[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 8.5.2006

KOM(2006) 199 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om tillämpningen av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (”BNI-förordning”)

1. INLEDNING

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (”BNI-förordning”)[1] fastställs de förfaranden som ska användas för att kontrollera om medlemsstaternas BNI-beräkningar är tillförlitliga, jämförbara och fullständiga, och eventuellt förbättra dem. Antagandet av BNI-förordningen följde på rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel[2].

BNI, beräknad på grundval av Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95) enligt rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen[3], har legat till grund för beräkningen av gemenskapernas fjärde resurs sedan den 1 januari 2002. BNI enligt ENS 95 ersätter BNI enligt ENS 79, som användes för beräkna den fjärde resursen under åren före 2002.

Föregångaren till BNI-förordningen var det s.k. BNI-direktivet, rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser[4]. I BNI-direktivet fastställdes ett förfarande för hur BNI:s jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet skulle kontrolleras och utvärderas i BNI-kommittén, där medlemsstaterna och kommissionen bedrev ett nära samarbete mellan 1989 och 2003. En god nivå av jämförbarhet uppnåddes. BNI-förordningen bygger vidare på detta förfarande och anpassar det till användningen av BNI enligt ENS 95 för beräkningen av egna medel. Dessutom inrättas en ny BNI-kommitté.

Första mötet i den nya BNI-kommittén (BNI enligt ENS 95) hölls den 5–6 november 2003 och var samtidigt sista mötet i den gamla BNI-kommittén (BNI enligt ENS 79). Vid mötet antog den nya BNI-kommittén sin arbetsordning, i enlighet med artikel 4.3 i BNI-förordningen.

Syftet med denna rapport är att redogöra för tillämpningen av BNI-förordningen, enligt vad som föreskrivs i artikel 7 i förordningen. Den sammanfattar de framsteg som kommissionen och den nya BNI-kommittén gjort med harmoniseringen av BNI enligt ENS 95 och tillämpningen av BNI-förordningen sedan den trädde i kraft. I avsnitt 2 beskrivs vad man gjort för att säkerställa en exakt definition av bruttonationalinkomst till marknadspriser. I avsnitt 3 beskrivs åtgärder som vidtagits för att BNI-uppgifter och annan information ska rapporteras i tid från medlemsstaterna till kommissionen. Avsnitt 4 handlar om kommissionens kontroll av de källor och metoder medlemsstaterna använder för att beräkna BNI. I avsnitt 5 presenteras slutsatserna om tillämpningen av BNI-förordningen sedan ikraftträdandet.

2. DEFINITION OCH BERÄKNING AV BRUTTONATIONALINKOMST TILL MARKNADSPRIS

I artikel 1 i BNI-förordningen föreskrivs att BNI och BNP för användning vid beräkningen av egna medel ska fastställas enligt Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95). ENS 95 tillämpas av medlemsstaterna i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (ENS 95-förordning). Första gången uppgifter som omfattas av BNI-förordning 1287/2003 lämnades in var i september 2003, och de gällde budgetåret 2002.

Medlemsstaterna har beräknat BNP och BNI enligt ENS 95 sedan april 1999, i enlighet med ENS 95-förordningen. Sedan dess har BNI enligt ENS 2 uppl. för beräkning av egna medel härletts från BNI enligt ENS 95 genom specifika begreppsmässiga anpassningar. De viktigaste begreppsmässiga anpassningarna fastställdes i kommissionens beslut 97/178/EG, Euratom av den 10 februari 1997 om definition av tillvägagångssätt vid övergången från ENS 2 uppl. till ENS 95[5]. Kommissionen (Eurostat) och den gamla BNI-kommittén lade därför ner mycket möda på att harmonisera beräkningarna enligt ENS 95, även innan den nya BNI-förordningen trädde i kraft.

När den nya BNI-kommittén inrättats i november 2003 såg den till att den gamla BNI-kommitténs arbete med att harmonisera begrepp och definitioner i nationalräkenskapen kunde tas till vara och användas vid harmoniseringen av BNI enligt ENS 95. Den såg också till att klarlägga och ytterligare definiera begreppsmässiga förändringar som införts genom ENS 95.

Ett steg på vägen var att bekräfta och uppdatera flera rättsakter som berörde BNI enligt ENS 79 och som också var relevanta för BNI enligt ENS 95. Som en följd av detta initierades och antogs följande kommissionens förordningar:

- Kommissionens förordning (EG) nr 109/2005 av den 24 januari 2005 om definitionen av varje medlemsstats ekonomiska territorium vid tillämpning av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris6

- Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 116/2005 av den 26 januari 2005 om behandling av mervärdesskatt som återbetalas till icke skattskyldiga personer eller för verksamhet undantagen från skatteplikt till skattskyldiga personer vid tillämpning av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris ("BNI-förordning")7

- Kommissionens förordning (EG) nr 1722/2005 av den 20 oktober 2005 om principerna för skattning av boendetjänster i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris8

Andra etappen bestod av att den nya BNI-kommittén antog flera rekommendationer om specifika begreppsmässiga frågor i ENS 95 där en överenskommelse gjorts i den gamla BNI-kommittén, nämligen i följande frågor:

- Mätning av fasta bruttoinvesteringar i programvara,

- mätning av försäkringstjänster,

- behandlingen av importtullar som betalas av personer bosatta i ett annat land (”Rotterdameffekten” på importtullar),

- mätning av tillräknade sociala kostnader, och

- behandlingen av korrigeringen till förmån för Förenade kungariket.

Dessutom har den nya BNI-kommittén antagit rekommendationer som tagits fram av följande arbetsgrupper:

- Arbetsgruppen för litterära, musikaliska och andra konstnärliga originalverk,

- arbetsgruppen för kapitalförslitning inom offentlig infrastruktur, och

- arbetsgruppen för återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i utlandet.

3. RAPPORTERING AV BNI-UPPGIFTER OCH ANNAN INFORMATION

Överföring av BNI-uppgifter

Enligt artikel 2.1 och 2.2 i BNI-förordningen ska medlemsstaterna fastställa BNI när de upprättar sedvanliga nationalräkenskaper och senast den 22 september varje år förse kommissionen (Eurostat) med siffror för aggregerad BNI och dess komponenter. Detta innebär att tidsfristen för att till kommissionen överföra BNI-uppgifter för beräkning av egna medel har tidigarelagts med åtta dagar jämfört med BNI-direktivet, där det föreskrivs att medlemsstaterna ska lämna in uppgifterna före den 1 oktober.

Det har inte varit några större problem med den nya tidsfristen. Bara 2003, alltså under det första tillämpningsåret då förordningen inte antagits förrän i juli, lämnade några få medlemsstater in sina uppgifter enligt det gamla tidsschemat. Åren 2004 och 2005 lämnade samtliga medlemsstater in sina BNI-uppgifter i tid.

I början av juli varje år kommer man i BNI-kommittén överens om en gemensam struktur för överföringstabellerna (”BNI-enkäten”) som medlemsstaterna skall använda för att underlätta överföringen av sina BNI-uppgifter. En kort tid efter BNI-kommitténs möte i juli skickar Eurostat ut en mall för enkäten (i Excel-format) till varje medlemsstat och ber dem att fylla i enkäten och skicka tillbaka den i tid.

I enkäten ingår extra tabeller och formler för att kontrollera att uppgifterna stämmer överens inbördes och för att upptäcka eventuella misstag. Dessutom ges detaljerade anvisningar för hur man fyller i formuläret. Dessa åtgärder har gjort mycket för att harmonisera och ytterligare förbättra de uppgifter som medlemsstaterna lämnar till Eurostat.

Årlig rapport om BNI-uppgifternas kvalitet

Enligt artikel 2.3 i BNI-förordningen måste medlemsstaterna varje år lämna in en rapport till Eurostat om kvaliteten på sina BNI-uppgifter. Syftet med rapporten är att ge kommissionen den information den behöver för att visa hur siffrorna tagits fram och beskriva viktigare förändringar i förfaranden och basstatistik, samt förklara revideringar av tidigare BNI-uppskattningar.

Det gemensamma innehållet och formatet för denna rapport fastställdes vid BNI-kommitténs möte i juli 2004. Därefter lämnade alla medlemsstater in en kvalitetsrapport tillsammans med sina BNI-uppgifter i september 2004. Rapporterna var av god kvalitet och gav kommissionen den bakgrundsinformation den behövde för att bedöma medlemsstaternas uppgifter.

Trots det gemensamma formatet och anvisningarna för hur kvalitetsrapporterna ska sammanställas fanns dock betydande skillnader i längd och struktur mellan de olika medlemsstaternas rapporter. År 2005 gav därför Eurostat, i samråd med BNI-kommittén, mer precisa anvisningar för sammanställningen av kvalitetsrapporterna. Detta ökade jämförbarheten och användbarheten hos de kvalitetsrapporter som lämnades in i september 2005.

Integrering av de nya medlemsstaterna i BNI-processen

De nya medlemsstaternas bidrag till den fjärde resursen bygger på BNI-uppgifter som startar 2004, då de anslöt sig till Europeiska unionen. Deras BNI-uppgifter för 2004 skulle lämnas in till kommissionen för första gången i september 2005.

De nya medlemsstaterna integrerades i processen med inlämning av BNI-uppgifter långt innan dess. År 2003 lämnade de nya medlemsstaterna in BNI-uppgifter för 2002. Detta upprepades 2004, med reviderade BNI-uppgifter för 2002 och en första överföring av BNI-uppgifter för 2003 samt en kvalitetsrapport.

Tack vare dessa övningar fungerade överföringen av BNI-uppgifter 2005 lika smidigt för de nya som för de gamla medlemsstaterna.

BNI-dokumentation

Huvudsyftet med de årliga BNI-kvalitetsrapporterna är att få information om viktigare förändringar i och revideringar av medlemsstaternas BNI-beräkningar. Kvalitetsrapporten ska därför ge en kort och koncis beskrivning av medlemsstaternas metoder, källor och resultat, om någon förändring skett.

Däremot ska en utförlig redogörelse för de metoder och källor som använts vid beräkningen av BNI och dess komponenter lämnas vid inventeringen av förfaranden och basstatistik som använts vid beräkningen av BNI och dess komponenter (BNI-dokumentation). Enligt artikel 3 i BNI-förordningen är medlemsstaterna skyldiga att sammanställa sådan dokumentation och lämna in den till Eurostat. Dokumentationen är ett av Eurostats viktigaste redskap för att bedöma jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet hos medlemsstaternas BNI-uppgifter.

Eftersom förfarandena och basstatistiken för sammanställningen av slutliga BNP- och BNI-uppgifter inte genomgår några betydande förändringar varje år, utan endast vid större revideringar mer sällan, behöver inte BNI-dokumentationen förnyas varje år. BNI-kommittén föreslog vid sitt möte i juli 2005 att länderna som en allmän regel skulle uppdatera sin BNI-dokumentation inom ett år efter varje större revidering eller, om ingen sådan genomförs, minst vart femte år.

För tillfället föreligger BNI-dokumentationen för de 15 gamla medlemsstaterna, samt för Efta-länderna Norge och Island. Dokumentationen har i de flesta fall sammanställts mellan 2001 och 2003 (i några fall 2004), består oftast av mellan 300 och 500 sidor och användes av Eurostat vid de senaste BNI-kontrollerna i de gamla medlemsstaterna (se avsnitt 4 i denna rapport).

Sammanställningen av BNI-dokumentation är på god väg i de nya medlemsstaterna. Processen har fått finansiellt stöd genom Phareprogrammet och de nya medlemsstaterna har fått omfattande hjälp från de gamla medlemsstaterna.

Medlemsstaterna är skyldiga att utforma sin dokumentation enligt en viss struktur för att innehållet ska vara helt jämförbart. Därför har Eurostat tagit fram en ny vägledning för BNI-dokumentation, och denna antogs av BNI-kommittén i juli 2005. Vägledningen bygger på en tidigare version från 1999, samt på erfarenheter från de senaste sammanställningarna i de gamla medlemsstaterna.

Vad gäller tidsperspektivet beslutade BNI-kommittén i november 2005 att medlemsstaterna skulle lämna in ny eller uppdaterad BNI-dokumentation senast den 31 december 2006. I början av 2006 skrev kommissionen till medlemsstaterna för att påminna dem om att om deras bidrag till gemenskapernas budget minskade beroende på en försening i översynen av BNI-dokumentationen, skulle detta kunna leda till krav på dröjsmålsränta i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel9

Förbättring av den kvantitativa beskrivningen av BNI-beräkningarna: processtabeller och tabellmetoden

Noggrannheten och fullständigheten är de viktigaste faktorerna för att få fram BNI-uppgifter av hög kvalitet. Både den nya och den gamla BNI-kommittén har gjort stora ansträngningar för att förbättra mätningen och bedömningen av noggrannheten och fullständigheten hos uppgifterna i nationalräkenskaperna.

År 1999 inrättade BNI-kommittén en arbetsgrupp som skulle se över alla relevanta aspekter av bedömningen av noggrannheten hos källorna till basstatistik, för att bedöma om det vore möjligt att införa en noggrannhetsbedömning i nationalräkenskaperna och för att lämna rekommendationer om en eventuell utvidgning av kraven på rapportering av BNI-uppgifter för beräkning av den fjärde resursen. Resultatet blev en rad rekommendationer om sammanställning av s.k. processtabeller, som är ett redskap för att beskriva den kvantitativa dimensionen av specifika etapper i sammanställningen av BNI, från grundläggande statistik till det slutliga nationalräkenskapsaggregatet.

Denna processtabellmetod testades därefter av tio medlemsstater. Erfarenheterna användes för att ytterligare förbättra rekommendationerna och för att ta fram en vägledning för sammanställning av processtabeller, vilken godkändes av BNI-kommittén vid dess möte i juli 2005. Vid samma möte föreslog Eurostat att alla medlemsstater skulle sammanställa processtabeller åtminstone vid varje revidering och att infoga dem i sin BNI-dokumentation.

Eurostat har också jobbat på en s.k. tabellmetod för fullständighet, ett redskap som kan ge ytterligare kvantitativ information för bedömningen av BNI-uppgifter. Metoden utvecklades inom Phareprojekt med de dåvarande kandidatländerna och utgör en fullständig, enhetlig och praktiskt användbar ram för att säkerställa att räkenskaperna är fullständiga och jämförbara. Den kan ses som ett komplement till processtabellerna, eftersom den ger mer detaljer om anpassning för fullständighet som redan beskrivs i processtabellerna.

BNI-kommittén uttryckte ett brett stöd för tabellmetoden vid sitt möte i juli 2005. Samtidigt har oro uttryckts över den stora extra arbetsbelastning som införandet av metoden skulle leda till.

4. FÖRFARANDEN OCH KONTROLLER VID BERÄKNING AV BNI

Ansvar inom kommissionen för kontroll av BNI

Enligt artikel 5.1 i BNI-förordningen ska kommissionen kontrollera de källor och metoder medlemsstaterna använder för att beräkna BNI. Fördelningen av ansvaret inom kommissionen för att kontrollera BNI för beräkning av egna medel har fastställts i ett avtal mellan Eurostat och GD Budget, undertecknat av respektive generaldirektör 2004. Avtalet är en ny version av ett liknande avtal från 1992.

Förhållandet mellan nya och gamla BNI-kommittén

Ett gemensamt uttalande från gamla och nya BNI-kommittén antogs vid deras gemensamma möte den 5–6 november 2003. Enligt detta uttalande godtar den gamla BNI-kommittén den nya BNI-kommitténs åsikt om BNI-uppgifter som bygger på ENS 79, eftersom alla BNI-uppgifter som används för beräkning av egna medel kommer från nationalräkenskaper som bygger på ENS 95.

Kontroll av medlemsstaternas BNI-beräkningar

Mellan 2002 och 2004 genomförde Eurostat en djupgående analys av statistiska källor och metoder som används av alla gamla medlemsstater samt Norge och Island. Analysen byggde på information både från ländernas BNI-dokumentation och från BNI-kontroller vid deras nationella statistiska institut.

Syftet var dels att bedöma tillförlitligheten, jämförbarheten och fullständigheten hos ländernas räkenskaper för beräkning av egna medel, dels att fastställa de fall där kommissionen måste reservera sig mot medlemsstaternas BNI-uppgifter. Enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapens egna medel är det möjligt att reservera sig mot medlemsstaternas BNI-uppgifter. Enligt artikel 10.8 i förordningen ska man inte längre ta hänsyn till ändringar i BNI enligt ENS 79 efter fyra år efter det aktuella budgetåret, med undantag för ändringar som anmälts inom denna tidsfrist av kommissionen eller av medlemsstaten.

Analysen av medlemsstaternas källor och metoder ledde till att Eurostat kunde ersätta tidigare allmänna reservationer mot de gamla medlemsstaternas BNI-uppgifter för åren 1995–2001 med specifika reservationer. Sammanlagt gjordes 68 specifika reservationer under 2004 och 2005, rörande 14 medlemsstater. År 2005 avslutades arbetet med fem av dessa specifika reservationer, vilket gjorde att de kunde upphävas. Medlemsstaterna ska åtgärda de specifika reservationerna till september 2006.

De specifika reservationerna rör BNI och dess komponenter för åren 1995–2001. BNI-kommittén beslutade i oktober 2005 att i juli 2006 göra en allmän reservation mot de gamla medlemsstaternas BNI-uppgifter för 2002, som annars skulle blivit definitiva för beräkning av egna medel 2006. Den allmänna reservationen kommer att kvarstå tills Eurostat genomfört en ny omgång analyser av den uppdaterade BNI-dokumentationen, som medlemsstaterna ska lämna in före utgången av 2006.

De nya medlemsstaternas BNI-uppgifter för 2004, anslutningsåret, är tillgängliga för beräkning av egna medel till 2008. Eurostat kommer att kontrollera deras källor och metoder på samma sätt som för de gamla medlemsstaterna när deras BNI-dokumentation blir färdig, också vid slutet av 2006.

Årlig granskning av och formellt yttrande om BNI-uppgifternas lämplighet för beräkning av egna medel

Enligt artikel 5.2 i BNI-förordningen ska BNI-kommittén varje år granska de BNI-uppgifter som lämnas in till kommissionen. Kommittén måste därefter yttra sig om lämpligheten av medlemsstaternas BNI-uppgifter för beräkning av egna medel.

Därför genomför Eurostat varje år en grundlig kontroll av de BNI-uppgifter som lämnats in den 22 september. Flera åtgärder har vidtagits de tre senaste åren för att förbättra arbetsgången, kontrollerna och dokumentationen då de inkommande uppgifterna verifieras. Sedan uppgifterna verifierats läggs de fram inför BNI-kommittén som granskar dem och antar ett yttrande om lämpligheten hos de gamla medlemsstaternas uppgifter. När uppgifterna bedömts lämpliga skickas de vidare till GD Budget, tillsammans med kommitténs yttrande.

BNI-kommittén har ännu inte kunnat avge något yttrande om lämpligheten av de nya medlemsstaternas BNI-uppgifter, eftersom kommittén ännu inte fått tillgång till dokumentationen om deras källor och metoder.

Revisionsrättens granskning av kommissionens kontroller

Kommissionens arbete med att kontrollera och verifiera medlemsstaternas BNI-uppgifter har granskats grundligt av revisionsrätten varje år. En detaljerad redogörelse för revisionsrättens arbete rörande BNI för beräkning av egna medel återfinns i dess årsrapporter om budgetgenomförandet samt i en rad sektorsskrivelser och sammanfattningar av preliminära granskningsresultat, senast i årsrapporten för budgetåret 200410. I denna rapport gör revisionsrätten en positiv helhetsbedömning, och den anser ”på grundval av de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna, att medlen från moms och BNI i alla väsentliga avseenden beräknats, uppburits och redovisats korrekt i gemenskapens räkenskaper av kommissionen” (stycke 3.53 i årsrapporten).

5. SLUTSATSER

Övergången 2003 från BNI-direktivet till BNI-förordningen har gått bra och smidigt. Lämpliga åtgärder har vidtagits för att genomföra och uppdatera rättsakter och rekommendationer i enlighet med BNI-förordningen. Dessutom har begreppsmässiga rekommendationer tagits fram för att ytterligare harmonisera BNI-uppgifterna medlemsstaterna sinsemellan. Arbetet kommer att fortsätta på detta område, bl.a. rörande registreringen av inkomster från olaglig verksamhet, vilket krävs enligt ENS 95.

Man har också arbetat på att harmonisera överföringen av BNI-uppgifter och se till att den sker i tid, att förbättra och uppdatera dokumentationen av metoder och källor som används för beräkning av BNI och dess komponenter, samt att ta fram en bättre kvantitativ bild av noggrannheten och fullständigheten hos BNI-uppgifterna. De nya medlemsstaterna har framgångsrikt inlemmats i BNI-arbetet.

Vad gäller förfaranden har ansvarsfördelningen inom kommissionen för verifikation av BNI-uppgifterna fastlagts, och övergången från gamla till nya BNI-kommittén klarlagts. Framsteg har gjorts i fråga om granskning och kontroll av BNI-beräkningarna. Det förträffliga samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna, både inom BNI-kommittén och vid kommissionens informationsbesök vid de nationella statistikinstituten, har också bidragit.

Under de kommande åren kommer kommissionen och BNI-kommittén att fortsätta arbetet med att bibehålla och förbättra BNI-uppgifternas jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet. Under 2006 kommer de gamla medlemsstaterna att ta itu med kvarstående reservationer mot specifika komponenter i deras BNI-uppgifter för åren 1995–2000. Kommissionen kommer att reservera sig mot de gamla medlemsstaternas BNI-uppgifter för 2002, i väntan på en kontroll grundad på den nya och uppdaterade dokumentation som medlemsstaterna ska lämna in vid slutet av 2006. De nya medlemsstaterna ska också lämna in sin första fullständiga dokumentation av källor och metoder före årets slut. Därefter kommer kommissionen att genomföra en grundlig kontroll.

[1] EUT L 181, 19.7.2003, s. 1.

[2] EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.

[3] EGT L 310, 30.11.1996, s. 1.

[4] EGT L 49, 21.2.1989, s. 26.

[5] EGT L 75, 15.3.1997, s. 44.

6 EUT L 21, 25.1.2005, s. 3.

7 EUT L 24, 27.1.2005, s. 6.

8 EUT L 276, 21.10.2005, s. 5.

9 EGT L 130, 31.5.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004 (EUT L 352, 27.11.2004, s. 1).

10 EUT C 301, 30.11.2005, s. 1.