[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 21.9.2005

KOM(2005) 445 slutlig

2005/0190 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om ett särskilt program för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND

Den 6 april 2005 antog kommissionen sitt förslag[1] till Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011). Kommissionen vill organisera verksamheten i två särskilda program . Det ena skulle omfatta s.k. indirekta åtgärder för forskning om fusionsenergi, kärnklyvning och strålskydd, och det andra programmet skulle bestå av Gemensamma forskningscentrets s.k. direkta forskningsinsatser på kärnenergiområdet. Det är dessa två särskilda program som förslagen i detta dokument handlar om. Kommissionen kommer också att lägga fram förslag till ”Regler för deltagande och spridning” (av resultat) för programmen.

Den politiska bakgrunden och målen för förslagen redovisas i meddelandet ”Att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet med kunskap som ger tillväxt” [2].

De två särskilda programmen inom Euratoms sjunde ramprogram är utformade för att – i förening med de insatser som krävs av de enskilda medlemsstaterna och kärnenergiindustrin – inrikta verksamheten på de viktigaste frågorna och uppgifterna på det aktuella forskningsområdet i Europa.

Genom finansiellt stöd på EU-nivå kan man höja nivån på forskningen och öka dess effektivitet på ett sätt som inte är möjligt på nationell nivå. De särskilda programmen inom Euratoms sjunde ramprogrammet innebär att det europeiska området för forskningsverksamhet kommer att befästas och öppnas ytterligare på kärnenergiområdet. På så sätt kommer man att med hjälp av nya metoder åstadkomma en kritisk massa inom nya forskningsområden och en strukturering av verksamheten, samt bidra ytterligare till den fria rörligheten för idéer, kunskap och forskare.

Under löptiden av de särskilda programmen kommer man att utnyttja kapaciteten maximalt för insatser på EU-nivå för att höja forskningsnivån. Det innebär att man måste kartlägga och stödja befintlig framstående forskningskompetens inom hela EU och att bygga upp kapacitet för framtida forskningsinsatser på hög nivå.

Där det är möjligt kommer man att öka de särskilda programmens effekt genom att kombinera dem med andra EU-program, t.ex. strukturfonderna. Allt detta är i linje med den arbetssätt som skall användas i EU:s särskilda program Kapacitet. Ett viktigt inslag i Euratoms särskilda program för indirekta åtgärder kommer nämligen också att vara stöd till forskningens infrastruktur, i det här fallet inom kärnforskning och kärnteknik.

2. SAMRÅD PÅ FÖRHAND

Vid utarbetandet av de föreliggande förslagen har kommissionen – på samma sätt som för ramprogrammet – vägt in de övriga EU-institutionernas och medlemsstaternas synpunkter, men även synpunkter från många andra aktörer. Det har skett genom ett brett samråd, där även forskarvärlden och industrin deltagit. Förslagen till de särskilda programmen bygger också på den ingående konsekvensbedömning som gjordes inför förslaget till sjunde ramprogrammet[3] och på resultaten av femårsutvärderingen av ramprogrammet[4].

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER

De förslag till särskilda program som beskrivs här sträcker sig över samma period som ramprogrammet, dvs. 2007–2011. Den rättsliga grunden för ramprogrammet är artikel 7 i Euratomfördraget. I enlighet med andra stycket i den artikeln skall programmen fastläggas för en tid av högst fem år. De föreliggande förslagen till de särskilda Euratomprogrammen har alltså inte samma löptid som de särskilda EG-programmen.

Kommissionen föreslår att Euratoms särskilda program skall kunna förlängas – såvida inte något exceptionellt inträffar – till att omfatta även perioden 2012–2013, i enlighet med det planerade lagstiftningsförfarandet.

4. GENOMFÖRANDE AV BUDGETEN

Den ”Finansieringsöversikt för rättsakt” som bifogas detta beslut innehåller uppgifter om budgetkonsekvenser och personella och administrativa resurser. Den innehåller också preliminära siffror för perioden 2012–2013.

Kommissionen avser att inrätta ett genomförandeorgan som skall utföra vissa uppgifter som krävs för verkställandet av det särskilda programmet för indirekta åtgärder.[5]

5. ETT KONSEKVENT OCH FLEXIBELT GENOMFÖRANDE

5.1. Anpassning till nya behov och möjligheter

Det är av yttersta vikt att genomförandet av de särskilda programmen sker så flexibelt att de även i fortsättningen kan ligga i täten för den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på det kärnenergitekniska området och snabbt tillgodose nya behov inom vetenskap, näringsliv, politik och samhälle. När det gäller de indirekta åtgärderna kommer man i första hand att använda sig av arbetsprogrammen för att nå dessa mål. Arbetsprogrammen kommer att uppdateras årligen med bistånd av kommittéerna med företrädare för medlemsstaterna. I programmen kommer man att fastställa ämnesområden för de ansökningsomgångar för projektbidrag som kommer att utlysas. Det finns möjlighet att göra översynerna snabbare i samband med nya prioriteringar som kräver skyndsamma insatser, framför som en följd av oförutsedda behov av nya politiska strategier.

Denna fleråriga planering kommer att bygga på ett brett spektrum av underlag och uppgifter utifrån. På så sätt vill man garantera att den verksamhet som finansieras av Euratom även i fortsättningen kommer att ha direkt relevans för de växande forskningsbehov som finns inom industrin och EU:s politikområden på kärnenergiområdet. En del av dessa underlag kommer att lämnas av den externa rådgivande grupp för energifrågor som kommer att tillsättas inom ramen för det särskilda EG-programmet Samarbete och kommer att ha en välfungerande tvärvetenskaplig sammansättning och en god åsiktsbalans mellan forskarvärlden och kärnenergiindustrin.

Ytterligare bidrag utifrån kan i framtiden också komma från de s.k. tekniska plattformar som eventuellt kommer att inrättas inom snar framtid för olika temaområden inom de särskilda programmen.

Andra forum och grupper – som t.ex. Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (European Strategy Forum on Research Infrastructures – ESFRI) – kan snabbt bistå kommissionen med aktuell information om möjligheter och prioriteringar som har betydelse för Euratoms forskningsområden.

5.2. Övergripande frågor

Kommissionen kommer att sörja för att genomförandet av Euratoms sjunde ramprogram sker på ett övergripande konsekvent och samstämmigt sätt. Översynen av de arbetsprogram som skär igenom alla särskilda program, både i Euratoms och i EG:s ramprogram, kommer att samordnas, så att så att man fullt ut kan behandla frågor som spänner över flera områden.

Kommittéerna med medlemsstaternas företrädare har också ett viktigt ansvar när det gäller att bistå kommissionen för att åstadkomma ett välfungerande samstämmigt och samordnat genomförande av programmen, både inom varje enskilt program och mellan dem. Detta kräver en strikt samordning mellan medlemsstaternas företrädare i olika programkommittéer och andra kommittéer på EU-nivå.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas områden som rör både särskilda Euratomprogram och särskilda EG-program. Det gäller t.ex. utveckling av avancerade material och användning av toppmoderna reaktorer för väteproduktion. Det faktum att det existerar två ramprogram som tillhör två skilda fördrag innebär vissa komplikationer. Men i de fall det är möjligt kan man använda sig av gemensamma ansökningsomgångar med hjälp av erfarenheterna från sjätte ramprogrammet.

Följande områden är särskilt viktiga, och speciella åtgärder planeras för att hantera dem på ett samordnat sätt:

- Internationellt samarbete – en viktig aspekt av Euratomprogrammet. Man kommer att välja ett strategiskt arbetssätt för att stödja insatserna och för att behandla speciella frågor som är av intresse för alla parter och där alla har nytta av utbytet.

- Forskningsinfrastruktur : Det är nödvändigt med ett nära samarbete med det särskilda EG-programmet Kapacitet för att effektivt stödja viktiga forskningsanläggningar med mer allmänt inriktad verksamhet.

- Koppling till gemenskapens politiområden : Man kommer att vidta åtgärder för att åstadkomma en välfungerande samordning inom själva kommissionen, främst för att se till att verksamheten även i fortsättningen tillgodoser behoven av utveckling av EU:s politikområden. För detta ändamål har man i den fleråriga planeringen möjlighet att ta hjälp av användargrupper från olika delar av kommissionen som sysslar med de aktuella politiska områdena.

- Spridning och överföring av kunskap : Spridning av forskningsresultat är ett centralt inslag i alla särskilda program, och betoningen ligger framför allt på kunskapsöverföring mellan länder och forskningsområden samt från forskarvärlden till industrin. Här har även forskarutbyte och liknande inslag en roll.

- Vetenskap och samhälle : Detta är en del av EG-programmet Kapacitet, och motsvarigheter finns på kärnenergiområdet. Det finns goda möjligheter till fruktbart utbyte inom områden som styrelseformer och frågor som rör påverkan av intressegrupper, framförallt frågor som rör lokala befolkningars inställningar till ”kontroversiella” anläggningar (dvs. anläggningar om vilka det råder skilda uppfattningar, t.ex. beträffande deras inverkan på omgivningen).

6. METODER FÖR FÖRENKLING OCH FÖRVALTNING

Sjunde ramprogramets genomförande kommer att kunna förenklas betydligt om man följer förslagen i kommissionens arbetsdokument av den 6 april 2005 och den påföljande omfattande diskussionen. Många av de föreslagna åtgärderna kommer att presenteras i ”Reglerna för deltagande och spridning” . De syftar framför allt till att kraftigt minska byråkratin samt till att förenkla finansieringsmetoderna och kraven på rapportering.

Inom kärnklyvningsdelen av det särskilda programmet för indirekta åtgärder kommer man att föreslå förbättringar liknande dem som planeras för åtgärder i det särskilda EG-programmet Samarbete.

7. INNEHÅLLET I DE SÄRSKILDA PROGRAMMEN

7.1. Forskning och utbildning på kärnenergiområdet (indirekta åtgärder)

Detta särskilda program omfattar följande två prioriterade temaområden:

a) Forskning om fusionsenergi: Uppbyggnad av en kunskapsbas för byggande av prototypreaktorer för kraftverk som är säkra, långsiktigt hållbara, ekonomiskt bärkraftiga och miljövänliga. Genomförandet av ITER-projektet ( International Thermonuclear Experimental Reactor – den internationella termonukleära experimentreaktorn) är ett viktigt steg mot detta mål. I detta temaområde ingår följande verksamheter:

- Genomförande av ITER-projektet.

- FoU för att förbereda driften av ITER-reaktorn.

- Tekniska förberedelser för demonstrationsreaktorn (DEMO).

- Långsiktig FoU.

- Personalresurser, utbildning och fortbildning.

- Infrastruktur.

- Tillgodoseende av framväxande behov och oförutsedda behov av nya politiska strategier.

b) Kärnklyvning och strålskydd: Främjande av ett säkert utnyttjande av kärnklyvningsteknik och annan användning av strålning inom industri och medicin. I detta temaområde ingår följande verksamheter:

- Hantering av radioaktivt avfall.

- Reaktorsystem.

- Strålskydd.

- Stöd åt forskningsinfrastruktur och möjligheter att utnyttja den.

- Personalresurser och utbildning. Här ingår även forskarutbyte och liknande.

Programmet bygger i stor utsträckning vidare på tidigare ramprogram, som har visat att stöd av denna typ på EU-nivå leder till större utbyte (”mervärde”) än insatser på nationell nivå. Programmet innehåller dessutom viktiga nyheter som man måste beakta särskilt vid genomförandet:

- Stärkt samordning av nationella forskningsprogram inom kärnklyvning och strålskydd.

- Gemensamt genomförande av ITER-projektet med internationellt deltagande, bildande av ett europeiskt gemensamt företag för ITER och ytterligare förstärkning av samordningen av de integrerade europeiska insatserna på fusionsenergiområdet.

- Ett mer målinriktat internationellt samarbete inom de enskilda temaområdena. Konkreta åtgärder skall fastställas i arbetsprogrammen i linje med den övergripande strategin för internationellt samarbete.

- Inom alla temaområden finns möjlighet att på ett flexibelt sätt tillgodose framväxande behov och oförutsedda behov av nya politiska strategier. Det kommer att göras på basis av erfarenheterna från de planer för vetenskapligt strategistöd och för ny och framväxande vetenskap och teknik som infördes i sjätte ramprogrammet samt från planen för framtida och ny teknik på IKT-området.

Under löptiden av detta särskilda program – med planering förlängning till 2013 – kan det uppstå tillfällen då det är motiverat att bilda gemensamma företag. Det är t.ex. aktuellt på området hantering av radioaktivt avfall[6]. När det blir aktuellt kommer kommissionen att lägga fram förslag till rådet om bildandet av sådana företag.

7.2. Gemensamma forskningscentret (GFC) (direkta åtgärder)

Gemensamma forskningscentret kommer att fullgöra sina uppgifter med beaktande av den interna utvecklingen inom kommissionens ansvariga enheter, liksom av kärnteknikens utveckling i Europa och hela världen.

För detta ändamål kommer man att systematiskt arbeta för att stärka GFC:s förbindelser med medlemsstaternas forskningsinstitutioner.

I linje med Lissabonstrategin och på begäran av de flesta av de parter som deltar i GFC:s verksamhet kommer centret att satsa stort på utbildning och kunskapsförvaltning. GFC kommer att fortsätta sin FoU-verksamhet på områden som är knutna till avfallshantering och miljöpåverkan.

När det gäller kärnsäkerhet innebär de viktigaste förändringarna av GFC:s verksamhet en anpassning till utvecklingen av EU:s hållning i frågan, till nya behov hos kommissionens ansvariga enheter och till gemenskapens deltagande i internationella projekt, t.ex. forumet Generation IV (för utveckling av nästa generations kärnenergisystem).

GFC har arbetat stadigt med kärnsäkerhet i 30 år, men under de allra senaste åren har det skett betydande förändringar på det internationella planet, och frågan om spridning av kärnvapenteknik ökar alltmer i betydelse. Den interna utvecklingen inom kommissionens ansvariga enheter är emellertid också beroende av GFC:s kontinuerliga stöd på mer traditionella områden.

8. ATT SKAPA ETT EUROPEISKT OMRÅDE FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET MED KUNSKAP SOM GER TILLVÄXT

För att utvecklingen mot kunskapsekonomin och kunskapssamhället skall få tillräcklig fart krävs att den europeiska forskningen får ny framåtanda och blir mer verkningsfull. Alla aktörer i EU – regeringarna i medlemsstaterna, forskningsinstitutioner och näringsliv – har sin roll att spela.

De särskilda programmen för genomförandet av EG:s och Euratoms sjunde ramprogram är alla utformade i syfte att inom den givna budgetramen åstadkomma största möjliga hävstångseffekt och genomslagskraft med forskningsanslagen på EU-nivå. Följande inslag är centrala: fokusering på prioriterade temaområden i respektive särskilt program, med åtgärder och instrument för genomförande som är utformade för att man skall uppnå de aktuella målen; stark kontinuitet; konsekvent fokusering på stöd åt befintlig kompetens och uppbyggnad av kapacitet för framtida forskning på hög nivå; slimmad och förenklad förvaltning av programmen för att göra dem användarvänliga och kostnadseffektiva; inbyggd flexibilitet så att man genom ramprogrammet kan tillgodose nya behov och tillvarata nya möjligheter.

2005/0190 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om ett särskilt program för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 7 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[7],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[8],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[9], och

av följande skäl:

(1) Enligt rådets beslut (Euratom) nr […] om sjunde ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (nedan kallat ”ramprogrammet”), skall genomförandet ske med hjälp av särskilda program. Där fastställs närmare bestämmelser om genomförandet av programmen, deras löptid samt vilka resurser som bedöms vara nödvändiga.

(2) Euratoms ramprogram är indelat i två delar: a) indirekta åtgärder för forskning om fusionsenergi, kärnklyvning och strålskydd, och b) Gemensamma forskningscentrets (GFC) direkta åtgärder på kärnenergiområdet. Det är den första delen som skall genomföras inom det särskilda program som omfattas av det föreliggande beslutet.

(3) Ramprogrammets regler (nedan kallade ”Regler för deltagande och spridning” ) för deltagande av företag, forskningscenter, universitet och högskolor och för spridning av forskningsresultat, bör gälla även för det särskilda program som omfattas av det föreliggande beslutet.

(4) Sjunde ramprogrammet bör komplettera andra av EU:s forskningspolitiska åtgärder – jämsides med insatser framför allt inom utbildning; konkurrenskraft och innovation; näringsliv; folkhälsa; konsumentskydd; sysselsättning; energi; transport; miljö – som är nödvändiga led i den samlade strategiska satsningen på att genomföra Lissabonstrategin.

(5) Genom rådets beslut av den 26 november 2004 om ändring av förhandlingsdirektiven för ITER-projektet[10], kommer bygget av ITER-reaktorn i Europa att fungera som en bredare inkörsport till fusionsenergin och bli det centrala inslaget i ramprogrammets fusionsforskning.

(6) EU:s insatser för genomförandet av ITER-projektet – och då framför allt de som behövs för att sätta igång reaktorbygget i Cadarache och genomföra FoU inom teknikdelen av ITER inom ramprogrammet – skall ledas av ett gemensamt företag i enlighet med avdelning II kapitel 5 i Euratomfördraget.

(7) Vissa delar av forskning och teknisk utveckling på kärnklyvningsområdet kan också passa för gemensamma företag som bildats med stöd av ovannämnda bestämmelser i Euratomfördraget.

(8) Med stöd av artikel 101 i Euratomfördraget har gemenskapen ingått en rad internationella överenskommelser på det kärntekniska forskningsområdet, och insatser bör göras för att stärka detta internationella forskningssamarbete. På så sätt kan EU ytterligare integreras i det världsomfattande forskarsamhället. Därför bör det särskilda program som omfattas av det föreliggande beslutet vara öppet för deltagande av länder som har ingått överenskommelser i detta syfte, och det bör också vara öppet på projektnivå – på grundval av ömsesidig nytta – för organ från tredjeländer och internationella organisationer för vetenskapligt samarbete.

(9) Forskning som bedrivs inom ramen för detta särskilda program bör följa grundläggande etiska principer, bl.a. dem som är upptagna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

(10) Ramprogrammet bör bidra till att främja hållbar utveckling.

(11) Man bör sörja för en sund ekonomisk förvaltning av ramprogrammet och dess genomförande på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt. Det skall också vara lättillgängligt för alla deltagare. Allt detta är fastställt i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 (med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 (om genomförandebestämmelser för budgetförordningen) med eventuella kommande ändringar.

(12) Ändamålsenliga åtgärder bör också vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt. Sådana åtgärder skall vidtas i enlighet med följande förordningar: rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 (med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget); kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 (om genomförandebestämmelser för budgetförordningen) med eventuella kommande ändringar; rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 (om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen)[11], (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 (om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter)[12]; Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1074/1999 [om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)][13].

(13) Varje temaområde bör ha en egen budgetpost i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

(14) Vid genomförandet av detta särskilda program bör man – i samband med rekrytering av forskare till projekt och program som finansieras inom ramen för åtgärder i programmet – på ett tillfredsställande sätt tillämpa principen om jämställdhet mellan könen; vidare bör man bland annat beakta arbetsförhållandena, insynen i anställningsprocessen och karriärutvecklingen. Ramar för detta återfinns i kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare[14] .

(15) Samråd har ägt rum med den vetenskapliga och tekniska kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel

För Euratoms sjunde ramprogram antas härmed det särskilda programmet för verksamhet inom forskning och utbildning på de kärntekniska områdena fusionsenergi, kärnklyvning och strålskydd (nedan kallat det ”särskilda programmet”) för perioden 1 januari 2007–31 december 2011.

Artikel 2

Det särskilda programmet skall omfatta forsknings-och utbildningsinsatser på kärnenergiområdet och skall stödja all slags forskning inom följande temaområden:

1. Forskning om fusionsenergi

2. Forskning om kärnklyvning och strålskydd

På forskningsområdet fusionsenergi skall dels ett gemensamt företag bildas i enlighet med avdelning II kapitel 5 i Euratomfördraget för att leda och administrera EU:s deltagande i ITER-projektet, dels kompletterande insatser genomföras som syftar till att snabbt göra fusionsenergin praktiskt användbar.

Målen och huvudlinjerna för denna verksamhet beskrivs i bilagan.

Artikel 3

I överensstämmelse med artikel 3 i ramprogrammet görs bedömningen att kostnaden för genomförandet av det särskilda programmet uppgår till 2 553 miljoner euro, varav 15 % skall avsättas till kommissionens administrativa utgifter.

Forskning om fusionsenergi | 2 159 |

Kärnklyvning och strålskydd | 394 |

Artikel 4

1. All forskning som genomförs inom det särskilda programmet skall följa grundläggande etiska principer.

2. Följande slag av forskning får inte finansieras inom ramen för programmet:

- Forskning som är förbjuden i samtliga medlemsstater.

- Forskning i en medlemsstat där forskningen i fråga är förbjuden.

Artikel 5

1. Det särskilda programmet skall genomföras med hjälp av de finansieringsmetoder som fastställs i bilaga II till ramprogrammet.

2. ”Reglerna för deltagande och spridning” (av forskningsresultat) gäller för det särskilda programmet.

Artikel 6

1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram för genomförandet av det särskilda programmet; arbetsprogrammet skall innehålla en närmare beskrivning av de mål och vetenskapliga och tekniska prioriteringar som är angivna i bilagan, samt av de finansieringsmetoder som skall användas för de ämnesområden som ansökningsomgångarna avser; vidare skall tidplanen för genomförandet anges.

2. I arbetsprogrammet skall beaktas forskning på det aktuella området som genomförs av medlemsstaterna, associerade stater samt europeiska och internationella organisationer. Det skall uppdateras efter behov.

3. Arbetsprogrammet skall innehålla kriterier för bedömning av förslag om indirekta åtgärder inom ramen för de olika finansieringsmetoderna, och för urval av projekt. Kriterierna skall avse projektförslagens kvalitet och nivå, effekter och genomförande, uppgifter som i arbetsprogrammet kan specificeras närmare eller kompletteras med ytterligare krav, viktningar och tröskelvärden.

4. I arbetsprogrammet får anges

(a) organisationer som får bidrag i form av medlemsavgifter, och

(b) åtgärder till stöd för bestämda rättssubjekts verksamhet.

Artikel 7

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det särskilda programmet.

2. För att genomföra det särskilda programmet skall kommissionen biträdas av en rådgivande kommitté. Kommitténs sammansättning kan variera beroende på vilka frågor som skall behandlas på respektive möte. När det gäller frågor om kärnklyvning skall sammansättningen av kommittén, och den arbetsordning och de förfaranden den skall tillämpa, vara de som anges i rådets beslut 84/338/Euratom, EKSG, EEG av den 29 juni 1984 (om strukturen på och förfarandet vid hanteringen och samordningen av gemenskapens forskning, utveckling och demonstrationer)[15]. För frågor som rör fusionsenergi gäller i stället rådets beslut av den 16 december 1980 (om inrättande av en rådgivande kommitté för fusionsprogrammet), senast ändrat genom rådets beslut av den 16 december 1980[16].

3. Kommissionen skall med jämna mellanrum informera kommittén om hur genomförandet av det särskilda programmet förlöper i stort, och därvid mer ingående behandla alla FoTU-insatser som finansieras genom programmet.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel [...]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

Vetenskapliga och tekniska målsättningar Temaområden och åtgärder – huvudinriktningar

1. INLEDNING

Kärnkraft är den huvudsakliga kolfria källan för baslastproduktion av el i EU. Den installerade effekten är totalt omkring 135 GWe, vilket motsvarar en tredjedel av den nuvarande elproduktionen. Kärnkraften är därför av central betydelse när det gäller att begränsa utsläppen av växthusgaser i EU, och den bidrar också i hög grad till en mer oberoende energiförsörjning, större försörjningstrygghet och ökad diversifiering av energikällor.

På lång sikt erbjuder kärnfusion möjligheter till praktiskt taget obegränsad försörjning med ren (miljövänlig) energi. ITER-projektet ( International Thermonuclear Experimental Reactor – den internationella termonukleära försöksreaktorn) är det avgörande nästa steget på vägen mot detta slutmål. Bygget av ITER-reaktorn är därför ett centralt inslag i EU:s nuvarande strategi, men det måste åtföljas av ett kraftfullt och målinriktat europeiskt FoU-program för att förbereda driften av ITER-reaktorn och utveckla de tekniska lösningar och bygga upp den kunskapsbas som kommer att behövas under reaktorns drift och framöver.

Samtidigt kommer kärnklyvning även i fortsättningen att kvarstå som ett bärkraftigt bra alternativ för de medlemsstater som vill utnyttja denna energiteknik för att uppnå en avvägd mix av sina energikällor. Forskning och fortbildning är av allra största betydelse när det gäller att sörja för god kärnkraftssäkerhet, både nu och i framtiden, att kontinuerligt driva på utvecklingen mot ekonomiskt bärkraftiga och miljövänliga lösningar för hantering av kärnavfall, samt att öka effektiviteten och konkurrenskraften inom kärnenergisektorn som helhet. Ett mycket viktigt inslag på detta politikområde är forskning om strålskydd, som syftar till att tillförsäkra allmänheten och personalen största möjliga säkerhet på alla användningsområden inom sjukvården och industrin.

Inom alla fält är det av största vikt att det investeras tillräckligt i forskning för att Europa ska kunna behålla sin konkurrenskraft. För att uppnå maximal effekt krävs en samordnad arbetsform på EU-nivå med fortlöpande samarbete mellan medlemsstaterna och betydande insatser för att upprätthålla forskningsinfrastruktur, kompetens och know-how. Generellt sett kommer forskning också att behövas för att utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter och för att på ett flexibelt sätt tillgodose nya behov av politiska åtgärder som uppstår under ramprogrammets löptid.

2. TEMAOMRÅDEN FÖR FORSKNING

2.1. Fusionsenergi

Bygget av ITER-reaktorn i Cadarache i Frankrike, och genomförandet av projekt med bredare inriktning – enligt modellen ”bredare front” (”Broader Approach”) – för att påskynda utvecklingen av fusionsenergitekniken, kommer att bedrivas i internationellt samarbete. Genom en internationell överenskommelse kommer en organisation att bildas för ITER-projektet. Bygget av ITER-reaktorn och projekt med bredare inriktning, och deras utnyttjande tillsammans med andra anläggningar i internationell samverkan, kommer att leda till ett betydligt mer omfattande samarbete än hittills. Det kommer att vara till stort gagn för Europa, framför allt i fråga om effektivitet och möjligheter att dela på kostnader.

En s.k. Domestic Agency for ITER – en EU-myndighet för ITER-projektet – ska inrättas i form av ett gemensamt företag inom ramen för Euratomfördraget. Den ger Euratom möjlighet att uppfylla sina internationella förpliktelser enligt ITER-avtalet och att sörja för att EU på ett effektivt och samlat sätt bidrar till ITER-projektet – liksom till projekten med bredare inrktning – däribland genom FoU-insatser till stöd för sådana projekt.

Att Europa intar en ledande ställning inom fusionsenergiforskningen beror på kombinationen av ett gemensamt och fullständigt integrerat europeiskt fusionsprogram i linje med strategin ”ett europeiskt område för forskningsverksamhet” (”European Research Area” – ERA) , på ett intensivt och stadigvarande stöd från gemenskapen, på samordningen genom Euratom, samt på uppbyggnad av humankapital i Euratoms fusionsorganisationer. Dessa organisationer är spetsforskningscenter inom fusionsområdet och har ett omfattande samarbetsnät, till stor del baserat på deras försöksanläggningar. De stora tekniska landvinningar som Euratom har gjort genom sin medverkan i projekteringen av ITER-reaktorn och den framgångsrika driften av JET-anläggningen ( Joint European Torus – EU:s gemensamma anläggning för fusionsforskning) har i hög grad bidragit till en ännu större sammanhållning av det europeiska fusionsprogrammet. På så sätt har Europa också fått den kunskap och erfarenhet som behövs för ett brett samarbete inom alla delar av fusionsenergiforskningen, däribland bygget av ITER-reaktorn och projekten med bredare inriktning. Genom att bygga på resultaten av detta arbete kommer man genom sjunde ramprogrammets organisation och förvaltning att kunna sörja för att FoU-verksamheten blir effektivt och rationellt samordnad så att programmets mål kan uppnås på både kort och lång sikt.

För att fusionstekniken ska kunna utvecklas snabbt krävs också en bred bas inom den europeiska industrin så att produktionen av fusionsenergi kan byggas upp och spridas på kort tid. Industrin har redan i stor omfattning medverkat i projekteringen av ITER-reaktorn. Under loppet av sjunde ramprogrammet kommer industrin – däribland små och medelstora företag – att spela en ledande roll vid bygget av ITER-reaktorn. Industrin kommer också att sträva efter att få en ställning som gör att den kan delta fullt ut i utvecklingen av fusionsenergilösningar för DEMO (en fusionsreaktor för demonstrationsändamål) och framtida fusionsreaktorer.

ITER-projektet och det europeiska programmet för forskning om fusionsenergi ingår som en del i de angelägna insatser som enligt rapporten från högnivågruppen – den s.k. Wim Kok-rapporten – är nödvändiga för att man ska nå framgång med Lissabonstrategin. Framför allt ITER-projektet kommer att fungera som en magnet och dra till sig de bästa forskarna och ingenjörerna på fusionsområdet samt högteknologiska industriföretag. Det kommer att gagna såväl det europeiska fusionsprogrammet som den samlade vetenskapliga och tekniska kunskapsbasen. När de europeiska industriföretagen tillverkar system och komponenter som ska klara de högt ställda kraven för ITER-reaktorn, kommer de att skaffa sig erfarenheter och kunnande som kommer att bidra till att stärka dess konkurrenskraft.

Övergripande mål

Att bygga upp kunskapsbasen för och genomföra ITER-projektet som det viktigaste steget mot tillverkning av prototypreaktorer för fusionskraftverk som är säkra, uthålliga, miljövänliga och lönsamma.

Verksamhet

a) Bygget av ITER-reaktorn

Här ingår verksamhet för det gemensamma färdigställandet av ITER-reaktorn till en internationell forskningsanläggning:

- EU kommer att ha ett särskilt ansvar inom ITER-organisationen sin i egenskap av värd för projektet. EU kommer också att inta en ledande roll, framför allt när det gäller iordningställandet av anläggningen, bildandet av ITER-organisationen, ledning och personalrekrytering, samt allmänt tekniskt och administrativt stöd..

- EU kommer som part i ITER-projektet även att bidra till tillverkning och montering av utrustning och installationer som ligger inom platsen för ITER-anläggningen och som behövs för dess drift. EU kommer vidare att stödja projektet under byggfasen.

- FoU-verksamheten för bygget av ITER-reaktorn ska bedrivas i fusionsorganisationerna och europeiska industriföretag. I verksamheten kommer bl.a. att ingå utveckling och provning av anläggningskomponenter och hela system.

b) FoU för att förbereda driften av ITER

Ett program med fokus på fysik och teknik ska syfta till att befästa urvalen av projekt för ITER-reaktorn och förbereda ett snabbt idrifttagande och på så sätt kraftigt minska den tid och de utgifter som krävs för att ITER-reaktorn ska uppnå sina grundläggande mål. Programmet kommer att genomföras i form av samordnad experimentell och teoretisk verksamhet samt modellering med hjälp av JET-anläggningen och annan utrustning hos fusionsorganisationerna. Genom programmet kommer Europa att kunna skaffa sig det nödvändiga inflytandet över ITER-projektet, och det kommer att lägga grunden för en framträdande europeisk roll i driften av ITER-reaktorn. I det här programmet ingår bl.a. följande:

- Bedömning av tekniska lösningar som är grundläggande för driften av ITER-reaktorn. Det ska ske genom färdigställande och ibruktagande av förbättringar av JET-anläggningens första vägg ( ”first wall” , dvs. den som har direkt plasmakontakt), uppvärmningssystem och diagnostiksystem.

- Kartläggning av olika driftsscenarier för ITER-reaktorn genom målinriktade försök i JET-anläggningen och andra anläggningar, samt genom samordnad modellering.

Under loppet av sjunde ramprogrammet kommer man att göra en översyn av de anläggningar som används i programmet. Man kommer att undersöka om det är möjligt att avveckla gamla anläggningar och om det behövs ny utrustning som ska användas parallellt med driften av ITER-reaktorn. Översynen ska tjäna som underlag för beslut om insats av ny eller uppgraderad utrustning för att se till att man i programmet hela tiden förfogar över de fusionsanläggningar som behövs för den aktuella FoU-verksamheten.

c) Tekniska förberedelser för demonstrationsreaktorn DEMO

Tekniska lösningar och material, som är av central betydelse för att DEMO-reaktorn ska kunna godkännas, byggas och tas i drift, ska vidareutvecklas av fusionsorganisationerna och industrin. De ska sedan testas i ITER-reaktorn så att den europeiska industrin kan bygga DEMO och utveckla nya fusionsreaktorer. Följande inslag kommer att ingå i verksamheten:

- Bildande av en speciell projektgrupp och genomförande av den tekniska valideringen och den tekniska projekteringen (Engineering Validation and Engineering Design Activities – EVEDA) för att förbereda bygget av den internationella anläggningen för bestrålning av fusionsmaterial (International Fusion Materials Irradiation Facility – IFMIF) , som kommer att användas för provning av material för fusionsreaktorer. Allt detta är mycket viktiga förutsättningar för att DEMO ska kunna godkännas.

- Utveckling; provning genom bestrålning av lågaktiva och strålningsresistenta material samt modellering av dem; utveckling av de centrala tekniska lösningar som behövs för drift av fusionsreaktorer; arbete med konstruktionsutkast för DEMO, där också säkerhets-och miljöaspekter ingår.

d) Långsiktig FoU-verksamhet

Fusionsprogrammet kommer att bygga vidare på den verksamhet som är speciellt inriktad på ITER-och DEMO-projekten. På så sätt kan man bygga upp kompetens och utvidga kunskapsbasen på områden som har strategisk betydelse för framtida fusionsreaktorer. Det kommer att leda till att fusionskraften blir lättare att förverkliga och göra lönsam. I sjunde ramprogrammet ingår bl.a. följande särskilda åtgärder för dessa ändamål:

- Studier av förbättrad utformning av magnetiska inneslutningssystem för de fusionstekniska lösningar som är mest lovande för användning i reaktorer. Arbetet kommer att inriktas på färdigställandet av W7-X-stellaratorn, användning av befintlig utrustning för utbyggnad av databaserna innehållande försöksdata och bedömning av framtidsutsikterna för dessa reaktorkonfigurationer.

- Ett program för experimentell fusionsfysik med omfattande utforskning av fusionsplasmor som mål. Denna kunskap ska sedan tillämpas för att optimera konstruktionen av fusionskraftverk.

- Teoretiska studier och ytterligare modellering med slutmålet att skaffa sig omfattande kunskaper om fusionsplasmor av reaktorkvalitet.

- Undersökningar av fusionsenergins samhällsaspekter och ekonomiska aspekter. Kampanjer för att öka allmänhetens intresse för och kunskap om fusionsenergi.

- Verksamheten inom programmet för tröghetsinneslutning (Inertial Fusion Energy) , genom vilket medlemsstaternas civila forskning om denna inneslutningsform bevakas, kommer att fortsätta.

e) Personalresurser, utbildning och fortbildning

Att skaffa fram personalresurser och åstadkomma ett intensivt samarbete inom programmet – för ITER-projektets omedelbara behov och behoven på längre sikt, liksom för vidareutvecklingen av fusionstekniken – är uppgifter som kommer att hanteras genom följande åtgärder:

- Stöd till forskarutbyte mellan organisationer som deltar i programmet. Syftet är att stimulera till ökat samarbete och bättre integrering av programmet, och att främja internationellt samarbete.

- Fortbildning på doktorandnivå och postdoktoral nivå av ingenjörer och vetenskapsmän. Som ”utbildningsplattformar” ingår här bl.a. användning av anläggningar och utrustning i programmet, samt specialinriktade seminarier och workshopar.

- Satsningar på innovationsverksamhet och utbyte av know-how med berörda universitet, högskolor, forskningsinstitut och industriföretag.

f) Infrastruktur

När ITER-reaktorn i Europa byggts färdig – inom ramen för den internationella ITER-organisationen – kommer den att vara ett led i den nya forskningsinfrastruktur som har ett starkt europeiskt inslag.

g) Att tillgodose framväxande behov och oförutsedda behov av politiska åtgärder

Genom att sätta fusionsutvecklingen på ett ”snabbspår” skulle man kunna få ut fusionsenergin tidigare på marknaden, som ett led i en mer vittomfattande politik för att klara frågorna om en trygg energiförsörjning i Europa, klimatförändringen och hållbar utveckling. Huvudmålet och en viktig milsten på snabbspåret skulle vara ett tidigare färdigställande av DEMO-reaktorn. Inom sjunde ramprogrammet skulle detta omfatta verksamhet och projekt inom ramen för den transnationella satsningen med bredare inriktning på fusionsenergi, som Euratom genomför i samverkan med partner i ITER-projektet.

2.2. Kärnklyvning och strålskydd

Indirekta åtgärder kommer att genomföras inom de fem de huvudområden som beskrivs nedan. Det finns emellertid övergripande frågor som skär genom hela programmet, och det måste finnas tillräckligt utrymme för växelverkan mellan olika frågor. Här är stöd till fortbildning och forskningsinfrastruktur av största betydelse. Stödet till fortbildning måste ingå som en tung aspekt i alla EU-finansierade projekt inom kärnenergisektorn, och tillsammans med stödet till forskningsinfrastruktur är det ett viktigt inslag när det gäller att lösa frågan om kärnteknisk kompetens.

Det europeiska området för forskningsverksamhet behöver stärkas, och för det krävs en gemensam europeisk ståndpunkt om centrala problem och arbetssätt. Det kommer att upprättas förbindelser mellan nationella program, och upprättande av nätverk med internationella organisationer och länder utanför EU kommer att främjas, däribland med USA, de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen, samt med Kanada och Japan. I de fall EU har ett uppenbart intresse av samarbete måste Euratom spela en aktiv roll i redan existerande forum som samordnar FoTU-verksamhet på det internationella planet. Där det passar kommer samordning att ske även med det särskilda programmet för direkta åtgärder, som genomförs av Gemensamma forskningscentret (GFC) på det här området, liksom med indirekta åtgärder inom fusionsforskningen.

Lika starka förbindelser måste upprättas med forskningen inom EG:s ramprogram, framför allt när det gäller europeisk standardisering, utbildning och fortbildning, miljöskydd, materialvetenskap, offentligt beslutsfattande, gemensam infrastruktur, säkerhet, säkerhetskultur och energi. Internationellt samarbete är ett centralt inslag i verksamheten på många av temaområdena.

a) Hantering av radioaktivt avfall

Mål

Målen är att genom tillämpningsorienterad FoTU-verksamhet lägga en solid vetenskaplig och teknisk grund för demonstration av tekniska lösningar och säkerhet i fråga om geologisk slutförvaring av utbränt kärnbränsle och långlivat radioaktivt avfall, att stödja utarbetandet av en gemensam europeisk ståndpunkt om de viktigaste frågorna som rör hantering och slutförvaring av kärnavfall, samt att undersöka sätt att nedbringa mängden avfall och/eller dess risker genom separation, transmutation eller andra metoder.

FoTU-områden

- Geologisk slutförvaring används för högaktivt och/eller långlivat radioaktivt avfall. Här ingår ingenjörstekniska studier och demonstration av utformning av förvar, bestämning på plats av bergtekniska egenskaper – både i allmänt inriktade och platsspecifika underjordiska laboratorier – utforskning av miljön vid slutförvarsplatser, undersökning av relevanta processer i närområdet (avfallsform och anlagda barriärer) och på större avstånd (berggrund och utsläppsvägar till biosfären), utveckling av pålitliga metoder för bedömning av prestanda och säkerhet samt utredning av frågor om offentligt beslutsfattande och samhällsfrågor som har betydelse för allmänhetens acceptans av detta sätt för slutförvaring av kärnavfall.

- Separation och transmutation. FoTU inom alla tekniska områden som rör separation och transmutation (”Partitioning and transmutation” – P&T) för att ta fram pilotanläggningar och demonstrationssystem för de mest avancerade separationsprocesserna och transmutationssystemen. Här ingår FoTU rörande bl.a. subkritiska och kritiska system i syfte att nedbringa mängderna av och riskerna med högaktivt långlivat radioaktivt avfall, som kommer från upparbetning av utbränt kärnbränsle. Man kommer också att utforska möjligheterna med konstruktioner där mindre mängder avfall uppstår vid kärnkraftsproduktion. Här ingår bl.a. effektivare utnyttjande av klyvbart material i befintliga reaktorer.

b) Reaktorsystem

Mål

Målen är att trygga fortsatt säker drift av befintliga anläggningar. För att bidra till ökad diversifiering av energikällorna, till ökad trygghet i fråga om energiförsörjningen och till motverkan av den globala uppvärmningen ska man också utforska möjligheterna att med mer avancerad teknik åstadkomma ett ännu säkrare, mer resurseffektivt och mer konkurrenskraftigt utnyttjande av kärnenergi.

FoTU-områden

- Säkerhet hos kärntekniska anläggningar. Driftssäkerhet hos befintliga och framtida kärntekniska anläggningar. Det omfattar framför allt följande: bedömning av kärnkraftverkens livslängd och skötsel; säkerhetskultur; metoder för avancerad säkerhetsbedömning; verktyg för datasimulering; instrumentering och styrning; förebyggande av allvarliga olyckor och skadebegränsning. Även tillhörande åtgärder för att optimera kunskapshanteringen och upprätthålla yrkeskompetensen ingår.

- Långsiktigt hållbara kärnkraftssystem. Effektivare utnyttjande av nuvarande system och bränslen. Undersökning – i samverkan med internationella satsningar på detta område, t.ex. Generation IV International Forum (det internationella forumet för utveckling av nästa generations kärnenergisystem); undersökning av aspekter av utvalda avancerade reaktorsystem för att bedöma deras framtidsutsikter; ”motståndskraft” mot spridning för kärnvapentillverkning samt uthållighet på lång sikt. Här ingår bl.a. grundforskning – framför allt inom materialvetenskap – och studier av bränslecykeln och helt nya bränslen.

c) Strålskydd

Mål

För att användningen av strålning inom sjukvård och industri ska vara säker krävs en väl utformad politik för strålskydd och en fungerande tillämpning av den. Forskningen har en central roll när det gäller att upprätthålla och förbättra kvaliteten på strålskyddet, och det är ett mål som gäller all verksamhet i programmet. Ett annat viktigt syfte med forskningen är att ge underlag för EU:s politiska åtgärder och fungera som stöd för en verkningsfull tillämpning av dem. Forskningen ska också snabbt och effektivt tillgodose framväxande behov.

Ett huvudmål i denna forskning ska vara att bidra till att klargöra den omstridda frågan om risken för exponering för strålning med låga doser under lång tid. Ett klarläggande av denna vetenskapliga och politiska fråga kan få betydande ekonomiska och hälsomässiga konsekvenser för användning av strålning, inom både sjukvård och industri.

Åtgärder

- Kvantifiering av risker. Noggrannare bestämning av hälsoriskerna vid låg och långvarig exponering, med hänsyn tagen till variationen mellan olika individer. Detta mål uppnås genom epidemiologiska studier och bättre förståelse för mekanismerna genom forskning om cell-och molekylärbiologi.

- Användning av strålning i sjukvården. Förbättrad säkerhet och bättre utnyttjande vid medicinsk användning av strålning för diagnostik och behandling (här ingår också nukleärmedicin). Detta ska ske med hjälp av ny teknik och genom en förnuftig avvägning mellan fördelar och risker.

- Katastrofinsatser och sanering. Bättre samordning och integrering av katastrofinsatser i Europa genom att framtagning av gemensamma medel och strategier samt demonstration av att de fungerar operativt. Hit räknas även sanering av kontaminerade områden.

- Uppsåtligt skadlig användning av strålning eller radioaktivt material. Utveckling av hållbara och praktiskt användbara metoder för hantering av verkningarna av uppsåtligt skadlig användning – eller hot om sådan användning – av strålning eller radioaktiva material. Till skadorna räknas bl.a. direkt och indirekt påverkan av hälsan och kontaminering av omgivningen, framför allt i fråga om bebodda områden samt livsmedels-och vattenförsörjning.

- Nationell forskning på andra områden – t.ex. naturlig strålning, radioekologi, miljöskydd, dosimetri, yrkesexponering, riskkontroll etc. – ska integreras effektivare.

d) Forskningsinfrastruktur

Mål

Forskningsinfrastruktur är oundgänglig för FoTU-verksamhet inom kärnvetenskap, kärnteknik och för strålningsvetenskap. Infrastrukturen varierar i storlek – från mycket stora och dyra anläggningar och laboratorienätverk, ner till mycket mindre hjälpmedel – t.ex. databaser, digitala simuleringsverktyg och vävnadsbanker. Målen med programmet är att ge stöd åt infrastruktur som är av central betydelse i de fall det finns ett klart europeiskt mervärde, dvs. när forskning på EU-nivå ger större utbyte än på nationell nivå. Särskilt viktigt är att åstadkomma en kritisk massa och ersätta föråldrade anläggningar, t.ex. gamla forskningsreaktorer. På så sätt kommer man att befästa de goda resultaten från de föregående EU-programmen, som har förbättrat transnationellt tillträde till infrastruktur av ovannämnda slag och bidragit till att vidmakthålla den höga nivån på de tekniska resultaten, innovationen och säkerheten inom den europeiska kärnenergisektorn.

Forskningsinfrastrukturen betyder också mycket för fortbildning av vetenskapsmän och ingenjörer.

Åtgärder

- Stöd till forskningsinfrastruktur. Stöd till konstruktion, modernisering, uppbyggnad och drift av viktig forskningsinstruktur som behövs på något av de ovannämnda temaområdena. Det gäller t.ex. underjordiska laboratorier för forskning om geologisk slutförvaring av radioaktivt avfall, pilot-och provningsanläggningar för separations-och transmutationsutrustning, reaktorkomponenter och reaktorsystem, heta celler (”hot cells”) , anläggningar för simulering av allvarliga olyckor, termohydraulisk provning, reaktorer för materialprovning, digitala simuleringsverktyg och radiobiologiska anläggningar samt databaser och vävnadsbanker för användning inom strålskyddsforskning.

- Transnationellt tillträde till forskningsinfrastruktur. Att underlätta för forskarlag och enskilda forskare att få använda befintlig och framtida forskningsinfrastruktur i olika länder.

e) Personalresurser och fortbildning

Mål

Inom alla områden, där kärnklyvning och strålskydd förekommer, är man angelägen om att bibehålla den höga sakkunskap och högt kvalificerade personal som behövs. Detta har stor betydelse, framför allt när det gäller förmågan att vidmakthålla god kärnsäkerhet. Därför ska målen i programmet vara att främja utbredningen av vetenskaplig kompetens och know-how inom hela kärnenergisektorn. Det ska ske genom en rad olika åtgärder för att garantera tillgången på kvalificerade forskare och högskoleutbildade ingenjörer, t.ex. genom bättre samordning mellan utbildningsinstitutionerna i EU. På så sätt kan man åstadkomma att utbildningarna blir likvärdiga mellan alla medlemsstater. Man kan också öka studenters och forskares tillgång till fortbildning och utbyte mellan institutioner i olika länder. Det är enbart genom att ta itu med den här frågan på EU-nivå som man kan frambringa de stimulansmedel och likvärdiga nivåer som behövs i fråga om högre utbildning och fortbildning. På det sättet underlättar man det transnationella utbytet av den nya generationens forskare mellan utbildnings-och forskningsinstitutioner. Man tillgodoser också de behov av fortbildning som ingenjörer har under hela sin karriär med hänsyn till att de står inför morgondagens vetenskapliga och tekniska utmaningar i den kärntekniska sektorn med dess allt större integration av olika områden.

Åtgärder

- Fortbildning, Samordning av nationella program och tillgodoseende av behov av allmän fortbildning inom kärnvetenskap och kärnteknik. Det ska ske i en rad olika former – däribland sådana som är konkurrensutsatta – som en del av allmänt personalstöd inom alla temaområden. Här ingår också stöd till kursverksamhet och utbildningsnätverk.

- Forskarutbyte. Stöd huvudsakligen i form av stipendier och doktorandtjänster för att öka utbytet av vetenskapsmän och högskoleutbildade ingenjörer mellan olika universitet, högskolor och forskningsinstitut i medlemsstaterna, men också mellan institutioner i länder utanför EU. Särskilt stöd kan ges till utbyte av forskare från de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen.

3. ETISKA ASPEKTER

Vid genomförandet av det särskilda programmet, och i den forskningsverksamhet som bygger på det, ska grundläggande etiska principer följas. Hit hör bl.a. de principer som framgår av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, däribland skydd av människans värdighet och liv, skydd av personuppgifter och privatlivet samt av djuren och miljön i enlighet med gemenskapslagstiftningen och gällande internationella konventioner, riktlinjer och uppförandekoder, såsom Helsingforsdeklarationen i dess senaste lydelse, Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin, vilken undertecknades i Oviedo den 4 april 1997, med tilläggsprotokoll, FN-konventionen om barnens rättigheter, Unescos universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter, FN-konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen (BTV), det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, samt Världshälsoorganisationens (WHO) gällande resolutioner.

Hänsyn kommer också att tas till synpunkterna från den europeiska rådgivande gruppen för etik inom bioteknik (1991–1997) och den europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik (sedan 1998).

I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och de olika angreppssätt som tillämpas i Europa måste deltagare i forskningsprojekt följa gällande lagar, förordningar och etiska bestämmelser i de länder där forskningen kommer att genomföras. Nationella bestämmelser gäller under alla förhållanden, och forskningsverksamhet som är förbjuden i en medlemsstat eller något annat givet land kommer inte att erhålla något gemenskapsfinansierat stöd i landet i fråga.

I tillämpliga fall ska deltagarna i forskningsprojekten begära godkännande från berörda nationella eller lokala etikkommittéer, innan FoTU-verksamheten inleds. Kommissionen kommer systematiskt att genomföra en etisk granskning av sådana förslag som berör känsliga frågor eller som inte tillräckligt uppmärksammar etiska aspekter. I särskilda fall kan en etisk granskning genomföras under projektets genomförande.

Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfärd, som finns som bilaga till EG-fördraget, ska gemenskapen fullt ut beakta djurskyddskraven när gemenskapspolitik utarbetas och genomförs – detta gäller även forskning. Enligt rådets direktiv 86/609/EEG (om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål) ska alla experiment utformas så att man undviker att utsätta försöksdjuren för ångest, smärta och lidande i onödan; så få djur som möjligt ska användas; man ska ta i anspråk djur med den lägsta graden av neurofysiologisk känslighet och man ska se till att förorsaka minsta möjliga smärta, lidande, ångest eller bestående men. Förändringar av djurens arvsmassa och kloning av djur kommer endast i fråga om syftena är etiskt motiverade och villkoren är sådana att djurens välfärd garanteras och principerna om biologisk mångfald följs.

Vid genomförandet av detta program kommer kommissionen dessutom regelbundet att övervaka vetenskapliga framsteg och utvecklingen i fråga om nationella och internationella bestämmelser.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS BETECKNING:

Förslag till rådets beslut om att anta ett särskilt program för verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet inom ramen för Europeiska atomenergigemenskapoens (Euratom) sjunde ramprogram.

2. AKTIVITETSBASERAD FÖRVALTNING/BUDGETERING

Berörda politikområden och verksamhet i samband därmed:

Forskning om fusionsenergi

- Genomförande av ITER-projektet

- FoU för att förbereda driften av ITER-reaktorn

- Tekniska förberedelser för demonstrationsreaktorn (DEMO)

- Långsiktig FoU

- Personalresurser, utbildning och fortbildning

- Infrastruktur

- Tillgodoseende av framväxande behov och oförutsedda behov av politiska åtgärder

Forskning om kärnklyvning och strålskydd

- Hantering av radioaktivt avfall

- Reaktorsystem

- Strålskydd

- Infrastruktur

- Personalresurser och utbildning

3. BERÖRDA BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposter [driftsutgifter och utgifter för tekniskt och administrativt stöd i samband därmed (f.d. B.A.-poster)] inklusive följande rubriker:

08 11 01 01 Kontrollerad termonukleär fusion; 08 11 01 02 Hantering av radioaktivt avfall; 08 11 01 03 Strålskydd; 08 11 02 Annan verksamhet på området för kärnteknik och kärnsäkerhet.

(De slutgiltiga budgetbenämningarna för sjunde ramprogrammet kommer att fastställas i vederbörlig ordning,)

3.2. Åtgärdens och budgetkonsekvensens varaktighet:

2007–2011, med reservation för att den nya budgetplanen godkänns.

3.3. Budgettekniska uppgifter ( lägg till rader vid behov )

Budgetpost | Typ av utgifter | Nya | Deltagande av EFTA | Deltagande av kandidatländer | Rubrik i budgetplanen |

08 | Icke oblig. utg. | Diff. anslag[17] | JA | NEJ | JA | Nr [1a] |

XX.01 | Icke oblig. utg. | Icke-diff. anslag[18] | NEJ | NEJ | NEJ | Nr [1a…] |

XX.01.05 | Icke oblig. utg. | Icke-diff. anslag | JA | NEJ | JA | Nr [1a…] |

4. ÖVERBLICK ÖVER RESURSER

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Sammanfattning av åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB) [19]

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Totalt |

Driftsutgifter[20] |

ÅB | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2 137,324 |

BB | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1 002,185[21] | 2 137,234 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[22] |

Tekniskt och administrativt stöd (IDA) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

TOTALT REFERENSBELOPP |

ÅB | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3 091,512 |

BB | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1 186,830[23] | 3 091,512 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[24] |

Personalresurser och utgifter i samband därmed (IDA) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Administrativa kostnader, utom personalresurser och kostnader i samband därmed, som inte ingår i referensbeloppet (IDA) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Total preliminär finansiell kostnad för stödet

ÅB TOTALT inklusive kostnad för personalresurser | A+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3 118,228 |

BB TOTALT inklusive kostnad för personalresurser | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1 192,387[25] | 3 118,228 |

Samfinansieringsuppgifter

Om förslaget skall samfinansieras av medlemsstaterna eller av andra organ (specificera), ange den uppskattade samfinansieringnivån i nedanstående tabell (lägg till ytterligare rader, om det rör sig om flera organ):

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande organ | År n | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 och senare | Totalt |

…………………… | f |

ÅB TOTALT inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med kommande ekonomiska planering. [Kommissionens meddelande om budgetplanen 2007–2013 från februari 2004, KOM (2004) 101.]

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

( i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[26] (dvs. mekanism för flexibilitet eller revidering av budgetplanen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

( Inkomsterna påverkas inte

( Inkomsterna påverkas enligt följande:

Vissa associerade stater kan komma att bidra till finansieringen av ramprogrammen.

I enlighet med artikel 161 i budgetförordningen kan Gemensamma forskningscentret utnyttja inkomster från konkurrensinriktad verksamhet och andra tjänster som centret utför åt tredje man.

I enlighet med artikel 18 i budgetförordningen får vissa inkomster användas för att finansiera vissa poster.

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärden(År n-1) | Situation efter åtgärden |

Personal, totalt[27] | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 25) | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 5) | 1 848 |

5. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER OCH MÅL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behov på kort eller lång sikt

Syftet med detta särskilda program är att tillgodose behovet av att höja nivån på forskning och innovation och att åstadkomma samarbete och effektivitet genom stöd åt forskning och utbildning inom områdena a) fusionsenergi, och b) kärnklyvning och strålskydd.

5.2. Mervärdet av gemenskapens medverkan, förslagets förenlighet med andra finansieringsinstrument och eventuella synergieffekter

Det värde som tillförs genom stödet inom ramen för detta särskilda program består i att den kärntekniska forskningen på EU-nivå stärks inom de nämnda områdena. I de fall det är ändamålsenligt kommer man att eftersträva samverkande och kompletterande effekter genom kombination med andra av EU:s politiska åtgärder och program.

5.3. Aktivitetsbaserade mål, förväntade resultat och tillhörande indikatorer för förslaget

1. Fusionsenergi: Att utveckla en kunskapsbas för ITER-projektet och att färdigställa reaktorn som ett viktigt steg mot byggande av prototypreaktorer för kraftstationer som är säkra, långsiktigt hållbara, ekonomiskt livskraftiga och miljövänliga på sikt.

2. Kärnklyvning och strålskydd: Att lägga en sund vetenskaplig och teknisk grund för att påskynda den praktiska utvecklingen av säkrare hantering av långlivat radioaktivt avfall, att främja ett säkrare, mer resurseffektivt och konkurrenskraftigt utnyttjande av kärnenergi samt att garantera ett hållbart system – som samhället kan acceptera – för skydd av människa och miljö mot effekterna av joniserande strålning.

Mått på forskningsprestationer kommer att utarbetas på tre nivåer. Kvantitativa och kvalitativa indikatorer för att mäta i vilken riktning de vetenskapliga och tekniska framstegen går; t.ex. genom nya normer och verktyg, vetenskapliga tekniklösningar, patentansökningar och licensavtal – allt avsett för nya produkter, processer och tjänster.

Förvaltningsindikatorer kommer att tas fram för att övervaka prestationer internt och tjäna som underlag på ledningsnivå. Bland dessa indikatorer kan ingå hur stor del av budgetmedlen som använts, tiden fram till ingående av kontrakt samt tid till betalning.

Resultatindikatorer (avseende påverkan) kommer att användas för att bedöma forskningens effektivitet i stort jämfört med de mål som satts upp på hög nivå. Detta skulle kunna innefatta en bedömning av effekterna av ramprogrammet som helhet (dvs. vilka effekter det har haft för att uppnå målen från Lissabon-, Göteborgs-och Barcelonamötena samt andra mål) samt en bedömning av de särskilda programmens effekter (t.ex. bidrag till vetenskap och teknik i EU samt ekonomiska resultat).

5.4. Genomförandebestämmelser (preliminära)

Ange hur åtgärden skall genomföras.

( Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

( Indirekt genom utläggning på

( genomförandeorgan

( av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen

( nationella organ inom den offentliga sektorn/organ med offentliga förvaltningsuppgifter.

ٱ Gemensam eller decentraliserad förvaltning

ٱ Med medlemsstater

ٱ Med tredjeländer

Anmärkningar:

ٱ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (specificera)

Kommissionen föreslår att detta program förvaltas centralt, både direkt av kommissionen och indirekt genom delegation till ett genomförandeorgan eller andra organisationer som inrättats i enlighet med artikel 169 eller 171 i Euratomfördraget.En del av programmet kommer att genomföras av det gemensamma företaget för ITER-projektet, som är ett europeiskt rättssubjekt med placering i Barcelona.

I vissa delar av programmet är kopplingen tydlig mellan uppföljningen av de projekt som finansierats och utvecklingen av politiken på vetenskaps-och teknikområdet. För de delarna kommer ett genomförandeorgan att ha hand om ansökningsomgångar och utvärderingar Det innebär bl.a. att organet skall ta emot och behandla inlämnade ansökningar samt bjuda in och arvodera bedömare med specialistkompetens, varvid bedömarna utses av kommissionen. Vidare skall organet tillhandahålla logistiskt stöd vid bedömning av ansökningar och utföra eventuella ytterligare uppgifter, såsom att kontrollera ekonomisk bärkraft och tillhandahålla statistik. Det kommer även i fortsättningen att finnas möjlighet att lägga ut vissa uppgifter på privata företag, t.ex. framtagning, drift och support av IT-resurser. Kommissionens ansvariga enheter kommer att utvärdera och förvalta projekten och ingå entreprenadavtal för att på så sätt upprätthålla en nära koppling mellan projektverksamheten och utformningen av politiska åtgärder.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

Övervakningen och utvärderingen beskrivs närmare i finansieringsöversikten för rättsakt till förslaget till det sjunde ramprogrammet, KOM(2005) 119 slutlig.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt. Detta skall ske i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[28], kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning 1605/2002[29], rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[30], (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[31] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[32].

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSER

8.1. Mål och finansiella behov för förslaget

Miljoner euro i åtagandebemyndiganden (avrundat till tre decimaler) |

Driftsmål nr 233 |

Driftts-mål nr333 |

Driftsmål nr 433 |

Driftsmål nr 533 |

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 |

Fast eller tillfälligt anställda[34] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Personal som finansieras[35] via artikel XX 01 02 |

Övrig personal[36] som finansieras via artikel XX 01 01 05 | A*/AD |

B*, C*/AST |

TOTALT[37] | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 25) | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 5) | 1 848 |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som den planerade åtgärden för med sig

Genomförande av ramprogrammet.

8.2.3. Rekrytering (bland personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna)

(Vid olika rekryteringsalternativ, ange antalet tjänster för var och en av dem.)

( Tjänster som för närvarande är avsedda för förvaltning av det program som skall ersättas eller förlängas.

( Tjänster som på förhand har tillsatts inom ramen för förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år 2006.

( Tjänster som kommer att begäras inom ramen för det kommande förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget.

( Tjänster som skall omfördelas med hjälp av befintlig personal i förvaltningsfunktionen (intern omfördelning).

( Tjänster som behövs för år n, trots att de inte är planerade inom ramen för förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det aktuella året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 05 – Administrativa utgifter) [38]

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nummer och beteckning) | År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | TOTALT |

Fast anställda xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 |

Extern personal xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 |

Övriga administrativa utgifter xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 |

Totalt tekniskt och administrativt stöd | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

8.2.5. Personalkostnader och utgifter i samband därmed som inte ingår i referensbeloppet [39]

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | TOTALT |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (08 0101 och) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Personal som finansieras via artikel XX 01 02 (extra-och kontraktsanställd personal, nationella experter osv.) |

Summa personal-kostnader och utgifter i samband därmed (som INTE ingår i referensbeloppet) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Beräkning – Administrativa utgifter

Har beräknats utifrån följande antaganden:

– Antalet tjänstemän som inte omfattas av del A i budgeten ligger kvar på 2006 års nivå.

– Utgifterna ökar med 2 % varje år enligt förväntad inflation i kommissionens arbetsdokument om budgetplanen (fiche 1 rev).

- Uppskattningsvis 108 000 euro för varje fast anställd och 70 000 euro för extern personal (2004 års priser).

Beräkning – Personal som finansieras enligt artikel XX 01 02

I tillämpliga fall hänvisas till punkt 8.2.1.

8.2.6 Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[40] Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 |

XX 01 02 11 02 – Möten och konferenser | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 |

XX 01 02 11 03 – Kommittéer[41] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05-Informationssystem |

2. Summa övriga administrativa utgifter (XX 01 02 11) |

3. Övriga utgifter av administrativ art (med hänvisning till budgetrubrik) |

Summa administrativa kostnader, utom personalresurser och kostnader i samband därmed (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Beräknade på grundval av ansökningar från GD RTD för 2006 och ökade med 2 % enligt den årliga förväntade inflationen (Fiche 1 REV).

Behovet av personal och administrativa resurser skall täckas av anslagen till det ansvariga generaldirektoratet inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Vid tilldelningen av tjänster bör hänsyn tas till en eventuell omfördelning av tjänster mellan avdelningar på grundval av den nya budgetplanen.

[1] KOM(2005) 119 slutlig.

[2] KOM(2005) 118.

[3] SEK(2005) 430.

[4] KOM(2005) 387.

[5] Enligt budgetförordningens (EG, Euratom) artikel 54.2 a har kommissionen rätt att till genomförandeorgan överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning. Rådets förordning nr 58/2003 (om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram), liksom kommissionens förordning nr 1653/2004 [om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram], är emellertid EG-förordningar, och de gäller därför inte på Euratoms område. Kommissionen tänker begära att rådet utvidgar tillämpningsområdet för dessa förordningar så att de omfattar även Euratom.

[6] Se motiveringen till kommissionens ändrade förslag till kärntekniskt åtgärdspaket, KOM(2004) 526 slutlig, 8.9.2004.

[7] EUT C […], […], s. […].

[8] EUT C […], […], s. […].

[9] EUT C […], […], s. […].

[10] Inte offentliggjort i EUT.

[11] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[12] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[13] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[14] KOM(2005) 576 slutlig.

[15] EGT L 177, 4.7.1984, s. 25.

[16] EUT L 108, 29.4.2005, s. 64.

[17] Differentierade anslag.

[18] Icke-differentierade anslag kallas nedan IDA.

[19] Siffrorna anger kostnaderna för Euratoms hela ramprogram [se KOM(2005) 119 slutlig].

[20] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.

[21] Betalningsbemyndigandena (BB) avser 2011 och följande år.

[22] Utgifter enligt artikel xx 01 05 i avdelning xx.

[23] Betalningbemyndigandena (BB) avser 2001 och följande år.

[24] Utgifter enligt kapitel xx 01 utom artikel xx 01 05.

[25] Betalningsbemyndigandena (BB) avser 2011 och följande år.

[26] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[27] Siffrorna i tabellen anger enbart antalet tjänster som finansieras genom tjänsteförteckningen för samtliga indirekta åtgärder som GD RTD, INFSO, TREN, ENTR och FISH ansvarar för, däribland 60 extra tjänster för ITER-projektet. Siffrorna omfattar alltså inte personal som ingår i driftsbudgeten och den personal som ingår i Gemensamma forskningscentrets (GFC) tjänsteförteckning [se kommissionens meddelanden KOM(2005) 439 och 445 slutlig].

[28] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[29] EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

[30] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[31] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[32] EGT L 136, 31.5.1999, s. 8.

[33] Enligt beskrivningen i avsnitt 5.3.

[34] Denna kostnad ingår INTE i referensbeloppet.

[35] Denna kostnad ingår INTE i referensbeloppet.

[36] Denna kostnad ingår i referensbeloppet.

[37] Siffrorna i tabellen anger enbart antalet tjänster som finansieras genom tjänsteförteckningen för samtliga indirekta åtgärder som GD RTD, INFSO, TREN, ENTR och FISH ansvarar för, däribland 60 extra tjänster för ITER-projektet. Siffrorna omfattar alltså inte personal som ingår i driftsbudgeten och den personal som ingår i Gemensamma forskningscentrets (GFC) tjänsteförteckning [se kommissionens meddelanden KOM(2005) 439 och 445 slutlig].

[38] Siffrorna avser kostnaderna för Euratoms hela ramprogram [se KOM(2005) 119 slutlig].

[39] Siffrorna avser kostnaderna för Euratoms hela ramprogram [se KOM(2005) 119 slutlig].

[40] Siffrorna avser kostnaderna för Euratoms hela ramprogram [se KOM(2005) 119 slutlig].

[41] Euratoms vetenskapliga och tekniska kommitté ( Scientific and Technologal Committee , STC).