EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 29.05.1997 
KOM(97) 217 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
OM DEN VIDARE UTVECKLINGEN AV MOBIL 
OCH TRÅDLÖS KOMMUNIKATION I EUROPA 
Utmaningar och val för Europeiska unionen 

SAMMANFATTNING 
Detta meddelande ger en översikt över utvecklingen på marknaden för mobil och trådlös 
kommunikation inom EG efter 1994 års grönbok om mobil och personlig 
kommunikation1, och behandlar den framtida inriktningen för mobil och trådlös 
kommunikation. Det utgör ett svar på det uppdrag som rådet och Europaparlamentet efter 
grönboken gav kommissionen att rapportera om utvecklingen av mobil kommunikation2. 
Rapporten utgår från marknadsframgången för GSM och närbesläktade digitala 
kommunikationstjänster inom EG och över hela världen; den ökande användningen av 
mobil kommunikation för anslutning av datorer och för tillträde till Internet; utvecklingen 
av satellitbaserade personkommunikationssystem; de betydande framsteg som gjorts inom 
lagstiftningen mot ett fullt öppnande av telekommunikationsmarknaden för konkurrens i 
flertalet medlemsstater från 1 januari 1998, och det framgångsrika genomförandet av 
WTO-avtalet om grundläggande telekommunikationer. 
På grundval av dessa aktuella utvecklingar arbetar nu kommunikationsindustrin på en 
strategi för nästa generation av digitala mobilsystem, som i Europa går under namnet 
Universal Mobile Telecommunications System (UMTS). Detaljer i framtida tjänstekoncept 
och användarkrav måste lösas för att utforma strategier för lagstiftning, frekvenser och 
standardisering på europeisk och nationell nivå. 
Mobilkommunikationssektorn väntas växa snabbt, inlemmas i intelligenta nätstrukturer 
och utnyttjas för multimedia, navigation, positionsbestämning och angränsande 
mervärdestjänster. Med tanke på dess framtida ställning inom de världsomspännande 
telekommunikationerna, de utomordentliga exportmöjligheter den skapar, dess inverkan 
på totalekonomin, sysselsättningen och samhället i stort, är de politiska aspekterna på 
det "trådlösa informationssamhällets" utveckling mångfacetterade och av stor vikt. 
Detta meddelande syftar till att underlätta den politiska debatten genom att infordra svar 
på nyckelfrågor som rör både utformningen av framtida tredjegenerationssystem och den 
miljö i vilken sådana system bör växa fram. Dessa nyckelfrågor sammanfattas nedan : 
• Är detta rätt tidpunkt för att fastställa en strategi för introduktionen av UMTS, eller 
skulle lagstiftning i dag komma för tidigt? 
• Råder ett samförstånd i Europa om begreppet UMTS eller tredje generationens mobila 
kommunikationer? Kommer det att bli endast en ny teknologi eller flera samverkande 
lösningar, baserade på olika teknologier ? 
• Vilka roller bör den privata sektorn respektive de offentliga myndigheterna spela i 
övergången till UMTS? 
• Hur kommer UMTS att påverka den europeiska industrins konkurrenskraft? 
Grönbok om ett samordnat uppträdande rörande mobil och personlig kommunikation i Europeiska 
unionen, COM(94) 492 slutlig., 27.04.94 
Europaparlamentets resolution den 19 maj 1995 (A4-0097/95; EGT C 151/473, 19.06.95) och rådets 
resolution den 29 juni 1995 angående vidare utveckling av mobil- och personkommunikationssektorn 
i Europeiska unionen (95/C 188/02; EGT C 188/3, 22.07.1995) 
CK. 
Hur tillgodoser vi de bredare sociala och samhälleliga intressena i utvecklingen av "det 
trådlösa informationssamhället"? 
Utgående från svaren på detta meddelande och andra relevanta faktorer kommer 
kommissionen vid behov att föreslå åtgärder att antas av Europaparlamentet och rådet. 
Kommentarer bör insändas senast den 15 Juli 1997 till Europeiska kommissionen, DG 
XIII/A/1, rue de la Loi 200, B-1049 Bryssel, att.: Mr. de Cockborne 
(fax + 32 2 296 8391) eller via e-post till: umts@bxl.dgl3.cec.be. 
(b 
INNEHÅLL 
SAMMANFATTNING 
INNEHÅLL IV 
1. INTRODUKTION 1 
2. VAR STAR VII DAG? 5 
2.1. Dagens mobila kommunikationer i Europa och den övriga världen 5 
2.2. Lagstiftningsmiljön och standardiseringsramar har varit nyckelfaktorer för 
mobilmarknadens utveckling 6 
2.3. Marknader och teknologier utvecklas .snabbt 7 
2.4. Aktiviteter på global och regional nivå främjar denna utveckling 9 
3. MOBILKOMMUNIKATIONERNAS VIDARE UTVECKLING: VIKTIGA 
UTMANINGAR OCH FRÅGOR 13 
3.1. Huvudutmaningar för framtidens mobilkommunikationer 13 
3.2. En ny miljö för UMTS 13 
3.3. Kärnpunkter för framtida beslut : nyckelfrågor 14 
3.4. Att skapa förutsättningar för utveckling: nyckelfrågor om offentliga myndigheters roll 16 
4. SLUTSATSER 21 
BILAGA I: EUROPAS MOBILA KOMMUNIKATIONER I SIFFROR 
BILAGA II: REGELVERK FÖR MOBILA KOMMUNIKATIONER 
BILAGA III: ÖVERSIKT ÖVER FREKVENSER FÖR MOBILA 
KOMMUNIKATIONER 
BILAGA IV: FÖRTECKNING ÖVER FÖRKORTNINGAR 24 
27 
29 
33 
le 
1. INTRODUKTION 
Europa har i dag skapat en miljö inom vilka mobil kommunikation kan blomstra och 
har en ledande roll inom mobilkommunikationer på global basis 
Mobil kommunikation har varit ett av de snabbast växande segmenten inom 
telekommunikationsmarknaden under de senaste fem åren. Detta framgår av den 
spektakulära tillväxten av antalet GSM3-abonnenter och -investeringar. Sedan det 
lanserades kommersiellt 1992 har GSM och dess närbesläktade teknologier, DCS-1800 
och PCS-1900, framträtt som en världsstandard för mobil kommunikation, med tjänster 
som tillhandahålls via nästan 200 nät till över 30 miljoner användare i mer än 100 länder. 
Asien håller på att bli en av de största marknaderna för GSM-system, medan PCS-1900 
snabbt vinner framgångar i USA. 
Genom att erbjuda alleuropeisk täckning med ett enda abonnemang är GSM ett konkret 
exempel på ett fungerande transeuropeiskt nät. Det har utvecklats genom industriledda 
ansträngningar, med stöd av ett väl anpassat regelverk och snabba standardiseringsbeslut. 
GSM: s tillväxt matchas av den fortsatta utvecklingen av andra mobila och trådlösa 
teknologier i Europa och övriga delar av värden. Dessa system inkluderar sladdlösa 
telefoner, trådlösa nät för telefoner och datorer inom byggnader, personsökning och 
användning av trådlösa teknologier som konkurrerar med fasta allmänna nät på lokal nivå. 
Satellitbaserade system för personkommunikation kommer att ge ytterligare stimulans åt 
de mobila kommunikationerna4. Satellitsystemen gör det möjligt att tillhandahålla 
avancerade kommunikationstjänster, som ofta kräver hög överföringskapacitet, i delar av 
världen där marknäten är underutvecklade. De kan också komma att erbjuda 
kostnadseffektiv täckning i mer avlägsna regioner i Europa. 
Européerna drar fördel av mobilsystemen och konkurrensen mellan mobilnäten 
Dagens användare kan upprätthålla kontakten var de än befinner sig. Mobil 
kommunikation är inte längre ett privilegium för affärsmannen eller resenären. Alla har 
möjlighet att ringa telefonsamtal, ta emot fax, kontrollera E-post eller använda Internet på 
rörlig fot. Mobil kommunikation har blivit ett väsentligt verktyg för företag av alla 
storlekar, men når också allt fler hem och har därför fatt en viktig socioekonomisk 
3 
4 Uttrycket GSM används i detta meddelande för att täcka flera teknologier : GSM 900, DCS 1800 och 
PCS 1900, vilka alla tillhandahåller samma funktioner och tjänster. 
För att främja en aktivare roll och ett konsekvent handlingssätt när de gäller satellitkommunikationer 
antog kommission nyligen en ätgärdsplan för EU: 'Satellitkommunikationer i 
informationssamhället', meddelande frän kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska 
och sociala kommittén och Regionkommittén, COM(97) 91 slut., Bryssel, 05.03.1997 
^L 
funktion5. I Skandinavien har mer än var fjärde person en mobiltelefon, ibland istället för 
en fast anslutning. 
Mobila och trådlösa nät utgör också alternativ till de fasta näten för telefonbolagen, i 
synnerhet nya sådana som vill tillhandahålla en kostnadseffektiv väg in i företagen och 
hemmen. På detta sätt kan de mobila och trådlösa systemen föra ner konkurrensen ända till 
det lokala planet. 
Mot ett "trådlöst informationssamhälle" för varje medborgare och företag 
De potentiella fördelarna med det "trådlösa informationssamhället" är uppenbara6. 
Kommissionen underströk i sitt meddelande om samhällsomfattande tjänster7 att "nya 
interaktiva tjänster bör göras tillgängliga för varje medborgare inom EG sä alt 
fördelarna med de nya teknologierna och tjänsterna kan användas inom områden 
som utbildning, hälsovård och tillgång till offentlig information". UMTS kan bidra 
till förverkligandet av denna vision. 
UMTS erbjuder potentiella fördelar för Europas befolkning både som medborgare, 
konsumenter och i deras arbete genom att ge större urval, lägre priser och full 
rörlighet. Detta kommer att ge ökad tillgång till underhållning, stöd åt äldre och 
handikappade, allmän information samt inköp och banktransaktioner från hemmet. 
Användningen av mobilkommunikationer för distansarbete kommer att ge stimulanser 
för ökad sysselsättning, rörlighet och utveckling av glesbygder och avsides belägna 
områden, och dessutom rent generellt öka den europeiska industrins konkurrenskraft. 
Detta bör ha en betydande inverkan för att öka sysselsättningen i EG: s alla regioner. 
Som språngbräda mot det "trådlösa informationssamhället" innebär UMTS samtidigt 
sociala och samhälleliga utmaningar som måste bemötas samtidigt med de 
teknologiska frågorna. 
Utmaningen för tredje generationens mobilsystem. 
Den sammansmältning mellan telekommunikationer, informationsteknologi och massmedia 
som visar sig i Internets utveckling löper parallellt med en sammansmältning mellan fasta 
och mobila tjänster. Samtidigt bevittnar vi en ökad globalisering av 
telekommunikationerna, som speglas av GSM: s nästan världsomspännande 
sökningskapacitet. Detta kommer att leda till en ökad efterfrågan av tjänster som täcker 
överföring av data, ljud och bild både i fasta och mobila nät. 
6 Mobilkommunikation kan exempelvis underlätta distansarbete eller tillgäng till hemmabasen under 
resor. 
Se grönboken 'Leva och arbeta i informationssamhället: människan först' COM(96) 38924.07.96; 
och 'Informationssamhället: EU:s roll', meddelande från kommissionen till rådet, 
Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, COM(97)... att antas 
inom kort. 
Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén 
och Regionkommittén angående samhällsomfattande telekommunikationstjänster med sikte pä en 
helt libcraliscrad marknad COM(96) 73 slut. 13.03.1996. 
Telekommunikationsindustrin utvecklar för närvarande en strategi för tredje generationens 
digitala mobilsystem8. I Europa ligger fokus både på UMTS-konceptet (Universal Mobile 
Telecommunications Systems) och på idén med global multimediamobilitet (GMM). 
Denna vision står i centrum för den vidare utvecklingen av mobil och trådlös 
kommunikation i Europa, för övergången från mobil kommunikation till full 
marknadstäckning i direkt konkurrens med dagens operatörer av fasta nät, och för en 
eventuell integrering av fasta och trådlösa nät i en personlig kommunikationsmiljö. Även 
om mänga av detaljerna för UMTS återstår att utarbeta har ETSI fastställt vissa breda 
målsättningar för UMTS i sin rapport om standardiseringsramar för GMM9. Enligt ETSI 
tillhandahåller UMTS "personliga, globalt tillgängliga, högkvalitativa 
mobilkommunikationstjänster" som uppfyller sådana krav som integrering av fasta och 
mobila tjänster i samma terminal, multimediakapacitet, låga kostnader och högeffektivt 
utnyttjande av frekvensområden10. 
Även om den stora satsningen i utvecklingen av UMTS måste komma från industrin som 
svar på användarbehoven, är det en viktig utmaning för EG och dess medlemsstater att 
skapa en gynnsam miljö inom vilken dessa initiativ kan utvecklas, och att överföra GSM-
framgångarna till tredje generationens system. Detta utgör en viktig möjlighet för den 
europeiska industrin med tanke på den globala marknaden för mobil utrustning och 
tjänster. Den måste ses mot bakgrunden av den europeiska telekommunikationssektorns 
allmänna utveckling mot full konkurrens från den 1 januari 1998, och mot det 
framgångsrika genomförandet av WTO-förhandlingarna om öppnandet av en 
världsomspännande marknad för grundläggande telekommunikationstjänster och en 
avveckling av tullavgifterna för informationsteknikprodukter11. 
När man bestämmer hur EG och individuella länder skall förhålla sig till dessa förväntade 
egenskaper hos UMTS måste man ta hänsyn till ett antal faktorer som återspeglar olika 
och ibland motstridiga intressen hos de berörda aktörerna, som t.ex. etablerade 
mobiloperatörer och potentiella nykomlingar, utrustningstillverkare och användare. Detta 
bör bl. a. inkludera de bredare sociala och samhälleliga aspekterna av det "trådlösa 
informationssamhället" och utvecklingen av globala standarder. 
Med detta meddelande uppfyller kommissionen en begäran från rådet och från 
Europaparlamentet att efter grönboken om mobila och personliga kommunikationer 
rapportera om mobilkommunikationers vidare utveckling och evolutionen mot UMTS12. 
Sektion 2 ger en översikt av marknader, regelverk och teknologitrender. Sektion 3 
10 
12 Analoga mobilsystem anses utgöra den första generationens teknologi, medan digitala teknologier 
som GSM i Europa eller D-AMPS och PCS 1900 i USA representerar den andra generationen 
Global multimediamobilitct (GMM) - Standardiseringsramar, ETSI-dokumcnt ETSI/TA24(96)45, 
oktober 1996. 
Se nedan, del 2.4. 
WTO GATS GBT (Basic Telecommunications) den 14 februari 1997; Avtalet om 
informationsteknologi (ITA) baserat på ministeruttalandet (WTO:s ministcrmötc i Singapore 14 
december 1996), godkänt av ITA:s förhandlingsparter i Geneve den 26 mars 1997. 
Europaparlamentets beslut den 19 maj 1995 (A4-0097/95; EGT C 151/473, 19.06.95) och rådets 
beslut den 29 juni 1995 angående den vidare utvecklingen av mobil- och 
personkommunikationssektorn i Europeiska unionen (95/C 188/02; EGT C 188/3, 22.07.1995) 
inbjuder till kommentarer om en rad frågor som gör det lättare att identifiera framtida 
UMTS-koncept, och om nödvändiga åtgärder för att främja utvecklingen. 
2. VAR STÅR VII DAG? 
2.1. Dagens mobila kommunikationer i Europa och den övriga världen 
I dag använder mer än 37 miljoner européer mobiltelefoner (tabell I.l). Av dessa använder 
25 miljoner digitala (GSM) och 12 miljoner analoga system. Dessutom finns ca 4,5 
miljoner användare av analoga och digitala personsökningssystem. Användningen av 
mobila data i Europa växer snabbt, med en beräknad tillväxt från ca 3 miljoner 
mcbildataanvändare i dag (ca 1% av befolkningen) till ca 8 miljoner år 2000. För 
närvarande representerar de mobila abonnemangen ca 14% av det totala antalet 
telefonabonnemang inom Europa. De cellulära mobiltjänsternas penetrering har redan nått 
ca 30% i vissa EU-länder (tabell 1.2). Inom Europa förväntas de nå 40-50% av 
befolkningen till år 200513. 
I dag opererar minst två digitala mobilsystem i varje EG-medlemsstat (utom i Luxemburg 
som dock snart kommer att bevilja en andra licens), ytterligare DCS 1800-system har fatt 
licens i 6 medlemsländer och de övriga medlemsländerna skall bevilja licenser för DCS 
1800 från 1 januari 1998. Dessa digitala system kommer att läggas till de 20 analoga nät 
som fortsätter att operera inom EG och som fortfarande står för en tredjedel av 
mobiltelefonabonnemangen. 
Det sker en gradvis men accelererande övergång från analoga till digitalt baserade tjänster 
för såväl mobila röst- och datakommunikationer som för personsökning. Inte desto mindre 
fortsätter de analoga näten att växa stadigt i några länder p.g.a. de relativt begränsade 
behoven av sökning för bostadsanvändare och de billigare tjänstepaketen i analoga system. 
GSM har dock redan passerat de analoga systemen mätt i antal användare i Europa (tabell 
1.3). 
Sedan det lanserades kommersiellt 1992 har GSM utgjort en världsstandard för mobil 
kommunikation. GSM och de närbesläktade teknologierna DCS-1800 och PCS-1900, 
tillhandahåller täckning via 187 nät i 103 länder och har en abonnentbas på 32.7 miljoner 
användare. Asien håller på att bli en av de största kunderna för GSM-system, med Kina 
främst räknat efter marknadsstorlek och kontrakt. I USA vinner PCS-1900 snabbt 
framgångar med licensierade nätverk som potentiellt erbjuder nästan 100% 
befolkningstäckning. 
Med undantag för Europa, där GSM står som det enda digitala systemet i dag, 
kännetecknas situationen för cellulära system på världsbasis av en mångfald teknologier, 
både analoga och digitala, som tävlar om kunderna. Därför är global sökning utanför 
GSM-systemet i praktiken omöjlig och ibland svår även på nationell nivå. En användare 
som reser måste hyra en lämplig terminal vid resmålet, men kan ändå finna det svårt att 
hålla kontakten. Sådan konkurrens mellan systemen har lett till de nuvarande 
13 Detaljerad marknadsinformation och prognoser återfinns i två undersökningar som gjorts för 
kommissionen: "Mobile Market Review", KPMG, november 1996 och "UMTS Market Forecast, 
Analysys/Intercai, februari 1997 
ansträngningarna att utveckla flerfunktions- och flerbandsterminaler som kan "tala" de 
olika regionala "språken". 
2.2. Lagstiftningsmiljön och standardiseringsramar har varit nyckelfaktorer 
för mobilmarknadens utveckling 
Att främja utvecklingen av mobiltjänster har redan från början varit ett centralt tema för 
gemenskapens telekommunikationspolitik. Överenskommelsen på 1980-talet om 
frekvenstilldelning för GSM-tjänster och tidtabellen för dess koordinerade introduktion i 
gemenskapen14 var avgörande för att skapa en gynnsam miljö för GSM- och DCS-1800-
tjänster i Europa. Dessa beslut gick hand i hand med det detaljerade standardiseringsarbete 
som fullbordades av ETSI på basis av arbeten inom CEPT15 och samförståndsförklaringen 
om GSM. 
Dessutom har kommissionen aktivt övervakat konkurrensvillkoren för digital mobil 
utrustning och tjänster sedan de introducerades 199216. Detta har inbegripit att säkerställa 
att det i de flesta medlemsstater finns minst två operatörer av digitala cellulära system; att 
licensieringsprocedurerna är öppna, transparenta och icke-diskriminerande; och att 
licenserna leder till rättvisa marknadsvillkor för konkurrenter, i synnerhet där de kommit in 
på marknaden senare än den förste licenstagaren, som i de flesta medlemsstater 
automatiskt är operatören av det fasta nätet17 (se även bilaga II). 
De flesta regeringar gynnar nu sådan konkurrens. I allt högre grad använder man 
marknadsbaserade mekanismer för att säkerställa bästa balans mellan tjänstekvalitet, 
främjande av allmänhetens intressen och intäkter för staten. Utauktionering av frekvenser 
har använts, i synnerhet i USA, för att fa en ekonomisk vettig tilldelning av vad som 
betraktas som en värdefull resurs18. Gemenskapens lagar medger möjligheten att nationella 
14 
15 
16 
17 
18 Se rådets direktiv angående frekvensband att reserveras för en samordnad introduktion av allmänna 
alleuropeiska, cellulära, digitala landbaserade mobilkommunikationer i EG, 25 juni 1987, 
87/372/EEG, EGT L196/85, 17.07.87. Detta direktiv antogs i kombination med rådets 
rekommendation om samordnad introduktion av allmänna alleuropeiska, cellulära, digitala 
landbaserade mobilkommunikationer i EG, 25 juni 1987, 87/371/EEG, EGT L196/85, 17.07.87 
Conférence Européenne des Postes et Télécommunications 
En annan faktor i vissa medlemsstater har varit de avancerade marknadsstrukturer som upprättats. 
Förekomsten av fristående tjänstcleverantörer utöver nätoperatörerna har bidragit till höga 
penctrcringsniväer för tjänsterna och till utvecklingen av innovativa prispaket.. 
I flera fall har kommissionen ingripit för att säkerställa att kompensationsmekanismer införts till 
förmån för konkurrenten när licensgivningsvillkoren inte varit rättvisa. Se kommissionens beslut den 
18 december 1996 angående villkor som ålagts en andra operatör av GSM-radiotelefonitjänster i 
Spanien, EGT L76, 18.3.97, och kommissionens beslut av 4 oktober 1995 angående villkor som 
ålagts en andra operatör av GSM-radiotelefontjänster i Italien, EGT L280, 23.11.95 
I USA länkades inte de frekvenser som utauktionerades för personkommunikation till valet av en 
specifik teknologi. Detta kan ses som att ge marknadsaktörerna större frihet att bestämma hur 
tilldelade frekvenser används. Följden har blivit att minst tre digitala teknologier (PCS 1800, D-
6 
licensmyndigheter använder avgifter (t.ex. för frekvenstilldelning) i syfte att optimalt 
utnyttja dessa resurser, förutsatt att sådana avgifter inte verkar diskriminerande eller 
hämmar utvecklingen av innovativa tjänster och konkurrens19. 
2.3. Marknader och teknologier utvecklas snabbt 
Sladdlösa telefonsystem överlappar med mobila cellulära system i nyckeltillämpningar 
Utöver förskjutningen mot digitala mobilkommunikationssystem baserade på GSM, har 
sladdlösa tjänster som medger begränsad rörlighet snabbt vunnit terräng. Till följd av detta 
ökar överlappningen mellan tillämpningar för sladdlösa system och cellulära mobilsystem. 
I Europa har DECT-systemet (Digital Enhanced Cordless Telephone) utvecklats och är nu 
kommersiellt tillgängligt (tabell 1.4). Sådana system är betydligt mer än ett system som ger 
begränsad rörlighet kring kundens bostad (sladdlösa hemtelefoner, trådlösa PBX), 
eftersom de också kan användas som en nyckelkomponent inom fasta nät som en trådlös 
lokal slinga (WLL). Trådlösa lokala slingor har funnit stor användning i Central- och 
Östeuropa, där de ses som ett kostnadseffektivt sätt att utsträcka det fasta nätets tjänster i 
tätbebyggda områden där väntelistor kunnat förkortas från år till månader och veckor. I 
Ungern har exempelvis mer än 200 000 hem anslutits via WLL-system. Mobila 
teknologier har också använts i glest bebyggda regioner av gemenskapen, t.ex. i delar av 
Spanien där man kompletterar nätutbyggnaden genom att tillhandahålla en fast telefonlänk 
via en trådlös anslutning. Dessutom övervägs GSM-baserade lösningar i vissa länder i 
Central- och Östeuropa som ett alternativ till trådbundna lokala slingor. 
Vidare kan digitala trådlösa system som DECT också ge allmänheten begränsade 
mobiltjänster (t.ex. begränsad räckvidd; vissa system är också begränsade i sin förmåga att 
förmedla samtal mellan nätceller) som ett lågkostnadsalternativ till fullt utbyggda cellulära 
mobilsystem. Detta kan vara attraktivt i tättbebyggda områden. I andra delar av världen 
har PAC S (Public Access Cordless System) och PHS (Personal Handyphone System) nått 
betydande framgångar. Detta gäller särskilt PHS-systemet i Japan som introducerades 
1995 och nu har nästan 6 miljoner användare. Det används huvudsakligen som en 
begränsad och billig allmän mobiltjänst (tabell 1.5). 
En kombination av mobilkommunikationer och trådlösa teknologier ger utsikter till 
verklig konkurrens i den lokala slingan 
Utöver en roll i utvidgningen av allmänna tjänster både i glest och tätt befolkade områden 
erbjuder kombinationen av mobiltjänster, till priser som konkurrerar mer direkt med 
tjänster som erbjuds i allmänna fasta nät, och trådlösa anslutningar i hem och företag ett 
sätt att utsträcka konkurrensen till den lokala slingan. 
AMPS and IS-95/IS-54 CDMA) används i olika områden, men utan garanti för lösningar som 
erbjuder landsomfattande sökning. 
19 Se artikel 11(2) i direktiv 97/H/EG från Europaparlamentet och rådet om ett gemensamt regelverk 
för allmän auktoriscring och individuella licenser inom området telekommunikationstjänster, 
10.04.1997 EGT Ll 17, 7.5.97 
I flera OECD-länder vinner nu mobiltelefonin fler nya abonnemang än de fasta näten, 
vilket återspeglar en hög penetrering för både mobila och fästa tjänster. Användarna 
förväntas i allt högre grad ersätta sina fasta anslutningar med en mobiltelefon. I en nära 
framtid kan därför mobila och trådlösa nät, tillsammans med infrastruktur för kabel-TV 
där sådan finns, erbjuda användarna verkliga alternativ till de etablerade operatörernas nät. 
Satellitbaserade mobilsystem ger utsikter till global sökning och kan överbrygga gap i 
regioner med mindre välutvecklade kommunikationsnät 
Utsikter till global rörlighet erbjuds nu av satellitburna personliga kommunikationssystem 
(S-PCS) som kommer att skickas upp under de kommande två åren, i många fall med 
utnyttjande av hybridterminaler som kan hantera både satellittjänsten och markbundna 
mobiltjänster. Dessa system ger inte bara användarna möjlighet att hålla kontakten när de 
reser i delar av värden med relativt underutvecklade telenät, utan även potentiell tillgång 
till bredbandskapacitet. 
Digitala mobiltjänster utvecklas som svar på användarbehoven 
GSM-teknologierna fortsätter att utvecklas för att möta användarnas krav på 
ytterligare mobilitet och bättre stöd för data och Internet-baserade tjänster20: 
• 
• GSM Triband-telefon - en hybridterminal som fungerar i GSM-900, DCS-1800 och 
PCS-1900-miljöer - är för närvarande under utveckling. Den låter användaren 
kommunicera via samtliga dessa nät, förutsatt att erforderliga sökningsavtal finns. 
Hybridtelefonerna GSM/PHS och GSM/CDMA har redan utvecklats och visats. Den 
japanska industrin utvecklar också en infrastrukturlösning för samordning av 
GSM/PHS. 
Nya multimediafunktioner utvecklas för GSM utöver de nuvarande möjligheterna till 
röst- och dataöverföring med 9.6 kbit/s21. En sådan utveckling är HSCSD (High Speed 
Circuit-Switched Data) som nyligen standardiserats och vars utrustning väntas 1999. 
Utvecklingen av ett "mobilt Internet" är viktig för den vidare framväxten av mobila och 
trådlösa tjänster. Arbete pågår för att utvidga den mobila multimediakapaciteten22 och 
förbättra stödet för Internetbaserade tjänster inom Internetprotokollet23. Ett 
sammanförande av IP-teknologier och trådlösa tjänster förutses i den nya GPRS 
20 Se t.ex. "UMTS Market Forecast", Analysys/Intcrcai Report, februari 1997 
21 Högre hastigheter är möjliga om man använder sk. tidsmultiplexering, men en sådan utveckling 
skulle kräva avsevärt större bandbredd. Multiplexfunktion för GSM är för närvarande under 
utveckling. 
22 Många tillverkare och operatörer har anslutit sig till det s.k. mobildatainitiativet MDI (Mobile Data 
Initiative). Dess syfte är att testa protokoll för datakommunikation mellan persondatorer, inklusive 
handburna sådana, via GSM-infrastrukturen. 
23 Det verkar finnas ett växande samförstånd mellan industrins aktörer att Internet-protokollet 
(TCP/IP), på vilket Internet-tjänster redan idag baseras, skulle kunna bli det ledande 
transportprotokollet för framtida multimediatjänster och applikationer. 
(General Packet Radio Service) som kommer från ETSI 1998 och vars produkter 
väntas år 2000. 
Globala utvecklingar tjänar de allmänna strategiska intressena i olika delar av 
världen 
Utvecklingen runt om i världen inom mobil och trådlös kommunikation och satellit-PCS är 
ingen isolerad företeelse utan måste ses i ett större sammanhang. 
Marknadens förväntade paradigmskifte från en marknad fokuserad på företag och 
nischanvändare till en massmarknad kan redan ses. I Japan har detta lett till att företag 
inom konsumentelektroniksektorn, som traditionellt har sin styrka på 
konsumentmarknaderna, gett sig in på mobil och trådlös kommunikation. De har nu inlett 
storskalig produktion av nya kommunikationssystem (t.ex. PHS), med utrustning och 
bärbara apparater som så småningom kommer att lanseras på världens massmarknader. 
USA har en stark position inom satellitkommunikationer, mestadels på grund av de stora 
försvarssatsningarna på detta område under de senaste decennierna. Nya kommersiella 
initiativ som Iridium och Teledisc bygger på denna styrkeposition och är redan under 
uppbyggnad eller på planeringsstadiet. Medan Iridium, som enligt planerna tas i 
kommersiellt bruk 1998, inriktar sig huvudsakligen på mobilanvändaren, är ambitionerna 
med Teledisc mycket mer vittgående eftersom projektet syftar till att skapa en 
satellitbaserad, global "supertrafikled" för information som skulle kunna göra markbundna 
nät överflödiga. 
Europa måste hålla jämna steg med dessa globala satsningar och utnyttja sina starka sidor, 
som t.ex. GSM-teknologins nästan globala räckvidd, och sin traditionella kapacitet när det 
gäller integrering av kommunikationssystem. 
2.4. Aktiviteter på global och regional nivå främjar denna utveckling 
Aktioner på global nivå (ITU) 
• På WARC 92 avdelades 230 MHz i frekvensbanden 1885-2025 och 2110-2200 MHz 
för FPLMTS24, inklusive dess satellitbaserade komponent. Europa och Japan 
överväger nu identiska frekvenstilldelningar för tredje generationens markbundna 
mobiltjänster, medan tilldelningen i USA avviker från detta val. WARC 92 avdelade 
emellertid frekvensband för mobiltjänster /' allmänhet snarare än att länka vissa 
frekvenser till specifika teknologier. Därför har en del av frekvensutrymmet i USA 
kunnat ges till andragenerationssystem, så kallade PCS-system. Denna utveckling får 
troligen konsekvenser för möjligheterna att reservera ett gemensamt frekvensband för 
UMTS över hela världen. Följden kan bli en fragmentering av världsmarknaden som 
förhindrar att UMTS utvecklas till ett globalt system. 
• Inom ITU (den internationella telekommunikationsunionen) pågår verksamhet på 
internationell nivå med projektet IMT2000 (International Mobile Telecommunications 
2000), tidigare kallat FPLMTS. En särskild arbetsgrupp (TG8/1) har bildats, där 
24 FPLMTS: Future Public Land Mobile Telecommunications System. Inom ITU: s 
standardiseringsarbete ersätts nu denna förkortning av IMT2000 (International Mobile 
Telecommunications 2000) 
förslag till framtida mobila kommunikationssystem från olika delar av världen 
diskuteras. De europeiska synpunkterna inom detta samarbete saknar dock enhetlighet 
och gemensamt perspektiv p.g.a. viss osäkerhet om den exakta definitionen av tredje 
generationens mobila kommunikationssystem. 
• En regelbunden dialog om framtidens mobila system mellan lagstiftare och industrier 
från EG, USA och Japan har fortsatt inom ramen för FAMOUS25-mötena. 
Åtgärder på europeisk nivå 
• I ett läge med världsomspännande tillväxt för mobil och trådlös kommunikation har 
tillverkare, nätoperatörer, forskningsinstitut och universitet utfört betydande 
forsknings- och utvecklingsarbeten, i synnerhet inom ramen för EG-program som 
RACE (Research and Technology Development in Advanced Communications 
Technologies in Europe) och ACTS (Advanced Communications Technologies and 
Services). Under perioden 1991-1998 kommer ca 180 miljoner ecu i finansiellt stöd 
från gemenskapen att gå till forskning och utveckling rörande mobila, trådlösa och 
personliga kommunikationer, inklusive både markbundna och satellitburna system. 
• Inom Europa har UMTS Forum, med brett stöd från industrin och med assistans av 
kommissionen, satts upp för att involvera ett brett spektrum av intressenter i 
utvecklingen av strategier för UMTS26. Forum utvecklar en gemensam vision för 
UMTS och söker identifiera exakta industri- och användarkrav, inklusive speciella 
behov med avseende på frekvensspektrum. En första rapport kommer att 
sammanställas i juni 1997. 
• ERC (Europeiska radiokommunikationskommittén) har nyligen publicerat ett 
remissförslag om frekvensband för introduktionen av UMTS inom CEPT-länderna. 
Förslaget innebär att banden 1900-1980 MHz, 2010-2025 MHz och 2110-2170 MHz 
avdelas för markbundna UMTS-tillämpningar. Det föreslås också att minst två block på 
30 MHz av frekvensbandet görs tillgängliga till den 1 januari 2002. Krav på att göra 
ytterligare frekvenser tillgängliga inom dessa band behandlas i mån av 
marknadsefterfrågan. 
Remisstiden för förslaget går ut den 30 maj 1997 och ett slutgiltigt beslut, där hänsyn 
tas till gjorda kommentarer, väntas i juni. Detta beslut är endast bindande för de länder 
som beslutar att skriva under det. 
• ETSI har definierat vissa allmänna egenskaper för tredje generationens terminaler och 
nät. Arbete på definitionen av UMTS har pågått under ett antal år. Nyligen publicerade 
ETSI sitt koncept för GMM (Global Multimedia Mobility). Detta koncept lämnar ett 
viktigt bidrag till definitionsprocessen för UMTS. En arbetsplan som kräver utveckling 
25 FAMOUS (Future Advanced Mobile Universal System) håller sedan 1991 årliga möten mellan 
regeringsrepresentanter från USA, Japan och EU för att diskutera framtida mobilsystem, särskilt med 
syfte att säkerställa förmågan att samverka. 
26 The UMTS Forum invigdes formellt den 16 december 1996 och bygger vidare på UMTS-
arbetsgruppens tidigare arbete. UMTS Forum sammanför tillsynsmyndigheter, operatörer, tillverkare, 
satellitoperatörer och andra intressenter och institutioner som ETSI, ERO och ETO. Det finansieras 
via sina 70 medlemmar och har en årsbudget på ca 500 000 ecu. 
10 
av UMTS i två faser har föreslagits, med en första fas som leder till introduktion av 
UMTS-tjänster till år 2002. Viktiga beslut väntas tidigt nästa år angående de 
luftgränssnitt som skall användas för UMTS. 
11 
ETShs målsättningar för UMTS 
1. Integrering av bostads- kontors- och 
cellulära tjänster i ett enda system och en 
användarutrustning (terminal) 
2. Tal- och tjänstekvalitet som är helt 
jämförbar med dagens fasta nät, inklusive 
säkerhet som inte kan äventyras i mobil 
användning 
3. Tjänstemöjligheter t.o.m. multimedia 
4. Tillhandahållande av tjänster och nät hålls 
isär 
5. UMTS-användamummer som är 
fristående från nät- eller tjänsteleverantör 
6. Kapacitet och förmåga att betjäna hela 
befolkningen 
7. Möjlighet till skarvfri och global 
radiotäckning 
8. Radioburen kapacitet upp till 2 Mbit/s 9. Flexibilitet i radioresurser för flera nät 
och trafiktyper inom ett frekvensband 
10. Effektivt utnyttjande av frekvensband 
11. Skapande av direkt satellitåtkomst för 
en massanvändarbas 
12. Användning av frekvensband enligt 
WARC '92 (1885-2025 och 2110-2200 
MHz) 
13. Låga kostnader för tjänster och 
terminaler 
14. Flexibel personalisering, enkel 
användning 
15. Flexibilitet för introduktion av nya 
tjänster och tekniska funktioner 
16. Anpassningsbarhet för olika behov; 
allmänna, privata, bastelefoni för enkel 
telekommunikation; 
bredbandsmultimedia för avancerad 
telekommunikation 
Källa: ETSI TA 24, rapport om GMM (Global Multimedia Mobility) 
12 
3. MOBILKOMMUNIKATIONERNAS VIDARE UTVECKLING : 
VIKTIGA UTMANINGAR OCH FRÅGOR 
3.1. Huvudutmaningar för framtidens mobilkommunikationer 
De informations- och kommunikationsteknologiska industrierna är mycket betydelsefulla 
för den europeiska ekonomin, eftersom de utgör en stor och växande andel av den 
näringslivet. De utgör också en av nycklarna till framtida konkurrenskraft för industriella 
processer, produkter och tjänster och en plattform för det framväxande 
informationssamhället. Om Europa skall kunna bygga vidare på framgången för GSM 
måste två utmaningar bemötas: 
att uppfylla användarnas ändrade behov av mobiltjänster 
• att ytterligare förbättra förutsättningarna för industrins konkurrenskraft inom 
mobilkommunikationssektorn 
Det är viktigt att uppnå dessa mål, inte bara för telekommunikationssektorn utan också för 
ekonomin i sin helhet. Ökad konkurrenskraft för den europeiska mobilindustrin bidrar 
också till att vidareutveckla dess ledande position på den globala marknaden för mobil 
kommunikationsteknologi och mobila tjänster. 
3.2. En ny miljö för UMTS 
Miljön när GSM introducerades (slutet 
av 80-talet) Miljön i dag 
(slutet av 90-talet) 
liten marknad 
nischmarknad för speciella användare 
endast mobil röstöverföring 
nätoperatörer med monopol 
mobil som ensamstående tjänst 
(endast markbunden) 
regional marknad 
begränsad teknologisk innovation som gav 
höga kostnader och begränsat tjänsteutbud stor marknad 
massmarknad, allmänt tillgängliga tjänster 
diversifierade tjänster (ökar fortfarande) 
konkurrens (två eller tre nationella nät i de 
flesta medlemsstater och ökande) 
integrering av tjänster 
(fasta, markbundna mobila, satellit) 
global konkurrensmarknad 
enorma nya teknologiska möjligheter 
(större integrering, kompressionsteknik, 
effektivt frekvensutnyttjande, 
lågenergiinnovationer) som ger lägre 
kostnader för tjänster och utrustning 
Vid försöken att staka ut en väg för en framgångsrik övergång från andra till tredje 
generationens mobilteknologier kan lärdom dras från den tidigare övergången från analoga 
13 
System till GSM. Samtidigt är det viktigt att inse hur radikalt miljön för 
mobilkommunikationer förändrats under den senaste 5 åren. 
Den förändrade miljön innebär att det finns en rad möjliga scenarier för evolutionen mot 
tredjegenerationssystem som kan erbjuda alternativa eller kompletterande vägar för 
utformningen av framtidens mobilsektor. 
Snara beslut från industrin (t.ex. vilka investeringar som skall göras, vilka tjänster som 
skall erbjudas, vilka marknader att satsa på, om fokus skall ligga på utveckling av 
existerande tjänster eller på mer innovativa strategier?) kommer att vara avgörande för att 
bestämma vilken väg den faktiska utvecklingen kommer att ta. Med tanke på 
telekommunikationssektorns specifika krav (t.ex. behovet av samverkan mellan nät samt 
fördelningen av knappa resurser) har de offentliga myndigheterna ett särskilt ansvar för att 
de beslut som fattas främjar utvecklingen av dessa tjänster, och bidrar till att en 
konkurrenskraftig europeisk industri etableras. 
En klar och relativt detaljerad bild av den framtida utvecklingen behövs innan det är 
möjligt att besluta om vilka åtgärder, om några, som kan behövas på en europeisk nivå för 
ett positivt bidrag till den mobila och trådlösa teknologins framtida utveckling. 
3.3. Kärnpunkter för framtida beslut : nyckelfrågor 
Fem nyckelfrågor ligger till grund för besluten om lämpliga regelverk för UMTS. De har 
särskilt att göra med tidpunkten, den metod som skall följas och de konsekvenser som 
besluten kan ha för Europas industriella konkurrenskraft. 
Är detta rätt tidpunkt för att definiera en strategi för introduktion av UMTS, eller 
kommer lagstiftning för tidigt? 
Det förefaller klart att användarnas ändrade förväntningar, i synnerhet på områden 
som multimediatjänster, kommer att tillföra en ny dimension till de tjänster som 
kommer att behövas. Men det faktum att nya teknologier finns och kan visas i dag, är 
ingen garanti för att nya tjänster kommer att accepteras av marknaden eller ens 
behövas av användarna. Detta talar för att tidig lagstiftning bör undvikas. Ett för 
sent agerande kan å andra sidan äventyra evolutionen mot UMTS och potentiellt 
innebära en risk för den europeiska industrins ledande position. 
Råder det samförstånd i Europa om begreppet UMTS och tredje generationens 
mobilkommunikationer? Kommer det att finnas en enda teknologi eller ett antal 
samverkande lösningar baserade på olika teknologier ? 
Den nuvarande GSM-generationen utvecklas fortfarande för att erbjuda användarna 
fler och bättre tjänster inom existerande teknologiska ramar medan nya teknologiska 
möjligheter undersöks. Kommer övergången mot nästa generation av mobiltjänster 
att ske steg för steg genom förbättringar av GSM-teknologin, eller kommer det i 
något skede att krävas en växling från GSM till ett nytt system som erbjuder högre 
kapacitet och datahastigheter redan från starten? Kan övergångslösningar utvecklas 
som kombinerar element från de två systemen, t.ex. användningen av olika 
luftgränssnitt inom en gemensam plattform? Kommer UMTS att konstrueras som ett 
heltäckande system där användarna väljer de serviceelement de behöver, eller som ett 
antal tekniska lösningar som, även om de kan samverka, var och en kräver 
specialiserade terminaler ? 
_ 
Vilka roller bör den privata sektorn respektive de offentliga myndigheterna spela vid 
övergången till UMTS? 
Det står klart att den privata sektorn måste ta ledningen vid skapandet av en ny 
mobilmiljö. Men uppmärksamhet måste också ägnas den roll som offentliga 
myndigheter på nationell och EG-nivå kan spela vid utformandet av en miljö som 
främjar en marknadsledd utveckling av nya system och som erbjuder större urval till 
lägre priser för kunderna. Vilken grad av samförstånd är nödvändig när UMTS 
definieras för att de rätta politiska besluten skall kunna fattas ? 
Hur kan UMTS påverka den Europas industrins konkurrenskraft? 
Bör man vid frekvenstilldelningen prioritera utvecklingen av UMTS före andra mobila 
och trådlösa teknologier ? I så fall, hur skulle detta inverka på Europas förmåga att 
behålla en telekommunikationsindustri som är konkurrenskraftig på global nivå? 
Marknaden utvecklas extremt snabbt över hela världen. Detta inkluderar såväl 
utvecklingen av mobila och trådlösa system som utvecklingen länkad till ett "Mobilt 
Internet ". Vad skulle mot denna bakgrund vara rätt tidpunkt för introduktionen av 
UMTS ? Àr de datum som föreslås av ETSI (introduktion av UMTS på pilotnivå till 
2002 och i full skala 2005) passande ? 
Hur tillgodoser vi bredare sociala och samhälleliga intressen i utvecklingen av det 
"trådlösa informationssamhället"? 
Mobil och trådlös kommunikation anses vara ett viktigt medel för att föra ut 
informationssamhället på massmarknaden. Behövs det ytterligare åtgärder för att 
styra en hållbar utveckling av det "trådlösa informationssamhället", och vilka frågor 
bör i så fall tas upp? Behövs exempelvis ytterligare åtgärder för att säkerställa att 
Europas alla medborgare får tillgång till dessa nya tjänster och teknologier? Hur 
skall alleuropeisk sökning, som är en av de stora fördelarna med GMS, utsträckas till 
framtidens mobila multimediaålder? Framväxten av det "trådlösa 
informationssamhället " kommer också att bero på i vilken mån allmänheten uppfattar 
utrustningen för radiokommunikationer som säker. Forskning för insamling av 
ytterligare data på detta område planeras.27 
27 Kommissionen upprättar för närvarande ett forskningsprogram om de eventuella hälsoeffekterna vid 
användning av mobiltelefoner. Detta följer de rekommendationer från en tvärvetenskaplig 
expertgrupp som i fjol rapporterade att hittills utförda undersökningar och befintlig litteratur inte 
påvisar några ökade hälsorisker, men också att data är knapphändiga och otillräckliga för att dra 
bestämda slutsatser i detta skede och att ytterligare forskning behövs, i synnerhet när det gäller de 
atermiska effekterna. 
15 
3.4. Att skapa förutsättningar för utveckling: nyckelfrågor om offentliga 
myndigheters roll 
Regelverket: 
EG har lagt fram ett heltäckande regelverk för en full liberalisering av 
telekommunikationssektorn från den 1 januari 1998. Detta regelverk täcker både fasta och 
mobila kommunikationstjänster. Det är avsett att vara teknologiskt neutralt och tillräckligt 
flexibelt för att tillgodose nya teknologiska och marknadsmässiga utvecklingar. Med tanke 
på UMTS bör dock regelverket ses över för att fastställa om introduktionen av UMTS 
nödvändiggör några ändringar sett ur det medellånga perspektivet: 
Kräver UMTS ytterligare ändringar i det övergripande regelverket för 
telekommunikationer? 
Det omfattande befintliga och framtida regelverket för konkurrens på den inre 
marknaden behandlar huvudaspekter som licensiering, förmåga att samverka, 
samhällsomfattande tjänster samt tilldelning av nummer och frekvenser. Det syftar till 
att skapa regler som kan tillämpas på företag som tillhandahåller tjänster via fasta, 
mobila och trådlösa anslutningar. En första prioritet måste vara ett ejfektivt 
genomförande av nuvarande EU-lagstiftning och snabb genomföring av beslut om 
frekvensfrågor i den europeiska radiokommunikationskommittén (ERC). 
En nyckelprincip inom detta regelverk är skapandet av villkor för tillhandahållande av 
innovativa tjänster. Regelverket öppnar också upp processen för tilldelning av 
frekvenser och/eller licenser genom att hindra medlemsstaterna från att automatiskt 
bevilja licenser till etablerade operatörer, samtidigt som det också förebygger att 
sådana operatörer automatiskt vägras licens för nya eller ytterligare mobilsystem om 
inte denna vägran motiveras av att den förhindrar att en dominant position uppstår 
eller stärks på en existerande marknad. I ljuset av marknadsutvecklingen kan vissa 
aspekter i samband med tillhandahållandet av allmänna tjänster behöva omprövas i 
framtiden. 
Medför UMTS speciella konkurrensfrågor som bör hanteras på en europeisk nivå? 
En av huvudfrågorna när det gäller rättvis marknadskonkurrens gäller 
sökningsaspekten. Åtminstone i ett inledande skede kan UMTS-systemen behöva träffa 
sökningsarrangemang med GSM-näten för att nå en tillräcklig grad av nationell och 
internationell täckning. På basis av kommersiella avtal mellan operatörer skulle en 
vägran att ingå sökningsavtal med UMTS-operatörer kunna bli ett allvarligt hinder 
för UMTS-systemens användning. Den kan också utgöra en konkurrensbegränsande 
handling enligt EG-fördragets konkurrensregler. I ett senare skede kommer sökningen 
att få en ny dimension vart efter som nya mobila och/eller fasta tjänstesegment 
smälter samman. Detta kommer att kräva en noggrann övervakning av 
sökningsarrangemangen. 
16 
Frekvensfrågor i samband med UMTS: 
Vilka är frekvenskraven för UMTS? Vilket beslut bör fattas avseende reservering av 
frekvenser med tanke på UMTS ? 
Inom de frekvensområden som avdelades för mobil kommunikation på WARC 92 är 
tidiga åtgärder för att tilldela exakta frekvensband för UMTS troligen av kritisk 
betydelse för dess utveckling i Europa och över hela världen. I detta sammanhang 
följer kommissionen noggrant kommentarerna och reaktionerna på det förslag till 
ERC-beslut som nämndes ovan. 
Tillvägagångssättet vid frekvenstilldelningen för andra generationens system var olika 
i EG och USA. Tidiga beslut angående GSM-frekvenstilldelning, och rensning av 
dessa frekvenser i medlemsstaterna till ett bestämt datum, var avgörande för GSM:s 
framgång. I USA däremot fortsätter flera digitala standarder att konkurrera, och 
licensgivningen för PCS-banden har inte länkats till användningen av en specifik 
teknologi. Vilken balans behöver uppnås med tanke på UMTS mellan en snar 
frekvenstilldelning för UMTS oçh behovet att hålla möjligheten öppen för konkurrens 
mellan framtida mobila system, med de fördelar detta kan medföra ifråga om 
innovation, tjänstekvalitet och urval? När behöver beslut om frekvenstilldelning 
fattas? Bör tilldelningen av frekvenser vara tjänsterelaterad (t.ex. för 
multimediamobiltjänster) eller teknologiinriktad (dvs. för att lämna utrymme för en 
eller flera samverkande teknologier) ? 
Vilka prioriteter kan fastställas för Europa i samband med UMTS vid de kommande 
WRC-mötena? 
Àven om viktiga beslut om frekvensband för FPLMTS togs vid WARC 92 bör, med 
tanke på det framväxande UMTS-konceptet, behovet av att utveckla ett tydligt 
europeiskt perspektiv före de kommande WRC-mötena beaktas. Klara beslut angående 
frekvensbanden kommer att vara avgörande för utvecklingen av de framtida systemen 
och för att visa en klar politisk satsning på tredje generationens system - även om 
valet av teknologi för sådana system avgörs i ett senare skede. 
Standardiseringsfrågor: 
Skapar UMTS nya prioriteter eller behov av ett nytt standardiseringstänkande? 
Allt eftersom grunddragen för UMTS eller andra tredjegenerationssystem framträder 
kommer troligen ETSI att fortsätta att spela en central roll i nära samarbete med 
UMTS Forum och andra intressenter för att avgöra de exakta standardiseringskraven. 
Hur kan man säkerställa att denna process förblir tillräckligt öppen för att utveckla 
ett brett samförstånd mellan intresserade parter både inom och utanför gemenskapen? 
Hur kan man säkerställa att utvecklingen av UMTS finner den rätta balansen mellan 
formell, öppen standardisering, där sådan är tillämplig (och vilket innebär vissa 
minimitider för dess antagande), och industriutvecklade de facto-stanaarder av mer 
17 
patentmässigt slag som ofta utvecklas i en takt som är mer anpassad till den snabba 
livscykeln för de informationsteknologier och tjänster som UMTS troligen kommer att 
erbjuda? 
GSM är en heltäckande och öppen standard som tillät utvecklingen av olika 
tjänsteformer samtidigt som GSM-plattformens integritet bibehölls. I vilken 
utsträckning kan eller bör ett liknande tillvägagångssätt användas för UMTS-
konceptet ? 
Kräver UMTS en nyorientering av standardiseringen från telekommunikation som 
sådan och mot informationsteknologin ? 
Hur kan standardiseringsaktiviteterna omorienteras i tillräcklig utsträckning från en 
telekommunikations- och nätverkscentrerad inriktning till att ta hänsyn till den mycket 
snabba utvecklingen på servicesidan, t.ex. att ta hänsyn till efterfrågan av mobil 
åtkomst för Internet/Iritranet-tjänster (i TCP/IP-världen) och multimediatjänster i 
allmänhet ? 
18 
• Forskning och utveckling: 
Vilka är de strategiska mål för forskning och utveckling som bör eftersträvas inom 
ramen för mobila och personliga kommunikationer. 
Inom Tredje och Fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling har betydande 
bidrag gjorts på europeisk nivå mot utveckling och validering av väsentliga 
teknologier, komponenter, system, nätverk, tjänster och applikationer för mobil och 
trådlös kommunikation. Sådana satsningar har bidragit till att bibehålla ett europeiskt 
ledarskap på detta område. Den snabba utvecklingen och den allt viktigare roll som 
markbundna och rymdbaserade trådlösa kommunikationer spelar pekar på ett behov 
att öka forsknings- och utvecklingsinsatserna inom denna sektor under det 5:te 
ramprogrammet. Huvudmålet med arbetet skulle bli att säkerställa global samverkan i 
framtida integrerade telekommunikationsnät för att ge tillgång till 
bredbandsmultimedia för vem som helst, var som helst, när som helst, via mobila och 
trådlösa tjänster med en kapacitet och kvalitet som är jämförbar med tjänsterna i 
fasta nät. 
Vilken nivå av forsknings- och utvecklingsansträngningar kan förutses i förberedelserna 
för UMTS ? 
Forskning och utveckling är viktig eftersom den skapar vetenskaplig och teknisk 
kompetens och samtidigt bidrar till ett tidigt samförstånd om de väsentligaste 
teknologiska alternativen. Ett sådant samförstånd utgör grunden för 
standardiseringsprocessen nedströms och förbättrar Europas konkurrenskraft. I vilken 
omfattning har de teknologier som UMTS kräver blivit tillräckligt undersökta inom 
ramen för forsknings- och utvecklingsansträngningarna, och vilka ytterligare 
satsningar på forskning och utveckling behövs ? 
Internationella aspekter: 
Vilka former av samarbete bör EG prioritera i samband med UMTS ? 
/ utvecklingen av tredjegenerationssystemen måste hänsyn tas både till förslag om 
regionala och globala tjänstekoncept och till WTO:s avtal om telekommunikationer. 
Mer än 60 WTO-medlemmar har gjort åtaganden i frågor som tillträde till marknader 
för mobiltjänster och frekvenser. I detta sammanhang måste EG och dess 
medlemsländer, operatörer, tillverkare och tjänsteleverantörer aktivt samarbeta med 
organisationer och företag på en global nivå för att säkerställa att framtida system 
uppfyller användarkrav på en hög grad av global förmåga att samverka och är 
kompatibla med gjorda WTO-åtaganden. I utvecklingen av koncept för UMTS i 
Europa, var bör initiativ till globalt eller regionalt samarbete förutses och på vilka 
mål bör de fokuseras ? 
Hur kan ett UMTS-koncept som utvecklats inom Europa bäst föras fram i 
internationella organisationer ? 
Kommissionen stöder ett fortsatt samarbete när det gäller frekvenstilldelning för 
tredje generationens digitalsystem och trådlösa lokala slingsystem, och pä 
19 
standardiseringsområdet. Hur kan medlemsstaterna bäst, i enlighet med EG-
fördraget, bäst samordna sina positioner i internationella organisationer och forum 
där beslut om frekvenser fattas ? Hur kan det globala samarbetet på 
standardiseringsområdet förstärkas ? 
Hur kan nuvarande satsningar av medlemsstaterna och kommissionen inom ramen för 
reguljära kontakter med andra länder bäst användas för att främja europeiska positioner 
angående framtida mobilsystem ? 
20 
4. SLUTSATSER 
Efter det framgångsrika inrättandet av en miljö för andra generationens digitala mobila, 
cellulära kommunikationssystem växer nu krav fram på en ytterligare utveckling av de 
mobila och trådlösa systemen. Användarna lägger tonvikten på integrering av mobila 
kommunikationstillämpningar, högre prestanda (i synnerhet när det gäller multimedia), 
global och skarvlös täckning av trådbundna och trådlösa tjänster och större 
kundanpassning av tjänsterna. 
Ännu återstår många oklarheter när det gäller konkreta specifikationer för nästa 
generations trådlösa system, men diskussionsprocessen mellan marknadsaktörerna och 
inom standardiseringsorganen har inletts. Resultaten, i synnerhet från UMTS Forum och 
ETSI, kommer att vara av stor betydelse för definitionen av ett UMTS-koncept. I detta 
sammanhang måste de europeiska tillverkarnas och operatörernas legitima intressen vägas 
mot användarnas intressen. 
Kommissionen har identifierat flera områden där satsningar på europeisk nivå kan vara 
viktiga, nämligen lagstiftning, standardisering, frekvenstilldelning, forskning och 
utveckling och internationellt samarbete. Målsättningen är att skapa ett regelverk som 
leder till större urval, förbättrad kvalitet och lägre priser för alla användare av 
mobiltjänster, samtidigt som det säkerställer full konkurrens i en miljö som stärker den 
konkurrenskraft som sektorn hittills uppnått. 
Den senaste utvecklingen av lagstiftningsmiljön med sikte på full liberalisering av 
telekommunikationerna har gett ett heltäckande regelverk för både fasta och mobila 
telekommunikationssystem. Det kommer att bli viktigt att bedöma detta regelverks 
flexibilitet med tanke på de nya krav som framväxten av ett UMTS-koncept kan ställa på 
det. Samma sak gäller när man beslutar om turordningen för standardisering och den 
lämpligaste fördelningen av frekvenserna i de frekvensområden som hittills reserverats för 
UMTS. Den föreliggande ERC-remissen kommer att lämna ett viktigt bidrag i detta 
avseende. 
På internationell nivå stöder kommissionen samarbete inom berörda organisationer när det 
gäller frekvenstilldelning och standardisering av tredje generationens digitalsystem på basis 
av det UMTS-koncept som för närvarande diskuteras. 
Detta meddelande är avsett att ge alla intresserade parter möjlighet att ta del i den 
diskussion om UMTS framtid som redan påbörjats inom industrin. Kommentarer och 
åsikter välkomnas i alla frågor som tas upp i meddelandet. På basis av svaren på detta 
meddelande och andra relevanta faktorer kommer kommissionen, om och när så är 
lämpligt, att föreslå åtgärder för beslut i Europaparlamentet och rådet. 
Kommentarer28 skall sändas senast den 15 juli 1997 till Europeiska Kommissionen, DG 
XIII/A/1, rue de la Loi 200, B-1049 Bryssel, att. Mr. de Cockborne 
(fax + 32 2 296 83 91) eller via e-post till: umts@bxl.dgl3.cec.be. 
28 Kommentarerna kommer att göras offentliga för allmänheten om inte annat uttryckligen begärs. 
21 
Bilagor 
At-ti. 
INNEHÅLL I BILAGORNA 
BILAGA I: EUROPAS MOBILKOMMUNIKATIONER I SIFFROR 24 
BILAGA II: REGELVERK FÖR MOBILA KOMMUNIKATIONER 27 
BILAGA III: ÖVERSIKT ÖVER FREKVENSER FÖR MOBILA 
KOMMUNIKATIONER 29 
BILAGA IV: FÖRTECKNING ÖVER FÖRKORTNINGAR 33 
23 
BILAGA I: MOBILKOMMUNIKATIONER I EUROPA I SIFFROR 
100 
= 15 
Sep-93 Mar-94 Aug-94 Mar-95 Sep-95 Apr-96 Sep-96 Mar-97 
nalogue HM Digital _^_ Penetration 
källa: Mobile Communications 
Tabell 1.1: Ökningen av antalet mobiltelefonabonnemang i Europa 
15 20 
% of population 
källa: Mobile Communications 
Tabell 1.2: 
(mars 97) Mobilkommunikationernas genomslag i olika länder 
24 
7-E: 
6-& 
5 # 
i41 
T 3 
i il 
g 03 
ATd//a: ^MG 
Tabell 1.3: Europas mobiltelefonabonnemang: analoga/digitala 
total DECT terminal equipment estimates 
30.000.000 
25.000.000 
20.000.000 -fi 
15.000.000 
10.000.000 
5.000.000 4 
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 
källa: IÎTSI 
Tabell 1.4: Spridningen av DECT i Europa 
25 
PHS subscribers (Japan) 
6,000,000 
5,000,0001 
4,000,00QÏ 
3,000,0001 
2,000,000. 
1,000,0001 
Jul-95 Sep-95 Nov-95 Jan-96 Mar-96 May-96 Jul-96 Sep-96 Nov-96 Jan-97 
källa: MPT, Japan 
Tabell 1.5 Spridningen av PHS i Japan 
26 
BILAGA II: REGELVERK FÖR MOBILA KOMMUNIKATIONER 
Efter 1994 års grönbok om mobil och personlig kommunikation har EG utarbetat en 
vision av personkommunikationsmiljön som återspeglar den ökade sammansmältningen av 
trådbundna och trådlösa, fasta och mobila lösningar for att uppfylla användarkraven. I 
synnerhet har regelverket29 etablerat nyckeldatum för ett ytterligare öppnande av mobil 
kommunikation över hela EG. 
NYCKELDATUM FOR UTVECKLINGEN AV MOBILTJANSTERI EG 
November 1996 
• Anmälan om åtgärder vidtagna för att upphäva speciella och exklusiva rättigheter till 
mobiltelefoni; 
• Anmälan om åtgärder vidtagna för att häva restriktioner för mobiloperatörer att skapa 
egna nät/mikrovågslänkar och/eller använda infrastrukturer ägda av tredje part i sina 
mobilnät ; 
• Anmälan om åtgärder vidtagna för att möjliggöra för mobiloperatörer att direkt 
sammankoppla sina nät med fasta eller mobila nät i andra EG-länder30 ; 
Januari 1998 
• Medlemsstaterna måste behandla ansökningar om licenser att driva DCS 1800-tjänster, 
i mån av tillgängliga frekvenser. 
• Nuvarande operatörer av fasta eller mobila nät far inte automatiskt beviljas nya 
frekvenser/licenser för nya mobiltjänster, i synnerhet DCS 1800-tjänster, inte heller får 
de automatiskt vägras ansöka om sådana frekvenser/licenser om det inte kan visas att 
ett beviljande till ifrågavarande operatör skulle eliminera effektiv konkurrens genom att 
förstärka de etablerade operatörernas (gemensamma) dominanta position. Restriktioner 
skall avlägsnas, där sådana finns, som förhindrar försäljning och användning av 
flerfunktionsutrustning som gör att samma telefonapparat kan användas för flera olika 
mobilsystem, t.ex. en GSM-DECT-telefon. 
Dessutom främjas mobilkommunikationernas utveckling av nyckelelement i de allmänna 
liberaliseringsregler som gäller både fasta och mobila nätoperatörer och leverantörer av 
tjänster. Detta regelverk är avsett att vara teknologineutralt. Samtidigt begränsar det 
29 
30 Se särskilt kommissionens direktiv 96/2/EG den 16 januari 1996 som ändrar direktiv 90/388/EEG 
med avseende på mobil- och personkommunikation, EGT L 20/59, 26.1.96. (Mobildirektivet); 
kommissionens direktiv 96/19/EEG avseende införande av fri konkurrens på 
telekommunikationsmarknaden, EGT L74, 22.3.96; direktiv 97/.../EG från Europaparlamentet och 
rådet angående ett gemensamt regelverk för allmän auktorisering och individuella licenser inom 
området telekommunikationstjänster, EGT L...., direktiv 97/ /EG från Europaparlamentet och rådet 
angående samverkan inom telekommunikationer för att säkerställa samhällsomfattande tjänster och 
samverkan genom tillämpning av principerna för öppna nätverk (ONP), EGT .. 
Ytterligare övergångsperioder som fördröjer direkt samverkan till 1 Januari 1999 har accepterats for 
Irland and Portugal. Beslut angående Grekland och Luxemburg fattas senare. 
27 
lagstiftningsingreppen till det minimum som är nödvändigt för att trygga effektiv 
konkurrens och skydda allmänhetens intressen. 
Detta innebär t.ex. att mobiloperatörerna har rätt att : 
• sammankoppla till det allmänna fasta telenätet i sitt medlemsland ; 
• dra fördel av kostnadsinriktade priser för sammankoppling med nät vars operatörer har 
betydande marknadskraft, liksom rätt att välja fristående erbjudanden om 
sammankoppling från en standardlista ; och 
• erhålla licenser på basis av öppna, transparenta och icke diskriminerande procedurer 
inom fastställda tidsgränser. Medlemsstaternas möjlighet att begränsa antalet licenser 
som beviljas får endast styras av tillgången på radiofrekvenser eller, på temporär basis, 
brist på tillgängliga nummer. 
Ett nyckelmål för regelverket är att säkerställa en balans mellan lagstiftningen och 
konkurrensgraden på enskilda marknader. När marknadsaktörer åläggs skyldigheter måste 
de nationella lagstiftande myndigheterna ta hänsyn till dessa aktörers position på den 
ifrågavarande marknaden och graden av konkurrens på marknaden. Således är 
mobiloperatörerna i detta skede inte föremål för så mycket detaljerad lagstiftning angående 
tjänstekvalitet eller prisövervakning som den som åläggs operatörer av fasta nät med 
betydande marknadskraft. Dessutom kommer, vid bedömningen om mobilnäten har 
betydande marknadskraft, den relevanta marknaden ofta att vara hela 
telekommunikationsmarknaden snarare än bara mobilsektorn. 
Oaktat detta kan mobiloperatörerna på andra områden redan komma att åläggas ansvar 
som hör till rollen som leverantörer (ofta på nationell basis) av allmänna 
telekommunikationsnät och/eller -tjänster. 
28 
BILAGA m: ÖVERSIKT AV FREKVENSER FOR MOBILA 
KOMMUNIKATIONER 
Tabell III.l ger en översikt över det frekvensspektrum som används för olika 
mobilteknologier i Europa. 
Tabell III.l: Översikt av spektrum som används av olika mobiltjänster i Europa 
Frekvensområde System 
47-88 MHz CT1, personsökning, PMR, MOBITEX 
138-174 MHz först PLMNs31 > RC2000, PMR, PAMR (MPT 1327), ERMES, personsökning32, 
MOBITEX 
380-430 MHz TETRA 
420-470 MHz RC2000, NMT 450, System C, RTMS, PMR, personsökning 
862-960 MHz TACS, ETACS, NMT 900, GSM, DSRR, CT2, PMR 
1670-1900 MHz TFTS33, DCS 1800, DECT 
1885-2200 MHz FLMTS/UMTS 
Källa: KPMG b 
Tabell III.2 visar de harmoniserade frekvensband som avdelats för valda mobilsystem i 
Europa. Underlaget för en harmoniserad tilldelning av frekvensbanden i Europa har hittills 
utgjorts av två mekanismer: EG:s direktiv (dvs. för GSM, DECT och ERMES) och ERC-
beslut. 
Tabell III.2: Frekvensband som tilldelats för valda mobilsystem i Europa 
System 
GSM 
DCS 1800 
DECT 
ERMES 
TFTS 
DSRR 
TETRA Tilldelad frekvens 
890-915 MHz och 935-960 MHz 
1710-1785 MHz och 1805-1880 MHz 
1880-1900 MHz 
169.4-169.8 MHz 
1670-1675 MHz 
888-890 MHz och 933-935 MHz 
380-400 MHz för räddningstjänster 
och 410-430 MHz för offentliga 
myndigheter Underlag för tilldelning 
87/372/EEC 
ERC/DEC/(95)3 
91/281/EEC 
90/544/EEC 
ERC/DEC/(92)1 
ERC/DEC/(96)6 
ERC/DEC/(96)4 
Källa: Europeiska kommissionen, ERC 
3 ' Dc flesta har redan avaktivcrats eller kommer att avaktiveras inom kort. 
32 Huvudsakligen POCSAG. 
33 Tilldelning av ITU/WARC92. 
29 
Tabell III.l ger en översikt över frekvenser som tilldelats för GSM och analoga tjänster i 900 
MHz-bandet. 
Tabell III.l: Frekvens tilldelade för GSM och analoga cellulära system i 870-960 MHz-
bandet 
MHz 
960-
950-
Q940-
930-
920-
910 
==•900 
890 
880-
870. m -0 
n^P&^iåiäiii a CZ3 WM 
mm 
o. •£ .2 
SI» 2 E B « B Z 
Eilia frequency used for GSM technology 
| | frequency used for analogue technology frequency range not confirmed 
Källa: KPMG 
Utnyttjandet av frekvenserna i detta område är tämligen likartat i de olika länderna. 
Vissa länder har tagit frekvensharmoniseringen till dess gräns och helt koordinerat 
sina GSM-frekvenser. Därigenom minimeras interferensproblemen och både 
användare och operatörer får färre problem. 
Även om frekvensanvändningen samordnas finns det stora skillnader i de 
bandbredder som tilldelats operatörer i olika länder, och även olika operatörer inom 
samma land. I vissa fall kan skillnaderna mellan länder vara berättigade beroende på 
olika marknadsförhållanden, i synnerhet beträffande användningen av analoga system 
omkring 1990 när GSM introducerades. 
Att motivera skillnader inom länder är dock svårare. Mycket ofta kommer en 
etablerad operatör med en mobiltelefoniavdelning att dra fördel av tillgången till 
både analoga och digitala frekvensband. Detta ger en privat operatör i samma land 
ett betydande nackdel. 
30 
Tabell III.2 visar de frekvenser som används för mobil kommunikation i 1800 MHz-bandet. 
lallocated to DCS 1800 * frequency range not confirmed 
used for DCS 1800 services 
Källa: ERO 1995 
Tabell III.2: Frekvenstilldelning och användning för mobila cellulära system i 1800 MHz-
bandet 
Införandet av DCS-1800 är fortfarande i sin linda jämfört med GSM, även om regelverket 
nu ålägger EG-medlemsstaterna att behandla ansökningar om licenser för sådana system 
från den 1 januari 1998. Många länder utanför EG, i synnerhet i Östeuropa och de baltiska 
staterna, har inga planer alls att introducera denna teknologi. Ett av huvudskälen för detta 
är att frekvenser som avdelats för DCS-1800 krockar med den nuvarande 
frekvenstilldelningarna för andra system i många länder. 
1992 års ITU:s världsradiokonferens (WARC) avdelade, på världsbasis, 230 MHz i 2 
GHz-bandet för FPLMTS/IMT-2000, inklusive både markbundna och satellitburna 
komponenter. Målsättningen var att, genom tillämpliga globala standarder och 
koordinerad tilldelning av frekvenser från nationella och regionala myndigheter, etablera 
allmänna och personliga kommunikationer utan gränser genom en skarvlös infrastruktur. 
Hela det 230 MHz frekvensområde som avdelades på WARC-92 reserverades i Europa 
för tredje generationens UMTS-teknologi. På annat håll, och särskilt i USA, är situationen 
betydligt mer komplicerad och föga hopp finns om att någonsin nå fram till en gemensam 
global standard med de olika regionala lösningar som redan existerar. 
Tabell III. 3 visar tilldelningen av frekvensband för framtida mobilkommunikationer och 
den nuvarande situationen i olika av världen. 
31 
MSS= Mobile 
Satellite System 
1700 2 4 6 8 1800 2 4 6 8 lg00 2 4 6 8 2000 2 4 6 8 2100 20 40 6 8 220020 40 6 8 
-o—o—o—a—i—p—o—o—e,—.—q—o,—a—q—•—Q—q—o,—o,—,—,—,—q—o, ,—,—i—q—q 
Tabell III.3: Frekvenstilldelning för framtida mobila kommunikationer (FPLMTS) kring 2 
GHz 
32 
BILAGA IV: LISTA ÖVER FÖRKORTNINGAR 
ACTS Advanced Communications Technologies and Services 
CDMA Code Division Multiple Access 
CEPT European Conference of Postal and Telecommunications Administrations 
D-AMPS Digital cellular communications from North America 
DCS-1800 Digital Cellular communication System, liknar GSM men använder 1800 
MHz 
DECT Digital Enhanced Cordless Telecommunications 
ERC European Radiocommunications Committee 
ETSI European Telecommunications Standardisation Institute 
FAMOUS Future Advanced Mobile Universal System 
FPLMTS. Future Public Land Mobile Telecommunications System 
GMM Global Mobile Multimedia, koncept utvecklat av ETSI 
GPRS General Packet Radio Service 
GSM Global System for Mobile 
HSCSD High-Speed Circuit Switched Data 
IMT2000 International Mobile Telecommunications 2000 
IP Internet Protocol 
ITU International Telecommunications Union 
OECD Organisation for European Cooperation and Development 
PACS Public Access Cordless System 
PBX Private Branch Exchange 
PHS Personal Handyphone System 
PCS-1900 Personal Communication System, i princip GSM vid 1900 MHz 
RACE Research and technology development in Advanced Communications in 
Europe 
PCS Personal Communication System 
S-PCS Satellite-based Personal Communications System 
TCP/IP Transmission Control Protocol/Internet Protocol 
UMTS Universal Mobile Telecommunications System 
WARC/WRC World (Administrative) Radio Conference 
WLL Wireless Local Loop 
WTO World Trade Organisation, Världshandelsorganisationen 
33 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 217 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 16 
Katalognummer : CB-CO-97-259-SV-C 
ISBN 92-78-20742-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
3°1