Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Grönbok - 'Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum'"

(97/C 206/03)

Den 2 augusti 1996 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande över ovannämnda grönbok.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarade för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 4 april 1997. Föredragande var Roger Burnel.

Vid sin 345:e plenarsession den 23-24 april 1997 (sammanträdet den 23 april 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande genom 107 röster för, 3 röster emot och 5 nedlagda röster.

1. Reflexioner över dagsläget

1.1. Samtidigt som kommissionen publicerade grönboken om informations- och kommunikationsteknologi (IKT) presenterades Booz, Allen och Hamiltons studie som beställts av det nederländska ordförandeskapet. I denna rapport redogörs för Europeiska unionens eftersläpning inom informations- och kommunikationsteknologiområdet, när det gäller frågan om hur det europeiska näringslivet står sig i fråga om material, mjukvara och utnyttjande av dessa teknologier.

Exempel: Bland de 20 största företag som producerar hård- eller mjukvara är endast 2 europeiska - SAP och Software AG. Europeiska unionen har varit framgångsrik endast inom de minst vinstgivande sektorerna: kommutering, mobila telekommunikationer och speciella halvledare. 1 av 10 i USA har tillgång till en dator medan motsvarande siffra för de största länderna i Europa är 1 av 20. 90 % av de europeiska eleverna lämnar skolsystemet utan att någonsin ha rört vid en dator. I detta sammanhang bör det dock påpekas att de amerikanska universiteten har ett försprång, medan det är sämre ställt på lägre nivåer inom skolan.

1.2. När det gäller IKT är det en ekonomisk och kulturell avgrund som skiljer Europeiska unionen och de amerikanska och asiatiska konkurrenterna åt. Att komma med undanflykter, diskutera eller leta efter syndabockar tjänar inget till. Tiden och snabb respons är avgörande för konkurrenskraften och i förlängningen för företagens utveckling. "När hästen väntar på att gräset ska växa riskerar han att dö av hunger!"

Grönboken kommer alltså i rättan tid.

1.3. Med tanke på vad som står på spel och vilka konsekvenserna skulle kunna bli, varken eller bör Europeiska unionen, anse spelet förlorat.

Genom att samla sakkunskapen har européerna visat sin skicklighet och effektivitet när det gäller vetenskaplig forskning, teknologiska och produktionsmässiga tillämpningar av pålitlig och hög kvalitet.

1.4. Med tanke på vilka konsekvenser som brist på entusiasm och dynamik skulle kunna få, är det viktigt att ta itu med problemen.

2. Kommer grönbokens läsare att bli besvikna?

2.1. Grönbokens titel är frestande. Man sätter människan i centrum. Man har gått vidare från inriktningen på företagens Europa, även om detta inte betyder att man vänt dem ryggen. Informationssamhället kräver en ny slags humanism. Leve medborgarnas Europa, ett Europa för kunskap, arbete, lika rättigheter och möjligheter!Vem skulle kunna vara emot det?

2.2. ESK samtycker till många av grönbokens delar. Tyvärr måste man konstatera att:

2.2.1. För liten tyngdpunkt läggs på vardagslivet, där IKT har betydande potential, och där det finns möjligheter till nya, stora marknader och därmed nya arbetstillfällen. Vissa delar av utvecklingen går i täten - andra följer enbart efter. Framsteg har alltid gjorts och kommer alltid att göras.

2.2.2. Ett antal vägar nämns, men man ger alltför få konkreta förslag när det gäller hur man skall nå dem. Hur användbara och viktiga de filosofiska funderingarna än må vara måste de konkretiseras om man skall kunna ge ett trovärdigt svar på medborgarnas förväntningar och behov i en snabbt föränderlig tid. Detta är ett tillfälle att påminna om att ESK redan har begärt att man skall "utvärdera investeringsbehoven och studera inverkan på sysselsättningen, genomförandet och utnyttjandet av informationsmotorvägarna och de nya tjänsterna" ().

2.2.3. Enligt grönboken är IKT en möjlighet att få igång en viktig debatt, som för övrigt alltid är helt öppen, med tanke på dess grundläggande betydelse. Det förvånar inte att kommissionen till exempel betonar arbetsorganisation, utbildning, hälsa och tillgång till vård, befolkningens åldrande och konsekvenserna av detta, vikten av lättillgänglig förvaltning och fysisk planering... Eftersom det är frågor som kräver respekt för människan och livskvaliteten och som ifrågasätter grundläggande principer, krävs det att man direkt tar itu med alla dessa frågor, utan dröjsmål. Man måste dock se till att IKT ingår i debatten som ett medel, så att man kan ta vara på respektive ta itu med alla dess inneboende möjligheter och risker i förväg.

2.2.4. Detsamma gäller den sociala dialogen och de institutioner som grönboken riktar speciell uppmärksamhet på. Förvisso kan man tänka sig att detta är en möjlig lösning, men man kan inte ge en teknologi en roll som initiativtagare med det ansvar, den auktoritet och den kunskap som arbetsmarknadens parter har och som finns inom lagstiftningen.

2.2.5. Dessutom kan dialogen på arbetsmarknaden bidra till att göra opinionen och företagen medvetna om de möjligheter som utvecklingen av IKT innebär. Den relativa bristen på tjänster inom vissa regioner är ett av tecknen på en social, ekonomisk och kulturell underutveckling. För att lösa denna situation bör man utnyttja alla medel, inklusive dialogen på arbetsmarknaden, för att utveckla "en tjänstekultur" i samhället och företagen.

3. Kommissionen inleder debatten

3.1. Efter mötet i Dublin har kommissionen inlett diskussioner med de organisationer som man brukar få synpunkter från. Hur bred denna panel än är, ingår tyvärr inte alla nationella representanter för alla aktörer som är intresserade. ESK beklagar detta, liksom man beklagar att de fortsatta nationella diskussionerna inte alltid har fungerat. På grund av frågans komplexa natur och dess inverkan är det förvånande att grönboken inte gett större massmedialt eko.

3.2. Kommissionen vill också ha direkta reaktioner från medborgarna. Hade det inte varit önskvärt, ur pedagogisk synpunkt - kommissionen eftersträvar en pedagogisk inriktning - att utnyttja alla hjälporgan ()? Det skulle ha varit mer effektivt, man skulle ha vunnit tid och bilden hade inte blivit förvrängd.

3.3. Inom ESK är man mycket intresserad av att få ta del av resultaten av dessa diskussioner. Man önskar att frågan skall återremitteras till de organisationer och personer som svarat på kommissionens appell.

4. Varken bra eller dåligt

4.1. All teknologi, liksom Aisopos språk, kan vara av bästa eller sämsta slag. Genom sin natur är en teknologi ett medel som är moraliskt och politiskt neutralt.

4.2. IKT återspeglar den mänskliga intelligensen, och teknologin har inte det minsta eget ansvar. Maskinen utför order. Att säga "det är datorns fel" är bara ett dåligt skämt.

5. Informations- och kommunikationsteknologins inverkan på sysselsättningen

5.1. Grönbokens författare är relativt optimistiska när det gäller informations- och kommunikationsteknologins möjligheter att skapa arbetstillfällen. Under inledningsfasen tenderar all ny teknologi att ersätta jobb som sköts av människor, och sedan att skapa nya jobb. Av olika skäl motsvarar dessa nya jobb inte de gamla, vare sig när det gäller antal eller typ av arbete.

5.2. På sikt kommer IKT att skapa arbetstillfällen inom EU, om marknadsvillkoren, utbud och efterfrågan, är gynnsamma. Därför är det viktigt med till exempel forskning, utbildning, grundutbildning och vidareutbildning, planering av personalbehov osv. Frågan är vilken sorts arbete man skall utbilda sig till och hur många som behövs?

5.3. Den tidigare nämnda studien av Booz, Allen och Hamilton kom fram till att det skulle ha skapats 1 miljon arbetstillfällen inom olika IKT-sektorer, utan att nämna några exakta siffror, om man inom Europeiska unionen hade haft samma tillväxttakt som inom motsvarande områden i USA. Under perioden 1990-1995 var tillväxttakten 9,3 % i USA och 2,4 % inom Europeiska unionen.

5.4. En europeisk observationsgrupp för sysselsättning som kunde väga in de positiva och negativa effekterna av IKT, skulle vara på sin plats för att kunna hjälpa till med att fatta avgörande beslut om framtiden.

5.5. Informations- och kommunikationsteknologin anklagas för att främja utlokalisering av företag. I de fall där teknologin, med andra medel, bidrar till att minska avstånden och tiden är detta ingen osanning. Men teknologin hjälper också nationella eller europeiska problemområden och räddar eller skapar sysselsättning. Problemet uppstår när företag flyttar utanför EU. Även om IKT spelar en viss roll här, är det inte den mest avgörande faktorn för utlokalisering.

5.6. IKT har gjort distansarbete möjligt; detta är den ideala lösningen för vissa, men en av nackdelarna kan vara att det skapar eller ökar känslan av isolering. Detta är till skada för den fysiska och psykiska hälsan och sådant är kostsamt. Därför är det viktigt med objektiv information och råd som är anpassade till varje enskilt fall.

5.7. IKT har också gjort det möjligt att utveckla nya former av "shopping hemifrån". Detta kan leda till problem för vissa kunder som bör skyddas från orimliga priser och beslut som fattas för snabbt. Konsumentorganisationer har en här en viktig roll när det gäller pedagogik, information och försvar.

5.8. Sådant som leder till att kontakterna människor emellan minskar, i arbetet liksom i det dagliga livet, är aldrig bra.

5.9. När det gäller utnyttjande av viss informations- och kommunikationsteknologi, har de små och medelstora företagen inte samma möjligheter som de stora företagen. Emellertid skapas det arbetstillfällen inom de små och medelstora företagen - de måste öka sina exportandelar och de är ofta underleverantörer för större företag. ESK har två önskemål: när det gäller IKT bör små och medelstora företag få hjälp med information, utbildning och utrustning. Dessutom bör man studera möjligheterna att upprätta samarbete mellan dem och de etablerade större företagen.

6. Utbildning och information - två svar på behoven, oron och förväntningarna

6.1. Okunskap leder till rädsla och skapar illusioner. Kunskap är frihet och skapar social, yrkesmässig och medborgerlig integration.

6.1.1. ESK har alltid förespråkat anpassad, riktad utbildning i ett så tidigt skede som möjligt. Man delar alltså grönbokens farhågor och samtycker till dess förslag.

6.1.2. IKT måste alltså ingå som ett verktyg på alla undervisningsnivåer.

6.1.3. Relationerna mellan olika generationer är en del av jämvikten i familjen och samhället, i ordets vidaste bemärkelse.

Med tanke på att nya informations- och kommunikationsteknologier införs och utvecklas mycket snabbt, är vissa delar av befolkningen oroade. Detta gäller i synnerhet äldre, även de som är utbildade, så till den grad att de i viss utsträckning känner sig isolerade. Detta är ett problem som pedagogiska insatser och riktad information kan lindra och få att försvinna genom att fenomenet avmystifieras. Det handlar om människors välbefinnande och om deras rätt att ta del av utvecklingen och de tekniska framstegen, men det är också viktigt för samhällets sammanhållning och allmänintresset - man vet att fysisk och psykisk isolering orsakar problem, och terapeutisk behandling av dessa problem är ofta mycket kostsam. Organisationer för äldre och isolerade människor har här en viktig roll och speciella insatser är mycket viktiga. Än en gång sammanfaller människornas egna intressen med samhällets.

6.1.4. Informationen gäller frågor om kultur, frihet och livskvalitet. Informationen måste uppfylla vissa etiska krav och reglerna för mångfald och individens samvete måste respekteras.

7. Europeiska unionen måste spela sin roll inom IKT-sektorn

7.1. ESK påpekar att det är viktigt att analysera företagens och medborgarnas behov. Det är viktigt att Europeiska unionen, förutom analyserna och konstaterandena, genom samråd och på ett solidariskt sätt tar initiativ. Om man inte gör detta är risken stor att Europa påtvingas lösningar som ur ekonomisk, kulturell och etisk synvinkel är olämpliga, genom att tillverkningsindustrin och tjänstesektorn globaliseras.

7.2. ESK vill påminna om tidigare framförda synpunkter och ställningstaganden, i synnerhet beträffande vikten av att tillnärma och samordna de audiovisuella produktionsresurserna:

- Yttrandet om revideringen av direktivet "Television utan gränser" (i synnerhet punkt 2.2, 3.16 och följande) ().

- Yttrandet om programmet Media II ().

Det är också nödvändigt att inrätta ett kontroll- och lagstiftningsorgan för audiovisuella tjänster, i likhet med dem som redan finns i vissa länder. Ett sådant krävs på grund av de nya möjligheterna till utsändning och mottagning av program. Men förbud är inte lösningen på problemet. Lösningen ligger i utbildning och dialog, vilket detta organ skulle bidra till.

7.3. I det yttrande som antogs nästan enhälligt den 23 februari 1995 om kommissionens meddelande "Mot informationssamhället i Europa: en handlingsplan" () ansåg ESK att "den tidsplan för avreglering av infrastrukturerna (telekommunikationer), som antagits av kommissionen, inte kan tillämpas utan att man klart fastställer begreppet universella tjänster, vad som står på spel, garantier, hur tjänsterna ska utvecklas och finansieras".

7.3.1. I yttrandet skrev man också: "Kommittén stöder kommissionens åtgärder för att fastställa en tydlig och klar lagramstiftning, men vi anser att åtgärder som syftar till att öppna marknaderna för konkurrens inte kan genomföras förrän man antagit denna ram. Detta gäller i synnerhet konkurrens, mediakoncentrationer, respekt för privatlivet, immateriella rättigheter, elektroniskt skydd och finansiering av en allmän tjänst som fastställts, där man tagit hänsyn till största möjliga spektrum av de avancerade telekommunikationstjänsterna. Kommittén uppmärksammar betydelsen av begreppet allmänna tjänster. Européernas möjligheter till tillgång till nya tjänster är beroende av detta. Det rika utbudet av information och kommunikation är beroende av en definition av allmänna tjänster, vilket kommer att vara avgörande för att kunna undvika en social utslagning."

7.3.2. När ESK nu skall avlämna sitt yttrande om grönboken konstaterar man att innehållet i begreppet allmänna tjänster knappt har fastställts och att finansieringen, utöver de allmänna tjänster som knappt är färdigplanerade, inte kommer att åligga operatörerna.

Och när det gäller den sociala utslagningen - är det inte risk att ESK:s farhågor får en profetisk karaktär?

7.4. ESK stöder grönbokens avslutande del, om vikten av att stärka mångfalden på alla nivåer. Vi föreslår därför att man skall ta försiktiga steg för att få till stånd en debatt, som, med tanke på de frågor som står på spel och hur fort förändringar sker, alltid bör fortgå. Politiken bör inte släpa efter de tekniska innovationerna eftersom det finns en risk att man aldrig hinner ifatt. I stället borde man gå i täten eller åtminstone gå i bredd med innovationerna.

8. Man når inga resultat utan politisk vilja ...

8.1. ... och en sådan vilja är beroende av medborgarnas politiska mod. Medborgarskap innebär mycket mer än att bara rösta. Medborgarskap är varje individs vilja att delta, i ljuset av hans eller hennes ansvar och funktioner, i den debatt som formar våra liv. Debatten om informations- och kommunikationsteknologin ger oss alla en möjlighet att utöva vår rätt och uppfylla våra skyldigheter som medborgare.

Bryssel den 23 april 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() ESK:s yttrande om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Mot informationssamhället i Europa: en handlingsplan - EGT nr C 110, 2.5.1995 (finns ej på svenska, ö.a.).

() Arbetslivsorganisationer, fackföreningar, försäkringsbolag, kooperativ, familje- och föräldraorganisationer, konsument-, pensionärs-, handikapp- och kulturorganisationer osv.

() EGT nr C 309, 13.11.1995.

() EGT nr C 108, 29.4.1995.

() Yttrandet finns ej på svenska, ö.a.