A4-0103/99

Resolution om konstnärers situation och roll inom Europeiska unionen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av förslaget till Amsterdamfördrag, framför allt artikel 151,

- med beaktande av den rekommendation beträffande konstnärers villkor som antogs den 27 oktober 1980 av Unesco:s generalkonferens,

- med beaktande av Europarådets resolutioner och rekommendationer om konstnärers situation,

- med beaktande av Europarådets dokument om kulturen och utvecklingen i Europa (september 1996) samt den jämförande studien av sex staters kulturpolitik (1997),

- med beaktande av WIPO:s (Performances and Phonograms Treaty) fördrag som ingicks i december 1996 inom ramen för Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten,

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 1982 om att öka gemenskapens insatser på kulturområdet (KOM(82)0590),

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 1987 om nya impulser för gemenskapens insatser på kulturområdet (KOM(87)0603),

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 1990 om yrkesutbildning inom kultursektorn (KOM(90)0472),

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 november 1991, om nytt synsätt på gemenskapens insatser på kulturområdet (KOM(92)0149),

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 1996 «Första rapporten om beaktandet av de kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verksamhet» (KOM(96)0160),

- med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 1996 «Sammanhållningspolitik och kultur - Ett bidrag till sysselsättningen» (KOM(96)0512),

- med beaktande av undersökningen om konstnärliga yrken, beställd av GD 12 (1996/989),

- med beaktande av rådets (kultur) resolution av den 18 december 1984 om ökat utnyttjande av Europeiska socialfonden för kulturarbetare ((EGT C 2, 4.1.1985, s. 2.)),

- med beaktande av rådets (kultur) resolution av den 13 november 1986 om företags mecenatskap ((EGT C 320, 13.12.1986, s. 2.)),

- med beaktande av rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram ((EGT L 122, 17.05.1991, s. 42.)),

- med beaktande av rådets (kultur) resolution av den 7 juni 1991 om utbildning för handläggare inom kultursektorn ((EGT C 188, 19.7.1991, s.1.)),

- med beaktande av rådets (kultur) resolution av den 7 juni 1991, om tillfälligt tillträde till Förenta staternas territorium för konstnärer från Europeiska gemenskapen ((EGT C 188, 19.7.1991, s. 2.)),

- med beaktande av rådets slutsatser den 7 juni 1991, om upphovsrätten och närstående rättigheter ((EGT C 188, 19.7.1991, s. 4.)),

- med beaktande av rådets direktiv 92/100/EEG av den 19 november 1992 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inom det immaterialrättsliga området ((EGT L 346, 27.11.1992, s. 61.)),

- med beaktande av rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel ((EGT L 248, 6.10.1993, s. 15.)),

- med beaktande av rådets direktiv 93/98/EEG av den 29 oktober 1993 om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter ((EGT L 290, 24.11.1993, s. 9)),

- med beaktande av rådets direktiv 94/5/EG av den 14 februari 1994 om tillägg till det gemensamma mervärdesskattesystemet och om ändring av direktiv 77/388/EEG - Särskilda föreskrifter för begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter ((EGT L 60, 3.3.1994, s.16.)),

- med beaktande av rådets slutsatser av den 21 juni 1994 om kulturella och konstnärliga aspekter i utbildningen ((EGT C 229, 18.8.1994, s. 1.)),

- med beaktande av rådets slutsatser av den 10 november 1994 beträffande kommissionens meddelande om Europeiska gemenskapens insatser för kultur ((EGT C 348, 9.12.1994, s. 1.)),

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96/EG av den 29 mars 1996 om upprättandet av ett program för stöd till konstnärliga och kulturella aktiviteter på Europanivå (Kalejdoskop) ((EGT L 99, 20.4.1996, s. 20.)),

- med beaktande av sin resolution av den 16 januari 1981 om kulturarbetares sociala situation ((EGT C 28, 9.2.1981, s 82.)),

- med beaktande av sin resolution av den 18 november 1983 om ökade gemenskapsinsatser inom kultursektorn ((EGT C 342, 19.12.1983, s. 127.)),

- med beaktande av sin resolution av den 25 maj 1984 om situationen för kulturarbetare inom gemenskapen ((EGT C 172, 2.7.1984, s. 212.)),

- med beaktande av sin resolution av den 10 februari 1988 om musikundervisning ((EGT C 68, 14.3.1988, s. 46.)),

- med beaktande av sin resolution av den 17 februari 1989 om ökade gemenskapsinsatser inom kultursektorn ((EGT C 69, 20.3.1989, s. 180.)),

- med beaktande av sin resolution av den 23 november 1990 om ett beslut om verkställandet av gemenskapsinsatser för yrkesutbildning på det audiovisuella området ((EGT C 324, 24.12.1990, s. 414.)),

- med beaktande av sin resolution av den 10 september 1991 om kulturella kontakter mellan Europeiska gemenskapen och länderna i Central- och Östeuropa ((EGT C 267, 14.10.1991, s. 45.)),

- med beaktande av sin resolution av den 11 mars 1992 om konstnärers situation i Europeiska gemenskapen ((EGT C 94, 13.4.1992, s. 213.)),

- med beaktande av sin resolution av den 21 januari 1993 om nya aspekter på gemenskapens insatser inom kultursektorn ((EGT C 42, 15.2.1993, s. 173.)),

- med beaktande av sin resolution av den 20 januari 1994 om gemenskapens politik på kulturområdet ((EGT C 44, 14.2.1994, s. 184.)),

- med beaktande av sin resolution av den 9 mars 1994 om stiftelser och EU ((EGT C 28.3.1994, s. 48.)),

- med beaktande av sin resolution av den 19 september 1996 om grönboken «Upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället» ((EGT C 320, 28.10.1996, s. 177.)),

- med beaktande av sin resolution av den 16 september 1997 om kommissionens meddelande «Sammanhållningspolitik och kultur - ett bidrag till sysselsättningen» ((EGT C 304, 6.10.1997, s. 40.)),

- med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 1997 om kommissionens meddelande «Uppföljning av grönboken om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället» ((EGT C 339, 10.11.1997, s. 165.)),

- med beaktande av sin resolution av den 30 januari 1997 om den första rapporten om beaktande av kulturella aspekter i gemenskapsåtgärder ((EGT C 55, 24.2.1997, s. 37.)),

- med beaktande av sitt yttrande av den 5 november 1998 om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete (programmet Kultur 2000) (KOM(98)0266 - C4-0335/98 - 98/0169(COD)) ((EGT C 359, 23.11.1998, s. 28.)),

- med beaktande av sitt yttrande av den 10 februari 1999 om Europaparlamentets och rådets förslag till beslut om en harmonisering av vissa aspekter som berör upphovsrätten och därtill hörande rättigheter i informationssamhället (KOM(97)0628 - C4-0079/98 - 97/0359(COD)) ((Protokoll från sammanträdet den 10.2.1999, s. 15.)),

- med beaktande av den offentliga utfrågningen om konstnärers situation och roll i unionen, som hölls den 19 maj 1998 i Bryssel i samband med att utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media sammanträdde,

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0103/99), och av följande skäl:

A. Det konstnärliga skapandet utgör framtidens kulturella rikedom och är ett hjälpmedel för att bekräfta de europeiska folkens identitet och främja en allmän dialog.

B. I enlighet med den definition som Unesco fastställt klassificeras konstnärer som samtliga personer som skapar eller som genom sin tolkning deltar i att skapa eller återskapa konstverk och som anser att skapandet är en väsentlig del av deras liv. En konstnär är en person som erkänns som konstnär, oberoende av om hon eller han är yrkesverksam eller medlem av en sammanslutning. Denna definition omfattar skapande konstnärer (inklusive författare), uttolkande konstnärer och hantverkare.

C. Det konstnärliga skapandet har en särskild betydelse inom den europeiska ekonomin och den kulturella sektorn är en viktig källa till arbetstillfällen.

D. Kulturen och konstnärerna är viktiga för den europeiska integrationsprocessen och det är viktigt att bekräfta detta i Europeiska unionens texter, i synnerhet i Agenda 2000.

E. Europeiska unionens stöd till alleuropeiska initiativ kan starkt bidraga till att stimulera framväxten av ett europeiskt gränsöverskridande mecenatskap.

F. Tendensen att människors tankesätt blir alltmer likartade är främst ett resultat av den standardiserade audiovisuella produktion som är underkastad maximala vinstvillkor, vilket är en fara för skapandets mångfald och konstnärernas oberoende.

G. Att stödja konstnärer är inte enbart en plikt för samhället, utan ligger även i dess intresse med tanke på den oumbärliga funktion konstnärerna fyller för att förbättra livskvaliteten i samhället och det bidrag som konstnärerna ger för att befästa demokratin.

H. Trots ökad produktion och spridning av konstnärliga eller litterära verk och framväxten av en verklig kulturindustri lever flertalet konstnärer än idag, vid slutet av detta sekel, under svåra förhållanden, ovärdiga den samhällsfunktion de fyller.

I. Det konstnärliga skapandets kraft och livaktighet beror inte minst på konstnärernas materiella och intellektuella välfärd, både som individer och som kollektiv.

J. Konstnärer blir alltmer beroende av marknaden på grund av att deras statliga stöd gradvis minskat till följd av den åtstramningspolitik som de senaste åren förts i medlemsstaterna.

K. Områden som ligger nära kulturen, t.ex. turism och fritid, får allt större ekonomisk betydelse.

L. Skolor i allmänhet, liksom konstskolor och konsthögskolor, är inte tillräckligt anpassade till de utmaningar som informationssamhället medför.

M. Konsten bör bli tillgänglig för den stora allmänheten som också bör uppmuntras att spela en mer aktiv roll.

N. Minoritetskulturernas identitet kan stärkas genom att man beviljar stöd till deras unga konstnärer.

O. Stödet till konstnärligt skapande och spridning av konst (med bibehållen respekt för den konstnärliga friheten) är fortfarande ett åliggande för staten, som bör finna stödformer som är anpassade till tidens anda.

P. En konstnärlig bana är sällan rakt utstakad och det är först efter många år som den tar form och ger avkastning.

Q. Ett stort problem i den konstnärliga verksamheten är de oregelbundna inkomsterna.

R. På grund av arbetets karaktär kan inte konstnärliga yrken bedömas enligt samma socialförsäkringsnormer som mer traditionella yrken.

S. På grund av deras oregelbundna inkomster får konstnärer ofta stora svårigheter med det traditionella skattesystemet.

T. Det är viktigt att skydda de ideella och materiella rättigheterna till konstnärliga verk, tolkningar, utföranden eller uttryck och till deras utnyttjande; det är även nödvändigt att utvidga och stärka detta skydd.

U. För att underlätta rörligheten av verk och konstnärliga produktioner inom EU kan det bli nödvändigt att ta hänsyn till följderna av att social- och skattelagstiftningen varierar.

V. Det finns behov av att undanröja rättsliga och skattemässiga hinder för institutioner och stiftelser som vill verka på europeisk nivå.

W. Det är viktigt att stimulera spridningen av nya kulturformer.

X. Rörlighet och fritt utbyte av idéer, förmågan att lära av varandra, nödvändigheten av att utbyta erfarenheter och arbeta, skapa och agera inom olika ekonomiska och kulturella sammanhang är centrala faktorer för framväxten av en europeisk anda. En jämförande undersökning om hinder för rörligheten i olika länder och sociala grupper skulle vara till stor nytta.

Y. Kontakterna och utbytena mellan europeiska konstnärer, det vill säga mellan dem som är verksamma inom unionen och deras kollegor i Central- och Östeuropa, är tyvärr inte tillräckligt utvecklade.

Z. Situationen för konstnärer i de central- och östeuropeiska länderna har försämrats betydligt; de har brutalt berövats sitt samhällsstöd och överlämnats till en instabil och oberäknelig marknad.

AA. En konstnärlig utbildning för alla från tidig ålder är en grundförutsättning för att väcka mottagligheten och intresset för konst, inte minst hos den unga generationen.

AB. Situationen för unga konstnärer är särskilt osäker i ett marknadsstyrt samhälle, inte minst vad gäller deras möjligheter att nå en internationell publik.

1. Parlamentet bekräftar åter den viktiga samhällsroll men även ekonomiska roll som spelas av konstnärer, skapande såväl som uttolkande, eftersom det är på deras arbete som framtidens kulturella rikedom, samhällets kvalitet och själva demokratin beror,

2. uppmanar lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheter att erkänna den politiska, ekonomiska och samhälleliga funktion som kulturen fyller vid framväxten av det europeiska samhället och att agera i enlighet därmed,

Till kommissionen

3. upprepar åter den begäran som framförts åtskilliga gånger tidigare om att låta göra en undersökning av och ta fram jämförbar statistik över konstnärer, förslagsvis i samarbete med Europarådet och Unesco med tanke på det arbete som dessa organisationer gjort på området,

4. begär att möjligheterna till en tillnärmning av lagstiftningen om konstnärers sociala skydd undersöks, med tanke på denna yrkeskårs särskilda förutsättningar, varvid den mest effektiva lagstiftningen inom medlemsstaterna bör beaktas,

5. efterlyser en undersökning av möjligheterna att på gemenskapsnivå göra en tillnärmning av principerna bakom beskattning av konstnärliga verk och konstnärligt arbete, i synnerhet mervärdesskatten,

6. begär att kommissionen i nästa förslag om multimediateknik tar hänsyn till det hot som denna kan utgöra för skapande konstnärers och uttolkares rättmätiga intressen,

7. betonar vikten av mecenatskap för det konstnärliga skapandet och uppmanar kommissionen att uppmuntra partnerskap mellan stiftelser och mellan privata företag som vill utveckla sin verksamhet på europeisk nivå,

8. uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag till nya former för finansiering av konst på europeisk nivå, såsom lotteri, stödfond till konstnärlig verksamhet finansierad genom upphovsrätter som förfallit, eller andra former som redan använts på nationell nivå eller som kan tillskapas,

9. bekräftar åter vikten av utbyten mellan konstnärer i EU och de central- och östeuropeiska länderna och uppmuntrar kommissionen att inom ramen för Kultur 2000 och Phare-programmet

- främja ett utbytesprogram för unga konstnärer,

- stödja byten av bostadsort för konstnärer,

- inrätta en stödfond för resor för att finansiera individuella resor för konstnärer,

- stödja konstnärsutbyten av konstnären inom de europeiska nätverken,

10. uppmanar kommissionen att fullfölja sitt arbete med att införa fullt erkännande av utbildningsbevis och studieperioder i unionen,

11. anmodar kommissionen att undersöka möjligheterna att skapa ett «europeiskt kort» för konstnärer som ger dem vissa ekonomiska och sociala fördelar samt underlättar förflyttning, i likhet med det förslag om ett europeiskt kort för ungdomar som är under arbete,

12. föreslår att man stödjer ett europeiskt forum för konstnärer, där konstnärer och uttolkare från alla konstnärliga områden och hela Europa regelbundet skulle sammanstråla för att diskutera gemensamma problem och sin roll i ett föränderligt samhälle,

13. uppmanar kommissionen att

- inom socialfonden öka insatserna för konstnärlig yrkesutbildning,

- inom Leonardoprogrammet inrätta ett stipendiesystem för yrkesutbildning, riktat till unga konstnärer,

- inom Sokratesprogrammet tillse att ett lämpligt antal studerande inom konstnärliga utbildningar deltar,

14. erinrar kommissionen om att det är nödvändigt att utarbeta information särskilt riktad till konstnärer,

Till medlemsstaterna

15. uppmanar medlemsstaterna vad gäller social trygghet för konstnärer att

- godkänna särskilda finansieringssätt för socialförsäkringen genom att använda nya former för ekonomisk delaktighet, som skulle omfatta konstnärerna själva, de offentliga myndigheterna och aktörerna på arbetsmarknaden (företag, organisationer, offentlig sektor) som drar fördel av eller använder konstnärernas arbete,

- garantera ett lämpligt socialt skydd som gör att konstnärer kan ha fortsatt socialförsäkring under perioder då de inte har inkomster,

- avskaffa arbetstiden som beräkningsgrund i de fall den är ett villkor för rätten till olika sociala förmåner och grunda rätten till sociala förmåner på det enda villkoret att det finns en konstnärlig inkomst på vilken konstnären betalar sociala avgifter,

- minska den minimiinkomst som krävs för att få sociala förmåner,

- tillåta att konstnärernas inkomster från konstnärlig verksamhet, på vilka de har betalat sociala avgifter, skall beräknas med hänsyn till samtliga yrkesverksamma år för att vid beräkningen av pension därmed kunna väga de bättre inkomståren mot de sämre,

- föreskriva för vissa grupper av konstnärer, som endast kan utöva sitt yrke under en relativt kort period av livet, en pensionsrätt i förhållande till karriärens längd och inte till ålder och, i de fall så krävs, bevilja anslag till omskolning,

16. uppmanar medlemsstaterna att inleda en ingående diskussion om möjligheterna att göra största möjliga tillnärmning av social- och skattelagstiftningen med utgångspunkt i kommissionens förslag,

17. uppmanar medlemsstaterna att vid beskattning

- tillåta att inkomsterna sprids ut över flera år av hänsyn till konstnärsverksamhetens oregelbundna karaktär,

- tillåta större avdrag för kostnader för inkomsternas förvärvande,

- tillåta momsfrihet vid den första offentliga visningen eller första försäljningen av ett konstnärligt verk för att därigenom göra marknaden mer dynamisk,

- bevilja undantag för priser, bidrag och stipendier

- undersöka mervärdesskattens inverkan på försäljningen i olika länder och för olika slags konstverk samt utreda vilka förändringar som bör göras av nuvarande bestämmelser,

- öka skatteförmånerna för mecenater (stiftelser, företag, enskilda) genom att undanta godkända stiftelser från beskattning och i större utsträckning använda sig av skatteavdrag och överlåtelse till betalning,

- underlätta för privatpersoner att köpa in verk av nu levande konstnärer, framför allt genom att sänka mervärdesskattesatsen och dra av en del av inköpspriset från den inkomst som skall beskattas,

18. uppmanar medlemsstaterna att enas om en gemensam målsättning att avsätta minst en procent av samtliga offentliga medel till stimulans av konstnärligt skapande, konstnärliga uttryck och spridning av konstnärliga verk,

19. önskar åtgärder för att genom stipendier eller lån för resor stimulera till internationella konstnärsutbyten och möjliggöra multikulturella kontakter mellan de olika etniska grupperna i Europa,

20. uppmanar medlemsstaterna att främja organisationer för amatörkonstnärer genom att ge dem lokaler och möjligheter till utbildning,

21. begär att medlemsstaterna tillser att konstnärernas yrkesorganisationer deltar i utformningen av den kulturpolitik samt den social- och skattepolitik som berör deras situation,

22. uppmanar medlemsstaterna att alltid avsätta minst 1,5 procent av summan för offentliga arbeten till beställningar av offentlig konst eller andra miljöförbättringar, exempelvis trädplantering,

23. uppmanar medlemsstaterna att när det gäller grund- och vidareutbildning

- införa konstnärlig utbildning inom den obligatoriska undervisningen på alla nivåer och för alla åldrar,

- underlätta vidareutbildning av konstnärer, i synnerhet inom multimediateknik, «management» och PR, så kallad överlevnadsteknik, och stödja omskolning av vissa kategorier av konstnärer,

- stimulera konstnärers deltagande i restaurationsarbeten och i återanvändning av kulturarvet för att stärka sambanden mellan kulturarv och skapande och framhålla betydelsen av konstnärliga områden som hantverk och design,

- ta hänsyn till den särskilda situationen för funktionshindrade konstnärer,

- stärka den konstnärliga undervisningen under lärarutbildningen för att garantera en bättre undervisning,

24. anser att konstnärlig utbildning inte bör särskiljas från praktisk konstutövning och att man bör tillse att denna utbildning får en sådan inriktning att kulturinstitutioner som teatrar, konstateljéer, multimediainrättningar osv. spelar en stor roll inom denna typ av utbildning och praktik,

25. uppmanar regionala och lokala myndigheter att tillhandahålla arbetslokaler för konstnärer, inte minst i områden där den konstnärliga verksamheten kan bli en viktig utvecklingsfaktor,

26. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar, Europarådet, Unesco och representativa kultur- och konstnärsorganisationer som är verksamma på europeisk nivå.