-b Hk EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 26.11.1997 
KOM(97)626 slutlig 
BATTRE LAGSTIFTNING 1997 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL EUROPEISKA RÅDET 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 1 
I. UTARBETANDE AV LAGFÖRSLAG 2 
1 Kommissionens förslagsrätt: en överblick 2 
2 Subsidiariet och proportionalitet 3 
3 Samråd 4 
4 Utformning av gemenskapslagstiftningen 5 
fl. ÖVERSYN AV BEFINTLIG LAGSTIFTNING 6 
1 Förenkling 6 
2 Kodifiering, informativ konsolidering och omarbetning 7 
HL TILLGÅNG TILL INFORMATION OM EG-RÄTTEN 
SLUTSATSER 
Afr 
BILAGA I Antalet formella förslag till ny lagstiftning i förhållande till 
kommissionens samtliga förslag: jämförelse 1990-1998 
BILAGA II Kommissionens initiativ under 1997 
BILAGA III Totalt antal förslag till tekniska föreskrifter som anmälts av 
medlemsstaterna 
BILAGA IV Kommissionens svar på anmälningar av förslag till tekniska 
föreskrifter under 1996 
BILAGA V Arbetet med att förenkla lagstiftningen: läget i dag 
BILAGA VI Kodifieringsarbetet sedan Europeiska rådets möte i 
Edinburgh 1992 
Al 
INLEDNING 
Syftet med denna årliga rapport till Europeiska rådet1 är att beskriva de olika åtgärder 
kommissionen vidtar för att hjälpa gemenskapen åstadkomma "bättre lagstiftning". 
Rapporten visar att kommissionens stora ansträngningar sqdan Europeiska rådets möte i 
Edinburgh har gett resultat och befäster strävan efter "färre men bättre åtgärder": att 
rådgöra mer med de berörda parterna, att förbättra texternas utformning, förenkla och 
kodifiera befintlig lagstiftning och underlätta tillgång till gemenskapsrätten. 
Kommissionens möjligheter att gå i den riktningen ökar tack vare omfattande interna 
reformer som MAP 20002 och SEM 20003. 
Bättre lagstiftning är inte något som enbart angår kommissionen. Europaparlamentet och 
rådet, som skall anta gemenskapens lagar, berörs också. Ansvaret är gemensamt och delat, 
vilket förutsätter att man är enig om vilka mål man vill uppnå. Tyvärr måste medges att så 
inte alltid är fallet. Erfarenheten visar att i omständigheter där enhällighet krävs i rådet -
och inte bara i dessa fall - blir pressen att finna en kompromiss som alla kan godta ofta 
orsak till att det ursprungliga förslaget kompliceras. Ändringar till följd av 
Europaparlamentets ändringsförslag bidrar inte heller alltid till att göra texterna enklare 
och mer lättfattliga. Förslagen om förenkling och kodifiering blir ofta kvar länge på 
förslagsstadiet. 
Medlemsstaterna måste å sin sida anstränga sig att verkligen genomföra 
gemenskapsrätten. Fem år efter fristen för genomförandet av den inre marknaden 1992 har 
nära 25 % av de åtgärder som hör samman med denna fortfarande inte genomförts av 
medlemsstaterna. En liknande situation råder på miljöområdet. Medlemsstaterna skall inte 
bara vidta åtgärder för införlivande. Dessa åtgärder måste också vara förenliga med vad 
som föreskrivs i gemenskapsrätten och tillämpas på ett korrekt sätt. 
Mot den bakgrunden är kommissionen medveten om att bättre lagstiftning också innebär 
att de lagar som antas på gemenskapsnivå är lätta att tillämpa och införliva på nationell 
nivå. 
Medlemsstaterna har även ett stort ansvar för kvantitet och kvalitet på den lagstiftning de 
antar. Antalet lagar som utfärdas i medlemsstaterna är fortfarande högt, och lagarna är 
ofta invecklade, vilket riskerar att splittra upp marknaden. Medlemsstaterna måste alltså 
delta aktivt i arbetet för en förbättring av lagstiftningens kvalitet. 
1 Rapporten kom till efter en begäran från Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992 och från 
senare möten i Europeiska rådet, samt det interinstitutionella avtalet av den 29.10.1993 om 
genomförandet av subsidiaritetsprincipen (Bull. EG 10-1993, s. 128). Efter de första rapporterna från 
1993 (KOM (93) 545) och 1994 (KOM (94) 533) ansåg kommissionen det nödvändigt att utvidga 
rapporten till att omfatta samtliga åtgärder som syftar till bättre kvalitet på lagstiftningens 
utformning ("Bättre lagstiftning"). Europeiska rådet godkände detta, och rapporterna "Bättre 
lagstiftning" från 1995 (CSE(95)580) och 19% (CSE(96)7) utarbetades. "Bättre lagstiftning 1997" 
går i samma riktning. 
• 
2 MAP 2000 - modernisering av administration och personalpolitik inför år 2000. 
3 SEM 2000, etapp II (utveckling av bättre intern ekonomisk förvaltning, SEK (95) 1301) och SEM 
2000 etapp III (bättre ekonomisk samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna, SEK (97) 
1060, överlämnad den 28.5.1997). 
1 c 
I. UTARBETANDE AV LAGFORSLAG 
1.) Kommissionens förslagsrätt: en överblick 
Formella förslag 
Sedan början av 1990-talet har antalet nya lagförslag minskat avsevärt, även om den totala 
mängden förslag endast minskat något (bilaga I). Den nya kommissionen har befäst 
utvecklingen genom att sedan sitt tillträde 1995 verka för "färre men bättre åtgärder", det 
vill säga koncentrera sig på politiska prioriteringar. Högre grad av integration behöver inte 
nödvändigtvis innebära mer lagstiftning. Det framgår av de resultat kommissionen 
uppnått. 
Nedgången beror på att man faster vikt vid subsidiaritetsprincipen, men också på att 
programmet i vitboken från 1985 om den inre marknaden genomförts, och mer allmänt att 
man nu också använder andra redskap än lagstiftning i uppbyggnaden av EU (t.ex. de nya 
åtgärder som rör sysselsättningen, den gemensamma valutan eller den nya åtgärdsplanen 
för den inre marknaden, som omfattar andra medel än lagstiftning). Samtidigt är det 
kommissionens plikt att som institution med initiativrätt verka på de områden där det 
behövs (eftersom en åtgärd på gemenskapsnivå i vissa fall kan vara mer ekonomisk än en 
mängd spridda initiativ på nationell nivå). Genomförandet av "Agenda 2000"4 har medfört 
en viss ökning i 1998 års arbetsprogram av antalet förslag till ny lagstiftning, särskilt på 
strukturfondsområdet och inom den gemensamma jordbrukspolitiken. 
Tabellen i bilaga II visar fördelningen av de formella förslagen, som förutom ny 
lagstiftning inbegriper rättsakter som rör yttre förbindelser, omarbetningar av tidigare 
lagstiftning, rättsakter som hör samman med redan inledda åtgärder och 
genomförandebestämmelser. Det åligger kommissionen att anta ett antal av dessa initiativ, 
som är en direkt följd av internationella åtaganden, befintliga rättsakter eller berättigade 
krav från andra institutioner eller från medlemsstater. Genomförandebestämmelser antas i 
många fall för att lagstiftaren i vissa fall önskat behålla genomförandebefogenheterna, 
oftast på grund av oenighet om hur de skall tilldelas kommissionen. Antalet sådana förslag 
tynger ner arbetet i rådet och parlamentet, och skulle i framtiden lämpligast kunna ersättas 
av bestämmelser kommissionen antar med hjälp av kommittéer. 
Vad gäller tekniska regler är det fortfarande medlemsstaterna som står för den största 
delen av lagstiftningen, som ökar kraftigt (se bilaga III och IV). 
Slutligen är kommissionen ständigt uppmärksam på alla förslag som inte längre är 
nödvändiga eller som blivit föråldrade, och som kan avlägsnas. Varje år dras inaktuella 
förslag tillbaka: 61 förslag 1995, 48 förslag 1996, och ett trettiotal förslag 1997. 
KOM (97) 2000, överlämnat den 16.7.1997. 
Diskussionsunderlag, remissdokument och rapporter 
Som kan utläsas ur bilaga II utarbetar kommissionen varje år många diskussionsunderlag, 
remissdokument och rapporter. Diskussionsunderlag och remissdokument (vit- och 
grönböcker samt vissa meddelanden) är till för att främja debatt med berörda parter, för 
att man på så sätt skall komma fram till vilka åtgärder som bör vidtas (se punkt 3 nedan). 
Rapporterna, som utgör den största andelen av dessa dokument (50 %), har i allmänhet 
begärts av Europaparlamentet och rådet, främst i samband med lagstiftning. En förenkling, 
kanske rent av rationalisering, av dessa förpliktelser förefaller önskvärd. 
2). Subsidiaries och proportionalitet 
Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ligger till grund för all kommissionens 
initiatiwerksamhet. Riktlinjerna för hur dessa principer skall genomföras (som fastställdes 
av Europeiska rådet i Edinburgh, till stor del på kommissionens initiativ) har alltid 
tillämpats av kommissionen. De har nu tagits med i ett protokoll som kommer att bifogas 
EG-fördraget genom Amsterdamfördraget. 
Subsidiariteten 
I enlighet med artikel 3b i EG-fördraget koncentrerar kommissionen sig på de nödvändiga 
och mest effektiva åtgärderna, för att på bästa sätt kunna uppnå de mål som inte i 
tillräcklig utsträckning kan uppnås genom åtgärder på nationell nivå. Varje planerad 
åtgärd utvärderas systematiskt. 
Kommissionens ansträngningar har gett resultat. Antalet förslag till ny lagstiftning5 är 7, 
varav 46 på områden där gemenskapen är ensam behörig, där subsidiaritetsprincipen alltså 
inte är tillämplig. Endast 3 förslag7 rör sålunda områden med delad befogenhet. I dessa fall 
har kommissionen i motiveringen uttryckligen gett skäl för sitt val. 
Jämsides med detta har kommissionen också valt att rekommendera andra lösningar än 
lagstiftning, som t.ex. avtal med industrin på miljöområdet. Rådet och Europaparlamentet 
har i nyligen utfärdade resolutioner8 stött kommissionen i detta. 
I andra fall gör anslutning till internationella avtal det möjligt att integrera samma avtal, 
eller bestämmelser för deras genomförande, i gemenskapsrätten, och i förekommande fall 
se till att de omedelbart blir gällande - med andra ord kan målet med åtgärden ibland 
Förslagen till ny lagstiftning presenteras i kommissionens årliga arbetsprogram. 
Övervakningen av medlemsstaternas budgetsituation (KOM(97) 305 och 306, överlämnade den 
10.6.1997), ansvarsförsäkring av motorfordon (KOM(97) 510, överlämnat den 3.10.1997), rättsligt 
skydd för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång (telekommunikationer) (KOM(97) 
356, överlämnat den 2.10.1997), forskning och teknisk utveckling (KOM(97) 142, överlämnat den 
1.4.1997). 
Volontärtjänst för ungdomar (KOM(96) 610, överlämnat den 18.11.1997), luftfart, yrkesmässig 
kompetens för kabinpersonal (KOM(97) 382, överlämnat den 22.7.1997), vägtransporter: villkor för 
tillträde till yrket (KOM(97) 25, överlämnat den 27.1.1997). 
Rådets resolution av den 7.10.1997 (EGT 321, 22.10.1997, s. 6) och Europaparlamentets resolution 
A4-0224/97 av den 17.7.1997. 
bättre uppnås på internationell nivå än på gemenskapsnivå eller nationell nivå (tillämpning 
"nedifrån och upp" av subsidiaritetsprincipen). Så har skett med förslaget om "tekniska 
normer för motorfordon" som är under diskussion i rådet9. 
Proportionaliteten 
Kommissionens insatser för att respektera proportionalitetsprincipen kan visas med 
exempel. 
Kommissionen är noggrann vid valet av instrument: den använder sig nu mer än tidigare 
av direktiv som begränsas till att fastställa allmänna principer10 eller gemensamma 
nödvändiga åtgärder11. Givetvis måste man, särskilt genom dialog med institutionerna i 
medlemsstaterna, se till att sådana direktiv inte ger utrymme för alltför olika lagtexter på 
nationell nivå. Kommissionen är dock övertygad om att de är värdefulla redskap för att 
upprätthålla proportionalitetsprincipen. Denna hållning bekräftades också genom det 
protokoll som bilagts Amsterdamfördraget. 
Utvärderingar av förslagens följder kan också visa i vilken mån proportionaliteten tagits 
med i beräkningen. Det är ett känsligt arbete, vilket framkommer av att medlemsstaterna 
så ofta kommer fram till olika resultat och av att så skiftande metoder används. Vissa 
framsteg har dock gjorts. 
Inom den inre marknaden föreskrivs i den åtgärdsplan12 som antogs av Europeiska rådet i 
Amsterdam, att "en europeisk företagspanel" (inklusive små och medelstora företag) skall 
rådfrågas för bedömning av vilka kostnader och administrativa följder nya lagförslag får 
för företagen. Under 1998 kommer kommissionen att starta ett pilotprojekt i det syftet. 
3). Samråd 
Samråden, som kommissionen använder sig flitigt av under utarbetandet av förslagen, har 
som mål att öka öppenheten, insynen och delaktigheten. Genom så omfattande samråd 
som möjligt kan kommissionen träffa sitt val med hänsyn till gemenskapens intressen och 
med full kunskap om de berörda aktörernas ställningstagande, utan att därför undandra sig 
sitt ansvar. 
9 Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av den reviderade 
överenskommelsen av år 1958 om antagande av enhetliga regler för typgodkännande av utrustning 
och delar till lotorfordon samt för ömsesidigt erkännande av sådant godkännande, KOM(95)723 
överlämnat den 12.1.1996. 
10 Sådana förslag till direktiv har antagits vad gäller vattenpolitik (KOM(97) 49), moms på 
telekommunikationstjänster (KOM (97) 4) och transport av farligt gods på inre vattenvägar (KOM 
(97) 367). 
11 T ex på området för beskattning av energiprodukter (KOM (97) 30) eller för flygplatsavgifter (KOM 
(97) 154). 
12 CSE(97) 1, överlämnat den 9.6.1997. 
I fjol åtog sig kommissionen att börja göra vit- och grönböckerna mer enhetliga och 
målinriktade. Förteckningen för i år13 visar att målet har uppnåtts. Vit- och grönböckerna 
finns nu även tillgängliga på Internet, vilket gör dem mer lättåtkomliga. 
Denna typ av dokument har visat sig värdefull. Grönboken om upphovsrätt14 kan nämnas 
som exempel. Före årets slut kommer kommissionen att anta ett förslag som inbegriper de 
många synpunkter som inkommit sedan denna grönbok offentliggjordes. Kommissionen 
hoppas att andra dokument av samma typ, som t.ex. grönboken om allmänna principer för 
livsmedelslagstiftningen 15 kan fa samma effekt. 
Förutom grön- och vitböcker använder kommissionen sig av meddelanden i samrådssyfte, 
som på konkurrensområdet, där man eftersträvar en decentraliserad tillämpning av 
artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget, vilket kommer att möjliggöra en bättre fördelning av 
uppgifter mellan medlemsstaterna och gemenskapen16. 
Ett omfattande nätverk av expertgrupper och rådgivande kommittéer bestående av 
yrkesmän bidrar till effektiva samråd. Bland de rådgivande kommittéerna finns ett tiotal 
vetenskapliga kommittéer som nyligen omorganiserats. De består av oberoende experter, 
vilkas yttranden numera finns tillgängliga på Internet. 
Kommissionen för också en fortlöpande dialog med intressegrupper, vilka deltar 
konstruktivt i arbetet, främst i utformningen av tekniska regler. Den förteckning 
kommissionen publicerade i januari 1997 omfattar cirka 600 organisationer. 
Kommissionens strävan är att behandla dessa intressegrupper lika. 
I år har ytterligare framsteg gjorts i tillämpningen av det förfarande som föreskrivs i 
avtalet om socialpolitik. Där anges att resultaten av samrådet med arbetsmarknadens 
parter skall kunna genomföras i form av lagstiftning17. 
4). Utformning av gemenskapslagstiftningen 
Gemenskapens lagstiftning måste vara utformad på ett klart, otvetydigt och konsekvent 
sätt och följa enhetliga principer i fråga om presentation och lagstiftningsteknik. Var och 
13 Grönböcker om vertikala begränsningar i EG:s konkurrenspolitik, ett partnerskap för en ny 
arbetsorganisation, kompletterande pensionsskydd på den inre marknaden, gemenskapspatent samt 
livsmedelslagstiftning. Vitbok om: sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktivet om 
arbetstid. 
14 KOM (95) 382, överlämnat den 27.7.1995. 
15 KOM (97) 176, överlämnat den 13.5.1997. 
16 Kommissionens meddelande om samarbete mellan kommissionen och medlemsstaternas 
konkurrensmyndigheter för att behandla frågor som rör artiklarna 85 och 86 i fördraget (C 3019, 
10.10.1997). 
17 Ramavtalet om deltidsarbete fastställdes genom ett förslag från kommissionen (KOM(97) 392, 
överlämnat den 14.7.1997). På samma sätt har samråd med arbetsmarknadens parter genomförts i 
fråga om sexuella trakasserier och om information till och samråd med arbetstagarna på nationell 
nivå. 
en av institutionerna har under de senaste åren vidtagit åtgärder i denna riktning, som t.ex. 
rådets resolution om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet18. 
Kommissionen ägnar en stor del av sina "allmänna riktlinjer för lagstiftningspolitiken"19, 
som den antog 1996, åt texternas redaktionella kvalitet. I år har handboken "Regler för 
lagstiftningsteknik" uppdaterats för att ge vägledning åt kommissionens tjänstegrenar i 
utformningen av tagförslag och andra rättsakter. Man har också vidtagit åtgärder för att 
förbättra utformning och behandling av lagtexter för att lättare kunna sprida dem på 
elektronisk väg (projektet SEI-LEG). 
Men även om alla institutioner är på väg i rätt riktning, måste det ske på ett sammanhållet 
sätt. Därför har en deklaration fogats till slutakten i Amsterdamfördraget, där 
Europaparlamentet, rådet och kommissionen uppmanas att tillsammans fastställa riktlinjer 
för att förbättra lagstiftningens redaktionella kvalitet. De tre institutionernas respektive 
rättstjänster har redan inlett överläggningar. Kommissionen vill på så sätt försöka skapa 
gemensamma regler för rättsakternas kvalitet. 
II. ÖVERSYN AV BEFINTLIG LAGSTIFTNING 
1. Förenkling 
Kommissionen har metodiskt och utan att försumma någon sektor fortsatt det 
förenklingsarbete som den har ägnat sig åt sedan Europeiska rådets möten i Edinburgh 
(1992) och i Bryssel (1993). I år har den lagt fram 10 förslag på olika områden: jordbruk, 
konkurrens, energi, miljö, beskattning, industriprodukter, erkännande av examina och 
telekommunikationer. Den har också fattat ett beslut om förenkling på statistikområdet. 
Några exempel kan visa hur kommissionen går till väga i förenklingsarbetet. På 
vattenområdet, som är mycket komplicerat, har den föreslagit ett ramdirektiv20 som 
kommer att ge större enhetlighet och göra det möjligt att upphäva sex rättsakter. På 
området vetenskaplig forskning har kommissionen lagt fram ett utkast till beslut som 
syftar till att harmonisera samtliga forskningsprogram inom femte ramprogrammet, göra 
dem mer lättillgängliga och förenkla genomförandet av dem21. 
I en översiktstabell i bilaga V redovisas dels samtliga förenklingsåtgärder som 
kommissionen tagit initiativet till sedan Europeiska rådets möte i Bryssel, dels 
dagssituationen för rådets och parlamentets arbete. 
Vid sitt möte i Amsterdam i juni Î997 gav Europeiska rådet ännu starkare betoning åt 
denna inriktning genom att göra det möjligt för kommissionen att inleda två breda 
initiativ: 
18 Resolution av den 8.6.1993 (EGT C 166? 17.6.1993). 
19 Bull. 1/2 1996, punkt 1.10.11. 
20 KOM(94) 49, överlämnat den 15.4.1997. 
2 l Förslag om reglerna för gemenskapens deltagande i åtgärder för forskning och teknisk utveckling och 
spridning av forskningsresultat (artikel 130 J i EG-fördraget). 
- Handlingsplanen för den inre marknaden, där den nyskapande metod som lanserades 
1996 med SLIM ("Förenklad lagstiftning på den inre marknaden") tas upp igen, 
tillsammans med andra befintliga metoder för förenkling, i ett smidigt 
förenklingsprogram. Förenklingeii blir på detta sätt en oumbärlig stöttepelare för den 
inre marknaden och bidrar till ett bättre genomförande och införlivande av 
gemenskapsrätten. En andra etapp inom SLIM har inletts i år på områdena 
mervärdesskatt, den kombinerade nomenklaturen för de yttre handelsförbindelserna, 
banktjänster och gödningsmedel. En tredje etapp kommer troligen att inledas i januari 
1998 och en fjärde i maj 1998, i enlighet med handlingsplanen för den inre marknaden. 
I detta sammanhang är det viktigt att Europaparlamentet och rådet snabbt antar 
kommissionens förslag för att den inre marknaden skall fungera väl. Genom 
handlingsplanen uppmuntras för övrigt medlemsstaterna att genomföra liknande 
initiativ för förenkling på nationell nivå. De har lämnat rapporter i detta avseende till 
rådet (inre marknaden) vid dess möte den 27 november. 
- "Business Environment Simplification Task-Force" (BEST)22, som bildades av 
kommissionen med uppgift att ange lagstiftningsmässiga och administrativa hinder och 
problem för de små och medelstora företagen. Arbetsgruppen är sammansatt av 
oberoende experter från medlemsstaterna och kommer att bidra till kartläggningen av 
vilka villkor som leder till att dessa företag blomstrar och utvecklas. Detta blir till nytta 
såväl för gemenskapen som för medlemsstaterna. BEST inledde sitt arbete i oktober 
och har lagt fram en delrapport som kommissionen har förelagt det möte som 
Europeiska rådet höll om sysselsättningen den 21 och 22 november. En slutlig rapport 
kommer att läggas fram för kommissionen i maj 1998. Denna rapport kommer att 
utgöra underlag för kommissionens synpunkter inför Europeiska rådets möte i Cardiff. 
2). Kodifiering, informativ konsolidering och omarbetning 
Kodifieringen är en omfattande teknisk uppgift med tanke på att stora delar av 
lagstiftningen ändrats många gånger och med tanke på flerspråkigheten. Dessutom måste 
man hålla i minnet att de regler som skall kodifieras ständigt ändras, något som 
komplicerar arbetet. 
Kommissionen fortsätter sitt arbete (se lägesrapporten i bilaga VI). Fram till årsskiftet 
kommer nya kodifieringsförslag att föreläggas parlamentet och rådet23 och medföra att 61 
rättsakter upphävs. Kommissionen har redan angivit inom vilka sektorer särskilda insatser 
bör göras under perioden 1998-2000: livsmedelsmärkning, läkemedel, arbetsmiljö, tull, 
indirekt beskattning och jordbruk. 
Parallellt med det komplicerade arbete som kodifieringen utgör genomför kommissionen 
också en informativ konsolidering för att tillmötesgå aktörernas behov. Denna har ingen 
juridisk verkan, men är mycket nyttig för EG-rättens "användare". Från början av 1995 till 
slutet av oktober 1997 har sålunda över 310 grunddokument konsoliderats, vilket innebär 
att omkring 2 500 texter har behandlats, var och en i nio eller elva språkversioner. Sedan 
den 1 juli 1997 har dessa dokument allteftersom lagts på EU-institutionernas 
22 SEK(97)1697. 
23 Bland dessa märks förslagen om Östersjöfisket, finansieringen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken, växtskadegörare, gemenskapens egna medel och kollektiva uppsägningar (ändrat 
förslag till kodifiering). 
gemensamma server Europa, där de är tillgängliga gratis via Internet (se avdelning III 
nedan). 
Omarbetning är en metod som innebär att man i stället för att på nytt ändra ett 
grunddokument antar en ny rättsakt som upphäver den tidigare. Det är den bästa 
lösningen för klarhet i lagstiftningen och skulle kunna bli ett alternativ till kodifieringen. 
Kommissionen vill påpeka att det krävs ett interinstitutionellt avtal med 
Europaparlamentet och rådet för att man mer systematiskt skall kunna använda denna 
metod. Förberedande tekniska diskussioner har inletts av institutionernas rättstjänster. 
Kommissionen hoppas att rådet skall uppmana institutionerna att påskynda detta arbete. 
ffl. TILLGÅNG TILL INFORMATION OM EG-RÄTTEN 
Tillgång till information om EG-rätten är nödvändig för de företag och enskilda som vill 
dra full nytta av de möjligheter den inre marknaden och gemenskapens övriga politik 
medför. Kommissionen ämnar utnyttja alla de möjligheter som den nya 
informationstekniken ger, särskilt Internet, för att nå detta mål. Det rör sig om en verklig 
revolution i sättet att få tillgång till EG-rätten. 
Institutionernas gemensamma webbplats på Internet, Europa, har som uppgift att stödja 
de många initiativen som syftar härtill, särskilt följande: 
- Den prioriterade åtgärden "Medborgarnas Europa" som syftar till att informera 
medborgarna om deras rättigheter.24 Andra fasen av denna åtgärd inleds i december 
1997. 
- Ett projekt som syftar till att ge tillgång till EG-lagstiftningen. Det är redan nu möjligt 
att läsa domstolens senaste utslag och den lagstiftning som hittills har konsoliderats. 
Från och med januari 1998 kommer man också att stegvis få tillgång till EG: s gällande 
regelverk liksom Europeiska gemenskapernas officiella tidning, både L- och C-serien, 
allteftersom de publiceras. 
- Ett projekt med en kontakttjänst där man skall kunna få upplysningar om alla EG-
regler som påverkar företagen. Enligt handlingsplanen för den inre marknaden skall den 
vara tillgänglig från och med juli 1998. 
För att förbättra informationen har kommissionen också gett ut ett antal praktiska 
vägledningar25 med anvisningar om hur EG: s lagstiftning skall tillämpas. 
24 Att arbeta i ett annat land inom Europeiska unionen, uppehålla sig i ett annat land inom unionen, 
studera och forska i ett annat land inom unionen, köpa varor och tjänster inom den inre marknanden, 
resa till andra länder inom unionen, lika rättigheter och möjligheter för män och kvinnor inom 
Europeiska unionen. 
25 Se handledningar (redan publicerade eller under utarbetande) bland annat om tekniska regler, 
elektrisk lågspänning, elektromagnetisk kompatibilitet, hälsa och säkerhet för gravida kvinnor i 
betslivet, stress i arbetet och regler om produktion, saluföring och import av animaliska produkter 
avsedda som livsmedel. 
SLUTSATSER 
Följande slutsatser kan dras av denna rapport: 
- På några år har kommissionen tagit ett betydande antal initiativ för att förbättra EG-
lagstiftningens kvalitet, förenkla och kodifiera nuvarande lagstiftning och förbättra 
tillgången till information om gemenskapsrätten. Arbetet har kommit i gång. Det finns 
nu en lagstiftningskultur. 
- Arbetet intensifieras hela tiden, och viktiga nyheter planeras för framtiden. Det framgår 
bland annat av handlingsplanen för den inre marknaden och BEST. Beprövade idéer 
finns på plats. Kommissionen hoppas att den konferens som rådets brittiska 
ordförandeskap planerar att anordna i mars 1998 kommer att bidra till uppföljningen av 
arbetet. 
- Dessa initiativ kommer dock inte att få önskad verkan om de inte får ett starkare stöd 
från Europaparlamentet och rådet, som bland annat måste anta åtskilliga vilande 
förenklings- och kodifieringsförslag. 
- Medlemsstaterna har en viktig roll att spela på detta område. De är de främsta källorna 
till lagstiftning, och det ankommer alltså på dem att föra det arbete som utförs på EG-
nivå vidare på nationell nivå. 
- Medlemsstaterna bör ta fasta på andan i arbetet för förbättrad lagstiftning och innan de 
begär att kommissionen lägger fram lagförslag göra en utvärdering. 
Som Europeiska rådet underströk i Amsterdam bör det fortsätta att vara ett prioriterat 
politiskt mål för Europeiska unionen och dess medlemsstater att förbättra lagstiftningens 
kvalitet. Man får inte underskatta vikten av en förbättrad lagstiftning för att medborgarna 
skall få en bättre bild av Europa, liksom för att företagens konkurrenskraft skall öka och 
utvidgningen skall underlättas. 

ANTALET FORMELLA FÖRSLAG TILL NY LAGSTIFTNING I FÖRHALLANDE TILL KOMMISSIONENS SAMTLIGA 
FÖRSLAG: JÄMFÖRELSE 1990-1998 BILAGA I 
800-
700-
600-
500-
400-
300-
200-
100-
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997* 1998* 
l Formella förslag till ny lagstiftning O Andra förslag 'Perden 10/11/1997 
* *Beräknat 
\ 
BILAGA II 
KOMMISSIONENS INITIATIV UNDER 1997** 
Fullföljning av redan 
inledda åtgärder : 34 
(10%) FORMELLA FÖRSLAG 
B Ny lagstiftning : 7* 
(2%) Revision av 
lagstiftningen : 23 
(7%) 
El Internationella 
förbindelser: 183 
(55%) D Genomförandebestä 
mmelser : 88 
(26%) 
* Förslagen till ny lagstiftning presenteras i kommissionens årliga arbetsprogram 
DISKUSSIONS- OCH REMISSDOKUMENT, RAPPORTER 
B Grönböcker/vitböcker 
D Arbetsdokument : 7 :6 
(3%) (3%) 
Rapporter.116 
(50%) 9 Meddelanden : 103 
(44%) 
"Per den IM 1/1997 
Katta : databasen APC, som innehåller uppgifter om kommissionens satntU^a förslag samt om de olika etapperna i förfarandet 
/7/î 
BILAGA III 
Totalt antal förslag till tekniska föreskrifter som anmälts av medlemsstaterna 
(Förslag om tekniska produktspecifikationer, anmälningar enligt direktiv 83/189/EEG) 
700 
600 
500 D Anmälningar (siffrorna inbegriper inte 
anmälningar rörande 
genomförandebestämmelser) 
• Yttranden om förslag som kan utgöra 
brott mot EG-rätten 
* Siffrorna inbegriper inte de 230 anmälningar 
inkomna 1997 - om regler som Nederländerna 
antagit under de senaste årnn i strid med 
gemenskapsrätten, etter EG-domstolens dom 
i mål C-194/94 "CIA Security International 
SA." 
1993 1994 1995 1996 1997 (beräknat) 
BILAGA IV 
Kommissionens svar på anmälningar av förslag till tekniska föreskrifter under 1996 
(Förslag om tekniska produktspecifikationer, anmälningar enligt direktiv 83/189/EEG) 
Anmälningar av förslag till kommissionen Anmärkningar 
Anmärkningar är förslag som syftar till att undvika hinder i den inre marknadens funktion. 
Yttranden är formella varningar om att ett projekt är oförenligt med EG-rätten. 
Frysningar är signaler om att kommissionen förbereder ett förslag i frågan eller att rådet har 
antagit en gemensam ståndpunkt om ett förslag. Yttranden Frysningar 
VA) 
BILAGA V 
ARBETET MED ATT FORENKLA LAGSTIFTNINGEN: 
LÄGET I DAG 
y\k 

FÖRSLAG TILL FÖRENKLING FRÅN KOMMISSIONEN: DAGSLÄGET 
SEKTOR INITIATIV FRÅN 
KOMMISSIONEN UPPFÖLJNING 
MÄRKNING A V LIVSMEDEL 
Livsmedel avsedda för särskilda Förslag till Europaparlamentets Gemensam ståndpunkt antagen 
näringsbehov (tillnärmning av och rådets direktiv, överlämnat i rådet den 22 juli 1997. Andra 
lagstiftningen) 28.3.1994, KOM(94) 97. behandling i 
Europaparlamentet den 
15.12.1997. Den gemensamma 
ståndpunkten uppnådde inte 
helt det ursprungliga 
förenklingsmålet. 
Frågan kan ses som ett exempel 
där kommissionens 
förenklingsförslag inte följts 
upp i rådet. 
Mineralvatten (tillnärmning av Förslag till Europaparlamentets Europaparlamentets och rådets 
lagstiftningen) och rådets direktiv, överlämnat direktiv 96/70/EG (EGT L 299, 
17.10.1994, KOM(94) 423. 23.11.1996). 
Vertikala direktiv om choklad, Sju förslag till Förslagen om choklad och 
fruktsafter, sylt, honung, kaffe Europaparlamentets och rådets kaffe: Europaparlamentets 
och mjölk direktiv överlämnade yttrande avgivet i oktober 1997. 
30.5.1996, KOM(95) 722. Förslaget om kaffe: politisk 
enighet antas uppnås i rådet 
(inre marknaden) 27.11.1997. 
Livsmedel (allmänt) Grönbok om de allmänna 
principerna för 
livsmedelslagstiftningen 
antagen 30.4.1997, KOM(97) 
176. 
Dokumentet anger olika 
möjligheter till förenklingar. 
Analys av reaktioner från 
intressenter pågår. 
Gödselmedel Direktiv 76/116/EEG (EGTL 
24, 30.1.1976) utvärderas för 
att förenklas inom ramen för 
andra etappen av SLIM. 
/f 
INDUSTRIPRODUKTER 
Byggprodukter I Direktiv 89/106/EEG (EGT L I 
40, 11.2.1989) granskas inom 
ramen för andra etappen av 
SLIM. 
Mätinstrument Förslag till förenklat direktiv 
under utarbetande. Detta 
ersätter 15 detalj direktiv som 
den tekniska utvecklingen gjort 
föråldrade. 
KONKURRENS 
Kontroll av I Förslag överlämnat 16.9.1996, Rådets förordning (EG) nr 
företagskoncentrationer KOM (96) 313. Förenkling av 1310/97 av den 30.6.1997 (EGT 
förfaranden, effektivare nr L 180, 9.7.1997). 
kontroll. 
övergripande statligt stöd Förslag till rådets förordning Politisk inriktning rådet 
överlämnat den 22.7.1997 (industri), 13.11.1997, om inte 
(KOM(97) 396). Syftar till att annat följer av 
förenkla förfarandena inom Europaparlamentets yttrande. 
sektorn. 
Vertikala begränsningar Grönbok om vertikala 
begränsningar (KOM(96) 721), 
överlämnad den 24.1.1997. 
Föreslår en förenkling av 
förfarandena. 
SOCIALPOLITIK 
Exponering för kemiska Ändrat förslag till rådets Gemensam stånilpunkt antagen 
agenser direktiv, överlämnat den inom rådet den 7.10.1997. 
9.6.94, KOM(94) 230. 
Exponering för cancerogena Ändringsförslag av Rådets direktiv 97/42/EG 
agenser i arbetet grunddirektiv 90/394 (EGT nr L 179, 8,7.1997). 
överlämnat den 14.9.1995 
(KOM(95) 425). 
(6 
JORDBRUKSPOLITIK 
Ris Förslag till förordning Rådets förordning (EG) nr 
överlämnat 24.8.1995, KOM 3072/95 (EGT nr L 329, 
(95)331. 30.12.1995). 
Jordbrukets strukturpolitik Förslag till förordning Rådets förordningar (EG) nr 
överlämnat 27.2.1996, KOM 950/97, 951/97 och 952/97 
(96) 58. (EGT nr L 142, 2.6.1997). 
Mjölk avsedd för konsumtion Förslag till rådets förordning Europaparlamentets yttrande 
överlämnat den 16.7.1997, 22.10.1997. 
KOM(97) 133. 
Smör Förslag till förenkling under 
utarbetande. 
Prydnadsväxter Förslag till förenkling under 
utarbetande inom SLIM. 
TRANSPORTER 
Vägfordon, vikt och mått Förslag till direktiv överlämnat I Rådets direktiv 96/53/EG 
denl5.12.1993,KOM(93)679. (EGTnrL235, 17.9.1996). 
Ändrat genom förslag 
KOM(95) 193. 
Teknisk kontroll av Förslag till direktiv överlämnat Rådets direktiv 96/96/EG 
motorfordon den 8.9.1995, KOM(95) 415. (EGT nr L 46, 17.2.1997). 
MILJÖ 
Luftkvalitet Förslag till direktiv överlämnat I Rådets direktiv 96/62/EG 
den 4.7.1994, KOM(94) 109. (EGT nr L 296, 21.11.1996) 
Dricksvatten Förslag till rådets direktiv Gemensam ståndpunkt inom 
överlämnat den 28.4.1995, rådet 16.10.1997. 
KOM(94)612. 
Badvatten Förslag till rådets direktiv Europaparlamentets yttrande 
överlämnat den 29.3.1994, 12.12.1996. 
KOM(94) 36. 
Vatten (allmänt) Förslag till rådets ramdirektiv 
överlämnat den 15.4.97, 
KOM(97)49. 
Buller Förslag till förenklat direktiv 
under utarbetande. 
rl 
TELEKOMMUNIKATION 
Telekommunikationsutrustning Förslag till Europaparlamentets 
och rådets direktiv överlämnat 
den 4.6.1997, KOM(97) 257. 
FISKE 
Strukturella aspekter på 
fiskeripolitiken Förslag till förordning 
överlämnat 8.10.1993, KOM 
(93) 481. Rådets förordning (EEG) nr 
2080/93 om inrättandet av 
Fonden för fiskets utveckling 
och rådets förordning (EEG) nr 
3699/93 om kriterier och 
förfaranden för stöd från 
Fonden för fiskets utveckling. 
INRE MARKNADEN 
Fri rörlighet och erkännande av Förslag till Europaparlamentets Europaparlamentets och rådets 
utbildningsbevis för läkare och rådets direktiv, överlämnat direktiv 97/50 (EGT nr L 291, 
den 19.12.1994, KOM(94) 626. 24.10.1997) 
System för erkännande av Direktivförslag under 
utbildningsbevis antagande inom ramen för 
SUM-gruppen. 
Ordning för erkännande av Förslag till Europaparlamentets Europaparlamentets yttrande 
examensbevis för och rådets direktiv, överlämnat 20.2.1997 (första 
yrkesverksamhet (hantverk, den 9.2.1996, KOM(96) 22. behandlingen). 
handel och vissa tjänster) Ändrat förslag överlämnat 
16.7.1997, KOM (97) 363. 
Anmälan av investeringsprojekt Förslag till förordning Rådets förordning nr 736/96 
av intresse för gemenskapen offentliggjort överlämnat (EGT L 102, 25.4.1996). 
inom gas-och 1.8.1995, KOM (95)118. 
elektricitetssektorerna 
TULL 
Kombinerad nomenklatur för 
den yttre handeln (SLIM) Förslag till direktiv under 
analys inom SLIM. 
ii 
SKATTEPOLITIK 
Mervärdesskatt 
- förenkling av den 
skattemässiga behandlingen av 
vissa arbeten 
- förbättring av den nuvarande 
övergångsordningen 
- momsskyldigheter Förslag överlämnat den 
9.3.1994, KOM(94) 58. 
Förslag till rådets direktiv 
överlämnat den 26.6.1997, 
KOM(97) 325. 
Förslag till förenklat direktiv 
under analys. 
Förslag till förenklat direktiv 
under analys inom SLIM. Rådets direktiv 95/7/EG (EGT 
L 102,5.5.1995). 
KONSUMENTPOLITIK 
Konsumentskydd i samband 
med prismärkning (ändring av 
direktiv 79/581/EEG och 
88/314/EEG) Förslag till Europaparlamentets 
och rådets direktiv överlämnat 
5.12.1994, KOM (94) 431. 
Förslag till Europaparlamentets 
och rådets direktiv överlämnat 
den 17.7.1995, KOM(95) 276. Europaparlamentets och rådets 
direktiv 95/58/EG (EGT nr L 
299, 12.12.1995,). 
Gemensam ståndpunkt antagen 
av rådet den 27.9.1996. 
Förlikning med 
Europaparlamentet pågår 
STATISTIK 
Statistik över varuhandel Förslag till Europaparlamentets 
medlemsstater emellan och rådets förordningar (EG) 
överlämnade den 4.6.1997 och 
6.2.1997, KOM(97) 275 och 
KOM(97) 252 inom ramen för 
SLIM. 
Konjunkturstatistik Förslag till rådets förordning 
överlämnat den 24.6.1997, 
KOM (97) 313. 
/9 
FÖRENKLADE RATTSAKTER ANTAGNA 
AV KOMMISSIONEN 
SEKTOR KOMMISSIONENS 
INITIATIV 
KONKURRENS 
Avtal om tekniköverföring Kommissionens förordning 
(undantag i kategorier för (EG) nr 240/96 (EGT nr L 31 
licensavtal för industriellt av den 9.2.1996). Förenkling av 
rättsskydd och know-how) förfarandena. 
Omstrukturering och räddning Utkast till meddelande 
av företag i svårigheter offentliggjort i EGT nr C 368, 
23.12.1994. översyn av dessa 
regler 1998. 
Stöd till syntetfiberindustrin Nya rambestämmelser. EGT 
nr C 94, 30.3.1996. 
Statligt stöd till småärenden Kommissionens meddelande 
(EGT nr C 68, 6.3.1996). 
Klassificering och förenkling av 
reglerna. 
Statligt stöd till små och Nya rambestämmelser. EGT 
medelstora företag nr C 213, 23.7.1996. 
JORDBRUKSPOLITIK 
Jordbruksgrödor Kommissionens förordning 
(EG) nr 658/96 (EGT nr L 91, 
12.4.1996). 
2£> 
SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG 
Nyetablerade företag Meddelande från 
kommissionen av den 22.4.1997 
(EGT nr L 145,5.6.1997). 
Deltagande av europeiska Meddelande från 
ekonomiska kommissionen överlämnat 
intressegrupperingar (EEIG) i 9.9.1997, KOM (97) 434. 
offentlig upphandling 
överlåtelse av små och Rekommendation av den 
medelstora företag 7.12.1994 (EGT nr L 385 
31.12.1994). 
STATISTIK 
Deklaration av varors värde för Kommissionens förordning 
statistiskt bruk (EG) nr 860/97 (EGT nr L 123, 
15.5.1997) inom SLIM. 
"Nettomassa" (statistik) Kommissionens förordning 
(EG) nr 2383/96 (EGT nr L 
326, 17.12.1996) inom ramen 
för SLIM 
1/ 

KODIFIERINGSARBETET SEDAN EUROPEISKA RÅDETS MÖTE I EDINBURGH 1992 
Perden 20/11/97 BILAGA Vf 
Förslag till officiell kodifiering under 
förberedande (slutet av 1997 -1999) Förslag överlämnade till 
Europaparlamentet och rådet Officiellt kodifierade rättsakter som 
antagits av rådet 


ISSN 1024-4506 
KOM(97) 626 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 06 02 
Katalognummer : CB-CO-97-675-SV-C 
ISBN 92-78-28528-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg