[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 3.10.2007

SEK(2007) 1267

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR Åtföljande dokument till MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Samarbete för kommunikation om Europa KONSEKVENSANALYS I SAMMANFATTNING

{KOM(2007) 568 slutlig}{KOM(2007) 569 slutlig}{SEK(2007) 1265}

Sammanfattning

Kommissionen föreslår en europeisk kommunikationspolitik för att befästa de reformer av kommissionens interna strukturer för kommunikation som lanserades i handlingsplanen[1], fortsätta den dialog med medborgarna som inleddes genom Plan D[2], och i handling svara på de förväntningar som formulerades under samrådet om vitboken[3].

Meddelandet om samarbete för kommunikation om Europa syftar till att utgående från resultaten från ovannämnda initiativ konsolidera den nuvarande verksamheten och lägga fram ett antal konkreta förslag som ska utgöra grunden för en stärkt europeisk kommunikationspolitik. Det beskriver målen och de viktigaste insatsområdena för en integrerad och framåtblickande kommunikationspolitik i EU. Politiken ska bl.a. vara medborgarorienterad och basera sig på inlyssnande och samråd med allmänheten, och samarbetet ska stärkas med andra EU-institutioner, organ och medlemsstater, som ska involveras i kommunikationen om EU-frågor.

Kommissionen föreslår därför tre delvis sammanlöpande handlingslinjer:

- Att stärka sin kommunikationsverksamhet genom att tillhandahålla tydlig information som är anpassad till det nationella, regionala och lokala sammanhanget, och främja ett aktivt europeiskt medborgarskap.

- Att utveckla ett europeiskt offentligt rum genom att stärka den gränsöverskridande kommunikationen om EU:s politik och stödja strukturer som kan stärka den europeiska politiska debatten och täckningen av den i medierna.

- Att stärka samarbete och samordning mellan EU:s institutioner, organ och medlemsstater.

Slutligen läggs det i meddelandet fram preliminära förslag om de institutionella ramarna för att driva denna politik på ett enhetligt sätt, bland annat genom ett interinstitutionellt avtal.

AVSNITT 1

Förfarande och samråd med berörda parter

Under tiden mellan offentliggörandet av vitboken och januari 2007 (den 30 september 2006 när det gällde samråd på Internet) kunde enskilda och institutioner lämna synpunkter och diskutera de viktigaste tankar och idéer som lades fram i vitbokens fem kapitel. De flesta bidragen både från internetsamrådet och från konferenserna med berörda parter kunde sammanfattas till konkreta rekommendationer som kommissionen kan införliva i sin kommande kommunikationsstrategi. Dessutom ska det enligt vitboken genomföras ett antal opinionsundersökningar för att komplettera de åsikter som kom till uttryck i samrådet och jämföra dessa med undersökningsresultaten.

1.1. Institutionellt förfarande

En arbetsgrupp med företrädare för olika avdelningar inrättades och utkastet till meddelande med bilagor diskuterades brett vid ett flertal olika tillfällen. Dessutom hölls flera diskussionsrundor med relevanta avdelningar vid bilaterala möten, och även inom kommissionens nätverk för extern kommunikation.

1.2. Konsekvensbedömningsnämndens utlåtande

Ett utkast till konsekvensbedömning lades fram för konsekvensbedömningsnämnden den 17 april 2007. De synpunkter som generaldirektoratet för kommunikation tog emot från konsekvensbedömningsnämnden har alla beaktats, och den 15 maj 2007 avgav nämnden sitt slutliga utlåtande.

1.3. Uppgifter som använts

De uppgifter som används i konsekvensbedömningen kommer från de två Flash Eurobarometer-undersökningarna 2006, samråd med allmänheten på Internet och de fyra konferenserna med berörda parter.

AVSNITT 2

Beskrivning av problemet

Huvudproblemet är de bristfälliga kunskaperna om Europeiska unionen, ofta till följd av bristande engagemang hos EU:s institutioner och medlemsstaterna. Denna omständighet rimmar illa med det växande informationsbehovet hos medborgarna, som får för litet och för dålig information.

Följden har blivit ett lågt engagemang i EU-frågorna bland allmänheten, och den senaste tiden har stödet för Europeiska unionen också stadigt minskat. Valdeltagandet i valet till Europaparlamentet 2004 var t.ex. så lågt som 45,6 %. Problemets kärna när det gäller deltagande på EU-nivå – bortsett från att intresset för att engagera sig i politiken är lågt rent allmänt – tycks ligga i logistiken. EU:s medborgare känner inte till hur EU är uppbyggt och vet inte vem de ska vända sig till i frågor som berör dem och inte heller vem som fattar besluten. Två tredjedelar av EU:s befolkning är inte på det klara med vem som representerar dem i Europaparlamentet. Men mer än åtta av tio européer tycker att det är viktigt att få information om europeiska frågor. I 25 medlemsstater anser merparten av medborgarna att det är regeringens ansvar att informera dem om vad EU gör och hur detta påverkar deras vardag. Tre fjärdedelar av EU-medborgarna tycker att deras regering borde ge dem mer och bättre information om EU-frågorna.

Detta gäller även medierna. Nästan två tredjedelar av EU-medborgarna anser att medierna innehåller ”för litet” information om EU. Endast en fjärdedel av EU:s medborgare anser att de får lagom mycket information. En liten andel av EU:s befolkning säger att de får för mycket information om EU.

AVSNITT 3

Mål

Det centrala målet är att ge medborgarna förutsättningar för att informera sig bättre om Europeiska unionen, så att de kan göra sin röst hörd i EU-sammanhang. Med detta för ögonen kommer kommissionen att förbättra sin kommunikationsverksamhet. Informationen ska vara anpassad till det nationella, regionala och lokala sammanhanget, ett aktivt medlemskap ska stödjas och ett europeiskt offentligt rum ska ges möjlighet att växa fram.

Internt eftersträvar kommissionen effektiva och integrerade insatser från alla sina avdelningar och full och konsekvent mobilisering av alla tillgängliga resurser för största möjliga effekt.

Externt kommer kommissionen – utan att ge avkall på sina särskilda institutionella befogenheter – att verka i nära samarbete med EU:s övriga institutioner, medlemsstaterna och alla berörda parter för att nå detta mål genom att arbeta med årligen utvalda prioriterade frågor på kommunikationsområdet.

AVSNITT 4

Politiska alternativ

I dag grundar sig kommissionens kommunikationsverksamhet på kommissionens institutionella befogenheter, som utgör den rättsliga grunden för budgetgenomförandet. I vitboken föreslås två åtgärder för att styra informationen och kommunikationen om EU-frågor och få med alla aktörer i ett gemensamt engagemang – en stadga, eller förhållningsregler för kommunikation. Medlemsstaterna, Europaparlamentet och det civila samhället har begärt mer strukturerade ramar för kommunikationsverksamheten i framtiden Konferensen ”Att kommunicera om EU tillsammans” i Berlin resulterade i följande alternativ:

- Fortsätta som hittills på grundval av kommissionens befogenheter.

- Ingå ett interinstitutionellt avtal (grundat på nuvarande befogenheter).

- Inrätta ett gemenskapsprogram på en rättslig grund.

AVSNITT 5

5.1. Valt handlingsalternativ: Ingå ett interinstitutionellt avtal

För att förbättra den nuvarande situationen, där det saknas samordning av olika aktörers kommunikation om EU, har det fastställts att ett interinstitutionellt avtal kan erbjuda de lämpliga institutionella ramarna för ett bättre samarbete i EU:s kommunikationsprocess, samtidigt som EU:s institutioner, organ och medlemsstater behåller sitt oberoende. Det interinstitutionella avtalet ska befästa EU-institutionernas, EU-organens och medlemsstaternas politiska åtagande att ansvara för att informera medborgarna om EU-frågorna och kommunicera med dem om dessa. Dessutom kommer detta politiska avtal att sätta fokus på de viktigaste principer och rättigheter som måste respekteras i kommunikationen om Europa och fastställa formerna för samarbetet mellan parterna, så att adekvat övervakning och politisk ansvarighet säkerställs.

Detta alternativ har fått ett klart stöd från Europaparlamentet (Herrero-betänkandet) och kommissionens avdelningar och har utarbetats i nära samarbete med generalsekretariatet, rättstjänsten och Generaldirektorat Budget.

5.2. Det interinstitutionella avtalets mervärde

Det mervärde som ett interinstitutionellt avtal kan tillföra visar sig i följande:

- En strukturerad dialog inleds mellan kommissionen, parlamentet och medlemsstaterna om kommunikationsarbete och frågor som bör prioriteras för kommunikation.

- Kommunikationsprocessen styrs på flerårig basis.

- Alla berörda medlemsstater och institutioner stärks i sitt engagemang.

- Alla aktörers kommunikationsverksamhet blir synligare.

5.3. Ge medborgarna ökat inflytande

Allmänheten önskar en öppnare debatt, där medborgarna har rätt att uttrycka sina åsikter och att höras. Samtidigt måste Europeiska unionen utveckla ändamålsenliga strukturer, metoder och kompetenser för att fullgöra sin skyldighet att tillhandahålla adekvat information.

Erfarenheterna av genomförandet av handlingsplanen och Plan D har visat att kommunikation på det lokala planet är avgörande för att adekvat information ska kunna tillhandahållas och medborgarna engageras i en debatt om EU-frågorna. Det pilotprojekt som gick ut på att ge elva av kommissionens representationer i medlemsstaterna och fyra av deras regionala kontor personell förstärkning har dramatiskt ökat och förbättrat deras verksamhet. Bl.a. har debatt, diskussion och engagemang för EU-frågorna stärkts inom de nationella politiska kulturerna. Detta kommer också att bli fallet med de europeiska offentliga platser som ska inrättas i kommissionens och Europaparlamentets gemensamma lokaler.

I överensstämmelse med slutsatserna från Berlin tar meddelandet upp frågan om nätverk. Bättre samordning av nätverkens verksamhet kommer att förbättra kommissionens möjligheter att kommunicera, genom att horisontell kommunikation i form av åsikts- och erfarenhetsutbyte inom och mellan olika samhällsgrupper yrken, sektorer och regionala och lokala aktörer på ett värdefullt sätt kan komplettera det vertikala informationsflödet uppifrån.

5.3.1. Främja ett aktivt europeiskt medborgarskap

De kunskaper som behövs för att förstå och bidra till politiska beslut på EU-nivå skiljer sig från dem som behövs för att delta i den lokala eller nationella politiken. Medborgarna och de offentliga institutionerna måste därför engageras genom att EU görs mer lyhört, öppet och tillgängligt, vilket bekräftades under det offentliga samrådet och särskilt vid konferensen i Bergamo med berörda parter från det civila samhället.

Utbildningen i aktivt medborgarskap är medlemsstaternas ansvar. I tio medlemsstater ingår den enskildes rättigheter och skyldigheter som EU-medborgare i skolundervisningen, och i tjugo medlemsstater finns den europeiska integrationen med på schemat. Men kommissionen stöder redan nu utbildningen i europeiskt medborgarskap genom programmen Europa för medborgarna och andra program som främjar ett aktivt europeiskt medborgarskap och uppmuntrar till ökat deltagande i EU:s demokratiska liv.

5.4. Skapa ett europeiskt offentligt rum

Kommunikationen och debatten behöver föras ut över nationsgränserna. Detta erkänns i Laekenförklaringen, där EU:s stats- och regeringschefer inleder den process som ska leda fram till en ny konstitution, och där behovet av ett europeiskt offentligt rum för att säkerställa demokrati, öppenhet och effektivitet i EU framhålls.

Det finns emellertid många hinder på vägen mot ett sådant europeiskt offentligt rum, både kulturella, språkliga och historiska. Därför behövs gränsöverskridande kommunikationskanaler för att främja debatt och dialog om gemensamma frågor enligt en europeisk agenda som avspeglar kommissionens, parlamentets och rådets arbete.

Kommissionen kan bidra till att utveckla dessa kanaler genom att lägga fram förslag till att utveckla de europeiska politiska partiernas verksamhet och engagera de nationella parlamenten i EU-frågorna, genom att arbeta med olika medier och förbättra sin förmåga att lyssna in och reagera på den gränsöverskridande allmänna opinionen.

5.5. Stärka samarbetsaspekten

Medlemsstaternas regeringar spelar en central roll för att information om deras politik förs ut till medborgarna. Undersökningar har visat att medborgarna förväntar sig att deras nationella regering ska ta huvudansvaret för att informera dem om EU:s verksamhet och hur den påverkar deras vardag. Regeringarna anses också ha huvudansvaret för att allmänhetens åsikter om EU beaktas. Men kommissionen både kan och bör ge dem ett värdefullt stöd.

Under samrådet om vitboken förordades tydligt ett mer utvecklat samarbete mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna nationellt, regional och lokalt. Därför kommer kommissionen att försöka stärka sitt samarbete med aktörer på alla nivåer. Samarbete i form av förvaltningspartnerskap kommer att vara det viktigaste verktyget för initiativ som är gemensamma för EU och medlemsstaterna. Det är ett sätt att på frivillig grund förbättra samordningen av kommunikationen om EU-frågor och skapa samverkanseffekter genom att slå samman personella och finansiella resurser och undvika dubbelarbete. Det gör det också lättare att anpassa kommunikationen till lokala förhållanden och att koppla den till medlemsstaternas nationella politiska agenda.

AVSNITT 6

Konsekvensbedömning

Detta nya angreppssätt innebär en genomgripande omorientering mot decentralisering av EU:s kommunikationsarbete, stärkt dialog med viktiga berörda parter och en medborgarorienterad kommunikation, för att öka allmänhetens deltagande på EU-nivå. Insatserna bör således få konsekvenser för ett stort antal EU-medborgare.

Initiativet ska få betydande konsekvenser för allmänheten i form av ökad medvetenhet och bättre kunskaper om Europeiska unionen och ett större medborgardeltagande i EU-frågorna. Engagemang av berörda parter i samråd om politiken kommer att uppmuntras för att förbättra beslutsprocessen. Partnerskap och samordning mellan viktiga aktörer på alla nivåer ska stärkas: EU:s institutioner, organ och medlemsstater, det civila samhällets organisationer, medier och nätverk. Aktörernas och de berörda parternas mångfald och oberoende kommer alltid att respekteras.

Genomförandet av de föreslagna åtgärderna kommer att få en positiv effekt på offentliga institutioner och förvaltningar. Den enskildes rättigheter och kontakter med offentlig förvaltning kommer därför att stärkas. Även konceptet med lokalanpassning av kommunikationen kommer att förbättra allmänhetens relationer med EU:s institutioner på regional och lokal nivå, särskilt som det kommer att bidra till att värna om den språkliga mångfalden i EU-sammanhang. Allmänheten kommer följaktligen att bli mer välinformerad om EU-frågorna och kommer lättare att få tag på information.

6.1. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och inverka på budgeten

Åtgärderna är planerade till perioden 2007–2013. Under denna period kommer budgetkonsekvenserna inte att kräva någon översyn av budgetplaneringen för avdelning 16, post 3b i budgetplanen såsom den framställs i det preliminära budgetförslaget för 2008.

6.2. Sammanfattning av resursbehoven

Resursbehoven ryms inom ramen av den fleråriga ekonomiska planeringen i dokumenten SEK(2007) 500 och SEK(2007) 530.

AVSNITT 7

Övervakning och utvärdering

Det interna rapporteringssystem som används för pågående verksamhet kommer att utvidgas till att omfatta de nya åtgärderna. Det kan bli fråga om rapporter till kollegiet och debatter i parlamentet och den interinstitutionella informationsgruppen. Övervakningen av genomförandet av det interinstitutionella avtalet kommer att följa det förfarande som anges i avtalet.

[1] Se bilaga I.

[2] Se bilaga II.

[3] Se bilaga III.