EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION (EU) 2019/1421

av den 26 mars 2019

med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017, avsnitt IV – domstolen

EUROPAPARLAMENTET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

— med beaktande av sitt beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017, avsnitt IV – domstolen,

— med beaktande av artikel 94 och bilaga IV i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A8-0098/2019), och av följande skäl:

A. I samband med förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet vill den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten särskilt framhålla vikten av att ytterligare stärka EU-institutionernas demokratiska legitimitet genom ökad transparens och ansvarsskyldighet, samt att tillämpa resultatbaserad budgetering och god förvaltning av personalresurser.

1. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att revisionsrätten i sin årsrapport för 2017 inte upptäckte några väsentliga brister på de områden som granskats när det gäller personal och upphandling för Europeiska unionens domstol.

2. Europaparlamentet gläder sig åt att revisionsrätten på grundval av sitt revisionsarbete dragit slutsatsen att betalningarna som helhet för det budgetår som avslutades den 31 december 2017 för administrativa och andra utgifter för domstolen och organen inte innehöll några väsentliga fel.

3. Europaparlamentet noterar att anslagen uppgick till 399 344 000 EUR (380 002 000 EUR 2016) och att genomförandegraden var 98,69 % (98,23 % 2016) 2017. Parlamentet konstaterar att den höga budgetgenomförandegraden för både rubrik 1 (institutionens personal) och rubrik 2 (byggnader, möbler, utrustning och diverse driftsutgifter) uppgick till 98,6 % och 99,1 % jämfört med 98,1 % och 98,6 % 2016.

4. Europaparlamentet noterar att de anslag som fördes över från 2016 till 2017 uppgick till 22 240 120,22 EUR, varav 86,26 % (19 188 159,20 EUR) användes 2017 jämfört med 90 % 2016.

5. Europaparlamentet noterar att de fastställda fordringarna under budgetåret 2017 uppgick till 51 677 001 EUR och var 3,6 % lägre än det beräknade intäktsöverskottet på 53 595 000,00 EUR. Skillnaden beror främst på den sena utnämningen av 3 av 19 nya domare i samband med reformen av domstolen, vilket resulterade i lägre personalkostnader än väntat.

6. Europaparlamentet noterar att domstolen under 2017 fördelade 850 000 EUR för att betala ut skadestånd som beviljats av tribunalen på grund av att domstolen inte fattat beslut inom rimlig tid i tre mål som tribunalen avslutade 2011 och 2013.

7. Europaparlamentet noterar att domstolen överskattade sina anslag för olika budgetposter under kapitel 14 ”Övrig personal och externa tjänster”, bl.a. för tjänsteresor (budgetpost 162), vartill anslagits 342 000 EUR 2017 medan betalningarna endast uppgick till 204 795,27 EUR och överskattat fortbildning (budgetpost 1612), vartill anslagits 1 457 644,07 EUR medan betalningarna endast uppgick till 579 000,04 EUR. Parlamentet noterar att domstolen minskade sin begäran om anslag för ledamöternas tjänsteresor till 299 750 EUR när budgetberäkningen för 2019 utarbetades till följd av parlamentets iakttagelse i betänkandet om ansvarsfrihet för 2016. Parlamentet uppmanar domstolen att fortsätta sina ansträngningar för en sund ekonomisk förvaltning för att undvika betydande skillnader mellan anslag och betalningar.

8. Europaparlamentet noterar att genomförandegraden för de slutliga anslagen från kapitlet för möten och konferenser 2017 var 81,40 %, jämfört med 95,5 % 2016. Parlamentet uppmanar domstolen att fortsätta att arbeta med denna fråga för att på nytt uppnå minst samma genomförandegrad för de slutliga anslagen för detta kapitel som den nivå som nåddes 2016.

9. Europaparlamentet noterar att 8,72 miljoner EUR fördes över från budgetpost 2001 (hyra/köp) för projektet med den femte utvidgningen av domstolens byggnader efter ett budgetöverskott. Överföringen av anslag var föremål för en anmälan till budgetmyndigheten i enlighet med bestämmelserna i artikel 25.1 och 25.2 i budgetförordningen. De förskottsbetalningar som gjorts sedan 2007 med budgetmyndighetens godkännande och som uppgår till 57,3 miljoner EUR har gjort det möjligt att avsevärt minska effekten på budgeten av de hyres- och förvärvsbetalningar som ska göras fram till 2026.

10. Europaparlamentet noterar att nästan 75 % av domstolens budget gick till utgifter för ledamöter och personal (rubrik 1), och nästan 25 % gick till infrastrukturutgifter (rubrik 2), särskilt byggnader och informationsteknik. Parlamentet välkomnar domstolens åtagande att tillämpa den resultatbaserade budgeteringsmetoden på relevanta delar av sin budget. Parlamentet uppmanar domstolen att hålla den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten informerad om resultaten i samband med tillämpningen av principerna om resultatbaserad budgetering.

11. Europaparlamentet betonar att införandet av resultatbaserad budgetering inte endast bör tillämpas på domstolens budget som helhet, utan att det även bör inbegripa fastställandet av specifika, mätbara, uppnåbara, realistiska och tidsbundna mål (SMART-mål) för enskilda avdelningar, enheter och personalens årliga planer och fastställandet av relevanta indikatorer för utarbetandet av institutionens budgetberäkning. Parlamentet uppmanar därför domstolen att införa principen om resultatbaserad budgetering i större utsträckning i sin verksamhet.

12. Europaparlamentet uttrycker oro över att ansvarsskyldighet, i motsats till därtill kopplade begrepp såsom legitimitet, reaktionsförmåga eller transparens, hittills har haft liten betydelse vid utformningen av domstolens befogenheter.

13. Europaparlamentet välkomnar domstolens avsikt att effektivisera sina förfaranden för att kunna offentliggöra sin årliga verksamhetsrapport senast den 31 mars 2019 i syfte att optimera och påskynda förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

14. Europaparlamentet välkomnar att domstolen har inlett arbetet med att utveckla ett integrerat ärendehanteringssystem som ska ersätta en uppsättning tillämpningar som utvecklats under de senaste 25 åren och omfatta en komponent i datoriseringen av resultatindikatorer och rapporteringsinstrument.

15. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens rekommendation att EU-domstolen bör överväga att anta mer aktiva förfaranden för hanteringen av mål baserat på en individuell strategi och realistiska tidsfrister, samtidigt som man noga övervakar användningen av arbetskraft och antar ytterligare administrativa effektiviseringsmetoder.

16. Europaparlamentet noterar att endast 4,8 % av domstolens totala budget gick till informationsteknik och telekommunikation. Parlamentet betonar vikten av att införa papperslösa informations- och dokumentflöden för att säkerställa en snabb och effektiv kommunikation, och uppmanar domstolen att fortsätta att vidta de åtgärder som krävs för att uppnå detta mål. Parlamentet välkomnar i detta avseende den ökade användningen av applikationen ”e-Curia” och uppmanar domstolen att sträva efter ett fullständigt ingivande av alla inlagor via denna applikation inom en nära framtid. Parlamentet välkomnar att samtliga medlemsstater sedan 2016 använder e-Curia, vilket visar att allmänhetens medvetenhet om applikationen och dess fördelar har ökat.

17. Europaparlamentet noterar att det totala antalet mål som anhängiggjordes vid domstolen 2017 (1 656 mål) var högre än under 2016 (1 604 mål) och att antalet avgjorda mål 2017 låg kvar på en hög nivå (1 594 mål jämfört med 1 628 mål 2016). Den genomsnittliga handläggningstiden minskade från 16,7 månader 2016 till 16,3 månader 2017). Parlamentet välkomnar de effektivitetsförbättringar som lett till en ökning av antalet avgjorda mål per år med 29,6 % under perioden 2010–2017, medan antalet nya mål stadigt har ökat.

18. Europaparlamentet drar slutsatsen att EU-domstolen skulle kunna förstärka dessa positiva resultat ytterligare genom att överväga en övergång till en mer aktiv, individuell handläggning av mål med användning av skräddarsydda tidsramar och övervakning av det faktiska utnyttjandet av personalresurser. Att mäta effektiviteten på sådana grunder, i stället för att använda vägledande tidsramar som ska respekteras i genomsnitt, skulle ge ledningen information om både problemfall och goda exempel. Denna information skulle också kunna användas för att förbättra resultatrapporteringen för att öka ansvarsskyldigheten och ge information om domstolens korrekta funktionssätt och om hur dess tillgängliga resurser används.

19. Europaparlamentet noterar domstolens insatser för att förbättra effektiviteten i handläggningen av mål, i enlighet med de rekommendationer som revisionsrätten för fram i sin översyn av domstolens effektivitet i handläggningen av mål (1). Parlamentet välkomnar att domstolen har tagit fram tidsramar och övervakningsverktyg som är anpassade till vissa typer av förfaranden. Handläggningstiden är en av flera faktorer som ska beaktas vid utvärderingen av ett domstolssystem. Parlamentet uppmanar domstolen att fortsätta att förbättra sina resultat genom att följa revisionsrättens rekommendationer, utan att göra avkall på kvaliteten, effektiviteten och oberoendet i fråga om sina domar.

20. Europaparlamentet påpekar att EU-domstolen ska leverera rättsskipning av oklanderlig kvalitet inom skälig tid och samtidigt, i egenskap av EU-institution, använda de offentliga medel som den förfogar över på ett så ändamålsenligt och effektivt sätt som möjligt och i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning.

21. Europaparlamentet noterar att domstolen i sin uppföljning av ansvarsfrihetsförfarandet för 2016 förklarar att rättsferierna inte motsvarar en avbrottsperiod i domstolsverksamheten. Parlamentet noterar att domare och deras kanslier betraktar vita veckor som en tid då de kan arbeta med de egna målen, dvs. de mål där de är referent.

22. Europaparlamentet välkomnar initiativet att inrätta Europeiska unionens rättsliga nätverk, som inbegriper medlemsstaternas författningsdomstolar och högsta domstolar, för att främja EU:s och medlemsstaternas rättspraxis.

23. Europaparlamentet välkomnar att domstolen uppnått resultat när det gäller kommunikationsinsatserna för att öka domstolens synlighet och genomslag i medierna, inklusive en ökad närvaro på sociala medier och anordnande av informationsseminarier för journalister. Parlamentet uppmanar domstolen att fortsätta att sträva efter att använda olika kommunikationskanaler på bästa sätt för att öka medvetenheten om sitt arbete bland medborgarna.

24. Europaparlamentet noterar att minskningen av personalstyrkan med 5 % under perioden 2013–2017 har uppnåtts, i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), och att 98 tjänster dragits in. Parlamentet noterar att under tiden skapades 130 nya tjänster med tanke på det ökade antalet domare och generaladvokater som sju nya tjänster för säkerhetsåtgärder, 63 nya tjänster för Kroatiens anslutning och nio för översättning till iriska.

25. Europaparlamentet noterar att personalminskningarna sätter stort tryck på vissa stödtjänster. Parlamentet är särskilt oroat över att språktjänsterna har fått släppa ifrån sig 64 tjänster, vilket motsvarar ungefär 60 % av den totala minskningen. Parlamentet noterar att indragningen av tjänster har påverkat den interna språkproduktionskapaciteten och lett till ett ökat samarbete med frilansöversättare.

26. Europaparlamentet välkomnar det interinstitutionella samarbetet om omplacering av extraanställda konferenstolkar som fick ställas in i samband med ändringar i EU-domstolens förhållningssätt till konferenstolkning.

27. Europaparlamentet välkomnar den höga tillsättningsgraden för tjänster inom alla enheter (nästan 98 %). Parlamentet konstaterar dock att den låga nivån på grundlönerna för begynnelselönegraderna och de begränsade möjligheterna till karriärutveckling i Luxemburg, på grund av att ett litet antal institutioner ligger där, har en direkt inverkan på EU-domstolens rekryteringsförfaranden. Parlamentet välkomnar inrättandet av en interinstitutionell arbetsgrupp i november 2017 som har utarbetat 24 rekommendationer avseende bättre karriärmöjligheter och möjlighet till flexibilitet, bättre mottagnings- och bosättningsvillkor i landet och bättre integrering av institutionens personal i lokalsamhället och bättre kommunikation.

28. Europaparlamentet påpekar att en mer flexibel tilldelning av befintliga rättssekreterare skulle kunna ha en positiv inverkan på revisionsrättens övergripande effektivitet.

29. Europaparlamentet noterar att antalet kvinnor i ledande befattningar ökade något, till 36 % 2017 jämfört med 35 % 2016. Parlamentet uppmanar domstolen att fortsätta att förbättra könsfördelningen på ledningsnivå och chefsnivå. Parlamentet välkomnar pilotprojektet för utveckling av färdigheter i ledarskap och förvaltning som i synnerhet syftar till att uppmuntra kvinnor att söka chefstjänster. Parlamentet uppmanar domstolen att främja åtgärder för balans mellan arbete och privatliv som riktar sig till personal av båda könen.

30. Europaparlamentet välkomnar den information som all personal får när de träder i tjänst och som finns i personalhandledningen om befintliga flexibla arbetsformer. Parlamentet välkomnar domstolens öppenhet när det gäller fall av utbrändhet hos personalen och uppmuntrar domstolen att göra en värdering av arbetsfördelningen inom organisationen och kontrollera att arbetsuppgifter och resurser stämmer överens.

31. Europaparlamentet noterar att ett disciplinförfarande som inleddes 2016 för att utreda ett klagomål om trakasserier avslutades 2017. Parlamentet välkomnar att ett nätverk utsetts med konfidentiella rådgivare som kan kontaktas för rådgivning eller bistånd i händelse av mobbning eller sexuella trakasserier. Parlamentet uppmanar domstolen att noggrant följa upp hur effektiv denna policy är, att fortsätta öka medvetenheten om trakasserier på arbetsplatsen samt att främja en kultur med nolltolerans mot trakasserier.

32. Europaparlamentet upprepar att geografisk balans, dvs. fördelningen av personal per nationalitet på grundval av den berörda medlemsstatens andel av den totala befolkningen i unionen, särskilt i ledande befattningar, bör övervakas noga. Parlamentet är fortfarande bekymrat över att endast 15 av domstolens 56 enhetschefer och två av dess 13 direktörer kom från medlemsstater som blev medlemmar i EU i maj 2004. Parlamentet noterar också att 31 % av personalen vid domstolen kommer från dessa medlemsstater. Parlamentet uppmanar domstolen att utforma en strategi för att förbättra den geografiska obalansen och att rapportera tillbaka till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten.

33. Europaparlamentet välkomnar att antalet praktikanter som fick ersättning ökade vid domstolen från 57 under 2016 till 82 under 2017. Det är också glädjande att domstolen har begärt ett tilläggsbelopp på 550 000 EUR i 2019 års budget. Parlamentet beklagar dock att 215 praktikanter som anvisades till en ledamots kansli under 2017 fortfarande inte fick ersättning. Parlamentet uppmanar domstolen att se till att alla praktikanter får lämplig ersättning för sina insatser så att diskrimineringen på ekonomisk grund inte förstärks.

34. Europaparlamentet noterar att domstolens ledamöter kan använda sig av tjänstebilar utanför sitt uppdrag och att användaren helt står för kostnaderna för sådan användning. Parlamentet noterar att den genomsnittliga kostnaden per ledamot för användning av bilar utanför tjänsten uppgick till 440 EUR 2017, och att denna kostnad helt och hållet drogs av från ledamotens ersättningar.

35. Europaparlamentet noterar att chaufförerna körde till domstolsledamöternas hemländer utan att ledamoten var med vid 26 tillfällen och att förarna fick ersättning för 53 nätter i samband med dessa resor. Parlamentet noterar dessutom 22 flygningar, fem tågresor och en båtresa för chaufförer i samband med att en ledamot gjorde tjänsteresor i sitt hemland. Parlamentet understryker att chaufförer endast bör följa med ledamöter i hemlandet i vederbörligen motiverade fall.

36. Europaparlamentet konstaterar att en förteckning över domstolsledamöternas externa verksamhet offentliggjorts på domstolens webbplats. Parlamentet beklagar att denna förteckning inte är specifik när det gäller syfte, datum, plats och kostnader för resor och uppehälle för evenemangen samt huruvida de betalats av domstolen eller av en tredje part. Parlamentet uppmanar domstolen att fortsätta att offentliggöra en förteckning över sina ledamöters externa verksamhet och vara mer specifik när det gäller ovannämnda aspekter.

37. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till domstolen att offentliggöra alla sina ledamöters meritförteckningar och intresseförklaringar på webbplatsen. Parlamentet konstaterar att korta biografier för varje ledamot offentliggörs på webbplatsen, vilka dock inte innehåller information om medlemskap i andra organisationer. Parlamentet noterar att ledamöterna är skyldiga att lämna in en förklaring om sina ekonomiska intressen till ordföranden för den institution som de är ledamöter av när de tillträder sina uppdrag, i enlighet med den nya uppförandekoden för ledamöter. Parlamentet uppmanar domstolen att offentliggöra dessa förklaringar på sin webbplats.

38. Europaparlamentet välkomnar den översyn av uppförandekoden för ledamöter som trädde i kraft den 1 januari 2017 och att den innehåller nya regler för att förhindra intressekonflikter och säkerställa ledamöternas oberoende.

39. Europaparlamentet noterar att domstolens administration förbereder nya bestämmelser om ”svängdörrar” för personal och uppmanar domstolen att skyndsamt fastställa och införa strikta skyldigheter i fråga om detta.

40. Europaparlamentet uppmanar domstolen att införa tydliga och stringenta regler för sponsring som garanterar lika behandling av evenemang efter att ha konstaterat att domstolen inte velat sponsra någon verksamhet, även om den ställde 12 tolkar till förfogande till en kostnad av 10 859,05 EUR för den 18:e kongressen i den internationella federationen för europeisk rätt (FIDE), som hölls i maj 2018 i Portugal.

41. Europaparlamentet noterar att inga fall av whistleblowing rapporterades 2017. Parlamentet välkomnar antagandet av nya interna bestämmelser om skydd för visselblåsare under 2017. Parlamentet uppmanar domstolen att se till att all personal får ordentlig information om sina rättigheter, till exempel i samband med introduktioner för nyanställda.

42. Europaparlamentet välkomnar domstolens åtagande att uppnå ambitiösa miljömål, särskilt med avseende på dess pågående fastighetsprojekt, och begär att dessa mål uppnås i god tid. Det är glädjande att målet att minska antalet anbud med betydande miljöpåverkan uppfylldes med råge 2017. Parlamentet välkomnar också inrättandet av en interinstitutionell helpdesk för miljöanpassad offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar domstolen att fortsätta förbättra sin avfallshantering, öka energieffektiviteten och minska sitt koldioxidavtryck.

43. Europaparlamentet noterar att de brittiska ledamöterna av domstolen och tribunalen kommer att upphöra att utöva sina uppdrag när Förenade kungariket lämnar unionen. Parlamentet noterar att antalet rättstvister kan komma att öka på kort och medellång sikt med tanke på de rättsliga problem som kan uppstå genom ett avtal om utträde och motsvarande bestämmelser i Förenade kungarikets lagstiftning.

44. Europaparlamentet noterar att en tidigare ledamot av personaldomstolen för tillfället är anställd vid EU-domstolen som särskild rådgivare, särskilt i frågor som rör Förenade kungarikets beslut att lämna unionen. Parlamentet noterar att han anställdes i enlighet med artikel 123.2 i anställningsvillkoren för övriga anställda.

45. Europaparlamentet noterar att domstolen hade 63 anställda brittiska tjänstemän, varav 36 fast anställda, 24 tillfälligt anställda och tre kontraktsanställda. Parlamentet välkomnar domstolens avsikt att besluta från fall till fall om förlängning av kontrakt för brittiska tillfälligt anställda och kontraktsanställda efter Förenade kungarikets utträde ur unionen. Parlamentet uppmanar domstolen att snabbt utarbeta en enhetlig strategi för att skapa säkerhet för de berörda personerna.

(1) Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2017: Effektivitetsrevision av handläggningen av mål vid Europeiska unionens domstol

(2) EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.