Trots en god ekonomisk tillväxt och fulla kassakistor ökade fattigdomen och inkomstskillnaderna, främst till följd av att andelen äldre i befolkningen växer allt snabbare. Regeringens senaste undersökning visade att 1,35 miljoner av stadens 7,35 miljoner invånare levde under fattigdomsgränsen. Andelen fattiga ökade med 0,2 procentenheter till rekordhöga 19,9 % under 2016. Regeringen lovade att vidta lämpliga skatte- och socialpolitiska åtgärder för att olika delar av samhället ska få del av den ekonomiska utvecklingen och de allmänna resurserna.

Miljöpolitik

År 2017 hamnade miljöskyddet allt högre på den politiska agendan. Flera initiativ och lagstiftningsförfaranden lanserades och initierades. Hongkong förband sig att bli en koldioxidsnål ekonomi och att bli Kinas grönaste region. I januari offentliggjorde Hongkong rapporten Climate Action Plan 2030+ med anledning av Parisavtalet. I rapporten anges Hongkongs nya absoluta mål för minskade koldioxidutsläpp, vilket höjdes från 26 % till 36 % för 2030, jämfört med 2005, samt samlade planer för hur målet ska nås. I ett försök att minska mängden avfall och förbättra avfallshanteringen offentliggjordes i mars ett detaljerat förslag till avgiftssystem för fast kommunalt avfall, som ska införas 2019.

En toppmodern anläggning för hantering av elektrisk och elektronisk utrustning togs i drift i december. Anläggningen, som byggts och drivs av ett europeiskt avfallshanteringsföretag (i ett samriskföretag med en lokal tjänsteleverantör), var den första i sitt slag i Hongkong. Hongkong antog även en trestegsplan för avveckling av elfenbenshandeln före utgången av 2021. Regeringen lade fram lagförslaget i fråga för behandling av det lagstiftande rådet i juni 2017 (och lagförslaget antogs i januari 2018).

De bilaterala förbindelserna och samarbetet mellan EU och Hongkong 2017

Europeiska unionen och Hongkong är viktiga handels- och investeringspartner. De fortsatte att fördjupa sina bilaterala förbindelser under 2017.

Europeiska unionen är Hongkongs näst största handelspartner efter Kina och en av dess viktigaste utländska investerare. Med över 2 100 EU-företag med säte i Hongkong är EU fortfarande den största näringslivsaktören i staden. Hongkong är i sin tur EU:s fjortonde största handelspartner för varor och en av dess viktigaste asiatiska handelspartner för tjänster.

Under 2017 ökade EU:s export av varor till Hongkong med 5 % på årsbasis till 36,8 miljarder euro, medan importen från Hongkong uppgick till 11,2 miljarder euro, vilket resulterade i ett betydande överskott på 25,6 miljarder euro för EU – dess fjärde största handelsöverskott. EU:s export av varor till Hongkong lyfts av en stark efterfrågan på maskiner och utrustning, smycken, kläder, lyxartiklar, livsmedel, vin och bilar.

Den bilaterala handeln med tjänster mellan EU och Hongkong var fortsatt stabil. Under 2016 (som är det senaste år som det finns uppgifter för) uppgick den bilaterala handeln med tjänster till 22,3 miljarder euro. EU:s import av tjänster från Hongkong uppgick till 11,4 miljarder euro, medan exporten till Hongkong uppgick till 10,9 miljarder euro, vilket resulterade i ett underskott på 461 miljoner euro för EU.

Investeringsflödena i båda riktningarna mellan EU och Hongkong är betydande. Hongkong är en av EU:s viktigaste mål för direktinvesteringar. EU är den näst största utländska investeraren i Hongkong (efter Fastlandskina), bortsett från offshore-centrum, och bidrog med 9,7 % av de totala utländska direktinvesteringarna under 2016 (senast tillgängliga uppgifter). En stor del av EU:s investeringar i Kina sker via Hongkong. Skälet är att Hongkong har tjänsteleverantörer av hög kvalitet och att rättsstatsprincipen följs. I gengäld är Hongkong fortfarande EU:s näst största asiatiska direktinvesterare, efter Japan, delvis eftersom en betydande del av Kinas utländska investeringar i Europa sker via Hongkong. Under 2017 förde EU och Hongkong informella samtal (i mars och november) för att undersöka möjligheterna att inleda förhandlingar om ett investeringsavtal.

Den elfte årliga strukturerade dialogen mellan EU och Hongkong ägde rum i Hongkong den 16 november. De båda parterna diskuterade en rad olika ämnen och identifierade områden för fortsatt samarbete, i synnerhet skydd av immateriella rättigheter, tullfrågor, miljö (avfallshantering och handel med vilda djur) och konkurrenspolitik. De utbytte åsikter om regleringsfrågor, däribland kollektiva minibussar och offentlig upphandling, och enades om att fortsätta att verka för en bättre förståelse av den andra partens problem och prioriteringar. För första gången hölls ett expertmöte om finansiella tjänster i anslutning till den strukturerade dialogen. De båda parterna informerade varandra om sin respektive utveckling inom sektorn och diskuterade hur de kunde utöka samarbetet kring finansiell reglering, särskilt när det gäller likvärdighetsprocesser och ömsesidigt erkännande av fonder (MRF).

När det gäller tullsamarbete utvärderar EU och Hongkong för närvarande kompatibiliteten hos sina respektive program för godkända ekonomiska aktörer med målet att eventuellt träffa en överenskommelse om ömsesidigt erkännande. EU har för avsikt att fortsätta processen för ömsesidigt erkännande av godkända ekonomiska aktörer med Hongkong under 2018.