•Proportionalitetsprincipen

23.Initiativets första syfte är att främja investeringar i tillverkning av effektiva och säkra innovativa gödselmedel som tillverkats av organiskt material eller returråvaror i enlighet med modellen för den cirkulära ekonomin, vilket kommer att leda till miljöfördelar, minskat importberoende och ett ökat utbud av högkvalitativa produkter. Syftet med initiativet är att nå en kritisk massa genom en inre marknad för sådana produkter. Det har tidigare visat sig vara ytterst svårt att få till stånd ömsesidiga erkännanden av icke-harmoniserade gödselmedel, medan harmonisering av produktlagstiftningen har visat sig vara ett effektivt sätt att garantera tillträde till den inre marknaden för oorganiska gödselmedel. Därför dras slutsatsen att harmonisering av produktlagstiftning för gödselmedel av organiskt material eller returråvaror inte går utöver vad som är nödvändigt för att garantera den rättssäkerhet som krävs för att främja storskaliga investeringar i den cirkulära ekonomin. Den lagstiftningsteknik som använts i detta förslag ger ekonomiska aktörer största möjliga flexibilitet för att släppa ut nya produkter på marknaderna utan att de behöver göra avkall på säkerhet och kvalitet. Dessutom ger den medlemstaterna frihet att tillåta icke-harmoniserade gödselmedel på marknaden utan att den fråntar de ekonomiska aktörer som söker efter större marknader möjligheten att välja de fördelar som det harmoniserade regelverket ger.

24.En förordning ansågs vara lämpligast för harmonisering av produkter på ett område som är så tekniskt komplicerat och som kan ha sådana konsekvenser för livsmedelskedjan och miljön som gödselmedel. Den slutsatsen stöds av att den nuvarande harmoniseringslagstiftningen för gödselmedel också är en förordning.

25.När det gäller det andra syftet, dvs. att åtgärda kadmiumkontaminering av jord och livsmedel vid användning av gödselmedel som i många fall redan har harmoniserats, anses maximinivåer i produktlagstiftningen vara ett effektivt sätt att råda bot på problemet vid källan. De ekonomiska effekterna bedöms som rimliga i förhållande till målet att förhindra en oåterkallelig jordkontaminering som skulle ha följder för nu levande och framtida generationer av jordbrukare och livsmedelskonsumenter.

26.Proportionaliteten diskuteras ytterligare i punkt 4.2.2 i konsekvensbedömningen.

•Val av instrument

27.En förordning ansågs vara lämpligast för harmonisering av produkter på ett område som är så tekniskt komplicerat och som kan ha sådana konsekvenser för livsmedelskedjan och miljön som gödselmedel. Den slutsatsen stöds av att den nuvarande harmoniseringslagstiftningen för gödselmedel också är en förordning.

3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

•Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

28.I efterhandsutvärderingen från 2010 av den nuvarande förordningen om gödselmedel fastställdes det att förordningen har varit effektiv när det gäller att uppfylla målet att förenkla och harmonisera regelverket för en viktig del av gödselmedelmarknaden.

29.I utvärderingen drog man emellertid också slutsatsen att förordningen kunde vara mer effektiv när det gäller att främja innovativa gödselmedel och att anpassningar också är nödvändiga för att förbättra miljöskyddet. När det gäller organiska gödselmedel som för närvarande inte omfattas av förordningen visade utvärderingen dessutom att varken ekonomiska aktörer eller nationella myndigheter ansåg att ömsesidigt erkännande var det lämpligaste verktyget för att säkerställa fri rörlighet, eftersom gödselmedel är produkter för vilka strikta bestämmelser kan anses vara rättmätiga på grund av farhågor när det gäller produktkvalitet, miljö och folkhälsa.

•Samråd med berörda parter

30.Allt sedan förberedelserna inleddes 2011 har omfattande samråd hållits med medlemstater och andra aktörer, särskilt inom ramen för arbetsgruppen för gödselmedel. Det offentliga samrådet om den cirkulära ekonomin som offentliggjordes i maj 2015 innehöll frågor om detta ämne. Aktörer uppmanades också att ge återkoppling på färdplanen för revidering av förordningen om gödselmedel som offentliggjordes den 22 oktober 2015.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

31.Det nuvarande utkastet till konsekvensbedömningsrapport grundar sig i stor utsträckning på efterhandsutvärderingen från 2010 av förordningen om gödselmedel och den studie som gjordes 2011 rörande möjligheterna att fullt ut harmonisera EU-lagstiftningen om gödselmaterial, inklusive teknisk genomförbarhet och miljömässiga, ekonomiska och sociala effekter.

32.Fosforåtervinning har också behandlats i forskningsprojekt inom ramen för det sjunde ramprogrammet. Resultaten analyserades vid seminariet ”Circular approaches to phosphorus: from research to deployment” som anordnades den 4 mars 2015 i Berlin. En av de prioriteringar som identifierats är att revidera EU:s förordning om gödselmedel så att den också omfattar näringsämnen från returråvaror (t.ex. återvunna fosfater) och organiskt material.

•Konsekvensbedömning

33.Förslaget stöds av en konsekvensbedömning, vars huvuddokument kan läsas på [när konsekvensbedömningsrapporten har offentliggjorts, lägg till en länk till sammanfattningen och till det positiva yttrandet från nämnden för lagstiftningskontroll]. Yttrandena från konsekvensbedömningsnämnden beaktades genom att man lade fram bättre bevis för hur olika nationella standarder förorsakade en fragmentering av marknaden, redogjorde för innehållet i de olika alternativ som hade bedömts och bättre motiverade de viktigaste konsekvenserna av förslaget.

34.I konsekvensbedömningen jämfördes den nuvarande situationen (alternativ 1) med fyra andra politiska alternativ (alternativen 2–5). I alternativen 2–5 skulle harmoniseringens räckvidd utvidgas till gödselmedel som tillverkas av organiska material och andra gödselmedelrelaterade produkter, och gränsvärden införas för förorenande ämnen. Alternativen skulle basera sig på olika kontrollmekanismer: I alternativ 2 skulle lagstiftningstekniken i förordningen om gödselmedel, dvs. typgodkännande, inte ändras. I alternativ 3 skulle typgodkännandet ersättas av en positiv, uttömmande förteckning över material för avsiktlig blandning i ett gödselmedel. I alternativ 4 skulle den nödvändiga kontrollen erhållas genom den nya lagstiftningsramen, med ett förfarande för bedömning av överensstämmelse över hela linjen. Alternativ 5 skulle slutligen också basera sig på den nya lagstiftningsramen, men förfarandet för bedömning av överensstämmelse skulle variera mellan de olika materialkategorierna. I fråga om alla fyra alternativen 2–5 undersöktes det också om harmoniseringen borde vara obligatorisk för alla produkter med en viss funktion, eller om det skulle vara frivilligt att gödselmedlen uppfyllde kraven i den harmoniserade lagstiftningen, som ett alternativ till tillämplig nationell lagstiftning och ömsesidigt erkännande, såsom för närvarande är fallet för oorganiska gödselmedel.

35.Det slutliga förslaget motsvarar alternativ 5 som kombineras med varianten frivillig harmonisering. Detta ansågs vara det bästa politiska alternativet, eftersom det skulle leda till administrativ förenkling, särskilt för gödselprodukter som tillverkats av välidentifierade primära råvaror, och garantera flexibilitet och samtidigt säkerställa att användningen av harmoniserade gödselprodukter inte utgör en oacceptabel risk för hälsan eller miljön.