Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät

framlagt av kommissionen

MOTIVERING

Ökning av gemenskapens maximala bidrag för eTEN-projekt för spridning av telekommunikationstjänster

1. ETEN - I CENTRUM FÖR HANDLINGSPLANEN EEUROPE 2005

eEurope är en viktig del i Lissabon-strategin som syftar till att Europeiska unionen senast 2010 skall bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Handlingsplanen eEurope 2005 [1] syftar till att stimulera tjänster, tillämpningar och innehåll, och omfattar e-förvaltning, e-hälsovård, e-lärande och e-företag. Den behandlar också frågor om grundläggande bredbandsinfrastruktur och säkerhet. Programmet eTEN med sin nya inriktning kommer främst att främja spridningen av tjänster som uttryckligen omfattas av handlingsplanen eEurope 2005.

[1] KOM(2002) 263.

Handlingsplanen eEurope 2005 godkändes vid Europeiska rådets möte i Sevilla i juni 2002 och i den fastställs en gemensam ram för åtgärder som får stöd av relevanta program, framför allt eTEN [2], IDA [3] och eContent. Enligt planen skall kommissionen utarbeta förslag om ändring av de rättsakter som reglerar dessa program, så att programmen inriktas på de mål och åtgärder som ingår i eEurope 2005.

[2] eTEN kallades tidigare TEN-Telekom.

[3] Interchange of Data between Administrations (Datautbyte mellan förvaltningar).

Vid rådets (telekommunikation) möte i december 2002 välkomnades kommissionens avsikt att se till att anslagna gemenskapsmedel bidrar till uppnåendet av målen för handlingsplanen eEurope.

eTEN har fått en ny inriktning och blivit ett viktigt genomförandeverktyg för eEurope 2005. Det kommer därför främst att koncentreras på det praktiska genomförandet av eEuropes mål i fråga om tjänster av allmänt intresse. Den nya tyngdpunkten på eEurope 2005 och det särskilda behovet att se till att de ekonomiska medlen bidrar till uppnåendet av målen återspeglas i detta förslag från kommissionen om att höja finansieringstaket för projekt från 10 % till 30 %.

2. BAKGRUND

eTEN är ett av de transeuropeiska nät som anges i EG-fördraget [4] och syftar till att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med den inre marknaden. Alla TEN-program skall vara i överensstämmelse med konkurrensbestämmelserna, så att man undviker all sådan snedvridning av marknaden som bidragen skulle kunna ge upphov till.

[4] Artikel 154.

För att främja privata investeringar i telekommuniktionsnäten måste osäkerheten för investerarna minskas med hjälp av följande två strategier:

* När det gäller utbudssidan, genom att det upprättas ett regelverk som främjar investeringar.

* Genom att det vidtas åtgärder för att främja efterfrågan.

eTEN bidrar till den andra strategin då det koncentreras på spridningen av tjänster som bygger på grundläggande infrastruktur och företrädevis på användningen av bredbandskommunikation och säkra nät:

* Redan 1999 började programmet TEN-Telekom få en ny inriktning genom att infrastruktursidan betonades mindre och programmet i större utsträckning koncentrerades på telekommunikationsbaserade tjänster.

* Genom den reviderade bilaga 1 till riktlinjerna för programmet eTEN [5] (som antogs 2002) slutförs denna process och eTEN anpassas i stor utsträckning till målen för eEurope 2005 och koncentreras på tjänster av allmänt intresse. På så vis har eTEN blivit ett av huvudinstrumenten för att förverkliga ambitionerna för eEurope 2005, dvs. att skynda på utbyggnaden av tillämpningar och tjänster för e-förvaltning, e-hälsovård, e-integration och e-lärande.

[5] EUROPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT NR 1376/2002/EG AV DEN 12 JULI 2002, EGT L 200, 30.7.2002, S. 1.

3. FINANSIERINGSBESTÄMMELSER: NUVARANDE BRISTER OCH MÖJLIGA LÖSNINGAR

I rådets förordning (EG) nr 2236/95 fastställs allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät. Enligt förordningen får det totala gemenskapsbidraget uppgå till högst 10 % av de totala investeringskostnaderna [6].

[6] Enligt förordningen får finansieringen av studier som gäller projekt uppgå till 50 % av de totala kostnaderna för studien.

Erfarenheterna har tyvärr visat att denna finansieringsandel utan tvivel är otillräcklig för att stimulera spridningen av tjänster:

* Trots de ansträngningar som hittills gjorts är eTEN-projektens fördelning mycket ojämn. Ungefär 95 % av dem utgörs av projekt för marknadsvalidering (eller marknadsstudier), medan ungefär 5 % utgörs av projekt för spridning på marknaden. Kommissionens målsättning till slutet av 2004 är att, om inte helt ha vänt denna trend, så åtminstone ha åstadkommit en jämn fördelning, så att ungefär 50 % av projekten avser validering och ungefär 50 % avser genomförande.

* eTEN har givit eller ger stöd för valideringsstudier på områden som är viktiga för att eEurope 2005 skall bli en framgång:

* På området e-förvaltning omfattar projekten undersökningar av Europaomfattande informationstjänster för regionala ekonomiska indikatorer, bästa praxis för nya elektroniska tjänster som kommunerna erbjuder invånarna och små och medelföretag, samt spridningen av digitala signaturer inom kommunal förvaltning.

* På området e-hälsovård finns exempel på nät för teleradiologi, transeuropeisk användning av smartkort inom hälsovården och en Europaomfattande tjänst för organbanker.

* När det gäller e-integrering håller man på att undersöka tjänster för vård i hemmet och möjligheterna att upprätta en omfattande portal för information och transaktioner när det gäller resor och idrottsevenemang för personer med särskilda behov.

* På området e-lärande och tillgång till kultur ges stöd för det europeiska datakörkortet och man håller på att undersöka flera elektroniska tjänster som skall kunna underlätta för befolkningen i landsbygdsområden att ta del av konst.

* Stödet från eTEN har gjort det möjligt att undersöka och validera dessa tjänster. På grund av den låga finansieringsnivån har dock tyvärr tjänsterna hittills endast spridits i mycket begränsad omfattning. Detta beror framför allt på att det finns stora ekonomiska hinder för genomförandet av projekt för spridning av transeuropeiska tjänster av allmänt intresse. Det rör sig främst om följande:

* Kravet på anpassning till olika språk, kulturer, rättssystem och förvaltningar.

* Budgetbegränsningar för offentliga organ på lokal, regional och nationell nivå.

* Svårigheter att skaffa fram privat kapital för investeringar i telekommunikationstjänster, framför allt på mindre marknader.

* Innovativa tillämpningars och tjänsters komplexitet.

* De ytterligare omkostnader som är förknippade med administrationen av transeuropeiska konsortier.

* Enligt en undersökning [7] som genomfördes år 2000, i samband med programmets halvtidsutvärdering, har åtminstone 40 % av projekten spridningspotential. Den nuvarande gränsen för stöd ligger dock på en för låg nivå för att stödet skall kunna fungera som ett verkligt incitament att fortsätta med denna fas.

[7] Intermediate Evaluation of the TEN-Telecom Action, slutrapport, november 2001.

Kommissionen föreslår därför att finansieringstaket för eTEN-projekt höjs från 10 % till 30 %.

Denna ökning skall endast gälla projekt för spridning av tjänster och tillämpningar. Man räknar med att denna ändring kommer att innebära att projektens inriktning ändras så att två tredjedelar av budgeten används för spridningsfasen. Detta kommer att leda till att programbudgetens resultat blir mer påtagliga och denna förändring kan ske inom ramen för den budget som redan godkänts. Det planeras inte någon ökning av de ekonomiska medel som anslagits till programmet totalt sett. I framtiden kommer det utan tvivel att genomföras färre projekt, som däremot är mer målinriktade och har större effekter.

Kort sagt bör den föreslagna ändringen leda till att programmet blir mer synligt och ger större mätbara effekter.

4. YTTERLIGARE HÄNSYNSTAGANDEN

4.1. Erfarenhet och konsekvens

Erfarenheterna från finansiering av liknande pilotprojekt för spridning av tjänster, till exempel femte ramprogrammets IST-projekt (projekt på området informationssamhällets teknik) för spridning och användning, visar att det krävs ett finansieringstak på 30 %-40 % för att främja att viktiga aktörer inom sektorn deltar, vilket är nödvändigt för att projekten skall bli en framgång på lång sikt. Sjätte ramprogrammets tematiska prioritering "Informationssamhällets teknik" koncentreras mer på områden för långsiktig forskning, och ramprogrammets verksamhet för demonstration och användning bedrivs endast inom ramen för större integrerade projekt. Programmet eTEN med sin nya inriktning blir ett naturligt komplement till dessa åtgärder, genom att det bidrar till att små, lokalt präglade eller mycket snäva telekommunikationsbaserade tjänster av allmänt intresse får en europeisk prägel.

Denna strategi överensstämmer med hur kommissionens programstrategi generellt sett utvecklats den senaste tiden (vilket visas av de integrerade projekten och strategiska målen inom sjätte ramprogrammets tematiska prioritering "Informationssamhällets teknik"). Tyngdpunkten ligger nu främst på ett effektivt utnyttjande av gemenskapsmedel. Det är också i överensstämmelse med principerna i den nya budgetförordningen, enligt vilken det regelbundet skall genomföras konsekvensutvärderingar efter det att program genomförts.

Förutom att lägga vikt vid fokus och effekter kommer den föreslagna ändringen också att främja en kritisk massa när det gäller konsortiers sammansättning (där det är nödvändigt att locka aktörer för spridningen) och projektens storlek. Projekten måste vara så stora att det finns realistiska utsikter till en hållbar bärkraft på marknaden efter det att finansieringsperioden löpt ut.

4.2. eTEN och utvidgningen

Anslutningsländernas integrering i det europeiska informationssamhället kommer att underlättas genom spridningen av god praxis, som genereras av den snabbare spridningen och lokaliseringen av konkreta marknadsvaliderade tjänster och tillämpningar. Gemenskapsstöd som fokuseras på ett bra sätt kommer inte bara att uppmuntra enheter från de nya medlemsstaterna att inleda sådana projekt, utan kommer också att bidra till att aktörer från de nuvarande medlemsstaterna delar med sig av sin erfarenhet och god praxis till de nya länderna. Genom denna process kommer spridningen av avancerade offentliga tjänster att påskyndas och moderniseringen av förvaltningsstrukturerna stimuleras.

eTEN kommer att spela en viktig roll för att stödja utbyggnaden av tjänster och tillämpningar. Programmet måste garantera att tjänster och tillämpningar sprids efter det att de har validerats.

4.3. eTEN och randområden

Europeiska regionala utvecklingsfonden bidrar till "upprättande och utbyggnad av transeuropeiska nät [...] under beaktande av behovet av att förbinda områden, som lider av ett strukturellt handikapp till följd av sin ö-, inlands- eller randområdeskaraktär, med gemenskapens centrala områden [8]". Programmet eTEN med sin nya inriktning kommer framför allt att koncentreras på spridningen av tjänster som bygger på telekommunikationsinfrastrukturen i dessa regioner vilket "bidrar till att öka den ekonomiska potentialen, till utveckling och strukturanpassning och till skapande eller bevarande av varaktig sysselsättning i dessa regioner (mål 1)."

[8] Artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1783/1999 av den 12 juli om Europeiska regionala utvecklingsfonden.

4.4. Slutsatser

Med tanke på den centrala roll som eTEN måste spela om målen för eEurope 2005 skall kunna uppnås, är det nödvändigt att även eTEN får den inriktning på mer fokuserade och resultatinriktade åtgärder som kännetecknar andra strategiska områden. Nära förbundet med fokus och resultat är behovet att uppnå den kritiska massan både när det gäller lämpliga projektdeltagare (framför allt sådana som sprider tjänster) och den storlek projekten måste vara av för att garantera möjligheter till en konkret marknadspåverkan.

Den förändring som skett när det gäller programinnehållet måste nu kompletteras med en resultatinriktad omarbetning av finansieringsstrukturen. Denna omarbetning kommer

* inte att medföra någon ändring av det totala anslaget till eTEN,

* men leda till att de ekonomiska medlen går till färre, men mer synliga och bättre fokuserade projekt med större effekter, som väljs ut på grundval av sin marknadspotential och som får stöd på upp till 30 % av kostnaderna när det gäller spridning av tjänster.

Denna omarbetning av den finansiella strukturen är motiverad av följande skäl:

* eTEN:s centrala roll för eEuropes verksamhet för att sprida tjänster. Erfarenheten både från eTEN och liknande program visar att spridningen av telekommunikationstjänster inte på ett framgångsrikt sätt kan främjas utan ett ekonomiskt stöd som uppgår till runt 30 %-40%. Svårigheterna är ännu större när det gäller transeuropeiska tjänster.

* Analysen av pågående eTEN-projekt visar att det finns en stor och latent användningspotential som inte kan förverkligas med nuvarande finansieringsnivåer.

* Faktorerna fokus och kritisk massa kommer att avgöra om projekt för spridning av tjänster kommer att kunna främjas på ett framgångsrikt sätt. Båda dessa faktorer gynnas av den föreslagna finansieringsändringen.

* Då sjätte ramprogrammets tematiska prioritering "Informationssamhällets teknik" främst koncentreras på områden för långsiktig forskning, utgör eTEN med sin nya inriktning ett naturligt komplement som stöder verksamhet för att bidra till att mindre, lokalt präglade eller mycket snäva tjänster får en europeisk prägel.

* Både anslutningsprocessen och den regionala utvecklingen kommer att gynnas av en framgångsrik spridning av telekommunikationstjänster med hjälp av medel från eTEN.

2003/0086 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [9],

[9] EGT C , , s. .

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [10],

[10] EGT C , , s. .

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [11],

[11] EGT C , , s. .

i enlighet med det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, och

av följande skäl:

(1) Förordning (EG) nr 2236/95/EG [12] innehåller bestämmelser om bland annat samfinansiering av studier rörande projekt av gemensamt intresse. Bidraget får normalt inte överstiga 50 % av den totala kostnaden, medan det maximala bidraget för projekt på telekommunikationsområdet inte får överstiga 10 % av den totala investeringskostnaden.

[12] EGT L 228, 23.9.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning nr 1655/99/EG av den 19 juli 1999 (EGT L 197, 29.7.1999, s. 1).

(2) I beslut 1336/97/EG om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät [13] preciseras projekt av gemensamt intresse. Erfarenheterna från genomförandet av det beslutet har visat att färre än ett projekt av tjugo avser spridningen av en tjänst, medan återstoden utgörs av studier rörande spridning. De direkta effekterna av det stöd som beviljats för transeuropeiska telekommunikationsnät är därför begränsade.

[13] EGT L 183, 11.7.1997, s. 12. Beslutet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1376/2002 av den 12 juli 2002 (EGT L 200, 30.7.2002, s. 1).

(3) Kostnaderna för att sprida en transeuropeisk tjänst baserad på nät för elektronisk datakommunikation är betydligt större än kostnaderna för jämförbara tjänster i en enskild medlemsstat, på grund av de hinder som skapas av språk, kultur, lagstiftning och förvaltning.

(4) Det har konstaterats att kostnaderna för förstudier för en tjänst inom telekommunikationssektorn utgör en stor andel av de totala investeringar som krävs för att sprida tjänsten, och därför tillämpas det maximala bidrag som tillåts enligt förordning (EG) nr 2236/95 på sådana studier, något som utesluter beviljande av stöd för spridningen av tjänster. Beviljandet av stöd enligt denna förordning har därför endast haft små direkta effekter när det gäller att stimulera spridningen av tjänster.

(5) Gemenskapsstöd bör företrädesvis beviljas för projekt som syftar till att stimulera spridningen av tjänster och som således ger störst bidrag till informationssamhällets utveckling. Det är därför nödvändigt att öka det maximala bidraget i proportion till de faktiska kostnader som uppstår på grund av att en tjänst är av transeuropeisk karaktär. En ökning av gemenskapens bidrag bör dock endast tillämpas på tjänster av allmänt intresse som måste övervinna hinder som utgörs av språk, kultur, lagstiftning och förvaltning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 2236/95 ändras på följande sätt:

I artikel 5.3 skall följande stycke läggas till:

"När det gäller projekt av gemensamt intresse som anges i bilaga I till beslut 1336/97/EG [14] får det totala gemenskapsstöd som beviljas enligt denna förordning uppgå till 30 % av de totala investeringskostnaderna."

[14] EGT L 183, 11.7.1997, s. 12. Beslutet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1376/2002 av den 12 juli 2002 (EGT L 200, 30.7.2002, s. 1).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Transeuropeiska telekommunikationsnät (eTEN).

Ändring av budgetbestämmelserna för de transeuropeiska näten för att höja den övre gränsen för gemenskapsstöd till projekt inom telekommunikationssektorn till 30 % av de totala investeringskostnaderna (beslut nr 1336/97/EG, ändrat genom beslut nr 1376/2002/EG).

2. Berörda budgetposter

B5-720

3. Rättslig grund

Rådets förordning (EG) nr 2236/95, ändrad genom förordning (EG) nr 1655/1999.

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

Det övergripande syftet med denna åtgärd är att bevilja gemenskapsbidrag för projekt av gemensamt intresse på området transeuropeiska telekommunikationsnät.

Syftet med den föreslagna ändringen av förordningen är att höja den övre gränsen för det stöd som kan beviljas för ett projekt, från nuvarande 10 % till 30 % av de totala investeringarna i projektet.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse

I artikel 18 i förordningen (Budgetmedel) fastställs den finansiella ramen för perioden 2000-2006. Enligt artikel 19 i förordningen (Revisionsklausul) skall kommissionen före utgången av 2006 lägga fram förslag om en förlängning eller ändring av förordningen.

5. Klassificering av utgifter/inkomster

Icke-obligatoriska utgifter/Differentierade anslag

6. Typ av utgifter/inkomster

- När det gäller samfinansiering av studier rörande projekt får gemenskapens andel av finansieringen inte överskrida 50 % av de totala kostnaderna för studien.

- När det gäller projekt som finansieras gemensamt med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn, får gemenskapens bidrag, enligt detta förslag, uppgå till högst 30 % av de totala investeringskostnaderna.

- Räntesubventioner.

- Bidrag till premier för garantier för lån.

- Det finns inte några bestämmelser om återbetalning av gemenskapens bidrag om projektet blir framgångsrikt.

7. Budgetkonsekvenser

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)

Kostnaderna kommer att vara direkt knutna till genomförbarhets- eller spridningsfasen av projekt som omfattas av åtgärden. Dessa projekt överensstämmer med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1336/97/EC om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät (EGT L 183, 11.7.1997, s. 12), ändrat genom beslut nr 1376/2002/EG, och kommer främst att koncentreras på utvecklingen av nya telekommunikationstjänster och -tillämpningar.

7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar

Denna åtgärd medför inte några ytterligare kostnader förutom dem som redan fastställs i budgetplanen för 2000-2006. Fördelningen av åtaganden och utgifter anges i punkt 7.4 nedan.

7.3 Driftskostnader för undersökningar, experter m.m. som omfattas av del B i budgeten

Man räknar inte med att denna åtgärd kommer att ge upphov till några ytterligare kostnader.

7.4 Tidsplan för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

miljoner euro

>Plats för tabell>

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Användningen av anslag kommer att bli föremål för finansiell kontroll, effektiv övervakning och utvärdering:

- På projektnivå är det kommissionens ansvariga tekniska avdelningar som övervakar ett projekts tekniska framsteg. Det sker på grundval av information som regelbundet ges i den övervakningsrapport som utarbetas för projektet om uppnådda resultat, behandlade frågor och tillvägagångssätt inom projektet för att följa kontraktet.

- En årlig översyn kommer att göras då åtgärderna genomförs, för att se till att de uppnådda resultaten överensstämmer med de mål som anges i den tekniska bilagan till kontrakten. Den årliga översynen av projekten kan ske med hjälp av oberoende tekniska experter. Dessa experter kommer att se över varje projekts resultat och rekommendera lämpliga åtgärder, om de tekniska resultaten inte uppfyller åtagandena i kontrakten.

- De avdelningar inom GD INFSO som ansvarar för åtgärden kommer att se till att det genomförs övervakning och kontroll. Kontrollen kommer att utövas av de kommissionsavdelningar som ansvarar för genomförandet av dessa preliminära åtgärder, när så krävs med hjälp av oberoende experter.

- Dessutom kan interna eller externa revisioner genomföras av kommissionens avdelningar eller revisionsrätten, i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

9. Analys av kostnadseffektivitet

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp

Åtgärden syftar till att främja projekt för utbyggnad av tjänster (spridningsprojekt), istället för genomförbarhetsstudier, som har dominerat inom programmet i dess tidigare form, dvs. TEN-Telekom. Målgruppen är organ som tillhandahåller telekommunikationsbaserade tjänster i allmänhetens intresse i medlemsstaterna.

Det kortsiktiga målet är att fördubbla andelen spridningsprojekt och det mer långsiktiga målet är att uppnå en jämn fördelning mellan genomförbarhetsstudier och spridningsprojekt.

9.2 Skäl för åtgärden

- De transeuropeiska telekommunikationsnäten, som redan upprättats i vissa medlemsstater, skiljer sig fortfarande kraftigt åt vad gäller det faktiska genomförandet, vilket försämrar möjligheterna för industrin och medborgarna i Europa att utnyttja den inre marknadens fördelar. De stora bristerna finns dels när det gäller skapandet av förutsättningar för helt driftskompatibla änd-till-änd-tjänster på telematikområdet, dels när det gäller investeringsvillkor för utvecklingen av nya telematiktillämpningar.

- De riktlinjer för transeuropeiska telekommunikationsnät som antagits syftar till att främja investeringar för lanseringen av nya multimediatillämpningar och generiska tjänster av allmänt intresse och stödja den strategiska utvecklingen av globala nät som kommer att tillhandahålla sådana tjänster. eTEN syftar till stödja den privata och offentliga sektorns ansträngningar för att bredda marknaderna, minska klyftan mellan dem som har tillgång till information och dem som inte har det, och skapa förutsättningar för en bättre tillgång till och användning av information.

- På europeisk nivå är åtgärderna avsedda att främja tillträde, användning, samtrafik och driftskompatibilitet när det gäller de transeuropeiska telekommunikationsnäten och -tjänsterna för anslutningsländerna i Central- och Östeuropa. De är avsedda att ge möjligheter för de berörda marknadssektorerna (bland annat användare, nätoperatörer, tillverkare av telekomutrustning, och tjänsteleverantörer) att samarbeta med parter i medlemsstaterna i specifika och ekonomiskt bärkraftiga projekt med gemensamma mål.

- Skälet till att höja den övre gränsen för bidraget är att den nuvarande gränsen inte gör det möjligt att stödja sådana tjänster som enligt studier visat sig vara bärkraftiga och i allmänhetens intresse, men som inte kan lanseras på grund av finansiella hinder på kort sikt.

9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Genomförandet av åtgärden övervakas regelbundet av de ansvariga kommissionsavdelningarna och den kommitté som inrättats enligt artikel 8 i beslut nr 1336/97.

Åtgärden kommer att utvärderas i enlighet med artikel 14 i beslut nr 1336/97.

Före den 31 januari 2005 skall kommissionen överlämna en rapport om genomförandet av detta beslut för perioden juli 2000 - juni 2004 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Rapporten skall innehålla en utvärdering av de resultat som uppnåtts med hjälp av gemenskapsstödet inom olika projektområden i förhållande till de övergripande målen och skall även innehålla en utvärdering av tillämpningarnas sociala och samhälleliga effekter efter det att de spridits.

10. Administrativa utgifter (avsnitt III del A i budgeten)

10.1 Konsekvenser för antalet tjänster

Det antal tjänster som krävs för genomförandet av programmet eTEN kommer inte att påverkas.

10.2 Total budgetkonsekvens för ytterligare personal

Det krävs inte någon ytterligare personal.

10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

Ingen ökning.