EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 19.04.1996 
KOM(96) 157 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om faststflllande av gemensamma normer för saluföring av vissa fiskeriprodukter 
(framlagt av kommissionen) 

Bakgrund 
De gemensamma marknadsnormerna skall fastställas av rådet med tillämpning 
av artikel 2 i förordning (EEG) nr 3759/92 om den gemensamma 
organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter och i 
enlighet med följande bestämmelser: 
Förordning (EEG) nr 103/76 som fastställer tillämpliga normer för 
vissa fiskeriprodukter för 35 fiskarter och en bläckfiskart som 
saluförs färska eller kylda. 
Förordning (EEG) nr 104/76 som fastställer tillämpliga normer för 
fyra kräftdjursarter som saluförs levande, färska, kylda eller 
kokta. 
Dessa förordningar har ändrats, kompletterats eller anpassats ett flertal 
gånger sedan de först antogs. 
Det är ånyo nödvändigt att införa ett flertal tekniska ändringar på grund 
av behovet att säkerställa normernas anpassning till 
produktionsutvecklingen, marknaden och handelsbruk enligt följande: 
Införandet av nya färskhetsskalor som differentieras enligt 
produktgrupp för att underlätta klassificeringen i kategorier med 
hjälp av enklare och bättre anpassade färskhetskriterier. 
Ändrade storleksskalor1 för vissa produkter med hänsyn till 
förändringar av produktionsvillkoren eller av efterfrågan. 
Dessa nya ändringar skall genomföras på så sätt att i de berörda 
bestämmelserna förbättringar och nödvändiga nyheter införs, såväl till 
form som vad gäller grunderna: 
För att säkerställa förordningens klarhet, mottagarnas korrekta 
tillämpning av den och även för att underlätta kontrollen är det i 
första hand lämpligt att omarbeta samtliga bestämmelser och samla 
dem i en rättsakt. 
I andra hand föreslås en förstärkning av marknadsnormernas 
effektivitet vad gäller målet förbättrad produktkvalitet. Mot 
bakgrund av tydligare uttalade och fullt berättigade krav i 
efterfrågan vad gäller produktkvalitet och färskhet och 
producenternas svårigheter att få lönsamhet är det dock knappast 
lämpligt att bevilja offentligt finansiellt stöd till åtgärder i 
. fråga om produkter som inte längre efterfrågas i lika hög grad. 
Det föreslås därför att möjligheten att bevilja kompensation eller 
finansiellt stöd enligt artiklarna 12, 12 a, 14 och 15 i förordning 
(EEG) nr 3759/92 för produkter som klassificeras i färskhetskategori 
B upphävs. 
Denna åtgärd bör dock för att få genomslagskraft utsträckas till att 
omfatta prissättningen genom en systematisk differentiering av 
priserna på kategorierna Extra och A, och ett bättre stöd till 
kategori Extra. 
Slutligen föreslås, på ett annat plan, att företrädet för tekniska 
åtgärder för bevarandet av fiskeresurser görs tydligare, särskilt 
vad gäller biologiska minimistorlekar, eftersom risken finns att 
dessa båda typer av bestämmelser motsäger varandra på grund av de 
olika måttenheter som tillämpas. I detta syfte omfattar bilaga II 
till förslaget uppgifter om de biologiska minimistorlekar som 
eventuellt gäller för de berörda produkterna, och principen anges 
uttryckligen i bestämmelsen. 
För att underlätta rådets förberedelsearbete anges andringarrna i 
fråga om storlek i bilaga II i förslaget med kursiv stil. 
3-
Förslag till 
Rådets förordning (EG) nr ,.../96 
av den 1996 
om fastställande av gemensamma normer för saluföring av vissa fiskeriprodukter 
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÂD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17 december 1992 om den gemensamma 
organisationen av markaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter', senast ändrad genom förordning (EG) nr 
3318/942, särskilt artikel 2.3 i denna, 
med beaktande av kommissionens förslag, och 
med beaktande av följande: 
Gemensamma marknadsnormer har fastställts dels för vissa fiskarter genom förordning (EEG) nr 103/76 av den 
19 januari 19763, dels för vissa kräftdjursarter genom förordning (EEG) nr 104/76 av den 19 januari 19764. 
Dessa förordningar har ändrats ett flertal gånger sedan de antogs, senast genom förordningarna (EEG) nr 
193 5/935 och (EG) nr 1300/956. För att beakta utvecklingen av marknaden och handelsbruk bör nya omfattande 
förändringar göras i dessa förordningar. Följaktligen är det nödvändigt att ge samtliga dessa bestämmelser ny 
utformning genom en ny rättsakt, i syfte att säkerställa klarhet och god tillämpning. Förordningarna (EEG) nr 
103/76 och (EEG) nr 104/76 bör därför ersättas. 
Gemensamma marknadsnormer för fiskeriprodukter syftar särskilt till att förbättra produktkvaliteten och därmed 
att underlätta avsättningen, till gagn för både producenter och konsumenter. Eftersom det handlar om icke 
beredda produkter som saluförs i färskt eller kylt tillstånd avgörs kvaliteten i hög grad av färskheten, som 
genom organoleptisk undersökning bedöms på grundval av objektiva kriterier. Homogeniteten i 
i 
5 EGT ni L 388, 31.12.1992, s. 1. 
EGT nr L 350, 31.12.1994, s. 15. 
EGT nr L 20, 28.1.1976, s. 29. 
EGT nr L 20, 28.1.1976, s. 35. 
F.GT nr L 176, 20.7.1993, s. 1. 
6 EGT nr L 126, 9.6.1995, s. 3. 
lïskeriproduktpartier kräver i fråga om förskhet att partierna endast innehåller produkter av samma art, frän 
samma fångstplats och samma fartyg. 
Ett begränsat men tillräckligt antal fårskhetskategorier bör fastställas på grundval av en skala som fastställs för 
varje produktgrupp. Eftersom kvalitetsprodukter måste stödjas är det dock inte lämpligt att tillåta att samtliga 
fårskhetskategorier omfattas av de interventionsmekanismer som fastställs inom ramen för den gemensamma 
marknadsorganisationen. 
De gemensamma marknadsnormerna syftar också till att i fråga om de berörda produkterna definiera 
handelsegenskaper som är harmoniserade på hela gemenskapsmarknaden för att förhindra snedvridning av 
konkurrensen och även till att möjliggöra tillämpningen av en prisordning inom den gemensamma 
organisationen av marknaden på en enhetlig grund. I detta syfte bör en klassificering av fiskeriprodukter enligt 
storleksskalor införas som fastställs i förhållande till produkternas vikt eller, i vissa särskilda fall, deras storlek. 
De gemensamma marknadsnormerna skall tillämpas vid den första försäljningen inom gemenskapens territorium 
på berörda produkter som är avsedda som livsmedel, oavsett om de har sitt ursprung inom gemenskapen eller 
kommer från tredje land. Dessa normer skall tillämpas utan att det påverkar fastställda hygienföreskrifter eller 
regler som fastställts inom ramen för åtgärder för bevarandet av fiskeresurser. Särskilt bör det nämnas att de 
biologiska minimistorlekar som eventuellt är i kraft har företräde i förhållande till de minimistorlekar som 
fastställs för fiskeprodukter genom gemensamma marknadsnormer. 
Tillämpningen av gemensamma marknadsnormer vid saluföring av produkter från tredje land innebär att det 
krävs kompletterande märkning av förpackningarna. Denna märkning är dock inte nödvändig om det rör sig om 
produkter som införs i gemenskapen av fartyg som för tredje lands flagg på samma villkor som 
gemenskapsprodukter. 
Mot bakgrund av rådande praxis i flertalet medlemsstater är det lämpligt att klassificeringen i färskhets- och 
storlekskategorier utförs av yrkesfolk. Särskilt i syfte att bedöma farskheten utifrån organoleptiska kriterier bör 
berörda branschorganisationer utnämna experter för detta ändamål. 
Som ömsesidig information bör varje medlemsstat till övriga medlemsstater och kommissionen överlämna en 
förteckning med experters och branschorganisationers namn och adresser. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
A. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 
Artikel 1 
1. I denna förordning fastställs i fråga om vissa fiskeriprodukter de gemensamma marknadsnormer som 
föreskrivs i artikel 2 i förordning (EEG) nr 3759/92, nedan kallad "grundförordningen". 
2. I den här förordningen avses med 
a) saluföring: det första försäljningsutbudet eller den första försäljningen som livsmedel efter ankomsten 
till gemenskapens territorium, 
b) parti: den mängd fiskeprodukter av samma art som bearbetats på samma sätt och som eventuellt 
kommer från samma fångstplats och samma fartyg, 
c) fångstplats: den inom fiskerinäringen vanliga beteckningen på den plats där fångsten gjorts. 
3. Bestämmelserna i den här förordningen i fråga om fårskhetskategorier för produkter skall tillämpas utan 
att det påverkar kraven i direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 om fastställande av hygienkraven för 
produktionen och marknadsföringen av fiskeriprodukter7. 
Artikel 2 
1. De produkter som avses i artikel 3V och som har sitt ursprung i gemenskapen eller som kommer från 
tredje land, får inte saluföras om de inte uppfyller kraven i denna förordning. 
2. Bestämmelserna i denna förordning skall dock inte tillämpas på små produktkvantiteter som av 
kustfiskaren avsätts direkt till detaljhandlare eller konsumenter. 
3. Tillämpningsföreskrifter till denna artikel skall fastställas enligt förfarandet i artikel 32 i 
grundförordningen. 
7 EGT nr L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktivet ändrat genom direktiv 95/71/EG av den 22 
december 1995 (EGT nr L 332, 30.12.1995, s. 40). 
Artikel 3 
Gemensamma marknadsnormer skall fastställas för följande produkter: 
a) Havsfisk enligt KN-nummer 0302: 
Rödspätta (Pleuronectes platessa) 
Albacora (Thunnus alalunga) 
Tonfisk (Thunnus thynnusj 
Fisk av släktet Thunnus eller Parathunnus obesus 
Sill av arten Clupea harengus 
Torsk av arten Gadus morhua 
Sardiner av arten Sardina pilchardus 
Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 
Gråsej (Pollachius virens) 
Lyrtorsk (Pollachius pollachius) 
Makrill av arten Scomber scombrus 
Makrill av arten Scomber japonicus 
Taggmakrill (Trachurus spp.) 
Piggaj (Squalus acanthias) 
Rödaj (Scylhorhinus spp.) 
Kungsfisk (Sebastes spp.) 
Vitling (Merlangius merlangus) 
Blåvitling (Micromesistius poutassou eller Gadus poutassou) 
Långa (Molva spp.) 
Ansjovis (Engraulis spp.) 
Kummel av arten Merluccius merluccius 
Glasvar (Lepidorhombus spp.) 
Havsbraxen (Brama spp.) 
Marulk (Lophius spp.) 
Sandskädda (Limanda Limanda) 
Bergtunga, Bergskädda (Microstomias kitt) 
Skäggtorsk (Trisopterus luscus och Trisopterus minutus) 
Oxögonfisk (Boops boops) 
- Spicara (Maena småris) 
- Havsålar (Conger conger) 
Knotfiskar (Trigla spp.) 
- Multefiskar (Mugil spp.) 
- Rocka (Raja spp.) 
- Skrubbskädda (Platichthys Flesus) 
- Tunga (Solea spp.) 
- Strumpebandsfisk och dolkfisk (Lepidopus Caudatus och Aphanopus carbo) 
b) Kräftdjur enligt KN-nummer 0306: 
Räkor (Crangon crangon) och nordhavsräka (Pandalus borealis) 
Krabba (Cancer pagurus) 
Havskräfta (Nephrops norvegicus) 
levande, färska, kylda, kokta i vatten eller ångkokta. 
c) Bläckfiskar enligt KN-nummer 0307: 
Bläckfisk (Sepia officinalis och Rossia macrosoma) 
2. De marknadsnormer som avses i punkt 1 omfattar följande: 
a) Färskhetskategori. 
b) Storlekskategori. 
B. FÅRSKHETSKATEGORIER 
Artikel 4 
1. Färskhetskategorin skall fastställas för varje parti i relation till produkternas färskhet och vissa 
kompletterande egenskaper. 
Färskhetsgraden skall definieras med hjälp av särskilda skalor som per produkttyp anges i bilaga I. 
2. På grundval av de skalor som avses i punkt 2 skall de produkter som avses i artikel 3 klassificeras i parti 
enligt någon av följande fårskhetskategorier: 
a) Extra, A eller B i fråga om fisk, bläckfisk och havskräfta 
b) Extra eller A i fråga om räkor. 
Levande havskräfta skall dock klassificeras i en kategori benämnd 'E'. 
3. Krabba enligt artikel 3 skall inte klassificeras enligt särskilda färskhetsnormer. 
Dock får endast hela krabbor saluföras, med undantag av romhonor och krabbor med mjukt skal. 
Artikel 5 
1. Varje parti skall vara homogent i fråga om färskhet. Ett litet parti behöver dock inte vara homogent; i 
sådana fall klassificeras partiet enligt den lägsta fårskhetsgrad som förekommer i det. 
2. Färskhetskategorin skall anges på de etiketter som anbringas på partierna med läsliga och outplånliga 
bokstäver som är minst 5 cm höga. 
Artikel 6 
1. I fråga om fisk, bläckfisk och havskräfta enligt artikel 3 skall klassificeringen av ett parti i kategori B 
innebära att detta parti undantas från finansiellt stöd i händelse av intervention enligt artiklarna 12, 12 a, 
14 och 15 i grundförordningen. 
2. Fisk i färskhetskategorin Extra skall vara fri från tryckmärken, skador, fläckar och missfårgningar. 
3. Fisk i färskhetskategorin A skall vara fri från fläckar och missfårgningar. En mycket liten andel fisk med 
lättare tryckmärken och lätta skador skall tolereras. 
4. När produkterna klassificeras i fårskhetskategorier skall, utan att det påverkar tillämpningen av gällande 
hygienbestämmelser, även förekomsten av parasiter och deras eventuella negativa inverkan på 
produktkvaliteten beaktas, dock med hänsyn till typ av produkt och produktform. 
2 
5. Tillämpningsföreskrifter till denna artikel skall vid behov fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 
32 i grundförordningen. 
C. STORLEKSKATEGORIER 
Artikel 7 
1. Produktstorleken enligt artikel 3 skall baseras på fiskens vikt eller antal i kilo. I fråga om räkor och 
krabbor skall dock storlekskategoriema fastställas på grundval av skalets omfång. 
2. De minimistorlekar som i denna förordning fastställs enligt skalan i bilaga II skall tillämpas utan att det 
påverkar de minimistorlekar, uttryckta i längd, som krävs enligt följande förordningar: 
- (EEG) nr 1866/86 av den 12 juni 1986 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för att bevara 
fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund8. 
- (EEG) nr 3094/86 av den 7 oktober 1986 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av 
fiskeresurserna9. 
(EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna 
i Medelhavet10. 
För de behöriga myndighetemas kontroll anges de biologiska minimistorlekar som skall iakttas under alla 
omständigheter i bilaga II om de gäller för den berörda arten genom marknadsnormerna. 
Artikel 8 
1. Partierna skall klassificeras i storlekskategorier enligt den skala som återges i bilaga II. 
2. Varje parti skall vara homogent i fråga om produktstorlek. Ett litet parti behöver dock inte vara 
homogent; i sådana fall skall partiet klassificeras efter den minsta storlek som förekommer i det. 
8 EGT nr L 162, 18.6.1986, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) 
nr 2250/95 (EGT nr L 230, 27.9.1995, s. 1). 
9 EGT nr L 288, 11.10.1986, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) 
nr 3071/95 av den 22 december 1995 (EGT nr L 329, 30.12.1995, s. 14). 
10 EGT nr L 171, 6.7.1994, s. 1. 
3. Storlekskategorin skall anges på de etiketter som anbringas på partierna med läsliga och outplånliga 
bokstäver som är minst 5 cm höga . 
lin tydlig och läslig uppgift om nettoviktcn i kilo skall anbringas på varje parti. 1 fråga om partier som 
säljs i standardförpackningar är denna viktuppgift inte nödvändig om den vägning som genomförs före 
försäljningen visar att förpackningarnas innehåll väl motsvarar det förmodade innehållet. 
4. Tillämpningsföreskrifter till denna artikel skall fastställas enligt förfarandet i artikel 32 i 
grundförordningen, särskilt vad gäller vägningsmetod och bestämning av den högre eller lägre variation 
i nettovikt mot den angivna eller förmodade nettovikten som tillåts i fråga om varje parti. 
Artikel 9 
Pclagisk fisk får klassificeras i andra farskhets- och storlekskategoricr enligt ett stickprovs förfarande. Detta 
system skall säkerställa största möjliga homogenitet i partiet i fråga om fiskens färskhet och storlek. 
Tillämpningsföreskrifter till denna artikel, särskilt vad gäller bestämning av antalet stickprover som skall tas, 
vikten eller volymen på fisken inom varje stickprov liksom bedömningsmetoder för klassificering och kontroll 
av vikten på saluförda partier, skall fastställas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen. 
Artikel 10 
För att säkerställa lokala eller regionala leveranser av kräftdjur och krabba i vissa kustområden inom 
gemenskapen får undantag från de minimistorlekar som fastställs för dessa produkter i bilaga II föreskrivas. 
Bestämningen av dessa områden och fastställandet av motsvarande saluföringsstorlekar skall fastställas enligt 
förfarandet i artikel 32 i grundförordningen. 
D. PRODUKTER FRÅN TREDJE LAND 
4o 
Artikel 11 
1. Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 2.1 får produkter enligt artikel 3 från tredje land saluföras 
endast i förpackningar som är försedda med följande tydliga och läsliga uppgifter: 
Ursprungsland med latinska bokstäver som är minst 20 millimeter höga. 
Artens latinska namn och handelsnamn. 
Produktform. 
Färskhets- och storlekskategori. 
- Nettovikt i kilo av produkterna i förpackningen. 
Datum för klassificering och avsändningsdatum. 
Avsändarens namn och adress. 
2. Produkter som avses artikel 3, som kommer direkt från fångstplatsen och som förs in i en hamn inom 
gemenskapen av fartyg som för tredje lands flagg, och som är avsedda att saluföras skall omfattas av 
samma bestämmelser som gemenskapsprodukter. 
D. SLUTBESTÄMMELSER 
Artikel 12 
Yrkesfolk inom fiskerinäringen skall utföra klassificering i färskhets- och storlekskategorier med hjälp av 
experter som för detta syfte utnämnts av berörda branschorganisationer. 
Artikel 13 
Varje medlemsstat skall till övriga medlemsstater och kommissionen senast en månad före dagen för denna 
förordnings ikraftträdande överlämna en förteckning med namn på och adresser till de experter och 
branschorganisationer som avses i artikel 12. Eventuella ändringar av förteckningen skall anmälas till övriga 
medlemsstater och kommissionen. 
M 
Artikel 14 
Förordningarna (EEG) nr 103/76 och 104/76 skall upphöra att gälla. Hänvisningar till de förordningarna skall 
tolkas som hänvisningar till den här förordningen. 
Artikel 15 
Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar 
it 
BILAGA I 
FÄRSKHETSSKALOR 
De skalor som anges i denna bilaga är tillämpliga på följande produkter eller grupper av produkter, 
med beaktande av de bedömningskriterier som är specifika för var och en av dem. 
A. Vitfisk 
Kolja, torsk, gråsej, lyrtorsk, kungsfisk, vitling, blåvitling, långa, kummel, havsbraxen, marulk, skäggtorsk, 
oxögonfisk, spicara, havsålar, knotfiskar, multefiskar, rödspätta, glasvar, tunga, skädda, rödtunga, rödspätta, 
strumpebands fi sk. 
B. Blåfisk 
Albacora, tonfisk, bigeye tuna, sill, sardiner, makrill, taggmakrill, ansjovis. 
C. Broskfisk 
Haj, kungsfisk. 
D. Bläckfisk 
Bläckfisk. 
E. Kräftdjur 
1. Räkor 
2. Havskräfta 
-fe 
A. VITFISK 
Skinn 
Hudslem 
Ögon 
Gälar 
Bukhinna 
(på urtagen fisk) 
Lukt från gälar och 
bukhåla - vitfisk 
med undantag av 
rödspätta 
- Rödspätta KRITERIER 
FARSKHETSKATEGORI1 
Extra 
Kraftig, glänsande 
pigmentering (med 
undantag av 
kungsfisk) eller 
genomskinligt, utan 
missfärgning. 
Vattnigt; 
genomskinligt. 
Konvexa (utstående); 
svart, klar pupill; 
genomskinlig 
hornhinna. 
Djupröda eller klart 
röda; 
genomskinligt slem. 
Glatt; klar; svår att 
lossa från köttet. 
Frisk; som tång eller 
skaldjur. 
Som färsk olja; 
metallisk; peppar­
aktig; jordlukt. A 
Kraftig men inte 
glänsande 
pigmentering; lätt 
missfärgning. 
Mjölkaktigt. 
Platta; lätt 
grumlad pupill; 
Opaliserande 
hornhinna. 
Röda eller rosa; 
slemmet lätt 
ogenomskinligt. 
En aning matt; svår 
att lossa från köttet. 
Luktfri, neutral lukt 
eller något fadd. 
Som olja, tång eller 
lätt fadd. B 
Matt pigmentering 
på väg att bli 
missfärgad och 
mätt. 
Gulgrått, en aning 
klimpigt. 
Lätt konkava, 
grå pupill; 
grumlig missfärgad 
hornhinna. 
Gråbruna på väg att 
missfärgas; 
ogenomskinligt och 
tjockt slem. 
Porös; lossnar lätt 
från köttet. 
Fermenterad; lätt 
syrlig. 
Som olja; 
fermenterad, något 
härsken. 
Vad gäller marulk utan huvud görs klassificeringen på grundval àv de 
rubriker som kan tillämpas. 
AH 
B. BLÅFISK 
Skinn 
Hudslem 
Köttkohsistens 
Gällock 
Ögon 
Gälar 
Lukt från gälar KRITERIER 
FARSKHETSKATEGORI 
Extra 
Kraftig 
pigmentering, klara 
glänsande 
regnbågsskimrande 
färger; tydlig 
skillnad mellan 
ryggsida och 
buksida. 
Vattnigt, 
genomskinligt. 
Mycket fast, styvt. 
Silvriga. 
Konvexa; utstående; 
blåsvart klar pupill, 
genomskinligt 
"ögonlock". 
Klart röda till mörk­
röda i sin helhet. 
Frisk, som tång; 
pikant; jodaktig; 
metallisk. A 
Mindre lyster; 
faddare färger; 
mindre skillnad 
mellan ryggsida och 
buksida. 
Mjölkaktigt, något 
brunakt igt. 
Ganska fast, styvt. 
Silvriga, lätt röd-
eller brunaktiga. 
Mindre konvexa till 
platta; pupillen 
mattad; "ögonlocket" 
matt. 
Mindre klar färg, 
något bleknad i 
kanterna. 
Dämpad eller luktfri; 
fadd lukt av fiskolja 
eller dy. B 
Matt, utan lyster, 
fadda färger; 
skinnet skrynklar 
när man böjer 
fisken. 
Brunaktigt. 
Brunaktigt med 
stora 
blodsutgjutningar. 
Brunaktiga med 
tydliga blods­
utgjutningar. 
Platta till lätt 
konkava; matt 
kristallin; blods­
utgjutningar runt 
ögat (glasögon). 
Missfärgade; 
slemmet rikligare. 
Fet, något svavel-
aktig lukt, som 
härsken olja eller 
| som rutten frukt. 
15 
BROSKFISKAR 
Ögon 
Helhetsintryck 
Lukt KRITERIER 
FARSKHETSKATEGORI 
Extra 
Konvexa, klart 
lysande och 
regnbågsskimrande; 
små pupiller. 
Rigor mortis eller 
partiell rigor mortis; 
en aning slem på 
skinnet. 
Frisk havslukt. A 
Konvexa till platta; 
ljusgröna, men har 
förlorat lyster och 
regnbågsskimmer; 
ovala pupiller. 
Stadiet rigor mortis 
passerat; inget slem 
på skinnet, särskilt 
inte i munhålan och 
gälöppningarna. 
Luktfri eller lätt lukt 
av mögel men inte 
av ammoniak. B 
Platta till konkava; 
något gulaktiga, 
matta. 
Matt slem i 
munhålan och 
gälöppningarna; 
käken något 
tillplattad. 
Lukt av ammoniak; 
syrlig. 
4 
D. BLACKFISK 
Skinn 
Kött 
Armar 
Lukt KRITERIER 
FARSKHETSKATEGORI 
Extra 
Kraftig 
pigmentering; 
skinnet sitter fast vid 
köttet. 
Mycket fast; 
pärlemovitt. 
Lossnar inte utan 
kraft. 
Frisk; tång. A 
Matt pigmentering; 
skinnet sitter fast vid 
köttet. 
Fast; kritvitt. 
Lossnar inte utan 
kraft. 
Luktfri eller svag 
lukt. B 
Missfärgat; lossnar 
ganska lätt från 
köttet. 
Något mjukt; vitrosa 
eller lätt gulnat. 
Lossnar lättare. 
Bläcklukt. 
fl 
E. KRÄFTDJUR 
1) Räkor 
KRITERIER 
FARSKHETSKATEGORI ' 
Extra A 
Lägsta krav på - Skalyta: fuktig och glänsande. Samma som för kategorin 
egenskaper ~ Vid omflyttning skall räkorna Extra, 
falla separat. 
- Kött utan främmande lukt. 
- Fria från sand, slem och andra 
främmande ämnen. 
Räkans utseende Mycket böjd. Böjd. 
med skalet på - Räka: livlig rödbrun färg som - Färgen något matt rödbrun; 
stöter i grått; skalets ryggsida till skalets ryggsida mestadels 
större delen glänsande. mörkare färg. 
- Nordhavsräka: Enhetlig rosa färg. - Rosa färg som börjar 
mörkna under huvudskalet. 
Köttets tillstånd vid - Lossnar lätt med nästan inga - Lossnar mindre lätt med 
och efter urtagning förluster av kött. smärre förluster av kött. 
ur skalet - Fast, inte segt. - Mindre fast, lätt segt. 
Lossnade räkdelar Få lossnade räkdelar är tillåtet. Ett mindre antal lossnade 
räkdelar är tillåtet. 
Ai 
2) Havskräfta 
Skal 
Ögon och gälar 
Lukt 
Kött (i stjärten) KRITERIER 
FARSKHETSKATEGORI 
Extra 
Blekrosa eller rosa 
till orangerött. 
Ögat glänsande 
svart; gälarna rosa. 
Karakteristisk för 
skaldjur från 
söt vatten. 
Genomskinligt, blå-
aktigt kött med 
dragning åt vitt. A 
Blekrosa eller rosa 
till orangerött; inga 
svarta fläckar. 
Ögat matt gråsvart; 
gälarna med en 
dragning åt grått. 
Förlust av den 
karakteristiska lukten 
av skaldjur, men 
ingen lukt av 
ammoniak. 
Köttet har förlorat 
genomskinligheten 
men är inte 
missfärgat. B 
Lätt missfärgning; 
aningen svarta 
fläckar och färgen 
med en dragning åt 
grått, särskilt på 
skalet och mellan 
stjärtsegmenten. 
Gälarna mörkgrå 
eller grön färg på 
skalets ryggsida. 
Lätt syrlig lukt. 
Ogenomskinligt och 
något matt. 
/fl 
BILAGA II 
STORLEKSKATEGORIER 
Storleksskala 
Art 
Sill 
(Clupea harengus) 
Östersjön norr om 
59°30' 
Sardiner 
(Sardina pilchardus) 
Medelhavet 
Rödhaj 
(Scyliorhinus spp.) 
Pigghaj 
(Squalus acanthias) 
Rödfisk 
(Sebastes spp.) 
Torsk 
(Gadus morhua) 
Sej 
(Pollachius virens) 
Kolja 
(Melanogrammus 
aeglefinus) 
Vitling 
(Merlangius 
merlangus) Storlek 
1 
2 
3 
4 
5 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
4 
5 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
4 Kg/fisk(1) 
0,25 och däröver 
0,125 till 0,25 
0.085 till 0.125 
0.05 till 0,085 
0,031 till 0,05 
0,067 och däröver 
0,042 till 0,067 
0,032 till 0,042 
0,015 till 0,032 
0.011 till 0.032 
2 och däröver 
1 till 2 
0,5 till 1 
2,2 och däröver 
1 till 2,2 
0,5 till 1 
2 och däröver 
0,6 till 2 
0,35 till 0,6 
7 och däröver 
4 till 7 
2 till 4 
1 till 2 
0,3 till 1 
5 och däröver 
3 till 5 
1,5 till 3 
0,3 till 1.5 
1 och däröver 
0,57 till 1 
0,37 till 0,57 
0,17 till 0,37 
0,5 och däröver 
0,35 till 0,5 
0.25 till 0.35 
0.11 till 0.25 Antal fiskar 
per kilo (2) 
4 eller färre 
5 till 8 
9 till 11 
12 till 20 
20 till 32 
15 eller färre 
16 till 24 
25 till 32 
33 till 67 
33 till 91 
-
-
-
-
-
i Minimistorlek att respektera under de förhållanden som 
föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7 
Område 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
Östersjön 
1 
2 
3 
Östersjön 
1 
2 
3 
1 
2 
3 Geografisk zon 
ICES V b (EG-zon) 
(a) 
(b) 
(a) 
(b) 
Söder om 59°30'N 
(a) 
(b) 
Söder om 59°30'N 
ICES V b (EG-zon) 
(a) 
(b) 
(a) 
(b) Minimistorlek 
20 cm 
20 cm 
18 cm 
20 cm 
ännu ej fastställd 
-
-
-
35 cm 
35 cm 
30 cm 
35 cm 
30 cm 
35 cm 
35 cm 
30 cm 
35 cm 
30 cm 
30 cm 
30 cm 
27 cm 
30 cm 
27 cm 
23 cm 
23 cm 
23 cm 
(1) Den övre gräns som fastställts för storlekskategorierna skall alltid förstås som "utesluten" 
(2) För makrill = antal fiskar per 25 kg 
(a) Utom Skagerrak och Kattegatt 
(b) Skagerrak och Kattegatt 
& 
Storleksskala 
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar 
per kilo (2) Minimistorlek att respektera under de förhållanden som 
föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7 
Område Geografisk zon Minimistorlek 
Långa 
(Molva spp.) 
Makrill 
(Scomber 
scombrus) 
Medelhavet 
Spansk 
makrill 
(Scomber 
japonicus) 
Ansjovis 
(Engraulis spp.) 
Rödspätta 
(Pleuronectes 
platessa) 
Kummel 
(Merluccius 
merluccius) 
Medelhavet 
Glasvar 
(Lepidorhombus 
spp.) 
Medelhavet 
Braxen 
(Brama spp.) 
Marulk 
(Lophius spp.) 
hela rensade 1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
4 
5 
1 
2 . 
3 
4 
1 
2 
1 
2 
3 
4 
5 5 och däröver 
3 till 5 
1,5till 3 
mindre än 1,5 
0,5 och däröver 
0.2 till 0,5 
0,1 till 0,2 
0,08 till 0,2 
0,5 och däröver 
0.25 till 0,5 
0,14 till 0.25 
0,05 till 0.14 
0,033 och däröver 
0.020 till 0,033 
0,012 till 0,020 
0,008 till 0,012 
0,6 och däröver 
0,4 till 0,6 
0,3 till 0,4 
0,15 till 0,3 
2,5 och däröver 
1,2 till 2.5 
0.6 till 1.2 
0,28 till 0.6 
0,2 till 0,28 
0,15 till 0,28 
0,45 och däröver 
0.25 till 0,45 
0,20 till 0.25 
0.11 till 0.20 
0,05 till 0,20 
0,8 och däröver 
0.2 till 0,8 
8 och däröver 
4 till 8 
2 till 4 
1 till 2 
0,5 till 1 -
50 eller färre 
51 till 125 
126 till 250 
126 till 325 
-
30 eller färre 
31 till 50 
51 till 83 
84 till 125 
-
-
-
-
-1 
2 
3 
1 
2 
3 
5 
3 
3 
1 
2 
3 
Östersjön 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
1 
2 
3 (a) 
(b) 
Utom Nordsjön 
Nordsjön 
Medelhavet 
Utom ICES IX a) 
ICES IX a) 
Medelhavet 
(a) 
(b) 
Nordsjön 
underområden 22 till 25 
underområden 26 till 28 
underområden 29 
Söder om 59°30'Ni 
(a) 
(b) 
Medelhavet 
(a) 
(b) 
(a) 
(b) 
Medelhavet ännu ej fastställd 
63 cm 
20 cm 
20 cm 
30 cm 
20 cm 
20 cm 
18 cm 
-
12 cm 
10 cm 
9 cm 
25 cm 
25 cm 
27 cm 
27 cm 
25 cm 
25 cm 
21 cm 
18 cm 
30 cm 
30 cm 
30 cm 
27 cm 
20 cm 
25 cm 
25 cm 
25 cm 
20 cm 
-
ännu ej fastställd 
ännu ej fastställd 
30 cm 
M 
Storleksskala 
Art Storlek Kg/fïsk(1) Antal fiskar 
per kilo (2) Minimistorlek att respektera under de förhållanden som 
föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7 
Område Geografisk zon Minimistorlek 
Marulk 
(Lophius spp.) 
utan huvud 
Sandskädda 
(Limanda 
limanda) 
Bergstunga 
(Microstomus 
kitt) 
Tonfisk 
(Thunnus 
alalunga) 
Tonfisk 
(Thunnus 
thynnus) 
Tonfisk 
(Thunnus obesus) 
Bleka 
(Pollachius 
pollachius) 
Blåvitling 
(Micromesistius 
poutassou eller 
Gadus poutassou) 
Skäggtorsk 
(Trisopterus luscus) 
och Glyskolja 
(Trisopterus 
minutus) 
Oxögonfisk 
(Boops boops) 
Picarel 
(Maena sararis) 1 
2 
3 
4 
5 
1 
2 
1 
2 
3 
1 
2 
1 
2 
3 
4 
5 
1 
2 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
1 
2 
3 4 och däröver 
2 till 4 
1 till 2 
0,5 till 1 
0,25 till 0,5 
0,25 och däröver 
0,13 till 0,25 
0,6 och däröver 
0,35 till 0,6 
0,18 till 0,35 
4 och däröver 
1.5 till 4 
70 och däröver 
50 till 70 
25 till 50 
10 till 25 
6,4 till 10 
10 och däröver 
3,2 till 10 
5 och däröver 
3 till 5 
1,5 till 3 
0,3 till 1,5 
-
0,4 och däröver 
0,25 till 0,4 
0,125 till 0,25 
0.05 till 0.125 
-
--
-
-
-
-
-
7 eller färre 
8 till 14 
15 till 25 
26 till 30 
-
5 eller färre 
6 till 31 
32 till 70 
20 eller färre 
21 till 40 
41 till 90 1 
2 
3 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
3 (a) 
(b) 
Nordsjön 
(a) 
(b) 
Medelhavet 
(a) 
(b) -
15 cm 
15 cm 
23 cm 
23 cm 
23 cm 
25 cm 
25 cm 
25 cm 
25 cm 
-
70 cm eller 6,4 kg 
-
30 cm 
30 cm 
-
ännu ej fastställd 
-
-
A 
Storleksskala 
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar 
per kilo (2) Minimistorlek att respektera under de förhållanden som 
föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7 
Område Geografisk zon Minimistorlek 
Havsål 
(Conger conger) 
Knot 
(Trigia spp.) 
rouge 
Andra 
slag av knot 
Fjärsing 
(Trachurus spp.) 
Multe 
(Mugil spp.) 
Rocka 
(Raja spp.) 
Rocka 
(vingar) 
Flundra, Skrubba 
(Platichthys 
Flesus) 
Tunga 
(Solea spp.) 
Strumpebandsfisk 
(Lepidopus 
caudatus) 
Dolkfisk 1 
2 
3 
1 
2 
3 
4 
5 
1 
2 
3 
4 
5 
1 
2 
3 
4 
5 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
1 
2 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
1 
2 
3 
4 
1 7 och däröver 
5 till 7 
0,5 till 5 
1 och däröver 
0,5 till 1 
0,35 till 0,5 
0,2 till 0,35 
mindre än 0,2 
1 och däröver 
0,5 till 1 
0,35 till 0,5 
0,25 till 0,35 
0,2 till 0,25 
0,6 och däröver 
0,4 till 0,6 
0,2 till 0,4 
0,08 till 0,2 
0,02 till 0,08 
1 och däröver 
0,5 till 1 
0,2 till 0,5 
0,1 till 0,2 
5 och däröver 
3 till 5 
1 till 3 
0,3 till 1 
3 och däröver 
0,5 till 3 
mer än 0,3 
0,2 till och med 0,3 
0,8 och däröver 
0,6 till 0,8 
0,4 till 0,6 
0,3 till 0,4 
0,2 till 0,3 
0,16 till 0,2 
0,12 till 0,16 
3 och däröver 
2 till 3 
1 till 2 
0,5 till 1 
3 och däröver -
-
-
-
-
-
-
-
-
-1 
2 
3 
1 
2 
3 
5 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
Östersjön 
t 
2 
3 (a) 
(b) 
Medelhavet 
(a) 
(b) 
Medelhavet 
(a) 
(b) 
underområden 22 till 25 
underområden 26 till 28 
underområden 29 et 32 
Söder om 59°30'N 
(a) 
(b) 
Medelhavet 58 cm 
58 cm 
-
- -
15 cm 
15 cm 
15 cm 
15 cm 
12 cm 
20 cm 
20 cm 
16 cm 
-
-
24 cm 
24 cm 
24 cm 
24 cm 
25 cm 
21 cm 
18 cm 
24 cm 
24 cm 
24 cm 
24 cm 
20 cm 
-
-
cfe 
Storleksskala 
Art 
(Aphanopus 
carbo) 
Bläckfisk 
(Sepia officinalis 
och Rossia 
macrosoma) 
Havskräfta 
(Nephrops 
norvegicus 
Havskräftstjärtar 
Sandräkor 
(Crangon crangon) 
Djuphavsräkor, 
(Pandalus borealis) 
färska eller 
kylda 
Djuphavsräkor, 
kokta 
eller ångkokta 
Krabbtaska 
(Cancer pagurus) Storlek 
2 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
4 
1 
2 
3 
4 
Enhetlig 
storlek 
Enhetlig 
storlek 
1 
2 
1 
2 Kg/fisk(1) 
0.5 till 3 
0,5 och däröver 
0,3 till 0,5 
0,1 till 0,3 
6,7 mm och 
däröver (3) 
-
16 cm och däröver(4) 
13 till 16 cm (4) Antal fiskar 
per kilo (2) 
-
20 och färre 
21 till 30 
31 till 40 
fler än 40 
60 och färre 
61 till 120 
121 till 180 
fler än 180 
-
250 och färre 
160 och färre 
161 till 250 
-Minimistorlek att respektera under de förhållanden som 
föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7 
Område 
2 
2 
2 
3 
2 
2 
2 
3 Geografisk zon 
Skagerrak och Kattegatt 
Utom Skottland, 
Irländska sjön 
[ICES VI a) och VII a)], 
Skagerrak och 
Kattegatt 
Havet väster om Skottlan 
och Irländska sjön 
[ICES VI a) och VII a)] 
Medelhavet 
Skagerrak och Kattegatt 
Utom havet väster om 
Skottland, Irländska sjön 
[ICES VI a) och VII a)] 
Skagerrak och Kattegatt 
avet väster om Skottland 
och Irländska sjön 
[ICES VI a) och VII a)], Minimistorlek 
-
40 mm O 
130mm(**) 
25 mm (*) 
85 mm (") 
20 mm O 
70 mm (**) 
20 mm O 
70 mm (") 
20 mm (*) 
70 mm (**) 
72 mm 
46 mm 
37 mm 
37 mm 
• 
-
-
(*) Skalets längd 
(**) Total längd 
(3) Skalets bredd 
(4) Skalets bredd, mätt på det bredaste stället 
A 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 157 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalognummer : CB-CO-96-169-SV-C 
ISBN 92-78-02630-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
16