) 841 slutlig [15] Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerh