Rådets slutsatser om Rymden för ett hållbart Europa

(2020/C 196/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM ERINRAR OM

A. fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som fastställer EU:s befogenhet vad gäller rymden (1),

B. meddelandet från kommissionen om en rymdstrategi för Europa av den 26 oktober 2016 (2) och rådets slutsatser om en rymdstrategi för Europa av den 30 maj 2017 (3),

C. rådets slutsatser om rymden som en drivkraft av den 28 maj 2019 (4),

D. Förenta nationernas (FN) mål för hållbar utveckling, särskilt nr 4 – god utbildning för alla, nr 5 – jämställdhet, nr 8 – anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, nr 9 – hållbar industri, innovationer och infrastruktur, nr 10 – minskad ojämlikhet, nr 13 – bekämpa klimatförändringarna, nr 14 – hav och marina resurser, nr 15 – ekosystem och biologisk mångfald, och nr 17 – genomförande och globalt partnerskap (5),

E. de principer som erkänns i fördraget innehållande principer för staternas uppträdande vid utforskandet och utnyttjandet av yttre rymden, däri inbegripet månen och övriga himlakroppar,

Rymden för långsiktig hållbar tillväxt

1. BETONAR behovet av att verka för utvecklingen av en hållbar europeisk rymdsektor för att möta framtida generationers krav och garantera den europeiska konkurrenskraften; ÄR MEDVETET OM rymdsektorns växande strategiska betydelse; ÄR MEDVETET OM att rymdsektorn genomgår en snabb omvandling på grund av en ökande tillgång och efterfrågan på rymdbaserade produkter och tjänster samt tekniska förändringar och framväxten av ”den nya rymden”, med nya aktörer, en mängd tillämpningar inom olika ekonomiska verksamheter […] och större investeringar från den privata sektorn parallellt med intensifierade kontakter mellan regeringar, inbegripet genom rymdorganisationer, mellanstatliga organisationer, den privata sektorn, universitet, forskningsorganisationer och samhället,

2. ÄR MEDVETET OM den nuvarande covid-19-pandemins globala verkan på kort, medellång och lång sikt, och FRAMHÅLLER behovet av att bygga vidare på tillvaratagna erfarenheter; UNDERSTRYKER att rymdteknik och rymdtjänster kan bidra till att hantera situationen, och BETONAR rymdsektorns betydelse för att få ekonomin på fötter med sikte på en hållbar framtid och ett mer motståndskraftigt samhälle,

3. FRAMHÅLLER att rymdsektorn erbjuder många möjligheter att stödja en långsiktig hållbar tillväxt genom att verka för sociala och ekonomiska framsteg, bland annat i linje med FN:s mål för hållbar utveckling, Sendai-ramverket ( 6 ) , Parisavtalet ( 7 ) och EU:s strategiska prioriteringar såsom den europeiska pelaren för sociala rättigheter ( 8 ) samt ett välgrundat beslutsfattande, och att förbättra den offentliga politiken inom alla sektorer, och BETONAR att geovetenskap, europeiska rymddata och rymdtjänster och europeisk rymdteknik kan bidra till den europeiska gröna given ( 9 ) och därmed göra det möjligt för Europa att bli världsledande i omställningen till en hållbar värld genom att bemöta samhällsutmaningar och bevara de naturliga ekosystemens funktion till gagn för kommande generationer,

4. BETONAR vikten av rymdverksamhetens hållbarhet, med tanke på dess betydelse för förverkligandet av FN:s mål för hållbar utveckling; UNDERSTRYKER att säkerställandet av en långsiktigt hållbar rymdmiljö kräver ett bredare internationellt samarbete och informationsutbyte i syfte att bevara en fungerande, hållbar och säker rymdmiljö; UPPMANAR till frivilligt genomförande av FN:s riktlinjer för långsiktig hållbarhet för verksamhet i yttre rymden,

5. BETONAR att den globala konkurrensen och de nya modellerna för hållbar tillväxt kräver omfattande omvandlingar av organisation, leveranskedjor, arbetstillfällen och färdigheter inom industrin, inbegripet i rymdsektorn,

6. KONSTATERAR att EU:s rymdprogram, i synergi med Horisont Europa, tillsammans med Europeiska rymdorganisationens (ESA) och Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliters (Eumetsat) program och medlemsstaternas verksamhet inom sina respektive roller och ansvarsområden tillhandahåller stöd så att Europa kan förbli en ledande internationell aktör när det gäller att hantera olika samhällsutmaningar och att stärka den europeiska rymdindustrins konkurrenskraft i hela värdekedjan, i synnerhet genom att komma tillrätta med beroendet av kritisk teknik, på marknader med en snabb utveckling,

7. ERKÄNNER vikten av att främja korsbefruktning och spin-off-effekter mellan rymdsektorn och andra sektorer, med beaktande av kapaciteten hos små och medelstora företag och uppstartsföretag vad gäller att utveckla en europeisk industri som är hållbar, motståndskraftig och flexibel inför den globala konkurrensen och de överväldigande samhällsutmaningarna,

9. ÄR MEDVETET OM att rymden spelar en viktig roll i och bidrar till utvecklingen av de färdigheter, den teknik och de tjänster som krävs för att bygga ett motståndskraftigt samhälle som kan hantera globala utmaningar i en föränderlig värld, såsom klimatförändringar, förstöring av ekosystem, hälsokriser, livsmedelstrygghet och migration,

10. ERKÄNNER att användningen av rymdtjänster och rymddata inom andra sektorer såsom hälsa, transport, säkerhet, jordbruk, landsbygdsutveckling, skogsbruk, fiske, förvaltning av resurser, energi, logistik, försvar, kultur, turism och katastrofberedskap såväl som övervakning av klimat, biologisk mångfald eller naturresurser och kulturtillgångar ger industrin möjlighet att utveckla värdefulla tjänster under hela värdekedjan och ger de offentliga sektorerna möjlighet att förbättra de politiska besluten; ERKÄNNER att denna användning också skulle kunna främja högkvalitativa och värdefulla arbetstillfällen och långsiktig sysselsättning, och därmed förbättra produktiviteten och motståndskraften i EU:s ekonomi och samhälle i stort och stödja ett hållbart Europa,

11. FRAMHÅLLER att rymdlösningar på ett avgörande sätt bidrar till den utmaning som en klimatneutral ekonomi innebär, i synnerhet genom digital innovation, genom att erbjuda enhetliga, snabba och säkra tjänster, stimulera kretsloppsekonomi och smart förvaltning av resurser, främja smarta städer och smarta byar och bedöma politikens konsekvenser genom att övervaka jordens atmosfär, ekosystem och klimat,

12. BETONAR vikten av EU:s rymdprogram och Horisont Europa; FRAMHÅLLER vikten för EU av europeiska oberoende kritiska rymdsystem såsom positionering […] och tidsbestämning, klimat och växthusgaser och miljöövervakning, statlig telekommunikation och tillgång till rymden, och UPPMANAR Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att underlätta och främja användningen av de data och tjänster som tillhandahålls av Copernicus, Galileo och Egnos vid genomförandet av politik som inte avser rymden på europeisk och nationell nivå; INSER mervärdet hos befintliga och nya samarbetsprojekt (t.ex. rymdlägesbilder) för europeisk hållbarhet,

13. UPPMANAR kommissionen att utarbeta en djupgående analys av den aktuella europeiska situationen och de framtida perspektiven för ”den nya rymden” och dess bidrag till den europeiska ekonomin i form av att den utökar den befintliga marknadskapaciteten, stöder små och medelstora företag och uppstartsföretag samt bidrar till framväxten av nya aktörer och nya projekt, och BETONAR vikten av att bistå medlemsstater med växande kapacitet på rymdområdet samt deras industri och akademiska sektor i deras aktiva arbete för att utnyttja den fulla potentialen hos EU:s rymdekonomi och stärka unionens ekonomiska motståndskraft,

Utbildning och färdigheter för rymden

14. KONSTATERAR att Europa i en globaliserad värld med snabb teknisk utveckling, automatisering och digitalisering i samband med nya scenarier i fråga om handel och ekonomi, och samhällsutmaningar såsom klimatförändringar, utbrott av hälsokriser och demografiska förändringar måste intensifiera sina insatser för att utveckla kunskap, tvärvetenskapliga färdigheter och nödvändig kompetens för att nå adekvata lösningar; BETONAR att en rättvis omställning till en ny digital och grön ekonomi kräver investeringar i människor för att stödja både den ekonomiska och den sociala agendan; UPPMANAR Europeiska kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och i samarbete med industrin, forskningsorganisationer och den akademiska världen identifiera framtida kompetensbrister och att överväga möjliga lösningar och riktade initiativ,

15. UPPMANAR Europeiska kommissionen att bygga vidare på EU-strategin för data och den kommande uppdateringen av den nya kompetensagendan för Europa och EU:s handlingsplan för digital utbildning för att främja kompetensutveckling inom framväxande områden, inbegripet digitala färdigheter och dataanalys, i synnerhet med tanke på den ökande volymen av jordobservationsdata och andra rymddata,

16. BETONAR vikten av att medlemsstaterna, i samarbete med den privata sektorn, universitet och forskningsorganisationer samt mellanstatliga organisationer intensifierar insatserna för att utveckla kompetenser och stimulera innovation och entreprenörskap i syfte att främja en attraktiv arbetsmiljö och en livskraftig rymdsektor,

17. BETONAR vikten av investeringar i rymdrelaterade utbildningsprogram inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik på alla nivåer; BEAKTAR att rymdverksamhet sannolikt drar till sig unga akademikers och studenters intresse; BETONAR vikten av att säkerställa en stark kunskapsbas i den europeiska rymdsektorn, och INSER behovet av att uppmuntra den yngre generationen att studera och arbeta inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, bl.a. i syfte att främja balans mellan könen, och UPPMANAR medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att i samarbete med ESA och Eumetsat intensifiera de utåtriktade programmen, inbegripet praktiska aktiviteter, för att ge en positiv bild av rymdverksamheter och öka deras attraktionskraft bland unga i Europa,

18. UPPMANAR Europeiska byrån för GNSS att samarbeta med medlemsstaterna och förse dem med tekniska upplysningar och specifikationer om marknadsutveckling och kompetensutveckling och att diskutera inrättandet av arbetsgrupper med relevanta nationella offentliga och privata experter som skulle bidra till att fastställa marknadsbehov och låta rymddata och rymdtjänster främja jobbskapande och påskynda massmarknadsspridningen,

19. FRAMHÅLLER att befintliga och framtida initiativ för kunskapsöverföring och kapacitetsuppbyggnad även bör användas för att öka och sprida kunskaper i EU som helhet och bidra till att skapa en reserv av kunniga personer med rymdspecifika färdigheter för industrin,

20. UPPMANAR medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att verka för ett mer integrerat synsätt på kompetensutveckling i rymdsektorns värdekedja som helhet, exempelvis genom att främja yrkesutbildning, e-lärande och kontinuerligt lärande samt gemensamma examina och kurser inom högre utbildning,

21. FRAMHÅLLER vikten av regionalt samarbete, och EFTERLYSER ökat deltagande av regionala och lokala myndigheter i kompetensutveckling och kunskapsdelning för att främja jobbskapande, innovation och entreprenörskap i EU som helhet och därmed dra nytta av utvecklingen av en stark industri som bygger på rymdtillämpningar och rymdtjänster; UNDERSTRYKER behovet av att stärka samarbetet (även sektorsöverskridande) och utbytet av information och bästa praxis, och EFTERLYSER en förenkling av tillgången till EU-medel för kompetensutveckling.

(1) Särskilt artiklarna 4 och 189.

(2) Dok. 13758/16.

(3) Dok. 9817/17.

(4) Dok. 9248/19.

(5) Resolution antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015.

(6) Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030, som antogs vid FN:s tredje världskonferens i Sendai i Japan den 18 mars 2015.

(7) Report of the Conference of the Parties on its twenty-first session (inte översatt till svenska), FCCC/CP/2015/10/Add.1.

(8) Dok. 13129/17.

(9) Dok. 15051/19.

(10) Dok. 6782/20.

(11) Dok. 6783/20.

(12) Dok. 6520/20.

(13) Dok. 6237/20.