C 288/46

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 288/08)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina”

EU-nr: PDO-HR+SI-2655 – 19.1.2021

SUB (X) SGB ( )

1. Namn [på SUB eller SGB]

”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

Slovenien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1. Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött och slaktbiprodukter

3.2. Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” är färskt kött som genomgår kontrollerad lagring under minst 15 dagar. Köttet erhålls från en inhemsk ras som kallas istrisk nötboskap (istarsko govedo/istrsko govedo). Djuren föds inom det geografiska område som avgränsas i punkt 4 och genomgår ett standardförfarande för slakt och bearbetning av slaktkroppen.

”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” släpps ut på marknaden som en färsk eller fryst produkt.

”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” har en ljusrosa till mörkröd färg med en måttlig andel intramuskulärt fett (marmorering). Köttet är aromatiskt med en behaglig doft, en fyllig karakteristisk smak av nötkött och är mört och saftigt, och är därför lämpat för en rad olika kötträtter.

Beroende på ålders- och viktkategori måste slaktkroppar från istrisk nötboskap ha följande egenskaper:

— Ungtjurar och kvigor som slaktas vid 8 till 12 månaders ålder – halva slaktkroppar ska väga 100 kg–250 kg. Deras kött är ljusrosa, mört, saftigt, milt aromatiskt och måttligt marmorerat. Underhudsfettet har en vit färg.

— Kvigor som slaktas efter 12 månaders ålder – halva slaktkroppar ska väga 180 kg–320 kg. Deras kött är rosa, mört, saftigt, milt aromatiskt och måttligt marmorerat. Underhudsfettet har en vit färg.

— Unga tjurar (handjur som slaktas vid 12 till 24 månaders ålder) – halva slaktkroppar ska väga 200 kg–400 kg. Deras kött har en rosa till intensivt röd färg, är mört, saftigt, milt aromatiskt och marmorerat. Underhudsfettet har en vit till lätt gul färg.

— Kor (hondjur som slaktas efter 24 månaders ålder) – halva slaktkroppar ska väga mer än 220 kg. Deras kött har en rosa till purpurröd färg, är saftigt, aromatiskt och marmorerat. Underhudsfettet har en vit till intensivt gul färg.

— Tjurar (handjur som slaktas efter 24 månaders ålder) – halva slaktkroppar ska väga mer än 280 kg. Deras kött har en rosa till purpurröd färg, är saftigt och marmorerat. Underhudsfettet har en vit till intensivt gul färg.

— Stutar (kastrerade handjur som slaktas efter 24 månaders ålder) – halva slaktkroppar ska väga mer än 350 kg. Deras kött har en röd till mörkröd färg och är aromatiskt och marmorerat. Underhudsfettet har en intensivt gul färg.

Slaktkroppar från den istriska nötboskapsrasen klassificeras med hjälp av EUROP-skalan. När det gäller formen ska slaktkropparna höra till klass E, U, R eller O, och vad gäller fettansättningsgraden ska de höra till klass 2, 3 eller 4.

Vad beträffar pH-värdet, mätt från ryggmuskeln (musculus longissimus dorsi). ska det, tidigast 24 timmar efter slakt och kylning av den halva slaktkroppen, vara mindre eller lika med 5,8.

3.3. Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Gödkalvar avvänjs tidigast vid fyra månaders ålder. Innan de börjar gödas införs hö och grovfoder gradvis i utfodringen utöver mjölk.

Det primära fodret för nötboskap över åtta månaders ålder är grovfoder (bete, hö), som i princip bör produceras inom det geografiska område som avgränsas i punkt 4.

Det är tillåtet att tillsätta foderkoncentrat (spannmål) med en andel på högst 20 % av den totala dagsransonen (mätt som en andel av vikten av torrsubstans i foderkoncentratet). Foderkoncentrat får köpas in utanför det geografiska område som avgränsas i punkt 4.

När det inte finns tillräckligt med grovfoder på grund av dåligt väder får nötboskapen utfordras med hö och hösilage som producerats utanför det avgränsade geografiska området, men det får endast utgöra högst 15 % av den totala årliga mängden grovfoder uttryckt i torrsubstans.

Den totala andelen av allt foder (grovfoder, foderkoncentrat) som produceras utanför det avgränsade geografiska området och som nötboskapen får utfodras med under ett givet år får uppgå till 28 % uttryckt i torrsubstans. Eftersom sådant foder endast köps in utanför det avgränsade geografiska området under exceptionella omständigheter har användning av fodret i begränsade mängder inga större effekter på produktens egenskaper enligt beskrivningen i punkt 3.2.

Det är inte tillåtet att utfodra nötboskapen med mjölkersättning eller färdiga blandningar av foderkoncentrat som innehåller biprodukter från livsmedelsindustrin. Det är också förbjudet att använda ensilage i utfodringen.

Användning av hösilage och blandningar av klöver och gräs är tillåten upp till högst 40 % av dagsransonen uttryckt i torrsubstans.

3.4. Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionsprocessen för ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina”, från kalvning till slakt av djuren, primär bearbetning och styckning och fram till lagring av köttet, måste äga rum inom det geografiska område som avses i punkt 4.

3.5. Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Efter det att lagringsprocessen har slutförts kan ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” djupfrysas eller släppas ut på marknaden som en färsk produkt. Köttet måste vakuumförpackas före djupfrysningen.

Om köttet har lagrats i halva slaktkroppar eller kvartsparter av slaktkroppar måste slaktkropparna styckas enligt styckningspraxis inom slakteriindustrin innan det fryses eller släpps ut på marknaden.

Färskt kött får släppas ut på marknaden utan förpackning, i vakuumförpackningar eller i förpackningar med skyddad atmosfär. Fryst kött får endast släppas ut på marknaden i vakuumförpackningar.

3.6. Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

När ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” säljs till slutkonsumenten utan förpackning i butik måste inskriptionen ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” och den gemensamma symbolen för ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” (se bilden nedan) visas tydligt. Den gemensamma symbolen på inskriptionen får inte vara mindre än 7 x 7 cm.

När ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” släpps ut på marknaden i förpackningar måste varje förpackning ha inskriptionen ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” och den gemensamma symbolen för ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina”. Inskriptionen ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” måste framträda tydligare än eventuella andra inskriptioner med hjälp av större bokstäver. Den gemensamma symbolen på inskriptionen får inte vara mindre än 2,5 x 2,5 cm.

Utöver den information som fastställs i gällande bestämmelser om märkning av nötkött ska förpackningen eller inskriptionen (för kött som inte är förpackat) även innehålla uppgift om slaktdatum, den kategori av nötboskap som anges i specifikationen och texten ”lagrat kött”.

Bild av den gemensamma symbolen

Det finns två versioner av den gemensamma symbolen för ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina”, som motsvarar de två versionerna (den kroatiska och den slovenska versionen) av produktnamnet.

Den gemensamma symbolen används vanligen i den flerfärgade varianten. Om det inte är möjligt att använda den flerfärgade varianten får den enfärgade varianten användas, i svart eller i en av de primära färger som utgör den flerfärgade symbolen.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” produceras på den istriska halvön, i Kvarner-skärgården, på Karst- och Čičarija-högslätterna och Podgrad-dalen, inbegripet de södra sluttningarna av Brkini-kullarna.

I Kroatien får produktion ske inom territoriet för följande städer och kommuner: Buje, Buzet, Labin, Novigrad, Pazin, Poreč, Pula, Rovinj, Umag, Vodnjan, Bale, Barban, Brtonigla, Cerovlje, Fažana, Funtana, Gračišće, Grožnjan, Kanfanar, Karojba, Kaštelir-Labinci, Kršan, Lanišće, Ližnjan, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun, Oprtalj, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar-Vabriga, Tinjan, Višnjan, Vižinada, Vrsar, Žminj, Mošćenička Draga, Lovran, Opatija, Matulji and Kastav, Cres, Mali Lošinj, Krk, Baška, Dobrinj, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat och Vrbnik.

I Slovenien får produktion ske inom territoriet för följande städer och kommuner: Piran, Izola, Koper, Ankaran, Hrpelje-Kozina, Ilirska Bistrica, Sežana, Komen och Divača.

5. Samband med det geografiska området

Mångfalden och komplexiteten hos den geologiska och geomorfologiska strukturen i produktionsområdet för ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” har lett till att ett antal olika jordmånstyper har utvecklats. Det geografiska området har generellt ett medelhavsklimat, som gradvis förändras inåt landet och mot den norra delen av halvön, där det är måttligt kontinentalt. Topografins, jordmånens och klimatets variationer och samspelet mellan dem har skapat ett rikt och mångsidigt växttäcke. Både dinarisk flora, alpin flora och medelhavsflora förekommer i området, med vintergröna skogar av stenek och buskvegetation samt lövskog med dunek, avenbok och bok. En tredjedel av området består av skog och en stor andel utgörs av betesmarker och buskvegetation, med över 300 växtsorter.

Den inhemska rasen istrisk nötboskap som härrör från det geografiska området föds än i dag upp på det traditionella sättet. Tidigare föddes nötboskapen upp genom ytterst extensiva uppfödningssystem. Utfodringen baserades på bete, och i mindre utsträckning på ängshö, lusern, vete och kornhalm, majsstjälkar och strö. På grund av växttäcket och klimatförhållandena i uppfödningsområdet betade boskapen i sex till nio månader om året, eller året runt på vissa platser. I många delar av produktionsområdet, särskilt de delar där karst är dominerande, var betesmarkerna magra, vilket tvingade den fritt betande boskapen att söka sig bort från dessa betesmarker för att hitta föda. Under sommarmånaderna, då betesmarkerna redan var torra, drevs boskapen in i skogsmarkerna. Där fanns inte tillräckligt med bete, så de fick mest beta av löv på träd som stenek, manna-ask, akacia, mullbärsträd, körsbärskornell, orientalisk avenbok, jordgubbsträd, järnek, myrtenträd och vilda olivträd, eller vid behov vintergröna växter. Det var just denna jordbruks- och uppfödningsmetod som ledde till att många ägare kallade sina hjordar för ”Boškarin” (efter boška = skogsmark, hög buskvegetation), som används som synonym för den istriska nötboskapsrasen.

Dagens uppfödningsmetoder för istrisk nötboskap skiljer sig endast obetydligt från den traditionella metoden. Även om istrisk nötboskap inte längre används som dragdjur har de regelbunden tillgång till betesmarker, buskmarker och skogsmarker och utfordras huvudsakligen på det traditionella sättet.

Tidigare göddes inte istrisk nötboskap systematiskt för köttproduktion. Ett undantag var gödning för arméns behov, vilket nämns i ett dokument från 1631 där det hänvisas till boskapsuppfödning på ön Unije. Under det sena 1800-talet såldes kött från istrisk nötboskap i städer, särskilt Pula och Trieste.

För att bevara det genetiska materialet och förhindra att rasen utrotades inleddes en kampanj sent på 1980-talet för att återuppliva uppfödningen av istrisk nötboskap. Kampanjen inriktades på att utnyttja det gastronomiska värdet av de särskilda egenskaperna hos ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” och på ett systematiskt främjande av köttet som en gourmetdelikatess. Till följd av djurens lägre totala vikt, deras långsamma naturliga tillväxt, den sämre avkastningen och köttets övergripande kvalitet, har istrisk nötboskap mycket begränsad potential för nötköttsproduktion. Rasen föds därför endast upp i det område som beskrivs i punkt 4. Utanför det geografiska området är uppfödningen av nötboskap mer intensiv, vilket har en negativ inverkan på köttets organoleptiska egenskaper eftersom det blir fetare och mindre aromatiskt.

Sambandet mellan ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” och produktionsområdet går långt tillbaka, till tiden då en arkaisk nötboskapsras, Bos primigenius, som anses vara den istriska nötboskapens förfäder, föddes upp på den istriska halvön. Genetisk forskning visar att istrisk nötboskap tillhör en separat genetisk grupp, vilket återspeglas av djurkropparnas karakteristiska form jämfört med andra köttraser. Den istriska nötboskapens kropp kännetecknas av ett förhållandevis starkt bröstparti och små bakben. Rasen har en måttlig muskelandel och ett måttligt fettinnehåll och avkastningen för vissa ålderskategorier är lägre än för andra europeiska nötköttsraser. Kroppens egenskaper har också en direkt inverkan på köttets egenskaper.

En särskild egenskap hos ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” är att köttet är segare än köttet hos andra raser, vilket beror på att rasens muskelvävnad har en högre kollagenhalt. Kollagenmängden i musklerna är en ärftlighetsfaktor och istrisk nötboskap har en högre kollagenmängd eftersom rasen användes som dragdjur. Detta kräver styrka och djuren utvecklade därför en muskelvävnad som innehöll särskilt kraftigt kollagen. Segt kött kräver längre värmebehandling, som bryter ned kollagenet och ger köttet dess saftiga och fylliga smak. För att minska köttets seghet och utveckla dess särskilda aromer genomgår det en lagringsprocess efter slakt, då kollagenfibrerna bryts ned och några av aminosyrorna frigörs.

En av egenskaperna hos ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina” är den lägre graden av marmorering, som beror på den måttliga andelen intramuskulärt fett, den måttliga gödningsintensiteten och den låga andelen av foder med högt energivärde i foderransonerna. Fettvävnadens intensivt gula färg hos äldre djur beror på fettsammansättningen, dvs. det foder djuret äter. Vetenskapliga studier har visat att förhållandet mellan mättade och omättade fettsyror i fettsyrasammansättningen i köttet hos istrisk nötboskap gynnar mättade fettsyror (omkring 60:40 %), vilket minskar risken för autooxidation när köttet lagras under en längre tid. Denna egenskap är särskilt viktig för att bibehålla köttets kvalitet under lagringssteget. Lagring av färskt kött från istrisk nötboskap stimulerar proteolysprocesserna hos köttet, vilket framhäver dess organoleptiska egenskaper (mörhet, saftighet, konsistens, doft och den fylliga aromen hos lagrat kött) och ökar dess gastronomiska potential.

De särskilda egenskaperna hos istrisk nötboskap och det kött som de producerar har först och främst utvecklats av boskapsuppfödare i Istrien, som under historiens lopp har fött upp rasen i stor omfattning och använt djuren som dragdjur. Tack vare århundraden av urval har istrisk nötboskap fullständigt anpassat sig till klimatet och andra ekologiska förhållanden i miljön, särskilt bristen på bete. Till skillnad från högproduktiva kommersiella mjölk- eller köttraser, som behöver foder med högt energivärde, kan istrisk nötboskap i avsaknad av betesmarker livnära sig genom att beta av skott och löv från ett stort antal trädarter.

Eftersom den relevanta forskning som finns tillgänglig hittills har fastställt ett tydligt samband mellan fodrets botaniska profil och köttets organoleptiska och aromatiska egenskaper, kan det konstateras att det geografiska området har en betydande och direkt effekt på de kvalitativa (näringsmässiga och organoleptiska) egenskaperna hos ”Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina”.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_meso_istarskog_goveda_boskarin.pdf

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Boskarin.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.