Särskild rapport Kommissionens stöd 
till insatsgrupper för 
ungdomars sysselsättning: 
ESF-finansieringen har 
omdirigerats men är inte 
tillräckligt inriktad 
på resultatSV 2015  nr 17
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn + 352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-3576-3 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/387488 QJ-AB-15-021-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-3513-8 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/30781 QJ-AB-15-021-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3565-7 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/534351 QJ-AB-15-021-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Kommissionens stöd 
till insatsgrupper för 
ungdomars sysselsättning: 
ESF-finansieringen har 
omdirigerats men är inte 
tillräckligt inriktad 
på resultat
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 17
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II – under ledning av revisionsrättens ledamot Henri 
Grethen — som är specialiserad på utgiftsområdena strukturpolitik, transport och energi. Revisionen leddes av ledamo -
ten Iliana Ivanova, som fick stöd av Tony Murphy (kanslichef), Mihail Stefanov (attaché), Peter Borsos (assistent), Emma -
nuel Rauch (enhetschef), Valeria Rota (granskningsledare) och Luis De La Fuente Layos (revisor), Zhivka Kalaydzhieva 
(revisor) och Anna Fiteni (revisor).
Från vänster till höger:  Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos och P . Borsos.

03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
I–VI  Sammanfattning
1–18 Inledning
1–4 EU:s ansträngningar för att ta itu med ungdomsarbetslösheten
5–7 EU:s roll i politiken för ungdomssysselsättning
8–9 Insatsgrupper för ungdomars sysselsättning
10–15 Europeiska socialfonden: läget före omdirigeringen 2012/2013
16–18 Resultatet av initiativet med insatsgrupper enligt kommissionens rapportering
19–22 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
23–77 Iakttagelser
23–44 Bedömning av kommissionens rådgivande roll
25–37 Den information om resultatet av och den finansiella information om ESF som fanns tillgänglig gjorde 
kommissionens rådgivande roll för insatsgrupperna mindre ändamålsenlig
38–44 Kommissionens förberedande arbete resulterade i allmänt hållna landrapporter
45–67 Utfallet av initiativet med insatsgrupper
46–50 Mötena i insatsgrupperna ledde till allmänt hållna förslag om omplanering och omfördelning av ESF-medel
51–57 Insatsgrupperna bidrog till att ESF-medel omplanerades och/eller omfördelades men det är svårt att få fram 
en övergripande uppgift
58–61 Kommissionens bedömning av medlemsstaternas förslag till ändringar av operativa program inom ESF var 
främst inriktad på budgetaspekter
62–67 De ungdomshandlingsplaner som utarbetades varierade i detaljrikedom och hänvisade i begränsad 
utsträckning till insatsgrupperna i de nationella reformprogrammen
04 Innehåll
68–77 Kommissionens övervakning och rapportering av resultatet av initiativet med insatsgrupper
69–72 Kommissionens uppföljning av resultatet av initiativet med insatsgrupper gjordes på grundval av ESF:s 
befintliga standardrutiner för övervakning
73–77 Brister i kommissionens rapportering om resultatet av initiativet med insatsgrupper
78–86 Slutsatser och rekommendationer
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar
Delad förvaltning : En metod för att genomföra EU-budgeten där kommissionen delegerar genomförandeuppgifter 
till medlemsstaterna men samtidigt behåller det ekonomiska ansvaret1.
Den europeiska sysselsättningsstrategin : Den europeiska sysselsättningsstrategin infördes 1992 genom 
fördraget om Europeiska unionen och har sedan dess varit en hörnsten i EU:s sysselsättningspolitik. Huvudsyftet 
med den är att skapa fler och bättre arbetstillfällen över hela EU. Den är numera en del av Europa 2020-strategin 
och genomförs via den europeiska planeringsterminen.
Europa 2020-strategin : Europeiska unionens tioåriga strategi för arbetstillfällen och tillväxt. Den lanserades 2010 
för att skapa förutsättningar för en smart och hållbar tillväxt för alla.
Europeiska planeringsterminen : Den europeiska planeringsterminen är den första fasen i EU:s årliga cykel 
för ekonomipolitisk vägledning och övervakning. Varje europeisk planeringstermin analyserar Europeiska 
kommissionen de finanspolitiska och strukturella reformerna i varje medlemsstat, lämnar rekommendationer och 
övervakar genomförandet av dem. I den andra fasen av den årliga cykeln, som kallas den nationella terminen, 
genomför medlemsstaterna den politik de har beslutat om.
Europeiska socialfonden : Syftet med Europeiska socialfonden (ESF) är att stärka den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna (huvudsakligen 
genom utbildningsåtgärder) och främja en hög sysselsättningsnivå och fler och bättre arbetstillfällen.
Förvaltningsmyndighet : En förvaltningsmyndighet är en nationell, regional eller lokal myndighet (eller något 
annat offentligt eller privat organ) som medlemsstaten har utsett att förvalta ett operativt program. I dess 
uppgifter ingår att välja ut vilka projekt som ska finansieras, övervaka hur projekten genomförs och rapportera till 
kommissionen om finansiella aspekter och uppnådda resultat.
Indikator : En mätbar indikation som gör att man kan bedöma i vilken grad ett mål har uppnåtts.
Insatsområde : En av prioriteringarna i strategin i ett operativt program som består av en grupp sammanhängande 
insatser med särskilda mätbara mål.
Intervention : En åtgärd eller insats som genomförs av offentliga myndigheter eller andra organisationer som kan 
se ut på olika sätt (politik, program, åtgärd eller projekt). De interventionsmetoder som används är bidrag, lån, 
subventionerade räntesatser, garantier kapitalinvesteringar och riskkapitalsystem eller andra former av finansiering.
1 Artikel 59 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna 
budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).
06 Ordförklaringar
Nationellt reformprogram : Det är ett årligt dokument som utarbetas och överlämnas av varje medlemsstat där 
den presenterar landets politik och åtgärder för att främja tillväxt och arbetstillfällen och uppnå målen i Europa 
2020-strategin. Medlemsstaten presenterar det nationella reformprogrammet parallellt med sitt stabilitets-/
konvergensprogram där den anger landets budgetplaner för de kommande tre eller fyra åren.
Operativt program : I ett operativt program fastställs en medlemsstats prioriteringar och särskilda mål och hur 
medlen (EU -finansiering och nationell offentlig och privat medfinansiering) ska användas under en viss period 
(vanligtvis sju år) för att finansiera projekt. Projekten måste bidra till att ett antal mål uppnås som anges för det 
operativa programmets insatsområden. Operativa program utarbetas av medlemsstaten och måste godkännas av 
kommissionen innan några medel kan betalas ut från EU:s budget. De operativa programmen kan endast ändras 
under den period som det omfattar om båda parterna är överens.
Programperiod : Den fleråriga ram inom vilken utgifter från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden 
planeras och genomförs.
Ungdomsgarantin : Ungdomsgarantin, som antogs genom rådets rekommendation av den 22 april 2013 om 
att inrätta en ungdomsgaranti, skulle säkerställa att alla unga under 25 år inom fyra månader efter det att de 
har avslutat sin formella utbildning eller blivit arbetslösa får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, 
vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik. Ungdomsgarantin är en avgörande strukturreform som gör att 
institutionerna samarbetar bättre för att nå konkreta resultat för ungdomar.
07
 Sammanfattning
I
Ungdomsarbetslösheten är inget nytt fenomen då de 
flesta medlemsstaterna i många år har haft struktu -
rella problem med att få in ungdomar på arbetsmark -
naden, och andelen arbetslösa ungdomar är i regel 
större än den för andra ålderskategorier. Den finan -
siella krisen och skuldkrisen har förvärrat det gamla 
problemet med EU:s ungdomsarbetslöshet (i åldrarna 
15–24). Den ökade från över 15 % 2008 till en ovanligt 
hög nivå på mer än 23 % 2013 och minskade sedan till 
drygt 22 % 2014.
II
I december 2011 lade kommissionen fram Initiati -
vet Bättre möjligheter för unga  med åtgärder för att 
komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Initiati -
vet byggde på flaggskeppsinitiativet Unga på väg  och 
på erfarenheterna från åtgärder som finansierades via 
Europeiska socialfonden (ESF). Vid Europeiska rådets 
informella möte den 30 januari 2012 föreslog kom -
missionen som en del av detta initiativ att medlems -
staterna skulle utforma och genomföra heltäckande 
initiativ för ungdomssysselsättning, utbildning och 
kompetens och införa ungdomshandlingsplaner i sina 
nationella reformprogram.
III
Den föreslog också att insatsgrupper för ungdomars 
sysselsättning ( Youth Action Team , YAT) (nedan kal-
lade insatsgrupper ) skulle inrättas som för samman 
nationella experter och experter från kommissionen. 
Insatsgrupperna ska hjälpa de åtta medlemsstater där 
ungdomsarbetslösheten är störst2 att på bästa möjliga 
sätt utnyttja EU:s strukturfinansiering genom att rikta 
ofördelade anslag från programperioden 2007–2013 
till projekt som ger stöd till jobbmöjligheter för 
ungdomar och gör det lättare för små företag att få 
tillgång till finansiering.
2 Irland, Grekland, Spanien, Italien, Lettland, Litauen, Portugal och 
Slovakien.
08
 Sammanfattning
IV
Vi bedömde om man vid omdirigeringen (dvs. ompla -
neringen och omfördelningen) av ESF-finansieringen 
drog nytta av insatsgruppernas förslag 2012 om hur 
man når snabbare och mer ändamålsenliga resultat 
för unga arbetslösa med hjälp av ESF-medel. Initia -
tivet med insatsgrupper omfattade nära 10  miljar -
der euro av den ESF-finansiering som fortfarande 
fanns tillgänglig för omplanering i de åtta aktuella 
medlemsstaterna.
V
Vi drog slutsatsen att de insatsgrupper som inrättats 
för de åtta medlemsstaterna lämnade begränsade 
specifika förslag om hur man når snabbare och mer 
ändamålsenliga resultat för arbetslösa ungdomar. 
Kommissionens rådgivande roll i förhållande till med -
lemsstaterna när det gällde insatsgrupperna var inte 
särskilt ändamålsenlig och begränsades av att den 
information som fanns tillgänglig om hur befintliga 
ESF-åtgärder eller nationella åtgärder för arbetslösa 
ungdomar fungerar i praktiken inte var tillräckligt 
omfattande eller av tillräckligt hög kvalitet. Initiativet 
med insatsgrupper ledde visserligen till att ESF-medel 
planerades om och omfördelades (totalt 1,9  miljar -
der euro i juni 2013 enligt uppgifter från kommis -
sionen), men när kommissionen bedömde ändringar 
av operativa program inriktade den sig främst på 
budgetaspekter och inte på hur ESF-medel bäst kan 
utnyttjas. Slutligen var kommissionens övervakning 
och rapportering av resultatet av initiativet med 
insatsgrupper bristfälliga fram till 2014.VI
Vi rekommenderar att kommissionen gör följande:
- När det gäller framtida initiativ av det här sla -
get vederbörligen beaktar alla möjligheter och 
begränsningar mot bakgrund av det politiska 
och rättsliga läget, sina särskilda kunskaper och 
expertkunskaper på området (som baseras på 
genomförandet av EU-finansierade och nationellt 
finansierade åtgärder) och tillgången på de admi -
nistrativa och ekonomiska resurser som krävs på 
EU- och medlemsstatsnivå.
- När det gäller programperioden 2014–2020:
a) Försäkrar sig om att medlemsstaternas framtida 
förfrågningar om omplanering kommer av en 
förväntan att uppnå bättre resultat och inte av att 
i första hand lösa svårigheter med att absorbera 
EU-medel.
b) Endast godkänner medlemsstaternas förfrågning -
ar om att ändra operativa program om de ytterli -
gare resultat som de föreslagna budgetöverföring -
arna förväntas ge rimligen kan uppnås.
c) Kräver att medlemsstaterna rapporterar tillräckligt 
ingående både om exceptionella överföringar 
inom operativa program och ändringar inom pri -
oriteringar i de årliga genomföranderapporterna 
och presenterar uppnådda resultat.
d) Aktivt deltar i övervakningskommittéerna för de 
operativa programmen och uppmanar medlems -
staterna att vidta lämpliga åtgärder när bedöm -
ningen av de årliga genomföranderapporterna 
tydligt visar att målen inte kommer att uppnås.
- Försäkrar sig om att minimikontroller av uppgifter -
nas tillförlitlighet och rimlighet görs systematiskt 
när den använder uppgifter från medlemsstaterna 
i sina meddelanden.
09
 Inledning
EU:s ansträngningar för 
att ta itu med ungdoms   - 
arbetslösheten
01 
Ungdomsarbetslösheten är inget nytt 
fenomen då de flesta medlemssta -
terna i många år har haft strukturella 
problem med att få in ungdomar på 
arbetsmarknaden, och andelen arbets -
lösa ungdomar är i regel större än den 
för andra ålderskategorier (se illustra -
tion 1 ). Den finansiella krisen och 
skuldkrisen förvärrade problemet med 
EU:s ungdomsarbetslöshet (i åldrarna 
15–24) som snabbt ökade från över 
15 % 2008 till 21 % 2010 och sedan 
igen till mer än 23 % 2012 och 2013 för 
att sedan minska till drygt 22 % 2014.02 
Inom ramen för den europeiska sys -
selsättningsstrategin har Europeiska 
kommissionen i många år hjälpt med -
lemsstaterna att minska ungdomsar -
betslösheten. I samband med Europa 
2020-strategin lanserade den dessut -
om flaggskeppsinitiativet Unga på väg . 
Initiativet lanserades i september 2010 
och angav en ram för de politiska 
prioriteringarna för att minska ung -
domsarbetslösheten som var särskilt 
inriktad på att underlätta övergången 
från utbildning till arbete och minska 
segmenteringen av arbetsmarknaden.Illustration 1Arbetslösheten per ålderskategori 2008–2014, EU-28
2014Från 15 till 24 år
Från 25 till 64 år
5 %10 %15 %20 %25 %
2012 2013 2011 2010 2009 2008
Källa : Eurostat, Total arbetslöshet – Arbetskraftsundersökning – Arbetslöshet efter kön, ålder och nationalitet (%), uppdaterad 
den 28 september 2015.
10 Inledning
03 
Den 20 december 2011 lanserade 
kommissionen Initiativet  Bättre möjlig -
heter för unga3 och efterlyste omedel -
bara åtgärder som skulle vidtas 2012 
och 2013 av både medlemsstaterna 
och kommissionen. EU:s syfte var 
att stödja medlemsstaterna i deras 
ansträngningar för att öka sysselsätt -
ningen och förbättra utbildningslä -
get för ungdomar genom att se över 
ländernas politik och resultat inom 
ramen för den europeiska planerings -
terminens övervakningsprocess och 
mobilisera EU:s strukturfonder, särskilt 
Europeiska socialfonden (ESF), till 
åtgärder som syftade till att minska 
ungdomsarbetslösheten.
04 
I april 2013 rekommenderade rådet, 
efter ett förslag från kommissionen, att 
medlemsstaterna skulle ge en ung -
domsgaranti för att säkerställa att alla 
unga under 25 år inom en period av 
fyra månader efter att de blivit arbets -
lösa eller avslutat sin formella utbild -
ning får ett högkvalitativt erbjudande 
om sysselsättning, vidareutbildning, 
lärlingsutbildning eller praktik4.EU:s roll i politiken för 
ungdomssysselsättning
05 
Medlemsstaterna har det största 
ansvaret för att ta itu med ungdoms -
arbetslösheten på nationell, regional 
och lokal nivå. Enligt fördraget om 
Europeiska unionens funktionssätt 
ska medlemsstaterna och EU arbeta 
för att utveckla en samordnad syssel -
sättningsstrategi och särskilt för att 
främja en kvalificerad, utbildad och 
anpassningsbar arbetskraft och en 
arbetsmarknad som är mottaglig för 
ekonomiska förändringar5.
06 
EU:s roll i sysselsättningspolitiken är 
att samordna medlemsstaternas sys -
selsättningspolitik och också att stödja 
och när det är nödvändigt komplet -
tera deras åtgärder. Vidare ska målet 
att uppnå en hög sysselsättningsnivå 
beaktas när unionens politik och verk -
samhet utformas och genomförs6.
07 
Inom ramen för den europeiska syssel -
sättningsstrategin, som stärkts sedan 
2011 genom den europeiska plane -
ringsterminen för ekonomisk styrning, 
ska kommissionen även föreslå land -
specifika rekommendationer till rådet 
som bland annat gäller medlemssta -
ternas sysselsättningspolitik7.3 KOM(2011) 933 slutlig, 
20.12.2011 Initiativet  Bättre 
möjligheter för unga .
4 Rådets rekommendation av 
den 22 april 2013 om att 
inrätta en ungdomsgaranti 
(EUT C 120, 26.4.2013, s. 1).
5 Artikel 145 i EUF-fördraget 
(EUT C 326, 26.10.2012, s. 112).
6 Artikel 147 i EUF-fördraget 
(EUT C 326, 26.10.2012, s. 112).
7 Artikel 148 i EUF-fördraget 
(EUT C 326, 26.10.2012, s. 112).
11 Inledning
Insatsgrupper för 
ungdomars sysselsättning
08 
Vid Europeiska rådets informella möte 
den 30 januari 2012 föreslog kommis -
sionen, som en del av Initiativet Bättre 
möjligheter för unga , att medlemssta -
terna skulle utveckla och genomföra 
omfattande initiativ för ungdomssys -
selsättning, utbildning och kompetens 
och införa ungdomshandlingsplaner 
i sina nationella reformprogram. 
Kommissionen kom också på idén att 
inrätta insatsgrupper för ungdomars 
sysselsättning som skulle hjälpa de 
åtta medlemsstater där ungdomsar -
betslösheten är störst att mobilisera 
den EU-finansiering – bland annat 
ESF – som fortfarande fanns tillgänglig 
från programperioden 2007–2013 för 
att stödja ungdomars jobbmöjlighe -
ter och hjälpa små och medelstora 
företag att få tillgång till finansiering8 
(se  ruta 1 ).
Insatsgruppernas uppdrag och sammansättning
Initiativet med insatsgrupper lanserades i syfte att målinrikta ofördelade EU-medel och EU-expertis och på 
så sätt nå snabbare och mer ändamålsenliga resultat. Varje insatsgrupp skulle arbeta med nationella partner 
med riktade åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och hjälpa små och medelstora företag att få 
tillgång till lån och bidragsfinansiering. Experterna skulle titta på hur strukturfonderna utnyttjades med nya 
ögon och använda sig av kommissionens kunskaper om god praxis i olika medlemsstater och därigenom hjäl -
pa nationella myndigheter att omfördela medel till de projekt som skulle göra ”störst skillnad på kortast tid”9.
Insatsgrupperna var sammansatta av experter från de behöriga nationella myndigheterna och från kommis -
sionens generaldirektorat för regional- och stadspolitik, för sysselsättning, socialpolitik och inkludering, för 
utbildning och kultur och för ekonomi och finans. De samordnades av företrädare för premiärministerns kans -
lier i medlemsstaterna och kommissionens generalsekretariat under ordförandens ledning.
9 Kommissionen, Memo/12/100, 14.2.2012.Ruta 18 Europeiska rådet, uttalande 
från Europeiska rådets 
ledamöter den 30 januari 2012, 
presentation av J.M. Barroso , 
Growth and jobs: next steps  
(tillväxt och arbetstillfällen: 
nästa steg) vid Europeiska 
rådets informella möte den 30 
januari 2012, KOM Memo 
12/100, 14.2.2012.
12 Inledning
09 
Initiativet med insatsgrupper var 
inriktat på de åtta medlemsstater som 
hade en ungdomsarbetslöshet på cirka 
30 % eller mer i slutet av 2011: Irland, 
Grekland, Spanien, Italien, Lettland, 
Litauen, Portugal och Slovakien. Med -
lemsstaterna valdes ut utifrån ung -
domsarbetslöshetnivåerna. Europeiska 
rådet har uppmanat kommissionen 
att som ett första steg arbeta med 
de medlemsstater som har de högsta ungdomsarbetslöshetsnivåerna för att 
omdirigera tillgängliga EU-medel till 
stöd för att ungdomar ska få arbete 
eller praktik10, men kommissionen tog 
inte hänsyn till vilken ESF-finansiering 
som fanns tillgänglig för omplanering 
när den valde ut de åtta medlemssta -
terna (se tabell 1 ). Insatsgrupperna 
inrättades i februari 2012 och de hade 
möten i de åtta medlemsstaterna 
mellan den 14 och 28 februari 2012 (se 
illustration 2 ).Illustration 2Möten i insatsgrupperna 2012 i de åtta medlemsstaterna: mötesdatum, 
ungdomsarbetslöshet och antal arbetslösa ungdomar
Ungdomsarbetslöshet i EU-28:
I procent: 22,5 %
Antal  personer: 5 505 000
Datum för insatsgruppernas möten
Ungdomsarbetslöshet –  (i %, nov. 2011)
Ungdomsarbetslöshet – antal personer
(tusen, nov. 2011)
16/02/2012
48,328/02/2012
15834,424/02/2012
33,922/02/2012
60135,324/02/2012
15429,221/02/2012
6814-15/02/2012
36
15428,3
30
29,2
46,622/02/2012
899
Källa : Eurostat: Uppgifter om ungdomars sysselsättning. Kommissionen: Mötesdatum för insatsgrupperna.10 Europeiska rådet, uttalandet 
från Europeiska rådets 
medlemmar, den 30 januari 
2012.
13 Inledning
Europeiska socialfonden: 
läget före omdirigeringen 
2012/2013
10 
Enligt ESF-förordningen ska ESF bidra 
till EU:s prioriteringar när det gäller 
att stärka den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen genom att förbätt -
ra sysselsättningsmöjligheterna, främja 
en hög sysselsättningsnivå samt fler 
och bättre arbetstillfällen11.
11 
ESF sköts med delad förvaltning 
medan kommissionen har det slut -
liga ansvaret för genomförandet av 
EU-budgeten12. ESF genomförs via 
nationella och regionala fleråriga 
operativa program som utarbetas av 
medlemsstaterna och godkänns av 
kommissionen. Inom varje operativt 
program fördelas de totala tillgängliga 
medlen mellan det operativa program -
mets olika insatsområden.
12 
Under programperioden får medlems -
staterna eller kommissionen i samråd 
med medlemsstaterna innan program -
men avslutas, när omständigheterna 
kräver att man frångår de ursprungliga 
målen i programmet och i enlighet 
med förordningen, ändra fördelningen 
av outnyttjade medel från en priorite -
ring till en annan. Denna omdirigering 
kan ske i form av en överföring
 ο mellan operativa program (t.ex. 
mellan två operativa program 
inom ESF eller mellan ett operativt 
program inom ESF och ett opera -
tivt program inom Europeiska re -
gionala utvecklingsfonden (Eruf)/
Sammanhållningsfonden), ο mellan insatsområden i ett visst 
operativt program,
 ο inom två olika delgrupper av ett 
visst insatsområde.
13 
I de två första fallen är det fråga om 
omplanering, och det krävs ett kom -
missionsbeslut för att det operativa 
programmet ska kunna ändras. I det 
tredje fallet, som vi i rapporten kallar 
omfördelning, kan överföringen också 
ske på grundval av ett kommissionsbe -
slut eller göras av medlemsstaten själv 
inom det handlingsutrymme som det 
aktuella insatsområdet tillåter. I det 
senare fallet måste förvaltningsmyn -
digheten bedöma den omfördelning 
av budgeten som detta medför.
14 
Kommissionen håller även uppsikt 
över övervakningsramen och ansvarar 
dessutom för att kontrollera att de 
operativa programmen har levererat 
förväntad output och förväntade 
resultat. Som en del av sitt övervak -
ningsansvar granskar kommissionen 
i praktiken förvaltningsmyndigheter -
nas årliga genomföranderapporter13 
och håller årliga granskningsmöten 
med förvaltningsmyndigheterna då 
de tittar på hur långt det operativa 
programmet har kommit i arbetet med 
att förbättra genomförandet14. Kom -
missionen deltar också som rådgivare 
i övervakningskommitténs arbete15.11 Artikel 2 i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EG) 
nr 1081/2006 av den 5 juli 
2006 om Europeiska 
socialfonden och om 
upphävande av förordning 
(EG) nr 1784/1999 (EUT L 210, 
31.7.2006, s. 12).
12 Se artikel 17.1 i EU-fördraget, 
artikel 317 i EUF-fördraget och 
artikel 53.1 förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012.
13 Artikel 67 i rådets förordning 
(EG) nr 1083/2006 av den 11 
juli 2006 om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden 
samt om upphävande av 
förordning (EG) nr 1260/1999 
(EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).
14 Artikel 68 i rådets förordning 
(EG) nr 1083/2006.
15 Artikel 64 i rådets förordning 
(EG) nr 1083/2006.
14 Inledning
15 
ESF-budgeten för programperioden 
2007–2013 uppgick till 76  miljar -
der euro (mer än 10 miljarder per 
år) och fördelades via 117 operativa 
program i de 27 medlemsstaterna 
vid den tiden. I slutet av 2011 hade 
dock medlemsstaterna fortfarande 
22 miljarder euro i ESF-medel som inte 
hade avsatts för konkreta aktiviteter. 
Av det beloppet fanns nästan 10 mil -
jarder  euro i ofördelade ESF-medel 
tillgängliga för insatsgrupperna i de 
åtta medlemsstater som hade högst 
ungdomsarbetslöshet (se tabell 1 ).Tabell 1Ofördelade ESF-medel för de åtta medlemsstaterna när 
initiativet med insatsgrupper lanserades
MedlemsstatBelopp  
(miljoner euro)Andel av de totala ofördelade 
ESF-medlen  
(EU-27)
Italien 3 674 16,5  %
Spanien 2 712 12,2  %
Portugal 1 760 7,9 %
Grekland 1 495 6,7 %
Litauen 289 1,3 %
Slovakien 39 0,2 %
Irland 2 0,0 %
Lettland10 0,0 %
De åtta medlemsstaterna totalt 9 971 44,8 %
Övriga medlemsstater 12 300 55,2 %
Ofördelade ESF-medel totalt 22 271 100,0 %
1 I Lettland fanns inga ofördelade ESF-medel tillgängliga.
Källa : Kommissionens uppskattning i slutet av 2011.
15 Inledning
Resultatet av initiativet 
med insatsgrupper enligt 
kommissionens 
rapportering
16 
I sin lägesrapport till rådet i mars 2013 
beskrev kommissionen i stora drag 
att riktade investeringar från EU:s 
strukturfonder kan få stor effekt på 
tillväxten och sysselsättningen. Syftet 
med insatsgrupperna var att maximera 
effekten av EU:s strukturfinansiering 
genom att medel som ännu inte hade 
fördelats inom perioden 2007–2013 
riktades till projekt som direkt stöder 
ungdomar och små och medelstora 
företag. När detta arbete inleddes 2012 
uppskattade man att cirka 82  miljar -
der euro av EU:s strukturfonder fortfa -
rande skulle fördelas inom budgetperi -
oden 2007–2013 i hela EU.
17 
I det beloppet ingick cirka 30 miljar -
der euro för de åtta medlemsstater 
där insatsgrupperna inrättades. Enligt 
dokumentet hade insatsgruppernas 
arbete fram till början av 2013 bidragit 
till att totalt 16 miljarder euro av den 
finansieringen mobiliserades i de åtta 
medlemsstaterna. Den skulle enligt 
kommissionen hjälpa omkring 780 000 
ungdomar och 55 000 små och med -
elstora företag och också stödja andra 
tillväxtfrämjande åtgärder.18 
I mars 2014 gav kommissionen ut 
sin senaste publikation om omdiri -
geringen av ESF-medel16. Enligt den 
uppgick de ESF-medel som planerats 
om och/eller omfördelats till särskilda 
åtgärder för unga till ungefär 4,2  mil -
jarder  euro17, varav 1,8  miljarder  euro 
hade anslagits till projekt som pågick 
vid den tiden i medlemsstaterna. 
Omkring 1,2 miljoner unga skulle 
sannolikt dra nytta av stödet (se 
punkterna 51–56).16 Europeiska kommissionens 
generaldirektorat för 
sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering, Youth 
Employment Initiative and the 
European Social Fund, 
European Social Fund thematic 
paper  
(sysselsättningsinitiativet för 
unga och Europeiska 
socialfonden, Europeiska 
socialfondens tematiska 
rapport), mars 2014.
17 De ESF-resurser som 
kommissionen rapporterade 
inbegriper för Italien en 
omfördelning av nationella 
medel till åtgärder mot 
ungdomsarbetslöshet, vilket 
blev möjligt genom en 
minskning av den nationella 
medfinansieringssatsen för 
operativa program inom ESF 
och Eruf. De ekonomiska 
resurser som då frigjordes på 
mer än 1,5 miljarder euro 
investerades inom en 
nationellt finansierad 
handlingsplan för 
sammanhållning i en rad 
initiativ, varav flera gynnade 
arbetslösa ungdomar.
16
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
19 
Vid revisionen bedömde vi om man vid 
omdirigeringen av ESF-finansieringen 
drog nytta av insatsgruppernas förslag 
från 2012 om hur man når snabbare 
och mer ändamålsenliga resultat för 
arbetslösa ungdomar via ESF-finan -
siering. Revisionens inriktning och 
omfattning begränsades till ESF-rela -
terade åtgärder inom initiativet med 
insatsgrupperna och uteslöt åtgärder 
från andra källor, framför allt Eruf. Vi 
undersökte om
 ο kommissionen, med hjälp av de 
kunskaper och uppgifter som finns 
tillgängliga om befintliga initiativ 
och åtgärder för ungdomssys -
selsättning och/eller sina egna 
kunskaper om god praxis i andra 
medlemsstater, verkligen hade full -
gjort den rådgivande roll som den 
skulle ha inom detta initiativ,
 ο initiativet med insatsgrupper 
hade lett till att medlemsstaterna 
lade fram förslag om en omfat -
tande och riktad omplanering 
av de tillgängliga medlen inom 
ESF:s operativa program under 
perioden 2007–2013 (eller genom 
att omfördela medel inom det 
operativa programmets insats -
områden) och om förslagen hade 
bedömts av kommissionen i enlig -
het med målen för initiativet med 
insatsgrupper,
 ο kommissionen hade tagit fram 
lämpliga rutiner för rapportering 
av uppföljningen av initiativet.20 
Revisionen omfattade perioden 2012 
till 2014 och vi tittade särskilt på 
kommissionens bidrag till initiativet 
med insatsgrupper. I revisionen ingick 
framför allt följande:
 ο En genomgång av de uppgifter 
som kommissionen hade 2012 
om ESF-åtgärder till förmån för 
arbetslösa ungdomar och dessa 
åtgärders respektive resultat.
 ο En genomgång av den ompla -
nering som gjordes inom tolv 
månader efter insatsgruppernas 
möten när det gällde de 60 ope -
rativa programmen inom ESF i de 
åtta medlemsstater som berördes 
av initiativet, och en noggrann 
granskning av ändringarna av ett 
urval av åtta operativa program18 
och kommissionens bedömning av 
dem.
 ο En analys av kommissionens 
övervakning och rapportering av 
insatsgruppernas resultat fram till 
utgången av 2014.
21 
Vi inhämtade revisionsbevis vid 
dokumentgranskningar och intervju -
er med kommissionen och skickade 
ut en enkät till de kommissionsav -
delningar som deltog i arbetet med 
insatsgrupperna med avseende på 
ESF-finansieringen.
22 
I mars 2015 offentliggjorde vi en första 
rapport om problemet med ungdoms -
arbetslöshet, närmare bestämt om 
EU:s ungdomsgaranti19.18 Irland: operativt program 
Humankapitalinvestering, 
Grekland: operativt program 
Utbildning och livslångt 
lärande och operativt 
program Personalutveckling, 
Spanien: operativt program 
Navarraregionen, Italien: 
operativt program Sicilien, 
Litauen: operativt program 
Personalutveckling, Portugal: 
operativt program Mänsklig 
potential och Slovakien: 
operativt program 
Sysselsättning och social 
inkludering (se tabell 1 ).
19 Revisionsrättens särskilda 
rapport nr 3/2015 EU:s 
ungdomsgaranti: Första stegen 
har tagits men det finns risker 
med genomförandet  (http://
eca.europa.eu ).
17
 Iakttagelser
Bedömning av 
kommissionens 
rådgivande roll
23 
Initiativet med insatsgrupper lansera -
des med en förhoppning om att kom -
missionen genom en rådgivande roll 
skulle hjälpa de nationella/regionala 
myndigheterna i de åtta medlemssta -
terna att omfördela ESF-finansiering 
till de projekt som skulle göra störst 
skillnad på kortast tid (se ruta 1 ). Fram -
för allt fick kommissionens experter 
i uppgift att arbeta med de nationella 
myndigheterna och arbetsmarkna -
dens parter i landet och genomföra 
riktade åtgärder för att bekämpa 
ungdomsarbetslösheten.
24 
I det syftet granskade vi följande:
 ο Den resultatrelaterade och finan -
siella informationen om ESF-åtgär -
der för arbetslösa ungdomar som 
kommissionen hade tillgång till.
 ο Kommissionens förberedelser inför 
mötena i insatsgrupperna.Den information om 
resultatet av och den 
finansiella information om 
ESF som fanns tillgänglig 
gjorde kommissionens 
rådgivande roll för 
insatsgrupperna mindre 
ändamålsenlig
Information om resultat
25 
Den information om resultatet av ESF:s 
sysselsättningsåtgärder som genom -
förts av medlemsstaterna och som 
kommissionen hade tillgång till kom 
från regelbunden övervakning och 
utvärdering på nationell nivå. I förord -
ningarna20 fastställdes vad medlems -
staterna minst var skyldiga att rappor -
tera till kommissionen. Rapporteringen 
avsåg i regel insatsområdena inom 
det operativa programmet. Dessutom 
uppmanade kommissionen medlems -
staterna att frivilligt lämna särskild 
information.
26 
Ansvaret för att bevaka resultatet av 
en särskild åtgärd eller ett särskilt 
projekt låg hos förvaltningsmyndighe -
ten i medlemsstaten. Kommissionen 
samlade in och gick fortlöpande ige -
nom dessa övervaknings- och utvärde -
ringsuppgifter för de enskilda med -
lemsstaterna. Under programperioden 
2007–2013 kunde medlemsstaterna 
också i stor utsträckning själva välja 
hur de skulle rapportera aggregerad 
resultatinformation till kommissionen. 
Förordningen föreskrev endast en 
obligatorisk typ av indikator som var 
outputuppgifter om deltagare21. När 
det gällde ungdomar var medlemssta -
terna till exempel endast skyldiga att 
övervaka och varje år rapportera anta -
let deltagare i ESF-åtgärder i åldrarna 
15 till 24 år. Inga resultatindikatorer 
angavs i förordningarna.20 Artikel 10 i förordning (EG) 
nr 1081/2006.  
Artiklarna 66–68 i rådets 
förordning (EG) nr 1083/2006.  
Bilaga XVIII till kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006 
av den 8 december 2006 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) 
nr 1083/2006 om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden och 
för Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 1080/2006 om Europeiska 
regionala utvecklingsfonden 
(EUT L 371, 27.12.2006, s. 1).
21 Bilaga XXIII till kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006.
18 Iakttagelser
27 
I expertnätverkets rapport 2014 
med en utvärdering av ESF:s främ -
sta resultat 2007–2013 konstaterade 
man också att experterna inte kun -
de få någon vettig information om 
resultatet av ESF-interventionerna 
i medlemsstaterna med nuvarande 
rapporteringsrutiner22.
28 
Vidare finns det brister i kvaliteten och 
tillförlitligheten i den resultatinfor -
mation om ESF som medlemsstaterna 
i regel rapporterar till kommissionen, 
vilket vi har noterat i tidigare rappor -
ter23. Kommissionens tjänst för intern -
revision tog upp liknande problem 
i sin rapport från december 2013 om 
resultatmätningssystemen vid general -
direktoratet för sysselsättning, social -
politik och inkludering.
29 
Utifrån den övervakningsinformation 
som medlemsstaterna rapporterade 
visste kommissionen i allmänhet inte 
vilka aktiviteter som hade visat sig vara 
ändamålsenliga tidigare när det gällde 
att uppnå målet att skaffa jobb till 
unga människor. Det gjorde att det var 
svårt för kommissionen att identifiera 
tidigare erfarenheter eller god praxis 
(dvs. vilka ESF-åtgärder – som tidigare 
hade visat sig vara ändamålsenliga – 
som skulle kunna börja vidtas snabbt 
med eller utan omplanering och vilka 
befintliga åtgärder som borde ändras 
därför att de inte fungerade eller inte 
var en prioritering).Kompletterande särskild enkät
30 
År 2010 undersökte kommissionen 
tillsammans med medlemsstaterna 
ESF-interventioner som riktade sig 
till ungdomar och arbetade för att 
öka medvetenheten och maximera 
ESF:s potential att stödja ungdomar24. 
Syftet var att identifiera god praxis 
så att ESF-medlen kunde utnyttjas 
effektivt och öka ungdomars syssel -
sättningsmöjligheter samt uppmuntra 
att denna goda praxis tillämpades mer 
allmänt i medlemsstaternas program 
(se punkt 25).
31 
För det ändamålet skickade kommis -
sionen ut en enkät till förvaltnings -
myndigheterna för ESF i alla medlems -
stater. Utifrån de enkätsvar som kom in 
utarbetade kommissionen en rapport 
som den betecknar som ett första 
steg i kartläggningen av en del av de 
åtgärder och metoder som håller på 
att utvecklas inom ESF och som på ett 
ändamålsenligt sätt stöder ungdomar 
att genomgå relevant utbildning och 
fortbildning och hitta sysselsättning 
och få en aktiv roll i samhället25.22 I expertnätverkets rapport 
2014 med en utvärdering av 
ESF:s främsta resultat 
2007–2013 konstaterade man 
att det visserligen finns 
omfattande information om 
varje medlemsstats output 
men att det är värre ställt med 
resultatet. Inte ens för tre 
centrala resultat – nya 
arbetstillfällen, förvärvade 
kvalifikationer och 
egenföretagande – gick det 
att få absoluta tal som tagits 
fram på ett enhetligt sätt för 
ett antal medlemsstater. Om 
det saknas absoluta tal går det 
inte att generera aggregerade 
siffror i medlemsstaterna som 
avser resultatet av ESF-
finansierade interventioner 
(punkt 5 i sammanfattningen) .
23 Revisionsrättens särskilda 
rapporter nr 3/2000, 
No 12/2001, nr 1/2006, 
nr 17/2009 och nr 25/2012 
(http://eca.europa.eu ).
24 KOM(2010) 477 slutlig, 
15.9.2010 Unga på väg: Ett 
initiativ för att släppa fram 
potentialen hos ungdomar att 
uppnå smart och hållbar tillväxt 
för alla i Europeiska unionen , 
s. 16.
25 Europeiska kommissionens 
generaldirektorat för 
sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering, The European 
Social Fund: Giving Young 
People a Better Start in Life  
(Europeiska socialfonden: ge 
ungdomar en bättre start 
i livet), december 2011.
19 Iakttagelser
32 
Rapporten är informativ och innehåller 
åtskilliga exempel på åtgärder som 
genomförts i medlemsstaterna. Men 
kommissionen analyserar inte vilka 
ESF-åtgärder som bör betraktas som 
god praxis. Framför allt står det ingen -
ting om interventionerna ändamålsen -
lighet och effektivitet med avseende 
på faktiska mätbara resultat som 
uppnåtts för ungdomar.
33 
Rapporten innehåller även bilagor 
med en översikt över den ekonomiska 
fördelningen och genomförandet av 
de olika operativa programmen och 
över antalet deltagare. Den informa -
tionen lämnade medlemsstaterna fri -
villigt. Kommissionens ansvarsfriskriv -
ning som säger att uppgifterna varken 
är heltäckande eller helt jämförbara är 
ett exempel på bristerna i den typ av 
uppgifter om genomförandet av ESF 
som kommissionen har tillgång till (se 
punkterna 25–29).
Finansiell information
34 
För det särskilda arbetet med insats -
grupperna borde kommissionen ha 
haft tillgång till en tillräckligt detal -
jerad översikt över de belopp som 
potentiellt var tillgängliga för ompla -
nering och/eller omfördelning för stöd 
till ungdomars jobbmöjligheter. Därför 
bedömde vi i vilken utsträckning så -
dan information fanns tillgänglig och 
underlättade kommissionens förbere -
delser inför mötena i insatsgrupperna. 
Kommissionen hade inte på ett enkelt 
sätt tillgång till denna information 
och var därför tvungen att fastställa 
uppskattningar tillsammans med de 
berörda medlemsstaterna.35 
När det gäller finansiell information är 
en svårighet att ESF:s system för finan -
siell övervakning för programperioden 
2007–2013 inte tillåter att finansiering 
direkt kopplas till särskilda målgrupper 
(t.ex. arbetslösa ungdomar). Utgiftska -
tegorierna enligt den rättsliga ramen 
har utformats per typ av intervention, 
t.ex. ”genomförande av aktiva och 
förebyggande åtgärder på arbets -
marknaden” och klassificeras inte per 
målgrupp som ”ungdomar” eller ”äldre 
arbetstagare”26.
36 
Information om vilken ESF-finansiering 
som potentiellt finns tillgänglig för 
omplanering/omfördelning bevakas 
nationellt av förvaltningsmyndighe -
terna. Kommissionen har dock i ESF:s 
tekniska arbetsgrupp kommit över -
ens med medlemsstaterna om att de 
frivilligt varje kvartal ska redovisa sitt 
finansiella utnyttjande på fältet för 
varje operativt program. Vår revision 
visade att denna kvartalsvisa finansiel -
la rapportering inte var harmoniserad: 
framför allt rapporterade medlemssta -
terna på grundval av sina nationella 
definitioner av termerna ”ofördelade” 
eller ”outnyttjade” anslag. Dessa de -
finitioner härrör från en mängd olika 
redovisningsmetoder i medlemssta -
terna, vilket gjorde att kommissionen 
inte nödvändigtvis hade tillgång till 
den mest exakta informationen om det 
finansiella utnyttjandet.26 Bilaga IV till rådets förordning 
(EG) nr 1083/2006.
20 Iakttagelser
37 
I det avseendet fann vi stora inkon -
sekvenser mellan de aggregerade 
uppskattningar av ofördelade medel 
för Slovakien som publicerades av 
kommissionen och de uppgifter som 
användes i arbetet med insatsgrupper -
na (se ruta 2 ).
Kommissionens 
förberedande arbete 
resulterade i allmänt hållna 
landrapporter
38 
I februari 2012 meddelade kommis -
sionen att dess experter var redo att 
bege sig ut på fältet och arbeta med 
varje lands specifika situation och 
särskilda behov27. Vi bedömde om 
kommissionen, på grundval av över -
vakningen av medlemsstaternas sys -
selsättningspolitik, hade gjort följande 
före insatsgruppernas möten med de 
nationella myndigheterna:
 ο Analyserat de behov och/eller ut -
maningar som specifika grupper av 
ungdomar hade eller stod inför när 
de kom in på arbetsmarknaden.
 ο Granskat arbetsgivares nuvarande 
och framtida kompetenskrav28.
 ο Kartlagt hur ESF-interventioner 
kan bidra till att tillgodose en del 
av dessa behov. ο Analyserat potentiella föränd -
ringar av genomförandet av 
programmen (t.ex. justeringar 
av stöd- och urvalskriterier) som 
skulle göra ESF-åtgärderna mer 
ändamålsenliga.
39 
För att kunna förbereda insatsgrupper -
nas möte på ett ändamålsenligt sätt 
tog kommissionens generaldirektorat 
fram en mall (kallad landrapport) som 
skulle fyllas i av alla generaldirekto -
rat som deltog i insatsgrupperna (se 
ruta 1 ). I samband med det fick ge -
neraldirektoratet för sysselsättning, so -
cialpolitik och inkludering i uppgift att 
lämna en analys av de främsta orsaker -
na till den höga ungdomsarbetslöshe -
ten för var och en av de åtta medlems -
staterna och de grupper av ungdomar 
som var särskilt drabbade. Generaldi -
rektoratet ombads även att undersöka 
behovet av att rikta om den tillgäng -
liga ESF-finansieringen till ungdomar 
vid genomförandet av ESF:s operativa 
program, kartlägga vilka kortsiktiga 
ESF-åtgärder som skulle kunna vara 
till hjälp och titta på möjligheterna till 
ett snabbt genomförande. De ifyllda 
landrapporterna sammanställdes av 
generalsekretariatet och skickades till 
medlemsstaterna före mötet.
Exempel på inkonsekvenser i informationen om tillgängliga medel
I november 2011 uppskattade kommissionen att det fanns 39 miljoner euro i tillgängliga ESF-medel för Slova -
kien. Men efter kommissionens besök i februari 2012 i landet fanns 422 miljoner euro i ESF-medel tillgängliga. 
Den högre uppskattningen är visserligen rimlig med tanke på den långa tidsfördröjning som finns inbyggd 
i rapporteringssystemet men det kan inte vara fallet med den lägre uppskattningen.Ruta 227 KOM Memo 12/100, 14.2.2012.
28 Till exempel med hjälp av den 
regelbundna och systematiska 
bedömning som Europeiskt 
centrum för utveckling av 
yrkesutbildning (Cedefop) gör 
av kompetensprognoser på 
medellång och lång sikt på 
EU-nivå, indelade efter sektor, 
yrke, kvalifikationsnivå och 
land eller den pågående 
forskning som bedrivs av 
Internationella arbets -
organisationen och 
Europeiska fonden för 
förbättring av arbets- och 
levnadsvillkors (Eurofound).
21 Iakttagelser
40 
Vår analys av landrapporterna visade 
att de gav en allmän översikt över 
orsakerna till den höga arbetslös -
heten på medlemsstatsnivå (t.ex. 
otrygghet i anställningen på grund av 
segmenteringen av arbetsmarknaden, 
avhopp, långtidsarbetslöshet bland 
ungdomar, kompetensglapp, inga 
lediga platser på grund av den höga 
arbetslösheten, den ekonomiska krisen 
m.m.). I landrapporterna identifierade 
kommissionen i viss utsträckning vilka 
grupper av ungdomar som var särskilt 
drabbade av arbetslöshet per ålderska -
tegori och delvis per utbildningsnivå 
(dvs. ”lägre kompetens/lägre kvalifika -
tioner”). Trots att Eurostats standard -
mätning av ungdomsarbetslösheten 
omfattar befolkningen i åldrarna 15–24 
år konstaterade vi att det varierade hur 
detaljerad analysen i landrapporterna 
var och också att den inte var sär -
skilt konsekvent när det gäller i vilket 
åldersspann som man kan betraktas 
som en ”ung människa”29. Vidare täckte 
analysen inte hur omfattande pro -
blemet var för ungdomar fördelat på 
kön, geografiskt läge och/eller typ av 
nackdelar (t.ex. immigranter, margina -
liserade minoriterer m.m.).
41 
Kommissionens landrapporter innehöll 
inte heller någon analys av trender -
na i fråga om kompetensbehov och 
arbetsmarknadens behov per land och 
per sektor trots att en god förståelse 
av arbetsgivarens behov är avgörande 
för att man ska kunna minska kompe -
tensglappet. En analys av de sektorer 
som visar en potentiell ökning av ef -
terfrågan på arbetskraft skulle ha varit 
särskilt användbar i ett läge där hög ar -
betslöshet samexisterar med allt större 
svårigheter att tillsätta lediga platser, 
vilket har varit fallet i EU:s medlems -
stater sedan 2010. Det hade gjort det 
lättare att omdirigera utbildningen till 
sektorer med större jobbkapacitet30.42 
Vår revision visade dessutom att ana -
lyserna från kommissionen, som var 
med och utarbetade landrapporterna, 
innehöll svävande uttalanden som ”vi 
behöver omedelbart utveckla färdig -
heter som behövs eller kommer att 
behövas på arbetsmarknaden”31 eller 
”utbildningen ska strikt begränsas till 
både nuvarande behov och behov på 
medellång sikt på arbetsmarknaden 
i prioriterade ekonomiska sektorer”32.
43 
När det gäller kortsiktiga åtgärder för 
att bekämpa ungdomsarbetslöshe -
ten, som skulle kunna få stöd av ESF, 
konstaterade vi att landrapporterna 
var mycket allmänt hållna och inte 
tidsbundna. De skulle kunna gälla 
vilken medlemsstat som helst, särskilt 
då det saknades en ingående analys av 
arbetsmarknadens behov (se ruta 3 ).29 I till exempel landrapporten 
för Irland identifierades 
personer under 35 år bland de 
grupper av unga människor 
som var värst drabbade av 
arbetslöshet (utan högre 
utbildning); landrapporten för 
Spanien hänvisade till 
ESF-åtgärder som riktades till 
arbetslösa personer på 25 år 
eller mer; landrapporten för 
Portugal hänvisade också till 
åldersgruppen 25–29.
30 Eurostats analys av 
sysselsättningsdata visar ett 
negativt förhållande mellan 
arbetslösheten och lediga 
jobb, vilket är en god 
illustration av jobb -
matchnings  funktionerna 
(Beveridge-kurvan). Så här såg 
det ut i EU-27 fram till det 
första kvartalet 2010. Efter det 
har det ökade antalet lediga 
jobb inte haft någon effekt på 
arbetslösheten. Källa:  Eurostat, 
Skills mismatches and labour 
mobility  (kompetensglapp och 
arbetstagarnas rörlighet) 
(28.5.2013).
31 Generaldirektoratet för 
sysselsättning, socialpolitik 
och inkluderings interna 
dokument: Preliminärt 
arbetsdokument för Initiativet  
Bättre möjligheter för unga  (8 
februari 2012) och 
Modernisation of Public 
Employment Service and Active 
Labour Market Policies in Spain  
(modernisering av offentlig 
arbetsförmedling och aktiv 
arbetsmarknadspolitik 
i Spanien (KOM, oktober 2011, 
s. 9).
32 Assessment of youth-oriented 
activities in Latvia  (bedömning 
av ungdomsinriktade 
aktiviteter i Lettland). 
Dokument som general -
direktoratet för sysselsättning, 
socialpolitik och inkludering 
överlämnade till revisions -
rätten i samband med 
revisionen.
22 Iakttagelser
44 
I landrapporterna identifierades de 
grupper av ungdomar som var särskilt 
drabbade av arbetslösheten, men 
de föreslagna ESF-interventionerna 
riktades inte alltid specifikt till dem. 
I Italien till exempel visade det sig att 
ungdomar med hög och medelhög 
utbildning hade särskilt svårt. Men 
det främsta initiativ som urskildes 
i landrapporten gällde en omplane -
ring av tillgängliga medel från regi -
onala operativa program inom ESF 
(311 miljoner euro för 2012) till det 
nationella operativa programmet för 
utbildning, som främst vänder sig 
till primär-och sekundärskolor. Det 
valet motiverades främst av målet att 
maximera det finansiella utnyttjandet. 
Lärlingsutbildningskontrakt och skat -
telättnader föreslogs också, men det 
fanns inga bevis för att de åtgärderna 
skulle vara de bästa instrumenten att 
använda i Italien för högt kvalifice -
rade personer med tanke på landets 
arbetsmarknadssituation.Utfallet av initiativet med 
insatsgrupper
45 
För att kunna bedöma utfallet av initi -
ativet med insatsgrupper undersökte 
vi om
 ο mötena i insatsgrupperna led -
de till särskilda förslag om 
snabbare och mer ändamålsen -
liga ESF-åtgärder för att minska 
ungdomsarbetslösheten,
 ο det finns uppskattningar av de 
belopp i ESF-medel som omplane -
rats eller omfördelats till följd av 
mötena i insatsgrupperna,
 ο kommissionen bedömde hur 
ändamålsenliga de ändringar av 
operativa program som medlems -
staterna föreslog var efter mötena 
i insatsgrupperna,
 ο kommissionens uppmaning till 
medlemsstaterna att utarbeta ung -
domshandlingsplaner i enlighet 
med utfallet av insatsgruppernas 
möten hörsammades av med -
lemsstaterna och om de nationella 
reformprogrammen hänvisade till 
de förväntade resultaten av om -
planeringen och omfördelningen 
av ESF-medel till följd av mötena 
i insatsgrupperna.Exempel på allmänna åtgärder som tas upp i landrapporterna
Kommissionen föreslog att Irland skulle stärka den riktade aktiva arbetsmarknadspolitiken för ungdomar och 
lägga särskild vikt vid skräddarsydd karriärvägledning, rådgivning och arbetssökande verksamhet, snabbt 
ingripa genom att erbjuda vidareutbildning, omskolning eller aktiveringsåtgärder eller påskynda övergångar 
på arbetsmarknaden för unga människor.
För Portugal föreslog kommissionen åtgärder riktade till arbetslösa ungdomar, t.ex. lärlingsutbildning och 
omskolning samt vägledning på områden/i yrken som är relevanta för arbetsmarknadens behov.Ruta 3
23 Iakttagelser
Mötena i insatsgrupperna 
ledde till allmänt hållna 
förslag om omplanering och 
omfördelning av ESF-medel
46 
Efter mötena i insatsgrupperna i febru -
ari 2012 sammanfattade kommissionen 
förslagen till omplanering av ESF och 
omfördelning av budgeten i notering -
ar om slutsatser (så kallade operativa 
slutsatser) som utarbetades av gene -
ralsekretariatet och överlämnade dem 
formellt till medlemsstaterna.
47 
Vår analys av generaldirektoratet för 
sysselsättning, socialpolitik och inklu -
derings rapporter om mötena i insats -
grupperna och generalsekretariatets 
operativa slutsatser visade att mötes -
deltagarna i sju av de åtta medlems -
staterna diskuterade möjliga alternativ 
för omfördelningen av ESF-medel i allmänna ordalag. De specificera -
de inte hur de skulle kunna använda 
befintliga instrument/program mer 
ändamålsenligt för att komma till rätta 
med ungdomsarbetslösheten. Utfal -
let av dessa diskussioner såsom de 
dokumenterades av kommissionen var 
till exempel att möjligheten att göra 
ytterligare prioriteringar vid omplane -
ringen för att lägga större tonvikt på 
ungdomsarbetslösheten och ge stöd 
till små och medelstora företag kan 
undersökas närmare (Italien)33 eller 
att myndigheterna ska ta reda på om 
det går att finansiera fler Leonardo-/
Erasmus-praktikperioder inom ESF:s 
operativa program och undersöka 
möjliga pilotprojekt för varvade yrkes -
utbildningar (Spanien)34.
48 
Insatsgruppens möte med de litauiska 
myndigheterna kan ses som ett ex -
empel på god praxis jämfört med det 
allmänna arbetssättet (se ruta 4 ).
Konkreta förslag i de operativa slutsatserna från insatsgruppens möte i Litauen
I de operativa slutsatserna från insatsgruppens möte i Litauen identifierades konkreta åtgärder för att förbätt -
ra situationen för arbetslösa ungdomar genom att tillgängliga ESF-medel på kort tid riktades om. Åtgärderna 
var bland annat följande:
 οFörlängning av projektet ”Aktiv på arbetsmarknaden”, som hade avslutats i januari 2012, så att det täckte 
ytterligare 6 000–10 000 ungdomar under 2012 och 2013 (behovet av ytterligare ESF-finansiering uppskat -
tades till 6–10 miljoner euro). Projektet bedömdes vara ändamålsenligt då mer än hälften av deltagarna 
hade fått fast anställning.
 οGenomförandet av Fonden för främjande av entreprenörskap påskyndades genom att man beviljade ytter -
ligare 400 lån och utbildade ytterligare 1 000 ungdomar (behovet av ytterligare ESF-finansiering uppskat -
tades till 3 miljoner euro). Nästan hälften av deltagarna var under 29 år.Ruta 433 Generaldirektoratet för 
sysselsättning, socialpolitik 
och inkluderings rapport om 
initiativet med insatsgruppen 
till mötet den 22 februari 2012 
i Italien.
34 Generalsekretariatets 
operativa slutsatser skickades 
till Spaniens permanenta 
EU-representant den 14 maj 
2012.
24 Iakttagelser
49 
I generalsekretariatets operativa 
slutsatser betonade man behovet av 
att expandera eller utöka befintliga 
åtgärder, men klargjorde inte tillräck -
ligt hur dessa åtgärder skulle kunna 
bli mer ändamålsenliga. I de operativa 
slutsatserna för Grekland tog man 
till exempel upp följande åtgärder 
”snabbare genomföra den nya natio -
nella strategin för livslångt lärande och 
stärka yrkesutbildningen och syste -
men för lärlingsutbildningar”35 men 
specificerade inte hur dessa åtgärder 
skulle kunna bli bättre än tidigare på 
att hjälpa ungdomar att övervinna de 
särskilda hinder som de möter när de 
ska ut på arbetsmarknaden.
50 
Man föreslog att en del befintliga åt -
gärder skulle utökas eftersom de hade 
ett garanterat snabbt genomförande 
i fråga om utnyttjande av medel utan 
att ha diskuterat eller bedömt deras 
tidigare ändamålsenlighet i fråga om 
resultat (t.ex. antal slutmottagare som 
fick jobb efter ESF-interventionen). 
Slutligen visade vår analys att kommis -
sionen under mötena inte gav några 
tekniska riktlinjer till medlemsstaterna 
om hur man förbättrar målinriktning -
en på medel i genomförandet av de 
operativa programmen (t.ex. genom 
att definiera aktiviteternas omfattning 
bättre, inleda särskilda anbudsom -
gångar och inbegripa särskilda kriteri -
er för att tillgodose behoven i de prio -
riterade målgrupperna av ungdomar).Insatsgrupperna bidrog till 
att ESF-medel omplanerades 
och/eller omfördelades men 
det är svårt att få fram en 
övergripande uppgift
51 
Vid vår bedömning av insatsgrupper -
nas bidrag till att ESF-finansieringen 
omdirigerades till åtgärder som kan 
minska ungdomsarbetslösheten 
tittade vi på två särskilda aspekter, 
nämligen den formella omplanering -
en av ESF (som godkänns genom ett 
kommissionsbeslut) och processen för 
omfördelning av budgeten inom ett 
insatsområde i ett befintligt operativt 
program. För att kunna uppskatta 
det totala belopp av ESF-medel som 
omplanerades/omfördelades efter 
initiativet med insatsgrupper gran -
skade vi den finansiella information 
som kommissionen överlämnade 2015 
om alla berörda 60 operativa program 
inom ESF. Vi bedömde i detalj hur 
omfattande omplaneringen var för ett 
urval av åtta operativa program inom 
ESF.
52 
Vår analys visade att ESF-medel har 
omplanerats efter insatsgruppernas 
möten i februari 2012. Totalt 36 ope -
rativa program inom ESF av de 60 i de 
åtta medlemsstaterna omplanerades 
mellan februari 2012 och mars 2013. 
Av ESF-medlen för de åtta operativa 
program som vi bedömde i detalj 
omplanerades 337  miljoner  euro med 
målet att leverera snabba resultat för 
att komma till rätta med ungdoms -
arbetslösheten, vilket bekräftades av 
kommissionen.35 Generalsekretariatets 
operativa slutsatser skickades 
till Greklands permanenta 
EU-representant den 14 maj 
2012.
25 Iakttagelser
53 
Det är svårt att få fram en exakt 
övergripande uppgift om omplane -
ringen och/eller omfördelningen av 
ESF-medel i förhållande till insatsgrup -
perna eftersom ändringarna kanske 
inte gjordes som en följd av möte -
na i insatsgrupperna utan av andra 
orsaker. Enligt den information från 
medlemsstaterna som kommissionen 
hade tillgång till i juni 2013 resultera -
de initiativet med insatsgrupper i att 
cirka 1 915 miljoner euro i ESF-medel 
i de berörda medlemsstaterna med 
undantag av Lettland omplanerades 
och/eller omfördelades (se tabell 2 ). 
Det motsvarar 19,2 % av de 9 971 mil -
joner  euro i ofördelade ESF-medel som 
fanns tillgängliga från början för de 
åtta medlemsstaterna.54 
Vi konstaterade också att informa -
tionen inte är exakt, åtminstone inte 
när det gäller Italien där det totala 
rapporterade omfördelade beloppet 
på 557 miljoner euro inbegriper ett be -
lopp på 27 miljoner euro för det regio -
nala operativa programmet inom ESF 
i Italien (Apulien) som i själva verket 
omplanerades och rapporterades som 
omplanerat i det totala omplanerade 
beloppet (dvs. 131 miljoner euro).Tabell 2ESF-belopp som omplanerats och omfördelats som en följd av insatsgrupperna fram 
till juni 2013 enligt kommissionens rapportering
Medlems -
statAntal 
operativa 
program 
inom ESFESF före insatsgrupperna  
(slutet av 2011)ESF-belopp som mobiliserades för åtgärder/insatser för ungdomars 
sysselsättning som ett resultat av insatsgrupperna
ESF totalt1 
(miljoner 
euro)Ofördelade 
ESF-medel enligt 
kommissionen  
(miljoner euro)Omplanerade 
ESF-belopp enligt 
kommissionen  
(miljoner euro)Omfördelade 
ESF-belopp enligt 
kommissionen  
(miljoner euro)Totalt3 
(miljoner euro)Andel 
av totala 
ESF-medel(3/1)
Irland11 375 2 25 25 6,7 %
Grekland 4 4 364 1 495 466 466 10,7 %
Spanien 22 8 057 2 712 491 491 6,1 %
Italien224 6 931 3 674 131 557 688 9,9 %
Lettland 1 583 0 0 0 0 0,0 %
Litauen 2 1 028 289 27 27 2,6 %
Portugal 4 6 845 1 760 143 143 2,1 %
Slovakien32 1 500 39 75 0 75 5,0 %
TOTALT 60 29 683 9 971 1 915 6,5 %
1 För Irland begärdes omfördelningen på 25 miljoner euro redan i december 2011, dvs. innan initiativet med insatsgrupper kom i gång.
2 För Italien inbegriper det rapporterade omfördelade beloppet 27  miljoner  euro för det operativa programmet i Apulien som i själva verket 
omplanerades och rapporterades som omplanerat i det omplanerade beloppet (se punkt 54).
3 För Slovakien var uppskattningen på 39 miljoner euro i ofördelade medel en underskattning enligt kommissionen; det visade sig senare att 
422 miljoner euro fanns tillgängliga (se ruta 2 ).
Källa : Revisionsrätten beräkning på grundval av System for Fund Management in the EU  (system för förvaltning av medel i EU) (SFC2007) och 
uppgifter från kommissionen.
26 Iakttagelser
55 
Kommissionen kunde inte ge oss en 
fördelning av de ESF-belopp som om -
planerats och dem som omfördelats 
för fem av de åtta medlemsstaterna. 
För de operativa programmen i urva -
let kunde kommissionen endast ge 
information om de operativa program -
men inom ESF i två medlemsstater: 
Greklands operativa program Utbild -
ning och livslångt lärande (omkring 
24 miljoner euro till nya åtgärder för 
ungdomar) och Litauens operativa 
program Personalutveckling (omkring 
29 miljoner euro).56 
I mars 2014 gav kommissionen ut sin 
senaste publikation om omdirige -
ringen av ESF36. Enligt den uppgick de 
ESF-resurser som hade omplanerats 
och/eller omfördelats till särskilda 
åtgärder för ungdomar till ungefär 
4,2 miljarder  euro37, varav 1,8  miljar -
der euro hade anslagits till projekt som 
pågick vid den tiden i medlemsstater -
na. Cirka 1,2 miljoner ungdomar skulle 
sannolikt dra nytta av detta stöd. Vi 
kunde inte bekräfta att uppgifterna 
var riktiga.
57 
Under 2014 sjönk ungdomsarbetslös -
heten (i åldrarna 15–24) i EU till drygt 
22 % (se punkt 1). Utvecklingstrenden 
för ungdomsarbetslösheten i de åtta 
medlemsstater som berörs av initia -
tivet med insatsgrupper visas nedan 
(se illustration 3 ), men man har inte 
kunnat fastställa en direkt koppling till 
initiativet med insatsgrupper.Illustration 3
2014 2013 2012 2011 2010 2009 200860 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %Irland
GreklandSpanienItalienLettlandLitauenPortugalSlovakien
Källa : Eurostat: Arbetslösheten totalt - Labour Force Survey series  – Arbetslöshet efter kön, ålder och nationalitet (%).Ungdomsarbetslösheten i ålderskategorin 15–24 år i de medlemsstater där 
initiativet med insatsgrupper genomförs, 2008–201436 Europeiska kommissionens 
generaldirektorat för 
sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering, Ungdomssys -
selsättningsinitiativet och 
Europeiska socialfonden, 
Europeiska socialfondens 
tematiska rapport, mars 2014.
37 De ESF-resurser som 
kommissionen rapporterade 
inbegriper för Italien en 
omfördelning av nationella 
medel till åtgärder mot 
ungdomsarbetslöshet, vilket 
blev möjligt genom att den 
nationella med  finansierings -
satsen för operativa program 
inom ESF och Eruf minskades. 
De ekonomiska resurser som 
då frigjordes på mer än 
1,5 miljarder  euro investerades 
inom en nationellt finansierad 
handlingsplan för samman -
hållning i en rad initiativ, 
inbegripet flera som gynnade 
arbetslösa ungdomar.
27 Iakttagelser
Kommissionens bedömning 
av medlemsstaternas förslag 
till ändringar av operativa 
program inom ESF var främst 
inriktad på budgetaspekter
58 
När medlemsstaterna föreslår en 
ändring av ett operativt program är 
de skyldiga att lämna en analys av 
orsakerna till revideringarna och av 
vilken effekt de förväntas få38. För 
att garantera att EU-medlen används 
sparsamt, effektivt och ändamålsenligt 
ska medlemsstaterna också förklara 
vilka effekter ändringarna förväntas få 
i fråga om deras ändamålsenlighet och 
effektivitet att uppnå resultat i förhål -
lande till det operativa programmets 
och EU:s mål.
59 
I sitt meddelande om initiativet med 
insatsgrupper uppgav kommissionen 
att omplaneringen måste göras efter 
en överenskommelse mellan Europeis -
ka kommissionen och var och en av de 
åtta medlemsstaterna, och det kom -
mer att bli kärnan i insatsgruppernas 
arbete39. I det sammanhanget bestod 
kommissionens ESF-relaterade arbete 
framför allt i att kontrollera hur stödet 
till bekämpningen av ungdomsarbets -
lösheten på fältet i dessa medlemssta -
ter kan påskyndas och/eller riktas om 
mot interventioner som fungerar/skul -
le kunna fungera snabbare än andra 
och få den effekt som krävs.60 
Vår analys av den tillgängliga doku -
mentationen för de åtta operativa 
program inom ESF som ingick i urva -
let tyder dock på att kommissionen 
främst inriktade sin bedömning på 
budgetaspekter (t.ex. för att und -
komma den potentiella risken för att 
anslagen automatiskt skulle förfalla 
och påskynda det låga genomförandet 
av operativa program osv.) i stället för 
på ändamålsenligheten i de föreslag -
na ändringarna, dvs. hur ESF-medel 
bäst kan utnyttjas för att hjälpa unga 
människor att hitta ett arbete eller 
öka sin anställningsbarhet. Genom sin 
bedömning och sina kommentarer till 
medlemsstaterna såg kommissionen 
inte till att de inlämnade ändringarna 
av operativa program var motiverade 
när det gällde att uppnå bättre resul -
tat. Inte heller försäkrade den sig om 
att den föreslagna omplaneringen var 
ett lämpligt sätt att tillgodose de sär -
skilda behoven hos de olika grupperna 
av unga människor (se ruta 5 ).
61 
Enligt ESF-ramen för 2007–2013 var 
medlemsstaterna visserligen inte skyl -
diga att fastställa eller justera resultat -
indikatorer som skulle möjliggöra en 
bättre bedömning av ändamålsenlig -
heten i den omfördelade finansiering -
en för ungdomar, men kommissionen 
uppmuntrade dem i regel inte heller 
att göra det. Vid revisionen konstate -
rade vi att med undantag av Portugal 
(det operativa programmet Mänsk -
lig potential, se ruta 6 ) och Spanien 
(det operativa programmet Navarra) 
hade inte de andra granskade ope -
rativa programmen några relevanta 
resultatindikatorer.38 Artikel 48 i rådets förordning 
(EG) nr 1083/2006.
39 KOM Memo 12/100, 
14 februari 2012.
28 Iakttagelser
Exempel på en föreslagen ändring av ett operativt program som kommissionen 
inte bedömde ur ett resultatperspektiv
I Spanien (operativt program Navarra) motiverade regionen omplaneringen med de två målen att påskynda 
det långsamma genomförandet av det operativa programmet (som i december 2011 riskerade att inte utnyttja 
alla fördelade medel) och minska den ekonomiska krisens effekt på ungdomar, människor över 45 år, personer 
med en funktionsnedsättning och långtidsarbetslösa. Inom ramen för detta operativa program var ett av syf -
tena att stärka programmen för grundläggande yrkeskvalifikationer som erbjuder en väg för ungdomar som 
inte har något intyg om grundläggande utbildning.
Trots att kommissionen i sin bedömning anger att ett av målen med revideringen var att möta den befintliga 
efterfrågan på utbildnings-, vidareutbildnings- och omskolningsåtgärder förklarar inte regionen ändringarna 
av det operativa programmet med någon information om vad för slags vidareutbildnings- och omskolnings -
åtgärder som krävs. Det fanns ingenting som visade att kommissionen försökte ta reda på om de ändringar av 
utbildningssystemen som de regionala myndigheterna i Navarra föreslog gick i en riktning som innebar att de 
skulle erbjuda vidareutbildningsåtgärder som motsvarade arbetsmarknadens efterfrågan.
Målet att öka utnyttjandet av tillgänglig finansiering var också ett av huvudmålen vid revideringen av de före -
slagna ändringarna av det operativa programmet för Irland, Italien (Sicilien) och Portugal.Ruta 5
Exempel på god praxis för att fastställa en ny resultatindikator
Efter mötet i insatsgruppen lanserade Portugal ett program för att få unga att komma vidare ( Impulso Jovem ). 
Det består av en rad åtgärder som riktas till arbetslösa ungdomar och ger dem arbetserfarenhet så att de lätt -
are ska kunna integreras på arbetsmarknaden.
Genom det operativa programmet inom ESF Mänsklig potential infördes en ny serie med yrkespraktikstjänst -
göringar kallade ”anställningspass” som en del av programmet Impulso Jovem . Genom ändringen av det 
operativa programmet höjde man målvärdet för två resultatindikatorer (antalet skapade arbetstillfällen och 
antalet praktikanter som integrerats efter praktiken) så att det speglade den ökade anslagstilldelningen. Dess -
utom införde man en ny indikator – antalet arbetstillfällen som skapas genom att socialförsäkringsavgifter 
återbetalas – för att kunna mäta resultatet av stödet till anställning av ungdomar som innebär att socialförsäk -
ringsavgifter återbetalas på villkor att nettoarbetstillfällen skapas.Ruta 6
29 Iakttagelser
De ungdomshandlingsplaner 
som utarbetades varierade 
i detaljrikedom och 
man hänvisade endast 
i begränsad utsträckning 
till insatsgrupperna 
i de nationella 
reformprogrammen
62 
Enligt den information som vi har fått 
från kommissionen har fem av de åtta 
medlemsstaterna utarbetat ung -
domshandlingsplaner efter mötena 
i insatsgrupperna trots att det inte är 
ett krav: Grekland, Italien (Sicilien)40, 
Litauen, Portugal och Slovakien41. 
Enligt kommissionen är det främsta 
målet med dem att fastställa specifika 
politiska och budgetmässiga åtgär -
der för att stödja jobbskapande och 
utbildning för ungdomar, motverka 
kompetensglapp och komma till rätta 
med problemet att ungdomar slutar 
skolan i förtid.63 
Fyra av handlingsplanerna (för Grek -
land, Litauen, Portugal och Slovakien42) 
omfattade åtgärder som ESF skulle 
stödja och innehöll en varierande grad 
av uppgifter om hur finansieringen 
skulle riktas om till riktade åtgärder 
som bekämpade ungdomsarbets -
lösheten. Handlingsplanen 2012 för 
Italien (Sicilien) finansierades med na -
tionella resurser som frigjordes genom 
att EU:s medfinansieringssats för detta 
regionala operativa program inom 
ESF höjdes och inbegrep inte någon 
ESF-finansiering.
64 
Vår granskning visade att alla åtgärder 
i ungdomshandlingsplanerna inte var 
tydligt riktade till den identifierade 
prioriterade gruppen. Trots att man 
enligt kommissionens dokument vid 
insatsgruppens möte i Portugal till 
exempel uppgav att högt kvalifice -
rade ungdomar var en prioritering 
för att bekämpa ”hjärnflykten” var de 
åtgärder som skulle få stöd av ESF inte 
specifikt riktade till ungdomar med 
höga kvalifikationer43 (se ruta 7 ).
Exempel på när åtgärderna var bristfälligt riktade till identifierade prioriterade 
grupper
I protokollen från mötet i insatsgruppen står det att man ”i den strategiska planen särskilt ska inrikta sig på 
personer med master- och doktorsexamen för att motverka ’hjärnflykten’ och ställa högt kvalificerade per -
soners expertkunskaper i Portugals arbetsmarknads och företags tjänst”. I Portugals ungdomshandlingsplan, 
som lämnades av kommissionen, motsvarade dock den enda åtgärd som särskilt riktade sig till kategorin högt 
utbildade endast 11 % av de ESF-resurser som anslagits till planen.Ruta 740 Italiens (Sicilien) plan för 
ungdomssysselsättning lades 
fram den 19 december 2011 
(dvs. före initiativet med 
insatsgrupper) inom ramen för 
landets sammanhållningsplan. 
Planen för ungdoms  syssel -
sättning gäller 452  miljoner 
euro i nationella resurser som 
gjorts tillgängliga som en följd 
av den ökade ESF-med -
finansieringen från EU-
budgeten för Siciliens 
operativa program inom ESF 
för att anslagen inte ska dras 
tillbaka.
41 I Slovakien var ungdoms -
handlingsplanen inte direkt 
ett resultat av arbetet med 
insatsgrupperna. Man hade 
börjat utarbeta den tidigare 
i samband med det nationella 
reformprogrammet och 
genomförandet av den 
ändrade lagen om yrkes  - 
utbildning.
42 I Slovakiens fall ingick 
arbetslösa ungdomar under 
29 år i målgruppen men även 
missgynnade människor över 
50 år. Det exakta belopp som 
fördelades i stöd till ungdomar 
och antalet jobb som skulle 
skapas per målgrupp 
specificerades inte.
43 Nivå sju och nivå åtta i  Quadro 
Nacional de Qualificacões .
30 Iakttagelser
65 
Medlemsstaterna skulle kunna ta med 
delar av dessa ungdomshandlingspla -
ner i sina nationella reformprogram. 
De programmen bedöms av kommis -
sionen inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen. Därför tittade vi 
även på de nationella reformprogram -
men från 2012 och 2013 för de åtta 
medlemsstaterna och motsvarande 
bedömning från kommissionen för att 
ta reda på om de hänvisade till utfallen 
av mötena i insatsgrupperna.
66 
Vi konstaterade att medlemsstaterna 
endast hänvisade i allmänna termer till 
resultatet av insatsgruppernas mö -
ten och deras betydelse för den nya 
inriktningen på ESF-finansiering till 
åtgärder för ungdomssysselsättningen 
i de nationella reformprogrammen (se 
ruta 8 ).67 
I kommissionens bedömning av de 
nationella reformprogrammen var 
hänvisningen till insatsgrupperna 
också främst kopplad till allmänna 
uttalanden om belopp som höll på att 
omplaneras till åtgärder som stö -
der ungdomar och inte till konkreta 
lösningar på den specifika situationen 
och arbetslösa ungdomars behov och 
åtgärdernas förväntade effekt.
Exempel på ESF-finansierade åtgärder för ungdomssysselsättning som anges i de 
nationella reformprogrammen
I Italiens nationella reformprogram för 2012 angav man att omplaneringen skulle utökas till nya åtgärder för 
ungdomars utbildning och anställningsbarhet inom ramen för den arbetsgrupp för ungdomsarbetslöshet 
och entreprenörskap mellan EU och Italien som inrättades efter Europeiska rådet av den 30 januari 2012. Det 
lämnades dock inga uppgifter om vilka åtgärder som berördes av omplaneringen.
Irlands nationella reformprogram för 2012 innehöll ett avsnitt om ungdomsarbetslöshet. I det nämndes att en 
kommissionsdelegation kom på besök i februari för att diskutera de största utmaningar som ungdomsarbets -
lösheten medför. Men den innehöll ingen beskrivning av vad besöket ledde till i fråga om åtgärder som skulle 
kunna få stöd av EU-medel. I texten stod det att den irländska regeringen var fortsatt ”engagerad i arbetet 
med att ta fram innovativa politiska lösningar för att ta sig an denna stora utmaning”.Ruta 8
31 Iakttagelser
Kommissionens 
övervakning och 
rapportering av resultatet 
av initiativet med 
insatsgrupper
68 
När det gäller kommissionens uppfölj -
ning av initiativet med insatsgrupper 
undersökte vi om
 ο det fanns specifika övervaknings -
rutiner för insatsgruppernas 
omplanerade och omfördelade 
belopp,
 ο kommissionens rapportering 
innehöll relevant och tillförlitlig 
information om initiativets faktiska 
resultat.
Kommissionens uppföljning 
av resultatet av initiativet 
med insatsgrupper gjordes 
på grundval av ESF:s 
befintliga standardrutiner 
för övervakning
69 
Kommissionen har tillsammans med 
medlemsstaterna övervakat insats -
gruppernas ändringar av operativa 
program till förmån för ungdomar uti -
från ESF:s befintliga regelverk, särskilt 
via de årliga genomföranderapporter -
na och den årliga granskningen av de 
operativa programmen.70 
De årliga genomföranderapporterna 
som vi granskade visade att det inte 
fanns mycket information om arbetet 
med omplaneringen och vilka resultat 
som uppnåtts. I regel innehåller de 
endast exempel och ingen enhet -
lig och jämförbar information om 
särskilda ungdomsmålgrupper. Vi 
konstaterade att Spanien (operativt 
program Navarra) var det enda fallet 
där kommissionen uttryckligen begär -
de att medlemsstaten skulle ta med 
övervakningsindikatorer beträffande 
Initiativet Bättre möjligheter för unga44 
i sina iakttagelser om genomförande -
rapporten för 2012.
71 
Vi tittade även på protokollen från 
de årliga granskningsmötena som vi 
fick från kommissionen och konstate -
rade att kommentarerna i fyra av de 
sju granskade fallen45 handlade om 
ekonomiskt genomförande och output 
och inte om faktiska resultat. I proto -
kollen hänvisade man till de resultat 
som uppnåtts inom ramen för initiati -
vet med insatsgrupper när det gällde 
Italien, Litauen och Slovakien.
72 
Enligt vår analys godkände kommis -
sionen de uppgifter som medlemssta -
terna lämnade vid de årliga gransk -
ningsmötena utan att göra tillräckliga 
kontroller (se ruta 9 ).44 Inom ramen för vilket arbetet 
med insatsgrupper ägde rum.
45 År 2012 hölls inget årligt 
granskningsmöte när det 
gällde Irland.
32 Iakttagelser
Brister i kommissionens 
rapportering om resultatet 
av initiativet med 
insatsgrupper
73 
För att Europeiska rådet skulle hållas 
underrättat om hur långt insatsgrup -
perna hade kommit i arbetet med 
omplanering har kommissionen då och 
då bett ESF:s förvaltningsmyndigheter 
informellt om information om situatio -
nen i medlemsstaten och särskilt om 
omplanerade/omfördelade ESF-medel 
och om det uppskattade antalet per -
soner som sannolikt skulle dra nytta 
av dem. Kommissionen begränsade 
förfrågningarna om information till 
outputindikatorer (t.ex. deltagande 
i ESF-åtgärder) och inte till resultat (se 
punkt 26).74 
Utifrån denna information rapporte -
rade kommissionen om resultatet av 
initiativet med insatsgrupper till Eu -
ropeiska rådet när det bad om läges -
rapporter (i maj 2012, november 2012, 
mars 2013, juni 2013 och oktober 2013) 
och på eget initiativ (i mars 2014).Exempel på problem som beror på de uppgifter som medlemsstaterna rapporterar 
om vad som har uppnåtts
Enligt kommissionens protokoll från det årliga granskningsmöte som hölls med de litauiska myndigheterna 
i januari 2014 hade målen för tre åtgärder redan uppnåtts46. Vår beräkning visade att man i själva verket en -
dast hade uppnått 72 % av målvärdet för åtgärden att tillhandahålla mikrokrediter.
46 Yrkesutbildning och utbildning för unga, stöd till förvärv av yrkeskompetens och tillhandahållande av mikrokrediter.Ruta 9
33 Iakttagelser
75 
Vår genomgång av kommissionens 
lägesrapporter till Europeiska rådet 
och andra meddelanden visade att 
rapporterna inte innehöll någon 
kvalitativ analys av genomförandet 
av de omplanerade och omfördelade 
medlen (se ruta 10 ).76 
Exempel som presenterades som 
”konkreta åtgärder” och ”landspecifika 
resultat om hur insatsgrupperna har 
hjälpt ungdomar” var ibland alltför 
översiktliga (se ruta 11 ).
Exempel på begränsningar i kommissionens analys i lägesrapporterna till 
Europeiska rådet
Insatsgruppernas lägesrapporter innehöll endast en begränsad beskrivning av insatsgruppernas resultat. Lä -
gesrapporten från maj 2012 för Grekland till exempel innehöll följande mening: ”efter insatsgruppens arbete 
under våren 2012 håller nya riktade åtgärder för ungdomar på att vidtas” men man specificerade inte vilka nya 
ungdomsåtgärder som skulle få stöd av ESF eller hur stora anslag det gällde.
När det gällde Spanien uppgav man dessutom att 135 miljoner euro riktades till en offentlig arbetsförmedling 
som skulle hjälpa ungdomar att hitta jobb. De kompletterande medlen gick till stödåtgärder som redan ge -
nomfördes på nationell nivå just för att fler ungdomar skulle få hjälp att hitta jobb, men man sade ingenting 
om hur ändamålsenliga åtgärderna hade varit tidigare.Ruta 10
Exempel på överoptimistisk rapportering om konkreta åtgärder
När det gäller det regionala operativa programmet inom ESF för Italien (Sicilien) finansierades inte åtgärder till 
förmån för ungdomars sysselsättning genom att ESF-resurser överfördes utan genom att nationella resurser 
som ursprungligen hade fördelats till det operativa programmet frigjordes genom en ökad EU-medfinansie -
ringssats. Det gjordes på villkor att de nationella medlen helt och hållet avsattes för ungdomar. Det ledde 
till en plan värd 452 miljoner euro, som förväntades gynna 50 000 unga människor. Kommissionen medde -
lade och rapporterade i flera lägesrapporter till rådet mellan maj 2012 och juni 2013 att planen höll på att 
genomföras.
I juni 2013 informerade övervakningskommittén kommissionen om att planen hade försenats kraftigt i upp -
startsfasen. Projektet inleddes till sist i juni 2014 men direkt efteråt, i augusti samma år, drog den sicilianska 
regionen tillbaka beslutet att godkänna och finansiera projektet att genomföra de planerade åtgärderna. Det 
berodde på stora brister i it-systemet för att välja ut deltagare, som hade lett till att cirka 54 % av användarna 
inte hade tillträde till urvalsprocessen47.
47 Regionen Sicilien, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567  av den 18 augusti 2014.Ruta 11
34 Iakttagelser
77 
All offentliggjord information kom från 
kommissionens olika förfrågningar till 
medlemsstaterna och därför blev den 
tvungen att göra om samma förfaran -
de varje gång en ny lägesrapport skul -
le lämnas till rådet och/eller offentlig -
göras. När det gäller sådan information 
som medlemsstaterna lämnar frivilligt har kommissionen inte något mandat 
att genomföra kontroller av tillförlitlig -
heten och/eller rimligheten. Det inne -
bär en potentiell risk för att otillförlitlig 
eller felaktig information tas med 
i lägesrapporterna till rådet. Men inte 
heller kontrollerna av uppgifter som 
rapporterades inom ESF-ramen var 
alltid ändamålsenliga (se ruta 12 ).
Exempel på otydlig information till intressenter
Enligt lägesrapporten om insatsgruppen från mars 2014 om Portugals initiativ Impulso Jovem  hävdade kom -
missionen att 143 miljoner euro i ESF-medel i Portugal hade omfördelats och att åtaganden hade gjorts för 
hela beloppet vid utgången av 2013. Man hade nått 56 000 unga människor. Men det verkar vara ett målvärde 
som ska uppnås och inte det resultat som uppnåtts hittills. Enligt uppgifterna om det operativa programmets 
anslagsutnyttjande och uppgifterna i den årliga genomföranderapporten 2013 om det operativa programmet 
Mänsklig potential hade man i själva verket nått färre än de 10 000 unga människor.Ruta 12
35
 Slutsatser och 
rekommendationer
78 
Vi drog slutsatsen att ändamålsenlig -
heten i kommissionens rådgivande 
stöd till medlemsstaterna när det gäll -
de insatsgrupperna var begränsad på 
grund av att den tillgängliga informa -
tionen om hur befintliga ESF-åtgärder 
eller nationella åtgärder för arbetslösa 
unga människor fungerar i praktiken 
inte var tillräckligt omfattande och inte 
av tillräckligt god kvalitet (se punkter -
na 25–37). Kommissionens bedömning 
av de ändringar av operativa program 
som medlemsstaterna föreslog var 
främst inriktad på budgetaspekter 
och inte på hur dessa ESF-medel bäst 
kan utnyttjas (se punkterna 58–61). 
Slutligen fanns brister i kommissionens 
rapportering av resultatet av initiativet 
med insatsgrupper fram till 2014 (se 
punkterna 73–77).
Kommissionen gav rådgivande 
stöd till medlemsstaterna 
men begränsades av att den 
tillgängliga informationen inte 
var tillräckligt omfattande och 
inte av tillräckligt god kvalitet
79 
Initiativet med insatsgrupper kunde 
inte infria de höga förväntningar som 
väcktes vid Europeiska rådets infor -
mella möte 2012, inte minst därför att 
kommissionen endast hade tillgång till 
begränsad information på grund av de 
övervaknings- och rapporteringsruti -
ner som fastställdes i förordningarna 
för programperioden 2007–2013. Det 
innebar att kommissionen inte hade
 ο någon översikt över befintliga 
ESF-finansierade åtgärder för 
ungdomars sysselsättning och 
över vilka åtgärder som hade varit 
framgångsrika när det gällde de 
resultat som de förväntades uppnå 
och de som de faktiskt uppnådde 
i medlemsstaterna; sådan informa -
tion kunde ha bidragit till praktis -
ka och kortsiktiga förslag till hur 
ESF-medel skulle omdirigeras till åtgärder som hade visat sig vara 
ändamålsenliga i det förflutna eller 
någon annanstans,
 ο fullständig och aktuell information 
om tillgänglig ESF-finansiering 
som eventuellt skulle kunna om -
planeras eller omfördelas.
80 
Som ett led i sitt förberedande arbete 
utarbetade kommissionen landrappor -
ter för var och en av de åtta berörda 
medlemsstaterna. Den samordnade 
även insatsgruppernas möten och 
sammanställde operativa slutsatser när 
det gällde omplaneringen och om -
fördelningen av ESF-medel. Även om 
det arbetet var ett positivt bidrag från 
kommissionen genomfördes det med 
de begränsningar som beskrivs ovan.
81 
Vår analys visade också att de in -
satsgrupper som inrättades i de åtta 
medlemsstaterna lade fram begrän -
sade särskilda förslag till hur man kan 
uppnå snabbare och mer ändamålsen -
liga resultat för arbetslösa ungdomar. 
Det krävs ett bredare, hållbarare och 
mer långsiktigt initiativ för att särskilda 
nationella ungdomshandlingsplaner 
av den typ som kommissionen avsåg 
ska kunna tas fram och för att med -
lemsstaterna ska kunna utnyttja struk -
turmedel på ett ändamålsenligt sätt 
som ett stöd i sina insatser att minska 
ungdomsarbetslösheten.
36 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1
Inför framtida initiativ av det här slaget 
bör kommissionen vederbörligen be -
akta alla möjligheter och begränsning -
ar mot bakgrund av det politiska och 
rättsliga läget, sina särskilda kunskaper 
och expertkunskaper på området (på 
grundval av genomförandet av EU-fi -
nansierade och nationellt finansierade 
åtgärder) och tillgången på ekonomis -
ka resurser i EU och medlemsstaterna.
Initiativet med insats -
grupper ledde till att 
ESF omplanerades och 
omfördelades, men 
kommissionens bedömning 
av ändringarna av operativa 
program var främst inriktad 
på budgetaspekter
82 
Enligt medlemsstaternas information 
till kommissionen uppgick det totala 
beloppet av omplanerade och om -
fördelade ESF-medel i sju av de åtta 
medlemsstater som berördes av initi -
ativet till 1,9 miljarder euro i juni 2013. 
Men det är svårt att få fram en exakt 
övergripande uppgift eftersom all 
ESF-omplanering inte nödvändigtvis är 
en följd av initiativet med insatsgrup -
per utan kan bero på andra saker.83 
Efter insatsgruppernas möten och 
baserat på de operativa slutsatserna 
av dem utarbetade alla medlemsstater 
ungdomshandlingsplaner eller beak -
tade dessa aspekter i sina nationella 
reformprogram, men i båda fallen var 
de allmänt hållna. All omplanering av 
ESF-finansiering som krävs i det här 
sammanhanget får endast göras av 
den berörda medlemsstaten genom 
ett förslag till ändringar av de aktuella 
operativa programmen. Kommissionen 
ska sedan bedöma medlemsstatens 
motivering och godkänna ändring -
en om motiveringen bedöms vara 
tillfredsställande.
84 
Vi konstaterade att kommissionen, 
när den bedömde medlemsstaternas 
förfrågningar om att ändra de operati -
va programmen i urvalet, inte under -
sökte om det var mer sannolikt att de 
omplanerade ESF-medlen skulle hjälpa 
ungdomar att hitta ett jobb eller öka 
sin anställningsbarhet än de åtgärder 
som var planerade från början. I stället 
var bedömningen främst inriktad på 
budgetaspekter av omplaneringen. 
Utifrån den information som medlems -
staterna lämnade till kommissionen 
drog vi slutsatsen att det inte heller 
går att bedöma i hur stor utsträckning 
de omplanerade och/eller omförde -
lade ESF-medlen 2012 var inriktade 
på de särskilda behoven hos de olika 
grupperna av arbetslösa ungdomar.
37 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 2
Inför programperioden 2014–2020 bör 
kommissionen
a) försäkra sig om att medlemssta -
ternas framtida förfrågningar om 
omplanering kommer av att de 
förväntar sig att uppnå bättre re -
sultat och inte av att i första hand 
lösa svårigheter med att absorbera 
EU-medel,
b) endast godkänna medlemsstater -
nas förfrågningar om ändringar av 
operativa program om de ytter -
ligare resultat som de förslagna 
budgetöverföringarna förväntas 
ge rimligen kan uppnås,
c) kräva att medlemsstaterna rappor -
terar tillräckligt ingående både om 
exceptionella överföringar inom 
operativa program och ändring -
ar inom prioriteringar i de årliga 
genomföranderapporterna och 
presenterar uppnådda resultat,
d) aktivt delta i de operativa pro -
grammens övervakningskommitté -
er och uppmana medlemsstaterna 
att vidta lämpliga åtgärder när 
bedömningen av de årliga genom -
föranderapporterna tydligt visar 
att målen inte kommer att uppnås.Brister i kommissionens 
rapportering till rådet om 
effekten av initiativet med 
insatsgrupper
85 
Kommissionen var medveten om 
begränsningarna i den information 
som systematiskt lämnas av medlems -
staterna enligt ESF:s övervaknings -
rutiner för att den ska kunna lämna 
regelbundna lägesrapporter till rådet 
om initiativet och bad därför då och då 
om information från medlemsstaterna. 
När det gäller sådan information som 
medlemsstaterna lämnar frivilligt har 
kommissionen inte något mandat att 
genomföra kontroller av tillförlitlig -
heten och/eller rimligheten. Men inte 
heller kontrollerna av de uppgifter 
som rapporterades inom ESF-ramen 
var alltid ändamålsenliga.
86 
Analysen av den information som läm -
nas till rådet visade därmed på en del 
brister i fråga om fullständighet, en -
hetlighet och tillförlitlighet. Eftersom 
kommissionen inte gör några systema -
tiska kontroller av medlemsstaternas 
information finns det en potentiell risk 
för att uttalandena i de lägesrapporter 
som den lämnar till rådet är otillförlitli -
ga eller felaktiga.
38 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 3
Kommissionen bör försäkra sig om att 
minimikontroller av uppgifternas till -
förlitlighet och rimlighet görs systema -
tiskt när den använder uppgifter från 
medlemsstaterna i sina meddelanden.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Henri Grethen 
som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 11 november 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

39
V
Kommissionen anser att initiativet med insatsgrup -
perna har uppfyllt de politiska förväntningar som 
Europeiska rådet framförde i sina slutsatser av den 
30 januari 2012. Huvudsyftet med de gemensamma 
insatsgrupperna – ett målinriktat och tillfälligt initi -
ativ – var att mobilisera EU-instrument och natio -
nella instrument, däribland strukturfonderna, och 
att diskutera vilka politiska reformer som ska ingå 
i planerna för ungdomssysselsättningen. Tanken 
var att grupperna skulle ”röra om i grytan” genom 
att öka medvetenheten på högsta politiska nivå, 
skynda på beslutsfattandet och ge åtgärderna en 
tydligare inriktning utan att skapa ytterligare admi -
nistrativa eller/och rättsliga förfaranden.
Kommissionen anser även att insatsgrupperna 
utgjorde ett viktigt bidrag genom att bana väg för 
nya initiativ för att bekämpa ungdomsarbetslöshe -
ten, däribland ungdomsgarantin, sysselsättningsini -
tiativet och den förbättrade planeringen inom ESF 
för åren 2014–2020, med en ökad inriktning på unga 
människor.
Kommissionen använde alla tillgängliga instrument 
i förebyggande syfte, med hänsyn till den rättsliga 
ramen, för att uppnå målen med insatsgrupperna 
och rapportera om dem.
När det gäller medel som har använts genom delad 
förvaltning har kommissionen inte alltid tillgång 
till utförlig information om alla åtgärder som stöds. 
Ett av målen med insatsgruppernas möten var just 
att dubbelkolla uppskattningarna av de tillgängliga 
ESF-medlen med medlemsstaterna för att se till att 
den bästa och mest aktuella informationen använ -
des. Kommission gav därför råd och vägledning uti -
från den information som erhållits och den politiska 
bedömning som gjorts inom ramen för den europe -
iska planeringsterminen.
När det gäller lämpligheten hos de åtgärder som 
finansierades (de åtgärder för ungdomssysselsätt -
ning som stöds av ESF är i första hand utbildning, 
yrkeserfarenhet, anställningsstöd, fortutbildning 
och vidareutbildning) hade inriktningen varit att 
styra medlemsstaterna till att stödja de åtgärder 
som var mest framgångsrika.Sammanfattning
I
Kommissionens gemensamma svar på punkterna I, 
II, III och IV:
Ungdomsarbetslösheten har varit ett utbrett pro -
blem i många medlemsstater under det senaste 
årtiondet. Även om insatsgrupperna är ett tillfälligt 
instrument har de hjälpt till att sätta detta problem, 
som har förvärrats av den ekonomiska krisen, högt 
upp på den politiska dagordningen i Europa.
Denna nya medvetenhet har lett till ett antal 
konkreta åtgärder både på EU-nivå och med -
lemsstatsnivå, i synnerhet ungdomsgarantin och 
sysselsättningsinitiativet för unga (nedan kallat 
sysselsättningsinitiativet ). I ungdomssysselsätt -
ningspaketet  (2012), som var en uppföljning till det 
mer omfattande sysselsättningspaketet , ingick ett 
förslag om inrättande av en ungdomsgaranti . Detta 
resulterade i en rekommendation som antogs av 
rådet i april 2013.
Detta har även lett till att EU:s ledare har vidtagit 
konkreta åtgärder inom det finansiella området 
genom att lägga fram sysselsättningsinitiativet för 
unga  (2013). Initiativet syftar särskilt till att stödja 
unga människor som varken arbetar eller studerar 
i regioner där ungdomsarbetslösheten är högre 
än 25 %. Sysselsättningsinitiativet har, tillsammans 
med Europeiska socialfonden (ESF), gett medlems -
staterna riktad finansiering för att börja förverkliga 
ungdomsgarantin i praktiken.
IV
Kommissionen påpekar att den summa av ”tillgäng -
liga” ESF-medel som uppskattades av medlems -
staterna var preliminär, vilket framför allt berodde 
på ansökningsomgångar som redan hade inletts 
och avtalsarrangemang inom de berörda operativa 
programmen.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 40
VI Andra strecksatsen a)
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
anser att den nuvarande rättsliga ramen omfattar 
de nödvändiga kraven.
Den rättsliga ramen för ESI-fonderna för åren 
2014–2020 ger redan tillräckliga förutsättningar för 
att säkerställa bättre valuta för pengarna. Detta 
ska bland annat uppnås genom fastställande av en 
resultatram och en resultatreserv, förhandsvillkor 
samt gemensamma output- och resultatindikatorer. 
Användningen och planeringen av ESI-fonderna 
är dessutom tätt knuten till unionens strategi för 
tillväxt och sysselsättning samt de landsspecifika 
rekommendationerna.
Enligt artikel 30 i förordningen om gemensamma 
bestämmelser måste en ändring av ett operativt 
program åtföljas av en motivering från medlems -
staten beträffande ändringens förväntade effekt på 
uppnåendet av de nationella Europa 2020-målen 
och de mål som är specifika för det operativa 
programmet.
Artikel 23 i förordningen om gemensamma bestäm -
melser gör det även möjligt för kommissionen 
att på eget initiativ begära att en medlemsstat 
föreslår ändringar i sina operativa program för 
att säkerställa en överensstämmelse med rådets 
rekommendationer inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen och att därigenom säkerställa 
att ESI-fonderna stöder lämpliga prioriteringar för 
tillväxt och jobb på nationell eller regional nivå.
Kommissionen konstaterar att tillsynen över eventu -
ella frågor om budgeten och utnyttjandet av medel 
också är en del av kommissionens tillsynsroll.
VI Andra strecksatsen b)
Kommissionen godtar denna rekommendation 
och anser även att den nuvarande rättsliga ramen 
omfattar de nödvändiga kraven.
I artikel 30 i förordningen om gemensamma 
bestämmelser fastställs uttryckligen att medlems -
staten ska tillhandahålla all nödvändig ytterligare 
information till kommissionen i samband med dess 
bedömning av medlemsstatens motivering och 
vid begäran om ytterligare information. Dessutom 
gäller andra särskilda regler vid ändring av ope -
rativa program i samband med fördelningen av 
resultatreserven.I sin regelbundna rapportering till Europeiska rådet 
rapporterade kommissionen, på grundval av upp -
gifter från medlemsstaterna, om en positiv utveck -
ling tack vare mobiliseringen av insatsgrupperna 
när det gäller de åtgärder som vidtagits i praktiken, 
det nationella budgetstödet och antalet ungdomar 
som stöds. Kommissionen anser att de medel som 
omplanerades för att öka det finansiella stödet till 
väl fungerande ungdomsprogram bidrog till en tyd -
lig förbättring av EU:s stöd till unga människor.
När det gäller övervakningen konstaterar kommis -
sionen att medlemsstaterna vid delad förvaltning är 
ansvariga för att inrätta övervaknings- och rappor -
teringssystem och för att säkerställa deras tillförlit -
lighet, vilket sedan blir föremål för kommissionens 
revisioner. Kommissionen hade uppgifter från den 
rapportering som krävs enligt ESF-förordningen 
till sitt förfogande. Eftersom insatsgrupperna var 
en politisk åtgärd och presenterades som en sådan 
från början, samlade kommissionen dessutom in 
informella uppgifter genom frågeformulär och 
förfrågningar om upplysningar samt genom andra 
politiska förfaranden, framför allt den europeiska 
planeringsterminen. När det gäller sådan informa -
tion har kommission inte något rättsligt mandat att 
kontrollera tillförlitligheten och/eller rimligheten.
VI Första strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen tar alltid hänsyn till de politiska, 
juridiska, ekonomiska och administrativa samman -
hangen i sina handlingar. I det särskilda fallet med 
initiativet med insatsgrupper var kommissionen 
medveten om att man skulle stöta på begräns -
ningar. Detta var emellertid inte någon anledning 
till att vara passiv. Med tanke på den oacceptabla 
arbetslöshetssituationen för unga människor var 
kommissionen fast besluten att vidta alla möjliga 
åtgärder för att förbättra situationen.
När det gäller denna typ av åtgärder utgår kommis -
sionen i regel systematiskt från den expertkunskap 
som har byggts upp i och med genomförandet av 
EU:s struktur- och investeringsfonder, i synnerhet 
Europeiska socialfonden, och även sitt deltagande 
i den europeiska planeringsterminen.
Kommissionens svar 41
Inledning
09
Kommissionen föreslog att man skulle inrätta 
insatsgrupper i de medlemsstater där ungdomsar -
betslösheten låg betydligt högre än genomsnittet 
i EU, och detta förslag fick stöd av Europeiska rådet. 
Vid denna tidpunkt var EU-genomsnittet 22,3 %, 
och därför valdes ett referensvärde på 30 %. Åtta 
medlemsstater kvalificerade sig för denna åtgärd, 
och denna nivå stämde överens med Europe -
iska rådets uttalande. Kommissionen anser att 
den handlade i enlighet med Europeiska rådets 
uttalande.
Iakttagelser
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 25 och 26
Kommissionen har endast rätt att övervaka EU:s 
medel i enlighet med bestämmelserna i föreskrif -
terna, och medlemsstaterna har stor handlingsfrihet 
när det gäller rapporteringen av resultatuppgifter. 
Även om det faktiskt fanns en gemensam (obliga -
torisk) outputindikator för ungdomar rapporterade 
medlemsstaterna även de uppnådda årsresultaten 
i den årliga genomföranderapporten baserat på 
de specifika indikatorer som definieras i det opera -
tiva programmet för varje insatsområde, eftersom 
dessa indikatorer inte tillåter sammanläggning på 
EU-nivå. I samtliga fall har kommissionen följt dessa 
bestämmelser.
27
Kommissionen anser att det finns tillräckligt många 
indikatorer, även om de är specifika för de enskilda 
operativa programmen för att man ska kunna över -
vaka åtgärderna ordentligt.VI Andra strecksatsen c)
Kommissionen godtar denna rekommendation 
och anser även att den nuvarande rättsliga ramen 
omfattar de nödvändiga kraven.
I förordningen om gemensamma bestämmelser 
fastställs att rapporteringen omfattas av artikel 50 
om årliga genomföranderapporter för alla relevanta 
aspekter när det gäller resultat. Medlemsstaterna 
är även skyldiga att rapportera på grundval av 
de insatskategorier som anges i kommissionens 
genomförandeförordning (EU) nr 215/2014.
VI Andra strecksatsen d)
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
anser att den redan är gällande praxis, även med 
tanke på kommissionens särskilda ansvar som delta -
gare i övervakningskommittén.
VI Tredje strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation. 
Inom ramen för delad förvaltning kontrollerar kom -
missionen bland annat stabiliteten hos systemen 
för registrering och arkivering av redovisningen 
och de uppgifter om genomförandet som tillhan -
dahålls av medlemsstaterna. Detta sker vanligt -
vis genom ett systematiskt revisionsarbete som 
utförs av både kommissionen och de nationella 
revisionsmyndigheterna.
För åren 2014–2020 fastställs i förordningen om 
gemensamma bestämmelser att förvaltningsmyn -
digheten för ESF/sysselsättningsinitiativet ska samla 
in, lagra och registrera tillförlitliga uppgifter om 
indikatorer i ett datorsystem (artikel 125.2 a, d och 
e), som är föremål för kommissionens revisioner.
Kommissionens svar 42
Dessutom inledde kommissionen flera utvärde -
ringar av strategierna för perioden 2007–2013, som 
kommer att finnas tillgängliga i mitten av 2016. Alla 
dessa utvärderingar kommer att ge användbara 
bevis för vad programmen har uppnått. Dessutom 
kommer särskilda volymer med inriktning på lärdo -
mar och god praxis att ingå i slutrapporterna.
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 30 till 32
Kommissionens rapport var en översikt på grundval 
av de enkäter som skickats till förvaltningsmyndig -
heterna – dvs. på grundval av medlemsstaternas 
egen bedömning av vad som fungerade bra som 
god praxis. Syftet med rapporten var att sprida poli -
tiska idéer och metoder för att ”inspirera” besluts -
fattarna. Rapporten var inte avsedd att omfatta en 
utvärdering av ESF-interventionernas kvalitet och 
ändamålsenlighet.
34
Kommissionen konstaterar att ett av syftena med 
insatsgruppernas möten var just att tillsammans 
med medlemsstaterna fastställa hur stor EU-finan -
siering som skulle finnas tillgänglig och vad man 
mer kan göra för att tillgodose de arbetslösa ung -
domarnas behov.
35
Inom ramen för den delade förvaltningen finns de 
relevanta uppgifterna om insatserna tillgängliga 
på medlemsstatsnivå, eftersom de är ansvariga för 
inrättandet och genomförandet av de olika ansök -
ningsomgångarna. Trots de objektiva begränsning -
arna i den rättsliga ramen för åren 2007–2013 har 
kommissionen mer regelbundet försökt att samla 
in relevanta uppgifter från medlemsstaterna om 
ESF-stödet till sysselsättningsåtgärder för unga med 
anknytning till andra EU-omfattande initiativ för 
ungdomssysselsättning.Det problem som framkom i expertnätverkets stu -
die härrör främst från det faktum att rapporteringen 
om resultatindikatorer för specifika åtgärder inte 
var obligatorisk, till skillnad från rapporteringen om 
outputindikatorer. Därför finns inga heltäckande 
och överensstämmande uppgifter om resultatin -
dikatorer tillgängliga. Införandet av gemensamma 
output- och resultatindikatorer för programperio -
den 2014–2020 kommer att åtgärda detta problem.
28
I den rapport från tjänsten för internrevision (IAS) 
som revisionsrätten hänvisar till dras slutsatsen 
att vissa befintliga brister härrör från den rättsliga 
ram som kommissionen per definition grundar sitt 
arbete på. I IAS-rapporten konstateras även att 
betydande förbättringar av resultatkraven inför -
des med den rättsliga ramen för 2014–2020. Under 
perioden 2007–2013 var förvaltningsmyndigheterna 
tvungna att definiera specifika resultatindikatorer 
och sätta upp mål inom de operativa programmen. 
Detta föregicks av förhandlingar i samband med 
planeringen av de operativa programmen. Kom -
missionen konstaterar att sammanläggningen på 
EU-nivå därför har varit en utmaning, men anser att 
dess övervakning av de operativa programmen har 
skett på lämpligt sätt. Vidare genomförde kom -
missionen en studie för att analysera alla specifika 
resultatindikatorer och använde kunskapen för att 
föreslå gemensamma resultatindikatorer för åren 
2014–2020. Man har även inrättat ett utvärderings -
nätverk för att försöka sammanföra uppgifterna 
från förvaltningsmyndigheternas övervakning och 
utvärdering för att informera om avdelningarnas 
resultat och kommissionens rapportering.
29
Kommissionen konstaterar att de ansvariga hand -
läggarna inte bara får information om framsteg 
och ”god praxis” när det gäller genomförandet av 
de operativa programmen genom de regelbundna 
bilaterala kontakterna med förvaltningsmyndig -
heterna, bedömningen av den årliga genomför -
anderapporten och deltagandet i de möten som 
föreskrivs av förordningen, utan även genom med -
lemsstaternas politiska avdelningar inom ramen för 
den europeiska planeringsterminen. Tack vare deras 
analys av olika särskilda indikatorer är de väl med -
vetna om ändamålsenligheten i genomförandet av 
de olika operativa programmen.
Kommissionens svar 43
I allt arbete, från identifieringen av vilka medlems -
stater som har den högsta ungdomsarbetslösheten 
till de efterföljande analyserna och diskussionerna, 
har Eurostats standarddefinition av unga människor 
använts (15–24 år). Den grundläggande tanken med 
insatsgrupperna var emellertid att säkerställa den 
lämpligaste åtgärden för varje land, och i en del fall 
har en viss flexibilitet i definitionen tillämpats när 
detta motiverades av de nationella förhållandena.
41
Insatsgruppernas roll bestod av att undersöka 
möjligheterna till snabba åtgärder för att bemöta 
krisens omedelbara effekt. Kompetensglapp är ett 
strukturellt problem, och de operativa programmen 
inom ESF hade redan under 2006 planerats för att 
hantera arbetsmarknadernas strukturella aspekter. 
Denna inriktning mot strukturreformer har emel -
lertid försvårats avsevärt av den ekonomiska krisen, 
som har medfört en drastisk ökning av arbetslös -
heten i EU. Medan insatsgruppernas uppdrag var 
att söka omedelbara lösningar både när det gäl -
ler ekonomi och genomförandet av politiken var 
därför den övergripande parallella inriktningen på 
kommissionens insatser att styra medlemsstaterna 
tillbaka till vägen mot reformer.
En stor del av arbetet med att samla in specifik 
politisk information utförs av kommissionen inom 
ramen för dess analysarbete med den europeiska 
planeringsterminen och offentliggörs i kommissio -
nens eller ländernas rapporter. Kommissionen stö -
der sig dessutom på ett antal expertrapporter och 
interna politiska rapporter från GD Sysselsättning, 
socialpolitik och inkludering, särskilt de så kallade 
landrapporterna, som har utarbetats inom ramen 
för den europeiska planeringsterminen.
42
Kommissionen konstaterar att de åtta landrappor -
terna innehöll förslag om politiska riktlinjer base -
rade på en analys av arbetsmarknadens behov, som 
stöddes av en rad olika källor, i synnerhet kommis -
sionens analysarbete inom ramen för den europe -
iska planeringsterminen.36
Kommissionen påpekar att dess beräkningar 
baserades på uppgifter som frivilligt lämnats in 
av medlemsstaterna. Dessa beräkningar användes 
endast som utgångspunkter i de bilaterala diskus -
sionerna, och de uppdaterades systematiskt på 
grundval av den verkliga situationen i de enskilda 
medlemsstaterna.
37
Kommissionen medger att ett tekniskt fel gjordes 
för Slovakien. Diskussionen vid insatsgruppernas 
möte utgick emellertid från de korrekta siffrorna.  
38
Kommissionen anser att varje bedömning i sam -
band med förberedelserna inför insatsgruppernas 
möten bör grunda sig på vad kommissionen har 
meddelat, åtagit sig att göra och rimligen hade 
kunnat uppnå inom den överenskomna tidsramen 
och den nuvarande rättsliga ramen.
40
Kommissionen anser att syftet med insatsgrup -
perna inte var att tillhandahålla förhandsanalyser 
till medlemsstaterna rörande särskilda grupper av 
unga människor eller undersökningar av framtida 
kompetensbehov.
Dessutom är kommissionens analys av arbetsmark -
nadens behov inte begränsad till de olika ländernas 
landrapporter, vilka användes som bakgrundsinfor -
mation till de bilaterala mötena i insatsgrupperna. 
Handläggarna vid de geografiska avdelningarna tar 
fram utförliga landrapporter och utför ingående 
analyser av situationen vad gäller sysselsättning 
och socialpolitik i medlemsstaterna, vilka sedan 
ingår i formuleringen av de landsspecifika rekom -
mendationerna. Att ta itu med ungdomsarbetslös -
heten kräver en övergripande strategi. I landrappor -
terna presenteras enhetliga uppgifter och riktlinjer 
inte bara vad gäller sysselsättningsfrågor, utan även 
utbildning och andra viktiga aspekter.
Kommissionens svar 44
För länder med ett stort antal operativa program, till 
exempel Italien, var det nödvändigt att kontrollera 
hur alla utförliga förslag skulle kunna tillämpas med 
hänsyn till situationen (genomförande, resultat) för 
de enskilda operativa programmen (t.ex. vilka pro -
gram som ska omplaneras, hur stora belopp etc.).
49
Kommissionen anser att generalsekretariatets 
sammanfattande operativa slutsatser inte ska läsas 
separat. I det specifika fallet med Grekland var det 
tekniska stödet redan mycket intensivt på grund av 
det ekonomiska stödprogrammet. Generalsekreta -
riatets operativa slutsatser föreslog att man skulle 
utvidga/förstärka de befintliga initiativen i form av 
politiska riktlinjer och lade grunden för en vidare -
utveckling av specifika åtgärder för att bemöta de 
identifierade behoven. Det operativa utfallet av 
insatsgrupperna var handlingsplanen för riktade 
insatser för att stärka ungdomssysselsättningen och 
entreprenörskapet ( Action Plan of targeted interven -
tions to strengthen Youth Employment and Entrepre -
neurship ), som antogs av Grekland i december 2012.
Dessutom får medlemsstaterna redan detaljerade 
bedömningar och politiska rekommendationer 
från kommissionen inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen.
50
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkterna 
29, 44 och 47.
I förekommande fall diskuterades specifika föränd -
ringar av anbudsförfarandena och urvalskriterierna 
i samband med mötena i övervakningskommittén, 
där kommissionen har en rådgivande roll. Kom -
missionen anser att mervärdet av de föreslagna 
initiativen inte uteslutande bedömdes i förhållande 
till deras förväntade effekt på utnyttjandet.
51
Kommissionen konstaterar att ändringarna av de 
operativa programmen inte alltid var riktade mot 
sysselsättningsinsatser för ungdomar. De ingick ofta 
i en bredare omfördelning av medel till allmänna 
sysselsättningsåtgärder. Kommissionens rådgivande 
roll inom ramen för insatsgrupperna sträckte sig 
dessutom bortom överväganden om ekonomiska 
omfördelningar.43
Se kommissionens svar på punkt 41.
44
I Italien var situationen på arbetsmarknaden särskilt 
svårt för ungdomar. I landrapporten identifierades 
vissa grupper som gav upphov till särskild oro, 
däribland nyutexaminerade studenter med hög 
och medelhög utbildning, men initiativen följde en 
övergripande strategi för att hantera situationen på 
ett heltäckande sätt.
Valet att överföra förvaltningen av medlen (liksom 
alla andra initiativ inom insatsgrupperna) hade 
en tydlig dubbel målsättning: att öka nivåerna av 
mänskligt kapital (för att underlätta anställning) 
och påskynda utbetalningarna (eftersom ”pro -
blemen i Italien inte gäller prioriteringar av utgif -
terna, utan förseningar i genomförandet” enligt 
landrapporten).
45
Kommissionen konstaterar att alla bedömningar av 
insatsgruppernas utfall måste ta hänsyn till målen 
och syftet med insatsgruppernas uppdrag och 
regelverket för ESF.
47
Kärnpunkten i insatsgruppernas uppdrag var att 
genom politiska diskussioner på hög nivå identi -
fiera vilka olika metoder som de nationella myndig -
heterna kunde använda för att omfördela medel till 
de projekt som skulle ge störst effekt på kort tid. 
Detta innebar framför allt att man behövde komma 
överens om hur de konkurrerande prioriteringarna 
inom ESF skulle hanteras, utan att beröra de tek -
niska aspekterna av förvaltningen av medel. Mötena 
gav tillfälle att utforska olika möjligheter, som 
behövde verifieras ur teknisk synvinkel med hänsyn 
till de enskilda operativa programmens specifika 
uppbyggnad.
Innan någon omplanering kunde göras var det nöd -
vändigt att diskutera tillsammans med medlemssta -
terna i vilken utsträckning ESF-medlen skulle kunna 
omfördelas till ungdomsprogrammen.
Kommissionens svar 45
När det gäller lämpligheten hos de åtgärder som 
finansierades (de åtgärder för ungdomssysselsätt -
ning som stöds av ESF är i första hand utbildning, 
yrkeserfarenhet, anställningsstöd, fortutbildning 
och vidareutbildning) hade kommissionens inrikt -
ning varit att styra medlemsstaterna till att stödja 
de åtgärder som var mest framgångsrika. Mot bak -
grund av den totala ungdomsarbetslösheten under 
2011 (totalt sett låg sysselsättning och ökande 
inaktivitet, särskilt bland unga som varken arbetar 
eller studerar) var ett av kommissionens viktigaste 
mål att öka antalet deltagare i åtgärder som skulle 
kunna förbättra ungdomarnas anställbarhet på 
arbetsmarknaden. Sist men inte minst är alla de 
ovanstående åtgärderna även avgörande för ung -
domsgarantin, som ESF också stöder ekonomiskt.
Gemensamt svar på punkt 64 och  
ruta 7
Kommissionen betonar att de prioriterade grupper 
som diskuterades vid det bilaterala mötet i insats -
grupperna var dels ungdomar med hög utbildning 
och dels ungdomar med grundläggande utbildning. 
Dessa två grupper var också föremål för den portu -
gisiska handlingsplanen för ungdomar, även kallad 
”Impulso Jovem”, och motsvarande omplanering av 
det operativa programmet.
Gemensamt svar på punkterna 65, 66, 
67 och ruta 8
Kommissionen påpekar att de nationella reformpro -
grammen är strategiska dokument som medlems -
staterna själva är ansvariga för. De syftar inte till att 
beskriva vilka åtgärder som skulle stödjas av EU:s 
fonder som ett resultat av mötet i insatsgrupperna.
Kommissionen övervakar situationen för ungdomar 
på arbetsmarknaden inom ramen för den europe -
iska planeringsterminen, som syftar till att stärka 
och främja politiska reformer till förmån för EU:s 
medborgare. I detta sammanhang tillhandahåller 
kommissionen en ingående analytisk bedömning 
i landrapporterna och föreslår politiska åtgärder 
i form av utkast till landsspecifika rekommenda -
tioner. Inom den europeiska planeringsterminen 
för 2015 rekommenderades fem medlemsstater att 
anta mer ambitiösa politiska åtgärder inom detta 
område.53
För att ge en fullständig bild av de ekonomiska 
utfallen av initiativen med insatsgrupperna anser 
kommissionen att det också är nödvändigt att ta 
med uppgifterna om de ekonomiska resurser som 
har avsatts till ungdomsinitiativ till följd av minsk -
ningen av den nationella medfinansieringen av de 
operativa programmen inom ESF och Eruf. I Italien 
användes till exempel resurser som frigjordes efter 
en omplanering av de operativa programmen till 
finansieringen av en rad olika initiativ (däribland 
ungdomsplanen för Sicilien) som ingick i den 
nationella handlingsplanen för sammanhållning. 
Enligt Italien står dessa resurser för ytterligare cirka 
1,5 miljarder  euro, som har ingått i de omfördelade 
medel som har rapporterats för Italien under arbe -
tet med insatsgrupperna.
54
Kommissionen är medveten om det tekniska miss -
taget, som dock har en mycket begränsad effekt på 
det totala beloppet (under 4 % av det totala ESF-be -
loppet och mindre än 1,2 % av insatsgruppernas 
totala budget, inklusive Italiens handlingsplan för 
sammanhållning).
56
Vid delad förvaltning ansvarar medlemsstaterna för 
att inrätta system för övervakning och rapportering 
och för att säkerställa deras tillförlitlighet.
60
Kommissionen anser att det är bättre att öka det 
ekonomiska stödet till de ungdomsprogram (utbild -
ning etc.) som redan ger resultat i praktiken än att 
låta pengar gå förlorade på grund av att anslagen 
dras tillbaka automatiskt. De program som förstärk -
tes hade redan bedömts vid den tidpunkt då de 
antogs, och genomförandet av programmen var 
i linje med kraven i föreskrifterna.
Kommissionens svar 46
73
Kommissionen hade uppgifter från den rappor -
tering som krävs enligt ESF-förordningen till sitt 
förfogande. Eftersom insatsgrupperna var en 
politisk åtgärd och presenterades som en sådan 
från början, samlade kommissionen dessutom in 
informella uppgifter genom frågeformulär och 
förfrågningar om upplysningar samt genom andra 
politiska förfaranden, framför allt den europeiska 
planeringsterminen.
Inget formellt övervaknings- och rapporterings -
förfarande som gick utöver ESF:s övervakningsram 
kunde införas för insatsgrupperna.
75
Rapporterna till Europeiska rådet gav en allmän 
översikt över genomförandet av insatsgrupperna 
utifrån de uppgifter som samlats in från medlems -
staterna i detta syfte. Se även kommissionens svar 
på punkt 68.
76
Se kommissionens svar på punkt 72.
Rapporteringen från kommissionen bygger dess -
utom på uppgifter från Italien. På grund av förse -
ningarna, som har varit särskilt betydande i inled -
ningsfasen av den nationella planen, uppmanade 
kommissionen ett så snabbt genomförande som 
möjligt.
77
Vid delad förvaltning ansvarar medlemsstaterna för 
att inrätta system för övervakning och rapportering 
och för att säkerställa deras tillförlitlighet. Kommis -
sionen kontrollerar systemens stabilitet genom sina 
revisioner.68
Kommissionen konstaterar att insatsgrupperna 
infördes och övervakades i enlighet med ESF:s rätts -
liga bestämmelser för att minimera den admini -
strativa bördan för medlemsstaterna och ge snabba 
resultat.
70
Kommissionen påpekar att de uppgifter som läm -
nades avseende indikatorernas mål beror på det 
övergripande sammanhanget för den föreslagna 
ändringen av det operativa programmet och huru -
vida det är knutet till ungdomsarbetslösheten eller 
mer allmänna åtgärder för att öka sysselsättningsåt -
gärdernas resultat för alla målgrupper inom ramen 
för det operativa programmet.
När det gäller Grekland ingick till exempel över -
vakningsindikatorerna för ungdomar redan i de 
operativa programmen.
71
Kommissionen konstaterar att protokollen från de 
årliga översynsmötena inte är den enda källan till 
information när det gäller kommissionens regel -
bundna övervakning av de operativa programmen.
Kommissionens gemensamma svar på 
punkt 72 och ruta 9
Kommissionen ifrågasätter ibland rimligheten hos 
värdena för vissa indikatorer som redovisas i den 
årliga genomföranderapporten. Medlemsstaternas 
datorsystem omfattas också av systemrevisioner 
som utförs av kommissionen och medlemsstaternas 
revisionsmyndigheter.
Kommissionen medger att det fanns ett tekniskt fel 
i de uppgifter som tillhandahölls av den litauiska 
förvaltningsmyndigheten.
Kommissionens svar 47
79 Andra strecksatsen
Ett av målen med mötena i insatsgrupperna var just 
att dubbelkolla uppskattningarna av de tillgängliga 
ESF-medlen med medlemsstaterna för att säker -
ställa att den bästa och mest aktuella informationen 
användes.
80
Kommissionen anser att landrapporterna måste 
vara allmänna eftersom de sammanfattar den ana -
lys av arbetsmarknadens utveckling som kommis -
sionen regelbundet utför (t.ex. den årliga rapporten 
om sysselsättning och social utveckling i Europa, 
Employment and Social Developments in Europe , den 
årliga rapporten om arbetsmarknads- och löneut -
vecklingen, Labour Market and Wage Developme -
nts, och kvartalsrapporten om sysselsättning och 
sociala förhållanden i EU, EU Employment and Social 
Situation Quarterly Review ).
81
Med tanke på den brådskande situationen för 
ungdomsarbetslösheten beslutade kommissionen 
och Europeiska rådet att lansera ett målinriktat och 
tillfälligt initiativ som i synnerhet resulterade i en 
snabb omfördelning av de tillgängliga ESF-medlen 
till ungdomsrelaterade åtgärder.
Kommissionen anser även att insatsgrupperna 
utgjorde ett viktigt bidrag genom att bana väg för 
nya initiativ för att bekämpa ungdomsarbetslöshe -
ten, däribland ungdomsgarantin, sysselsättningsini -
tiativet och den förbättrade planeringen inom ESF 
för åren 2014–2020, med en ökad inriktning på unga 
människor.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen tar alltid hänsyn till de politiska, 
juridiska, ekonomiska och administrativa samman -
hangen i sina handlingar. I det särskilda fallet med 
initiativet med insatsgrupper var kommissionen 
medveten om att man skulle stöta på begräns -
ningar. Detta var emellertid inte någon anledning 
till att vara passiv. Med tanke på den oacceptabla 
arbetslöshetssituationen för unga människor var 
kommissionen fast besluten att vidta alla möjliga 
åtgärder för att förbättra situationen.Slutsatser och rekommendationer
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 78 och 79
Kommissionens uppfattning är att initiativet med 
insatsgrupperna har uppfyllt de politiska förvänt -
ningar som Europeiska rådet framförde i sina slut -
satser av den 30 januari 2012. Huvudsyftet med de 
gemensamma insatsgrupperna var att mobilisera 
EU-instrument och nationella instrument, däribland 
strukturfonderna, och att diskutera vilka politiska 
reformer som ska ingå i planerna för ungdomssys -
selsättningen. Insatsgrupperna var fokuserade på 
de utmaningar som hade fastställts i de aktuella 
medlemsstaterna. Tanken var att grupperna skulle 
”röra om i grytan” genom att öka medvetenheten 
på högsta politiska nivå, skynda på beslutsfattandet 
och ge åtgärderna en tydligare inriktning utan att 
skapa ytterligare administrativa eller/och rättsliga 
förfaranden.
Kommissionen använde alla tillgängliga instrument 
i förebyggande syfte, med hänsyn till den rättsliga 
ramen, för att uppnå målen med insatsgrupperna 
och rapportera om dem. Erfarenheterna från 
insatsgrupperna bidrog också till utformningen av 
nya politiska initiativ, däribland ungdomssyssel -
sättningspaketet, och i samband med detta rådets 
rekommendation om en ungdomsgaranti. Den 
noggranna övervakningen av situationen i de åtta 
aktuella medlemsstaterna (liksom övriga medlems -
stater med hög ungdomsarbetslöshet) genom de 
normala förfarandena inom den europeiska plane -
ringsterminen har dessutom lett till landsspecifika 
rekommendationer avseende ungdomsarbetslöshe -
ten. I sin regelbundna rapportering till Europeiska 
rådet rapporterade kommissionen, på grundval 
av uppgifter från medlemsstaterna, om en positiv 
utveckling tack vare mobiliseringen av insatsgrup -
perna när det gäller de åtgärder som vidtagits 
i praktiken, det nationella budgetstödet och antalet 
ungdomar som stöds.
79 Första strecksatsen
Kommissionen har inte alltid utförlig information 
om alla åtgärder som stöds med medel som för -
delas enligt delad förvaltning, men man ger råd 
och vägledning bland annat på grundval av den 
information som erhålls och de politiska bedöm -
ningar som görs inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen.
Kommissionens svar 48
Rekommendation 2 a)
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
anser att den nuvarande rättsliga ramen omfattar 
de nödvändiga kraven.
Den rättsliga ramen för ESI-fonderna för åren 
2014–2020 ger redan tillräckliga förutsättningar för 
att säkerställa bättre valuta för pengarna. Detta 
ska bland annat uppnås genom fastställande av en 
resultatram och en resultatreserv, förhandsvillkor 
samt gemensamma output- och resultatindikatorer. 
Användningen och planeringen av ESI-fonderna 
är dessutom tätt knuten till unionens strategi för 
tillväxt och sysselsättning samt de landsspecifika 
rekommendationerna.
Enligt artikel 30 i förordningen om gemensamma 
bestämmelser måste en ändring av ett operativt 
program åtföljas av en motivering från medlems -
staten beträffande ändringens förväntade effekt på 
uppnåendet av de nationella Europa 2020-målen 
och de mål som är specifika för det operativa 
programmet.
Artikel 23 i förordningen om gemensamma bestäm -
melser gör det även möjligt för kommissionen 
att på eget initiativ begära att en medlemsstat 
föreslår ändringar i sina operativa program för 
att säkerställa en överensstämmelse med rådets 
rekommendationer inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen och att därigenom säkerställa 
att ESI-fonderna stöder lämpliga prioriteringar för 
tillväxt och jobb på nationell eller regional nivå.
Kommissionen konstaterar att tillsynen över eventu -
ella frågor om budgeten och utnyttjandet av medel 
också är en del av kommissionens tillsynsroll.När det gäller denna typ av åtgärder utgår kommis -
sionen i regel systematiskt från den expertkunskap 
som har byggts upp i och med genomförandet av 
EU:s struktur- och investeringsfonder, i synnerhet 
Europeiska socialfonden, och även sitt deltagande 
i den europeiska planeringsterminen.
82
Kommissionen instämmer i att det är svårt att ge 
en tillförlitlig och övergripande siffra eftersom 
kommissionen endast har tillgång till de formella 
besluten om ändringar av de operativa program -
men. Dessutom har de medel som finns tillgängliga 
inom ett operativt program eller i en medlems -
stat för omfördelning inom eller mellan operativa 
program utvecklats dynamiskt beroende på nivån 
och hastigheten med avseende på tilldelningen 
av projekt och framstegen i fråga om de operativa 
programmens genomförande.
84
Kommissionen anser att de medel som ompla -
nerades för att öka det finansiella stödet till väl 
fungerande ungdomsprogram bidrog till en tydlig 
förbättring av EU:s stöd till unga människor. De 
åtgärder som förstärktes på detta sätt hade under 
alla omständigheter valts ut, genomförts och över -
vakats i enlighet med bestämmelserna och ansågs 
därmed ge positiva resultat, även om det var för 
tidigt att utföra en heltäckande utvärdering.
När det gäller lämpligheten hos de åtgärder som 
finansierades (de åtgärder för ungdomssysselsätt -
ning som stöds av ESF är i första hand utbildning, 
yrkeserfarenhet, anställningsstöd, fortutbildning 
och vidareutbildning) hade inriktningen varit att 
styra medlemsstaterna till att stödja de åtgärder 
som var mest framgångsrika.
För övrigt hänvisar kommissionen till sina svar på 
punkterna 60, 72 och 76.
Kommissionens svar 49
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 85 och 86
Vid delad förvaltning ansvarar medlemsstaterna för 
att inrätta system för övervakning och rapportering 
och för att säkerställa deras tillförlitlighet.
Kommissionen kontrollerar tillförlitligheten i de 
uppgifter som tillhandahålls av medlemsstaterna 
inom ramen för sina revisioner.
För åren 2014–2020 fastställs i förordningen om 
gemensamma bestämmelser att förvaltningsmyn -
digheten för ESF/sysselsättningsinitiativet ska samla 
in, lagra och registrera tillförlitliga uppgifter om 
indikatorer i ett datorsystem (artikel 125.2 a, d och 
e), som är föremål för kommissionens revisioner.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar denna rekommendation. 
Inom ramen för delad förvaltning kontrollerar kom -
missionen bland annat stabiliteten hos systemen 
för registrering och arkivering av redovisningen 
och de uppgifter om genomförandet som tillhan -
dahålls av medlemsstaterna. Detta sker vanligt -
vis genom ett systematiskt revisionsarbete som 
utförs av både kommissionen och de nationella 
revisionsmyndigheterna.
För åren 2014–2020 fastställs i förordningen om 
gemensamma bestämmelser att förvaltnings -
myndigheten för ESF/sysselsättningsinitiativet ska 
samla in, lagra och registrera tillförlitliga uppgif -
ter om indikatorer i ett datorsystem (artikel 125.2 
a, d och e), som är föremål för kommissionens 
revisioner.Rekommendation 2 b)
Kommissionen godtar denna rekommendation 
och anser även att den nuvarande rättsliga ramen 
omfattar de nödvändiga kraven.
I artikel 30 i förordningen om gemensamma 
bestämmelser fastställs uttryckligen att medlems -
staten ska tillhandahålla all nödvändig ytterligare 
information till kommissionen i samband med dess 
bedömning av medlemsstatens motivering och 
vid begäran om ytterligare information. Dessutom 
gäller andra särskilda regler vid ändring av ope -
rativa program i samband med fördelningen av 
resultatreserven.
Rekommendation 2 c)
Kommissionen godtar denna rekommendation 
och anser även att den nuvarande rättsliga ramen 
omfattar de nödvändiga kraven.
I förordningen om gemensamma bestämmelser 
fastställs att rapporteringen omfattas av artikel 50 
om årliga genomföranderapporter för alla relevanta 
aspekter när det gäller resultat. Medlemsstaterna 
är även skyldiga att rapportera på grundval av 
de insatskategorier som anges i kommissionens 
genomförandeförordning (EU) nr 215/2014.
Rekommendation 2 d)
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
anser att den redan är gällande praxis, även med 
tanke på kommissionens särskilda ansvar som delta -
gare i övervakningskommittén.

HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
År 2012 inrättades insatsgrupper för ungdomars 
sysselsättning för de åtta medlemsstater där 
ungdomsarbetslösheten är särskilt hög. Insatsgrupperna 
bestod av experter från de behöriga nationella 
myndigheterna och kommissionen. Syftet med 
insatsgrupperna var att hjälpa dessa medlemsstater att 
använda EU:s strukturfinansiering på bästa sätt och rikta 
ofördelade medel (inbegripet tio miljarder euro från 
Europeiska socialfonden) från programperioden 
2007–2013 till projekt som gav stöd till nya arbetstillfällen 
för ungdomar och gjorde det lättare för småföretag att få 
tillgång till finansiering.
Vid revisionen granskade revisionsrätten i  vilken 
omfattning den nya målinriktningen av ofördelade 
ESF-medel och insatsgruppernas bidrag till det hjälpte de 
nationella myndigheterna att fördela om medel till de 
projekt som kunde göra ”störst skillnad på kortast tid”.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN