Företag och antal uppsägningar under referensperioden

4.Den 22 november 2016 lämnade Finland in ansökan EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems, vilket skedde inom tolv veckor räknat från den dag då insatskriterierna i artikel 4 i förordningen om fonden uppfylldes. Kommissionen bekräftade mottagandet av ansökan samma dag, och begärde ytterligare information från de finska myndigheterna den 2 december 2016. Ytterligare information lämnades in inom sex veckor räknat från och med dagen för begäran. Tidsfristen på tolv veckor från och med den dag då den fullständiga ansökan har mottagits, inom vilken kommissionen bör ha slutfört sin bedömning av huruvida ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd, löper ut den 7 april 2017.

Antal uppsägningar under referensperioden (a)

Tidsfrist för att lämna in ytterligare information

2.Den 22 november 2016 lämnade Finland in ansökan EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar vid Nokia Oy (Nokia Network Systems) och hos tre underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled i Finland.

18.Hittills har sektorn för tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik varit föremål för femton ansökningar till fonden, varav tolv på grund av globalisering av handeln och tre på grund av den globala finansiella och ekonomiska krisen. Tre av de femton ansökningarna lämnades in av Finland.

15.Sektorn har drabbats av sjunkande priser och minskad efterfrågan från teleoperatörerna. Det har inte hindrat kinesiska företag från att fortsätta att ge sig in på de europeiska marknaderna.

10.Uppsägningarna under referensperioden har beräknats på följande sätt:

9.Följande uppsägningar har skett under referensperioden:

7.De finska myndigheterna lämnade in ansökan med stöd av insatskriteriet i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilket minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i en medlemsstat. Även arbetstagare hos underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled omfattas.

20.Några viktiga trender har påverkat nätföretagen på senare år. Det finns ett ökat behov av effektiviseringer och för mer omfattande tjänster.

21.I genomsnitt hade teknikbranschen 326 000 anställda 2008. År 2015 var det 289 000 personer. Inom branschen har antalet anställda inom IKT-sektorn ökat från 52 000 (2008) till 60 000 (2015). Under perioden försvann många jobb samtidigt som många andra tillkom.

22.På senare år har Nokia Oy inrättat ett gemensamt företag med Siemens för nätteknik, kommit överens om att sälja en del av sin verksamhet till Microsoft och gått samman med Alcatel, för att kunna konkurrera med större rivaler inom nätkommunikationsbranschen. År 2016 rapporterade Nokia Oy om personalminskningar. Nokia Oy siktar på att minska sina driftskostnader med 900 miljoner euro per år till slutet av 2018. Samtidigt vidtar Nokia åtgärder för att överföra resurser till framtidens teknik.

23.Nokia Oys världsomspännande omställningsprogram, inklusive personalnedskärningarna, behövs för att de ska kunna konkurrera med sina östasiatiska rivaler. Personalnedskärningarna beräknas ha genomförts till slutet av 2018.

24.Av dem som förlorade sina arbeten vid Nokia Oy under 2016 hade 40 % höga och 60 % medelhöga kvalifikationer. De arbetade inom programmering och design.

Väntade konsekvenser av uppsägningarna för den lokala, regionala eller nationella ekonomin och sysselsättningen

Nyland

25.I Nyland är de större branscherna på nedgång och företagen har minskat sin personal under de senaste tre månaderna. Den totala omsättningen för företagen inom it- och telekombranschen gick ned med 2,5 % under det första kvartalet 2016.

26.Under 2012–2016 skedde de stora uppsägningarna i Esbo, Helsingfors och Vanda huvudsakligen inom elektronik- och mjukvarubranschen (6 000 anställda sades upp under perioden). Mindre företag och underleverantörer har också sagt upp personal.

27.Nokia Oy är det största IKT-företaget i Finland. År 2014 startades 730 IKT-företag i Nyland, medan 759 lades ned. Det året fanns det sammanlagt 7 114 IKT-företag i Nyland (51 % av antalet i hela landet).

28.De arbetstagare som avskedades från Nokia Oy i Nyland har för det mesta höga eller medelhöga kvalifikationer. Hälften är över 50 år. Deras arbetsområden är programmering och design. I många fall är deras kunskaper föråldrade.

29.Situationen i Nyland är besvärlig för högt utbildade ingenjörer och för arbetstagare över 50 år.

30.Arbetslösheten bland högutbildade ligger generellt på en hög nivå och det gäller inte bara dem med teknisk utbildning. Kontorspersonal, revisorer och löneassistenter ingår också i arbetslöshetsstatistiken för Nyland.

Birkaland

31.Sett till omsättningen är tillverkningsindustrin den största sektorn i Birkaland, och huvudområdena är teknisk industri (48 %), skogsindustri (25 %) och kemi-, gummi- och plastindustri (18 %).

32.I september 2016 var 36 186 arbetslösa registrerade vid Birkalands arbets- och näringsbyrå, vilket var 1 % mer än året innan. Arbetslösheten i Birkaland har länge legat över det nationella genomsnittet.

33.Huvudorsaken till den stadigt höga arbetslösheten på senare år är krisen för den exportinriktade och tillverkningsbaserade verksamheten i regionen, likaväl som de drastiska strukturförändringarna, framförallt i IKT-sektorn. År 2015 avskedades mer än 1 000 anställda från de största IKT-företagen i Birkaland.

34.De strukturproblem som regionen nu står inför avspeglas i en allt högre arbetslöshet för högutbildade. Den mer än fördubblades mellan 2012 och 2016. Vid mitten av 2016 hade cirka 33 % av de arbetslösa med universitetsutbildning varit utan arbete i mer än ett år i sträck.

Norra Österbotten

35.Arbetslösheten är fortfarande hög i Norra Österbotten. Andelen arbetslösa arbetssökande ligger över riksgenomsnittet. Vid slutet av april 2016 var arbetslösheten 13,0 % i hela landet, 14,3 % i Norra Österbotten och 16,1 % i Uleåborg.