P6_TA(2006)0053

Minimiregler för skydd av slaktkycklingar *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar (KOM(2005)0221 - C6-0190/2005 - 2005/0099(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0221 [1],

- med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0190/ 2005),

- med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0017/2006).

1. Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

2. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

3. Rådet uppmanas att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

4. Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

5. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |

Ändring 1

Skäl 1a (nytt)

| (1a) Målbeskrivningar bör användas för att uppnå en hög nivå på djurens välbefinnande. Systemet för bedömning av dödlighet och fotskador utvisar huruvida en tillfredsställande nivå på djurens välbefinnande har uppnåtts. Andra lämpliga indikatorer håller för närvarande på att utvecklas genom vetenskaplig forskning och bör införlivas så snart de finns tillgängliga. |

Ändring 2

Skäl 9

(9) Det är viktigt att personer som handhar kycklingarna förstår de relevanta djurskyddskraven och får lämplig utbildning så att de kan utföra sina uppgifter. | (9) Det är viktigt att personer som handhar kycklingarna förstår de relevanta djurskyddskraven och får lämplig utbildning så att de kan utföra sina uppgifter. Om dessa personer saknar utbildning, bör de behöriga myndigheterna kontrollera att de har tillräcklig yrkeserfarenhet. |

Ändring 3

Skäl 10

(10) Då regler för skyddet av slaktkycklingar fastställs måste det finnas en balans mellan de olika aspekter man tar hänsyn till, som djurens hälsa och välbefinnande, ekonomiska och sociala hänsynstaganden samt miljöpåverkan. | (10) Då regler för skyddet av slaktkycklingar fastställs måste det finnas en balans mellan de olika aspekter man tar hänsyn till, som djurens hälsa och välbefinnande, ekonomiska och sociala hänsynstaganden samt miljöpåverkan. I enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen bör ekonomiska och sociala hänsyn inte ha företräde framför djurens hälsa och välbefinnande. |

Ändring 4

Skäl 12

(12) I en del medlemsstater finns det redan flera frivilliga program för märkning av kycklingkött grundade på överensstämmelser med djurskyddsnormer och andra parametrar. | (12) I en del medlemsstater finns det redan flera frivilliga program för märkning av kycklingkött grundade på överensstämmelser med djurskyddsnormer och andra parametrar. Dessa program förtjänar att aktivt uppmuntras av producentorganisationerna, de berörda myndigheterna i medlemsstaterna och kommissionen, eftersom de svarar mot en ökande efterfrågan från konsumenterna. En tydlig information gör det möjligt att på ett ansvarsfullt sätt välja vilken produkt man vill köpa, vilket ligger i såväl uppfödarnas som konsumenternas och djurens intresse. |

Ändring 5

Skäl 13

(13) Mot bakgrund av erfarenheterna från sådana frivilliga märkningsprogram bör kommissionen lämna en rapport om förutsättningarna för ett särskilt harmoniserat, obligatoriskt märkningssystem i EU för kycklingkött samt produkter och beredningar därav. Ett sådan märkningssystem bör uppfylla djurskyddsnormer och följa WTO:s bestämmelser samt ta hänsyn till eventuella socioekonomiska konsekvenser och inverkan på gemenskapens handelspartner. | (13) Mot bakgrund av erfarenheterna från sådana frivilliga märkningsprogram bör kommissionen senast sex månader efter detta direktivs antagande lämna en rapport om förutsättningarna för ett särskilt harmoniserat, obligatoriskt märkningssystem i EU för kycklingkött samt produkter och beredningar därav. Ett sådant märkningssystem bör uppfylla djurskyddsnormer och följa WTO:s bestämmelser samt ta hänsyn till eventuella socioekonomiska konsekvenser och inverkan på gemenskapens handelspartner. |

Ändring 6

Skäl 14

(14) Kommissionen bör lämna en rapport grundad på nya vetenskapliga bevis som beaktar senare forskning och praktisk erfarenhet i syfte att ytterligare förbättra djurskyddet för både slaktkycklingar och föräldradjur, i synnerhet när det gäller aspekter som inte omfattas av detta direktiv. Rapporten bör särskilt ta upp hur genetiska parametrar påverkar sådana brister som medför ett sämre välbefinnande för slaktkycklingar. | (14) Kommissionen bör lämna en rapport grundad på nya vetenskapliga bevis som beaktar senare forskning och praktisk erfarenhet i syfte att ytterligare förbättra djurskyddet för både slaktkycklingar och föräldradjur, i synnerhet när det gäller aspekter som inte omfattas av detta direktiv. Rapporten bör särskilt ta upp hur genetiska parametrar påverkar sådana brister som medför ett sämre välbefinnande för slaktkycklingar. Rapporten bör även beakta de finansiella kostnader som följer av att de genetiska faktorernas negativa effekter elimineras. |

Ändring 7

Skäl 14a (nytt)

| (14a) Utvecklingen av nya metoder för att mäta slaktkycklingarnas välbefinnande bör följas upp och deras fördelar utvärderas, i syfte att klart kunna fastställa vilka parametrar som bör beaktas och minimera kostnaderna för åtgärderna. |

Ändring 8

Skäl 15

(15) Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om påföljder för överträdelse av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de genomförs. Påföljderna måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. | (15) Bestämmelserna om påföljder för överträdelse av bestämmelserna i detta direktiv bör harmoniseras mellan medlemsstaterna, vilka bör se till att de genomförs. Påföljderna måste vara effektiva, proportionerliga, progressiva och avskräckande. Det är samtidigt lämpligt att kontrollera, och, om nödvändigt, förbjuda import av kycklingar från tredje land och som kommer från anläggningar som inte följer sådana bestämmelser om slaktkycklingars välbefinnande som motiveras av dem som antagits inom ramen för gemenskapslagstiftningen. |

Ändring 9

Skäl 15a (nytt)

| (15a) Kommissionen bör kraftfullt försvara betydelsen av djurens välbefinnande vid förhandlingarna med Världshandelsorganisationen (WTO) för att uppnå en global samsyn i denna fråga. En hög standard när det gäller djurens välbefinnande är av yttersta vikt för ett hållbart jordbruk, och respekten för djurens välbefinnande bör vara ett fullgott kriterium i förhandlingarna om överväganden av icke-kommersiell natur. |

Ändring 10

Skäl 15b (nytt)

| (15b) Kommissionen bör sträva efter att fastställa en regel enligt vilken exportörer av kycklingkött till den europeiska marknaden måste uppfylla samma kriterier för djurs välbefinnande som kycklinguppfödare inom EU. |

Ändring 11

Artikel 3, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall se till att djurhållaren uppfyller de krav som fastställs i bilaga I. | 1. Medlemsstaterna skall se till att djurhållaren uppfyller de krav som fastställs i bilaga I. Vid bedömningen av om anläggningar som har en låg respektive en hög beläggningsgrad uppfyller dessa krav skall i allmänhet hänsyn tas till de olika produktionsstadierna å ena sidan, och skillnaderna i klimat och de metoder för kycklinguppfödning som används å andra sidan. |

Ändring 12

Artikel 3, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall se till att beläggningsgraden i anläggningar eller enskilda avdelningar, uttryckt i antal kg kyckling per kvadratmeter tillgänglig area, inte överskrider 30 kg levande vikt. | 2. Medlemsstaterna skall se till att beläggningsgraden i anläggningar eller enskilda avdelningar, uttryckt i antal kg kyckling per kvadratmeter tillgänglig area, inte överskrider 30 kg levande vikt. Den maximala beläggningsgraden skall beräknas som ett genomsnitt av de senaste tre flockarna. En flexibilitetsmarginal på 2 dagar är i nödfall tillåtet. Beläggningsgraden för en flock får för dock aldrig överskrida 32 kg levande vikt. |

Ändring 13

Artikel 3, punkt 3, stycke 1

3. Genom avvikelse från punkt 2 kan medlemsstaterna föreskriva att beläggningsgraden får uppgå till högst 38 kg levande vikt i anläggningar eller enskilda avdelningar, förutsatt att djurhållaren förutom kraven i bilaga I även uppfyller kraven i bilaga I. | 3. Genom avvikelse från punkt 2 kan medlemsstaterna föreskriva att beläggningsgraden får uppgå till högst 38 kg levande vikt i anläggningar eller enskilda avdelningar, förutsatt att djurhållaren förutom kraven i bilaga I även uppfyller kraven i bilaga II. Den maximala beläggningsgraden skall beräknas som ett genomsnitt av de senaste tre flockarna. En flexibilitetsmarginal på 2 dagar är i nödfall tillåtet. Beläggningsgraden för en flock får för dock aldrig överskrida 40 kg levande vikt. |

| Från och med den 1 januari 2013 får beläggningsgraden inte överskrida 34 kg levande vikt. Den maximala beläggningsgraden skall beräknas som ett genomsnitt av de senaste tre flockarna. En flexibilitetsmarginal på 2 dagar är i nödfall tillåtet. Beläggningsgraden för en flock får för dock aldrig överskrida 36 kg levande vikt... |

Ändring 14

Artikel 3, punkt 3, stycke 2, inledningen

Vid en sådan avvikelse skall medlemsstaterna se till | Det är ändamålsenligt att utsträcka kontrollen till samtliga anläggningar som omfattas av direktivets tillämpningsområde. Slaktkycklingarnas välbefinnande skall också kontrolleras på anläggningar med lägre beläggningsgrad, eftersom beläggningsgraden inte enbart garanterar djurens välbefinnande, utan detta påverkas också av ett flertal andra faktorer Man skall därför se till |

Ändring 15

Artikel 3, punkt 3, stycke 2, led ba (nytt)

| ba)och att kostnaderna för de officiella inspektionerna skall betalas av den behöriga myndigheten. |

Ändring 16

Artikel 4, punkt 3

3. Medlemsstaterna skall se till att det finns ett system för att kontrollera och godkänna sådan utbildning. Djurhållare skall inneha ett intyg som erkänns av den behöriga myndigheten i medlemsstaten, och som styrker att de fullgjort sådan utbildning eller har förvärvat motsvarande erfarenhet. | 3. Medlemsstaterna skall se till att det finns ett system för att kontrollera och godkänna sådan utbildning. Djurhållare skall inneha ett intyg som erkänns av den behöriga myndigheten i medlemsstaten, och som styrker att innehavaren av detta intyg har de kunskaper som krävs med avseende på de områden som anges i bilaga V. |

Ändring 17

Artikel 5, stycke 1

Senast två år efter det att det här direktivet träder i kraft skall kommissionen lämna en rapport till rådet och Europaparlamentet om förutsättningarna för ett särskilt harmoniserat, obligatoriskt märkningssystem i EU för kycklingkött samt produkter och beredningar därav, som uppfyller djurskyddsnormerna. | Senast sex månader efter det att det här direktivet träder i kraft skall kommissionen lämna en rapport till rådet och Europaparlamentet om förutsättningarna för ett särskilt harmoniserat, obligatoriskt märkningssystem i EU för kycklingkött samt produkter och beredningar därav, som uppfyller djurskyddsnormerna, med bland annat tydlig information om produktionsstandarder och angivande av produktens ursprung. Av mätningen skall framgå särskilt beläggningsgraden för kycklingar i anläggningarna. Även kycklingens ålder eller andra kriterier som fastställts av konsumenterna skall framgå av mätningen. |

Ändring 42

Artikel 5a (ny)

| Artikel 5a Stimulans till självreglering Kommissionen skall vidta åtgärder i syfte att förmå importörerna av kycklingkött inom EU att kräva en lika hög djurskyddsnivå av sina leverantörer. |

Ändring 18

Artikel 6, punkt 1, stycke 1

1. Senast fem år efter det att det här direktivet har antagits skall medlemsstaterna till kommissionen lämna en sammanfattning av de uppgifter som samlats in enligt punkterna 1 och 2 i bilaga IV. | 1. Senast två år efter det att det här direktivet har antagits skall medlemsstaterna till kommissionen lämna en sammanfattning av de uppgifter som samlats in enligt punkterna 1 och 2 i bilaga IV. |

Ändring 19 och 50

Artikel 6, punkt 1, stycke 2

Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet lämna en rapport om hur genetiska parametrar påverkar identifierade brister som medför ett sämre välbefinnande för kycklingar, som grundar sig på uppgifterna ovan samt på ett vetenskapligt yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. Denna rapport skall vid behov åtföljas av lämpliga lagförslag. | På grundval av ett vetenskapligt yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet skall kommissionen senast fyra år efter antagandet av detta direktiv till Europaparlamentet och rådet lämna en rapport om hur genetiska parametrar påverkar identifierade brister och alla hälsoaspekter som medför ett sämre välbefinnande för kycklingar i slaktkycklings- och uppfödningsanläggningar och om den minskade genetiska mångfalden i kycklinguppfödningen tillsammans med en analys av lönsamheten i att använda flera olika raser vid uppfödningen med avseende på djurhälsa, motståndskraft mot sjukdomar och behovet av att använda biocider och veterinärmedicinska läkemedel. Denna rapport skall lämnas senast 30 månader efter antagandet av detta direktiv och åtföljas av lämpliga lagförslag. I dessa förslag skall principen om att det genetiska urvalet inte får begränsa, minska eller försvåra djurens möjligheter till välbefinnande respekteras. |

| Även de negativa konsekvenserna av tidigare genetiskt urval bör elimineras. |

Ändring 20

Artikel 6, punkt 1, stycke 2a (nytt)

| Rapporten och lagförslagen skall beakta både slaktkycklingarnas genetiska anlag och de förhållanden som föräldradjuren föds upp under samt överväganden kring användning av raser med erkänt låg tillväxttakt, begränsningar i fråga om fåglarnas dagliga viktökning, minsta tillåtna ålder för slakt samt förbud mot att använda slaktkycklingar vars föräldradjur måste utfodras restriktivt. |

Ändring 21

Artikel 6, punkt 2a (ny)

| 2a. Kommissionen skall två år efter detta direktivs antagande, utvärdera direktivets effekter för slaktkycklingarnas välbefinnande och de ekonomiska konsekvenserna i varje medlemsstat. |

Ändring 22

Artikel 6, punkt 2b (ny)

| 2b. Kommissionen skall, fem år efter detta direktivs antagande, lägga fram en utvärderingsrapport om optimering när det gäller valet av parametrar för slaktkycklingarnas välbefinnande och lämpliga mättekniker, särskilt i fråga om beteendemässiga parametrar och parametrar för rubbningar i metabolismen samt skelettrubbningar. Genomförandemetod och kostnader för att mäta djurens välbefinnande skall finnas med i denna utvärderingsrapport, såväl i uppfödarnas som i konsumenternas intresse. Senast sex månader efter det att utvärderingen offentliggjorts skall den i förekommande fall följas av förslag till anpassning av detta direktivs bilagor. |

Ändring 23

Artikel 7

Medlemsstaterna skall fastställa det påföljdssystem som skall tilllämpas vid överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats enligt detta direktiv och skall vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att dessa påföljder genomförs. Påföljderna skall vara effektiva, avskräckande och stå i proportion till överträdelsen. Medlemsstaterna skall anmäla bestämmelserna till kommissionen senast den 1 december 2006 och utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar av dem. | Medlemsstaterna skall fastställa det påföljdssystem som skall tilllämpas vid överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats enligt detta direktiv och skall vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att dessa påföljder genomförs. Påföljderna skall vara effektiva, avskräckande och stå i proportion till överträdelsen. Med undantag av fall av uppenbar försummelse eller vanvård som kräver ett omedelbart ingripande skall påföljderna vara progressiva. Medlemsstaterna skall anmäla bestämmelserna till kommissionen senast den 1 december 2006 och utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar av dem. |

Ändring 55

Bilaga I, punkt 2

2. Foder skall ständigt finnas tillgängligt och får tas bort från kycklingarna tidigast 12 timmar före beräknad slakt. | 2. Foder skall ständigt finnas tillgängligt eller ges portionsvis och får tas bort från kycklingarna tidigast 12 timmar före beräknad slakt. |

Ändring 56

Bilaga I, punkt 3, stycke 1a (nytt)

| Efter utslaktning skall allt strö avlägsnas, anläggningen saneras ordentligt (rengöras och desinficeras) och de nya fåglarna få rent strö. |

Ändring 25

Bilaga I, underrubrik och punkt 4

Ventilation och uppvärmning | Ventilations-, värme- och kylsystem |

4. Ventilationen skall ha tillräcklig kapacitet så att överhettning undviks och vid behov kombineras med värmesystem för att avlägsna fukt. | 4. Ventilationen och uppvärmningen skall ta hänsyn till produktionsled, klimat och det sätt på vilket kycklinguppfödningen sker. |

| Djurhållaren skall se till att varje avdelning är försedd med ventilations-, värme- och kylsystem som är utformade och sköts på ett sådant sätt att a)ammoniakhalten inte överstiger 20 ppm och att koldioxidhalten inte överstiger 3000 ppm uppmätt i höjd med kycklingarnas huvuden,b)ventilationen har tillräcklig kapacitet så att överhettning undviks och vid behov kombineras med värmesystem för att avlägsna fukt,c)inomhustemperaturen inte överstiger utomhustemperaturen med mer än 3° C när denna är högre än 30° C i skuggan,d)den relativa fuktigheten i avdelningen inte är högre än 70% då utomhustemperaturen understiger 10° C. |

| Ventilations-, värme- och kylsystemen skall inspekteras vid de intervall som anges i den dokumentation som krävs enligt punkt 2 i bilaga II. |

Ändring 26

Bilaga I, punkt 6

6. Samtliga byggnader skall ha belysning över hela golvytan på minst 20 lux under ljusperioderna, uppmätt i fåglarnas ögonhöjd. En tillfällig minskning av ljusnivån får vid behov tilllåtas på veterinärs inrådan. | 6. Samtliga byggnader skall ha icke flimrande belysning över hela golvytan på minst 50 lux under ljusperioderna, uppmätt i fåglarnas ögonhöjd. En tillfällig minskning av ljusnivån får vid behov tillåtas på veterinärs inrådan. |

Ändring 27

Bilaga I, punkt 7

7. Inom tre dagar från det att kycklingarna sätts in i byggnaden och till och med tre dagar före planerad slakt måste belysningen följa en 24-timmarsrytm som omfattar mörkerperioder på totalt minst 8 timmar med åtminstone en sammanhängande mörkerperiod på minst 4 timmar. | 7. Inom sju dagar från det att kycklingarna sätts in i byggnaden och till och med tre dagar före planerad slakt måste belysningen följa en 24-timmarsrytm som omfattar mörkerperioder på totalt minst 6 timmar med åtminstone en sammanhängande mörkerperiod på minst 4 timmar. |

Ändring 28

Bilaga I, punkt 8

8. Alla kycklingar i anläggningen måste inspekteras minst två gånger om dagen. Djurhållaren skall fastställa ett förfarande som säkerställer att den som utför inspektionen går förbi alla kycklingar på högst tre meters avstånd. | Alla kycklingar i anläggningen måste inspekteras minst två gånger om dagen eller, om anläggningen är utrustad med ett avancerat övervakningssystem (datoriserad kameraövervakning) som registrerar olika typer av parametrar som rör beteende och hälsa, minst en gång om dagen. Särskild uppmärksamhet skall ägnas symtom på sämre välbefinnande (inklusive deras hälsa). En veterinär skall vid behov alltid kontaktas. |

Ändring 29

Bilaga I, punkt 9a (ny)

| 9a. Den behöriga myndigheten skall utföra en inspektion minst en gång om året. |

Ändring 60

Bilaga I, punkt 10

10. De delar av byggnaderna, utrustningen eller redskapen som är i kontakt med kycklingarna skall rengöras ordentligt och desinficeras vid varje utslaktning innan en ny flock sätts in. | 10. De delar av byggnaderna, utrustningen eller redskapen som är i kontakt med kycklingarna skall rengöras ordentligt och desinficeras vid varje utslaktning innan en ny flock sätts in. System enligt "allt in allt ut"-principen med sanering av avdelningen mellan två besättningar rekommenderas starkt. |

Ändring 30

Bilaga I, punkt 11, led b

b) kycklingarnas ursprung, | b) kycklingarnas ursprung och ras, |

Ändring 31

Bilaga I, punkt 12, stycke 2

För att förhindra fjäderplockning och kannibalism får emellertid medlemsstaterna tillåta att näbben trimmas på kycklingar som inte är äldre än 10 dagar om detta utförs av kvalificerad personal. Dessutom får medlemsstaterna tillåta att kycklingar av hankön kastreras. Kastreringen får endast utföras under överinseende av veterinär och av personal som genomgått särskild utbildning, som är godkänd av den behöriga myndigheten. | utgår |

Ändring 32

Bilaga II, punkt 3

Krav i fråga om anläggningar och personal 3. Djurhållaren skall se till att varje avdelning är försedd med ventilations-, värme- och kylsystem som är utformade och sköts på ett sådant sätt att a)ammoniakhalten inte överstiger 20 ppm och att koldioxidhalten inte överstiger 3000 ppm uppmätt i höjd med kycklingarnas huvud,b)innomhustemperaturen inte överstiger utomhustemperaturen med mer än 3° C när denna är högre än 30° C i skuggan, och attc)den relativa fuktigheten i avdelningen inte är högre än 70% då utomhustemperaturen går under 10° C.Ventilations-, värme- och kylsystemen skall inspekteras vid de intervall som anges i den dokumentation som krävs enligt punkt 2 c. | utgår |

Ändring 33

Bilaga III, punkt 1, inledningen

1. Den behöriga myndigheten skall utföra inspektioner för att kontrollera | 1. Den behöriga myndigheten skall i form av oanmälda stickprov i samtliga anläggningar för uppfödning av slaktkycklingar (lägre och högre beläggningsgrad) åtminstone en gång per år utföra inspektioner för att kontrollera |

Ändring 34

Bilaga III, punkt 2, stycke 2

Dessutom kan den behöriga myndigheten begära att den högsta tillåtna beläggningsgraden i den berörda anläggningen eller avdelningen minskas så mycket att bristen kan åtgärdas, vanligen till en beläggningsgrad på mellan 30 och 38 kg levande vikt, i de fall en inspektion visar att kraven i bilaga II inte uppfylls eller vid mottagandet av ett meddelande enligt punkt 3 i bilaga IV om en allvarlig brist eller ett andra meddelande om en tidigare rapporterad brist hos samma anläggning. Den behöriga myndigheten skall underrätta djurhållaren om det beslut som fattats och särskilt om det datum från vilket den lägre beläggningsgraden skall tillämpas. | Den behöriga myndigheten kan emellertid begära att den högsta tillåtna beläggningsgraden i den berörda anläggningen eller avdelningen minskas så mycket att bristen kan åtgärdas. Minskningarnas storlek skall baseras på ett genomsnitt, uträknat på grundval av tre på varandra följande flockar, genom bedömning av dödlighet och trampdynedermatit i enlighet med bestämmelserna i punkt 3 och 4 i bilaga IV. Tre kategorier kan urskiljas när det gäller förekomsten av brister i en flock. Kategori I: Inga eller endast ett fåtal brister (från 0 till en tredjedel på en skala baserad på punkterna 3 och 4 i bilaga IV). I detta fall inskränker sig kraven till vad som anges i det första stycket i denna punkt.Kategori II: Ett måttligt antal brister (från en tredjedel till två tredjedelar på en skala baserad på punkterna 3 och 4 i bilaga IV). Om det inte skett några förbättringar för den flock som satts in efter konstaterandet som möjliggör en återgång till kategori I, skall uppfödaren underrättas om att den högsta beläggningsgraden för nästa flock skall minskas med 1 kg/m. Denna minskade beläggningsgrad skall bibehållas så länge som resultatet för uppfödningen inte når upp till den nivå som anges för kategori I.Kategori III: Ett betydande antal brister (från två tredjedelar till det maximala antalet på en skala baserad på punkterna 3 och 4 i bilaga IV). Uppfödaren skall underrättas om att den högsta beläggningsgraden för den flock som sätts in efter konstaterandet måste minskas med 1 kg/m.Om uppfödaren inte använt sig av det förfarande som anges i punkt 3 i bilaga III skall en ny besiktning ske mellan den 90:e och den 120:e dagen efter genomförandet av den minskning som avses i föregående stycke. Om situationen inte förbättrats skall en ny minskning med 1 kg/m genomföras. Samma förfarande skall upprepas så länge uppfödningens resultat inte återgått till den nivå som anges för kategori I. Den behöriga myndigheten skall underrätta djurhållaren om det beslut som fattats och särskilt om det datum från vilket den lägre beläggningsgraden skall tillämpas. |

Ändring 35

Bilaga III, punkt 3

3. Djurhållaren på anläggningen får begära en omprövning av den begäran om minskning av beläggningsgraden som avses i punkt 2 förutsatt att | 3. På begäran av djurhållaren på anläggningen skall den begäran om minskning av beläggningsgraden som avses i punkt 2 omedelbart upphävas i sin helhet av den berörda myndigheten förutsatt att |

a)de två föregående flockarna följt de gränsvärden som fastställs i punkt 3 i bilaga IV, och att | a)den föregående flocken följt de gränsvärden som fastställs i punkt 3 i bilaga IV, och att |

b)besättningsveterinären yttrat sig positivt om denna begäran. | b)besättningsveterinären yttrat sig positivt om denna begäran. |

Den behöriga myndigheten skall besluta om denna begäran utifrån en inspektion av anläggningen som även omfattar en utvärdering av den dokumentation som skall lämnas i enlighet med punkterna 1 och 2 i bilaga II. | |

Ändring 36

Bilaga IV, punkt 1, stycke 1

1. På slakteriet skall ett representativt prov på minst 200 kycklingar från varje sändning inspekteras under överinseende av den officielle veterinären med avseende på förekomst och bedömning av trampdynedermatit enligt punkt 4. | 1. På slakteriet skall ett representativt prov på 100 kycklingar från varje sändning inspekteras under överinseende av den officielle veterinären med avseende på förekomst och bedömning av trampdynedermatit enligt punkt 4. |

Ändring 37

Bilaga IV, punkt 4, stycke 2a (nytt)

| Detaljerade skriftliga beskrivningar, tillsammans med foton av skadorna i grupp 1 och 2, skall fastställas av kommissionen i syfte att uppnå en enhetlig klassificering i hela EU. |

Ändring 38

Bilaga IV, punkt 4, stycke 2b (nytt)

| En övergångsperiod på åtminstone två år skall beviljas för genomförandet av utvärderings- och bedömningssystemet för trampdynedermatit. |

Ändring 39

Bilaga V, led b

b)Fysiologi, särskilt vätske- och näringsbehov, djurens beteende och begreppet stress. | b)Fysiologi, särskilt vätske- och näringsbehov, djurens beteende, inklusive tecken på normalt beteende, onormalt beteende och fruktan, och begreppet stress. |

Ändring 40

Bilaga V, led c

c)De praktiska aspekterna av kycklinghantering, även infångning och transport. | c)De praktiska aspekterna av varsam kycklinghantering, även infångning och transport. |

Ändring 41

Bilaga V, led d

d)Akutvård av kycklingar, akut avlivning och gallring. | d)Igenkännande av tecken på vanliga sjukdomar och lämpligt tillvägagångssätt, akutvård av kycklingar, akut avlivning och gallring. |

[1] Ännu ej offentliggjort i EUT.

--------------------------------------------------