C 275/66

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (omarbetning)

[COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om transparens och inriktning när det gäller politisk reklam

[COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD)]

(2022/C 275/11)

Föredragande: Andris GOBIŅŠ Medföredragande: Carlos Manuel TRINDADE

Remiss Europaparlamentet, 13/12/2021 Europeiska unionens råd, 15/12/2021 och 21/01/2022 Rättslig grund Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 10/2/2022 Antagande vid plenarsessionen 23/2/2022 Plenarsession nr 567 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 222/4/5

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar målen och motiven för paketet om val i EU. Kommittén är medveten om de stora utmaningarna och farorna för de demokratiska processerna och föreslår därför en högre ambitionsnivå i förordningarna och att de ska omsättas i praktiken så snart som möjligt.

1.2 Att möjliggöra och främja medborgarnas medvetna politiska deltagande är av avgörande betydelse, liksom säkerställandet av transparent, tillgänglig och ärlig politisk verksamhet samt en tydlig och aktiv roll för det civila samhället. I detta yttrande föreslås flera ändringar av förordningarna och vissa ytterligare åtgärder i detta avseende.

1.3 EESK stöder att alla aspekter som rör politiska kampanjer tas med i valpaketet. Det behövs ett starkare fokus på att motverka desinformation, eftersom denna har en allt större inverkan på val och transparens. Genom faktagranskning och mediekompetens kan man inte ta itu med vare sig den uppsjö av splittrande och vilseledande innehåll som medborgarna utsätts för eller det som lockar vissa medborgare till sådant innehåll från första början.

1.4 I fråga om transparens och inriktning när det gäller politisk reklam lägger EESK fram konkreta förslag till förbättringar (se avsnitt 3.1):

i. Att man använder en bred men tydlig definition av politisk reklam som går utöver officiellt avlönad verksamhet, inbegripet påverkan via så kallade bottar och troll och/eller manipulativ information.

ii. Att man utvidgar omfattningen av sanktionerna för överträdelser.

iii. Att man utvidgar den rättsliga grunden till att omfatta alla juridiska och fysiska personer.

iv. Att man begränsar möjligheterna för aktörer utanför EU att utöva inflytande.

v. Att man tillhandahåller direkt synlig information (inte länkar) om viktiga transparensfrågor.

vi. Att man gör informationen tillgänglig och transparent.

vii. Att samma regler ska gälla för alla.

viii. Att man ger möjlighet att klaga direkt till de behöriga nationella myndigheterna, inte bara till den berörda onlineplattformen.

ix. Att man gör informationen tillgänglig för alla medborgare, utan begränsningar.

x. Att man förbjuder riktad politisk reklam som bygger på utbredd spårning och behandling av information om en persons beteende på eller utanför nätet.

xi. Att man begränsar eller stoppar inriktnings- och förstärkningstekniker i politisk reklam som omfattar behandling av personuppgifter, på grund av riskerna till följd av begränsat tillhandahållande av samtycke.

xii. Att man fullständigt förbjuder inriktning på grundval av särskilda kategorier av känsliga personuppgifter.

xiii. Att man föreskriver fullständig transparens beträffande inriktningstekniker, även om de inte är direkt kopplade till en viss kampanj.

xiv. Att man överväger särskilda bestämmelser för länder där offentliga mediers oberoende inte är ordentligt säkerställt.

1.5 I fråga om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (omarbetning) lägger EESK fram följande specifika förslag (se avsnitt 3.2):

i. Att man stärker normerna beträffande jämn könsfördelning.

ii. Att man bekämpar diskriminering och främjar mänskliga rättigheter.

iii. Att man begränsar donationer till partier från länder utanför EU.

iv. Att man fastställer ett allmänt tak för medborgardonationer på 18 000 euro per år.

v. Att man reglerar externa tjänsteleverantörer.

vi. Att man begränsar EU-partiernas deltagande i nationella folkomröstningskampanjer.

vii. Att man sänker taket för anonyma donationer till 1 000 euro.

viii. Att man fortsätter samfinansieringssystemet för europeiska politiska partier.

1.6 Om motståndskraft och förstärkning av det civila samhällets roll i valprocesserna (utvecklas i avsnitt 3.3):

i. Att man ger medborgarna verkligt inflytande över utformningen av EU:s framtid efter/mellan valen.

ii. Att man anordnar ett årligt evenemang för att utbyta bästa praxis och utarbetar en årlig plan för att stärka demokratin, deltagandet och medborgardialogen samt genomförandet av artikel 11 i EU-fördraget.

iii. Att man inrättar ett finansieringsinstrument för att genomföra opartiska och inkluderande kampanjer för att öka valdeltagandet.

iv. Att man inrättar ett finansieringsprogram för journalister, forskare, faktagranskare och övervakande organisationer.

v. Att man stöder expertsamarbete och insatser när det gäller kampanjfinansiering, it-forensik, bekämpning av desinformation och it-säkerhet.

vi. Att man undanröjer kvarvarande hinder och säkerställer ett inkluderande valdeltagande.

vii. Att man stöder rörliga medborgare.

viii. Att man säkerställer hinderfria val för EU-medborgare med funktionsnedsättning.

ix. Att man uppmuntrar enskilda personer att bli medlemmar i alla europeiska politiska partier.

x. Att man ser till att medborgarna har rätt att veta vilka politiska partier på nationell nivå som har eller planerar kopplingar till europeiska partier.

xi. Att man harmoniserar lagstiftningen om villkoren för val till Europaparlamentet (rösträttsålder, valdatum, krav på valdistrikt, kandidater och politiska partier och deras finansiering) och framhåller betydelsen av utbildning.

2. Bakgrund och allmänna kommentarer

2.1 Bakgrund till yttrandet, inklusive det berörda lagstiftningsförslaget

2.1.1 Paketet om att stärka demokrati och integritet i samband med val lades fram av kommissionen den 25 november 2021. Det hade tidigare aviserats i kommissionsordförande Ursula von der Leyens politiska riktlinjer och i den handlingsplan för demokratin i Europa som antogs i december 2020. Paketet omfattar följande dokument, varav EESK bara ombads att ta upp punkterna i och ii i sitt yttrande: i. Ändring av förordningen om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser. ii. Förslag till förordning om ökad transparens i fråga om betald politisk reklam. iii. Ändring av två direktiv om rösträtt för ”rörliga EU-medborgare” (EU-medborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare). iv. Förslag till en gemensam mekanism för valrörelsernas motståndskraft.

2.2 Allmänna kommentarer

2.2.1 EESK framhåller följande: i. EESK välkomnar uppdateringarna av 2018 års valpaket (1). ii. Kommittén betonar vikten av åtgärder på EU-nivå för att främja den demokratiska debatten. iii. EESK ställer sig bakom följande uttalande från kommissionen: ”Det måste vara tydligt för medborgarna att de får politiskt innehåll och från vem. Det bör finnas verklig öppenhet med offentlig granskning och ansvarsskyldighet för relevanta aktörer, så att våra samhällens mångfald och inkluderingsförmåga synliggörs.” (2) iv. I synnerhet behövs fler och bättre förslag och gemensamma EU-åtgärder i fråga om aspekter som rör medborgarnas möjligheter till deltagande samt våra samhällens inkluderingsförmåga och mångfald. Flera punkter beträffande detta tas upp i EESK:s yttrande ”EU:s handlingsplan för demokrati” (3). v. EESK pekar på den risk som desinformation innebär för demokratin i EU och betonar att ett starkt och resolut agerande krävs för att förhindra att en situation uppstår där objektiviteten i valen och medborgardeltagandet undergrävs. vi. Den digitala revolutionen har medfört en omvandling av den demokratiska politiken. Onlineverktyg, som består av många olika instrument, spelar en avgörande roll i de politiska kampanjerna. Vissa av dessa kampanjer har till syfte att väcka misstro och frustration och att snedvrida människors tänkande och förståelse. EESK håller med kommissionen om att detta gör att digitaliseringen av de politiska kampanjerna, trots att den erbjuder aldrig tidigare skådade möjligheter att nå ut till människorna, kan få negativa konsekvenser för demokratin. Enligt Eurobarometer uppger faktiskt hälften av EU-invånarna att de på internet har utsatts för desinformation och splittrande onlineinnehåll. En tredjedel av dessa invånare hade dessutom stött på innehåll som de inte kunde avgöra om det utgjorde politisk reklam eller inte (4). vii. EESK stöder inställningen att EU:s roll när det gäller att stärka demokratin bör beaktas på global nivå, dvs. genom EU:s yttre åtgärder, i enlighet med vad som anges i COM(2021) 730.

3. Särskilda kommentarer

3.1 Ändringsförslag till förslaget till förordning om transparens och inriktning när det gäller politisk reklam

3.1.1 EESK stöder en bred men tydlig definition av politisk reklam och föreslår att man inkluderar lämpliga insatser beträffande olika sätt att bedriva kampanjer/betala för att påverka politiska processer, t.ex. påverkan via så kallade bottar och troll och/eller manipulativ information. Problem kan uppstå om en oklar definition leder till alltför stort spelrum eller skillnader i genomförandet på de olika plattformarna.

3.1.2 EESK anser att den nuvarande förteckningen över möjliga sanktioner är mycket begränsad och föreslår att ett nytt led läggs till i artikel 15.5 med följande lydelse: ”(d) agera i syfte att tillämpa straffrättsliga påföljder, t.ex. för storskaliga bedrägerier”. EESK efterlyser dessutom gemensamma EU-kriterier för påföljder på nationell nivå.

3.1.3 För närvarande är den rättsliga grund som valts alltför snäv, vilket innebär att förordningen främst rör tjänster som tillhandahålls av ekonomiska aktörer och som utförs mot betalning. Den rättsliga grunden bör breddas och regler för politisk reklam måste gälla för samtliga juridiska och fysiska personer som faktiskt skapar och publicerar politisk reklam. Reglerna för fysiska personer bör förtydligas så att de inte tillämpas på personer som delar med sig av sina politiska åsikter i rent privata sammanhang. Negativa sidoeffekter för det civila samhället och dess engagemang och deltagande i beslutsfattandet bör hanteras genom en djupgående dialog med de berörda organisationerna.

3.1.4 Enligt skäl 14 faller ”reklam som i sin helhet har utarbetats, placerats eller publicerats av tjänstetillhandahållare etablerade utanför unionen, men som sprids till enskilda personer i unionen” inom förordningens tillämpningsområde och är därmed i princip tillåten. Risken för utländsk inblandning i val utgör dock ett alltför allvarligt hot mot demokratin i EU. En uppsättning särskilda bestämmelser måste tas fram i syfte att förhindra att politisk reklam eller annan kampanjverksamhet som direkt eller indirekt finansieras av enheter utanför EU sprids inom EU.

3.1.5 För ökad transparens bör artikel 7.1 c i förslaget till förordning ändras enligt följande: ”Ett transparensmeddelande för att göra det möjligt att förstå det bredare sammanhanget kring det politiska reklammeddelandet och dess syften”, där följande del av texten stryks: ”eller en tydlig angivelse av var det enkelt kan hittas”. Skäl 40 bör ändras i enlighet med detta.

3.1.6 För ökad transparens bör man i artikel 7 i förslaget till förordning även föreskriva att det belopp som använts för reklammeddelandet och den tillhörande kampanjen ska offentliggöras. Befintlig bästa praxis i medlemsstaterna när det gäller att före ett val kräva transparens beträffande priser på reklam och tjänster som ska gälla på samma sätt för alla politiska krafter bör stödjas och ingå i förordningen. Ett system för övervakning av detta bör inrättas.

3.1.7 Medborgarnas rätt till transparent information om politisk reklam bör anses viktigare än den administrativa börda som rapporteringskraven innebär för tjänstetillhandahållarna. Följaktligen måste artikel 8 i förslaget till förordning (Regelbunden rapportering om politiska reklamtjänster) gälla för alla utgivare av reklam, även dem som klassificeras som mikroföretag samt små och medelstora företag. I detta syfte bör artikel 8.2 (”Punkt 1 ska inte tillämpas på företag som uppfyller kraven i artikel 3.3 i direktiv 2013/34/EU.”) strykas.

3.1.8 Artikel 9 (Angivande av eventuella olagliga politiska reklammeddelanden) i förslaget till förordning bör ändras. I stället för att låta utgivarna av reklam hantera klagomål från enskilda personer om att ett reklammeddelande som de publicerat inte är förenligt med förordningen måste det även vara möjligt att klaga direkt till de behöriga nationella myndigheterna. Annars kan det uppstå en intressekonflikt där en utgivare av reklam inte vill avbryta en viss reklamkampanj av rädsla för inkomstbortfall.

3.1.9 Information om politisk reklam måste finnas tillgänglig för alla berörda enheter utan kostnad. Vi anser därför att det inte är motiverat att begränsa de kategorier av personer som får begära information från tillhandahållare av politiska reklamtjänster, såsom diskuteras i artikel 11.2 i förslaget till förordning. Dessutom bör punkterna 4–7 i denna artikel strykas. Informationen bör vara lättillgänglig och användbar.

3.1.10 EESK rekommenderar starkt att man förbjuder riktad politisk reklam som bygger på utbredd spårning och behandling av information om en persons beteende på eller utanför nätet. Det är viktigt att komma ihåg att personuppgifter som inte är känsliga i sig själva i kombination med andra uppgifter som inte är personuppgifter eller personuppgifter som inte är känsliga indirekt kan ge samma känsliga insikter som kommissionen försöker skydda mot. En separat punkt om denna fråga bör tas med i förordningen.

3.1.11 I förslaget till förordning tillåts användning av inriktnings- och förstärkningstekniker i samband med politisk reklam som inbegriper behandling av känsliga personuppgifter ”på grundval av uttryckligt samtycke från den registrerade eller inom ramen för berättigad verksamhet med lämpliga skyddsåtgärder hos en stiftelse, en förening eller ett annat icke vinstdrivande organ, som har ett politiskt, filosofiskt eller religiöst eller fackligt syfte”. Begreppet ”uttryckligt samtycke” är dock mycket problematiskt i detta sammanhang eftersom det inte finns något sätt att, med en hög grad av tillförlitlighet, säkerställa eller kontrollera att de personer som är föremål för inriktnings- och förstärkningstekniker faktiskt tar sig tid att sätta sig in i dessa tekniker, fullt ut förstår risken och ger ett verkligt informerat samtycke. Med tanke på den allvarliga risk som användningen av inriktnings- och förstärkningstekniker i samband med politisk reklam utgör för demokratin i EU bör inriktnings- och förstärkningstekniker som bygger på känsliga uppgifter förbjudas helt.

3.1.12 Transparensen i fråga om inriktningstekniker bör också säkerställas på ett synligt och tydligt sätt när det gäller information som inte är direkt kopplad till en viss kampanj. Informationen om varför någon ser ett visst reklammeddelande måste vara synlig och lätt att använda, med en snabb möjlighet att dra tillbaka ett eventuellt samtycke till att bli föremål för inriktning på detta sätt.

3.1.13 Särskilda bestämmelser bör övervägas för länder där offentliga mediers oberoende inte är ordentligt säkerställt. Dessutom bör man ta itu med de kryphål och problem som orsakas av avsaknaden av reglering av sakfrågebaserad reklam.

3.2 Ändringsförslag till förordningen om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (omarbetning)

3.2.1 Artikel 4.1 j (”Dess interna bestämmelser om jämn könsfördelning”) i förslaget till förordning måste skärpas genom att man fastställer miniminormer för könsfördelning, t.ex. kvoter för könsrepresentationen bland medlemmarna som helhet och på ledande positioner, samt krav på att dessa efterlevs.

3.2.2 Artikel 4.2 bör ändras så att stadgarna för ett europeiskt politiskt parti även innehåller bestämmelser om partiets syn på hur man kan bekämpa diskriminering och främja mänskliga rättigheter i linje med EU:s normer.

3.2.3 EESK anser att eventuella bidrag eller donationer från länder utanför EU till förmån för europeiska politiska partier eller stiftelser kan utgöra en alltför stor risk för mottagarnas oberoende och därmed även för det demokratiska systemet. Därför bör artikel 23.9 och 23.10 i förslaget till förordning ändras för att strikt säkerställa att enbart bidrag från politiska partier från länder som tillhör Europarådet, som inte begränsar EU:s gemensamma värden och där dessa värden fritt kan främjas är tillåtna. Ett annat ändringsförslag rör en betydande sänkning av de tillåtna beloppen på bidrag och donationer. Detta bör även omfatta eventuella lån och andra finansiella åtaganden.

3.2.4 För transparensens skull bör artikel 23.11 i förslaget till förordning ändras genom att man stryker stycket ”Det tak som föreskrivs i första stycket ska inte gälla om den berörda medlemmen också är en vald ledamot av Europaparlamentet, ett nationellt eller regionalt parlament eller en regional församling”. Det allmänna taket för medborgardonationer kommer således att ligga på 18 000 euro per år och medlem.

3.2.5 I enlighet med vad som sägs ovan bör reglerna för politisk reklam gälla fullt ut i alla situationer där europeiska politiska partier ägnar sig åt politisk reklam, dvs. inte enbart då de anlitar externa tjänsteleverantörer. Artikel 5 i förslaget till förordning bör ändras i enlighet med detta.

3.2.6 Bestämmelserna i artikel 24 om europeiska politiska partiers och europeiska politiska stiftelsers möjligheter att finansiera nationella folkomröstningskampanjer kan skapa problem på grund av risken för missbruk av populister eller radikala krafter och kan ge upphov till anklagelser om ”utländsk inblandning”. Denna risk är särskilt påtaglig i mindre EU-medlemsstater, där effektiva kampanjer kan genomföras med relativt små ekonomiska medel och på kort tid, medan förfarandena för att avgöra lagligheten hos finansieringen från europeiska politiska partier eller stiftelser kan ta lång tid. Detta förslag bör genomföras enbart i samordning med bestämmelser om folkomröstningar på nationell nivå som minskar de identifierade riskerna. Offentliga debatter med politiker från andra EU-medlemsstater är under alla omständigheter värdefulla.

3.2.7 För transparensens skull bör artikel 36 ändras så att den innehåller strängare regler om offentliggörande av donationer från fysiska personer. Det högsta donationsbelopp som inte föranleder att givarens namn måste offentliggöras bör ligga på 1 000 euro. Detta belopp står i rimligare proportion till de förhållandevis lägre inkomstnivåerna i vissa EU-medlemsstater.

3.2.8 Kommissionen föreslår en ändring av artikel 20.4 för att minska medfinansieringssatsen från 10 % till 5 % för europeiska politiska partier och till 0 % under de år då val hålls till Europaparlamentet. EESK stöder inte detta förslag, eftersom även en låg medfinansieringsnivå visar på parternas engagemang för den politik de förespråkar. Dessutom påpekar EESK att alla penningflöden mellan nationella och europeiska partier måste vara transparenta.

3.3 Motståndskraft och särskilda aspekter för att stärka det civila samhällets roll i valprocesserna

3.3.1 Populistiska och nationalistiska partier och nätverk blir allt starkare i Europa, med intern och extern hjälp, och EESK anser därför att det har blivit viktigare än någonsin att främja medborgarnas deltagande i den europeiska demokratiska processen, vilket framhålls i kommitténs yttrande om handlingsplanen för demokrati, och att detta är något som bör beaktas i samband med en reglering av valprocesserna. Medborgarna måste ges en meningsfull roll i utformningen av EU:s framtid när det gäller val, t.ex. i enlighet med vad som anges nedan, samt efter/mellan val (i enlighet med vad som anges i EESK:s yttrande om handlingsplanen för demokrati och i färdplanen för tillämpningen av artikel 11 i EU-fördraget och dess handlingsplan ( 5 ) ).

3.3.2 EESK vill här lyfta fram sitt förslag om att ett årligt evenemang bör anordnas där de högsta företrädarna för EU-institutionerna och organisationer/sammanslutningar i det civila samhället samt arbetsmarknadens parter och företrädare för sektorsdialoger och lokala, regionala, nationella och makroregionala (transnationella och grannskapspolitiska) dialoger träffas för att utbyta bästa praxis och utarbeta en årlig plan för att stärka demokratin, deltagandet och medborgardialogen samt tillämpningen av artikel 11 i EU-fördraget. Detta evenemang kan även komma att skapa synergier med valpaketet. Kommissionen och EESK bör i denna process inta en ledande roll som organisatörer.

3.3.3 Kommissionen måste se till att det finns ett särskilt instrument för att finansiera opartiska och inkluderande ”gå och rösta”-kampanjer som drivs av det civila samhället och oberoende massmedier och som syftar till att öka valdeltagandet, särskilt i den stora majoriteten av EU-medlemsstaterna där det inte är obligatoriskt att rösta. Sådana kampanjer bör framför allt fokusera på att engagera missgynnade grupper, t.ex. minoriteter och grupper som missgynnas på grund av sin sociala eller ekonomiska status osv.

3.3.4 Ett finansieringsprogram för journalister, forskare, faktagranskare och övervakande organisationer samt för övervakning och insatser för att motverka spridningen av desinformation bör inrättas för alla aspekter av paketet om att stärka demokrati och integritet i samband med val. Tillräcklig finansiering bör tillhandahållas för att utveckla och förbättra människors digitala färdigheter och för att avliva populistiska/radikala myter, inbegripet sådana som skapas genom desinformation och andra tekniker som används av inhemska politiska aktörer.

3.3.5 Den planerade gemensamma mekanismen för valrörelsernas motståndskraft bör omfatta finansiering och stöd samt verktyg för expertsamarbete och insatser när det gäller kampanjfinansiering. Andra nyckelfaktorer är it-forensik, motverkande av desinformation och it-säkerhet vid val.

3.3.6 Ytterligare ansträngningar bör göras för att undanröja kvarvarande hinder och säkerställa ett inkluderande valdeltagande. I synnerhet bör större ansträngningar göras för att öka valdeltagandet bland kvinnor, medborgare med funktionsnedsättning, yngre medborgare och andra grupper. De hinder för att rösta som i vissa medlemsstater finns för rörliga EU-medborgare bör undanröjas. Att rösta i sitt bosättningsland eller, om möjligt enligt nationell lagstiftning och EU-lagstiftning, i sitt ursprungsland bör underlättas, vilket bör leda till högre valdeltagande bland rörliga EU-medborgare. Man får inte glömma bort att cirka 13,5 miljoner EU-medborgare inte är bosatta i den egna medlemsstaten.

3.3.7 För personer som har flyttat till en annan EU-medlemsstat bör registrering i röstlängden förenklas och effektiviseras, t.ex. genom en gemensam/delad plattform för registrering i röstlängden som (vid behov) är tillgänglig på alla officiella EU-språk. Rösträtt för EU-medborgare bör också tillhandahållas på regional nivå, och en hjälpcentral för gränsöverskridande röstning bör inrättas.

3.3.8 EESK betonar att miljontals EU-medborgare fortfarande inte har någon verklig rösträtt. I EESK:s informationsrapport ”Verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet” redogör kommittén för de många rättsliga eller tekniska hinder som EU-medborgare med funktionsnedsättning möter i enskilda medlemsstater, vilket leder till att de inte kan rösta trots att de verkligen vill. EESK upprepar uppmaningen i sitt yttrande ”Behovet av att garantera verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet” av den 2 december 2020 om att omgående genomföra ändringar i lagstiftningen för att garantera alla EU-medborgare verklig rösträtt i valet till Europaparlamentet 2024.

3.3.9 Att uppmuntra enskilda personer att gå med i något av EU:s alla politiska partier skulle ge dem möjlighet att direkt påverka och bidra till debatten på EU-nivå.

3.3.10 Medborgarna bör tydligt kunna förstå vilka politiska partier på nationell nivå som har eller planerar kopplingar till europeiska partier. Detta är särskilt viktigt inför valet.

3.3.11 EESK stöder flera förslag från den andra medborgarpanelen vid konferensen om Europas framtid som arbetar med demokratin i EU, värden, rättigheter, rättsstatsprincipen och säkerhet ( 6 ) , såsom förslaget om att harmonisera villkoren för val till Europaparlamentet (rösträttsålder, valdatum, krav på valdistrikt, kandidater och politiska partier och deras finansiering) och lägga större fokus på utbildning och kompetens, t.ex. dataskydd, demokrati samt identifiering och bekämpning av populism.

Bryssel den 23 februari 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) COM(2021) 730 final, Skydd av valintegriteten och främjande av demokratisk delaktighet.

(2) COM(2021) 730 final, Skydd av valintegriteten och främjande av demokratisk delaktighet.

(3) EESK:s yttrande ”EU:s handlingsplan för demokrati”.

(4) Special Eurobarometer 507: Democracy in the EU

(5) Action plan for the implementation of Article 11.

(6) Panel 2 – europeiska medborgarpaneler – konferensen om Europas framtid.