Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén över "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande det gemensamma systemet för mervärdeskatt (miniminivå för grundskattesatsen)" () (96/C 204/22)

Den 5 mars 1996 beslutade rådet i enlighet med artikel 99 i Romfördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för ekonomiska, finansiella och monetära frågor som var ansvarig för arbetet i frågan antog sitt yttrande den 1 april 1996. Föredragande var Kenneth Walker.

Vid sin 335:e plenarsession den 24-25 april 1996 (sammanträdet den 25 april 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén genom 65 röster för, 7 röster emot och 10 nedlagda röster, följande yttrande.

1. Kommissionens förslag

1.1. Förslagets målsättning är att göra det möjligt för rådet att fatta det beslut om nivån för grundskattesatsen som krävs enligt rådets sjätte momsdirektiv 77/388/EEG, senast ändrat genom direktiv 95/7/EG.

1.1.1. Direktivet fastställer att rådet före den 31 december 1995 och på grundval av rapporten om hur övergångsreglerna fungerat och de förslag till slutgiltiga regler som kommissionen skall lägga fram, enhälligt skall besluta om den miniminivå för grundskattesatsen som skall tillämpas efter den 31 december 1996.

1.2. Kommissionen föreslår en skala för grundskattesatsen från 15 % till 25 %. Detta innebär att alla medlemsstater skulle vara tvungna att tillämpa grundskattesatser som faller inom denna skala från och med den 1 januari 1997 till och med den 31 december 1998.

1.2.1. Kommissionen påpekar att alla medlemsstater för närvarande tillämpar en grundskattesats som ligger inom skalan och att förslaget därför inte kräver att någon medlemsstat skall ändra sitt nuvarande system. Det skulle dock förhindra alla framtida skillnader mellan grundskattesatserna i medlemsstaterna.

1.2.2. Förslaget kan därför ses som ett steg framåt i förfarandet för att göra momssatserna mer lika varandra och det skulle kunna underlätta en eventuell harmonisering.

2. Allmänna kommentarer

2.1. ESK noterar att rådet måste fatta ett beslut om nivån på grundskattesatsen men att det det inte finns någonting i det sjätte momsdirektivet som säger att en högsta nivå måste fastställas. Att skapa en skala är således ett initiativ från kommissionens sida som går utöver kraven i det sjätte momsdirektivet och därför måste rättfärdigas genom sin användbarhet.

2.2. ESK noterar vidare att kommissionen i sin om rapport om hur momsreglerna fungerat sedan skattegränserna avskaffades den 1 januari 1993 () drog slutsatsen att "med hänsyn till tillämpningen av olika reducerade momssatser (extrareducerade skattesatser, nollskattesatser, 'parkerade' - tills vidare beviljade lägre - skattesatser etc) har inga större snedvridningar av konkurrens konstaterats under tillämpningen av övergångsreglerna om beskattning av handel inom gemenskapen, som skulle kunna tillskrivas tillämpningen av olika sorters reducerade momssatser" men att "ökade skillnader mellan grundskattesatserna i olika medlemsstater i princip kan ge upphov till strukturell obalans och snedvridning av konkurrensen inom vissa sektorer".

2.2.1. Kommissionen argumenterar att "det är viktigt att garantera bibehållandet av åtminstone den harmoniserade nivå som idag uppnåtts och därigenom garantera att övergångsbestämmelserna fortsätter att fungera korrekt. När det gäller grundskattesatsen är den logiska slutsatsen av detta att fortsatta skillnader mellan de grundskattesatser som tillämpas i medlemsstaterna måste undvikas genom att man skapar en skala som innefattar högsta och lägsta nivåer ..."

2.3. Kommissionens dokument fortsätter med att konstatera att "det säger sig själv att varje förändring av övergångsbestämmelserna också måste gynna förberedelsen av det slutgiltiga system som skall införas ...". ESK godtar detta förslag. Kommissionen säger vidare: "Dessutom är det tydligt att detta slutgiltiga system i varje fall kommer att kräva ett relativt strikt närmande av momssatserna". En sådan tillnärmning av momssatserna är en nödvändig följd av ursprungsprincipen och är därför ett krav för vilket skattesystem man än föreställer sig skall vara det slutgiltiga.

2.3.1. Vid sin 331:e plenarsession den 21 december 1995 antog ESK ett yttrande på eget initiativ om direkt och indirekt beskattning (). Föredragande var Ronald Janssen. I detta yttrande gav kommittén i princip sitt godkännande till ett slutgiltigt skattesystem, baserat på beskattning i ursprungslandet men underkastat vissa bestämmelser. I yttrandet efterfrågades detaljerade förslag som skulle utarbetas tillsammans med arbetsmarknadens parter och näringslivet. Kommittén ansåg i synnerhet att "En rimlig tidtabell bör möjliggöra en fullständig konsultation efter det att förslagen specificerats i detalj - vilket omfattar åtgärder mot att man försöker komma undan att betala skatt - och innan några principiella politiska beslut fattas. Ett slutligt system bör endast införas om det har visat sig ha uppenbara fördelar (både inledande och bestående) som är tillräckligt omfattande för att kompensera kostnaderna som en förändring medför."

2.3.2. ESK intar på nytt samma position och kräver att rådfrågningen skall ske på ett objektivt och sakligt sätt och utan förutfattade meningar om hur det kommande systemet skall se ut.

2.3.2.1. Det är dock allmänt accepterat att ett system som bygger på beskattning i ursprungslandet är en möjlig lösning. Det är inte heller önskvärt att förekomma beslutet genom att vidta åtgärder som skulle kunna motverka antagandet av ett sådant system eller hämma en fri diskussion om dess förtjänster.

2.3.2.2. ESK sade i sitt yttrande om direkt och indirekt beskattning: "En allmän tillämpning av denna princip är dock oförenlig med de alltför stora skillnaderna i fråga om moms ..." och sammanfattade med att säga: "Utan att eftersträva en fullständig harmonisering av skattesatserna ... måste skattesatserna dock röra sig inom en snävare marginal ...".

2.3.2.3. ESK stöder kommissionens nuvarande förslag eftersom det är helt i linje med ESK:s ställningstagande.

2.4. ESK noterar att de föreslagna högsta och lägsta nivåerna av grundskattesatsen inte är avsedda att vara slutgiltiga utan att de, på kommissionens initiativ, är föremål för en revidering efter en tvåårsperiod. Man föreställer sig helt klart att införandet av ett slutgiltigt system kan komma att kräva mer tid än två år. ESK efterlyser ett tillägg till artikel 1 med innebörden att både ESK och Europaparlamentet rådfrågas om vilka generella skattesatser som bör tillämpas efter den 31 december 1998, i enlighet med Romfördragets artikel 99.

2.4.1. ESK accepterar uppskattningen om hur mycket tid som kan krävas för att införa ett slutgiltigt system och uppmanar till att varje datum som föreslås för införandet inte skall ses som en "deadline" som till varje pris måste beaktas. Det är viktigare att garantera att systemet som införs är korrekt än att stå fast vid ett förutbestämt datum för dess genomförande.

2.5. Med tanke på denna utökade tidsskala anser ESK också att införandet av ett slutgiltigt system inte skall tillåtas skyla över behovet av fortsatta, tillfälliga reformer av det nuvarande övergångssystemet, som på så sätt utvecklas vidare till ett nytt slutgiltigt system.

2.5.1. En sådan reform som ESK anser vara mycket önskvärd är att bestämmelserna om momsredovisning inom en koncern, som tillåter transaktioner inom koncernen utan att uppbära moms och som för närvarande bara kan tillämpas inom samma medlemsstat, skall utökas till att gälla företagskoncerner som omfattar företag i olika medlemsstater. Detta skulle förenkla en stor del av handeln inom EU.

2.6. Användningen av ordet "slutgiltigt" för att beskriva det nya systemet bör inte fungera som ett hinder för att förändra eller uppdatera det. Ändrade handelsmönster, små och stora företags behov, förändringar inom den offentliga och privata sektorn och effekterna av tekniskt nyskapande kommer alla att kräva att det nya slutgiltiga systemet ses som anpassningsbart, flexibelt och dynamiskt snarare än statiskt och stelt och att det blir föremål för ständig översyn.

3. Sammanfattning

3.1. ESK godkänner kommissionens förslag om att införa en skala med 15 % som lägsta nivå och 25 % som högsta nivå för grundskattesatsen för moms i medlemsstaterna från och med den 1 januari 1997 till och med den 31 december 1998.

Bryssel den 25 april 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 73, 13. 3. 1996, s. 22.

() Dok. KOM(94) 584 slutlig, 13. 12. 1994.

() EGT nr C 82, 19. 3. 1996, s. 49.