EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
KOM(95) 03 slutliga 
Bryssel, den 08.02.1995 
MEDDELANDE FRÂN KOMMISSIONEN 
TILL RÂDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
MOT NÄRMARE FÖRBINDELSER MELLAN 
EUROPEISKA UNIONEN OCH MEXICO 

MOT NÄRMARE FÖRBINDELSER MELLAN 
EUROPEISKA UNIONEN OCH MEXICO1 
(Utkast till kommissionens meddelandet till rådet och Europaparlamentet) 
I slutsatserna från Europeiska rådets möte på Korfu den 24 och 25 juni 1994 bekräftar 
Europeiska rådet "den betydelse det tillmäter förbindelserna med länderna i Latinamerika 
och deras regionala grupperingar. Det uttrycker sin tillfredsställelse över de framsteg som 
har uppnåtts när det gäller demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna, 
fred och nedrustning, ekonomiska reformer och regional integration. 
Härvidlag välkomnar Europeiska rådet Mexicos anslutning till OECD och uttrycker sin 
önskan att stärka de politiska och ekonomiska förbindelserna med detta land. Det 
bekräftar också Europeiska unionens avsikt att stärka sina förbindelser med Mercosur. 
Det uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att följa upp dessa frågor." 
I slutsatserna från Europeiska rådets möte den 9 och 10 december i Essen uppmanar 
Europeiska rådet "rådet och kommissionen (...) att snarast konkretisera förslag om 
framtida avtalsrelationer med Mexico." 
Dessa slutsatser hade föregåtts av en rapport som utarbetats av rådet (allmänna frågor) 
den 28 november i vilken kommissionen uppmanas att snarast, senast i slutet av mars 
1995, till rådet lägga fram ett dokument som drar upp de strategiska alternativen och som 
innehåller särskilda förslag, och att för detta ändamål upprätta nära förbindelser med den 
nya mexikanska regeringen. 
I det grunddokument om EU:s förbindelser med länderna i Latinamerika och Karibien som 
antogs av rådet (allmänna frågor) den 31 oktober 1994 uttrycker dessutom Europeiska 
unionen sin vilja att inleda samtal i syfte att nå mer långtgående avtal som är bättre 
anpassade till våra partners ekonomiska potential och till de framväxande formerna av 
regional integration. 
Detta meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet syftar till att 
tillmötesgå begäran från Europeiska rådet och ministerrådet och omfattar följande 
punkter: 
Strategiska aspekter av förbindelserna mellan EU och Mexico. 
Den senare tidens utveckling i Mexico och landets nuvarande position på den 
internationella scenen. 
En granskning av de nuvarande förbindelserna mellan EU och Mexico 
Kommissionens förslag till närmare förbindelser mellan unionen och Mexico 
För enkelhetens skull hänvisas i detta meddelande till "Europeiska unionen". Denna hänvisning 
påverkar inte gemenskapens förmåga att vid ett senare tillfälle anta de rättsliga instrument som 
kan behövas. 
1. STRATEGISKA ASPEKTER AV FÖRBINDELSERNA MELLAN KU 
OCH MEXICO 
a) Alltmer ömsesidigt kompletterande intressen. 
Unionens intresse av närmare förbindelser med Mexico är av både politisk och ekonomisk 
art. När det gäller den politiska nivån kan EU:s principiella intresse av att befästa den 
nuvarande demokratiseringsprocessen och våra delade värderingar, liksom historiska, 
politiska, ekonomiska och kulturella band nämnas. 
Tack vare den process med inre och yttre liberalisering som har fullföljts under de senaste 
åren och trots den ekonomiska kris som nyligen inträffade betraktar de europeiska 
ekonomiska aktörerna Mexico som en ytterst lovande marknad och som en attraktiv 
destination för deras investeringar. Det är av yttersta vikt att bristen på passande 
avtalsram inte försvagar unionens ekonomiska ställning i Mexico just i det ögonblick då 
detta land ser det uppsving komma som dess rika naturresurser och mänskliga resurser 
ställt i utsikt. 
Mexicos intresse av närmare samarbete med Europeiska unionen är också av politisk och 
ekonomisk art. På den politiska nivån skulle ett sådant samarbete medverka till att de 
åtgärder som vidtagits av den mexikanska regeringen i strävan att nå omfattande 
demokratisering av landet och ett närmande mellan statsmaskineriet och det civila 
samhället skulle kunna krönas med framgång. Dessutom skulle närmare politiskt 
samarbete göra det möjligt för landet att uppnå bättre jämvikt i sina förbindelser med de 
övriga parterna i NAFTA. 
På den ekonomiska nivån är gemenskapen en attraktiv, relativt tillgänglig marknad för 
mexikanska produkter och erbjuder god tillgång till kapital, modern teknologi och 
samarbete. Dessutom skulle större deltagande av europeisk affärsverksamhet i den 
mexikanska ekonomin medverka till att göra denna mer konkurrenskraftig. 
b) Mexicos roll i förbindelserna EU-Latinamerika 
Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika som helhet har utvecklats på 
tre olika nivåer 
på den regionala nivån genom Riogruppen med vilken unionen sedan 1990 har fört 
en politisk dialog baserad på formaliserade förbindelser, 
på under-regional nivå med länderna i Centralamerika, med vilka unionen har hållit 
regelbundna s.k. San José-möten sedan 1984 
på bilateral nivå med olika länder och grupper av länder (Andinska pakten och 
centralamerikanska länder) med vilka EG har slutit "tredje generationens" 
samarbetsavtal. 
Mexico är medlem i Riogruppen, deltar i San José-mötena som ett av de tre 
observatörsländerna och dess förbindelser med gemenskapen styrs av ett ramavtal för 
samarbete som undertecknades den 26 april 1991. 
Landet är sålunda väl representerat i alla de organ där politisk och ekonomisk dialog 
mellan unionen och de latinamerikanska länderna äger rum. Det är självklart att en EU-
strategi som avser att stärka unionens förbindelser med Mexico inte skall ifrågasätta 
unionens dialog med Riogruppen och San José-länderna. Strategin bör snarare betraktas 
som ett medel för att ytterligare bredda den dialogen så att vederbörlig hänsyn tas till de 
utmärkande egenskaperna i unionens eget intresse. 
Detta betyder att den nya strategi som föreslås av Europeiska unionen när det gäller 
Mexico inte kan utvecklas i ett vakuum och att den, samtidigt som den tar hänsyn till 
landets särart, måste utgöra en del av en övergripande strategi för de latinamerikanska 
länderna och särskilt Riogruppen. 
Härvidlag är det lämpligt att nämna det grundläggande dokument om förbindelserna 
mellan EU och Latinamerika och länderna i Västindien som antogs av ministerrådet vid 
dess möte den 31 oktober 1994. I detta förklarar unionen formellt sig berett att inleda 
diskussioner som syftar till att sluta nya mer ambitiösa avtal som är bättre anpassade till 
den ekonomiska potential som karakteriserar våra partners i regionen. 
1 rådets slutsatser yrkades på en ökning av handelsvolymen mellan Europa och de 
ekonomier i Latinamerika som är stadda i utveckling, särskilt genom snabbt genomförande 
av tullsänkningar och avskaffande av handelshinder. 
c) Mexico som medlem i multilaterala organisationer och medlemsland i en stor 
integrerad regional grupp. 
Under de senaste tio åren har Mexico blivit avtalsslutande part i ett antal multilaterala 
organ, bland annat GATT och OECD, och har spelat en aktiv roll i de regionala 
sammanhangen, främst inom APEC, det ekonomiska samarbetet inom asiatiska Stilla 
havs-området, och den nyligen inrättade sammanslutningen av Västindiska stater 
(Association of Caribbean States, AEC). 
Dessutom har lanseringen av NAFTA ökat den relativa betydelsen av förbindelserna 
mellan EU och Mexico. Från och med nu bör Mexico, som redan är en betydelsefull 
regional makt, betraktas som en av grundarna till en av de två största marknaderna i 
världen. Denna vetskap bör prägla varje diskussion om framtida förbindelser mellan EU 
och Mexico. 
Såsom framhävdes under det toppmöte med länder från de amerikanska kontinenterna 
som nyligen hölls i Miami, kommer NAFTA förmodligen att växa (förhandlingar med 
Chile avses starta under våren 1995) och skulle kunna utgöra en modell för inrättandet ca 
år 2005 av ett frihandelsomrade som omfattar 800 miljoner människor och som sträcker 
sig från Alaska till Kap Horn. 
Dessa möjligheter bör också hållas i minnet vid valet av avtalsram för unionens 
förbindelser med Mexico. 
II. DEN SENARE TIDENS UTVECKLING I MEXICO OCH LANDETS 
NUVARANDE POSITION PÅ DEN INTERNATIONELLA SCENEN 
a) Ekonomisk utveckling 
I början av 1980-talet kämpade Mexico med arvet från decenniers protektionism och en 
mycket reglerad ekonomi. Den allvarliga makroekonomiska obalansen (budgetunderskott, 
häftigt stigande inflation, en övervärderad peso, kapitalflykt och stigande utlandsskuld) 
förvärrades genom allvarliga mikroekonomiska snedvridningar. 
Den mexikanska ekonomin har genomgått stora förändringar. De viktigaste inslagen i 
återhämtningsprogrammet var 
en bärkraftig långvarig budgetreformpolitik, 
en social överenskommelse mellan regeringen och industrins två parter vilken 
trädde i kraft i december 1987 och underlättade genomförandet av en 
makroekonomisk stabiliseringspolitik, 
en strikt makroekonomisk politik som har möjliggjort avsevärda minskningar av 
inflationstakten, och 
en minskning av statens kontroll över ekonomin, särskilt genom ett brett 
privatiseringsprogram (det fanns 1155 statligt ägda företag 1982, jämfört med 200 
idag). 
Den öppning av ekonomin mot omvärlden som har skett genom liberaliseringen av 
utrikes- handeln (se punkt b nedan) och utländska investeringar (ny lagstiftning som 
infördes den 27 december 1993 stärkte avsevärt rättssäkerheten när det gäller 
investeringar, ökade antalet områden där utländska investerare kan inneha 100% av 
aktiekapitalet och förenklade radikalt de administrativa förfarandena - numera betraktas 
varje begäran som inlämnas av en utländsk investerare som godkänd om de behöriga 
myndigheterna inte har motsatt sig den inom 45 dagar). 
Denna förvandling av Mexicos ekonomiska landskap avspeglas i landets viktigaste 
ekonomiska indikatorer: 
BNP: genomsnittlig årlig 
tillväxttakt2 
BNP per capita2 
Inflation: årliga 
variationer2 
Bytesbalans uttryckt som 
procent av BNP3 
Växlingskurs i verkliga 
termer4 
Utlandsskuld (miljarder 
USD)2 
Långfristig statsskuld 
(miljarder USD)2 
Betalning av räntor på 
utlandsskuld uttryckt som 
procent av 
exporten2 1982-87 
-0,1 
2,271 
83,6 
0,8 
110 
86,1 
51,6 
36,1 1988-89 
2,4 
2,200 
67,1 
-1,7 
99 
96,9 
72,7 
29,5 1990 
4,4 
2,256 
26,7 
-3,1 
119 
106,0 
77,5 
24,1 1991 
3,6 
2,291 
22,7 
-5,2 
108 
115,3 
79,0 
21,4 1992 
2,8 
2,307 
15,5 
-7,5 
102 
113,4 
72,3 
18,9 1993 
0,4 
2,262 
9,8 
-6,6 
95 
118,9 
74,3 
16,8 
Dessa siffror bör dock inte tillåtas överskugga vissa grundläggande problem som måste 
lösas om Mexico skall kunna se framtiden an med tillförsikt. De allra viktigaste av dessa är 
följande: 
Fattigdom: trots framgångarna med "Solidaridad"-programmet, lever nästan 20 % 
av befolkningen under existensminimum enligt den definition som fastställts av 
Världsbanken. Den nya mexikanska administrationen har valt kampen mot 
fattigdom till ett av de grundläggande målen för dess sex år vid makten. 
Genomsnittsnivån när det gäller undervisning, vilken fortfarande är relativt låg. 
Ett flertal miljöproblem som den nuvarande regeringen måste ta sig an. 
De växande bytesbalans- och handelsbalansunderskotten, som inte kan finansieras 
genom utländska investeringar vilka ofta är för flyktiga. 
En valuta som hålls övervärderad med artificiella medel. 
Dessa problem, som läggs till den osäkerhet som råder om det politiska klimatet i landet 
och resultatet av den politiska och sociala konflikten i Chiapas, påskyndade den 
ekonomiska kris som Mexico har kämpat med sedan december och som kännetecknas av 
en kraftig devalvering av peson och en snabb ökning av räntorna. 
Källa: IBD (Inleramcrican Development Bank), Progreso Economico y Social en America 
Latina, Informe 1994, Washington DC, oktober 1994. 
Källa. Banco de Mexico 
1980=100 
De åtgärder som den mexikanska regeringen, med stöd av det internationella samfundet, 
har vidtagit som svar på krisen belyser de framsteg som landet har gjort sedan det tidiga 
80-talet när det gäller att förändra och omstrukturera sin ekonomi. 
Regeringen förlorade ingen tid när den antog en krisplan som inbegriper affärsliv och 
anställda och syftar till att återupprätta den makroekonomiska jämvikten och därmed de 
utländska investerarnas förtroende. 
Dessutom har USA, Canada, banken för internationella förlikningar, OECD, IMF, 
Världsbanken och Japan kommit till Mexicos undsättning genom att stötta investerarnas 
tillförsikt med lugnande uttalanden och framför allt genom att ställa upp med mycket stora 
lån. Vissa av medlemsstaterna i unionen har meddelat att de har för avsikt att delta i dessa 
insatser. 
Europeiska kommissionen å sin sida publicerade den 11 januari ett uttalande som 
välkomnade de ansträngningar som gjordes av det internationella samfundet och Mexico 
och meddelade att förslag till ett stärkande av de politiska och ekonomiska förbindelserna 
och handelsförbindelserna mellan unionen och Mexico kunde förväntas. 
b) Mexicos framsteg på den internationella ekonomiska arenan 
Under de senaste tio åren har Mexico genom sin anslutning till olika stora internationella 
organisationer gradvis cementerat sin trovärdighet som en seriös partner på den 
världsekonomiska scenen; avtalsslutande part i GATT 1986, grundare och medlem i 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 1990 och fullvärdig medlem i 
OECD 1994. 
Frånsett dess deltagande i internationella och multilaterala organisationer har Mexico 
avsevärt förbättrat sin integration i den regionala ekonomin genom att sluta en serie 
frihandelsavtal med de flesta av sina grannländer. 
I juni 1994 undertecknade G 3-länderna (Mexico, Venezuela och Colombia) ett 
frihandelsavtal som kommer att träda i kraft i januari 1995 och genomföras under en 
tioårsperiod. G 3-länderna står för 35 % av total BNP i Latinamerika och Västindien. 
I Tuxtla Gutierrez i januari 1991 utfärdade presidenterna i de centralamerikanska länderna 
och Mexico ett uttalande i vilket man fastlade grunden till ett avtal om ekonomisk 
komplementaritet som gradvis kommer att leda till inrättandet av ett frihandelsomrade. 
Kort därefter undertecknades ett frihandelsavtal med Costa Rica i april 1994. Det kommer 
att träda i kraft den 1 januari 1995 och kommer att genomföras gradvis under en 
tioårsperiod. Förhandlingar enligt samma linjer förs med El Salvador, Guatemala och 
Honduras, liksom med Nicaragua. 
Chile och Mexico undertecknade ett ekonomiskt komplementaritetsavtal 1991. 
Ett frihandelsavtal slöts mellan Mexico och Bolivia den 10 september 1994. 
Mexico är en aktiv medlem av APEC och spelar en betydelsefull roll i inrättandet och 
konsolideringen av AEC. 
Den 1 januari 1994 trädde det Nordamerikanska frihandelsavtalet (NAFTA) i kraft. Detta 
avtal, som slöts mellan Mexico, USA och Kanada, omfattar omkring 20% av 
världshandeln. 
c) NAFTA 
I NAFTA delas produkter in i fyra grupper enligt hur fort tullsänkningar sker (för 
produkter i den första gruppen har nolltullsats tillämpats sedan den 1 januari 1994 medan 
produkterna i den gärde gruppen inte kommer att uppnå denna status förrän den 1 januari 
2008). 
NAFTA är ovanligt så tillvida att det bygger på en asymmetrisk avveckling av tullar för att 
spegla skillnaden i nivå när det gäller ekonomisk utveckling mellan Mexico och dess 
nordliga grannländer: exempelvis avvecklade Mexico den 1 januari 1994 importtullar på 
43 % och 41 % av importen från USA respektive Kanada medan USA och Kanada 
avvecklade tullar på 84 % respektive 79 % av sin export från Mexico. 
NAFTA omfattar också avveckling av icke-tariffära handelshinder. 
NAFTA innehåller skyddsklausuler som gäller under den femtonåriga övergångsperioden 
och som tillåter parterna att skjuta upp processen med tullsänkningar och till och med 
återinföra tullar som gällde innan NAFTA trädde i kraft om import från de andra två 
medlemmarna utgör ett allvarligt hot mot en inhemsk industri. Kompensation måste dock 
erbjudas för andra produkter. 
Parterna har också rätt att vägra importera produkter som inte uppfyller miljöstandard, 
men samtidigt har åtgärder vidtagits för att anpassa de tre parternas miljöstandarder till en 
övre nivå. På samma sätt finns en klausul för att förhindra "social dumpning". 
När det gäller ekonomisk dumpning kommer NAFTA-paneler att fa till uppgift att söka en 
konsensus. Varje förslag från en medlem om ändring av landets anti-dumpning-lagstiftning 
kommer också att bli föremål för granskning i förväg av en NAFT A-panel. 
Bestämmelserna om offentlig upphandling innebär gradvis avskaffande under en 
tioårsperiod av alla konkurrensbegränsande åtgärder från andra NAFT A-medlemmar. 
Vissa produktområden, såsom militär utrustning och baskommunikationer omfattas inte 
av dessa bestämmelser. 
Förutom vad som särskilt anges i avtalet kommer NAFTA också att fa ett direkt 
inflytande på den mexikanska lagstiftningen inom ett flertal områden. Det är exempelvis 
troligt att standardiseringssystem kommer att anpassas. 
d) Den politiska situationen 
Under de senaste månaderna har ett antal viktigare händelser präglat Mexicos politiska liv 
och medfört ett ifrågasättande av principer som hittills har betraktas som oåterkalleliga. 
De sociala och politiska problem som landet ställs inför är många och allt annat än enkla. 
Den nytillträdda mexikanska regeringens viktigaste mål är att främja genuint deltagande av 
vissa befolkningsgrupper och -klasser i landets utveckling för att befästa de reformer som 
införts, för att säkerställa pluralism och insyn i det politiska livet och för att genomföra en 
omfattande reform av rättsväsendet. 
I januari tog den nya mexikanska administrationen de första stegen i denna riktning: sedan 
den 15 januari ingår den mexikanska inrikesministern själv i den nationella 
förlikningskommitté som har till uppgift att undersöka möjliga lösningar på konflikten i 
Chiapas. 
Den 17 januari undertecknades också en pakt kallad "Avtal för demokrati" (Agreement 
for Democracy) i vilken anges en förhandlingsbas för lanseringen av vittgående reformer 
av valsystemet, av det styrande partiet (PRI) och de tre största oppositionspartierna, 
arbetarpartiet (Partido Trabajador), demokratiska revolutionspartiet (Partido de la 
Revolution Democråtica - PRD) och det nationella aktionspartiet (Partido Action 
Nacional - PAN). 
III. FÖRBINDELSERNA MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH MEXICO 
-NUVARANDE LÄGE 
De ekonomiska förbindelserna mellan Europeiska gemenskapen och Mexico har stärkts 
efter återhämtningen av den mexikanska ekonomin och i takt med att ekonomin har 
liberaliserats. 
a) Handelsflöden och investeringar 
Tabellen nedan visar handelsstatistik för unionens femton medlemsstater (i miljoner US 
dollar och som procent av den totala handeln)5 
1980 1985 1990 1993 
EG-import från: 
Mexico 
Latinamerika 
Andel i %6 2 054 
18 105 
11,3 5 275 
32 226 
16,4 3 012 
27 063 
11,1 2 421 
23 386 
10,4 
EG export till: 
Mexico 
Latinamerika 2 671 
14 738 3 091 
16 833 4 250 
16 946 6 159 
25 412 
Källa: Eurostat, Comtcxl-Databank 
Andel i % avser EG/Mcxico (import/export) jämfört med EG/Latinamcrika import/export. 
Andel i % 18,1 18,4 25,1 24,2 
Handelsbalans och förhållande export/import: 
EG/Mexico 
hände 
Isbala 
ns 
% export/import7 617 
130 -2 184 
58,6 1 238 
141,1 3 738 
254,4 
Sammanlagda nivåer för utländska direktinvesteringar från Europeiska gemenskapen, 
USA och Japan anges i tabellen nedan (i miljarder US dollar och som procentandel):8 
År Utländska 
direktinveste­
ringar USA/Kanada EG Japan 
Miljarder USD 
1990 
1991 
1992 
1993 30,31 
33,87 
37,47 
42,40 19,50 
21,96 
23,70 
27,30 6,18 
7,03 
7,78 
8,38 1,45 
1,52 
1,61 
1,69 
Procent 
1990 
1991 
1992 
1993 100 
100 
100 
100 64,3 
64,8 
63,3 
64,4 20,4 
20,8 
20,8 
19,8 4,8 
4,5 
4,3 
4,0 
Under de senaste åren har flödena av utländska direktinvesteringar förändrats (i procent) 
vilket illustreras i tabellen nedan:8 
Årliga flöden (i procent) 
År 
1990 
1991 
1992 
1993 USA/Kanada 
63,4 
69,1 
48,3 
73,1 EG 
25,0 
23,9 
20,6 
12,2 Japan 
3,3 
2,0 
2,5 
1,4 
Följande punkter bör beaktas när man studerar denna statistik: 
Export/import avser EG:s export till Mexico jämfört med EG:s import från Mexico. 
8 Källa: V informe de Gobicrno (1994), & Dircccién General de Inversiones Extraderas, SECOF1. 
10 
Exporten från gemenskapen har fördubblats sedan 1985. År 1993 utgjorde således 
exporten till Mexico 24 % av EG:s export till Latinamerika jämfört med 18 % 
1985. Omkring 90 % av exporten består av industriprodukter, där maskiner och 
transportutrustning utgör över hälften. 
Den mexikanska exporten till EG har dock gjort små framsteg med endast 13 % av 
den totala exporten. Dess värde i ecu föll med 20 % mellan 1992 och 1993. 
Mexicos andel av den totala exporten från Latinamerika föll följaktligen från 16 % 
1985 till 10 % 1993. Då kan noteras att industriprodukter utgör ca 50 % av 
landets export till gemenskapen. ' 
Gemenskapens handelsbalans med Mexico har därför förskjutits från ett 
underskott på 2 184 miljoner ecu år 1985 till ett överskott på 3 738 miljoner ecu 
år 1993. 
Mexico är den enda medlemmen i OECD som omfattas av gemenskapens GSP-
system. Det förslag som antogs av rådet i december 1994 kommer att göra det 
möjligt för Mexico att fortsätta att dra nytta av detta system. 
Europeiska investeringar i Mexico riktas huvudsakligen mot det 
privatiseringsprogram som har lanserats av administrationen under president 
Salinas. 
47 % av europeiska investeringar i Mexico går till tillverkningsindustrin, 15 % till 
transporter och kommunikationer och 12 % till sociala och privata tjänstesektorn. 
Observera att flödet av europeiska investeringar till Mexico har minskat något 
under de senaste åren.9 Omvänt har investeringar från USA och Kanada ökat, 
särskilt under 1993. Sammanlagt står EG för 20 % av den totala summan och 
USA och Kanada har tillsammans 64 %. 
Mot denna allmänna bakgrund kan nuvarande och framtida ekonomiska förbindelser 
mellan gemenskapen och Mexico sammanfattas på följande sätt: 
Sedan slutet av 1980-talet har Mexico genomfört en omfattande förändring av sin 
ekonomi. 
Som ett resultat av detta har de ekonomiska förbindelserna mellan Mexico och EG 
intensifierats och ger en rimlig antydan om möjligheterna för komplementaritet 
mellan de två parterna. Det finns dock fortfarande en mycket uppenbar obalans i 
handelsflödena vilken antyder att det finns avsevärt spelrum för ytterligare 
utveckling i syfte att omfördela handeln uppåt. 
I detta läge vore det förhastat att påstå alt denna trend beror på att europeiska investerare ersätts 
av andra. 
11 
Mexicos medlemsskap i NAFTA kan dock påverka omfattningen av våra 
handelsförbindelser eftersom det är mera troligt att avtalet på medellång sikt 
avleder mexikansk handel från EG än ökar den (särskilt i sektorer såsom 
textilprodukter, kläder och telekommunikation). 
Dessutom kommer säkert de striktare ursprungsregler som nu tillämpas för 
petrokemiska produkter och ehergiprodukter att fa en negativ effekt på europeiska 
investeringar i dessa sektorer. 
Sammanfattningsvis kan sägas att existensen av NAFTA riskerar att hindra eller till 
och med urholka de ekonomiska förbindelserna med Mexico på medellång sikt, om 
inte en ny avtalsram för förbindelserna mellan EU och Mexico snabbt kan inrättas. 
Om inte en lämplig avtalsram för förbindelserna mellan EG och Mexico finns och 
om man ser bortom ovannämnda direkta effekt på de bilaterala förbindelserna kan 
existensen av NAFTA medföra en minskning i relativa termer av europeiskt 
inflytande inom de olika multilaterala ekonomiska organisationerna. Man bör 
också hålla i minnet att NAFTA på medellång sikt förmodligen kommer att öppna 
sina dörrar för andra större latinamerikanska ekonomier. Observera också att i en 
överblickbar framtid kommer omkring 70 % av den mexikanska importen att 
komma från länder eller regioner med vilka Mexico har slutit frihandelsavtal. 
b) Samarbete mellan EG och Mexico 
Förbindelserna mellan EG och Mexico styrs av ett ramavtal om samarbete från den 26 
april 1991. 
Under de allra senaste åren har de belopp som gemenskapen anslagit för att finansiera 
samarbetet med Mexico ökat avsevärt: 
1990 6 miljoner ecu 
1991 11 miljoner ecu 
1992 13 miljoner ecu 
1993 17 miljoner ecu 
1994 20 miljoner ecu (ca) 
Ännu så länge har gemenskapen inte genomfört några traditionella samarbetsprojekt i 
Mexico (såsom landsbygdsutveckling och infrastruktur). Detta kan förklaras av Mexicos 
relativt höga BNP per capita och av landets val att basera sina förbindelser med Europa på 
partnerskap genom att dra fördel av sina ekonomiska och teknologiska framsteg. 
Detta val bekräftas genom den dynamik och kvalitet som präglar det ekonomiska 
samarbetet med Mexico och som pekar på landets beslutsamhet och det intresse det 
väcker i Europa. 
12 
I detta sammanhang kan några initiativ nämnas som goda exempel på det sätt Mexico och 
gemenskapen har lyckats med att utveckla genuint samarbete baserat på ömsesidigt 
intresse och samfinansiering: Mexico är huvudsaklig förmånstagare inom EG:s program 
för investeringspartners (EC "Investment Partners Programme" ) och en av gemenskapens 
största samarbetspartners inom det vetenskapliga och tekniska området. Ett flerårigt 
(1995-1998) program för möten mellan mexikanska och europeiska affärsmän är under 
utarbetande, och ungefar 2300 européer och 2150 mexikanska företag förväntas delta i 
detta program. 
c) Politisk dialog 
Möten mellan högre tjänstemän från Mexico och EU avspeglar ett reellt behov och har 
ökat i antal under de senaste åren. Denna dialog har dock aldrig givits någon officiellt ram. 
Som en del av det preliminära arbetet inför Europeiska rådets möte i Essen underströks 
vid ministerrådets möte i Bryssel den 28 och 29 november behovet av att intensifiera 
förbindelserna med Mexico både på politisk och ekonomisk nivå och att upprätta en 
samrådsmekanism inom en mycket snar framtid. 
Dialogen, som ursprungligen huvudsakligen fokuserade på de bilaterala aspekterna av 
förbindelserna mellan EU och Mexico, förväntas överskrida dessa gränser. Samverkan 
mellan de två sidornas intressen och uppfattningar kan verka på många områden och utan 
tvivel skulle ett stort antal multilaterala frågor kunna bli föremål för fördjupat samråd och 
bland annat kunna resultera i att de två parterna antog samordnade ståndpunkter inom 
vissa multilaterala organisationer. 
IV. MOT NÄRMARE FÖRBINDELSER MELLAN UNIONEN OCH MEXICO 
Moderniseringen och liberaliseringen av den mexikanska ekonomin har redan kommit en 
bra bit på väg och det tycks troligt att närmare förbindelser mellan gemenskapen och 
Mexico skulle göra det möjligt för landet att övervinna några av de återstående hindren 
och sålunda medverka till att förverkliga dess strävanden att etablera sig på den 
internationella ekonomiska arenan, genom att sträcka sig längre än den regionala nivån för 
att bli en ekonomisk partner och handelspartner i världsklass. 
Europeiskt affärsliv har spelat en viktig roll ända från begynnelsen och denna närvaro -
både handelsintressen och investeringar - har bidragit till att förbereda den mexikanska 
industrin för konkurrensen på världsmarknaderna. Den har också hjälpt Europa att säkra 
fördelaktiga ekonomiska positioner. 
Trots den senare tidens finansiella svårigheter börjar Mexico skörda frukterna av sitt 
modiga ekonomiska reformprogram. Om detta fortsätter kommer, med tanke på landets 
medlemsskap i NAFTA, en betydande konsumentmarknad med stor tillväxtpotential att ta 
form. 
13 
Om EU misslyckas med att vidta lämpliga åtgärder, riskerar dess förbindelser med Mexico 
att urholkas på grund av NAFTA:s existens, särskilt om andra latinamerikanska länder 
ansluter sig. De tillgängliga siffrorna om direktinvesteringar visar att den risk som de 
europeiska aktörerna löper att bli marginaliserade är i högsta grad påtaglig. 
Som ett resultat av Uruguayrundan är dessutom Mexicos bundna tullsatser mycket högre 
än de som i själva verket tillämpas. För närvarande ligger Mexicos tullar i genomsnitt på 
20 %, medan de bundna tullarna ligger på 35 % och når ända upp till 50 %f för vissa 
produkter. 
Det nuvarande avtalet erbjuder inga medel för att möta nya utmaningar även om det är 
viktigt för att främja närmare förbindelser mellan EU och Mexico. Kommissionen har i 
enlighet med de riktlinjer som fastställts av olika rådsmöten tagit kontakt med de 
mexikanska myndigheterna för att diskutera den nya ramen för förbindelserna mellan 
Mexico och EU. 
V. PRAKTISKA SLUTSATSER 
Kommissionen anser att endast ett avtal som kombinerar ekonomiskt partnerskap och 
politiskt samråd till f^llo skulle kunna tillgodose unionens och Mexicos ömsesidiga 
intressen. Ett sådant avtal skulle syfta till att stärka samarbetet mellan EG och Mexico 
baserat på ett balanserat och ömsesidigt fördelaktigt partnerskap som omfattar 
ekonomiska, politiska och kommersiella aspekter. 
När det gäller handel bör en form av liberalisering förutses, vars faktiska omfattning och 
praktiska detaljer skulle bestämmas av det förhandlingsmandat som fastställs efter 
diskussioner i olika rådsorgan. Under alla förhållanden kommer kommissionen att 
säkerställa att dess förslag helt överensstämmer med gemenskapens internationella 
åtaganden, inklusive de som sammanhänger med medlemsskapet i WTO. 
Ökat samarbete, vilket också skulle omfatta politiska frågor, skulle också eftersträvas. 
I enlighet med grunddokumentet om förbindelser mellan EU och Latinamerika och de 
Västindiska länderna som antogs av rådet vid dess möte den 31 oktober 1994, i vilket 
unionen bekräftade sin villighet att inleda diskussioner i syfte att slutföra nya, mer 
ambitiösa avtal som vore bättre avpassade för den ekonomiska potential som 
karakteriserar våra partners i regionen skulle avtalet omfatta tre områden: politiska frågor, 
ekonomiska frågor och samarbete. 
a) Politiska frågor 
Det ligger i EU:s intresse att stärka dialogen med Mexico. De mekanismer som väljs för 
politiska samråd bör ta hänsyn till det faktum att Mexico inom NAFTA är partner till 
sådana länder som USA och Kanada, med vilka EU har avtalat om formella förfaranden 
för politisk dialog. Den särskilda förbindelsen mellan EU och dessa två länder på 
säkerhetsområdet skall dock inte förbises. 
14 
Den politiska dialogen skulle baseras på respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, god 
förvaltning och rättsstaten, som är en av grundsatserna för förbindelser mellan de två 
parterna. 
Samråd skulle ta formen av möten på president- och ministernivå liksom mellan högre 
tjänstemän från Mexico och de olika EU-institutionerna, inklusive kommissionen. På 
presidentnivå skulle möten mellan den mexikanske presidenten, och rådets och 
kommissionens ordförande äga rum vartannat år. När det gäller de övriga nivåerna skulle 
frekvensen bestämmas av de behov som fastställs gemensamt av de två parterna. Under 
alla förhållanden skulle åtgärder vidtas för att fortsätta dialogen på basis av förutbestämda 
planer vari man angivit ämnen av ömsesidigt intresse för diskussioner. 
De faktiska reglerna skulle anges i en högtidlig förklaring som undertecknas av de två 
parterna på högsta nivå. 
Med hänsyn till att den nuvarande mexikanska administrationen förklarat sig ha för avsikt 
att sträva efter politisk öppenhet och insyn, skulle EU vara särskilt angelägen att främja 
utbyte mellan de två parternas olika politiska organ, exempelvis genom att organisera 
regelbundna kontakter mellan Europaparlamentet och det mexikanska parlamentet. 
b) Ekonomiska frågor 
I sinom tid, och när det gäller ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser, skulle 
endast ett avtal som innebär gradvis och ömsesidig liberalisering av handeln som helhet, 
med hänsynstagande till vissa produkters känslighet och i linje med relevanta WTO-regler, 
kunna göra det möjligt att uppnå optimala nivåer för handelsflödena i båda riktningarna. 
Härvidlag kommer kommissionen att se till att dess försjag förenar kraven i den 
gemensamma jordbrukspolitiken med gemenskapens internationella åtaganden, inklusive 
skyldigheterna inom WTO. 
Innan förhandlingarna har inletts skulle ett särskilt protokoll slutas som syftar till att 
kontrollera bedrägeri och som ger ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor och när 
det gäller ursprungsregler. 
I avvaktan på resultatet av förhandlingarna skulle de två parterna behålla de faktiska 
nuvarande villkoren för tillträde till sina respektiva marknader. 
Som rekommenderas i det grunddokument om förbindelserna mellan EU och 
Latinamerika som antogs av rådet vid dess möte den 31 oktober 1994, bör det också 
finnas bestämmelser om samarbete och dialog i handelsfrågor och om liberalisering av 
rörligheten för tjänster och kapital. I tillägg till det ömsesidiga avvecklandet av tullar 
skulle särskild vikt fästas vid en gradvis och ömsesidig liberalisering av investeringsvillkor 
samt lagstiftning om produkter och tjänster. 
En sådan metod är motiverad bland annat i ljuset av följande överväganden: 
15 
Genom att bygga på sina erfarenheter inom NAFTA skulle Mexico kunna klara av 
de ekonomiska följderna av liberalisering av handeln med EU. 
Utsikterna till en avtalsram skulle tjäna som ett kraftfullt incitament för europeiska 
produktiva investeringar i Mexico och detta skulle i hög grad medverka till att 
förbättra landets finansiella situation. 
Utan en ny mera fördelaktig avtalsram för handeln lämnas Mexico avsevärt 
spelrum för att skydda sin marknad samtidigt som det höjer sina tullnivåer inom 
GATT-gränserna. 
En handelsliberalisering med Mexico skulle göra det möjligt för Mexico och EU 
att öka den bilaterala handeln och göra det mesta av de ömsesidiga fördelar som 
NAFTA-medlemsskapet medför. 
För jordbruksprodukter skulle liberaliseringsfördelarna bli mindre påtagliga 
(exporten förväntas växa med 14 - 15 % under de närmaste tio åren). 
Liberalisering skulle ses som ett tecken på styrka och ökad stabilitet av europeiska 
investerare, som skulle betrakta detta som en garanti för sina investeringar i 
Mexico och ett medel för att sprida dem. 
De mest vinstgivande sektorerna förväntas bli energisektorn, offentlig upphandling 
och finansiella tjänster. 
Förhandlingar om handelsliberalisering med Mexico skulle för EU:s del underlättas 
av den inträdande nya administrationen (som är starkt positiv till frihandel) och 
landets nyligen vunna NAFT A-erfarenhet. Allmänt sett skulle förhandlingarna inte 
utgöra något större problem eftersom Mexicos ekonomi har utmärkta 
tillväxtmöjligheter, dess exportstruktur huvudsakligen riktas mot USA och dess 
sektorspecialisering kompletterar unionens. 
Dessutom skulle betydelsen av de närmare politiska band som förespråkas av båda 
parter minska om dessa inte åtföljdes av ett ekonomiskt och handelsmässigt 
partnerskap av samma dignitet. 
c) Samarbete 
Vi vet av erfarenhet att Mexico söker långtgående samarbete som gynnar bägge parter 
och som kan leda till en ökning av ekonomins konkurrenskraft och internationella 
ställning. Sålunda skulle, parallellt med mer ambitiösa program för att främja kontakter 
mellan företag från båda sidorna, ett administrativt samarbete utvecklas i syfte att 
underlätta handeln mellan parterna. I detta sammanhang bör särskilda ansträngningar 
göras när det gäller miljösamarbete (projekt för att främja överföring av europeisk 
teknologi), vetenskapligt och tekniskt samarbete, utbildning och yrkesutbildning. 
Det nya avtalet skulle i motsats till det befintliga avtalet ge Mexico möjlighet att delta i 
vissa europeiska samarbetsprojekt och -program som fokuserar på: 
industri, 
utbildning och kultur, 
forskning och utveckling, 
informations- och telekommunikationsteknik och informationssamhället. 
När det gäller industriellt samarbete skulle en bredare dialog och ad hoc-initiativ när det 
gäller omstrukturering av informationsteknik och telekommunikationsföretag inledas. 
Förhandlingsdirektivet för det framtida avtalet skulle dessutom innefatta riktlinjer för den 
avtalsram som behövs för att säkerställa utvecklingen av informationssamhället. 
Det skulle också finnas spelrum för att inkludera mexikanska partners i pilotprojekt som 
drivs av europeiska företag. 
Det vore också möjligt att förhandla om särskilda avtal i ämnen såsom statistik- och 
tullsamarbete, konkurrens, indirekta skatter, standardisering, energiproduktion, utbildning 
och yrkesutbildning. 
d) Praktisk uppföljning 
I ljuset av vad som sägs ovan och i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets 
möten på Korfu och i Essen uppmanar kommissionen rådet att godkänna den föreslagna 
strategin i syfte att sluta ett avtal med Mexico som kombinerar ekonomiskt partnerskap 
och politiskt samråd. 
Kommissionen kommer att för rådet lägga fram .det nödvändiga utkastet till 
förhandlingsdirektiv under det kommande året. 
Framsteg i genomförandet av den strategi som skisseras ovan kommer regelbundet att 
granskas av rådet (allmänna frågor). 
17 

KOM(95) 3 slutlig 
DOKUMENT 
SV u 
Katalognummer : CB-CO-95-039-SV-C 
ISBN 92-77-85355-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg