1.Inledning

Den 10 mars 2015 utfärdade rådet en rekommendation till Frankrike enligt artikel 126.7 i fördraget i syfte att komma till rätta med det alltför stora underskottet senast 2017. I rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott rekommenderades Frankrike att uppnå ett nominellt underskott på 4,0 % av BNP år 2015, 3,4 % år 2016 och 2,8 % år 2017. Baserat på den makroekonomiska prognos som låg till grund för rådets rekommendation, är detta liktydigt med en förbättring av det strukturella saldot med 0,5 % av BNP år 2015, 0,8 % år 2016 och 0,9 % år 2017 och skulle kräva ytterligare åtgärder motsvarande 0,2 % av BNP år 2015, 1,2 % år 2016 och 1,3 % år 2017.

I enlighet med artikel 3.4 a i rådets förordning (EG) nr 1467/97 fastställdes tidsfristen till den 10 juni 2015 för Frankrike att rapportera i detalj om de åtgärder som vidtagits för i) de ytterligare diskretionära strukturella åtgärderna motsvarande 0,2 % av BNP som antagits för att säkerställa att den rekommenderade förbättringen av det strukturella saldot uppnåddes 2015, och ii) de skisserade huvudsakliga budgetåtgärderna för att uppnå målen för 2016 och 2017. Lagen om planering av de offentliga finanserna (”loi de programmation des finances publiques”) bör uppdateras för att avspegla den nya anpassningsbanan. Dessutom måste Frankrike före tidsfristens utgång inlämna en förhandsbedömning av de viktigaste underliggande åtgärderna för anpassningen under 2016 och 2017.

Vid den fastställda tidsfristens utgång lämnade de franska myndigheterna en rapport till kommissionen som beskrev de åtgärder som vidtagits för att följa rådets rekommendation och i stora drag beskrev konsolideringsstrategin för att uppnå de mål som rådet fastställt.

Kommissionen har undersökt Frankrikes budgetstrategi på grundval av den information som lämnats i rapporten om vidtagna åtgärder för att bedöma huruvida Frankrike har följt rådets rekommendation av den 10 mars 2015.

2.Åtgärder i rapporten om vidtagna åtgärder och uppdaterade budgetprognoser

Rapporten om vidtagna åtgärder som offentliggjordes den 10 juni 2015 bekräftar den budgetstrategi som skisserades i Frankrikes stabilitetsprogram och som lämnades in den 30 april 2015, vilken syftar till att korrigera det alltför stora underskottet senast 2017 som är den tidsfrist som fastställts av rådet. Rapporten omfattar inga nya åtgärder, men tillhandahåller ytterligare information om innehållet och genomförandet av de tilläggsåtgärder som meddelades i stabilitetsprogrammet som svar på rådets rekommendation av den 10 mars 2015, motsvarande 4 miljarder euro under 2015 och 5 miljarder euro under 2016.

För 2015 bekräftar rapporten det åtgärdspaket på 4 miljarder euro (0,2 % av BNP) som meddelades i stabilitetsprogrammet och som redan beaktats i sin helhet i kommissionens vårprognos 2015. Paketet består av en ytterligare minskning av de statliga utgifterna (1,2 miljarder euro), lägre räntebetalningar (1,2 miljarder euro) och transfereringar (1 miljard euro) samt ytterligare intäktsåtgärder (0,6 miljarder euro). Som påpekats i kommissionens avdelningars bedömning av stabilitetsprogrammet har åtgärder motsvarande 1,2 miljarder euro vidtagits i syfte att omvandla 2014 års utgiftsnivå, som var lägre än väntat, till permanenta besparingar. Dessa åtgärder förutsätter en minskning i den utgiftsnivå som myndigheterna planerar. De förändrar dock inte de offentliga utgifternas ökningstakt och har således ingen inverkan på den finanspolitiska ansträngningen.

För 2016 ger rapporten om vidtagna åtgärder ytterligare information om de åtgärder som ligger till grund för de utgiftsminskningar på 5 miljarder euro (0,2 % av BNP) som inte specificerats tillräckligt i stabilitetsprogrammet och därför inte omfattades av kommissionens vårprognos 2015. De lägre utgifterna skulle härröra från statliga besparingar (1,6 miljarder euro), socialförsäkringar (2,2 miljarder euro) och lokala myndigheter (1,2 miljarder euro). I detta skede verkar endast de ytterligare utgiftsminskningar som staten planerar (1,6 miljarder euro) som har dokumenterats i skriftväxling mellan premiärministern och samtliga ministrar den 24 april 2015, tillräckligt specificerade för att beaktas i kommissionens bedömning. De återstående besparingar som myndigheterna planerar kan omfattas av kommissionens prognos först när de åtgärder som ligger till grund för budgetstrategin har specificerats tillräckligt.

För 2017 omfattar rapporten om vidtagna åtgärder varken ytterligare åtgärder eller detaljer för de åtgärder som ligger till grund för den planerade anpassningen.

I kommissionens vårprognos 2015, som utsträcks till 2016, förutses ett underskott i den offentliga sektorns finanser på 3,8 % av BNP under 2015, dvs. under det överordnade mål på 4,0 % av BNP som fastställts i rådets rekommendation. För 2016, utgående från en oförändrad politik, förväntas underskottet uppgå till 3,5 % av BNP, dvs. högre än det rekommenderade målet på 3,4 % av BNP.

Mot bakgrund av den information som tillhandahålls i rapporten om vidtagna åtgärder förväntas det övergripande underskottet enligt kommissionens uppdaterade vårprognos 2015 förbli oförändrat under 2015, dvs. 3,8 % av BNP, och minska till 3,4 % av BNP under 2016. För 2015 bekräftar rapporten om vidtagna åtgärder inverkan av paketet på 4 miljarder euro på de offentliga finanserna, enligt beräkningen i vårprognosen. För 2016 verkar endast de ytterligare konsolideringsåtgärder som planeras för de statliga utgifterna, motsvarande 1,6 miljarder euro (0,1 % av BNP) tillräckligt specificerade i detta skede, och har därför inkluderats i kommissionens uppdaterade prognos. I enlighet med detta har det beräknade allmänna budgetunderskottet för 2016 reviderats ned till 3,4 % av BNP från 3,5 % i vårprognosen.

Riskerna för budgetsituationen för 2015 och 2016 verkar i huvudsak balanserade enligt kommissionens beräkningar i den uppdaterade vårprognosen. BNP-ökningen under första kvartalet 2015 som var större än väntat (0,6 % jämfört med 0,4 % i kommissionens vårprognos) antyder att ekonomin eventuellt återhämtar sig fortare än beräknat. Dessutom skulle skatteintäkternas elasticitet som var högre än förväntat kunna inverka positivt på det nominella underskottet under 2015 och 2016. Den nedslående utvecklingen på arbetsmarknaden kan omvänt inverka negativt på de offentliga finanserna. Den senaste tidens ränteuppgång för statsobligationer skulle kunna medföra en ökning av räntebetalningarna och därmed öka trycket på utgiftsminskningsmålen.





3.Bedömning av vidtagna åtgärder

På grundval av den information som lämnas i rapporten om vidtagna åtgärder förväntas i kommissionens vårprognos ett nominellt underskott på 3,8 % av BNP för 2015, under målet som fastställts av rådet för det året, och 3,4 % år 2016, i linje med det mål som fastställts av rådet. Anpassningen av det strukturella saldot förblir dock mindre än vad som rådet rekommenderat för båda åren.