Yttrande från Regionkommittén om "Unga jordbrukare i EU"

(2001/C 357/08)

BAKGRUND

Presidiets beslut av den 10 november 2000 att i enlighet med artikel 265.5 i EG-fördraget utarbeta ett yttrande i ärendet och att ge utskott 2 - jordbruk, landsbygdsutveckling, fiskeri - ansvaret för att bereda ärendet.

Rådets förordning (EG) nr 1257/1999(1) om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden, som fastställer gemenskapsramen för utvecklingen av landsbygden från och med januari 2000.

Kommissionens förordning (EG) nr 1750/1999(2) om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1257/1999.

Kommissionens rapport "Yngre jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket" (KOM(96) 398 slutlig) och Regionkommitténs yttrande om den rapporten (CdR 475/96)(3).

Det utkast till yttrande (CdR 417/2000 rév. 2), som antogs av utskott 2 den 20 april 2001(föredragande: Guido Gonzi, kommunfullmäktigeledamot i Albareto, I-PPE).

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén med majoritetsbeslut följande yttrande vid sin 39:e plenarsession den 13-14 juni 2001 (sammanträdet den 13 juni 2001).

1. Regionkommittén anser att det är oroande och allvarligt att genomsnittsåldern på jordbrukare i EU blir allt högre samtidigt som unga jordbrukare i allt mindre utsträckning etablerar sig inom jordbrukssektorn.

På många områden hotas möjligheterna, t.ex. när det gäller adekvat utveckling inom sektorn, bevarandet av jordarna och skyddet av miljön och landskapet. Därmed äventyras ett effektivt genomförande av den nya politiken för landsbygdsutveckling, särskilt i bergstrakter eller mindre gynnade trakter. Det finns en risk för verklig tillbakagång i landsbygdsområdena.

2. ReK anser att man i en situation som hela tiden förvärras måste använda olika instrument som från fler synvinklar analyserar de olika faktorerna, fastställer orsakerna och bidrar till att finna lösningar.

Följaktligen bör kommissionen svara för följande:

- Upprätta statistik över hur många jordbrukare som drar sig tillbaka och hur många unga människor (uppdelat efter kön) som etablerar sig inom jordbruket, för att möjliggöra årliga jämförelser.

- Utarbeta instrument för bedömning av den EU-politik (vare sig det rör jordbruk eller inte) som förs, och dess effekter på yngre människors etablering.

- Inrätta en särskild insatsstyrka inom GD Jordbruk för att finna lämpliga operativa lösningar.

3. ReK anser det nödvändigt att snarast samla information om unga jordbrukare i de central- och östeuropeiska länderna och att överenskommelser sluts med myndigheterna i dessa länder om att gemenskapsstödet först och främst skall inriktas på investeringar som syftar till att få unga människor att etablera sig inom jordbruket, erbjuda stöd till utbildning, teknisk hjälp eller omstrukturering av jordbruksföretag.

4. Kommittén anser att det varken inom gemenskapsorganen eller i de enskilda medlemsstaterna finns tillräckligt stor medvetenhet om att situationen är så allvarlig och kräver så komplexa lösningar.

ReK anser följaktligen att kommissionen inom en snar framtid bör initiera en särskild konferens på temat "Ungdomen på landsbygden". På samma sätt som Cork-konferensen var inledningen till diskussionen om en hållbar utveckling på landsbygden och fastställde vilken politik som skulle föras, skulle en konferens om landsbygdsungdomen kunna skapa uppmärksamhet bland allmänhet och myndigheter på olika nivåer inom EU och leda till ökat intresse, nya förslag och en lämplig politik. ReK anser att kommittén bör ha en viktig roll i förberedelserna och genomförandet av en sådan konferens, också därför att det bland regionala och lokala myndigheter finns en direkt kännedom om de olika aspekterna på frågan om unga jordbrukare i olika områden.

5. ReK föreslår att syftet med konferensen skall vara att utarbeta huvuddragen till ett projekt: "Fler unga jordbrukare i EU", med följande innehåll:

- Definition av målen för en föryngring inom jordbruksföretagen.

- Korrigerande och kompletterande åtgärder för gällande bestämmelser i jordbrukssektorn och för politiken för landsbygdsutveckling.

- En ram med enhetliga riktlinjer för myndighetsåtgärder på statlig, regional och lokal nivå inom respektive behörighetsområden, så att de uppställda målen kan uppnås i hela EU.

- Riktlinjer och åtgärder som främjar liknande insatser i de central- och östeuropeiska länderna.

- Särskilda åtgärder som skall genomföras inom ramen för EU-politiken för utbildning, kultur, undervisning, forskning, välfärd, informationsteknik och massmedier samt turism.

6. Kommittén vill rikta kommissionens och medlemsstaternas uppmärksamhet på följande faktorer som kan identifieras som orsaker till att det finns så få unga jordbrukare:

- Avsaknaden av säkra ekonomiska framtidsutsikter, eftersom det tycks finnas en bristande politisk vilja att prioritera landsbygdsutvecklingen i Europa.

- Avsaknaden av en genomtänkt linje i fråga om landsbygdens urbanisering.

- En sjunkande servicenivå för enskilda, familjer och företag på landsbygden och därmed en allmän sänkning av levnadsstandarden. Detta minskar ungdomars, och särskilt kvinnors benägenhet, att bilda familj under sådana omständigheter.

- De sociala villkoren upplevs som otillräckliga i jämförelse med attraktionskraften hos andra sektorer och andra livs- och arbetsmiljöer.

- Priserna för att köpa och arrendera jord är för höga i förhållande till de förväntade inkomstmöjligheterna.

- Höga startkostnader, höga kostnader för maskiner och underhåll.

- Betungande administrativa avgifter, rättsliga och skattetekniska svårigheter för den som vill starta jordbruksföretag, en snårskog av regler där det är svårt att ta sig fram utan lämpligt stöd.

- Otillräcklig utbildning i förhållande till den verklighet där jordbrukaren skall driva ett modernt, teknikintensivt jordbruksföretag, medveten om produktions- och avsättningsproblem samt i stånd att integrera verksamheten och avkastningen med hänsyn till jordbrukets många olika nödvändiga funktioner.

- På grund av bristande marknad och höga kostnader är det svårt, ofta omöjligt, att få produktionskvoter. Det gäller särskilt i bergsområden och mindre gynnade områden, eftersom marknaden är anpassad efter villkoren i gynnsammare jordbruksområden.

7. Kommittén understryker behovet av kompletterande och samordnade insatser på EU-nivå samt på nationell, statlig, regional och lokal nivå när det gäller yngre jordbrukare. Där det är nödvändigt, till exempel när det gäller att snabbt ge startbidrag till unga jordbrukare, anser kommittén att det borde ställas krav på alla medlemsstater att vidta åtgärder.

8. Kommittén uppmanar kommissionen att komma överens med medlemsstaterna om en politik som gynnar yngre jordbrukare och som innehåller följande:

- Överlåtelsebestämmelser som syftar till att hålla jordbruksföretaget intakt.

- Ett skattesystem för jordbrukare i allmänhet som garanterar en rättvis behandling och inte favoriserar andra ekonomiska sektorer. Kommissionen måste sammanställa en enkät för att kartlägga de skattesystem som gäller för jordbrukare i de olika medlemsländerna.

- Rimligt socialt skydd för unga kvinnor under graviditeten och barnets första tid.

9. Kommittén är medveten om att landsbygdsutvecklingen måste gå i riktning mot ett lantbruk som fyller många funktioner och anser att EU, medlemsländerna och regionerna, var och en inom sitt ansvarsområde, snarast bör verka för att jordbrukare och anställda inom jordbrukssektorn skall kunna ägna sig åt kompletterande verksamheter, vare sig det gäller att höja de totala inkomsterna per capita eller att tillåta verksamhet såsom skogsbruk (särskilt i bergstrakter och avlägsna områden), tillsyn och skötsel av skyddade områden och parker, upprätthållande av infrastruktur, skötsel av kulturtillgångar, tjänster, säsongsbetonad turism etc.

- Man bör fastställa och förverkliga de mest fördelaktiga villkoren för samverkan mellan socialförsäkringar, bidrag, skatter och bestämmelser när det gäller deltidsjordbrukare.

- Man bör slutligen fastställa en ny stadga om en diversifiering av landsbygdsföretagandet (jordbruk med kompletterande verksamheter) med alla accepterade verksamheter som passar för jordbruksföretagets huvudsakliga verksamhet.

10. ReK anser att man vid utarbetandet av projektet "Fler unga jordbrukare i EU" skall beakta följande åtgärder:

- Direkt stöd till unga jordbrukare och finansiering av övergripande etablerings- och utvecklingsplaner. Direkt stöd bör också beviljas inom ramen för Europeiska socialfonden för anställning och starta eget-verksamhet, åtminstone under verksamhetens fyra första år.

- Särskilda åtgärder för att stödja unga kvinnor som strävar efter större oberoende och jämställdhet i arbetet för att de permanent skall stanna kvar.

- Startbidrag under åtta år, enligt förslag från Europaparlamentet.

- Ytterligare lånemöjligheter för investeringar, särskilt till förmån för bergsområden och mindre gynnade områden.

- Främjande av förtidspensionering, ett regelrätt "pensionspaket" vid generationsväxling, genom lämpliga ekonomiska bidrag i samband med överlåtelse av jordbruksföretaget till en ung person. Här bör man så långt som möjligt dra nytta av de kunskaper som den äldre personen erhållit genom sin direkta erfarenhet, och i vilket fall som helst underlätta den sociala integrationen.

- Garantier vid jordbrukslån.

- Särskilda lån till omstruktureringsprogram för jordbruk.

- Handeln med produktionskvoter i spekulationssyfte bör förbjudas samtidigt som man vidtar åtgärder som gynnar innehav och överlåtelse av produktionskvoter. I bergsområden och avlägsna områden bör staten kostnadsfritt - med tanke på att det rör sig om små kvantiteter - tilldela produktionskvoter utöver den nationella kvoten.

- Utbildning och information riktad till ungdomar från EU och kandidatländerna som är intresserade av att skapa sig en framtid inom jordbruket, samt incitament för att unga jordbrukare skall skaffa sig praktisk erfarenhet inom jordbruket i ett annat land.

- Förbättra infrastrukturen i lantbruksområden och i fråga om tjänster, särskilt utbildning och hälsovård.

- Tillföra landsbygden ny livskraft genom att främja sammanhängande bosadsområden.

11. ReK anser det nödvändigt att de åtgärder som efter hand vidtas för att gynna unga jordbrukare betraktas som en del i gemenskapslagstiftningen av kandidatländerna.

12. Kommittén föreslår att kommissionen tillsammans med medelemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna utarbetar program för att inrätta lokala utvecklingskontor med uppdrag att genomföra följande:

- Informera unga människor om möjligheterna inom jordbrukssektorn (till exempel: information med inriktning dels på jordbrukssektorn och de jordbrukare som redan är etablerade i branschen och som behöver behålla en positiv inställning till sitt yrke, dels i syfte att stärka jordbrukets image bland ungdomar med och utan jordbrukarbakgrund.

- Utbildning och fortbildning av jordbrukare, jordbruksarbetare, tekniker och tjänstemän på lokal nivå och inom den offentliga förvaltningen.

- Hjälp till företagare att skaffa information om priser, kostnader, produkter, möjligheter på marknaden, alternativ innovativ och kompletterande produktion, modern teknik, villkor för att få tillgång till bidrag från EU-nivå, nationell nivå eller regional nivå.

- Tekniskt stöd och stöd i samband med skötseln av jordbruksföretaget.

- Användning av informationsteknik.

- Information om rättsliga och skattemässiga frågor.

- Skapa och uppdatera en databas med uppgifter om jordbrukare som vill gå i pension och personer som vill starta jordbruk, i syfte att främja förståelsen mellan dessa båda parter.

Ofta kan befintliga organ och institutioner, offentliga eller privata företag, användas för ovannämnda uppgifter med särskilt statligt eller regionalt mandat. I sådana fall är det nödvändigt att fastställa specifika arbetsuppgifter.

Företag som ges sådana uppgifter måste först kontrolleras med avseende på sin kompetens. Sedan kan företaget fungera som fadder under flera år för de unga jordbrukarna, med ett regelrätt kontrakt på minst tre år mellan företaget, den unga jordbruksföretagaren och det offentliga organ som betalar för fadderskapet. Fadderskapet skulle även inbegripa planering av arbetet och av jordbruksföretagets utveckling, och det skulle samtidigt ske en samfinansiering med offentliga medel för driftskostnaderna.

13. ReK anser att man vid utarbetandet av initiativ som syftar till insatser på jordbruks- och miljöområdet (ekologiskt jordbruk, bondgårds- och landsbygdsturism, stöd till främjande och saluföring av traditionella jordbruksprodukter av hög kvalitet som är karakteristiska för produktionsmiljön, utnyttjande, bearbetning och saluföring av skog och skogsprodukter) bör prioritera unga jordbrukare, som enskilda eller som grupp.

Samhällets krav på jordbrukarna har förändrats på sistone. Jordbrukarna har hamnat mitt i debatten och skall informera konsumenterna om varifrån livsmedlen kommer. Jordbrukare bör erbjudas kurser i retorik, så att de bättre kan presentera sin verksamhet för allmänheten.

Regionkommittén anser att kommissionen och myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå, i samarbete med unga jordbrukare, bör ta initiativ till övergripande informationskampanjer som riktar sig till landsbygden, i syfte att uppmuntra ytterligare åtgärder såsom landsbygdsturism, öppet husverksamhet, utbildningsbondgårdar och jordbruksinriktade undervisningsvägar.

14. Kommittén uppmanar de lokala förvaltningarna i städerna att upprätta nya förbindelser med angränsande landsbygdsområden för att främja den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen där och för att bidra till att stärka bilden av landsbygden hos allmänheten genom att visa på dess värde och egenart. Stadsförvaltningarna måste också inse landsbygdens sociala roll när de gäller dess värde för på de stadsbor som ofta besöker den.

15. ReK anser att Europeiska investeringsbanken bör engageras i genomförandet av projektet "Fler unga jordbrukare i EU" med tanke på projektets stora strategiska värde.

16. Regionkommittén uppmanar alla myndigheter som är engagerade i projektet Leader+ att inrikta finansieringen på projekt som berör unga jordbrukare, som bör få en central plats genom tillämpningen av metoden "nedifrån och upp" i landsbygdsområden.

Bryssel den 13 juni 2001.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert

(1) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

(2) EGT L 214, 13.8.1999, s. 31.

(3) EGT C 215, 16.7.1997, s. 31.