/* COM/2012/0362 final - 2012/0195 (CNS) */ Not executed





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET 1.1. Allmän bakgrund De utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) har varit associerade med Europeiska unionen sedan Romfördragets ikraftträdande 1958. De är öar i Atlanten, Antarktis, Arktis, Västindien, Indiska oceanen och Stillahavet. De är inte självständiga stater utan är beroende av någon av följande fyra medlemsstater i EU: Danmark, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket. Associeringen av ULT med unionen är en följd av de konstitutionella banden mellan dessa länder och territorier och de fyra EU-medlemsstaterna. ULT har generellt sett ett ganska omfattande självstyre vilket sträcker sig över områden såsom ekonomi, arbetsmarknad, folkhälsa, inrikes frågor och tullar. Försvars- och utrikespolitiken sköts dock oftast av berörd EU-medlemsstat. ULT ingår inte i unionens tullområde och står utanför den inre marknaden. Unionens lagstiftning är därför inte tillämplig. I sin egenskap av medborgare i den EU-medlemsstat som deras ULT har konstitutionella band till är ULT-invånare även medborgare i EU. ULT:s sammanlagda befolkning utgör endast 0,02 % av världens befolkning (1,2 miljoner) och den totala landytan är endast 80 000 km2[1]. Sedan det nu gällande ULT-beslutet antogs 2001 har den regionala och internationella omgivande miljön ändrats väsentligt för ULT. Nya politiska prioriteringar har tillkommit på europeisk och internationell nivå (t.ex. miljö, klimatförändring, hållbar förvaltning av naturtillgångar) och de globala handelsmönstren har förändrats. I Europa 2020-strategin[2] föreslår Europeiska kommissionen att man ska lösa den ekonomiska och finansiella krisen genom att koncentrera sig på de tre prioriterade områdena smart tillväxt, hållbar tillväxt och inkluderande tillväxt. Vad gäller ULT så lider de fortfarande av ekonomiska och sociala problem eller kämpar för att skapa förutsättningarna för en hållbar ekonomi. De står inför en rad olika svårigheter på grund av känsliga miljöer och behovet av att ta itu med de miljörelaterade aspekter som är nödvändiga för en hållbar utveckling. Den största utmaningen för ULT är att skapa en hållbar utveckling i sina ekonomier och samhällen genom att öka sin konkurrenskraft, minska sin sårbarhet, förbättra sin resiliens vad gäller miljöstörningar, samarbeta med sina grannar och, när så är möjligt, integrera sig i de regionala ekonomierna och världsekonomin. För unionens del består utmaningen i att bistå ULT i uppfyllandet av dessa mål samt av syftet med associeringen i enlighet med artikel 198 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt genom en ram som är anpassad till ULT:s behov, förutsättningar, särskilda förhållanden och mångfald. 1.2. Gällande bestämmelser Det nu gällande reglerna och förfarandena för associeringen EU–ULT anges i rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (EGT L 314, 30.11.2001, s. 1), ändrat genom beslut 2007/249/EG (EUT L 109, 26.4.2007, s. 33) och XXXXXXX (beslut om Saint-Barthélemy). 1.3. Förenlighet med Europeiska unionens politik på andra områden Europa 2020-strategin kan användas som riktmärke för att mäta förenligheten med EU-politiken på andra områden och överensstämmelsen med EU:s värderingar, normer och intressen[3]. Man bör eftersträva förenlighet med Europa 2020-strategin vad gäller smart tillväxt och hållbara prioriteringar genom stöd till forskning och innovation, informations- och kommunikationsteknik (IKT) och en hållbar tillväxt som främjar utvecklingen på det sociala och ekonomiska planet. ULT-beslutet för perioden 2014–2020 kommer att spela en viktig roll i detta hänseende. Genom att inrätta erfarenhets- och sakkunskapscentrum skulle man kunna bidra till tillämpningen och främjandet av höga normer, bl.a. internationella normer, t.ex. på områdena miljö, livsmedelssäkerhet och konsumentskydd. Alla ULT präglas av en stor biologisk mångfald. Mer vetenskaplig dokumentering och förbättrad tillgång till forsknings- och innovationsresultat skulle hjälpa till att skydda de resurser som ingår i denna biologiska mångfald bättre och använda dem på ett mer hållbart sätt. Man skulle dessutom kunna underlätta handeln mellan ULT och dess handelspartner, bl.a. EU:s medlemsstater, genom att börja tillämpa de internationella normerna på områdena livsmedelssäkerhet, djurhälsa och växtskydd. Unionens åtaganden när det gäller miljönormer och dess roll som global aktör i kampen mot klimatförändringen kan vara till stor nytta både för EU och ULT. Kommissionen anser att ULT:s biologiska mångfald och övriga naturtillgångar skulle kunna bli föremål för ett ökat samarbete på områdena forskning och bevarandet av resurser. Ett partnerskap på miljöområdet skulle vara till ömsesidig nytta för parterna. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Översynen av ULT-beslutet har varit föremål för ett antal olika samråd med berörda parter under perioden 2008–2011. Det har rört sig om såväl offentliga samråd som regelbundna särskilda möten mellan ULT, de medlemsstater som de har konstitutionella band till och Europeiska kommissionen samt dialoger inom ramen för de dialogtillfällen som avses i artikel 7 i det nu gällande ULT-beslutet, nämligen de årliga forumen, de trilaterala mötena och partnerskapsarbetsgrupperna för miljöfrågor, handelsfrågor, ULT:s regionala integration, finansiella tjänster i ULT och den framtida utvecklingen av förbindelserna mellan EU och ULT. 2.1. Samråd De viktigaste resultaten av samråden med berörda parter redovisas i det följande. I sina svar på 2008 års grönbok[4] uppgav berörda aktörer att de ansåg att associeringen borde ändra inriktning från fattigdomsbekämpning och utvecklingssamarbetet till att i stället handla om ett mer ömsesidigt förhållande inriktat på en hållbar utveckling i ULT (dvs. en utvecklingsmodell som rymmer både ekonomisk utveckling och social välfärd i det längre tidsperspektivet, samtidigt som naturtillgångar och ekosystem bevaras för kommande generationer) som även kan främja EU:s värderingar och normer världen över. Denna idé framfördes även i olika inlägg vid den konferens för berörda parter som hölls i oktober 2008 i vilken över 100 berörda parter från ULT-myndigheter, de medlemsstater ULT är knutna till, unionens institutioner och organ samt företrädare för det civila samhället deltog. Europeiska unionens råd[5] har också välkomnat och uttalat sig för denna ändrade inriktning. I ett gemensamt ståndpunktsdokument[6] antaget i februari 2011 begärde ULT och deras medlemsstater att ULT skulle ges ett ökat erkännande som en del av den europeisk familjen, att associeringen borde grundas mer på ULT:s och unionens gemensamma intressen och att man borde inrikta sig på de möjligheter och svagheter som finns i ULT. I detta dokument framhålls det även att man bör erkänna och beakta ULT:s intressen när det gäller urholkningen av tullförmåner, handelsrelaterade frågor och kapacitetsuppbyggnad. Det underströks även att frågor rörande miljö, klimatförändringen och katastrofriskreducering bör prioriteras i de framtida förbindelserna mellan EU och ULT. Det handlar då främst om en hållbar användning av och skydd av ULT:s biologiska mångfald och naturtillgångar, miljösäkerhet, energi och förnybar energi, bevarande av ekosystem, bekämpning och begränsning av klimatförändringens negativa verkningar, beredskap och insatser i samband med katastrofer, invasiva arter och hållbart fiske. De berörda parterna[7] efterlyste även ett förstärkt samarbete mellan unionen, ULT och de yttersta randområdena när det gäller bevarande av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänster. Solidariteten mellan unionen och ULT bör ha sin utgångspunkt i det faktum att ULT-invånarna i sin egenskap av medborgare i den EU-medlemsstat som det finns ett konstitutionellt band till även är medborgare i EU. Det underströks att genom att hjälpa ULT att stärka sin konkurrens- och motståndskraft, minska sin sårbarhet och bättre infoga sig i sin regionala miljö så investerar EU faktiskt i strategiska utposter som kan bidra till att främja unionens värderingar världen över. 2.2. Extern experthjälp Associeringen mellan EU och ULT har analyserats i olika studier beställda av antingen kommissionen eller ULT. Dessa studier behandlar frågor som ULT-beslutets handelsordning, ULT:s miljöprofiler, statistiksystemen och förmågan att ta fram statistik i ULT, krisberedskapen i ULT samt unionens samarbete med ULT under perioden 1999–2009[8]. Den sista studien presenterades och diskuterades med berörda parter i samband med det årliga forumet EU–ULT i mars 2011. De viktigaste rekommendationerna i de olika studierna vad gäller unionens ekonomiska bistånd till ULT var att man bör (1) införliva de politiska prioriteringar som framkommit under det senaste årtiondet i programplaneringen av samarbetet EU–ULT, (2) anpassa regler och förfaranden för programplanering av det ekonomiska biståndet för att minska insatstiden för biståndet, (3) främja samarbetet mellan ULT och deras grannländer, bl.a. genom ökad samordning av de olika finansiella instrument som finns tillgängliga för ULT, AVS-staterna och de yttersta randområden, och (4) göra det enklare för ULT att delta i de av unionens övergripande program som de är berättigade att delta i. De viktigaste rekommendationerna i de olika studierna vad gäller bestämmelserna om handel och handelsrelaterade aspekter i ULT-beslutet var att man bör (1) anpassa arrangemangen rörande varuhandel i syfte att bättre beakta de strukturella problemen, bl.a. genom införandet av flexiblare ursprungsregler för exporten av varor från ULT till unionen, (2) göra det möjligt för ULT att inleda förmånligare handelsförbindelser både med andra ULT och med utvecklingsländer i syfte att återspegla tjänstehandelns ökade betydelse i de regionala ekonomierna och i världsekonomin under det senaste årtiondet samt för att underlätta regional integration på detta område, (3) se till att det tillhandahålls stöd och kapacitetsuppbyggnad så att det blir möjligt att utveckla ULT:s handelsrelaterade politik och att bistå ULT i samband med deras lagstiftningsreformer, (4) stödja informationsspridning inom ULT rörande villkoren för tillträde till EU-marknaden, och (5) upprätthålla den direkta dialogen mellan Europeiska kommissionen och ULT om t.ex. handel och handelsrelaterade frågor och se till att ULT:s intressen tillgodoses i samband med EU:s handelsförhandlingar. Vad gäller miljöfrågor rekommenderade de olika studierna att unionen och ULT borde stärka sitt samarbete inom följande områden: (1) Klimatförändringen. (2) Naturkatastrofer. (3) Hot mot vilda djur och växter och den biologiska mångfalden samt förstöring av livsmiljö. (4) Illegalt, oreglerat och orapporterat fiske. (5) Avfallshantering. (6) Vattenförsörjning och vattenrening. 2.3. Konsekvensbedömning I konsekvensbedömningen undersöktes nedanstående tre alternativ i detalj. Alternativ 1: Ingen förändring. Det nuvarande ULT-beslutet förlängs utan några ändringar. Alternativ 1 innebär att strukturen och innehållet i det nu gällande ULT-beslutet bibehålls under perioden 2014–2020. Att låta den nuvarande associeringen EU–ULT fortsätta att gälla utan några förändringar skulle kunna anses vara ett lämpligt alternativ med hänsyn till att de nuvarande arrangemangen har gynnat den sociala och ekonomiska utvecklingen i ULT, bl.a. genom att de gett ULT fritt tillträde till den stora EU-marknaden och möjlighet att få stöd för att utnyttja de exportmöjligheter detta ger. Samarbetet mellan EU och ULT under perioden 1999–2009 har i de externa studierna bedömts vara förenligt både med associeringens mål och med ULT:s politiska prioriteringar. Vidare drogs slutsatsen att det inte fanns några större motsättningar eller oförenligheter mellan samarbetet EU–ULT och unionens politik på andra områden. Även om alternativ 1 är förenligt med fjärde delen i EUF-fördraget och dess ingress leder inte detta alternativ till att man kan uppfylla den gemensamma ambition som finns hos ULT, deras medlemsstater och kommissionen om att omforma och modernisera förbindelserna mellan EU och ULT på ömsesidig basis. I stället för att modernisera förbindelserna och införa ett mer ömsesidigt partnerskap som bättre kan tillvarata de ömsesidiga intressena så leder detta alternativ således till att man bibehåller det givar-mottagarsynsätt som hittills legat till grund för förbindelserna mellan EU och ULT. Dessutom skulle exporten av varor och tjänster från ULT fortsatt omfattas av de nu gällande reglerna för tillträde till unionsmarknaden, vilket skulle leda till ett minskat marknadstillträde för ULT (p.g.a. urholkade tullförmåner). Detta skulle få negativa konsekvenser för den sociala och ekonomiska situationen i ULT. Alternativ 2: Modernisering av ULT-beslutet och anpassning till EU:s strategiska ram Alternativ 2 innebär att ULT-beslutet moderniseras och anpassas till unionens strategiska ram. Dess mål och principer skulle revideras med hänsyn tagen till de politiska riktlinjerna från Europeiska unionens råd, de önskemål som ULT och deras medlemsstater gett uttryck för vid olika tillfällen samt de externa studiernas resultat. Alternativ 2 skulle ge ett förstärkt samarbete mellan EU och ULT som grundar sig på de ömsesidiga intressen som identifierats av berörda parter i samband med samrådsprocessen. Det skulle även göra samarbetet mer effektivt genom att bättre fokusera och samordna de åtgärder som vidtas av unionen, ULT och de medlemsstater som ULT är knutna till. De samarbetsområden som ULT angett som prioriteringar kommer att få ett ökat stöd från unionen (t.ex. bevarande av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänster, forskning och innovation). Alternativ 2 innebär att unionen ger stöd till ULT för att lösa vissa känsliga problem, t.ex. klimatförändringen, som hindrar dem från att nå en hållbar utveckling och som de inte kan lösa ensamma. När det gäller denna typ av utmaningar kan öterritorier inte ensamma genomföra några åtgärder utan de behöver hitta partner för detta ändamål och integrera sig i globala insatser. Alternativ 2 innebär att ULT får en modernare handelsordning med unionen som ger 1) förbättrade ursprungsregler och 2) garanterar en behandling när det gäller handeln med varor och tjänster och etablering som inte är mindre gynnsam än den som unionen beviljar andra tredjeländer som är partnerländer, vilket inte är fallet inom den nuvarande ramen. Alternativ 2 är också förenligt med fjärde delen i EUF-fördraget och dess ingress. Det ger även uttryck för EU-rådets politiska riktlinjer när det gäller de tre målen konkurrenskraft, återhämtningsförmåga och samarbete. Alternativ 2 ger en associeringsram som tar hänsyn till den senaste utvecklingen inom olika politikområden och beaktar diskussionerna under de senaste årtiondet. Detta alternativ garanterar och förstärker samstämmigheten mellan de olika politikområdena. De sociala, ekonomiska och miljömässiga verkningarna skulle bli positivare än för alternativ 1. Alternativ 2 skulle ge större betydelse åt aspekten ömsesidigt intresse än vad som nu är fallet. Det skulle göra det möjligt att integrera unionens politiska prioriteringar i förbindelserna mellan unionen och ULT och öka det mervärde som EU tillför i sin egenskap av global partner vad gäller de nya globala frågorna. Därmed skulle ULT bättre kunna främja unionens värderingar och normer i resten av världen. Alternativ 3: Ingående av flera olika partnerskapsavtal Alternativ 3 ger en diversifiering av förbindelserna mellan EU och ULT. Två olika strategier skulle användas på området handel och ekonomiskt samarbete. Detta innebär att vissa ULT skulle kunna tas med i andra bilaterala handelsarrangemang som EU ingått, dvs. ekonomiska partnerskapsavtal och frihandelsavtal, i de fall detta är lämpligt och möjligt. För övriga ULT skulle det inom ramen för associeringen upprättas en ULT-handelsordning motsvarande alternativ 1 eller 2. Denna ordning täcker visserligen inte handel och ekonomiskt samarbetet med de ULT som ingår i ett annat handelsarrangemang, men skulle kunna omfatta samarbetet med alla ULT inom alla övriga områden. En annan lösning vore att låta allt samarbete med ULT som omfattas av ett ekonomiskt partnerskapsavtal eller ett frihandelsavtal ske inom ramen för dessa avtal. Detta innebär att ekonomiskt bistånd även skulle tillhandahållas utanför associeringen. Genom att integrera eller associera ULT i andra handelsarrangemang når man en del av målen för associeringen mellan EU och ULT. Detta sker dock utanför själva associeringen. Det finns dessutom risk för att alternativ 3 inte är förenligt med de behov och faktiska förhållanden som gäller i många, eller rent av alla, ULT. Det kan även ge negativa effekter för unionen själv om det krävs betydande kompensation för att införliva ULT i befintliga avtal. Genom att integrera ULT i andra handelsarrangemang skulle de associerade länder och territorier som har konstitutionella band till medlemsstaterna dock rättsligt och faktiskt upphöra att vara ULT. Eftersom alternativ 3 kan leda till att unionen måste hitta olika lösningar för relationerna med de enskilda ULT finns det risk för att den juridiska processen blir mycket komplicerad och måste genomföras separat för varje enskilt ULT. Detta alternativ skulle sannolikt leda till ökad oklarhet vad gäller vilken ställning ULT och deras invånare har. Vissa regler som för närvarande ingår i eller planeras införas i de olika avtalen är eventuellt inte tillämpliga på ULT-invånare i deras egenskap av EU-medborgare. Alternativ 3 skulle således kunna förvärra de spänningar som redan finns mellan EUF-fördragets tillämpningsområde vad gäller den geografiska täckningen och dess tillämpningsområde när det gäller personer. Denna oklarhet kan ökas ytterligare om man inför olika typer av samarbete inom olika ramar. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER 3.1. Rättslig grund Associeringen mellan EU och ULT grundar sig på fjärde delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. De närmare bestämmelserna och förfarandena för associeringen mellan ULT och EU fastställs i rådsbeslut på grundval av artikel 203 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som anger att sådana rättsakter ska antas i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande. 3.2. Subsidiaritetsprincipen De närmare detaljerna rörande bestämmelserna i fjärde delen i EUF-fördraget måste oavlåtligen fastställas på unionsnivå, eftersom den ekonomiska och sociala utveckling och de nära ekonomiska band mellan ULT och unionen i dess helhet som är syftet med associeringen inte kan uppnås genom åtgärder på medlemsstatsnivå. Det går inte heller att använda åtgärder på medlemsstatsnivå när det gäller handelsordningen för ULT, eftersom den gemensamma handelspolitiken faller inom ramen för unionens exklusiva behörighet (avdelning II i femte delen i EUF-fördraget). Den metod för samarbete med ULT som anges i kommissionens lagstiftningsförslag respekterar principerna om partnerskap, komplementaritet och subsidiaritet. Den innebär att unionens ekonomiska bistånd till ULT ska grundas på programplaneringsdokument som behöriga ULT-myndigheter och kommissionen ska ha gemensamt ansvar för. Dessa dokument ska fastsälla samarbetsstrategierna mellan unionen och ULT. Dessa strategier ska grunda sig på de mål, strategier och prioriteringar på utvecklingsområdet som fastställts av de behöriga ULT-myndigheterna. Besluten om vilka åtgärder som ska vidtas ska fattas genom ett nära samråd mellan kommissionen, ULT och deras medlemsstater, med full hänsyn tagen till respektive parts institutionella, rättsliga och finansiella befogenheter. ULT-myndigheterna kommer att ha det primära ansvaret för genomförandet av de insatser som beslutas inom ramen för samarbetsstrategin, dock utan att detta har någon inverkan på kommissionens befogenheter. Ansvaret för fastställandet av de allmänna regler och villkor som ska gälla för dessa program och projekt kommer att läggas på kommissionen. 3.3. Proportionalitetsprincipen För att det ska var möjligt att uppnå de mål för associeringen som anges i artiklarna 198 och 199 krävs det ett brett partnerskap som omfattar en institutionell ram och handelsarrangemang samt täcker många samarbetsområden såväl som de grundläggande principerna för unionens ekonomiska bistånd till ULT. Det krävs därför ett brett och långtgående rättsliga instrumentet för detta ändamål. De mål som anges i fördraget är långsiktiga. Detta innebär att beslutet måste ha tillräckligt lång giltighetstid. I och med att ULT under löptiden för den fleråriga budgetramen 2014–2020 kommer att omfattas både av elfte Europeiska utvecklingsfonden och unionens allmänna budget bör beslutets giltighetstid anpassas till den fleråriga budgetramen. Den metod som presenteras i kommissionens förslag är flexibel och avpassad till ULT:s situation. Enligt förslaget ska man använda revisioner och utvärderingar före, under och efter genomförandet för att övervaka hur väl samarbetet mellan EU och ULT fungerar. 4. BUDGETKONSEKVENSER I kommissionens meddelande Förberedelse av den fleråriga finansieringsramen för finansieringen av EU:s samarbete med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet samt de utomeuropeiska länderna och territorierna under perioden 2014–2020 (elfte Europeiska utvecklingsfonden)[9] anslås det 343,4 miljoner euro till samarbetet med ULT. Detta belopp på 343,4 miljoner euro ska fördelas i enlighet med ett rådsbeslut som ska fattas före den 31 december 2013 om genomförande av associeringen med ULT, vilket innebär ett anslag på 338,4 miljoner till finansieringen av territoriella och regionala program och ett anslag på 5 miljoner euro till EIB för att finansiera räntesubventioner och tekniskt bistånd i enlighet med ULT-beslutet. 2012/0195 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 203, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och av följande skäl: (1) Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen[10] är tillämpligt till och med den 31 december 2013. Enligt artikel 62 i det beslutet ska rådet fastställa föreskrifter som ska gälla för den efterföljande tillämpningen av de principer som anges i artiklarna 198–202 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. (2) I sina slutsatser av den 22 december 2009 om EU:s förbindelser med utomeuropeiska länder och territorier (ULT)[11] uppmanade rådet kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om översyn av ULT-beslutet före juli 2012. Rådet godkände kommissionens förslag om att det framtida partnerskap mellan unionen och ULT bör grundas på tre centrala pelare, dvs. förbättring av konkurrenskraften, förstärkning av motståndskraften och minskning av sårbarheten samt främjande av samarbete och integration mellan ULT och andra partner och grannregioner. (3) Kommissionen höll ett offentligt samråd mellan juni och oktober 2008 och har föreslagit ett antal riktlinjer för ett nytt associeringsbeslut. Resultatet av detta samråd sammanfattas i meddelandet Inslag i ett nytt partnerskap mellan EU och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT)[12]. (4) Varken fördraget eller sekundärrätten är automatiskt tillämplig på ULT, med undantag för några bestämmelser för vilka det uttryckligen fastställs att de ska gälla. Trots att ULT inte är tredjeländer ingår de ändå inte i den inre marknaden och de måste uppfylla de krav som gäller för tredjeländer på handelsområdet, bl.a. i fråga om ursprungsregler, djurhälso- och växtskyddsnormer och skyddsåtgärder. (5) De särskilda förbindelserna mellan unionen och ULT borde ändra inriktning från den traditionella utvecklingssamarbetsstrategin till att i stället handla om ett ömsesidigt partnerskap som stöder en hållbar utveckling i ULT. Dessutom bör solidariteten mellan unionen och ULT grunda sig på deras unika förhållande och det faktum att båda parter tillhör ”den europeiska familjen”. (6) Det civila samhällets bidrag till utvecklingen i ULT skulle kunna stärkas ytterligare genom att det civila samhällets organisationer ges större utrymme inom alla samarbetsområden. (7) Med hänsyn till ULT:s geografiska läge är det viktigt att dessa samarbetar med sina grannländer trots att förhållandet till unionsrätten kan variera för aktörerna i ett visst geografiskt område eftersom ett sådant samarbete är av intresse för båda parter. Det bör framför allt inrikta sig på områden som är av gemensamt intresse för parterna och som främjar unionens värderingar och normer. (8) Det stöd som unionen ger till ULT:s politik och strategier inom ett område av ömsesidigt intresse ska grunda sig på det berörda ULT:s särskilda behov, potential och val. (9) Associeringen bör vara inriktad på att se till att de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna bevaras, återställs och används på ett hållbart sätt, eftersom detta är av avgörande betydelse för att man ska kunna uppnå en hållbar utveckling. (10) ULT har en stor biologisk mångfald, både på land och i marina miljöer. Klimatförändringar kan påverka den naturliga miljön i ULT och utgör därför ett hot mot en hållbar utveckling. Åtgärder inom området för bevarande av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna, katastrofriskreducering, hållbar förvaltning av naturresurser och främjande av hållbar energi kommer att bidra till anpassning till klimatförändringen och lindring av dess effekter i ULT. (11) Den betydande roll som ULT skulle kunna spela när det gäller att bidra till unionens åtaganden enligt multilaterala miljöavtal bör erkännas i förbindelserna mellan unionen och ULT. (12) Det är viktigt att stödja ULT i deras ansträngningar att bli mindre beroende av fossila bränslen så att de blir mindre sårbara inför bristande tillgång på bränsle och prisvolatilitet, eftersom detta gör deras ekonomier mer motståndskraftiga och mindre sårbara för externa chocker. (13) EU kan hjälpa ULT att minska sin sårbarhet inför katastrofer och stödja de åtgärder de vidtar för detta ändamål. (14) ULT:s isolerade geografiska läge inverkar negativt på deras konkurrenskraft och det är därför viktigt att förbättra tillgängligheten till ULT. (15) Unionen och ULT erkänner betydelsen av utbildning som en pådrivande faktor när det gäller att åstadkomma en hållbar utveckling i ULT. (16) I fortsättningen bör den ekonomiska och sociala utvecklingen i ULT fungera så att de stärker varandra ömsesidigt och ha till syfte att stärka ULT-ekonomiernas konkurrenskraft och skapa social trygghet och integration, särskilt för utsatta grupper och personer med funktionshinder. För detta ändamål ska samarbetet mellan unionen och ULT omfatta utbyte av information och bästa praxis på relevanta områden, bl.a. kompetensutveckling och socialt skydd, och främja rättigheter för personer med funktionshinder, med beaktande av principerna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Associeringen mellan unionen och ULT bör även bidra till främjandet av arbete under anständiga villkor, inbegripet bästa praxis för social dialog, samt respekt för grundläggande arbetsnormer, lika möjligheter, icke-diskriminering och tillgänglighet i ULT och de regioner där de är belägna. (17) Förekomsten av överförbara sjukdomar i ULT såsom denguefeber i Västindien och Stillahavsområdet och chikungunya i Indiska oceanen, kan få betydande negativa hälsomässiga och ekonomiska konsekvenser. Epidemier i ULT leder inte bara till minskad produktivitet för den drabbade befolkningen utan kan även ge kraftiga återverkningar för turismnäringen som ju är stommen i ekonomin i många ULT. Det faktum att stora mängder turister och migrerande arbetstagare reser till ULT gör att det finns hög risk för att det förs in infektionssjukdomar. På samma sätt kan det stora flödet av människor som reser tillbaka från ULT leda till att smittsamma sjukdomar förs in i Europa. En ”säker” turism är därför en viktig faktor för att skapa hållbarhet i de ULT-ekonomier som är mycket beroende av turism. (18) Associeringen mellan EU och ULT ska ta hänsyn till och bidra till bevarandet av den kulturella mångfalden och de kulturella identiteterna i ULT. (19) Unionen är medveten om att det är viktigt att man utvecklar ett mer aktivt partnerskap med ULT vad gäller gott styre och kampen mot organiserad brottslighet, människohandel, terrorism och korruption. (20) Handel och handelsrelaterat samarbete mellan unionen och ULT bör bidra till målet om en hållbar utveckling på det ekonomiska, sociala och miljömässiga planet. (21) De globala förändringarna, vilka avspeglas i en allt större liberalisering av handeln, berör i stor utsträckning unionen, som är ULT:s viktigaste handelspartner, såväl som AVS-grannländerna och andra ekonomiska partner till ULT. (22) ULT är känsliga ömiljöer som kräver ett fullgott skydd, även i fråga om avfallshantering. När det gäller radioaktivt avfall fås detta skydd genom artikel 198 i Euratomfördraget och den därtill hörande sekundärrätten, dock med undantag för Grönland som inte omfattas av Euratomfördraget. För annat avfall bör det anges vilka gemenskapsregler som är tillämpliga med avseende på ULT. (23) Detta beslut bör ge mer flexibla ursprungsregler, bl.a. nya möjligheter till ursprungskumulation. Kumulation bör inte vara möjligt bara för ULT och länder med vilka det ingåtts avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA), utan under vissa förhållanden även för varor med ursprung i länder som unionen ingått frihandelsavtal med, och för varor som införs till unionen tull- och kvotfritt inom ramen för unionens allmänna preferenssystem[13], under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Dessa villkor är nödvändiga för att förhindra kringgående av handelsbestämmelserna och säkerställa att kumulationsordningarna fungerar väl. (24) Förfarandena för att bestyrka att varor har sitt ursprung i ULT bör uppdateras i syfte att underlätta för berörda aktörer och förvaltningar i ULT. Bestämmelserna om administrativt samarbete mellan unionen och ULT bör också uppdateras i enlighet med detta. (25) Det bör införas metoder för administrativt samarbete och en möjlighet att tillfälligt upphäva förmånsbehandling för alla eller vissa varor med ursprung i ULT vid fall av bedrägeri, oegentligheter eller systematisk underlåtenhet att efterleva ursprungsreglerna eller underlåtenhet att tillhandahålla administrativt samarbete. Dessutom bör det fastställas tillräckligt detaljerade skydds- och övervakningsbestämmelser. Detta bör skapa klara och tydliga regler och förfaranden för behöriga myndigheter och ekonomiska aktörer i unionen och ULT. Slutligen ligger det i alla parters intresse att man säkerställer en korrekt tillämpning av de förfaranden och arrangemang som gör det möjligt för ULT att exportera varor till EU tull- och kvotfritt. Det bör därför införas en bestämmelse som preciserar följderna vid administrativa fel i samband med tillämpningen av dessa förfaranden och arrangemang som leder till förluster för unionens budget i form av uteblivna importtullar. En sådan bestämmelse bör uttryckligen bekräfta att den ekonomiska bördan av dessa förluster inte ska belasta unionens budget, utan bäras av den medlemsstat som har särskilda förbindelser med det ULT vars myndigheter har begått felet. Denna bestämmelse bör inte göra åtskillnad på varor från ULT och varor som kommer från tredjeländer och bör omfatta båda dessa situationer. (26) För att man ska kunna uppnå målet integration och utveckling när det gäller den globala handeln med tjänster och etablering krävs det att man främjar utvecklingen av tjänstemarknaden och förbättrar investeringsmöjligheterna genom att förbättra marknadstillträdet för ULT-varor till unionsmarknaden för varor och tjänster. I detta avseende bör unionen erbjuda ULT minst lika gynnsam behandling som den mest gynnsamma behandling som den erbjuder någon annan handelspartner genom omfattande klausuler om mest gynnad nation, samtidigt som ULT ges möjlighet till mer flexibla handelsförbindelser genom att låta den behandling som ULT erbjuder unionen begränsas till vad andra stora handelsekonomier erbjuds. (27) Immateriella rättigheter är viktiga när det gäller att främja innovation och utgör ett verktyg för att främja ekonomisk och social utveckling. Länder har nytta av dessa rättigheter genom att de ger dem möjlighet att skydda sina intellektuella skapelser och tillgångar. Att det finns ett skydd av de immateriella rättigheterna och att detta efterlevs bidrar till att främja handel, tillväxt och utländska investeringar samt till att bekämpa de hälso- och säkerhetsrisker som varumärkesförfalskade varor kan föra med sig. ULT kan ha nytta av att ha en politik för immateriella rättigheter, särskilt i samband med bevarandet av den biologiska mångfalden och teknikutveckling. (28) Sanitära och fytosanitära åtgärder och tekniska handelshinder kan ha inverkan på handeln och kräver samarbete. Handel och handelsrelaterat samarbete bör även omfatta konkurrenspolitik och immateriella rättigheter, eftersom dessa har betydelse för att det sker en rättvis fördelning av de vinster handeln genererar. (29) För att göra det möjligt för ULT att kunna delta på bästa möjliga villkor på unionens inre marknad samt på regionala, subregionala och internationella marknader är det viktigt att man utvecklar kapaciteten i ULT på relevanta områden. Det rör sig bl.a. om utveckling av mänskliga resurser och av kompetens, utveckling av små och medelstora företag, diversifiering av ekonomiska sektorer och genomförande av en lämplig rättslig ram för att uppnå ett företagsklimat som främjar investeringar. (30) Samarbetet mellan unionen och ULT på området finansiella tjänster bör bidra till att bygga upp ett säkrare, sundare och mer öppet finanssystem, vilket är en viktig förutsättning för att man ska kunna förbättra den finansiella stabiliteten i världen och skapa en hållbar tillväxt. Insatserna på detta område bör inriktas mot att skapa konvergens med internationellt överenskomna normer och en tillnärmning av lagstiftningarna i ULT till unionens regelverk om finansiella tjänster. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att stärka den administrativa förmågan hos myndigheterna i ULT, inbegripet tillsynsmyndigheterna. (31) Tilldelningen av finansiellt stöd till ULT bör ske på grundval av enhetliga, tydliga och effektiva kriterier, med hänsyn tagen till det berörda ULT:s behov och resultat. Dessa kriterier bör ta hänsyn till befolkningsmängd, bruttonationalprodukt (BNP), storleken på de tidigare anslagen från Europeiska utvecklingsfonden (EUF) och de begränsningar som följer av ULT:s isolerade geografiska läge. (32) Av effektivitets- och förenklingsskäl och som ett erkännande av ULT-myndigheternas förvaltningsförmåga bör de ekonomiska resurser som tilldelas ULT förvaltas på grundval av ett ömsesidigt partnerskap. Myndigheterna i ULT bör ta fullt ansvar för utformningen och genomförandet av den politik som överenskommits mellan parterna i samarbetsstrategier. (33) De förfaranden för finansiellt stöd som föreskrivs i artiklarna 9 och 82 innebär att det främst är UTL som ges huvudansvaret för programplaneringen och genomförandet av samarbetet inom ramen för elfte EUF. Samarbetet kommer till största del att ske i överensstämmelse med ULT:s territoriella bestämmelser och kommer att utgöra ett stöd vid övervakningen, utvärderingen och revisionen av de planerade insatserna. Det är dessutom nödvändigt att klargöra att ULT är berättigade till stöd från de olika finansieringskällor som anges i artikel 76. (34) Vad gäller antagandet av närmare bestämmelser för utarbetandet av programdokumenten och om uppföljning, revision, utvärdering, översyn och genomförande av dessa samt för rapportering och finansiella korrigeringar bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för del IV i detta beslut. I syfte att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen och förändringar i tullagstiftningen, bör även befogenheten att anta rättsakter om ändring av tilläggen till bilaga VI delegeras till kommissionen i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sina förberedelser, även på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds till rådet så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. (35) [De bestämmelser om associering som fastställs i detta beslut bör inte gälla för Bermuda, i enlighet med önskemålen från Bermudas regering.] (36) Rådet bör med hjälp av detta beslut kunna hitta innovativa lösningar på samtliga ovan nämnda faktorer som förutom att de är väl anpassade till varje enskild situation även uppvisar konsekvens överlag. (37) Detta beslut är avsett att ersätta beslut 2001/822/EG. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Första delen Allmänna bestämmelser för associeringen av de utomeuropeiska länderna och territorierna med unionen Kapitel 1 Allmänna bestämmelser Artikel 1 Syfte 1. De utomeuropeiska ländernas och territoriernas (nedan kallade ULT) associering med unionen (nedan kallad associeringen) är ett partnerskap grundat på artikel 198 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och har till syfte att stödja en hållbar utveckling i ULT samt att främja unionens värderingar och normer världen över. 2. Parter i associeringen är unionen, ULT och de medlemsstater till vilka ULT är knutna. Artikel 2 Mål, principer och värderingar 1. Associeringen mellan unionen och ULT ska grundas på mål, principer och värderingar som delas av ULT och de medlemsstater till vilka de är knutna samt unionen. 2. Associeringen ska främja de övergripande mål som fastställs i artikel 199 i fördraget genom att stärka ULT:s konkurrenskraft och återhämtningsförmåga och minska deras sårbarhet samt genom att främja samarbetet både dem emellan och med andra partner. 3. Associeringen ska när den verkar för att uppnå dessa mål respektera de grundläggande principerna om frihet, demokrati, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och hållbar utveckling, vilka alla är gemensamma för ULT och de medlemsstater till vilka de är knutna. 4. Diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning får inte förekomma inom de samarbetsområden som anges i detta beslut. 5. Parterna ska erkänna varandras rättigheter att själva besluta om sin egen politik och sina egna prioriteringar vad gäller hållbar utveckling, fastställa den egna nationella nivån för miljö- och arbetarskydd samt att anta eller ändra relevant lagstiftning och politik, med hänsyn tagen till internationellt erkända standarder och överenskommelser. De ska i detta sammanhang eftersträva ett upprätthålla en hög miljöskydds- och arbetarskyddsnivå. 6. Vid genomförandet av detta beslut ska parterna vägledas av principerna om öppenhet, subsidiaritet och strävan efter effektivitet och de ska även ta itu med de tre grundläggande förutsättningarna för att man ska kunna skapa en hållbar utveckling i ULT, dvs. ekonomisk utveckling, social utveckling och miljöskydd. Artikel 3 Förvaltning av associeringen Förvaltningen av associeringen ska genomföras av kommissionen och ULT-myndigheterna och, om så behövs, de medlemsstater till vilka ULT är knutna, i enlighet med respektive parts institutionella, rättsliga och finansiella befogenheter. Artikel 4 Territoriell tillämpning Associeringen ska tillämpas på de ULT som förtecknas i bilaga II till fördraget [med undantag för Bermuda]. Artikel 5 Ömsesidiga intressen, komplementaritet och prioriteringar 1. Associeringen utgör ramen för den politiska dialogen och samarbetet i frågor av ömsesidigt intresse. 2. Man ska prioritera samarbetet inom områden av ömsesidigt intresse såsom (a) ekonomisk diversifiering av ekonomierna i ULT, inbegripet en fortsatt integration av dessa ekonomier i världsekonomin och de regionala ekonomierna, (b) främjande av en grön tillväxt, (c) hållbar förvaltning av naturresurser, inbegripet bevarande och hållbar användning av de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och av ekosystemtjänster, (d) anpassning till klimatförändringen och lindring av dess effekter, (e) främjande av katastrofriskreducering, (f) främjande av forskning, innovation och vetenskapligt samarbete, (g) främjande av socialt, kulturellt och ekonomiskt utbyte mellan ULT och deras grannar och andra partner. 3. Samarbetet inom områdena av ömsesidigt intresse har till syfte att öka ULT:s oberoende och till att utveckla ULT:s kapacitet när det gäller att utarbeta, genomföra och övervaka de strategier och den politik som anges i punkt 2. Artikel 6 Främjande av associeringen 1. I syfte att stärka förbindelserna sig mellan ska unionen och ULT sträva efter att göra associeringen känd bland sina medborgare, särskilt genom att främja utvecklingen av kontakter och samarbete mellan myndigheter, aktörer inom den akademiska världen och inom det civila samhället samt företag i ULT, å ena sidan, och deras motsvarigheter i unionen, å andra sidan. 2. Medlemsstaterna ska stödja ULT:s ansträngningar för att stärka och främja sina förbindelser med unionen i dess helhet. Artikel 7 Regionalt samarbete, regional integration och samarbete med andra partner 1. Om inte annat följer av artikel 3 i detta beslut ska associeringen syfta till att stödja ULT i deras ansträngningar för att delta i relevanta internationella, regionala och/eller subregionala samarbetsinitiativ samt i regionala och subregionala integrationsprocesser, i överensstämmelse med ULT:s egna ambitioner och i enlighet med de mål och prioriteringar som fastställts av behöriga ULT-myndigheter. 2. I detta syfte får unionen och ULT utbyta information och bästa praxis eller fastställa andra former av nära samarbete och samordning med andra partner inom ramen för ULT:s deltagande i regionala och internationella organisationer, vilket i lämpliga fall kan ske genom internationella avtal. 3. Associeringen har till syfte att stödja samarbete mellan ULT och andra partner inom de samarbetsområden som anges i andra och tredje delen i detta beslut. I detta avseende är målet för associeringen att främja samarbetet mellan ULT och de yttersta randområden som avses i artikel 349 i fördraget, och mellan ULT och dess grannländer både i och utanför Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS). För att uppnå detta mål ska unionen förbättra samordningen och stärka synergieffekterna mellan de samarbetsprogram som får stöd genom EU:s olika finansieringsinstrument. 4. Stödet till ULT:s deltagande i relevanta organisationer för regional integration ska särskilt vara inriktat på följande: (a) Kapacitetsuppbyggnad i relevanta regionala organisationer och institutioner där ULT är medlemmar. (b) Regionala eller subregionala initiativ som exempelvis genomförandet av sektoriella reformer inom de samarbetsområden som anges i andra och tredje delen i detta beslut. (c) Ökad medvetenhet och bättre kunskaper i ULT om betydelsen av de regionala integrationsprocesserna inom olika områden. (d) ULT:s deltagande i utvecklingen av regionala marknader inom ramen för organisationer för regional integration. (e) Gränsöverskridande investeringar mellan ULT och deras grannar. Artikel 8 Särskild behandling 1. Associeringen ska beakta den mångfald som präglar ULT när det gäller ekonomisk utveckling och förmåga att till fullo dra fördel av det regionala samarbete och den regionala integration som avses i artikel 7. 2. En särskild behandling ska införas för isolerade ULT. 3. För att isolerade ULT ska kunna övervinna såväl strukturella som andra hinder för utveckling ska denna särskilda behandling ta hänsyn till ULT:s särskilda svårigheter, bland annat vid fastställandet av storleken på det finansiella stöd som tillhandahålls och de därmed sammanhängande villkoren. 4. De isolerade ULT förtecknas i bilaga I. Kapitel 2 Samarbetsaktörer Artikel 9 Allmän struktur 1. Associeringen ska grunda sig på en bred dialog och samråd om frågor av ömsesidigt intresse mellan ULT, de medlemsstater till vilka de är knutna och kommissionen, samt, i förekommande fall, även Europeiska investeringsbanken (EIB). 2. ULT ska vid behov anordna dialog och samråd med till exempel följande myndigheter och organ: (a) Behöriga lokala och andra myndigheter. (b) Näringslivets och arbetsmarknadens organisationer. (c) Andra lämpliga organ som företräder det civila samhället, partner på miljöområdet, icke-statliga organisationer och organ som ansvarar för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Artikel 10 Samarbetsaktörer 1. Bland aktörerna för samarbetet i ULT ska ingå (a) ULT:s statliga myndigheter, (b) lokala myndigheter i ULT, (c) leverantörer av allmännyttiga tjänster och organisationer i det civila samhället, t.ex. sociala, bransch- och arbetsgivarorganisationer samt fackförbund och lokala, nationella eller internationella icke-statliga organisationer, (d) regionala och subregionala organisationer. 2. De medlemsstater till vilka ULT är knutna ska inom tre månader från ikraftträdandet av detta beslut underrätta kommissionen om vilka av deras statliga och lokala myndigheter som ingår under punkterna 1 a och 1 b. Artikel 11 De icke-statliga aktörernas behörighet 1. Icke-statliga aktörer kan spela en roll när det gäller utbyte av information och samråd rörande samarbetet, särskilt i samband med utarbetandet och genomförandet av stöd, projekt och program inom ramen för samarbetet. De kan få delegering av befogenheter när det gäller den ekonomiska förvaltningen i samband med genomförandet av sådana projekt eller program för att stödja lokala utvecklingsinitiativ. 2. De icke-statliga aktörerna som kan komma i fråga för decentraliserad förvaltning av projekt eller program ska väljas ut genom överenskommelse mellan berörda ULT-myndigheter, kommissionen och den medlemsstat till vilken berört ULT är knutet, varvid hänsyn ska tas till typ av fråga och berörda aktörers kompetens och verksamhetsområde. Detta urval ska ske för varje ULT som ett led i den breda dialog och det samråd som avses i artikel 9. 3. Associeringen ska bidra till ULT:s ansträngningar för att stärka det civila samhällets organisationer, särskilt inrättandet och utvecklingen av dessa, och utarbetandet av de arrangemang som krävs för att öppna upp för dessa organisationers deltagande i utformningen, genomförandet och utvärderingen av utvecklingsstrategier och utvecklingsprogram. Kapitel 3 Associeringens institutionella ram Artikel 12 Vägledande principer för dialog 1. Unionen, ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna ska regelbundet föra en bred politisk dialog. 2. Denna dialog ska föras i full överensstämmelse med de institutionella, rättsliga och finansiella befogenheterna för unionen, ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna. Dialogen ska föras i flexibla former. Den kan vara formell eller informell, föras på en lämplig nivå och i ett lämpligt format och genomföras inom den ram som avses i artikel 13. 3. Dialogen ska göra det möjligt för ULT att delta fullt ut i genomförandet av associeringen. 4. Dialogen ska bland annat inriktas på specifika politiska frågor av ömsesidigt intresse eller av allmän betydelse för förverkligandet av associeringens mål. Artikel 13 Associeringsformer 1. Följande former av dialog ska inrättas inom ramen för associeringen: (a) Det ska hållas ett årligt forum för dialog mellan ULT och EU (nedan kallat ULT–EU-forumet) i vilket företrädare för myndigheterna i ULT, för medlemsstaterna och för kommissionen ska delta. Ledamöter av Europaparlamentet, företrädare för EIB och företrädare för de yttersta randområdena ska associeras till ULT–EU-forumet när så är lämpligt. (b) Kommissionen, ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna ska regelbundet hålla trilaterala samråd. Dessa samråd ska som regel organiseras fyra gånger om året på initiativ av kommissionen eller på begäran av ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna. (c) Genom överenskommelse mellan ULT, de medlemsstater till vilka dessa är knutna och kommissionen ska det inrättas arbetsgrupper med en rådgivande funktion som ska ha till uppgift att följa upp genomförandet av associeringen och ha en form som är lämplig med hänsyn till de frågor som ska behandlas. Dessa arbetsgrupper ska användas till tekniska diskussioner om frågor som är av särskilt intresse för ULT och de medlemsstater till vilka dessa är knutna, och utgöra ett komplement till arbetet i ULT–EU-forumet och/eller inom ramen för de trilaterala samråden. 2. Kommissionen ska vara ordförande i ULT–EU-forumet, de trilaterala samråden och arbetsgrupperna samt tillhandahålla sekretariat för dessa. Andra delen Samarbetsområden för en hållbar utveckling inom ramen för associeringen Kapitel 1 Miljöfrågor, klimatförändring och katastrofriskreducering Artikel 14 Allmänna mål och principer Det samarbete i fråga om miljö, klimatförändring och katastrofriskreducering som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Stöd till ULT:s ansträngningar för att fastställa och genomföra politik, strategier, handlingsplaner och åtgärder. (b) Stöd till ULT:s ansträngningar för att integrera sig i regionala nätverk och initiativ. (c) Främjande av hållbar resursanvändning och resurseffektivitet och uppmuntran till frikoppling av ekonomisk tillväxt från miljöförstöring. Artikel 15 Hållbar förvaltning och bevarande av de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och av ekosystemtjänster Det samarbete i fråga om hållbar förvaltning och bevarande av de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och av ekosystemtjänster som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Främjande av upprättandet och en effektiv förvaltning av skyddade områden, både på land och i marin miljö, och förbättrad förvaltning av befintliga skyddade områden. (b) Främjande av en hållbar förvaltning av sådana resurser, både på land och i marin miljö, som bidrar till att skydda viktiga arter, livsmiljöer och ekosystemfunktioner utanför de skyddade områdena. (c) Förbättringar när det gäller bevarande och hållbar användning av de resurser som ingår i den biologiska mångfalden och ekosystemen, både på land och i marin miljö, genom att i) lösa den mer omfattande utmaning för ekosystemen som klimatförändringen för med sig genom att se till att ekosystemen är friska och resilienta och genom att främja grön infrastruktur och ekosystembaserade strategier för anpassning till klimatförändringen och lindring av dess effekter, vilket ofta medför flera fördelar, ii) stärka kapaciteten på lokal, regional och/eller internationell nivå genom att främja utbyte av information, kunskap och bästa praxis mellan alla berörda parter, bland annat myndigheter, markägare, den privata sektorn, forskare och det civila samhället, iii) stärka befintliga program för bevarande av miljön och liknande insatser inom och utanför bevarandeområden, iv) bredda kunskapsbasen och fylla kunskapsluckor, bl.a. genom att beräkna värdet av ekosystemfunktioner och ekosystemtjänster. (d) Främjande och underlättande av regionalt samarbete i syfte att hantera frågor som t.ex. invasiva främmande arter eller klimatförändringens verkningar. (e) Utvecklingen av mekanismer för att mobilisera resurser, bland annat betalning för ekosystemtjänster. Artikel 16 Hållbar skogsförvaltning Det samarbete på området för hållbar skogsförvaltning som sker inom ramen för associeringen kan omfatta främjande, bevarande och hållbar förvaltning av skogar, inklusive utnyttjandet av träd för att skydda miljön från erosion och ökenspridning, beskogning och förvaltning av export av trä. Artikel 17 Integrerad förvaltning av kustområden Det samarbete rörande integrerad förvaltning av kustområden som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Stöd till ULT:s ansträngningar för att åstadkomma en effektiv och hållbar förvaltning av havs- och kustområden genom att fastställa strategiska och integrerade strategier för planering och förvaltning av havs- och kustområden. (b) Samordning av ekonomiska och sociala verksamheter såsom fiske och vattenbruk, turism och sjötransport med de möjligheter som havs- och kustområdena medför i form av förnybar energi och råmaterial, samtidigt som hänsyn tas till effekterna av klimatförändringen och av mänsklig verksamhet. Artikel 18 Havsfrågor Det samarbete på området havsfrågor som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Förstärkning av dialogen om frågor av gemensamt intresse inom detta område. (b) Främjande av havskunskap och bioteknik, havsenergi, havsövervakning, förvaltning av kustområden och en ekosystembaserad förvaltning. (c) Främjande av integrerade strategier på internationell nivå. Artikel 19 Hållbar förvaltning av fiskbestånd 1. Det samarbete på området hållbar förvaltning av fiskbestånd som sker inom ramen för associeringen ska bygga på följande principer: (a) Ett åtagande om ansvarsfull fiskeriförvaltning och ansvarsfulla fiskemetoder. (b) Avstående från åtgärder och verksamheter som är oförenliga med principen om ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna. (c) Utan att det påverkar tillämpningen av gällande eller framtida bilaterala partnerskapsavtal om fiske mellan unionen och ULT, ska unionen och ULT sträva efter att regelbundet samråda med varandra om bevarande och förvaltning av de levande marina resurserna och utbyta information om det aktuella tillståndet för resurserna inom ramen för relevant associeringsform enligt artikel 13. 2. Samarbetet inom det område som avses i punkt 1 kan omfatta följande: (a) Aktivt främjande av god förvaltning, bästa praxis och ansvarsfull fiskeriförvaltning på området bevarande och hållbar förvaltning av fiskbestånd, inbegripet fiskbestånd av gemensamt intresse och sådana som förvaltas av regionala organisationer för fiskeriförvaltning. (b) Dialog och samarbete i fråga om bevarande av fiskbestånd, bland annat åtgärder för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och effektivt samarbete med och inom regionala organisationer för fiskeriförvaltning. Dialogen och samarbetet ska omfatta kontroll- och inspektionssystem, incitament och förpliktelser, vilka kommer att ge en effektivare långsiktig förvaltning av fisket och kustmiljöer. Artikel 20 Hållbar vattenförvaltning 1. Det samarbete mellan EU och ULT på området hållbar vattenförvaltning som sker inom ramen för associeringen kan omfatta vattenpolitik och institutionsuppbyggnad, skydd av vattentillgångar, vattenförsörjning på landsbygden och i tätorter för hushålls-, industri- och jordbruksändamål, lagring, distribution och förvaltning av vattenresurser samt hantering av avloppsvatten. 2. När det gäller vattenförsörjning och sanitetssektorn ska särskild uppmärksamhet ägnas åt att ge underförsörjda områden tillgång till dricksvatten och sanitetstjänster, eftersom detta direkt bidrar till att utveckla de mänskliga resurserna genom en förbättring av hälsotillståndet och ökad produktivitet. 3. Samarbete på dessa områden ska ske i enlighet med principen om att det fortlöpande behovet av utbyggnad av grundläggande tjänster i fråga om vattenförsörjning och sanitet till befolkningen både i tätorter och på landsbygden måste tillgodoses på ett miljömässigt hållbart sätt. Artikel 21 Avfallshantering Det samarbete på området avfallshantering som sker inom ramen för associeringen kan omfatta främjande av användningen av bästa miljöpraxis vid alla åtgärder som rör avfallshantering, inbegripet sönderdelning av avfall, återvinning eller andra processer för extraktion av returråvaror och bortskaffande av avfall. Artikel 22 Hållbar energi Det samarbete på området hållbar energi som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Energiproduktion, särskilt utveckling, främjande, användning och lagring av hållbar energi såsom solenergi, vattenkraft, biomassa, geotermisk energi, vågkraft, havs- och vindkraft. (b) Energipolitik och bestämmelser, särskilt utformning av politik och antagande av bestämmelser som garanterar rimliga och hållbara energitaxor. (c) Energieffektivitet, särskilt utveckling och införande av energieffektivitetsnormer och genomförande av energieffektivitetsåtgärder i olika sektorer (industri, handel, offentliga sektorn och hushåll), och åtföljande utbildnings- och informationsåtgärder. (d) Transporter, särskilt utveckling, främjande och användning av mer miljövänliga kollektiva och privata transportmedel, exempelvis hybrid-, el- eller vätedrivna fordon, samåkning och cykeluthyrningssystem. (e) Stadsplanering och byggande, särskilt främjande och införande av höga miljönormer och hög energiprestanda när det gäller stadsplanering och byggande. (f) Turism, särskilt främjande av infrastruktur för turism som är självförsörjande på energi (baserade på förnybar energi) eller grön. Artikel 23 Klimatförändringar Det samarbete på området klimatförändringar som sker inom ramen för associeringen har till syfte att stödja ULT:s initiativ vad gäller anpassning till klimatförändringen och lindring av dess effekter och kan omfatta följande: (a) Identifiering av territoriella, regionala och/eller internationella insatser, planer och åtgärder för att åstadkomma en anpassning till klimatförändringar. (b) Integrering av anpassning till klimatförändringar och lindring av dess effekter i offentlig politik och offentliga strategier. (c) Utarbetande och identifiering av statistiska uppgifter och indikatorer, vilka är grundläggande verktyg för beslutsfattande och genomförande. (d) Främjande av ULT:s deltagande i regionala och internationella forum för dialog i syfte att främja utbyte av kunskap och erfarenheter. Artikel 24 Katastrofriskreducering Det samarbete på området katastrofriskreducering som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Utveckling eller färdigställande av system för förebyggande av katastrofer och katastrofberedskap, bland annat prognos- och varningssystem, i syfte att mildra följderna av katastrofer. (b) Förvärvande av detaljerade kunskaper om vilken utsatthet för katastrofer och insatskapacitet vid katastrofer som för närvarande finns i ULT och i de regioner där dessa är belägna. (c) Förstärkning av de befintliga åtgärderna för katastrofförebyggande och katastrofberedskap på lokal, nationell och regional nivå. (d) Förstärkning av berörda aktörers insatskapacitet i syfte att förbättra samordningen och öka effektiviteten. (e) Ökade insatser för att informera och göra befolkningen mer medveten om utsatthet för katastrofer, katastrofförebyggande, katastrofberedskap och insatser vid katastrofer, varvid hänsyn ska tas till de särskilda behoven hos personer med funktionshinder. (f) Förstärkning av samarbetet mellan de viktigaste aktörerna på civilskyddsområdet. (g) Främjande av ULT:s deltagande i regionala, europeiska och/eller internationella forum i syfte att möjliggöra ett mer regelbundet informationsutbyte och ett närmare samarbete mellan de olika parterna i händelse av en katastrof. Kapitel 2 Tillgänglighet Artikel 25 Allmänna mål 1. Det samarbete rörande tillgänglighet som sker inom ramen för associeringen har till syfte att (a) ge ULT bättre tillgång till de globala transportnäten, (b) ge ULT bättre tillgång till informations- och kommunikationsteknik och tjänster. 2. Samarbetet inom det område som avses i punkt 1 kan omfatta följande: (a) Politik och institutionsuppbyggnad. (b) Transporter på väg, på järnväg, med flyg, sjövägen och på inre vattenvägar. (c) Lagringsmöjligheter i hamnar och på flygplatser. Artikel 26 Sjötransport 1. Det samarbete på området sjötransport som sker inom ramen för associeringen har till syfte att utveckla och främja kostnadseffektiva och effektiva sjötransporttjänster i ULT och kan omfatta följande: (a) Främjande av effektiv godstransport till ekonomiskt och kommersiellt rimliga taxor. (b) Underlättande för ULT att öka sitt deltagande på området internationella sjötransporter, (c) Främjande av regionala program. (d) Stöd till den lokala privata sektorns deltagande på området sjötransporter. 2. Unionen och ULT ska främja sjöfartssäkerheten, besättningarnas säkerhet och förebyggandet av miljöföroreningar. Artikel 27 Lufttransporter Det samarbete på området lufttransporter som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Reform och modernisering av ULT:s lufttransportindustri. (b) Främjande av deras kommersiella bärkraft och konkurrenskraft. (c) Underlättande av den privata sektorns investeringar och deltagande. (d) Främjande av utbyte av kunskaper och god affärssed. Artikel 28 Lufttransportsäkerhet Det samarbete på området lufttransportsäkerhet som sker inom ramen för associeringen har till syfte att stödja ULT:s ansträngningar för att uppfylla relevanta internationella normer och kan omfatta bland annat följande: (a) Införande av system för luftfartssäkerhet. (b) Införande av säkerhetssystem för flygplatser och förstärkning av luftfartsmyndigheternas kapacitet att hantera alla de aspekter av den operativa säkerheten som faller inom deras behörighetsområde. (c) Utveckling av infrastrukturer och mänskliga resurser. Artikel 29 Informations- och kommunikationstekniktjänster Det samarbete på området informations- och kommunikationstekniktjänster (IKT-tjänster) som sker inom ramen för associeringen har till syfte att uppmuntra till innovationer och ekonomisk tillväxt och förbättringar i det dagliga livet både för allmänheten och företag i ULT, vilket även inbegriper bättre tillgänglighet för personer med funktionshinder. Samarbetet ska framför allt vara inriktat på att förbättra tillsynskapaciteten i ULT och kan omfatta stöd till utbyggnaden av IKT-nät och IKT-tjänster genom följande åtgärder: (a) Skapande av en förutsägbar rättslig miljö som håller jämna steg med den tekniska utvecklingen, främjar tillväxt, innovation, konkurrens och konsumentskydd. (b) Dialog om de olika politiska aspekterna i samband med främjandet och övervakningen av informationssamhället. (c) Utbyte av information om standarder och driftskompatibilitet. (d) Främjande av samarbete inom områdena IKT-forskning och IKT-baserad forskningsinfrastruktur. (e) Utveckling av tjänster och program inom områden av stor samhällelig betydelse. Kapitel 3 Forskning och innovation Artikel 30 Samarbete på området forskning och innovation Det samarbete på området forskning och innovation som sker inom ramen för associeringen kan omfatta vetenskap, teknik, inklusive informations- och kommunikationsteknik, med syftet att bidra till en hållbar utveckling i ULT och att främja kompetensen och den industriella konkurrenskraften i ULT. Samarbetet kan omfatta följande: (a) Dialog, samordning och skapandet av synergieffekter mellan ULT:s och unionens politik och initiativ på området vetenskap, teknik och innovation. (b) Utformning av politik och institutionsuppbyggnad inom ULT och genomförande av samordnade åtgärder på lokal, nationell eller regional nivå, i syfte att främja vetenskap, teknik och innovationer och deras tillämpningar. (c) Samarbete mellan rättsliga enheter från ULT, unionen, medlemsstaterna och tredjeländer. (d) Deltagande av enskilda forskare, forskningsinstitut och rättsliga enheter från ULT inom ramen för det samarbete som rör forsknings- och innovationsprogram i unionen. (e) Utbildning och internationell rörlighet för forskare från ULT och forskarutbyten. Kapitel 4 Ungdomsfrågor, utbildning, yrkesutbildning, hälsa, sysselsättning och socialpolitik Artikel 31 Ungdomsfrågor 1. Unionen ska säkerställa att fysiska personer från ULT, enligt definitionen i artikel 49, kan delta i unionens initiativ rörande ungdomar på samma villkor som medlemsstaternas medborgare. 2. Associeringen har till syfte att stärka banden mellan ungdomar i ULT och i unionen, bl.a. genom att främja rörligheten i utbildningssyfte för ungdomar från ULT och den ömsesidiga förståelsen mellan ungdomar. Artikel 32 Utbildning och yrkesutbildning 1. Det samarbete på området utbildning och yrkesutbildning som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Tillhandahållande av en inkluderande utbildning av hög kvalitet på primär- sekundär- och högskolenivå samt på området yrkesutbildning. (b) Stöd till ULT för att utforma och genomföra utbildningspolitik. 2. Unionen ska säkerställa att fysiska personer från ULT, enligt definitionen i artikel 49, kan delta i unionens utbildningsinitiativ på samma villkor som medlemsstaternas medborgare. 3. Unionen ska säkerställa att utbildningsorgan och institut i ULT kan delta i unionens utbildningsrelaterade samarbetsinitiativ på samma grunder som utbildningsorgan och institut i medlemsstaterna. Artikel 33 Sysselsättning och socialpolitik 1. Unionen och ULT ska föra en dialog på området sysselsättning och socialpolitik i syfte att bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen i ULT och för att främja arbete under anständiga villkor i ULT och de regioner där dessa är belägna. Denna dialog ska även syfta till att stödja ULT-myndigheternas insatser för att utforma politik och utarbeta lagstiftning på detta område. 2. Dialogen ska främst bestå av ett utbyte av information och bästa praxis rörande politik och lagstiftning på området sysselsättning och socialpolitik som är av ömsesidigt intresse för unionen och ULT. I detta sammanhang ska hänsyn tas till områden såsom kompetensutveckling, socialt skydd, social dialog, lika möjligheter, icke-diskriminering och tillgänglighet för personer med funktionshinder, hälsa och säkerhet i arbetet och andra arbetsnormer. Artikel 34 Folkhälsa Det samarbete på området folkhälsa som sker inom ramen för associeringen har till syfte att stärka ULT:s kapacitet vad gäller övervakning, tidig upptäckt och hantering av utbrott av överförbara sjukdomar genom bland annat följande åtgärder: (a) Åtgärder för att stärka beredskapen och insatsförmågan när det gäller gränsöverskridande hot mot folkhälsan, som till exempel smittsamma sjukdomar, vilka bör bygga på befintliga strukturer och inriktas på ovanliga händelser. (b) Kapacitetsuppbyggnad genom en förstärkning av folkhälsonätverken på regional nivå och genom främjande av informationsutbyte mellan experter och av lämplig yrkesutbildning. (c) Utveckling av verktyg och kommunikationsplattformar samt e-lärandeprogram som är anpassade till ULT:s särskilda behov. Kapitel 5 Kultur Artikel 35 Kulturellt utbyte och kulturell dialog 1. Det samarbete på området kulturellt utbyte och kulturell dialog som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Skapandet av en utveckling i ULT som dessa själva styr och som fokuserar på folket och är förankrad i varje folks kultur. (b) Stöd till de behöriga ULT-myndigheternas strategier och åtgärder för att utveckla sina mänskliga resurser, förbättra sin egen kreativa kapacitet och främja sin kulturella identitet. (c) Befolkningens deltagande i utvecklingsprocessen. (d) Utveckling av en gemensam syn på och ett förbättrat utbyte av information om kulturella och audiovisuella frågor genom dialog. 2. Genom sitt samarbete ska unionen och ULT sträva efter att främja ömsesidigt kulturellt utbyte genom (a) samarbete mellan alla parters kulturella och kreativa sektorer, (b) främjande av rörligheten för kulturella och kreativa verk och aktörer mellan unionen och ULT, (c) kulturpolitiskt samarbete i syfte att främja den kulturpolitiska utvecklingen, innovationer, skapande av publikunderlag och nya affärsmodeller. Artikel 36 Audiovisuellt samarbete 1. Det samarbete på området audiovisuella frågor som sker inom ramen för associeringen har till syfte att främja respektive parts audiovisuella produktion och kan omfatta följande åtgärder: (a) Samarbete och utbyte mellan parternas företag i radio- och televisionsbranschen. (b) Främjande av utbyte av audiovisuella verk. (c) Utbyte av information och åsikter mellan behöriga myndigheter om audiovisuell politik, sändningspolitik och det rättsliga regelverket. (d) Främjande av besök och deltagande i de internationella evenemang som anordnas på parternas territorium eller i tredjeländer. 2. Samproducerade audiovisuella verk ska omfattas av alla ordningar för främjande av lokalt eller regionalt kulturellt innehåll som inrättats i unionen, i ULT och i de medlemsstater till vilka dessa är knutna. Artikel 37 Scenkonst Det samarbete på området scenkonst som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Underlättande av ökade kontakter mellan utövare av scenkonst på områden som yrkesutbyten och yrkesutbildning, inbegripet deltagande i prov inför engagemang, utveckling av nätverk och främjande av nätverksverksamhet. (b) Främjande av samproduktioner mellan producenter från en eller flera av unionens medlemsstater och ett eller flera ULT. (c) Främjande av utarbetandet av internationella standarder för teaterteknik och användning av symboler för teaterscener, t.ex. genom lämpliga standardiseringsorgan. Artikel 38 Skydd av kulturminnesplatser och historiska monument Det samarbete på området kulturminnesplatser och historiska monument som sker inom ramen för associeringen har till syfte att göra det möjligt att främja utbyte av kunskap och bästa praxis genom följande: (a) Underlättande av utbyte av experter. (b) Samarbete om yrkesutbildning. (c) Informationsåtgärder riktade till lokalbefolkningen. (d) Rådgivning om skydd av historiska monument och skyddade platser samt om lagstiftning och genomförande av åtgärder som rör kulturarvet, särskilt dess integration i det lokala samhället. Kapitel 6 Bekämpning av den organiserade brottsligheten Artikel 39 Bekämpning av den organiserade brottsligheten, människohandel, sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering, terrorism och korruption 1. Det samarbete på området organiserad brottslighet som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Utveckling av innovativa och effektiva metoder för polissamarbete och rättsligt samarbete, bland annat samarbete med andra aktörer, såsom det civila samhället, för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, människohandel, sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering, terrorism och korruption. (b) Stöd för att ULT ska kunna föra en effektivare politik när det gäller förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet, människohandel, sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering, terrorism och korruption samt produktion, distribution och olaglig handel med alla sorters narkotika och psykotropa ämnen, förebyggande och minskning av användningen av narkotika och av narkotikarelaterade skadeverkningar, varvid hänsyn ska tas till det arbete som internationella organ utför på dessa områden bland annat genom i) utbildning och kapacitetsuppbyggnad för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, inbegripet människohandel, sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering, terrorism och korruption, ii) förebyggande åtgärder inklusive utbildning och friskvård, behandling och rehabilitering av narkotikamissbrukare, bl.a. projekt för att återanpassa narkotikamissbrukare i arbetslivet och samhället, iii) utveckling av effektiva genomförandeåtgärder, iv) tekniskt, ekonomiskt och administrativt bistånd till utarbetandet av en effektiv politik och lagstiftning när det gäller människohandel, särskilt informationskampanjer, remitteringsmekanismer och ordningar för skydd av offer, som omfattar alla relevanta aktörer och det civila samhället, v) tekniskt, ekonomiskt och administrativt stöd till förebyggande, behandling och minskning av narkotikarelaterade skadeverkningar, vi) tekniskt bistånd för att stödja utarbetandet av lagstiftning och politik på området sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering, vii) tekniskt bistånd och utbildning för att stödja kapacitetsuppbyggnad och främja uppfyllandet av de internationella miniminormer som finns för korruptionsbekämpning, särskilt de som anges i FN:s konvention mot korruption. 2. Inom ramen för associeringen ska ULT samarbeta med unionen när det gäller bekämpning av penningtvätt i enlighet med artiklarna 69 och 70. Tredje delen Handelssamarbete och handelsrelaterat samarbete Avdelning I Allmänna bestämmelser Artikel 40 Allmänna mål De allmänna målen för handelssamarbetet och det handelsrelaterade samarbetet mellan unionen och ULT är att (a) främja den ekonomiska och sociala utvecklingen av ULT genom upprättandet av nära ekonomiska förbindelser mellan ULT och unionen i dess helhet, (b) främja ULT:s integration i de regionala ekonomierna och i världsekonomin samt utvecklingen av handeln med varor och tjänster, (c) stödja ULT i deras ansträngningar för att skapa ett gynnsamt investeringsklimat som främjar den sociala och ekonomiska utvecklingen i ULT, (d) främja stabilitet, integritet och öppenhet i det globala finansiella systemet och god förvaltning på skatteområdet, (e) stödja diversifieringsprocessen i ULT:s ekonomier, (f) stärka ULT:s kapacitet när det gäller att utforma och genomföra de strategier som är nödvändiga för att de ska kunna utveckla sin handel med varor och tjänster, (g) stärka ULT:s kapacitet när det gäller export och handel, (h) stödja ULT:s ansträngningar för att anpassa sina lokala lagstiftningar till unionens lagstiftning i de fall detta är nödvändigt, (i) möjliggöra ett riktat samarbete och dialog med unionen om handel och handelsrelaterade frågor. Avdelning II Ordningar för handel med varor och tjänster och för etablering Kapitel 1 Ordningar för handel med varor Artikel 41 Fritt tillträde för ursprungsprodukter 1. Produkter med ursprung i ULT ska importeras tullfritt till unionen. 2. Definitionen av begreppet ursprungsprodukter och metoderna för det därmed sammanhängande administrativa samarbetet anges i bilaga VI. Artikel 42 Kvantitativa begränsningar och åtgärder med motsvarande verkan 1. Unionen ska inte tillämpa några kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan på importen av varor med ursprung i ULT. 2. Bestämmelserna i punkt 1 ska inte hindra sådana förbud mot eller restriktioner för import, export eller transitering som grundas på hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller intresset att skydda människors och djurs hälsa och liv, att bevara växter, att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde, att bevara icke förnybara naturtillgångar eller att skydda industriell och kommersiell äganderätt. Sådana förbud eller restriktioner får inte i något fall utgöra ett medel för godtycklig eller omotiverad diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln i allmänhet. Artikel 43 Åtgärder som kan vidtas av ULT 1. Myndigheterna i ULT får på importen av varor som har sitt ursprung i unionen behålla eller införa de tullar eller kvantitativa begränsningar som de anser vara nödvändiga mot bakgrund av sina utvecklingsbehov. 2. Vad gäller de områden som omfattas av detta kapitel ska ULT bevilja unionen en behandling som inte är mindre gynnsam än den gynnsammaste behandling som de beviljar någon betydande handelsekonomi enligt definitionen i punkt 4. 3. Bestämmelserna i punkt 2 ska inte hindra att ett ULT beviljar vissa andra ULT eller utvecklingsländer en gynnsammare behandling än den som det beviljar unionen. 4. I denna avdelning avses med betydande handelsekonomi varje utvecklat land, eller varje land som svarar för minst en procent av världens varuexport eller, utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 3, varje grupp av länder som agerar individuellt, kollektivt eller genom ett avtal om ekonomisk integration och som tillsammans svarar för minst 1,5 % av världens varuexport. Beräkningen av dessa andelar av varuexporten ska grunda sig på de senast tillgängliga officiella uppgifterna från WTO om de viktigaste varuexportörerna på världsmarknaden (exklusive handel inom unionen). 5. Myndigheterna i ULT ska inom tre månader från och med ikraftträdandet av detta beslut meddela kommissionen vilka tullsatser och kvantitativa begränsningar de tillämpar i överensstämmelse med detta beslut. Myndigheterna i ULT ska även meddela kommissionen alla eventuella framtida ändringar av dessa åtgärder allteftersom dessa antas. Artikel 44 Icke-diskriminering 1. Unionen får inte diskriminera mellan ULT och ULT får inte diskriminera mellan unionens medlemsstater. 2. I enlighet med artikel 64 ska tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i detta beslut, särskilt artiklarna 42.2, 43, 46, 48, 50 och 58.3, inte anses utgöra diskriminering. Artikel 45 Villkor för transport av avfall 1. Transport av avfall mellan medlemsstaterna och ULT ska kontrolleras i enlighet med internationell rätt och unionsrätten. Unionen ska stödja införandet och utvecklingen av ett effektivt internationellt samarbete på detta område i syfte att skydda miljön och folkhälsan. 2. Unionen ska förbjuda all direkt eller indirekt export av avfall till ULT, med undantag för export av ofarligt avfall avsett för återvinning, samtidigt som myndigheterna i ULT ska förbjuda direkt eller indirekt import till sitt territorium av sådant avfall från unionen och alla tredjeländer, dock utan att detta påverkar de särskilda internationella åtaganden som parterna har gjort eller kommer att göra på dessa områden inom ramen för behöriga internationella forum. 3. När det gäller de ULT som på grund av sin författningsenliga status inte är part i Baselkonventionen, ska deras behöriga myndigheter se till att den interna lagstiftning och de administrativa bestämmelser antas som är nödvändiga för att genomföra innehållet i Baselkonventionen i dessa ULT[14]. 4. Dessutom ska de medlemsstater till vilka ULT är knutna verka för att ULT antar den interna lagstiftning och de administrativa bestämmelser som är nödvändiga för genomförandet av följande rättsakter: (a) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006[15] enligt följande: – Artikel 40 när det gäller export av avfall till ULT. – Artikel 46 när det gäller import av avfall från ULT. (b) Rådets förordning (EG) nr 1420/1999[16]. (c) Kommissionens förordning (EG) nr 1547/1999[17]. (d) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG[18], inom de tidsfrister för införlivande som anges i artikel 16. 5. Ett eller flera ULT och den medlemsstat som dessa är knutna till, får tillämpa sina egna regler för export av avfall från ULT till berörd medlemsstat. 6. I detta fall ska den medlemsstat till vilken det eller de berörda ULT är knutna meddela kommissionen vilken lagstiftning som är tillämplig inom sex månader från detta besluts ikraftträdande samt all eventuell framtida relevant nationell lagstiftning och alla eventuella senare ändringar av sådan lagstiftning. Artikel 46 Tillfälligt upphävande av tullförmåner För att säkerställa en korrekt tillämpning av detta beslut får unionen tillfälligt upphäva tullförmåner för ett ULT i enlighet med bestämmelserna i bilaga VII. Artikel 47 Behandling av administrativa fel Vid fel som begåtts av de behöriga myndigheterna i ULT vid utfärdande av certifikat och fastställande av metoder för administrativt samarbete, och när detta fel leder till förluster som drabbar unionens importtullar ska den medlemsstat med vilken det ULT som har begått misstaget har en särskild förbindelse, ge ersättning till unionens budget för dessa förluster. Artikel 48 Skydds- och övervakningsåtgärder För att säkerställa en korrekt tillämpning av detta beslut får unionen vidta de skydds- och övervakningsåtgärder som avses i bilaga VIII. Kapitel 2 Ordningar för handel med tjänster och för etablering Artikel 49 Definitioner I detta kapitel avses med (a) fysiska personer från ett ULT: personer som är stadigvarande bosatta i ett ULT och som är medborgare i en medlemsstat eller vars medborgarskap är avhängigt deras anknytning till ett ULT. Denna definition påverkar inte de rättigheter som unionsmedborgarskap medför enligt fördraget. (b) juridisk person från ett ULT: en juridisk person som inrättats i ett ULT i enlighet med den lagstiftning som är tillämplig i detta ULT och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet på territoriet i det berörda ULT. Om den juridiska personen endast har sitt säte eller huvudkontor i ett ULT ska den inte betraktas som en juridisk person från detta ULT, såvida det inte bedriver en verksamhet har ett faktiskt och fortlöpande samband med detta ULT:s ekonomi. (c) De definitioner som fastställs i de avtal om ekonomisk integration som avses i artikel 50.1 ska tillämpas vad gäller den behandling som unionen och ULT beviljar varandra. Artikel 50 Mest gynnsam behandling 1. I fråga om åtgärder som påverkar handeln med tjänster och etablering av ekonomisk verksamhet gäller följande: (a) Unionen ska bevilja fysiska och juridiska personer från ULT en behandling som inte är mindre gynnsam än den gynnsammaste behandling som samma slags fysiska och juridiska personer från ett tredjeland med vilket unionen har ingått eller kommer att ingå ett avtal om ekonomisk integration. (b) Ett ULT ska bevilja fysiska och juridiska personer från unionen en behandling som inte är mindre gynnsam än den gynnsammaste behandling som samma slags fysiska och juridiska personer från någon betydande handelsekonomi med vilken den har slutit ett avtal om ekonomisk integration efter att detta beslut trätt i kraft. 2. Skyldigheterna i punkt 1 ska inte gälla för behandling som beviljas (a) inom ramen för en inre marknad som kräver att dess parter ömsesidigt avsevärt tillnärmar sin lagstiftning i syfte att undanröja icke-diskriminerande hinder för etablering och handel med tjänster, (b) i enlighet med åtgärder rörande erkännande av kvalifikationer, licenser eller åtgärder som vidtagits av försiktighetsskäl i enlighet med artikel VII i Allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) eller bilagan till Gats om finansiella tjänster; detta påverkar inte de särskilda åtgärder som är tillämpliga på ULT i enlighet med denna artikel, (c) i enlighet med ett internationellt avtal eller en internationell ordning som helt eller huvudsakligen avser beskattning, (d) i enlighet med åtgärder som omfattas av ett undantag från mest gynnad nationsbehandling på grund av upptagande i den förteckning som avses i artikel II.2 i Gats. 3. Myndigheterna i ett ULT får i syfte att främja eller stödja den lokala sysselsättningen införa bestämmelser till förmån för sina egna fysiska personer och lokala verksamheter. I sådana fall ska myndigheterna i detta ULT meddela kommissionen de bestämmelser som antas så att kommissionen kan underrätta medlemsstaterna härom. Artikel 51 Yrkeskvalifikationer Vad gäller yrkena läkare, tandläkare, barnmorska, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, apotekare och veterinär ska rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen fastställa en förteckning över de yrkeskvalifikationer i ULT som ska erkännas i medlemsstaterna. Avdelning III Handelsrelaterade områden Kapitel 1 Handel och hållbar utveckling Artikel 52 Allmän struktur Det handelssamarbete och handelsrelaterade samarbete som sker inom ramen för associeringen har till syfte att bidra till en hållbar utveckling på det ekonomiska, sociala och miljömässiga planet. ULT:s inhemska lagar och bestämmelser på det miljö- eller arbetsrättsliga området ska dock ej försvagas i syfte att främja handel och investeringar. Artikel 53 Handel och miljö- och klimatförändringsstandarder 1. Det handelssamarbete och handelsrelaterade samarbete som sker inom ramen för associeringen har till syfte att främja ett positivt samspel mellan den politik och de skyldigheter som finns på handels- respektive miljöområdet. Det handelssamarbete och handelsrelaterade samarbete som sker inom ramen för associeringen ska beakta principerna för internationell miljöförvaltning och multilaterala miljöavtal. 2. Man ska sträva efter att uppfylla det slutgiltiga målet för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och det därtill hörande Kyotoprotokollet. Samarbetet ska grunda sig på utvecklingen av det framtida internationella ramverket på området klimatförändring i enlighet med handlingsplanen från Bali och genomförandet av de beslut rörande de globala temperatur- och utsläppsmålen som fattas av parterna vid UNFCCC:s konferenser. 3. Åtgärder för att genomföra multilaterala miljöavtal ska inte tillämpas på ett sätt som skulle utgöra ett medel för godtycklig eller omotiverad diskriminering mellan parterna eller en förtäckt begränsning av handeln. Artikel 54 Handel och arbetsnormer 1. Det främjande av handeln som associeringen syftar till ska uppnås på ett sätt som skapar förutsättningar för full och produktiv sysselsättning och arbete under anständiga villkor för alla. 2. Internationellt erkända grundläggande arbetsnormer, såsom de fastställs i relevanta konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO), ska respekteras och genomföras både i lagstiftning och i praxis. De arbetsnormer som främst berörs är respekt för föreningsfrihet, rätt till kollektivförhandlingar, avskaffande av alla former av tvångsarbete eller annat påtvingat arbete, avskaffande av de värsta formerna av barnarbete, minimiålder för anställning samt icke-diskriminering i fråga om anställning. 3. Kränkningar av grundläggande arbetsnormer kan inte anföras eller på annat sätt användas som en legitim komparativ fördel. De får inte användas som argument för protektionism. Artikel 55 Hållbar handel med fiskeriprodukter I syfte att främja en hållbar förvaltning av fiskbestånden kan samarbetet inom associeringen även omfatta bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och därmed sammanhängande handel. Samarbetet på detta område har följande syften: (a) Främja genomförandet av åtgärder för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och därmed sammanhängande handel i territorierna, (b) Underlätta samarbetet mellan ULT och regionala organisationer för fiskeriförvaltning, särskilt med avseende på utveckling och tillämpning av kontroll- och inspektionssystem, incitament och åtgärder som ska ge en effektivare långsiktig förvaltning av fisket och marina ekosystem. Artikel 56 Hållbar handel med timmer Det samarbete på området handel med timmer som sker inom ramen för associeringen har till syfte att främja handeln med lagligt avverkat timmer. Detta samarbete kan omfatta dialog om regleringsåtgärder samt utbyte av information om marknadsbaserade eller frivilliga åtgärder såsom skogscertifiering och grön upphandlingspolitik. Artikel 57 Handel och hållbar utveckling 1. Det samarbete på området hållbar utveckling som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Underlättande och främjande av handel med och investeringar i miljövänliga varor och tjänster och varor som bidrar till att förbättra de sociala förhållandena i ULT. (b) Underlättande av undanröjandet av handels- och investeringshinder för varor och tjänster som spelar en viktig roll när det gäller att begränsa klimatförändringarna, t.ex. hållbara förnybara energikällor och energieffektiva varor och tjänster, bland annat genom antagande av ramverk som främjar användningen av bästa tillgängliga teknik och genom användandet av standarder som ligger i nivå med de miljömässiga och ekonomiska behoven och minimerar de tekniska handelshindren. (c) Främjande av handel med varor som bidrar till att förbättra de sociala förhållandena och till miljövänliga metoder, särskilt varor som omfattas av frivilliga system för hållbar utveckling såsom ordningar för rättvis och etisk handel, miljömärkning, och certifieringssystem för naturresursbaserade produkter. (d) Främjande av internationellt erkända principer och riktlinjer i fråga om företagens sociala ansvar och åtgärder för att uppmuntra företag som är verksamma i ULT att verkligen tillämpa dessa principer och riktlinjer. (e) Utbyte av information och bästa praxis i fråga om företagens sociala ansvar. 2. Vid utformningen och genomförandet av åtgärder för att skydda miljön eller arbetsförhållanden som kan påverka handel eller investeringar ska unionen och ULT beakta tillgänglig vetenskaplig och teknisk information, relevanta internationella normer, riktlinjer eller rekommendationer, inbegripet försiktighetsprincipen. 3. Unionen och ULT ska tillämpa full öppenhet i samband med utarbetandet, införandet och genomförandet av alla de åtgärder för att skydda miljön eller arbetsförhållanden som kan påverka handel eller investeringar. Kapitel 2 Andra handelsrelaterade områden Artikel 58 Löpande betalningar och kapitalrörelser 1. Inga restriktioner ska gälla för bytesbalanstransaktioner i fritt konvertibel valuta mellan bosatta i unionen och i ULT. 2. När det gäller kapitalbalanstransaktioner ska medlemsstaterna och myndigheterna i ULT inte tillämpa några restriktioner för den fria rörligheten för kapital vad gäller direktinvesteringar i företag som är bildade i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat eller det ULT som är värdland, och säkerställa att tillgångar som härrör från en sådan investering, liksom varje vinst därav, kan realiseras och återföras. 3. Unionen och ULT ska ha rätt att vidta de åtgärder som avses i artiklarna 64, 65, 66, 75 och 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i enlighet med de villkor som anges däri med tillämpliga anpassningar. 4. ULT-myndigheterna, den berörda medlemsstaten eller unionen ska omedelbart underrätta varandra om alla sådana åtgärder och lämna en tidsplan för deras avskaffande så snart som möjligt. Artikel 59 Konkurrenspolitik Avskaffandet av all snedvridning av konkurrens ska ske med vederbörlig hänsyn tagen till varje enskilt ULT:s utvecklingsnivå och ekonomiska behov och omfatta genomförandet av lokala, nationella eller regionala regler och strategier, bl.a. övervakning av, och under vissa förutsättningar, förbud mot avtal mellan företag, beslut av företagssammanslutningar och samordnade förfaranden mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Detta förbud ska också gälla ett eller flera företags missbruk av en dominerande ställning i unionen eller i ett ULT. Artikel 60 Skydd av immateriella rättigheter 1. I syfte att minska snedvridning av och hinder för den bilaterala handeln ska det säkerställas ett tillräckligt och effektivt skydd för immateriella rättigheter, inklusive åtgärder för att säkerställa efterlevnaden av dessa regler, med beaktande av högsta internationella standard i relevanta fall. 2. Samarbetet på detta område inom ramen för associeringen kan omfatta utarbetande av lagar och andra bestämmelser om skydd och efterlevnad av immateriella rättigheter, förhindrande av att dessa rättigheter missbrukas av rättighetshavarna eller kränks av konkurrenter och stöd till regionala immaterialrättsliga organisationer som arbetar med efterlevnad och skydd av immaterialrättigheter, inbegripet utbildning av personal. Artikel 61 Tekniska handelshinder Associeringen kan omfatta samarbete på områdena tekniska föreskrifter för varor, standardisering, bedömning av överensstämmelse, ackreditering, marknadsövervakning och kvalitetssäkring i syfte att undanröja onödiga tekniska hinder för handeln mellan unionen och ULT samt att minska skillnaderna på dessa områden. Artikel 62 Konsumentpolitik, konsumentskydd och handel Det samarbete på området konsumentpolitik, konsumentskydd och handel som sker inom ramen för associeringen kan omfatta utarbetande av lagar och andra bestämmelser i fråga om konsumentpolitik och konsumentskydd, i syfte att undvika onödiga handelshinder. Artikel 63 Sanitära och fytosanitära åtgärder Det samarbete på området sanitära och fytosanitära åtgärder som sker inom ramen för associeringen ska ha till syfte att (a) underlätta handeln mellan unionen och ULT som helhet och mellan ULT och tredjeländer, dock med iakttagande av skyddet för människors, djurs och växters liv eller hälsa i enlighet med bestämmelserna i WTO:s avtal om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder (nedan kallat SPS-avtalet), (b) åtgärda problem som uppstår till följd av sanitära och fytosanitära åtgärder, (c) säkerställa öppenhet när det gäller de sanitära och fytosanitära åtgärder som tillämpas på handeln mellan unionen och ULT, (d) främja harmonisering av åtgärder med internationella standarder, i enlighet med SPS-avtalet. (e) stödja ULT:s deltagande i de organisationer som fastställer internationella sanitära och fytosanitära standarder, (f) främja samråd och utbyten mellan ULT och europeiska institutioner och laboratorier, (g) skapa och förstärka den tekniska kapacitet som ULT behöver för att kunna tillämpa och övervaka sanitära och fytosanitära åtgärder, (h) främja tekniköverföring på området sanitära och fytosanitära åtgärder. Artikel 64 Förbud mot protektionistiska åtgärder Bestämmelserna i kapitlen 1 och 2 får inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln. Kapitel 3 Monetära frågor och skattefrågor Artikel 65 Undantagsbestämmelser på skatteområdet 1. Utan att detta påverkar bestämmelserna i artikel 66, ska den mest gynnad nationsbehandling som beviljas enligt bestämmelserna i detta beslut inte tillämpas på skatteförmåner som medlemsstaterna eller myndigheterna i ULT beviljat, eller i framtiden kan komma att bevilja, på grundval av avtal om undvikande av dubbelbeskattning, andra skatteöverenskommelser eller gällande inhemsk skattelagstiftning. 2. Ingen bestämmelse i detta beslut får tolkas så att den hindrar antagandet eller genomförandet av åtgärder som syftar till att förhindra skatteflykt eller skatteundandragande i enlighet med skatteregler i avtal om undvikande av dubbelbeskattning, andra skatteöverenskommelser eller gällande inhemsk skattelagstiftning. 3. Ingen bestämmelse i detta beslut får tolkas så att den hindrar de behöriga myndigheterna från att vid tillämpning av relevanta bestämmelser i sin skattelagstiftning göra åtskillnad på skattebetalare med skilda omständigheter, särskilt vad gäller bosättningsort eller den plats där deras kapital är investerat. Artikel 66 Skatte- och tullregler för kontrakt som finansieras av unionen 1. Vad gäller kontrakt som finansieras av unionen ska ett ULT tillämpa skatte- och tullregler som inte är mindre gynnsamma än den mest gynnsamma behandling som det tillämpar antingen gentemot den medlemsstat till vilken det är knutet, de stater som beviljas mest gynnad nationsbehandling eller sådana internationella utvecklingsorganisationer som det har förbindelser med. 2. Med förbehåll för vad som sägs i punkt 1 ska följande gälla för kontrakt som finansieras av unionen: (a) Kontraktet ska i mottagande ULT inte beläggas med stämpel- eller registreringsavgifter eller andra avgifter med motsvarande verkan, oavsett om sådana avgifter redan införts eller kommer att införas i framtiden. Dock ska sådana kontrakt registreras i överensstämmelse med de lagar som är i kraft i berört ULT, och en avgift som svarar mot den lämnade tjänsten får tas ut för denna registrering. (b) Vinster och/eller inkomster som härrör från genomförandet av kontrakt ska vara beskattningsbara i enlighet med berört ULT:s interna skatteregler, förutsatt att de fysiska eller juridiska personer som erhåller sådan vinst och/eller inkomst har ett permanent driftsställe i detta ULT eller att genomförandet av kontraktet tar längre tid än sex månader. (c) Företag som måste importera utrustning för att utföra ett entreprenadkontrakt ska, om de så begär, omfattas av de bestämmelser om temporär import som anges i berört ULT:s lagstiftning för sådan utrustning. (d) Den professionella utrustning som behövs för utförande av uppgifter som anges i ett tjänstekontrakt får importeras temporärt till berört ULT, fritt från skatter, avgifter, importtullar och andra avgifter med motsvarande verkan, såvida dessa skatter, tullar och avgifter inte utgör ersättning för utförda tjänster. (e) Import till ett ULT i samband med genomförandet av ett varukontrakt ska medges fritt från tullar, importavgifter, skatter eller andra avgifter med motsvarande verkan. Kontrakt för varor med ursprung i berört ULT ska ingås på grundval av varornas pris fritt fabrik, vartill får läggas sådana interna avgifter som eventuellt är tillämpliga på dessa varor i detta ULT. (f) Inköp av bränslen, smörjmedel och kolvätebindemedel samt alla varor som används för genomförande av bygg- och anläggningskontrakt ska anses ha ägt rum på den lokala marknaden och underkastas de skatteregler som är tillämpliga enligt gällande lagstiftning i mottagande ULT. (g) Personligt lösöre och bohag avsett att användas av ej lokalt rekryterade fysiska personer, vilkas arbetsuppgifter är definierade i ett tjänstekontrakt, samt av medlemmar av deras familjer, får importeras fritt från tullar, importavgifter, skatter och andra avgifter med motsvarande verkan, i enlighet med gällande lagstiftning i mottagande ULT. 3. De frågor som inte omfattas av punkterna 1 och 2 ska förbli underkastade berört ULT:s lagstiftning. Kapitel 4 Utveckling av handelskapaciteten Artikel 67 Allmän struktur För att ULT ska kunna dra maximal nytta av bestämmelserna i detta beslut och delta på bästa möjliga villkor både i unionens inre marknad och olika regionala, subregionala och internationella marknader ska associeringen ha till syfte att bidra till att utveckla ULT:s handelskapacitet genom att (a) öka ULT:s konkurrenskraft, oberoende och ekonomiska återhämtningsförmåga genom att diversifiera samt öka värdet och volymen på ULT:s handel med varor och tjänster och genom att stärka ULT:s förmåga att dra till sig privata investeringar inom olika sektorer av ekonomin, (b) förbättra samarbetet mellan ULT och deras grannländer i fråga om handel med varor och tjänster och etablering. Artikel 68 Handelsdialog, samarbete och kapacitetsuppbyggnad Det samarbete rörande handelsdialog, samarbete och kapacitetsuppbyggnad som sker inom ramen för associeringen kan omfatta följande: (a) Förstärkning av ULT:s kapacitet när det gäller att utforma och genomföra de strategier som krävs för utveckling av handeln med varor och tjänster. (b) Främjande av ULT:s insatser för att inrätta en lämplig rättslig och institutionell ram och nödvändiga administrativa förfaranden. (c) Främjande av den privata sektorns utveckling, särskilt små och medelstora företag. (d) Underlättande av marknads- och produktutvecklingen, bl.a. förbättring av produktkvaliteten. (e) Insatser för att utveckla de mänskliga resurser och de yrkeskunskaper som är relevanta för handeln med varor och tjänster. (f) Förbättring av kapaciteten hos de olika aktörer som förser företagen i ULT med tjänster som är relevanta för deras exportverksamhet, t.ex. marknadsinformation. (g) Skapande av ett företagsklimat som främjar investeringar. Kapitel 5 Samarbete på området finansiella tjänster och skattefrågor Artikel 69 Samarbete om internationella finansiella tjänster I syfte att främja stabiliteten, integriteten och öppenheten i det globala finansiella systemet, kan det samarbete som sker inom ramen för associeringen omfatta internationella finansiella tjänster. Detta samarbetet kan gälla följande: (a) Tillhandahållande av ett effektivt och tillräckligt skydd för investerare och andra konsumenter av finansiella tjänster. (b) Förebyggande och bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. (c) Främjande av samarbete mellan olika aktörer i det finansiella systemet, bland annat reglerings- och tillsynsmyndigheter. (d) Inrättande av oberoende och effektiva mekanismer för tillsyn av finansiella tjänster. Artikel 70 Samstämmighet i regelverken på området finansiella tjänster Unionen och ULT ska främja