Bryssel den 08.12.2004

KOM(2004) 785 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

I detta förslag till rådsförordning fastställs 2005 års fiskemöjligheter för gemenskapen i flera fiskeområden och för fiskefartyg från tredjeländer i gemenskapens vatten samt de villkor som skall gälla för att fiskemöjligheterna skall få utnyttjas. I förslaget förordas även en fortsatt tillämpning av åtgärder för att begränsa fiskeansträngningen för kraftigt utfiskade fiskbestånd. Dessutom innehåller förslaget tekniska övergångsåtgärder för 2005.

I. FÖRSLAGETS POLITISKA BAKGRUND

I den senaste rapporten från Internationella havsforskningsrådet (ICES), som till största delen godkänts av EG:s vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen (STECF), bekräftas de tendenser som kunnat iakttas de senaste åren. De flesta bestånd med demersal fisk och vissa bestånd med pelagisk fisk överutnyttjas och befinner sig utanför de säkra biologiska gränserna.

För vissa kraftigt utfiskade bestånd har ICES antingen rekommenderat upphörande av fiske i det berörda fisket eller ytterst restriktiva totala tillåtna fångstmängder (TAC) i avvaktan på att en återhämtningsplan antas. En eventuell uppföljning av dessa rekommendationer bör övervägas mot bakgrund av de beslut som rådet fattat under de senaste tre åren. Dessa beslut har resulterat i avsevärt lägre fiskekvoter för hotade bestånd och införandet av tillfälliga begränsningar av fiskeansträngningen för vissa fisken från och med 2003. Dessa åtgärder har åtföljts av avvecklingsprogram, vilket har lett till att fiskekapaciteten har minskat i vissa medlemsstater. Kommissionen anser därför att dess nuvarande angreppssätt som går ut på att tillåta fortsatt fiske, men i mindre omfattning, kan ge goda resultat om det efterlevs till fullo.

Av nyare bedömningar som gjorts av ICES framgår emellertid att minskningen av fiskeridödligheten under 2003 varit mindre än vad rådet eftersträvade med de planer som lades fram 2002. Kommissionen anser därför att det krävs strängare bevarandeåtgärder om fiskena inte förbjuds i enlighet med rekommendationerna.

För många bestånd är ICES beräkningar av den senaste tidens landningar mycket högre än de som rapporteras i den officiella statistiken. Detta tyder på att kvoterna inte har lett till den begränsning av fisket som avsågs. ICES vidhåller därför att de minskningar av fiskeridödligheten som krävs endast kan uppnås om det genomförs betydande minskningar av fiskeansträngningen. På grundval av dessa rekommendationer föreslår kommissionen för 2005 återigen att den direkta förvaltningen av ansträngningen skall spela en central roll som bevarande- och förvaltningsåtgärd.

Fleråriga förvaltningsplaner krävs för att säkra beståndens hållbarhet på lång sikt och uppnå ökad stabilitet i fiskeverksamheten. De årliga besluten om totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter måste fattas inom ramen för återhämtningsplaner och långfristiga förvaltningsstrategier. I kommissionens förslag återspeglas den senaste tidens diskussioner med medlemsstaterna och berörda parter om förvaltning på lång sikt och föregrips ytterligare diskussioner under 2005.

Berörda parter har under de samråd som hållits tydligt uttalat sig för att behålla stabila TAC. För att uppnå detta måste fiskbestånden först bli mer stabila. Detta kräver att utnyttjandet av de flesta bestånden reduceras till en lägre, stabil och ansvarsfull nivå.

Enligt de senaste rekommendationerna från forskarna bör förvaltningen vara fiskeribaserad, eftersom en förvaltning baserad på en enda art inte i tillräcklig utsträckning återspeglar komplexiteten hos de många blandade fisken där olika bestånd fiskas samtidigt. Ett fiskeribaserat förhållningssätt kräver att man tar hänsyn till att olika bestånd ingår i ett och samma fiske. Det är också ytterligare en anledning till att använda direkt förvaltning av ansträngningen som en förvaltningsmetod. Om den kombination av fiskemöjligheter som en fiskeflotta har till sitt förfogande inte stämmer överens med sammansättningen hos den fångst som verkligen tas upp skulle det nämligen kunna leda till att fisk måste kastas överbord.

Eftersom ICES beräkningar visar att fångsterna överstiger de totala tillåtna fångstmängderna och man med hjälp av dessa TAC och kvoter inte har lyckats begränsa fiskeridödligheten är det tydligt att det krävs avsevärda förbättringar av kontroll och efterlevnad för att bevara fiskbestånden. Kommissionen föreslår därför flera åtgärder för att garantera ett ändamålsenligt genomförande av bevarande- och förvaltningsåtgärder.

II. FASTSTÄLLANDE AV TOTALA TILLÅTNA FÅNGSTMÄNGDER (TAC)

A. Bestånd i gemenskapens vatten

Kommissionens förslag grundar sig på de senaste rönen inom forskningen, ibland med vissa modifikationer på grund av behovet att garantera en viss kontinuitet för den ekonomiska verksamheten inom berörda fisken och till följd av tillämpningen av den fleråriga förvaltningsstrategi som beskrivs ovan. Dessa ändringar har endast företagits på villkor att risken för hotade fiskbestånd minskar betydligt.

Kommissionen har samrått med berörda aktörer i branschen under utarbetandet av detta års förslag. På grundval av dessa samråd slår kommissionen fast att man för bestånd som befinner sig utanför säkra biologiska gränser måste gå fram i etapper och försöka finna en kompromiss mellan behovet av att så snabbt som möjligt få tillbaka bestånden till säkra biologiska nivåer och behovet av att säkerställa en viss kontinuitet i näringen. Kommissionen erkänner också att det är nödvändigt att utnyttja fiskemöjligheterna fullt ut när det gäller bestånd som befinner sig inom säkra biologiska gränser, förutsatt att detta inte leder till en ökning av fiskeridödligheten, med på sikt minskade fångster som följd.

När det gäller den mer detaljerade strategin för fastställande av de totala tillåtna fångstmängderna i gemenskapens vatten använder kommissionen följande kriterier för följande kategorier bestånd:

1. Bestånd för vilka rådet har antagit en återhämtningsplan

Berörda bestånd:

- Torsk i Kattegatt.

- Torsk i Skagerrak, Nordsjön och i östra delen av Engelska kanalen.

- Torsk i vattnen väster om Skottland.

- Torsk i Irländska sjön.

- Det nordliga kummelbeståndet.

För dessa bestånd föreslår kommissionen anpassningar av de totala tillåtna fångstmängderna i enlighet med artiklarna 6 och 7 i den återhämtningsplan som antagits för torsk[1] och artiklarna 5 och 6 i återhämtningsplanen för det nordliga kummelbeståndet[2]. För vissa av dessa bestånd är beräkningarna mycket osäkra då det råder osäkerhet om hur stora mängder fisk som landats. I dessa fall är artiklarna 6 och 7 inte direkt tillämpliga och kommissionen föreslår därför att de totala tillåtna fångstmängderna även i fortsättningen skall hållas på en låg nivå.

Med hänsyn till den fortsatt allvarliga situationen för torskbeståndet och det återigen konstaterade behovet av ytterligare bevarandeåtgärder föreslår kommissionen ytterligare anpassningar av fiskeansträngningen för att säkra ett bättre skydd av torskbeståndet i enlighet med artikel 8 i återhämtningsplanen för torskbeståndet.

2. Bestånd för vilka det håller på att utarbetas en återhämtningsplan

Berörda bestånd:

Det sydliga kummelbeståndet (sektionerna VIIIc och IXa).

Havskräfta i vattnen väster om Iberiska halvön (sektionerna VIIIc och IXa).

Tunga i Biscayabukten (sektion VIIIab).

Tunga i västra delen av Engelska kanalen (sektion VIIe).

Torsk i östra delen av Östersjön (delsektionerna 25-32).

Rödspätta i Nordsjön (delområde IV).

I de fall då ICES anser att det även i fortsättningen behövs en återhämtningsplan föreslår kommissionen anpassningar av de totala tillåtna fångstmängderna och åtgärder för förvaltning av fiskeansträngningen som tar hänsyn till resultaten av samråden med medlemsstaterna och berörda parter. I de fall då ICES inte längre rekommenderar en återhämtningsplan föreslår kommissionen anpassningar av TAC och, eventuellt, begränsningar av fiskeansträngningen som grundar sig på vetenskapliga rekommendationer och tar hänsyn till beståndens nuvarande tillstånd, behovet av en flerårig strategi och medlemsstaternas och de berörda parternas önskan om stabila TAC. Kommissionen kommer att fortsätta diskussionerna i rådet och med berörda parter och medlemsstater om en långsiktig förvaltning av dessa bestånd för att förhindra att bestånden återigen blir hotade.

3. Bestånd som fiskas tillsammans med bestånd för vilka det har antagits eller håller på att antas återhämtningsplaner, eller för vilka ICES och STECF har rekommenderat förbud eller minskning till lägsta möjliga nivå

Om genomförandet av återhämtningsplaner för sårbara arter i blandade fisken leder till en betydande minskning av fiskeridödligheten föreslår kommissionen på grundval av uppgifter och rekommendationer från ICES och STECF att åtgärder skall vidtas, så att fiskare i ofrånkomligt blandade fisken inte blir tvungna att kasta fisk överbord. Exempel på sådana fisken är kolje- och vitlingbestånden i Nordsjön och väster om Skottland samt bestånden av tunga i Kattegatt, Skagerrak och Nordsjön.

4. Andra bestånd som enligt ICES och STECF befinner sig utanför säkra biologiska gränser och för vilka man rekommenderar en kraftig minskning av fiskeridödligheten

För bestånd som befinner sig utanför säkra biologiska gränser, men som inte omfattas av de kategorier som nämns ovan, föreslår kommissionen totala tillåtna fångstmängder som motsvarar den fångstmöjlighet på kort sikt som rekommenderats av antingen ICES eller STECF eller båda. För att lindra effekterna av osäkra bedömningar och för att kunna uppnå ökad stabilitet på marknaderna och i fiskeverksamheten föreslår kommissionen emellertid att ändringarna av de totala tillåtna fångstmängderna skall begränsas till högst 20% jämfört med 2003 års nivåer, om detta kan göras utan att försiktighetsnivån för fiskeridödlighet, Fpa, överskrids.

Som ett led i denna mer gradvisa strategi kommer kommissionen också att föreslå att rådet förbinder sig att fastställa totala tillåtna fångstmängder som är förenliga med ytterligare gradvisa minskningar av fiskeridödligheten under kommande år.

5. Bestånd som befinner sig inom säkra biologiska gränser och som inte fiskas tillsammans med bestånd som omfattas av en återhämtningsplan

När bedömningen av ett bestånd visar att det befinner sig inom säkra biologiska gränser föreslår kommissionen totala tillåtna fångstmängder som enligt vetenskapliga beräkningar inte kommer att leda till att beståndet fram till och med 2006 hamnar under dessa gränser (dvs. antingen under försiktighetsnivån för biomassa, Bpa, eller över försiktighetsnivån för fiskeridödlighet, Fpa).

När bedömningen av ett bestånd visar att en ökning av fiskeridödligheten inte på lång sikt kommer att leda till större fångster, eller att tvärtom större fångster kan uppnås genom en minskning av fiskeridödligheten, föreslår kommissionen totala tillåtna fångstmängder som inte leder till en ökning av fiskeridödligheten.

För att begränsa verkningarna av de osäkra bedömningarna och öka den ekonomiska stabiliteten för fiskerinäringen kommer kommissionen dock att begränsa eventuella ökningar eller minskningar av de totala tillåtna fångstmängderna till högst 20 % jämfört med 2002 års totala tillåtna fångstmängder om detta kan göras utan att Fpa överskrids.

6. Bestånd för vilka det inte finns några bedömningar eller vetenskapliga rekommendationer

I dessa fall grundar kommissionen sitt förslag på rekommendationer från antingen ICES eller STECF, om dessa organ har lagt fram ett uttryckligt förslag till totala tillåtna fångstmängder.

I de fall där det varken finns bedömningar eller rekommendationer föreslår kommissionen i regel samma totala tillåtna fångstmängder för 2005 som för 2004 om de rapporterade landningarna visar på ett högt utnyttjande av kvoterna. När utnyttjandet av kvoten har varit lågt har kommissionen undersökt om detta beror på att det saknades verkliga fiskemöjligheter (dvs. fiskemöjligheterna finns bara på papperet). Kommissionen föreslår i dessa fall en minskning av de totala tillåtna fångstmängderna så att de bättre återspeglar (och på lång sikt skyddar) de verkliga fiskemöjligheterna. Kommissionen föreslår en minskning på 20 % av de totala tillåtna fångstmängderna i dessa fall för att fiskemöjligheterna gradvis skall sänkas till den landningsnivå som kunnat iakttas under senare år.

B. Bestånd som förvaltas av regionala fiskeriorganisationer eller efter bilaterala samråd med tredjeländer.

Vissa bestånd förvaltas av regionala fiskeriorganisationer eller efter bilaterala samråd med tredjeländer. I kommissionens förslag för dessa bestånd återspeglas de beslut som fattats under samråden eller inom ramen för fiskeriorganisationerna. Några få beslut har emellertid ännu inte fattats när det gäller bestånd som förvaltas tillsammans med tredjeländer. Om kommissionens förslag skjuts upp till dess att nämnda beslut fattats skulle det bli omöjligt att lägga fram det i så god tid att rådet kan behandla det innan det skall antas i december.

III. BEGRÄNSNINGAR AV FISKEANSTRÄNGNINGEN

Mot bakgrund av uttalandena från ICES om att de totala tillåtna fångstmängderna inte har visat sig effektiva när det gäller att minska fiskeridödligheten och om att fiskeansträngningen måste förvaltas för att hållbarhetsmålen skall kunna uppnås anser kommissionen fortfarande att förvaltningen av fiskeansträngningen är ett viktigt instrument. När det gäller vissa torskfisken har rådet vidtagit åtgärder för förvaltning av fiskeansträngningen sedan december 2002.

Kommissionen har dessutom föreslagit ytterligare återhämtningsplaner med bestämmelser om direkt förvaltning av fiskeansträngningen för nya bestånd som utnyttjas på ett icke hållbart sätt.

Kommissionen föreslår tillfälliga bestämmelser för förvaltning av fiskeansträngningen, motsvarande dem som infördes för 2004 (Bilaga V till förordning 2287/2003), som skall gälla för fisken som befinner sig utanför säkra biologisk gränser och för vilka ICES rekommenderar mycket omfattande minskningar av fiskeridödligheten. Detta förslag går ut på en begränsning av antalet fiskedagar per kategori fiskeredskap och skall gälla för torskfisket i Skagerrak, Kattegatt, Nordsjön, Irländska sjön, den östra delen av Engelska kanalen och väster om Skottland, för rödspätta i Nordsjön, för tunga i västra delen av Engelska kanalen samt för kummel, marulk och havskräfta i vattnen väster om Iberiska halvön.

För torskbestånden i Irländska sjön, Kattegatt, Skagerrak, Nordsjön och väster om Skottland krävs ytterligare minskningar av fiskeansträngningen jämfört med 2003. Omfattande anpassningar av åtgärderna för att begränsa fiskeansträngningen infördes mellan 2003 och 2004, vilket gjorde åtgärderna betydligt mer effektiva. Fiskeansträngningen under 2004 väntas därför bli betydligt lägre än under 2003, även om antalet dagar till havs förblir oförändrat. För dessa bestånd rekommenderar ICES en minskning av fiskeridödligheten i förhållande till 2003 eller i förhållande till den genomsnittliga fiskeridödlighet som noterades under perioden 2001-2003. Den minskning av antalet dagar till havs för 2004 som krävs för att följa de vetenskapliga rekommendationerna får därför bli mindre omfattande än den som ICES rekommenderar.

Om denna minskning genomfördes i form av en minskning av antalet dagar till havs för de berörda flottorna skulle detta kunna leda till att fiskemöjligheterna för vissa andra bestånd inte kan utnyttjas fullt ut. Kommissionen föreslår alltså att den minskning av fiskeansträngningen för torsk som är nödvändig skall uppnås genom att vissa områden och/eller säsonger för torskfisket stängs.

Det antal tillåtna dagar till havs som föreslås för fiske efter rödspätta i Nordsjön, tunga i den västra delen av Engelska kanalen och kummel, marulk och havskräfta i vattnen utanför Iberiska halvön har valts med utgångspunkt från de totala tillåtna fångstmängder som beskrivs ovan.

De senaste rekommendationerna från ICES tyder på att det finns ett klart behov av att införa en begränsning av fiskeansträngningen för torskfisket i Östersjön. I enlighet med dessa rekommendationer, och för att se till att fiskeridödligheten för torsk i den östra delen av Östersjön minskar betydligt under 2005, förslår kommissionen att fiskeansträngningen begränsas genom att två områden stängs för fiske efter torsk.

För dessa bestånd föreslår kommissionen totala tillåtna fångstmängder som inte överensstämmer med ICES rekommendationer om nollnivå. Detta innebär en större risk än om de vetenskapliga rekommendationerna skulle följas till punkt och pricka. För att de totala tillåtna fångstmängder som kommissionen föreslår skall bidra till att återupprätta bestånden måste de åtföljas av begränsningar av fiskeansträngningen och åtgärder för att skärpa kontrollen och efterlevnaden av bestämmelserna. De föreslagna åtgärderna för att begränsa fiskeansträngningen återfinns i bilaga III (stängda områden och säsonger) och bilaga IV (dagar till havs och åtgärder för kontroll och efterlevnad).

De viktigaste förändringarna jämfört med de nuvarande reglerna är följande:

Ett system med särskilda fisketillstånd införs för fartyg som omfattas av åtgärderna och fiskemöjligheterna för fartyg som bryter mot bevarandeföreskrifterna begränsas.

- Medlemsstaterna blir skyldiga att avlägga rapport om fiskeansträngningen.

ICES har vidare rekommenderat att fisket efter tobisfiskar i Nordsjön förvaltas med hjälp av en särskild plan för förvaltning av fiskeansträngningen. I bilaga V föreslås ett förvaltningssystem som följer denna rekommendation.

IV. TEKNISKA ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER

De tekniska övergångsåtgärder som skall vidtas under 2005 anges i bilaga III till förslaget. I enlighet med vad som anges i avsnitten II och III omfattar förslaget ytterligare minskningar av fiskeansträngningen för torsk i form av stängda områden eller säsonger. För vart och ett av torskbestånden i Nordsjön och den östra delen av Östersjön föreslås det att två områden som utgör de huvudsakliga fiskeområdena för torsk skall stängas för demersalt fiske. För torsk i Kattegatt innehåller förslaget ett förbud mot fiske efter torsk under det första kvartalet 2005, då traditionellt mer än en tredjedel av torskfångsterna görs. När det gäller torskbestånden väster om Skottland och i Irländska sjön föreslås inte några ytterligare stängningar av områden.

V. VILLKOR FÖR LANDNING AV FÅNGSTER OCH BIFÅNGSTER OCH SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR SILL

Enligt nuvarande lagstiftning skall fångster av sill som görs med småmaskiga redskap i industrifisken inte räknas av mot några kvoter. Detta gäller även för bifångster av sill som tagits upp vid industrifiske i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt även om bifångstkvoter har avtalats med Norge för dessa områden. För att se till att alla fångster av sill räknas av mot lämpliga kvoter införs det ändringar i artikel 8 i och bilaga II till förslaget. Kravet på att det skall finnas passande provtagningsprogram så att bifångsterna av sill kan kontrolleras på ett effektivt sätt har utökats till att omfatta även fisket med småmaskiga redskap i Östersjön. Till följd av skärpningen av bestämmelserna om en begränsning av de totala bifångsterna av sill har de särskilda bestämmelserna om bifångster som infördes för sill 1998 upphävts[3].

Forskarna har återigen rekommenderat en avsevärd sänkning av fångstnivåerna för flera bestånd under 2005. Kommissionen är medveten om att dess nedskärningar i vissa fall leder till betydande ekonomiska svårigheter på kort sikt för den berörda fiskerinäringen. Fångstbegränsningar har dessutom i många fall en begränsad effekt på bevarandet av fiskeresurserna därför att reglerna inte följs. Av dessa skäl kan kommissionen för vissa bestånd godta en sänkning av fångstnivåerna för 2005 som inte går lika långt som rekommendationerna från vetenskapligt håll, men endast på villkor att medlemsstaterna förpliktar sig att anta långfristiga återhämtnings- och/eller förvaltningsplaner för de berörda bestånden, inklusive, om så visar sig nödvändigt, de förvaltningsinstrument som krävs för att garantera att åtgärderna blir verkningsfulla.

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[4], särskilt artikel 20 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 423/2004 av den 26 februari 2004 om åtgärder för återhämtning av torskbestånd[5], särskilt artiklarna 6 och 8 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 811/2004 av den 21 april 2004 om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet[6], särskilt artikel 5 i denna,

med beaktande av kommissionens förslag,[7] och

av följande skäl:

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 2371/2002 skall rådet anta de bestämmelser som krävs för att säkerställa tillträdet till vatten och resurser och för att se till att fiskeverksamheten sker på ett hållbart sätt med beaktande av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt den rapport som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen.

Enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 2371/2002 åligger det rådet att fastställa totala tillåtna fångstmängder (TAC) för varje fiske eller grupp av fisken. Fiskemöjligheterna bör fördelas mellan medlemsstaterna och tredjeland i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 20 i den förordningen.

För att se till att de totala tillåtna fångstmängderna och kvoterna förvaltas på ett ändamålsenligt sätt bör det fastställas särskilda villkor för fisket.

Det bör fastställas principer och vissa förfaranden för fiskeförvaltningen på gemenskapsnivå så att medlemsstaterna kan förvalta de fartyg som för deras flagg.

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren[8] måste det anges vilka bestånd som skall omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen.

I enlighet med förfarandet i avtalen eller protokollen om fiskeförbindelser har gemenskapen hållit samråd om fiskerättigheter med Norge[9], Färöarna[10], Grönland[11] och Island[12].

Enligt artikel 6 i 2003 års anslutningsakt skall gemenskapen förvalta de fiskeavtal som Lettland och Litauen har ingått med tredjeland. Gemenskapen har samrått med Ryska federationen, i enlighet med dessa avtal.

Gemenskapen är avtalsslutande part i flera regionala fiskeriorganisationer. Dessa fiskeriorganisationer har rekommenderat fångstbegränsningar och andra bevarandeföreskrifter för vissa arter. Gemenskapen bör därför följa dessa rekommendationer.

Vid sitt årsmöte i juni 2004 antog Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) fångstbegränsningar för gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit samt tekniska bestämmelser för behandlingen av bifångster. Även om gemenskapen inte är medlem av IATTC bör dessa bestämmelser genomföras för att säkra en hållbar förvaltning av de bestånd som omfattas av denna organisations jurisdiktion.

Vid sitt årsmöte 2004 antog Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT) tabeller som visar de till ICCAT avtalsslutande parternas över- respektive underutnyttjande av sina fiskemöjligheter. I detta sammanhang antog ICCAT ett beslut som visar att Europeiska gemenskapen under 2003 underutnyttjade sina kvoter för flera bestånd.

För att de justeringar av gemenskapens kvoter som fastställts av ICCAT skall kunna iakttas, är det nödvändigt att fördelningen av fiskemöjligheterna till följd av underutnyttjandet sker på grundval av medlemsstaternas respektive bidrag till underutnyttjandet utan ändringar av den fördelningsnyckel som fastställs i den här förordningen om den årliga tilldelningen av TAC.

Som en tillfällig åtgärd och i avvaktan på att det antas en förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1434/98 av den 29 juni 1998 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt[13] bör fångster av sill i blandade fisken enligt artikel 2 i samma förordning dras av från den tillämpliga kvoten för sill.

Fiskemöjligheterna bör verkställas i enlighet med gemenskapslagstiftningen, särskilt kommissionens förordning (EEG) nr 1381/87 av den 20 maj 1987 om fastställande av närmare bestämmelser avseende märkning och dokumentation av fiskefartyg[14], kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 av den 22 september 1983 om närmare bestämmelser för registrering av uppgifter om medlemsstaternas fångster av fisk[15], rådets förordning (EG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken[16], rådets förordning (EG) nr 1954/2003 av den 4 november 2003 om förvaltningen av fiskeansträngningen för vissa fiskezoner och fisketillgångar inom gemenskapen, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 685/95 och (EG) nr 2027/95[17], rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet[18], rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd[19], rådets förordning (EG) nr 601/2004 av den 22 mars 2004 om fastställande av vissa kontrollåtgärder för fiskeriverksamhet i det område som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 3943/90, (EG) nr 66/98 och (EG) nr 1721/1999[20], rådets förordning (EG) nr 88/98 av den 18 december 1997 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund[21], rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer[22], rådets förordning (EG) nr 1434/98, rådets förordning (EG) nr 423/2004 av den 26 februari 2004 om åtgärder för återhämtning av torskbestånd{10<[23], kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003 av den 18 december 2003 om närmare föreskrifter för det satellitbaserade övervakningssystemet för fartyg[24], rådets förordning (EEG) nr 2930/86 om definition av fiskefartygs egenskaper[25] samt rådets förordning (EG) nr 973/2001 av den 14 maj 2001 om tekniska bestämmelser för bevarande av vissa fiskbestånd av långvandrande arter[26].

Vissa kompletterande kontrollåtgärder och tekniska villkor för fiske bör införas under 2005 som ett bidrag till bevarandet av fiskbestånden.

För de flesta hotade bestånd för vilka det har antagits återhämtningsplaner och för vilka de bestämmelser om ansträngningsförvaltning som ingår i dessa skall genomföras bör det tillämpas tillfälliga bestämmelser för förvaltning av ansträngningen.

I enlighet med rekommendationerna från ICES bör det tillämpas ett tillfälligt system för förvaltningen av fiskeansträngningen inom industrifisket efter tobisfiskar i ICES- delområde IV och sektion IIIa norra.

När det gäller anpassningen av begränsningen av fiskeansträngningen för torsk i enlighet med rådets förordning (EG) nr 423 av den 26 februari 2004 om åtgärder för återhämtning av torskbestånd[27] föreslås det, i enlighet med artikel 8.3 i nämnda förordning, alternativa arrangemang för att förvalta fiskeansträngningen i överensstämmelse med de totala tillåtna fångstmängderna.

Vid sitt 25:e årsmöte den 15-19 september 2003 antog Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen (NAFO) en återuppbyggnadsplan för liten hälleflundra i NAFO:s delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. I återuppbyggnadsplanen föreskrivs en minskning av de totala tillåtna fångstmängderna fram till 2007 och tilläggsbestämmelser för att den skall vara effektiv. Planen bör genomföras under 2005 i avvaktan på antagandet av en rådsförordning om genomförande av fleråriga åtgärder för återuppbyggnad av beståndet för liten hälleflundra.

Vid sitt 26:e årsmöte den 13-17 september 2004 antog NAFO förvaltningsåtgärder för en rad bestånd som tidigare inte varit reglerade, nämligen rockor i sektion 3LNO, kungsfisk i sektion 3O och vit kummel i sektion 3NO. Dessa åtgärder bör därför genomföras och det bör fastställas en fördelning mellan medlemsstaterna.

Som avtalsslutande part i konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) har gemenskapen ett internationellt åtagande som innefattar skyldigheten att tillämpa de åtgärder som antagits av CCAMLR-kommissionen. De totala tillåtna fångstmängder som antas av den kommissionen för 2004-2005 och motsvarande datum bör tillämpas.

Vid sitt 23:e årsmöte 2004 antog CCAMLR lämpliga fångstbegränsningar för bestånd som får fiskas av etablerade fiskare från de länder som är medlemmar av CCAMLR. CCAMLR-kommissionen godkände också att gemenskapens fiskefartyg deltar i vetenskapligt fiske efter Dissostichus spp. i delområdet FAO 88.1 och i sektionerna 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3.a och 58.4.3b och fastställde villkor för fångst och bifångst samt vissa tekniska bestämmelser. Även dessa villkor och tekniska bestämmelser bör tillämpas.

För att trygga försörjningen för gemenskapens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas den 1 januari 2005. Med tanke på frågans brådskande karaktär måste ett undantag medges från den sexveckorsperiod som anges i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Tillämpningsområde och definitioner

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs fiskemöjligheterna för 2005 för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd samt de särskilda villkor som skall gälla för utnyttjandet av dessa fiskemöjligheter.

För vissa bestånd i Antarktis fastställs emellertid fiskemöjligheterna och de särskilda villkoren för de perioder som anges i bilaga IF.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning skall tillämpas på

a) gemenskapens fiskefartyg (“gemenskapsfartyg”) och

b) fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerade i ett tredjeland (”tredjelands fartyg”) i vatten som faller under medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion (”gemenskapens vatten”).

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning avses med

a) fiskemöjligheter:

i) totala tillåtna fångstmängder (TAC) eller det antal fartyg som har tillstånd att bedriva fiske eller dessa tillstånds giltighetstid,

ii) andelar av de TAC som gemenskapen har tillgång till,

iii) kvoter som tilldelas gemenskapen i tredjelands vatten,

iv) tilldelning av gemenskapens fiskemöjligheter enligt ii och iii till medlemsstaterna i form av kvoter,

v) tilldelning av kvoter i gemenskapens vatten till tredjeland,

b) internationella vatten : vatten som inte omfattas av någon stats överhöghet eller jurisdiktion,

c) NAFO:s regleringsområde : den del av NAFO:s (Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen) konventionsområde som ligger utanför de områden som lyder under kuststaternas överhöghet eller jurisdiktion,

d) Skagerrak : det område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten,

e) Kattegatt : det område som avgränsas i norr av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på Sveriges kust och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen,

f) Nordsjön : det område som omfattar ICES-delområde IV och den del av ICES-sektion IIIa som inte ingår i definitionen av Skagerrak i led c,

g) Rigabukten : det område som avgränsas i väster av en linje som går från Ovisi fyr (57°34.1234' N, 21°42.9574' O) på Lettlands västkust till södra delen av Loode neem (57° 57.4760' N, 21° 58.2789' O) på ön Saaremaa, sedan söderut till den södra spetsen på halvön Sõrve och sedan i nordostlig riktning längs Saaremaas östkust; och i norr av en linje från 58°30.0' N 23°13.2'O till 58°30.0'N 23°41'1O.

Artikel 4

Fiskezoner

I denna förordning avses med

a) ICES-områden : områden som fastställts av Internationella havsforskningsrådet och som definieras i rådets förordning (EEG) nr 3880/91[28],

b) CECAF-områden : områden som fastställts av kommittén för östra centrala Atlanten eller FAO:s stora fiskeområde 34 och som definieras i rådets förordning (EG) nr 2597/95[29],

c) NAFO-områden : områden som fastställts av Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen och som definieras i rådets förordning (EEG) nr 2018/93[30],

d) CCAMLR-områden : områden som fastställts av Konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis och som definieras i förordning (EG) nr 601/2004.

KAPITEL II

Fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för gemenskapsfartyg

Artikel 5

Fiskemöjligheter och tilldelningar

1. Fiskemöjligheterna för gemenskapens fartyg i gemenskapens vatten eller i vissa andra vatten än gemenskapsvatten samt tilldelningen av sådana fiskemöjligheter bland medlemsstaterna skall vara de som fastställs i bilaga I.

2. Gemenskapens fartyg tillåts härmed att ta fångster, inom de kvotgränser som anges i bilaga I, i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion, i fiskezonen omkring Jan Mayen och i vatten som lyder under Ryska federationens fiskerijurisdiktion, på de villkor som anges i artiklarna 9, 16 och 17.

3. Så snart den totala tillåtna fångstmängden (TAC) för lodda i zonerna V och XIV (Grönlands vatten) har fastställts, skall kommissionen fastställa fiskemöjligheterna för gemenskapen motsvarande 7,7% av den totala tillåtna fångstmängden för lodda. Efter överföring av pm ton till Island, pm ton till Färöarna och pm ton till Norge skall den återstående delen bli tillgänglig för medlemsstaterna.

4. Fiskemöjligheter när det gäller bestånd av blåvitling i zonerna I-XIV (gemenskapens vatten och internationella vatten) och sill i zonerna I och II (gemenskapens vatten och internationella vatten) får utökas av kommissionen enligt förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002 när tredjeland inte respekterar en ansvarsfull förvaltning av dessa bestånd.

Artikel 6

Särskilda bestämmelser och tilldelningar

Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt bilaga I skall göras utan att det påverkar tillämpningen av

a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002,

b) nya tilldelningar enligt artiklarna 21.4, 23.1 och 32.2 i förordning (EG) nr 2847/93,

c) ytterligare landningar som tillåts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

d) de mängder som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

e) avdrag enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 847/96.

Artikel 7

Kvotflexibilitet

För år 2005 skall det som anges i bilaga I till den här förordningen gälla för följande bestånd:

(a) De bestånd som omfattas av försiktighets-TAC eller analytisk TAC.

(b) De bestånd för vilka flexibilitet mellan åren enligt artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller.

(c) De bestånd som omfattas av avdragskoefficienter enligt artikel 5.2 i samma förordning.

Artikel 8

Villkor för landning av fångster och bifångster

1. Det är förbjudet att behålla ombord eller landa fångster från bestånd för vilka fiskemöjligheter har fastställts, om inte något av följande villkor uppfylls:

a) Fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat som har en kvot som inte är uttömd.

b) Fångsterna utgör en del av en gemenskapsandel av den totala tillåtna fångstmängden som inte har tilldelats medlemsstaterna med hjälp av kvoter och som inte är uttömd.

c) Fångsterna är, när det gäller alla andra arter än sill/strömming och makrill, blandade med andra arter och har tagits med nät med en maskstorlek mindre än 32 mm i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 850/98, och sorteras varken ombord eller vid landning.

d) Fångsterna av sill och strömming görs enligt bestämmelserna i punkt 12 i bilaga III.

e) Fångsterna av makrill är blandade med taggmakrill eller sardiner och andelen makrill överstiger inte 10 % av den totala vikten av makrill, taggmakrill och sardiner ombord och fångsterna sorteras varken ombord eller vid landning.

f) Fångsterna har tagits samtidigt som vetenskapliga undersökningar har genomförts enligt förordning (EG) nr 850/98 eller förordning (EG) nr 88/98.

2. Alla landningar skall räknas av mot kvoten eller, om gemenskapsandelen inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter, mot gemenskapsandelen, utom för de fångster som gjorts enligt de villkor som anges under 1 c, e och f.

3. Om en medlemsstats fiskemöjligheter för sill i delområdena II (gemenskapens vatten), III, IV och sektion VII d är uttömda skall det, trots vad som sägs i punkt 1, vara förbjudet för fartyg som för den medlemsstatens flagg, är registrerade i gemenskapen och är verksamma inom de fisken där de aktuella fångstbegränsningarna gäller att landa osorterade fångster som innehåller sill.

4. Procentsatser för bifångster och deras avyttring skall fastställas i enlighet med artiklarna 4 och 11 i förordning (EG) nr 850/98 och artiklarna 2 och 3 i förordning (EG) nr 88/98.

Artikel 9

Begränsat tillträde

1. Gemenskapens fartyg får inte bedriva fiske i Skagerrak inom en zon på 12 nautiska mil utanför de norska baslinjerna. Fartyg som för dansk eller svensk flagg får emellertid fiska fram till fyra nautiska mil utanför de norska baslinjerna.

2. Fiske som bedrivs av gemenskapens fartyg i vatten som lyder under Islands jurisdiktion skall begränsas till det område som anges med hjälp av räta linjer mellan följande koordinater i angiven ordning:

Sydvästra området

1. 63°12'N och 23°05'V genom 62°00'N och 26°00'V

2. 62°58'N och 22°25'V

3. 63°06'N och 21°30'V

4. 63°03'N och 21°00'V därifrån 180°00'S.

Sydöstra området

1. 63°14'N och 10°40'V

2. 63°14'N och 11°23'V

3. 63°35'N och 12°21'V

4. 64°00'N och 12°30'V

5. 63°53'N och 13°30'V

6. 63°36'N och 14°30'V

7. 63°10'N och 17°00'V därifrån 180°00'S.

Artikel 10

Särskilda villkor för fiske efter sill/strömming i delområdena III och IV

Åtgärderna I bilaga II skall tillämpas för fångst, sortering och landning av sill/strömming som fångas i delområdena III och IV.

Artikel 11

Andra tekniska åtgärder och kontrollåtgärder

De tekniska åtgärderna i bilaga III skall under 2005 tillämpas utöver de åtgärder som fastställs i förordningarna (EG) nr 850/98, (EG) nr 88/98, (EG) nr 1626/94 och (EG) nr 973/2001.

Närmare bestämmelser för genomförande av punkt 10 i bilaga III får antas enligt det förfarande som fastställs i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002.

Artikel 12

Begränsningar av ansträngningen och därmed förbundna villkor för förvaltningen av bestånd

1. De begränsningar av fiskeansträngningen och därmed förbundna villkor som fastställs i bilaga IVa skall tillämpas på förvaltningen av fiskena i Skagerrak, Kattegatt, Nordsjön och Engelska kanalen, Irländska sjön och vattnen väster om Skottland.

1a. För perioden 1 februari 2005-31 december 2005 skall de begränsningar av fiskeansträngningen och därmed förbundna villkor som fastställs i bilaga IVb tillämpas på förvaltningen av fiskena i Kantabriska sjön och i vattnen väster om Iberiska halvön.

2. De begränsningar av fiskeansträngningen och därmed förbundna villkor som fastställs i bilaga V skall tillämpas på förvaltningen av tobisfiskbestånden i Skagerrak och Nordsjön.

3. Kommissionen skall fastställa den slutliga fiskeansträngningen för 2005 för fisket efter tobisfisk i områdena IIa, IIIa och IV i enlighet med bestämmelserna i punkt 6 i bilaga V.

KAPITEL III

Fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för tredjeländers fartyg

Artikel 13

Tillstånd

Fartyg som för Barbados, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Norges, Ryska federationens, Surinams, Trinidad och Tobagos samt Venezuelas flagg och fartyg som är registrerade på Färöarna får ta fångster i gemenskapens vatten inom de kvotgränser som fastställs i bilaga I och på de villkor som anges i artiklarna 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 och 24.

Artikel 14

Geografiska restriktioner

Fiske som bedrivs av fartyg som

a) för norsk flagg eller är registrerade på Färöarna skall begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i Nordsjön, Kattegatt, Östersjön och Atlanten norr om 43°00'N, utom det område som nämns i artikel 18 i förordning (EG) nr 2371/2002; fiske i Skagerrak med fartyg som för norsk flagg är tillåtet i områden som ligger mer än fyra nautiska mil utanför Danmarks och Sveriges baslinjer,

b) som för Barbados, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Surinams, Trinidad och Tobagos eller Venezuelas flagg skall begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför det franska departementet Guyanas baslinjer.

Artikel 15

Villkor för landning av fångster och bifångster

Fisk från bestånd för vilka fiskemöjligheter har fastställts får endast behållas ombord eller landas om fångsterna har tagits av fartyg från tredjeland med en kvot som inte är uttömd.

KAPITEL IV

Licenssystem för gemenskapsfartyg

Artikel 16

Licenser och villkor för dessa

1. Trots de allmänna reglerna om fiskelicenser och särskilda fisketillstånd i förordning (EG) nr 1627/94 skall det för fiske i tredjelands vatten krävas en licens som utfärdats av tredjelands myndigheter.

Första stycket skall emellertid inte gälla nedanstående gemenskapsfartyg när de bedriver fiske i norska vatten i Nordsjön:

a) Fartyg på högst 200 GT.

b) Fartyg som bedriver fiske efter andra arter än makrill avsedda för konsumtion.

c) Fartyg som för svensk flagg, enligt etablerad praxis.

2. Det högsta antalet licenser och andra därmed förbundna villkor skall fastställas enligt del I i bilaga VI. Ansökan om licens skall inlämnas av medlemsstaternas myndigheter till kommissionen och innehålla uppgift om typ av fiske samt namn och kännetecken för de fartyg för vilka licenser skall utfärdas. Kommissionen skall vidarebefordra dessa ansökningar till myndigheterna i det berörda tredjelandet.

Om en medlemsstat överför kvoter till en annan medlemsstat som ett led i ett utbyte av fiskekvoter inom de fiskezoner som anges i del I i bilaga VI skall överföringen inbegripa en motsvarande överföring av licenser och anmälas till kommissionen. Det sammanlagda antalet licenser för varje fiskezon, enligt del I i bilaga VI, får dock inte överskridas.

3. Gemenskapens fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar fisket i den zon där de bedriver fiske.

Artikel 17

Färöarna

Gemenskapsfartyg med licens att bedriva riktat fiske efter en art i färöiska vatten får bedriva riktat fiske efter en annan art, förutsatt att de i förväg underrättar de färöiska myndigheterna om ändringen.

KAPITEL V

Licenssystem för tredjelands fartyg

Artikel 18

Skyldighet att inneha licens och särskilt fisketillstånd

1. Trots artikel 28b i förordning (EG) nr 2847/93 skall fartyg som för norsk flagg på mindre än 200 GT undantas från skyldigheten att ha licens och fisketillstånd.

2. Fiskelicensen och det särskilda fisketillståndet skall förvaras ombord. Fartyg som är registrerade på Färöarna eller i Norge skall dock undantas från denna skyldighet.

3. Fartyg från tredjeland som den 31 december 2004 har tillstånd att bedriva fiske får fortsätta att fiska från och med den 1 januari 2005 och till dess att förteckningen över de fartyg som har tillstånd att bedriva fiske lämnas in till och godkänns av kommissionen.

Artikel 19

Ansökan om licens och särskilt fisketillstånd

En ansökan om licens och särskilt fisketillstånd från ett tredjelands myndighet till kommissionen skall åtföljas av följande uppgifter:

a) Fartygets namn.

b) Registreringsnummer.

c) Distriktsbeteckning.

d) Hemmahamn.

e) Ägarens eller befraktarens namn och adress.

f) Bruttodräktighet (GT) och total längd.

g) Maskinstyrka.

h) Anropssignal och radiofrekvens.

i) Planerad fångstmetod.

j) Planerat fiskeområde.

k) Arter som fisket planeras avse.

l) Period för vilken licens begärs.

Artikel 20

Antal licenser

Antalet licenser och särskilda därmed förbundna villkor skall fastställas enligt del II i bilaga VI.

Artikel 21

Indragna och återkallade licenser

1. Licenser och särskilda fisketillstånd kan dras in i samband med utfärdande av nya licenser och särskilda fisketillstånd. Sådana indragningar skall träda i kraft dagen innan kommissionen utfärdar de nya licenserna och de särskilda fisketillstånden. Nya licenser och särskilda fisketillstånd skall gälla från utfärdandedagen.

2. Licenser och särskilda fisketillstånd skall helt eller delvis återkallas innan de löper ut om de kvoter som fastställs i bilaga I för det berörda beståndet har uttömts.

3. Licenser och särskilda fisketillstånd skall återkallas vid eventuell underlåtenhet att fullgöra skyldigheterna enligt denna förordning.

Artikel 22

När reglerna inte följs

1. Under en tid av högst tolv månader skall varken licens eller särskilt fisketillstånd utfärdas för fartyg som inte har fullgjort de skyldigheter som fastställs i denna förordning.

2. Kommissionen skall meddela myndigheterna i det berörda tredjelandet namn och kännetecken för de fartyg som till följd av överträdelse av gällande bestämmelser inte kommer att tillåtas att fiska i gemenskapens fiskezon påföljande månad eller månader.

Artikel 23

Licensinnehavarens skyldigheter

1. Tredjelands fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar gemenskapsfartygens fiske i den zon där de bedriver fiske, särskilt föreskrifterna i förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94, (EG) nr 88/98, (EG) nr 850/98, (EG) nr 1434/98 och (EEG) nr 1381/87.

2. De fartyg som avses i punkt 1 skall föra en loggbok i vilken de uppgifter som anges i del I i bilaga VII införs.

3. I enlighet med bestämmelserna i bilaga VIII skall tredjelands fartyg, utom fartyg som för norsk flagg, som bedriver fiske i ICES-sektion IIIa, sända de uppgifter som anges i den bilagan till kommissionen.

Artikel 24

Särskilda bestämmelser för det franska departementet Guyana

1. Fiskelicenser för det franska departementet Guyanas vatten skall beviljas på villkor att det berörda fartygets ägare på kommissionens begäran tillåter en observatör att komma ombord.

2. Befälhavaren på fartyg som har fiskelicens för fenfisk eller tonfisk i det franska departementet Guyanas vatten skall, vid landning av fångsten efter varje fiskeresa, till de franska myndigheterna lämna en deklaration innehållande uppgifter om vilka mängder räkor som fångats och förvarats ombord sedan den senaste deklarationen. Deklarationen skall göras på den blankett vars förlaga återfinns i del III i bilaga VI. Befälhavaren ansvarar för att deklarationen är korrekt. De franska myndigheterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att kontrollera deklarationernas riktighet genom att jämföra dem främst med den loggbok som avses i artikel 23.2. Efter kontroll skall deklarationen undertecknas av den behörige tjänstemannen. Före varje månadsslut skall de franska myndigheterna sända alla deklarationer för den föregående månaden till kommissionen.

3. Vid fiske i det franska departementet Guyanas vatten skall loggboken föras enligt förlagan i del II i bilaga VII. En kopia av denna loggbok skall inom 30 dagar efter den sista dagen i varje fiskeresa sändas till kommissionen via de franska myndigheterna.

4. Om kommissionen under en månad inte får in uppgifter om ett fartyg som har fiskelicens för det franska departementet Guyanas vatten skall det fartygets licens återkallas.

KAPITEL VI

Särskilda bestämmelser för gemenskapsfartyg som fiskar i NAFO:s regleringsområde

Avsnitt 1

GEMENSKAPENS DELTAGANDE

ARTIKEL 25

Förteckning över fartyg

1. Endast gemenskapsfartyg på över 50 GT som innehar ett särskilt fisketillstånd som utfärdats av den medlemsstat vars flagg de för, och som är upptagna i NAFO:s fartygsregister, har tillåtelse att, på de villkor som anges i tillståndet, fiska, bevara ombord, lasta om och landa fiskeresurser från NAFO:s regleringsområde.

2. Medlemsstaterna skall, minst 15 dagar innan det nya fartyget anländer till NAFO:s regleringsområde, underrätta kommissionen i dataläsbart format om eventuella ändringar i deras förteckning över fartyg som för deras flagg, är registrerade i gemenskapen och har tillstånd att fiska i NAFO:s regleringsområde. Kommissionen skall utan dröjsmål översända dessa uppgifter till NAFO:s sekretariat.

3. De uppgifter som avses i punkt 2 skall omfatta följande:

a) Fartygets interna nummer enligt bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 av den 30 december 2003 om registret över gemenskapens fiskeflotta[31].

b) Internationellt radioanrop.

c) Fartygets befraktare, om tillämpligt.

d) Fartygstyp.

4. För fartyg som tillfälligt för en medlemsstats flagg (uthyrning av obemannat fartyg) skall följande uppgifter lämnas:

a) Den dag från och med vilken fartyget har tillstånd att föra en medlemsstats flagg.

b) Den dag från och med vilken fartyget har medlemsstatens tillstånd att inleda fiskeverksamhet i NAFO:s regleringsområde.

c) Namnet på det land där fartyget är registrerat eller tidigare var registrerat och den dag från och med vilken fartyget slutade föra det landets flagg.

d) Fartygets namn.

e) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna.

f) Fartygets hemmahamn efter överföringen.

g) Namn på fartygets ägare eller befraktare.

h) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO:s regleringsområde.

i) De viktigaste arter som kan fiskas av fartyget i NAFO:s regleringsområde.

j) De delområden där fartyget kan förväntas fiska.

Avsnitt 2

TEKNISKA ÅTGÄRDER

ARTIKEL 26

Maskstorlekar

1. Det är förbjudet att bedriva riktat fiske efter de bottenlevande arter som avses i bilaga IX med trålar som i någon sektion har nätmaskor som är mindre än 130 mm. Denna maskstorlek får som minst vara 60 mm vid riktat fiske efter kortfenad tioarmad bläckfisk ( Illex illecebrosus ). För riktat fiske efter rockor ( Rajidae ) skall denna maskstorlek ökas till minst 280 mm i lyftet och 220 mm i alla andra delar av trålen.

2. Fartyg som fiskar efter nordhavsräka ( Pandalus borealis ) skall använda nät med en maskstorlek på minst 40 mm.

Artikel 27

Anordningar på näten

1. Det är förbjudet att använda andra anordningar och tillbehör än de som beskrivs i denna artikel för att spärra eller minska maskorna i ett redskap.

2. Segelduk, nät eller annat material får monteras på undersidan av lyftet för att minska eller förhindra skada.

3. Anordningar får monteras på ovansidan av lyftet, under förutsättning att de inte spärrar maskorna i fångstkassen. Endast de övre slitskydd som förtecknas i bilaga X får användas.

4. Fartyg som fiskar efter nordhavsräka ( Pandalus borealis ) skall använda sorteringsgaller eller galler med högst 22 mm mellan stängerna. Fartyg som fiskar efter nordhavsräka i sektion 3L skall också ha distanskedjor som är högst 72 cm långa i enlighet med tillägg 4 till bilaga III.

Artikel 28

Bifångster

1. Fartygens befälhavare får inte bedriva riktat fiske efter arter som omfattas av bifångstbegränsningar. Riktat fiske efter en viss art bedrivs när den arten i vikt utgör den största procentandelen av fångsten i ett drag.

2. Bifångster av arter förtecknade i bilaga ID, för vilka gemenskapen i en viss del av NAFO:s regleringsområde inte fastställt några kvoter, får när de tas inom riktat fiske efter en viss art i denna del inte i fråga om någon art överstiga 10 viktprocent av den totala fångsten ombord och får aldrig utgöra mer än 2 500 kg. Om bifångsten tas i en del av regleringsområdet där riktat fiske efter vissa arter är förbjudet, får bifångsterna av de arter som anges i bilaga ID emellertid inte överstiga 1 250 kg eller 5%.

3. Om de totala fångsterna av de arter som omfattas av bifångstbegränsningar i ett drag överstiger de gränser som fastställs i punkt 2, oavsett vilken bestämmelse det rör sig om, skall fartygen omedelbart flytta sig minst fem nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde. Om de totala fångsterna av arter som omfattas av bifångstbegränsningar i ett följande drag ännu en gång överstiger ovannämnda gränser, skall fartygen återigen omedelbart flytta sig minst fem nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde och får inte återvända till området på minst 48 timmar.

4. Om ett fartyg som fiskar efter nordhavsräka ( Pandalus borealis ) i ett drag får över 5 viktprocent i total bifångst av alla de arter som anges i bilaga ID i sektion 3M och 2,5 viktprocent i sektion 3L, skall fartyget omedelbart flytta sig minst fem nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde.

5. Fångster av räka skall inte tas med i beräkningen av bifångster för bottenlevande arter.

Artikel 29

Minsta fiskstorlek

Fisk från NAFO:s regleringsområde som inte uppfyller storlekskraven i bilaga XI får inte beredas, behållas ombord, omlastas, landas, transporteras, lagras, säljas, presenteras för eller bjudas ut till försäljning utan skall omedelbart kastas överbord. Om den mängd fångad fisk som inte uppfyller storlekskraven överstiger 10% av den totala fångstmängden, skall fartyget förflytta sig minst fem nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde innan det fortsätter att fiska. Beredd fisk som är av en art för vilken det finns bestämmelser om minsta storlek och som är mindre än den längd som anges i bilaga XI skall anses härröra från fisk som understiger den minsta storleken.

Avsnitt 3

KONTROLLÅTGÄRDER

Artikel 29a

Produktmärkning och separat förvaring

1. All beredd fisk som härrör från NAFO:s regleringsområde skall märkas på ett sådant sätt att varje art och produktkategori kan identifieras. Av märkningen skall det också framgå att fisken har fångats i NAFO:s regleringsområde.

2. Alla räkor som fångats i sektion 3L och all liten hälleflundra som fångats i delområde 2 och sektionerna 3KLMNO skall märkas med uppgift om att de fångats i dessa respektive områden.

3. Fångster av samma art skall förvaras tydligt åtskilda från fångster av andra arter. Alla fångster som görs inom NAFO:s regleringsområde skall förvaras åtskilda från fångster som tagits upp utanför detta område.

Fångster får förvaras i mer än en del av lastrummet, förutsatt att de i varje del av lastrummet hålls tydligt åtskilda från fångster av andra arter med hjälp av plast, kryssfaner, nät eller liknande.

Artikel 30

Produktionsloggbok och lastplan

1. Befälhavarna på fartygen skall förutom att följa bestämmelserna i artiklarna 6, 8, 11 och 12 i förordning (EEG) nr 2847/93 i loggboken föra in de uppgifter som anges i bilaga XII till denna förordning.

2. Varje medlemsstat skall, före den 15 i varje månad, i dataläsbart format meddela kommissionen de kvantiteter av de bestånd som anges i bilaga XIII som har landats under föregående månad och meddela eventuella uppgifter som berör artiklarna 11 och 12 i förordning (EEG) nr 2847/93.

3. Befälhavaren på ett gemenskapsfartyg skall med avseende på fångster av de arter som anges i bilaga ID

a) i en produktionsloggbok föra in den sammanlagda produktionen för varje art,

b) i en lastplan ange var i lastrummet de olika arterna är placerade, och hur stora mängder det finns ombord av dessa arter uttryckt i kg produktvikt.

4. Den produktionsloggbok och den lastplan som avses i punkt 3 skall uppdateras dagligen med uppgifter om den föregående dagen från kl. 00.00 (UTC) till kl. 24.00 (UTC) och skall förvaras ombord till dess att fartyget har lossat hela sin last.

5. Befälhavaren skall ge den hjälp som behövs för att de kvantiteter som har förts in i loggboken och de beredda produkter som lagras ombord skall kunna kontrolleras.

Artikel 31

Nät

Fartyg som bedriver riktat fiske efter en eller flera av de arter som anges i bilaga IX får inte föra med sig nät med en mindre maskstorlek än den som anges i artikel 26. Fartyg som under samma resa bedriver fiske i andra områden än NAFO:s regleringsområde får emellertid förvara sådana nät ombord, förutsatt att näten är säkert surrade och stuvade och inte tillgängliga för omedelbar användning, vilket innebär att

a) redskapen skall vara lossade från trålborden, från sina bogserlinor och från sin trålvarp, och

b) redskap som fraktas på eller ovanför däck skall vara säkert surrade vid en del av överbyggnaden.

Artikel 32

Omlastning

Gemenskapsfartyg får endast lasta om i NAFO:s regleringsområde om de har fått förhandstillstånd från sina behöriga myndigheter.

Artikel 33

Övervakning av fiskeansträngningen

1. Varje medlemsstat skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att den fiskeansträngning av dess fartyg som avses i artikel 25 motsvarar de fiskemöjligheter som är tillgängliga för den medlemsstaten i NAFO:s regleringsområde.

2. Senast den 31 januari 2005, eller efter detta datum minst 30 dagar innan fisket av arter i NAFO:s regleringsområde avses börja, skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna fångstplanen för detta fiske. Fångstplanen skall bland annat innehålla uppgifter om det eller de fartyg som skall bedriva fisket, och om det planerade antalet fiskedagar i NAFO:s regleringsområde samt i alla andra områden där de berörda fartygen avser bedriva fiske. Fångstplanen skall avse den sammanlagda planerade fiskeansträngningen för detta fiske i förhållande till omfattningen av de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för den medlemsstat som lämnat in anmälan.

Senast den 31 december 2005 skall medlemsstaterna avlägga rapport till kommissionen om genomförandet av fångstplanerna, bland annat om antalet fartyg som faktiskt bedriver detta fiske och om det totala antalet fiskedagar.

Avsnitt 4

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR NORDHAVSRÄKA

ARTIKEL 34

Fiske efter nordhavsräka

Varje medlemsstat skall dagligen rapportera till kommissionen om de kvantiteter nordhavsräka ( Pandalus borealis ) som fångas i sektion 3L i NAFO:s regleringsområde av fartyg som för dess flagg och är registrerade i gemenskapen. Allt fiske skall ske på minst 200 meters djup och skall vara begränsat till ett fartyg för varje medlemsstats tilldelning vid ett och samma tillfälle.

Avsnitt 5

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR LITEN HÄLLEFLUNDRA

ARTIKEL 35

Förbud beträffande liten hälleflundra

Det är förbjudet för gemenskapens fiskefartyg att fiska liten hälleflundra i NAFO:s delområde 2 och sektionerna 3KLMNO eller att förvara ombord, omlasta eller landa liten hälleflundra som fångats i det området om fartygen

a) inte har ett särskilt fisketillstånd som utfärdats av deras flaggmedlemsstat, och

b) inte är upptagna i NAFO:s fartygsregister.

Artikel 35a

Förteckning över fartyg

1. Medlemsstaterna skall se till att fartyg till vilka det har utfärdats det särskilda fisketillstånd som avses i artikel 35 tas upp i en förteckning med uppgifter om fartygets namn och interna registreringsnummer enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 26/2004.

2. Alla medlemsstater skall översända den förteckning som avses i punkt 1 samt alla efterföljande ändringar i dataläsbart format till kommissionen.

3. Ändringar i förteckningen enligt punkt 1 skall meddelas kommissionen senast fem dagar före den dag då det nya fartyg som uppförts i förteckningen går in i delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. Kommissionen skall utan dröjsmål översända ändringarna till NAFO:s sekretariat.

4. Varje medlemsstat skall fördela sin kvot för liten hälleflundra mellan de fartyg som finns med i den förteckning som avses i punkt 1. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om kvotfördelningen senast femton dagar efter denna förordnings ikraftträdande.

Artikel 36

Rapporter

1. Befälhavarna på de fartyg som avses i artikel 35.2 skall översända följande rapporter till flaggmedlemsstaten:

a) De kvantiteter liten hälleflundra som behålls ombord när gemenskapsfartyget ankommer till delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. Rapporten skall sändas tidigast 12 timmar och senast 6 timmar före ankomsten till området.

b) Veckofångster av liten hälleflundra. Rapporten skall översändas första gången senast i slutet av den sjunde dagen efter fartygets ankomst till delområde 2 och sektionerna 3KLMNO eller, om fiskeresan varar mer än sju dagar, senast på måndagen för fångster som har tagits i delområde 2 och sektionerna 3KLMNO under den föregående vecka som slutar vid midnatt på söndagen.

c) De kvantiteter liten hälleflundra som finns ombord när gemenskapsfartyget lämnar delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. Rapporten skall sändas tidigast 12 timmar och senast 6 timmar innan fartyget lämnar området och skall innehålla uppgifter om antal fiskedagar och totala fångster i området.

d) De kvantiteter som lastats och lossats vid varje omlastning av liten hälleflundra under fartygets vistelse i delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. Rapporterna skall sändas senast 24 timmar efter det att omlastningen avslutats.

2. När medlemsstaterna har mottagit de rapporter som nämns i punkt 1 a, c och d skall de vidarebefordra dem till kommissionen.

3. När fångster av liten hälleflundra som rapporterats i enlighet med punkt 2 anses ha uttömt 70 % av medlemsstatens kvottilldelning, skall befälhavarna sända rapporterna enligt punkt 1 b dagligen.

Artikel 37

Utsedda hamnar

1. Det är förbjudet att landa hälleflundra någon annanstans än i de hamnar som angivits av de avtalsslutande parterna i NAFO. Det är förbjudet att landa liten hälleflundra i icke- avtalsslutande parters hamnar.

2. Medlemsstaterna skall utse de hamnar där liten hälleflundra får landas och skall besluta om inspektions- och övervakningsförfaranden för detta, däribland villkor för registrering och rapportering av kvantiteten liten hälleflundra för varje landning.

3. Medlemsstaterna skall inom 15 dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft till kommissionen översända en förteckning över utsedda hamnar och inom 15 dagar därefter de inspektions- och övervakningsförfaranden som avses i punkt 2. Kommissionen skall utan dröjsmål översända dessa uppgifter till NAFO:s sekretariat.

4. Kommissionen skall utan dröjsmål översända en förteckning över de hamnar som avses i punkt 2 samt hamnar som utsetts av andra avtalsslutande parter i NAFO till samtliga medlemsstater.

Artikel 38

Kontroll i hamn

1. Medlemsstaterna skall se till att alla fartyg som anlöper en angiven hamn för att landa eller omlasta liten hälleflundra som fångats i NAFO:s delområde 2 och sektionerna 3KLMNO kontrolleras i hamn i enlighet med NAFO:s regler för hamnkontroll.

2. Det är förbjudet att lossa och/eller omlasta fångster från fartyg som avses i punkt 1 innan inspektörerna har anlänt.

3. Alla kvantiteter som lossas skall vägas varje art för sig innan de transporteras till kyl- eller fryshus eller annan destination.

4. Medlemsstaterna skall översända hamnkontrollrapporten till NAFO:s sekretariat, med kopia till kommissionen, inom sju arbetsdagar efter den dag då kontrollen utfördes.

Artikel 39

Förbud mot landning och omlastning för fartyg tillhörande icke-avtalsslutande parter

Medlemsstaterna skall förbjuda landningar och omlastningar av liten hälleflundra från fartyg tillhörande icke-avtalsslutande parter som har fiskat i NAFO:s regleringsområde.

Artikel 40

Uppföljning av fiskeverksamhet

Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2005 översända en rapport till kommissionen om genomförandet av åtgärderna i artiklarna 35-39 och det totala antalet fiskedagar.

Avsnitt 6

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR KUNGSFISK

ARTIKEL 41

Fiske efter kungsfisk

1. Varannan måndag skall befälhavaren på gemenskapsfartyg som bedriver fiske efter kungsfisk i delområde 2 och sektionerna IF, 3K och 3M i NAFO:s regleringsområde till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg de för eller där de är registrerade, anmäla vilka mängder kungsfisk som har fångats i de områdena under den tvåveckorsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag.

När de sammanlagda fångsterna kommit upp i 50% av de totala tillåtna fångstmängderna skall anmälan ske varje vecka varje måndag.

2. Medlemsstaterna skall varannan tisdag före klockan 12.00 för den fjortondagarsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag till kommissionen rapportera vilka mängder kungsfisk som fångats i delområde 2 och i sektionerna IF, 3K och 3M i NAFO:s regleringsområde av fartyg som för deras flagg och är registrerade på deras territorium.

När de sammanlagda fångsterna kommit upp i 50% av de totala tillåtna fångstmängderna skall rapporteringen ske varje vecka.

KAPITEL VII

Särskilda bestämmelser för gemenskapsfartyg som fiskar i CCAMLR-området

Avsnitt 1

RESTRIKTIONER OCH KRAV BETRÄFFANDE FARTYGSUPPGIFTER

ARTIKEL 42

Förbud och fångstbegränsningar

1. Riktat fiske efter arterna i bilaga XIV är förbjudet i de zoner och under de perioder som anges i den bilagan.

2. För nytt fiske och fiske i vetenskapligt syfte skall de fångst- och bifångstbegränsningar som fastställs i bilaga XV gälla i de delområden som nämns i den bilagan.

Artikel 42a

Krav på upplysningar om fartyg som har tillstånd att fiska i CCAMLR-området

1. Utöver de upplysningar om fartyg med fisketillstånd som krävs enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 601/2004 skall medlemsstaterna från och med den 1 augusti 2005 för dessa fartyg meddela kommissionen följande:

(a) Fartygets eventuella IMO-nummer.

b) Eventuellt tidigare flagg.

c) Internationell radioanropssignal.

d) Redarens/Redarnas namn och adress och eventuell(a) förmånsägares namn och adress, om dessa är kända.

e) Fartygstyp.

f) Byggplats och byggår.

g) Längd.

h) Färgfoton av fartyget bestående av följande:

i) Ett foto på minst 12 x 7 cm av fartygets styrbordssida, som visar fartyget i hela dess längd med alla strukturella kännetecken.

ii) Ett foto på minst 12 x 7 cm av fartygets babordssida, som visar fartyget i hela dess längd med alla strukturella kännetecken.

iii) Ett foto på minst 12 x 7 cm av fartygets akter, taget rakt bakifrån.

i) Åtgärder som gör det omöjligt att manipulera det satellitövervakningssystem som är installerat ombord.

2. Från och med det datum som anges i punkt 1 skall medlemsstaterna, så långt det är praktiskt möjligt, även meddela kommissionen följande uppgifter om fartyg som har tillstånd att fiska i CCAMLR-området:

(a) Fartygsansvariges namn och adress, om denne inte är ägaren.

(b) Befälhavarens namn och nationalitet och eventuellt fiskeskepparens.

(c) Fångstmetod(er).

(d) Fartygsbredd (m).

(e) Bruttoregisterton.

(f) Typ av kommunikationssystem och –nummer (INMARSAT A, B och C-nummer).

(g) Normal besättningsstorlek.

(h) Huvudmaskinens eller maskinernas effekt (kW).

(i) Lastkapacitet (ton), antal lastrum för fisk och deras kapacitet (m³).

(j) Andra uppgifter (t.ex. isklassifikation) som anses relevanta.

Avsnitt 2

FISKE I VETENSKAPLIGT SYFTE

ARTIKEL 43

Deltagande i fiske i vetenskapligt syfte

1. Fiskefartyg som för spansk flagg och är registrerade i Spanien och som har anmälts till CCAMLR i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 601/2004 får delta i fiske med långrev i vetenskapligt syfte efter Dissostichus spp. i FAO:s delområde 88.1 och i sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a utanför områden under nationell jurisdiktion samt 58.4.3b utanför områden under nationell jurisdiktion.

2. I sektionerna 58.4.3a och 58.4.3b får högst ett fartyg åt gången fiska.

3. När det gäller delområde 88.1 och sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 anges de sammanlagda fångst- och bifångstbegränsningarna per delområde och sektion, samt deras fördelning per småskalig forskningsenhet (SSRU) inom vart och ett av dessa områden, i bilaga XV. Fisket i en småskalig forskningsenhet skall upphöra när de rapporterade fångsterna når den angivna gränsen och fiske i den enheten skall vara förbjudet under resten av säsongen.

4. Fisket skall ske i så stor geografisk och batymetrisk omfattning som möjligt så att man får de uppgifter som behövs för att avgöra fiskepotential och undvika en alltför stor koncentration av fångst och ansträngning. I sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 är det dock förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 550 meter djupa.

Artikel 44

Rapporteringssystem

Fiskefartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte enligt artikel 43 skall omfattas av följande rapporteringssystem för fångst och ansträngning:

a) Rapportsystemet för fångst och fiskeansträngning under femdagarsperioder enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 601/2004, bortsett från att medlemsstaterna, senast två arbetsdagar efter utgången av varje rapporteringsperiod, skall översända rapporter om fångst och fiskeansträngning till kommissionen, vilka sedan utan dröjsmål skall vidarebefordras till CCAMLR. I delområde 88.1 och i sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 skall uppgifterna rapporteras in per småskalig forskningsenhet.

b) Systemet för finskalig rapportering av månatlig fångst och fiskeansträngning enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 601/2004.

c) Det totala antalet och den totala vikten av Dissostichus eleginoides och Dissostichus mawsoni som kastats överbord, inklusive dem med jellymeat-tillstånd, skall rapporteras.

Artikel 45

Särskilda krav

1. Det fiske i vetenskapligt syfte som avses i artikel 43 skall genomföras i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 600/2004 när det gäller tillämpliga åtgärder för att minska dödligheten bland sjöfåglar på grund av olyckshändelser under fiske med långrev. Därutöver gäller följande:

a) Det är förbjudet att kasta avfall överbord i samband med detta fiske.

b) Fartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte i sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 och som uppfyller kraven i CCAMLR-protokollen (A, B eller C) beträffande förtyngda långrevar skall undantas från kravet på utsättning på natten. Fartyg som fångar sammanlagt tre (3) sjöfåglar skall dock omedelbart återgå till utsättning på natten i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 601/2004.

c) Fartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte i delområde 88.1 och sektionerna 58.4.3a och 58.4.3b och som fångar sammanlagt tre (3) sjöfåglar skall omedelbart upphöra med fisket och skall inte tillåtas fiska utanför den normala fiskesäsongen under resten av fiskesäsongen 2004/05.

2. För fiskefartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte i FAO:s delområde 88.1 gäller dessutom följande:

a) Fartygen får inte kasta följande överbord:

i) Olja eller bränsleprodukter eller oljerester, utom det som är tillåtet enligt bilaga I till MARPOL 73/78 (Internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg).

ii) Avfall.

iii) Livsmedelsavfall som inte kan passera genom ett nät med högst 25 mm stora öppningar.

iv) Fjäderfä eller delar därav (även äggskal).

v) Avloppsvatten inom 12 nautiska mil från land eller isflak, eller avloppsvatten medan fartyget gör mindre än 4 knop.

vi) Aska från förbränningsanläggningar.

b) Inga levande fjäderfän eller andra levande fåglar får föras in i delområde 88.1 och styckhanterade fjäderfän som inte konsumerats skall avlägsnas från delområde 88.1.

c) Det är förbjudet att fiska efter Dissostichus spp. i delområde 88.1 inom 10 nautiska mil från Ballenyöarnas kust.

Artikel 46

Definition av drag

1. I detta avsnitt skall med ett drag avses att en eller flera revar sätts ut på ett och samma fångstställe. För rapportering om fångst och ansträngning skall dragets exakta geografiska placering fastställas med hjälp av mittpunkten för den rev eller de revar som placerats ut.

2. För att anses som forskningsdrag skall

a) varje forskningsdrag äga rum minst 5 nautiska mil från varje annat forskningsdrag och avståndet skall mätas från den geografiska mittpunkten av varje forskningsdrag,

b) varje drag omfatta minst 3 500 krokar och högst 10 000 krokar; flera separata revar får användas på samma ställe,

c) varje drag med långrev ligga kvar i vattnet i minst sex timmar, mätt från den tidpunkt då draget placerats ut helt och hållet till dess att det börjar tas ombord.

Artikel 47

Forskningsplaner

Fiskefartyg som deltar i vetenskapligt fiske enligt artikel 43 skall verkställa forskningsplaner i samtliga småskaliga forskningsenheter som FAO:s delområde 88.1 och sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 är indelade i. Forskningsplanen skall verkställas enligt följande:

a) När fartyget första gången anländer till en småskalig forskningsenhet skall de första tio dragen, kallade “första serien”, benämnas “forskningsdrag” och de måste uppfylla kriterierna i artikel 46.2.

b) Nästa tio drag eller tio ton fångst, beroende på vad som först uppnås, skall benämnas “andra serien”. Befälhavaren kan besluta att dragen i den andra serien fiskas som en del av normalt fiske i vetenskapligt syfte. Om de uppfyller kraven i artikel 46.2 får de också benämnas forskningsdrag.

c) När den första och andra serien drag har genomförts måste fartyget, om befälhavaren vill fortsätta att fiska i den småskaliga forskningsenheten, fortsätta med en “tredje serie”, vilket innebär att sammanlagt 20 forskningsdrag görs i de tre serierna. Den tredje serien drag skall genomföras under samma vistelse i den småskaliga forskningsenheten som den första och andra serien.

d) När 20 forskningsdrag i den tredje serien gjorts får fartyget fortsätta att fiska i den småskaliga forskningsenheten.

e) I de småskaliga forskningsenheterna A, B, C, E och G i delområde 88.1 där arean på den havsbotten där det går att bedriva bottenfiske utan att skada den marina miljön är mindre än 15 000 km², skall punkterna b, c och d inte gälla och efter det att fartyget genomfört tio forskningsdrag får det fortsätta att fiska i den småskaliga forskningsenheten.

Artikel 48

Datainsamlingsplaner

1. Fiskefartyg som deltar i vetenskapligt fiske enligt artikel 43 skall verkställa planer för datainsamling i samtliga småskaliga forskningsenheter som FAO:s delområde 88.1 och sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 är indelade i. En plan för datainsamling skall innefatta följande uppgifter:

a) Position och djup för varje ända av varje långrev i ett drag.

b) Tid för utsättning, tiden i vattnet och tidpunkten för inhalning.

c) Antal och art för fisk som förlorats när linorna halats in.

d) Antal krokar.

e) Typ av agn.

f) Utfallet av agnet (%).

g) Typ av krok.

h) Sjöförhållanden, molnighet och månfas när långrevarna sattes ut.

2. Alla uppgifter i punkt 1 skall samlas in för varje forskningsdrag. Alla fiskar i ett forskningsdrag, om det omfattar upp till hundra fiskar, skall mätas och stickprov skall tas på minst 30 fiskar för biologiska studier. Om mer än hundra fiskar fångas skall en metod för stickprov användas.

Artikel 49

Märkningsprogram

Fiskefartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte enligt artikel 43 skall genomföra följande märkningsprogram:

a) Under hela säsongen skall en individ per ton levande vikt som fångas av Dissostichus spp. märkas och återutsättas i enlighet med CCAMLR:s märkningsprotokoll ( CCAMLR Tagging Protocol ). Fartygen får sluta med märkningen efter det att de har märkt 500 individer, eller lämna fisket efter att ha märkt en individ per ton levande vikt.

b) Programmet bör inriktas på fiskar av alla storlekar för att kravet på märkning av en fisk per ton levande vikt som fångas skall kunna uppfyllas. Alla återutsatta fiskar skall dubbelmärkas och återutsättas över ett så stort geografiskt område som möjligt.

c) Alla märken skall vara tydligt märkta med ett unikt löpnummer och adress så att märkena kan spåras om den märkta fisken fångas.

d) Alla märkta fiskar som fångas på nytt (dvs. fångade fiskar som märkts vid ett tidigare tillfälle) får inte återutsättas, även om de efter märkningen endast varit i frihet under en kort period.

e) Biologisk provtagning skall ske av alla märkta fiskar som fångas på nytt (längd, vikt, kön, gonadutveckling), och fiskarna skall om möjligt fotograferas digitalt, otoliterna tas ut och märket avlägsnas.

f) Alla relevanta märkningsdata och uppgifter om märkta fiskar som fångats på nytt skall rapporteras elektroniskt i CCAMLR-format till CCAMLR inom tre månader efter det att fartyget lämnat fisket i fråga.

g) Alla relevanta märkningsdata, uppgifter om märkta fiskar som fångats på nytt samt prover från fiskar som fångats på nytt skall också rapporteras elektroniskt i CCAMLR-format till den berörda regionala uppsamlingsplatsen för märkningsdata, i enlighet med CCAMLR:s märkningsprotokoll.

Artikel 50

Vetenskapliga observatörer

Samtliga fiskefartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte enligt artikel 43 skall ha minst två vetenskapliga observatörer ombord under all fiskeverksamhet under fiskeperioden; den ene observatören skall utses i enlighet med CCAMLR Scheme of International Scientific Observation .

KAPITEL VIII

Slutbestämmelser

Artikel 51

Vetenskaplig övervakning

a) Denna förordning skall inte gälla för fiskeverksamhet som uteslutande bedrivs i vetenskapligt syfte och som utförs med tillstånd från och under överinseende av den berörda medlemsstaten, om kommissionen och den medlemsstat i vars vatten undersökningarna äger rum har informerats i förväg.

b) Marina organismer som fångas för de ändamål som anges under a får säljas, lagras, presenteras för eller bjudas ut till försäljning, förutsatt att

- de uppfyller de normer som fastställs i bilaga XII till rådets förordning (EG) nr 850/98 och de saluföringsnormer som antagits i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter[32], eller

- att de säljs direkt för andra ändamål än för att användas som livsmedel.

Artikel 52

Dataöverföring

Enligt förordning (EEG) nr 2847/93 skall medlemsstaterna meddela kommissionen uppgifter om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, vilka skall sändas i dataläsbart format med hjälp av de beståndskoder som anges i varje beståndstabell.

Artikel 53

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005.

Om de totala tillåtna fångstmängderna i CCAMLR-området fastställts för tidsperioder som börjar före den 1 januari 2005 skall artikel 42 tillämpas från och med början av de totala tillåtna fångstmängdernas respektive tillämpningsperiod.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

[…]

BILAGA I Fiskemöjligheter som är tillgängliga för gemenskapens fiskefartyg i områden med fångstbegränsningar och för fartyg från tredjeländer i gemenskapens vatten, per art och per område (i ton levande vikt, utom där annat anges)

Alla fångstbegränsningar som anges i denna bilaga skall betraktas som kvoter med avseende på artikel 9 och därför omfattas av reglerna i förordning (EEG) nr 2847/93, särskilt artiklarna 14 och 15 i denna.

Inom varje område redovisas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Nedan finns en tabell över arternas svenska namn och latinska namn, vilka skall användas för tillämpningen av denna förordning.

+++++ TABLE +++++

BILAGA IA ÖSTERSJÖN

Alla totala tillåtna fångstmängder i detta område, utom för rödspätta och torsk i delsektionerna 25-32, har antagits inom ramen för den internationella fiskerikommissionen för Östersjön, IBSFC.

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

BILAGA IB SKAGERRAK, KATTEGATT, NORDSJÖN OCH GEMENSKAPENS VÄSTLIGA FARVATTEN ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (gemenskapens vatten) och Franska Guyana

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

BILAGA IC NORDOSTATLANTEN OCH GRÖNLAND ICES-områdena I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV och NAFO 0, 1 (grönländska vatten)

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

BILAGA ID NORDATLANTENS VÄSTRA DEL NAFO-OMRÅDET

Alla totala tillåtna fångstmängder och därmed förbundna villkor antas inom ramen för NAFO.

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

BILAGA IE LÅNGVANDRANDE ARTER (Alla områden)

De totala tillåtna fångstmängderna i detta område antas inom ramen för internationella fiskeriorganisationer med ansvar för tonfiskfiske, som ICCAT och IATTC.

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

BILAGA IF ANTARKTIS - (CCAMLR-området)

Dessa totala tillåtna fångstmängder som antagits av CCAMLR tilldelas inte CCAMLR-medlemmarna och således är gemenskapens andel inte fastställd. Fångsterna övervakas av CCAMLR:s sekretariat, som kommer att meddela när fisket måste upphöra på grund av att TAC har uttömts.

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

BILAGA II SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SILL I DELOMRÅDENA III OCH IV

1. Medlemsstaterna skall anta särskilda bestämmelser med avseende på fångst, sortering och landning av sill som fångas i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt i syfte att se till att fångstbegränsningarna iakttas, särskilt de som anges i bilaga IB. Dessa bestämmelser skall särskilt omfatta

a) särskilda kontroll- och inspektionsprogram,

b) planer för fiskeansträngningarna, inbegripet förteckningar över fartyg som har tillstånd och, när det anses nödvändigt på grundval av förbrukning av mer än 70 % av kvoten, begränsningar av verksamheten för de fartyg som har tillstånd,

c) kontroll av omlastning och förfaranden som innebär att fisk kastas över bord,

d) om möjligt tillfälligt fiskeförbud i områden där det är känt att stora mängder bifångster av sill, särskilt av ungfisk, förekommer.

2. Om sill landas utan att sorteras från den övriga fångsten skall medlemsstaterna de till att det finns adekvata provtagningssystem att all landning av bifångster av sill effektivt skall kunna övervakas. Det är förbjudet att landa fångster som innehåller osorterad sill i hamnar utan provtagningssystem.

3. Kommissionens inspektörer skall i enlighet med artikel 29 i förordning (EEG) nr 2847/93 och, närhelst kommissionen finner det nödvändigt, utföra oberoende inspektioner för att i enlighet med punkt 1 kontrollera de behöriga myndigheternas genomförande av provtagningsprogrammen och de särskilda bestämmelserna i punkt 1.

4. Kommissionen skall förbjuda landning av sill om det anses att tillämpningen av de särskilda bestämmelser som nämns i punkt 1 inte innebär att en strikt kontroll av fiskedödligheten hos sill uppnås inom alla fisken.

BILAGA III TEKNISKA ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER

Del AÖstersjön

AVSNITT 1 TORSKFISKE

1. TILLÅTNA REDSKAP VID TORSKFISKE I ÖSTERSJÖN

1.1. Släpredskap

1.1.1. Utan selektionsfönster

Släpredskap utan selektionsfönster är förbjudna.

1.1.2. Med selektionsfönster

Genom undantag från bestämmelserna om särskilda selektivitetsanordningar i bilaga V till rådets förordning (EG) nr 88/98 skall bestämmelserna i tillägg 1 till denna bilaga tillämpas.

1.1.3. Regel om enda tillåtna redskap

Om ett släpredskap med selektionsfönster används får ingen annan typ av redskap förvaras ombord.

1.2. Nät

Genom undantag från bestämmelserna i bilaga IV till rådets förordning (EG) nr 88/98 skall den minsta maskstorleken för nät vara 110 mm.

Näten får maximalt vara 12 km för fartyg med en total längd på högst 12 meter.

Näten får maximalt vara 24 km för fartyg med en total längd över 12 meter.

Näten får inte ligga ute mer än 48 timmar från och med den tidpunkt då näten först läggs ut till dess att de i sin helhet tas ombord på fiskefartyget.

2. Bifångst av torsk i Östersjön

2.1 Genom undantag från bestämmelserna i artikel 3.4 i förordning (EG) nr 88/98 får ingen småtorsk behållas ombord, utom i det fall som anges i 2.2.

2.2 Emellertid får, genom undantag från bestämmelserna i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 88/98 den bifångst av torsk som vid fiske efter sill, strömming och skarpsill tas med maskstorlekar på 32 mm eller mindre uppgå till högst 3 % av vikten. Av denna bifångst får högst 5 % av den torsk som inte uppfyller storlekskraven behållas ombord.

2.3 Bifångsterna av torsk får inte överskrida 10 % vid fiske efter andra arter än sill, strömming och skarpsill med andra typer av trålar eller snurrevadar än de som anges i punkt 1.1.2.

3. Minsta tillåtna storlek för torsk i Östersjön

Genom undantag från bestämmelserna om minimistorleken för torsk enligt bilaga III till förordning (EG) nr 88/98 skall minsta tillåtna storlek vara 38 cm.

4. Sommarförbud mot fiske av östersjötorsk

Fiske efter torsk är förbjudet i Östersjön, Bälten och Öresund från och med den 15 juni 2005 till och med den 15 augusti 2005.

5. Restriktioner för torskfisket i Östersjön

a) Allt fiske är förbjudet i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande positioner enligt koordinatsystemet WGS84.

Område 1:

- 56°00’N, 15°00’O

- 56°00’N, 16°30’O

- 54°30’N, 16°30’O

- 54°30’N, 15°00’O

- 56°30’N, 15°00’O

Område 2:

- 56°00’N, 19°00’O

- 54°30’N, 19°30’O

- 54°30’N, 18°40’O

- 55°30’N, 18°00’O

- 56°00’N, 18°00’O

- 56°00’N, 19°00’O

b) Genom undantag från punkt a är det tillåtet att fiska med släpredskap och fasta redskap med en maskstorlek på mindre än 100 mm inom de områden som anges i den punkten.

6. Tillfälliga villkor och tilläggsvillkor för kontroll, inspektion och övervakning i samband med återhämtning av torskbestånden i Östersjön

6.1. Allmänna bestämmelser

6.1.1. Programmet för kontroll, inspektion och övervakning av torskbestånden i Östersjön skall bestå av följande:

Särskilda villkor för fiske efter torsk i Östersjön.

Nationella handlingsprogram för kontroll som skall upprättas av Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Lettland, Litauen, Polen och Sverige.

Ytterligare åtgärder för kontroll, inspektion och övervakning.

Gemensam övervakning och utväxling av inspektörer.

6.1.2. Det nationella handlingsprogrammet för kontroll för torskbestånd får ändras, på kommissionens initiativ eller på en medlemsstats begäran.

6.2. Särskilda villkor för fiske efter torsk i Östersjön.

6.2.1. Alla fartyg som har för avsikt att fiska efter torsk i Östersjön skall ha ett särskilt tillstånd för torskfiske i Östersjön.

6.2.2. Varje medlemsstat skall upprätta en förteckning över de fartyg som har ett särskilt tillstånd för torskfiske i Östersjön.

6.2.3. Befälhavaren på ett fiskefartyg, eller dennes företrädare, till vilket en medlemsstat har utfärdat ett särskilt tillstånd för torskfiske i Östersjön skall uppfylla villkoren i tillägg 2.

6.3. Nationella handlingsprogram för kontroll.

6.3.1. Alla berörda medlemsstater skall sätta upp ett nationellt handlingsprogram för kontroll.

6.3.2. Kommissionen skall åtminstone en gång under 2005 sammankalla kommittén för fiske och vattenbruk till ett möte för att utvärdera huruvida det nationella handlingsprogrammet för kontroll för torskbestånd i Östersjön har följts och resultaten av detta.

6.4. Medlemsstaternas kontroll, inspektion och övervakning.

6.4.1. Varje medlemsstat skall senast 15 dagar efter det att denna förordning träder i kraft till kommissionen översända en förteckning över utsedda hamnar och, inom 15 dagar därefter, ett nationellt kontrollprogram tillsammans med en tidsplan för dess genomförande. Kommissionen skall vidarebefordra uppgifterna till alla berörda medlemsstater.

6.4.2. Trots artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall befälhavare på alla fiskefartyg inom gemenskapen som förvarar ombord eller landar mer än 50 kg torsk i levande vikt föra loggbok, i vilken de skall ange vilka fångstmängder som finns ombord av varje art samt datum och plats (statistisk rektangel enligt ICES) för dessa fångster och vilken typ av fiskeredskap som använts.

6.4.3. Genom undantag från artikel 5 i förordning (EEG) nr 2807/83 skall den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattningen av de kvantiteter i kg av fisk ombord som omfattas av en TAC vara 8 procent.

6.4.4. De behöriga myndigheterna i en medlemsstat skall kräva att varje kvantitet torsk som fångats och först landats i den medlemsstaten, vägs i kontrollanters närvaro innan den transporteras vidare från hamnen för den första landningen. När det gäller torsk som först landats i en utsedd hamn skall representativa mängder motsvarande minst 20 % av landningen vägas i av medlemsstaten godkända kontrollanters närvaro innan den bjuds ut till försäljning första gången och säljs. Medlemsstaterna skall i detta syfte inom en månad efter denna förordnings ikraftträdande förelägga kommissionen närmare uppgifter om de stickprovssystem som används.

6.4.5. Trots artikel 19a.1 a i förordning (EEG) nr 2847/93 skall artikel 19e, 19f, 19g, 19h och 19i i den förordningen tillämpas på alla fartyg som fiskar i Östersjön.

6.4.6. Medlemsstaterna skall i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 2244/2003 se till att de VMS-uppgifter som de mottager i enlighet med artikel 8, artikel 10.1 och artikel 11.1 i den förordningen från fartyg som har ett särskilt tillstånd för torskfiske i Östersjön används för att

a) registrera varje inträde i och utträde ur hamn i dataläsbart format i tre år,

b) registrera varje inträde i och utträde ur stängda fiskeområden i Östersjön.

6.4.7. Medlemsstaterna får genomföra alternativa kontrollåtgärder för att säkerställa överensstämmelse med den rapporteringsskyldighet som avses i punkt 4.5 vilka är lika effektiva och öppna som denna rapporteringsskyldighet. Sådana alternativa åtgärder skall anmälas till kommissionen innan de genomförs.

6.4.8. Genom undantag från artikel 13 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall alla kvantiteter över 50 kg av torsk som transporteras till en annan plats än platsen för landning eller import, åtföljas av en kopia av en av de deklarationer som föreskrivs i artikel 8.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 beträffande de transporterade kvantiteterna av denna art. Undantaget i artikel 13.4 b i förordning (EEG) nr 2847/93 skall inte tillämpas.

6.4.9. Genom undantag från artikel 34 c.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 får de särskilda kontrollprogrammen för torsk i Östersjön vara i kraft längre än två år från deras ikraftträdande.

6.5. Gemensam övervakning och utväxling av inspektörer.

6.5.1. De berörda medlemsstaterna skall bedriva gemensam inspektion och övervakning och för det ändamålet fastställa gemensamma operativa rutiner för sina övervakningsfartyg.

6.5.2 De behöriga nationella inspektionsmyndigheterna skall sammankallas till ett möte inom 30 dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft för att samordna det gemensamma inspektions– och övervakningsprogrammet.

6.5.3. De berörda medlemsstaterna skall se till att inspektörer från andra berörda medlemsstater erbjuds att delta i åtminstone deras gemensamma inspektioner.

6.5.4. Inspektörer från kommissionen får delta både i detta utbyte och i de gemensamma inspektionerna.

Avsnitt 2Rigabukten

7. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR RIGABUKTEN

7.1 Särskilt fisketillstånd

1. Fartyg skall för att få fiska i Rigabukten inneha ett särskilt fisketillstånd som utfärdats enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94.

2. Medlemsstaterna skall se till att de fartyg till vilka det särskilda fisketillstånd som avses i punkt 1 har utfärdats finns upptagna i en förteckning med namn och internt registreringsnummer som varje medlemsstat skall överlämna till kommissionen.

Fartyg i förteckningen skall uppfylla följande villkor:

a) Den totala maskinstyrkan (kW) för de fartyg som ingår i förteckningarna får inte överstiga den som noterats för varje medlemsstat under åren 2000-2001 i Rigabukten.

b) Maskinstyrkan får inte vid något tillfälle överstiga 221 kilowatt (kW).

7.2 Utbyte av fartyg eller maskiner

1. Ett enskilt fartyg i förteckningen i punkt 7.1.2 får bytas ut mot ett eller flera andra fartyg, förutsatt att

a) inget utbyte leder till en ökning av den totala maskinstyrka som anges i punkt 7.1.2 a i den berörda medlemsstaten, och att

b) inget utbytesfartyg har en maskinstyrka som vid något tillfälle överstiger 221 kW.

2. En maskin i ett enskilt fartyg i förteckningen i punkt 7.1.2 får bytas ut, förutsatt att

a) utbytet av en maskin inte leder till att fartygets maskinstyrka vid något tillfälle överstiger 221 kW, och att

b) ersättningsmaskinens styrka inte är sådan att utbytet leder till en ökning av den totala maskinstyrka som avses i punkt 7.1.2 a för den berörda medlemsstaten.

Del BSkagerrak och Kattegatt

8. TEKNISKA BEVARANDEÅTGÄRDER I SKAGERRAK OCH KATTEGATT

Genom undantag från bestämmelserna i bilaga IV till förordning (EG) nr 850/98 skall bestämmelserna i tillägg 3 till denna bilaga tillämpas.

9. Fiskebegränsningar för torsk i Kattegatt

a) Det är förbjudet att fiska i Kattegatt från och med den 1 januari till och med den 31 mars 2005.

b) Genom undantag från a är det tillåtet att fiska med släpredskap och fasta redskap under den angivna perioden, under förutsättning att ingen torsk behålls ombord.

Del CICES-delområden I – VII

10. VÄGNING AV SILL/STRÖMMING, MAKRILL OCH TAGGMAKRILL

10.1. Följande förfaranden skall tillämpas på landningar i Europeiska gemenskapen som utförs av gemenskapsfartyg och tredjeländers fartyg om kvantiteterna per landning överstiger 10 ton sill/strömming, makrill och taggmakrill eller en kombination av dessa som fångats i

a) ICES-delområdena I, II och sektionerna IIIa, IV, Vb, VI och VII, beträffande sill/strömming,

b) ICES-delområde IIa och sektionerna IIIabd, IV, VI och VII beträffande makrill och taggmakrill.

10.2 De landningar som avses i punkt 10.1 är endast tillåtna i utsedda hamnar.

10.3 De berörda medlemsstaterna skall till kommissionen översända ändringar i den förteckning som överlämnades 2004 över utsedda hamnar i vilka landning av sill/strömming, makrill och taggmakrill får äga rum samt ändringar i inspektions- och övervakningsförfarandena för de hamnarna, inklusive villkor för registrering och rapportering av vilka kvantiteter av de arter och bestånd som avses i punkt 10.1 varje landning omfattar. Ändringarna skall översändas minst 15 dagar innan de träder i kraft. Kommissionen skall vidarebefordra dessa uppgifter och uppgifter om vilka hamnar som tredjeland har angivit till samtliga berörda medlemsstater.

10.4 Befälhavaren på ett fiskefartyg enligt punkt 10.1, eller dennes företrädare, skall senast fyra timmar innan fartyget anlöper landningshamnen informera de behöriga myndigheterna i den medlemsstaten om följande:

Vilken hamn han ämnar anlöpa, fartygets namn och registreringsnummer.

Uppskattad ankomsttid till hamnen.

Kvantitet, angiven i antal kilo levande vikt, för varje art som fartyget har ombord.

De behöriga myndigheterna i medlemsstaten skall kräva att lossningen inte påbörjas förrän tillstånd har lämnats.

10.5 Genom undantag från bestämmelserna i punkt 4.2 i bilaga IV till förordning (EEG) nr 2807/83 skall befälhavaren på ett fiskefartyg genast efter ankomsten till hamn överlämna den eller de relevanta sidor i loggboken som den behöriga myndigheten i landningshamnen ber om.

De kvantiteter som fartyget har ombord och som anmälts före landningen enligt punkt 10.4 c skall motsvara de kvantiteter som är införda i loggboken när landningen är avslutad.

Genom undantag från bestämmelserna i artikel 5.2 i förordning (EEG) nr 2807/83 skall den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattningar av de kvantiteter i kg av fisk ombord som förs in i loggboken vara 7 procent.

10.6 Alla köpare som köper färsk fisk skall se till att samtliga erhållna kvantiteter vägs. Vägningen skall göras innan fisken sorteras, bereds, förvaras, transporteras från landningshamnen eller säljs på nytt. Siffrorna från vägningen skall användas vid ifyllningen av landningsdeklarationerna och avräkningsnotorna.

Vid fastställandet av vikten får eventuella avdrag för vattenhalt inte överstiga 2 procent.

Utöver skyldigheterna enligt artikel 9.1 och 9.2 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall beredaren eller köparen av de landade kvantiteterna till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten lämna en kopia av fakturan eller en jämförlig handling enligt artikel 22.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund[33]. Fakturan eller handlingen skall innehålla de uppgifter som krävs enligt artikel 9.3 i förordning (EG) nr 2847/93 och skall överlämnas antingen på begäran eller inom 48 timmar efter det att vägningen slutförts.

10.7 Alla köpare eller innehavare av fryst fisk skall se till att de landade kvantiteterna vägs innan fisken bereds,