Förslag till RÅDETS BESLUT om att godkänna kommissionens förordning om tillämpningen av Euratoms kärnämneskontroll

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

I artikel 79 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen står att "kommissionen skall kräva att driftrapporter upprättas och tillhandahålls för att möjliggöra bokföring av förbrukade eller framställda malmer, råmaterial och speciella klyvbara material. - - - Arten och räckvidden av de förpliktelser som avses ... skall anges i en förordning utfärdad av kommissionen och godkänd av rådet."

På grundval av denna artikel har kommissionen utarbetat och rådet antagit kommissionens förordning (Euratom) nr 3227/76 om tillämpningen av bestämmelserna om säkerhetskontroll inom Euratom. Förordning nr 3227/76 återspeglar läget inom kärnkraftsindustrin och informationstekniken vid den tidpunkt då den utarbetades. Nu, 25 år senare, föreslås en ny förordning som beaktar både den tekniska utvecklingen och de förändringar den rättsliga ramen genomgått.

2. Behovet av en ny förordning

Alltsedan kommissionens förordning nr 3227/76 trädde i kraft för nästan 25 år sedan har kommissionen med dess stöd kunnat fullgöra sina skyldigheter enligt Euratomfördraget, särskilda avtal om kärnämneskontroll mellan kommissionen, IAEA och medlemsstaterna och avtal om kärntekniskt samarbete mellan kommissionen och leverantörsstater (dvs. Förenta staterna, Kanada och Australien).

Emellertid har under årens lopp ett antal begränsningar och problem framkommit som vid sidan av den förändrade rättsliga ramen innebär att vissa aspekter i förordningen är föråldrade.

2.1. Förändringar av den rättsliga ramen

- Kommissionsledamot Antonio Cardoso e Cunha och IAEA:s generaldirektör Hans Blix avtalade den 28 april 1992 om ett nytt tillvägagångssätt för partnerskap. Som en följd av detta avtal krävs att rapporteringen till IAEA ändras, och dessa ändringar måste beaktas i den nya förordningen.

- Tilläggsprotokollet - som undertecknades den 22 september 1998 - till avtalen om kärnämneskontroll mellan Europeiska gemenskapens medlemsstater, gemenskapen och Internationella atomenergiorganet syftar till att ytterligare främja icke-spridning av kärnvapen genom att öka genomslagskraften och förbättra effektiviteten hos atomenergiorganets system för kärnämneskontroll. Enligt protokollet måste ytterligare bestämmelser om rapportering till atomenergiorganet, för vilken gemenskapen bär det rättsliga ansvaret, införas i den nya förordningen.

2.2. Utvidgningen av Europeiska gemenskapen

Under de 25 år som förordning nr 3227/76 varit i kraft har antalet medlemsstater i Europeiska unionen ökat från nio (1976) till femton (för närvarande) och förväntas att öka ytterligare inom den närmaste framtiden vid kandidatländernas anslutning till EU. En följd av detta är att antalet kärntekniska anläggningar som rapporterar till Euratom har ökat avsevärt och förväntas bli ännu större. Därför är införandet av en reviderad förordning mycket angeläget. Av uppenbara tekniska skäl vore det att föredra att den nya förordningen träder i kraft före den kommande utvidgningen.

2.3. Framsteg inom kärnkraftsindustrin

Av de framsteg som skett inom kärnkraftsindustrin under de senaste 25 åren förtjänar idrifttagandet av stora anläggningar för hantering av kärnämne i lös form, användningen av MOX-bränsle, användningen av anläggningar för långtidsförvaring samt stängning och avveckling av anläggningar att nämnas som exempel på fall där en ny förordning kommer att underlätta rapporteringen betydligt.

2.4. Moderna rapporteringsformer

Under de senaste åren har kommissionen uppmuntrat användningen av datoriserad registrering och rapportering samt elektronisk överföring av data. Detta är i enlighet med det beslut som fattades vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 och som understryker behovet av att främja utvecklingen av den allra senaste informationstekniken och andra slags telekommunikationsnät. Genom en ny förordning skulle man ta hänsyn till den senaste utvecklingen inom data- och telekomområdet och avskaffa de mängd- och formatbegränsningar som finns i förordning nr 3227/76. På det viset skulle man uppfylla de önskemål som driftansvariga för kärntekniska företag i unionen ofta lagt fram.

3. Huvudinslagen i den nya förordningen

Mot bakgrund av det ovan nämnda har kommissionens ansvariga utarbetat ett förslag till en ny förordning med följande viktigare inslag:

- Tillägg av artiklar och bilagor om rapportering i enlighet med tilläggsprotokollet. I den nya förordningen har endast tagits med de stycken i protokollet enligt vilka kommissionen - ensam eller tillsammans med den berörda medlemsstaten - bär det rättsliga ansvaret för att informera IAEA.

- Rapportering om avfall: Tydliga definitioner av avfallskategorier, nya inventarieförändringskoder och särskilda bilagor för rapportering om överföring av avfall har införts i enlighet med den nuvarande praxisen inom industrin och de erfarenheter som man har av effektiv bokföring och kontroll av avfall enligt Euratomfördraget. Detta följer också de mer omfattande bestämmelserna om avfallsrapportering som införts genom tilläggsprotokollet.

- Möjlighet till förenklad rapportering: För anläggningar där det finns material av lägre strategiskt värde införs en uppsättning bestämmelser och förfaranden som innebär att färre uppgifter behöver lämnas och att rapporteringen inte måste ske lika ofta.

- Ny rapportutformning: Innebär ändringar av bokföringsrapporternas uppställning och innehåll. Särskilt viktigt är att man valt ett etiketterat dataformat (labelled format), dvs. ett format bestående av namngivna fält med vissa egenskaper. Fältlängden är inte begränsad, fälten kan stå i godtycklig inbördes ordning, och formatet underlättar införandet av nya dataelement. Till de mest betydelsefulla innehållsmässiga ändringarna hör införandet av inventarieförändringskoder för avfallsredovisning och nukleär transformation, nya korrigeringsmekanismer och nya dataelement för att förbättra den inbördes överensstämmelsen mellan uppgifterna och hänvisningarna till rapporter.

- Ett antal mindre ändringar har också gjorts, som t.ex. att gram är den enda viktenheten och att elektronisk registrering och rapportering krävs.

4. Slutsatser

Den föreslagna nya förordningen om tillämpningen av bestämmelserna om Euratoms kärnämneskontroll svarar mot de nya behov inom kärnämnesrapporteringen som uppkommit till följd av den nya rättsliga ramen, utvecklingen inom kärnkraftsindustrin och de möjligheter som informationstekniken erbjuder.

Därför uppmanas rådet att godkänna det bifogade förslaget till förordning genom att anta rådets beslut, som bifogas.

Förslag till RÅDETS BESLUT om att godkänna kommissionens förordning om tillämpningen av Euratoms kärnämneskontroll

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artiklarna 77, 78, 79 och 81 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

Det är viktigt att kraven i kommissionens förordning (Euratom) nr 3227/76 av den 19 oktober 1976 om tillämpning av bestämmelserna om säkerhetskontroll inom Euratom [1] följer den gällande rättsliga ramen och framstegen inom kärn- och informationstekniken.

[1] EGT L 363, 31.12.1976, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (Euratom) nr 2130/93 (EGT L 191, 31.7.1993, s. 75).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härigenom godkänns kommissionens förordning om tillämpningen av Euratoms kärnämneskontroll.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n): Transport och energi (06)

Verksamhet(er): Nukleär säkerhetskontroll (06-05) (numera "kärnämneskontroll")

Verksamhetens beteckning: // Förordning om tillämpningen av bestämmelserna om Euratoms kärnämneskontroll

1. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER (nummer och beteckning)

B4-2000: // Säkerhetsinspektioner på plats och utbildning av inspektörer

B4-2020: // Provtagning och analyser, utrustning, specifika arbeten, betalning för tjänster och transport

B4-2021: // Särskild kontroll av stora anläggningar för upparbetning av plutonium

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1. Årlig verksamhet som påförs kapitel B4-2 från och med 2002. Förväntade sammanlagda anslag för verksamheten: ungefär 4 miljoner euro i åtagandebemyndiganden

2.2. Tillämpningsperiod: Inkörningsperioden löper från 2002 till 2005. Därefter kommer en årlig basverksamhet att upprätthållas (fyra tjänstemän och 0,600 miljoner euro/år). De bemyndiganden för åren 2002-2005 som anges i 2.3 är endast preliminära. De slutliga beloppen kommer att fastställas i samband med de årliga budgetförfarandena.

2.3. Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkt 7.2 och 7.3)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4. Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

[X] Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen. Verksamheten kommer att finansieras genom att en del av den återstående marginalen till utgiftstaket för rubrik 3 används.

Förslaget kräver i förekommande fall tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

2.5. Påverkan på inkomsterna

[X] Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

ELLER

Inkomsterna påverkas enligt följande:

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

* Förutom genomförandet av tilläggsprotokollet (åtgärd 4 nedan)

4. RÄTTSLIG GRUND

Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, artiklarna 77, 78, 79 och 81.

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behovet av gemenskapsåtgärder

5.1.1. Mål för åtgärden

Se "Motivering".

5.1.2. Förhandsutvärdering

Se "Motivering".

5.1.3. Åtgärder som vidtagits till följd av en efterhandsutvärdering

Se "Motivering".

5.2. Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

Den nya förordningen svarar mot de ändrade behov som uppstått för rapportering av kärnämne till följd av den nya rättsliga ramen (dvs. tilläggsprotokollet), framstegen inom kärnkraftsindustrin och de större möjligheter som informationstekniken erbjuder. Man hoppas också att den nya förordningen skall bidra till att förenkla den europeiska lagstiftningen inom detta område.

Man planerar att genomföra den nya förordningen framgångsrikt med hjälp av följande fyra huvudåtgärder:

Åtgärd 1: Ändring av det centrala systemet för bokföring av kärnämne (dvs. CMF-2 - Comptabilité Matières Fissiles-2 - som används på huvudkontoret för Euratoms organ för kärnämneskontroll i Luxemburg, ESO) för att anpassa det till de ändringar av format och dataelement som införs genom den nya förordningen.

Åtgärd 2: Nya programmoduler för validering och rapportering på fältet. Modulerna kommer att tillhandahållas de driftansvariga för kärntekniska anläggningar och kommissionens inspektörer som arbetar med kärnämneskontroll. De är avsedda för fältbruk och används för validering och för kontroll av att rapporterna stämmer innan de sänds till Luxemburg.

Åtgärd 3: Utbildningsseminarier och informationsmaterial om tillämpningen av den nya förordningen.

Här ingår framtagning av utbildningsmoduler, bl.a. ett multimedieprogram för självstudier, samt anordnande av seminarier om innehållet i och tillämpningen av den nya förordningen. Seminarierna riktar sig till de driftansvariga för kärntekniska anläggningar och andra som berörs av den nya förordningen (t.ex. statliga myndigheter och kommissionens inspektörer). Målet är att göra deltagarna förtrogna med de nya rapporteringsbestämmelserna.

Åtgärd 4: Genomförande av de åtgärder som blivit aktuella genom tilläggsprotokollet till avtalen med IAEA och som omfattas av den nya förordningen.

Åtgärd 4 består av fyra delar. Del 1 omfattar ändringarna av de nuvarande informationssystemen (på huvudkontoret) och utveckling av nya informationssystem för att kunna hantera den information som kommer in till huvudkontoret för behandling som en följd av de ytterligare rapporteringskrav som ställs genom tilläggsprotokollet. Del 2 gäller behandlingen och verifieringen av inkomna data, medan del 3 rör anordnandet av utbildningsseminarier för driftansvariga och inspektörer när det gäller genomförandet av tilläggsprotokollet. Delarna 2 och 3 kommer sannolikt att vara arbetsintensiva under de första två år under vilka den nya förordningen genomförs. Del 4 omfattar EU-inspektörernas resor för kompletterande tillträde till anläggningarna i enlighet med tilläggsprotokollet.

5.3. Genomförandebestämmelser

De planerade åtgärderna kommer att genomföras genom förvaltning som sköts direkt av ordinarie personal på kommissionen. IT-utvecklingsarbetet kommer att läggas ut på externa avtalsparter.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1. Totala budgetkonsekvenser för del B (för hela programtiden)

6.1.1. Finansiellt stöd

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

6.2. Kostnadsberäkning per åtgärd för del B (för hela programtiden)

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

*Se närmare uppgifter i bilagan "Resurskonsekvenser av nya Euratom-förordningen"

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1. Personalbehov för åtgärden (genomsnitt för hela programtiden)

>Plats för tabell>

Behoven av personalresurser och administrativa resurser kommer att täckas inom ramen för det årliga anslag som beviljats det generaldirektorat som sköter förvaltningen.

7.2. Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.

7.3. Övriga administrativa utgifter till följd av verksamheten

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.

(1)Ange vilken typ av kommitté samt vilken av de två kategorierna den tillhör.

I. Totalbelopp/år (tabell 7.2 + 7.3)

II. Verksamhetens längd

III. Totalkostnad för verksamheten (I x II) // euro

år

euro

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1. Metod för uppföljning

Det förväntade resultatet i slutet av insatsen skulle kunna beskrivas på följande sätt:

Det modifierade centrala systemet för bokföring av kärnämne bör ha tagits i bruk och fungera väl (åtgärd 1). Validerings- och rapporteringsmodulerna bör ha tagits fram och satts i fältbruk (åtgärd 2). Utbildningen i hur driftansvariga för kärntekniska anläggningar skall rapportera enligt den nya förordningen bör vara avslutad (åtgärd 3). De åtgärder enligt tilläggsprotokollet som omfattas av den nya förordningen bör vara genomförda. Detta innebär att de informationssystem som beskrivs i åtgärd 4, del 1, bör ha tagits i bruk, förfarandena för inmatning, kontroll och behandling av deklarationerna enligt tilläggsprotokollet har utarbetats (åtgärd 4, del 2), utbildningen av rapportörerna (dvs. de driftansvariga och områdesföreträdare) har avslutats (åtgärd 4, del 3) och avtalet om kompletterande tillträde har börjat tillämpas (åtgärd 4, del 4).

Enligt planerna kommer alla åtgärder enligt den nya förordningen i slutet av verksamhetsperioden (2005) att utföras rutinmässigt.

8.2. Planerad form och tidsplan för utvärderingar

Framstegen inom varje åtgärd kommer att utvärderas årligen. Utvärderingen kommer att bestå i en jämförelse av läget för respektive åtgärd i förhållande till planen i det fleråriga programmet.

I den slutliga utvärderingen kommer man att som grundläggande måttstock använda i hur hög grad åtgärderna enligt den nya förordningen har genomförts.

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

1. Erforderliga planeringsåtgärder.

2. Grundlig testning av utrustning och resultatredovisning enligt avtalen.

3. Avstämning av fakturor mot verkliga utgifter och kontroll av att de överensstämmer med den utrustning som levererats och det arbete som utförts.

BILAGA

Resurskonsekvenser av nya Euratom-förordningen

>Plats för tabell>

Resurskonsekvenser av nya Euratom-förordningen

>Plats för tabell>

BILAGA

Utkast till KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EURATOM) nr .../...

av den

om tillämpningen av Euratoms kärnämneskontroll

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Kommissionens förordning (Euratom) nr ................./....... om tillämpningen av Euratoms kärnämneskontroll

Del I // Tillämpningsområde och definitioner

Del II // Grundläggande teknisk beskrivning och särskilda kontrollbestämmelser

Del III // Bokföring av kärnämne

Del IV // Överföringar mellan stater

Del V // Särskilda bestämmelser

Del VI // Tillämpning av särskilda bestämmelser inom kärnvapenmedlemsstaternas territorier

Del VII // Slutbestämmelser

Bilaga I // Frågeformulär för den grundläggande tekniska beskrivningen för anläggningarna

// I-A: Reaktorer

// I-B: Kritiska anläggningar och nolleffektanläggningar

// I-C: Konverterings-, framställnings- och upparbetningsanläggningar

// I-D: Lagringsanläggningar

// I-E: Anläggningar för isotopseparation

// I-F: Anläggningar som använder kärnämne i mängder över ett effektivt kilogram

// I-G: Anläggningar som endast innehar små mängder av kärnämne

// I-H: Anläggningar för hantering, lagring eller behandling av avfall

// I-J: Övriga anläggningar

Bilaga II // Allmän beskrivning av området

Bilaga III // Inventarieförändringsrapport (ICR)

Bilaga IV // Materialbalansrapport (MBR)

Bilaga V // Förteckning över fysiskt inventarium (PIL)

Bilaga VI // Förhandsanmälan om export eller avsändning av kärnämne

Bilaga VII // Förhandsanmälan om import eller mottagande av kärnämne

Bilaga VIII // Redovisning av malm som exporteras eller avsänds

Bilaga IX // Ansökan om undantag

Bilaga X // Årsrapport eller exportrapport om kärnämne för vilket undantag beviljats

Bilaga XI // Riktlinjer för delgivning av ramprogrammet för verksamheter

Bilaga XII // Förhandsanmälan om vidarebehandling av avfall

Bilaga XIII // Meddelande om export eller avsändning av konditionerat avfall

Bilaga XIV // Meddelande om import eller mottagande av konditionerat avfall

Bilaga XV // Årsrapport om byte av plats för konditionerat avfall

Utkast till KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EURATOM) nr .../...

av den

om tillämpningen av Euratoms kärnämneskontroll

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artiklarna 77, 78, 79 och 81 i detta,

med beaktande av rådets godkännande, och

av följande skäl:

(1) Kommissionens förordning (Euratom) nr 3227/76 av den 19 oktober 1976 om tillämpning av bestämmelserna om säkerhetskontroll inom Euratom [2], senast ändrad genom förordning (Euratom) nr 2130/93 [3], innehåller närmare bestämmelser om arten och omfattningen av de krav som anges i artiklarna 78 och 79 i fördraget.

[2] EGT L 363, 31.12.1976, s. 1.

[3] EGT L 191, 31.7.1993, s. 75.

(2) Med hänsyn inte bara till de ökande mängder av kärnämne som framställs, används, transporteras och återvinns inom gemenskapen, utan också till utvecklingen av handeln med dessa material samt den framtida utvidgningen av Europeiska unionen, är det ytterst viktigt, i syfte att garantera kärnämneskontrollens effektivitet, att arten och omfattningen av de krav som omnämns i artikel 79 i fördraget och som anges i förordning (Euratom) nr 3227/76 aktualiseras mot bakgrund av utvecklingen, särskilt med avseende på kärn- och informationsteknik.

(3) Konungariket Belgien, Konungariket Danmark, Republiken Finland, Republiken Grekland, Irland, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, , Republiken Portugal, Konungariket Spanien, Konungariket Sverige, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Österrike och Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) är parter i ett avtal [4] med Internationella atomenergiorganet rörande tillämpningen av artikel III.1 och III.4 i Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen. Detta avtal trädde i kraft den 21 februari 1977 och kompletteras av ett tilläggsprotokoll [5] som undertecknades den 22 september 1998.

[4] EGT L 51, 22.2.1978, s. 1.

[5] EGT L 67, 13.3.1999, s. 1.

(4) Avtalet innehåller ett särskilt åtagande av gemenskapen vad gäller genomförandet av kärnämneskontroll för råmaterial och speciellt klyvbart material inom territorier tillhörande de medlemsstater som inte har egna kärnvapen och som är parter i Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen.

(5) De förfaranden som föreskrivs genom detta avtal är resultatet av mycket omfattande internationella förhandlingar med Internationella atomenergiorganet om tillämpningen av artikel III.1 och III.4 i Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen. Atomenergiorganets styrelse har godkänt förfarandena.

(6) Gemenskapen, Förenade kungariket och Internationella atomenergiorganet är parter i ett avtal om kärnämneskontroller i Förenade kungariket i anslutning till Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen [6]. Detta avtal trädde i kraft den 14 augusti 1978 och kompletteras av ett tilläggsprotokoll som undertecknades den 22 september 1998.

[6] IAEA-dokument INFCIRC/263 från oktober 1978.

(7) Gemenskapen, Frankrike och Internationella atomenergiorganet är parter i ett avtal om kärnämneskontroller i Frankrike [7]. Detta avtal trädde i kraft den 12 september 1981 och kompletteras av ett tilläggsprotokoll som undertecknades den 22 september 1998.

[7] IAEA-dokument INFCIRC/290 från oktober 1981.

(8) Inom Frankrikes och Förenade kungarikets territorier kan några anläggningar eller delar av anläggningar liksom vissa material ingå i produktionsförloppet för försvarets behov. Därför bör särskilda förfaranden för kärnämneskontroller som tar hänsyn till dessa omständigheter tillämpas.

(9) Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 underströks behovet av att främja utvecklingen av den senaste informationstekniken och andra telekommunikationsnät samt innehållet i näten.

(10) Mot bakgrund av det ovan nämnda bör förordning (Euratom) nr 3227/76 upphöra att gälla och ersättas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Del I Tillämpningsområde och definitioner

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs kraven för tillämpningen av Euratoms kärnämneskontroll.

Denna förordning skall inte tillämpas på innehavare av slutprodukter som används för icke-nukleära ändamål och som innehåller kärnämne som inte kan återvinnas.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

1. icke-kärnvapenmedlemsstat: Belgien, Danmark, Finland, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland eller Österrike.

2. kärnvapenmedlemsstat: Frankrike eller Förenade kungariket.

3. tredje land: varje stat som inte är medlem av Europeiska atomenergigemenskapen.

4. kärnämne: speciella klyvbara material, råmaterial och malmer i enlighet med definitionen i artikel 197 i Euratom-fördraget.

5. avfall: kärnämne i koncentrationer eller kemiska former som inte tillåter återvinning för närvarande och som kan deponeras.

6. förvarat avfall: avfall som uppmätts eller beräknats på grundval av mätningar och som har överförts till en specifik plats inom materialbalansområdet varifrån det skulle kunna återvinnas. Avfall som hör till denna kategori har ännu inte konditionerats och lönar sig inte att återvinna med nuvarande teknik.

7. konditionerat avfall: avfall som uppmätts eller beräknats på grundval av mätningar och som har konditionerats på ett sådant sätt (t.ex. genom inneslutning i glas, cement, betong eller bitumen) att det inte lämpar sig för ytterligare nukleär användning.

8. utsläpp i miljön: avfall som uppmätts eller beräknats på grundval av mätningar och som oåterkalleligt släppts ut i miljön genom utsläpp som skett med tillstånd.

9. kategori (av kärnämne): naturligt uran, utarmat uran, uran anrikat med uran-235 eller uran-233, torium, plutonium och varje annat material som rådet kan bestämma, varvid rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen.

10. artikel: identifierbar enhet, såsom en bränslepatron eller en bränslestav.

11. sats: en mängd av kärnämne som behandlas som en enhet för bokföringsändamål vid en nyckelmätpunkt, och för vilket sammansättningen och mängden definierats genom en enda uppsättning av specifikationer eller mätningar. Kärnämnet kan vara i lös form eller inneslutet i ett antal identifierbara artiklar.

12. satsuppgifter: den sammanlagda vikten av varje grundämne som ingår i kärnämne och, i fråga om plutonium och uran, den isotopiska sammansättningen i tillämpliga fall. För rapporteringsändamål skall vikten av enskilda artiklar i satsen adderas före avrundningen till närmaste enhet.

13. bokfört inventarium av ett materialbalansområde: den algebraiska summan av den senaste fysiska inventeringen av materialbalansområdet och av alla inventarieförändringar som har ägt rum sedan den fysiska inventeringen gjordes.

14. effektivt kilogram: en särskild enhet som används vid kontroll av kärnämne som avser följande:

a) Plutonium: dess vikt i kilogram.

b) Uran med en anrikning av 0,01 (1 %) och däröver: dess vikt i kilogram, multiplicerad med kvadraten på dess anrikning.

c) Uran med en anrikning under 0,01 (1 %) och över 0,005 (0,5 %): dess vikt i kilogram multiplicerad med 0,0001.

d) Utarmat uran med en anrikning av 0,005 (0,5 %) eller mindre, och för torium, dess vikt i kilogram multiplicerad med 0,00005.

15. nyckelmätpunkt: en plats där kärnämne föreligger i sådan form att det kan mätas för att bestämma materialflödet eller inventariet, vilket inbegriper, men är inte begränsat till, de platser där kärnämne förs in i, lämnar eller lagras i materialbalansområden.

16. materialbalansområde: ett område som, för att upprätta materialbalansen, är sådant att

a) mängden kärnämne i varje överföring till eller från varje materialbalansområde kan fastställas, och där

b) det fysiska inventariet av kärnämne i varje materialbalansområde kan fastställas, om så behövs, i enlighet med närmare angivna förfaranden.

17. oredovisad kärnämnesmängd: skillnaden mellan fysiskt inventarium och bokfört inventarium.

18. fysiskt inventarium: summan av alla uppmätta eller härledda skattningar av mängder kärnämne i satser som finns vid en given tidpunkt inom ett materialbalansområde som erhållits genom angivna förfaranden.

19. avsändare-mottagaredifferens: skillnaden mellan den mängd av kärnämne i en sats som uppmätts vid det mottagande materialbalansområdet och den som det avsändande materialbalansområdet uppgivit.

20. källuppgifter: de uppgifter, som dokumenterats under mätning eller kalibrering eller som används för att härleda empiriska relationer, som identifierar kärnämne och ligger till grund för satsuppgifter och som inbegriper: föreningens vikt, omvandlingsfaktorer för att fastställa vikten av grundämnen, specifik vikt, grundämneskoncentration, isotopförhållanden, förhållande mellan volym och manometeravläsningar och förhållande mellan framställt plutonium och genererad effekt.

21. område: en yta som anges av gemenskapen och medlemsstaten och som omfattar en eller flera anläggningar, inklusive stängda anläggningar, enligt definitionen i deras relevanta grundläggande tekniska beskrivning.

När det gäller en stängd anläggning där kärnämne i mängder mindre än ett effektivt kilogram användes regelbundet, avser termen endast platser med högaktiva celler eller platser där verksamhet med anknytning till konvertering, anrikning, bränsleframställning eller upparbetning bedrevs.

Område skall också omfatta följande: alla installationer som lokaliserats till anläggningarna för att tillhandahålla eller utnyttja väsentliga tjänster, inbegripet högaktiva celler för bearbetning av bestrålat material som inte innehåller kärnämne; anläggningar för bearbetning, lagring och slutförvaring av avfall; byggnader som kan knytas till verksamheter som anges i bilaga 1 till tilläggsprotokollet och som identifieras av den berörda staten.

22. områdesföreträdare: en person eller ett företag som medlemsstaten har utsett till ansvarig för de meddelanden som avses i artikel 3.2.

23. anläggning: en reaktor, en kritisk anläggning, en konverteringsanläggning, en framställningsanläggning, en upparbetningsanläggning, en anläggning för isotopseparation, en särskild anläggning för lagring, en anläggning för hantering, lagring eller behandling av avfall eller varje annan anläggning där kärnämne regelbundet används.

24. nedlagd anläggning: anläggning eller plats där kvarvarande strukturer och den utrustning som krävs för dess användning avlägsnats eller gjorts obrukbara, så att den inte används för att lagra och inte längre kan användas för att hantera, bearbeta eller använda kärnämne.

25. stängd anläggning: en anläggning eller plats där verksamheten upphört och kärnämnet avlägsnats, men som inte lagts ned.

Del II Grundläggande teknisk beskrivning och särskilda kontrollbestämmelser

Artikel 3

Redovisning av den grundläggande tekniska beskrivningen

1. Varje person eller företag som upprättar eller driver en anläggning för att framställa, separera, upparbeta, lagra eller använda kärnämne skall till kommissionen lämna en redovisning som innehåller en grundläggande teknisk beskrivning av anläggningen på grundval av det tillämpliga frågeformuläret i bilaga I.

Vid tillämpning av denna artikel innefattar "användning" av kärnämne bland annat kraftproduktion i reaktorer, forskning i kritiska anläggningar eller nolleffektanläggningar, konvertering, framställning, upparbetning, lagring, isotopseparation, malmproduktion och malmkoncentration samt konditionering och lagring av avfall.

2. Varje medlemsstat som är part i det tilläggsprotokoll till avtalet, som undertecknades den 22 september 1998, skall utse en områdesföreträdare för varje område inom dess territorium. Varje person eller företag som utsetts till områdesföreträdare skall till kommissionen lämna en redovisning som innehåller en allmän beskrivning av området på grundval av frågeformuläret i bilaga II.

Redovisningen skall lämnas inom 90 dagar efter det att tilläggsprotokollet trätt i kraft och aktualiseringar skall göras senast den 31 januari varje år.

Redovisningen skall uppfylla kraven i artikel 2 a iii i tilläggsprotokollet och vara åtskild från redovisningen enligt punkt 1 i denna artikel.

3. De redovisningar som avses i punkterna 1 och 2 ovan skall lämnas i elektroniskt format om personen eller företaget har dem i detta format.

Artikel 4

Frister

Redovisningen av den grundläggande tekniska beskrivningen för nya anläggningar skall lämnas till kommissionen enligt vad som fastställs i artikel 3.1 minst 200 dagar innan den första försändelsen av kärnämne beräknas bli mottagen.

För nya anläggningar med ett lager eller en årlig omsättning av kärnämne - beroende på vad som är störst - på mer än ett effektivt kilogram skall alla relevanta uppgifter om ägaren, den driftansvarige, syftet, platsen, typen, kapaciteten samt den förväntade igångsättningsdagen lämnas till kommissionen minst 200 dagar innan konstruktionsarbetet påbörjas.

Med hjälp av frågeformuläret i bilaga I skall befintliga avfallshanterings- och avfallsbehandlingsanläggningar och malmproducenter redovisa den grundläggande tekniska beskrivningen av sin anläggning till kommissionen inom 30 dagar från den dag denna förordning träder i kraft.

Ytterligare uppgifter som krävs i frågeformuläret i bilaga I skall lämnas inom 30 dagar från den dag denna förordning träder i kraft.

Artikel 5

Antagande av särskilda kontrollbestämmelser och ändringar av grundläggande tekniska beskrivningar

De särskilda kontrollbestämmelser som avses i artikel 7 skall upprättas genom ett enskilt beslut av kommissionen efter samråd med den person eller det företag som berörs och den berörda medlemsstaten..

Den person eller det företag som berörs av ett enskilt beslut av kommissionen skall få ett meddelande om detta, och en kopia av detta meddelande skall sändas till den berörda medlemsstaten.

De särskilda kontrollbestämmelserna skall särskilt ange vilka ändringar av den grundläggande tekniska beskrivningen som avses i artikel 3.1, som kräver förhandsanmälan. Alla andra ändringar av den grundläggande tekniska beskrivningen skall meddelas till kommissionen inom 30 dagar efter det att ändringen är genomförd.

Artikel 6

Verksamhetsprogram

För att kommissionen skall kunna planera sin kärnämneskontroll, skall de personer eller företag som avses i artikel 3.1 också lämna följande uppgifter till kommissionen:

a) Ett årligt ramprogram för verksamheter på grundval av riktlinjerna i bilaga XI, i vilket särskilt preliminära datum för genomförandet av en fysisk inventering skall anges.

b) Minst 40 dagar innan en fysisk inventering påbörjas: programmet för det arbetet.

Förändringar som påverkar ramprogrammet för verksamheter och särskilt fysiska inventeringar skall utan dröjsmål meddelas till kommissionen.

Artikel 7

Särskilda kontrollbestämmelser

1. Kommissionen skall anta särskilda kontrollbestämmelser med avseende på uppgifter som anges i punkt 2.

På grundval av redovisningen av den grundläggande tekniska beskrivningen och de uppgifter som lämnas i enlighet med artikel 6, får kommissionen i särskilda kontrollbestämmelser närmare ange hur de berörda personerna eller företagen skall uppfylla kontrollkraven.

2. De särskilda kontrollbestämmelserna skall närmare ange bland annat följande:

a) Materialbalansområden och urvalet av nyckelmätpunkter för bestämning av flödet och lagren av kärnämne.

b) Förfaranden för att bokföra kärnämne för varje materialbalansområde samt för upprättande av rapporter.

c) Frekvensen och förfarandena för genomförande av fysiska inventeringar för bokföringsändamål som en del av åtgärderna för kärnämneskontroll.

d) Åtgärder för inneslutning och övervakning enligt överenskommelse med de driftansvariga.

e) Provtagning som genomförs av den driftansvarige endast för kärnämneskontroll.

3. De särskilda kontrollbestämmelserna kan också närmare ange innehållet i de efterföljande meddelanden som krävs enligt artikel 7 i denna förordning samt de omständigheter som kräver förhandsanmälan av avsändning och mottagande av kärnämne.

4. Kommissionen skall till de berörda personerna eller företagen återbetala kostnaderna för de särskilda tjänster som anges i de särskilda kontrollbestämmelserna, eller som tillhandahålls till följd av en särskild begäran av kommissionen eller av dess inspektörer på grundval av en överenskommen kostnadsuppskattning. Storleken på och sätten för återbetalning skall fastställas gemensamt av de berörda parterna och skall omprövas med jämna mellanrum.

Del III Bokföring av kärnämne

Artikel 8

Bokföringssystem

De personer och företag som avses i artikel 3.1 skall upprätthålla ett system för bokföring och kontroll av kärnämne. Detta system skall omfatta bokföringsdokumentation och driftrapporter, och särskilt uppgifter om dessa kärnämnens mängd, art, form och sammansättning enligt kraven i artikel 19, deras faktiska placering och det särskilda kontrollåtagandet enligt artikel 18, tillsammans med närmare uppgifter om mottagaren eller avsändaren när kärnämne överförs.

Det mätsystem på vilket bokföringen grundas skall uppfylla senaste internationella standarder eller skall vara av en kvalitet som motsvarar dessa standarder. På grundval av denna dokumentation skall det vara möjligt att utarbeta och bestyrka den redovisning som sänds till kommissionen. Dokumentationen skall bevaras under minst fem år. Inspektörerna skall få tillgång till bokföringsdokumentation och driftrapporter i elektroniskt format om anläggningen har dem i detta format. Ytterligare uppgifter kan anges närmare i de särskilda kontrollbestämmelserna för varje anläggning.

Artikel 9

Driftrapporter

Driftrapporterna skall, om så är lämpligt, för varje materialbalansområde omfatta

a) de driftuppgifter som används för att fastställa förändringar av mängder och sammansättning av kärnämnet,

b) en inventarieförteckning över de artiklar som finns vid varje tidpunkt, med angivande av deras placering,

c) uppgifter, inbegripet härledda skattningar av slumpmässiga och systematiska fel, som fås från kalibrering av tankar och instrument och från provtagning och analys,

d) uppgifter, inbegripet härledda skattningar av slumpmässiga och systematiska fel, från kvalitetskontroll av systemet för bokföring av kärnämne,

e) en beskrivning av den följd av åtgärder som vidtas för att förbereda och genomföra en fysisk inventering och för att säkerställa att den är korrekt och fullständig,

f) en beskrivning av de åtgärder som vidtas för att fastställa orsaken till och omfattningen av varje oavsiktlig eller icke uppmätt förlust som kan ha förekommit,

g) isotopsammansättningen av plutonium, inbegripet dess sönderfallsisotop americium-241, och referensdatum.

Artikel 10

Bokföringsdokumentation

I bokföringsdokumentationen skall för varje materialbalansområde anges

a) alla inventarieförändringar, så att bokfört inventarium alltid kan bestämmas,

b) alla mätnings- och beräkningsresultat som används för att bestämma det fysiska inventariet,

c) alla korrigeringar av inventarieförändringar, bokförda inventarier och fysiska inventarier.

I bokföringsdokumentationen för inventarieförändringar och fysiska inventarier skall för varje sats anges materialidentifikation, satsuppgifter och källuppgifter. Denna dokumentation skall redovisa uran, torium och plutonium separat i enlighet med de kategorier som förtecknas i artikel 19.2 b. Dessutom skall vid varje inventarieförändring anges datum för denna och, om tillämpligt, det avsändande materialbalansområdet och det mottagande materialbalansområdet eller mottagaren.

Artikel 11

Bokföringsrapporter

De personer och företag som avses i artikel 3.1 skall förse kommissionen med bokföringsrapporter.

Bokföringsrapporterna skall innehålla de uppgifter som är tillgängliga på rapportdagen och skall om nödvändigt rättas vid en senare tidpunkt. Bokföringsrapporter skall lämnas till kommissionen i elektroniskt format, utom i fall där kommissionen skriftligen har beviljat undantag.

På en motiverad begäran av kommissionen skall ytterligare närmare uppgifter eller förklaringar i samband med dessa rapporter lämnas inom tre veckor.

Artikel 12

Första inventarium

Om de ännu inte har gjort det, skall de personer och företag som avses i artikel 3.1 lämna till kommissionen ett första bokfört inventarium över varje kärnämne som de innehar, i enlighet med bilaga V.

Artikel 13

Inventarieförändringsrapport

De personer och företag som avses i artikel 3.1 skall för varje materialbalansområde lämna till kommissionen inventarieförändringsrapporter för varje kärnämne i enlighet med bilaga III.

Dessa rapporter skall sändas snarast möjligt och senast inom 15 dagar efter utgången av den månad när inventarieförändringarna inträffar eller blir kända. För månader då inga inventarieförändringar förekommer, kan de berörda personerna eller företagen för enkelhetens skull sända in inventarieförändringsrapporten med utgående bokfört inventarium från föregående månad. För att kunna rapporteras som en enda inventarieförändring får små inventarieförändringar, som överföring av prover för analysändamål, föras samman i enlighet med de särskilda kontrollbestämmelser som avses i artikel 7 för den berörda anläggningen. Inventarieförändringsrapporter kan åtföljas av kommentarer som förklarar inventarieförändringarna.

Artikel 14

Materialbalansrapport och förteckning över fysiskt inventarium

För varje materialbalansområde skall de personer och företag som avses i artikel 3.1 lämna till kommissionen

1. materialbalansrapporter i enlighet med bilaga IV, med uppgifter om

a) ingående fysiskt inventarium,

b) inventarieförändringar (först ökningar, sedan minskningar),

c) utgående bokfört inventarium,

d) utgående fysiskt inventarium,

e) oredovisad kärnämnesmängd.

2. En förteckning över fysiskt inventarium i enlighet med bilaga V som anger alla satser separat.

Rapporterna och förteckningen skall lämnas in snarast möjligt och senast inom 30 dagar från den dag när en fysisk inventering gjordes.

Om inget annat anges i de särskilda kontrollbestämmelserna för en anläggning, skall en fysisk inventering göras varje kalenderår och perioden mellan två på varandra följande fysiska inventeringar skall inte överskrida 14 månader.

Artikel 15

Specialrapporter

De personer och företag som avses i artikel 3.1 skall lämna en specialrapport till kommissionen så snart de förhållanden som avses i artiklarna 16 eller 23 uppstår.

Den typ av uppgifter som skall lämnas i dessa rapporter skall närmare anges i de särskilda kontrollbestämmelserna.

Specialrapporterna och ytterligare uppgifter eller förklaringar som kommissionen kan komma att begära i samband med dessa rapporter skall överlämnas utan dröjsmål.

Artikel 16

Ovanliga händelser

En specialrapport skall upprättas utan dröjsmål

a) om, till följd av ett ovanligt tillbud eller ovanliga förhållanden, det kan antas att det har inträffat eller att det finns risk för en förlust av kärnämne utöver de gränser som anges för dessa ändamål i de särskilda kontrollbestämmelserna,

b) om inneslutningen oväntat har ändrats från den som anges i de särskilda kontrollbestämmelsernaså att ett otillåtet bortförande av kärnämne har blivit möjligt.

De berörda personerna och företagen skall lämna in dessa rapporter så snart de har blivit medvetna om någon sådan förlust eller plötslig förändring i inneslutningsförhållandena, eller om någonting som får dem att tro att något sådant har inträffat. Orsakerna skall anges så snart de är kända.

Artikel 17

Rapportering om nukleära transformationer

När det gäller reaktorer skall beräknade data om nukleära transformationer rapporteras i inventarieförändringsrapporten senast när bestrålat bränsle överförs från reaktorns materialbalansområde. Dessutom kan andra förfaranden för att dokumentera och rapportera nukleära transformationer anges närmare i de särskilda kontrollbestämmelserna.

Artikel 18

Särskilda kontrollåtaganden

Kärnämne som är föremål för särskilda kontrollåtaganden enligt avtal som träffats mellan gemenskapen och ett tredje land eller en internationell organisation skall, om inte annat föreskrivs i avtalet, identifieras separat för varje åtagande i följande meddelanden:

a) Första bokförda inventariet enligt artikel 12.

b) Inventarieförändringsrapporter, inbegripet bokförda inventarier enligt artikel 13.

c) Materialbalansrapporter och förteckningar över fysiskt inventarium enligt artikel 14.

d) Planerade importer och exporter enligt artiklarna 21 och 22.

Om det inte är uttryckligen förbjudet i något av de avtal som avses i första stycket, skall denna separata identifikation inte utesluta fysisk blandning av material.

Artikel 19

Kategorier av kärnämne och viktenheter

1. I varje meddelande som avses i denna förordning skall mängder av kärnämne anges i gram.

I motsvarande materialbokföringsdokumentation skall gram eller mindre enheter användas. Den skall upprättas på ett sådant sätt att den blir pålitlig och särskilt så att den uppfyller gällande praxis i medlemsstaterna.

I meddelandena får mängderna avrundas nedåt om den första decimalen är 0-4 och uppåt om den första decimalen är 5-9.

2. Om inget annat anges i de särskilda kontrollbestämmelserna skall meddelandena innehålla följande:

a) Totalvikten av grundämnena uran, torium eller plutonium samt för anrikat uran också totalvikten av de klyvbara isotoperna.

b) Separata materialbalansrapporter och separata poster i inventarie-förändringsrapporterna och i förteckningarna över fysiskt inventarium som upprättas för följande kategorier av kärnämne:

i) utarmat uran,

ii) naturligt uran,

iii) uran anrikat till mindre än 20 %,

iv) uran anrikat till 20 % eller mer,

v) plutonium,

vi) torium.

Artikel 20

Undantag

1. Kommissionen får skriftligen bevilja producenter och användare av kärnämne undantag från bestämmelserna om innehåll och rapporteringsintervall i enlighet med artiklarna 11-19, för att ta hänsyn till särskilda omständigheter under vilka kontrollerat kärnämne används eller framställs.

Undantag skall beviljas på begäran från de berörda personerna eller företagen genom blanketten i bilaga IX.

Undantag skall beviljas endast för ett helt materialbalansområde där kärnämne inte bearbetas eller lagras tillsammans med kärnämne för vilket undantag inte kan beviljas.

2. Kommissionen kan bevilja undantag för ett materialbalansområde som innehåller

a) endast små mängder av kärnämne som bibehålls i samma skick under långa perioder,

b) utarmat uran, naturligt uran eller torium som används uteslutande i icke-nukleär verksamhet,

c) speciella klyvbara material som används i mängder i storleksordningen ett gram eller mindre som sensorer i instrument,

d) plutonium med en isotopisk koncentration av plutonium-238 som överstiger 80 %.

3. De personer eller företag som beviljas undantag skall lämna en årsrapport till kommissionen senast den 31 januari varje år med användning av blanketten i bilaga X. Denna rapport skall beskriva situationen i slutet av varje kalenderår.

4. Om sådant kärnämne som beviljats undantag exporteras till tredje land, skall personerna eller företagen som berörs lämna in en rapport till kommissionen senast i slutet av den månad då överföringen äger rum med användning av blanketten i bilaga X. Av denna rapport skall framgå mängden kärnämne som exporterats och lagret av kärnämne som fortfarande omfattas av undantaget.

5. Om sådant kärnämne som kan komma att beviljas undantag importeras från tredje land, skall de personer eller företag som beviljats undantag lämna en ny begäran till kommissionen om att lägga till detta material i förteckningen över material som redan omfattas av undantaget. Begäran skall lämnas till kommissionen så snart personerna eller företagen känner till överföringsdagen och senast i slutet av den månad när överföringen äger rum. För detta ändamål skall blanketten i bilaga IX användas.

6. Kommissionen kan fastställa andra specifika krav i de särskilda kontrollbestämmelserna.

7. Om villkoren för undantag inte längre är uppfyllda, skall kommissionen upphäva undantaget på grundval av uppgifter från de personer eller företag som beviljats undantag.

Del IV Överföringar mellan stater

Artikel 21

Export och avsändning av kärnämne

1. De personer och företag som avses i artikel 3.1 skall lämna in en förhandsanmälan till kommissionen om råmaterial eller speciellt klyvbart material

a) exporteras till ett tredje land,

b) avsänds från en icke-kärnvapenmedlemsstat till en kärnvapenmedlemsstat,

c) avsänds från en kärnvapenmedlemsstat till en icke-kärnvapenmedlemsstat.

2. Förhandsanmälan krävs endast

a) om försändelsen överskrider ett effektivt kilogram, eller

b) om en anläggning till samma stat överför en total mängd av material som skulle kunna överskrida ett effektivt kilogram under en fortlöpande tolvmånadersperiod, även om ingen enskild försändelse överskrider ett effektivt kilogram.

3. Förhandsanmälan skall göras efter det att avtalet om överföringen har ingåtts, genom blanketten i bilaga VI, och skall nå kommissionen minst åtta arbetsdagar innan materialet skall förpackas för överföring.

4. Om så krävs med hänsyn till fysiskt skydd, får särskilda överenskommelser träffas med kommissionen avseende formen för och överföringen av denna anmälan.

Artikel 22

Import och mottagande av kärnämne

1. De personer och företag som avses i artikel 3.1 skall lämna in en förhandsanmälan till kommissionen, om råmaterial eller speciellt klyvbart material

a) importeras från ett tredje land,

b) tas emot i en icke-kärnvapenmedlemsstat från en kärnvapenmedlemsstat,

c) tas emot i en kärnvapenmedlemsstat från en icke-kärnvapenmedlemsstat.

2. Förhandsanmälan krävs endast

a) om försändelsen överskrider ett effektivt kilogram, eller

b) om en anläggning importerar eller får från samma stat en total mängd av material som skulle kunna överskrida ett effektivt kilogram under en fortlöpande tolvmånadersperiod, även om ingen enskild försändelse överskrider ett effektivt kilogram.

3. Förhandsanmälan skall göras så långt i förväg som möjligt före den förväntade ankomsten av kärnämnet och senast på dagen för mottagandet, genom blanketten i bilaga VII, och skall nå kommissionen minst fem arbetsdagar innan kärnämnet packas upp.

4. Om så krävs med hänsyn till fysiskt skydd, får särskilda överenskommelser träffas med kommissionen avseende formen för och överföringen av denna anmälan.

Artikel 23

Förlust eller fördröjning under överföring

En specialrapport skall lämnas in i enlighet med artikel 16 av de personer eller företag som gör en anmälan om en överföring enligt artiklarna 21 och 22, om de till följd av exceptionella omständigheter eller ett tillbud har erhållit uppgift om att kärnämne har eller verkar ha gått förlorade, och särskilt om det har förekommit en avsevärd fördröjning under överföringen.

Artikel 24

Meddelande om ändrat datum

Varje ändring av datum för förpackandet inför överföring, för själva överföringen eller för uppackningen av kärnämnet i förhållande till de datum som anges i förhandsanmälningarna enligt artiklarna 21 och 22, dock inte ändringar som ger anledning till specialrapporter, skall utan dröjsmål meddelas med uppgift om nya datum om dessa är kända.

Del V Särskilda bestämmelser

Artikel 25

Bokföring över malmutvinning

Varje person eller företag som utvinner malm på en medlemsstats territorium skall föra bok över detta.

Genom undantag från artiklarna 8-19 skall av denna bokföring särskilt framgå mängderna av den utvunna malmen och den genomsnittliga halten av uran och torium i den, samt lagret av utvunnen malm vid gruvan. Den skall också innehålla upplysningar om avsändningar med uppgift om datum, mottagare och mängd i varje fall.

Denna bokföring skall bevaras under minst fem år.

Artikel 26

Malmsändning

Senast den 31 januari varje år skall malmproducenter underrätta kommissionen genom blanketten i bilaga VIII om mängden av material som avsänts från varje gruva under föregående år.

Artikel 27

Malmexport

Varje person eller företag som exporterar malm till tredje land skall senast på avsändningsdagen underrätta kommissionen om detta genom blanketten i bilaga VIII.

Artikel 28

Transportföretag och företag som tillhandahåller tillfällig lagring

Varje person eller företag som inom medlemsstaternas territorier transporterar kärnämne, eller tillfälligt lagrar kärnämne under transport, får ta emot eller överlämna dessa endast mot ett vederbörligen daterat och undertecknat mottagningsbevis. Detta mottagningsbevis skall ange namnen på överlämnande och mottagande part för transporterat kärnämne samt transporterad mängd samt art, form och sammansättning för materialet.

Om så krävs med hänsyn till fysiskt skydd, får beskrivningen av transporterat kärnämne ersättas av en lämplig identifikation av försändelsen. Denna identifikation skall kunna spåras till den dokumentation som förvaras hos de personer och företag som avses i artikel 3.1.

Den dokumentation som avses ovan skall bevaras av avtalsparterna under minst fem år.

Artikel 29

Ersättningsdokumentation

Dokumentation som redan finns hos personer eller företag i enlighet med gällande förordningar som är tillämpliga på dem inom de medlemsstaters territorier där de bedriver sin verksamhet, får ersätta den dokumentation som föreskrivs i artikel 28, förutsatt att den förstnämnda dokumentationen innehåller alla uppgifter som krävs.

Artikel 30

Mellanhänder

Alla mellanhänder som deltar i ingåendet av ett avtal om leverans av kärnämne, såsom auktoriserade agenter, mäklare eller kommissionärer, skall bevara allg dokumentation som rör de transaktioner som genomförs av dem eller på deras vägnar under minst fem år efter det att avtalet har upphört att gälla. Dokumentationen skall innehålla uppgifter om avtalsparternas namn och avtalsdatum samt mängden, arten, formen, sammansättningen, ursprunget och bestämmelseorten för kärnämnena.

Artikel 31

Överföring av upplysningar och uppgifter

Kommissionen får till Internationella atomenergiorganet vidarebefordra upplysningar och uppgifter som erhållits enligt denna förordning.

Artikel 32

Avfallsbehandling

De personer eller företag som avses i artikel 3.1 skall lämna in en förhandsanmälan till kommissionen om avfallsbehandlingskampanjer, exklusive ompackning eller ytterligare konditionering utan separation av grundämnen. Denna förhandsanmälan, som skall göras genom blanketten i bilaga XII, skall innehålla uppgifter om mängden material per sats (endast plutonium, höganrikat uran och uran-233), formen (glas, högaktiv vätska etc.), kampanjens planerade längd och den plats där materialet finns före och efter kampanjen. Denna anmälan skall nå kommissionen senast 200 dagar innan kampanjen börjar.

Artikel 33

Överföringar av konditionerat avfall

1. Om de personer eller företag som avses i artikel 3.1 avsänder eller exporterar konditionerat avfall till en anläggning inom eller utanför medlemsstaternas territorier, skall de vid överföring av dessa material meddela kommissionen materialbalansområdets kod (MBA-kod) eller mottagarens namn och adress samt bokföringsuppgifterna genom blanketten i bilaga XIII.

2. Om de personer eller företag som avses i artikel 3.1 tar emot eller importerar konditionerat avfall från en anläggning utan MBA-kod, eller från en anläggning utanför medlemsstaternas territorier, skall de vid mottagandet av dessa material meddela avsändarens namn och adress samt bokföringsuppgifterna genom blanketten i bilaga XIV.

3. De personer eller företag som avses i artikel 3.1 skall senast den 31 januari varje år lämna in en årsrapport om nya placeringar av konditionerat avfall som innehåller plutonium, höganrikat uran eller uran-233 genom blanketten i bilaga XV.

Del VI Tillämpning av särskilda bestämmelser inom kärnvapenmedlemsstaternas territorier

Artikel 34

Särskilda bestämmelser för kärnvapenmedlemsstater

1. Denna förordning skall inte gälla

a) anläggningar eller delar av anläggningar som har avdelats för att uppfylla försvarskrav och som är belägna inom en kärnvapenmedlemsstats territorium, eller

b) kärnämne som har avdelats för att uppfylla försvarskrav av den kärnvapenmedlemsstaten.

2. För kärnämne, anläggningar eller delar av anläggningar som kan komma att avdelas för att uppfylla försvarskrav och som är belägna inom en kärnvapenmedlemsstats territorium, skall denna förordning och förfarandena enligt förordningen tillämpas i en utsträckning som skall definieras av kommissionen i samråd och i samförstånd med den berörda medlemsstaten, med hänsyn till bestämmelserna artikel 84 andra stycket i fördraget.

3. Utan hinder av punkterna 1 och 2 skall

a) bestämmelserna i artiklarna 3.1, 4, 5 och 7 gälla anläggningar eller delar av anläggningar som under vissa perioder endast drivs med kärnämne som kan komma att reserveras för att uppfylla försvarskrav, men som under andra perioder drivs uteslutande med civilt kärnämne,

b) bestämmelserna i artiklarna 3.1, 4, 5 och 7, med de undantag som krävs med hänsyn till nationens säkerhet, gälla anläggningar eller delar av anläggningar till vilka tillträde skulle kunna vara begränsat av dessa skäl, men som framställer, bearbetar, separerar, upparbetar eller på annat sätt samtidigt använder både civilt kärnämne och kärnämne som avdelats eller kan komma att avdelas för att uppfylla försvarskrav,

c) bestämmelserna i artiklarna 2, 6, 8 och 35 gälla alla civila kärnämne som finns i anläggningar eller delar av anläggningar enligt a och b,

d) bestämmelserna i artiklarna 3.2 och 32 inte gälla inom kärnvapenmedlemsstaternas territorier.

Del VII Slutbestämmelser

Artikel 35

Anläggningar som kontrolleras från en plats utanför gemenskapen

Om en anläggning kontrolleras av en person eller ett företag som har sitt säte utanför gemenskapen skall samtliga skyldigheter enligt denna förordning uppfyllas av den lokala ledningen för anläggningen.

Artikel 36

Upphävande

Förordning (Euratom) nr 3227/76 skall upphöra att gälla.

Artikel 37

Övergångsperiod

Kommissionen får, på en motiverad begäran av en person eller ett företag som avses i artikel 3.1, bevilja undantag från skyldigheten att använda rapportformaten i bilagorna III, IV och V.

Detta undantag skall inte gälla längre än tre år efter den dag denna förordning träder i kraft.

Artikel 38

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På kommissionens vägnar

Ledamot av kommissionen

BILAGA I

FRÅGEFORMULÄR FÖR DEN GRUNDLÄGGANDE TEKNISKA BESKRIVNINGEN AV ANLÄGGNINGARNA

A. REAKTORER

Datum ..................................

IDENTIFIKATION AV ANLÄGGNINGEN

1. Namn

2. Plats, exakt adress med telefon- och faxnummer och e-postadress

3. Ägare (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

4. Driftansvarig (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

5. Nuvarande status (t.ex. under konstruktion, i drift eller stängd)

6. Ändamål och typ

7. Driftsätt som påverkar dess produktion (gällande skiftsystem, ungefärliga datum för driftperioder under året etc.)

8. Översikt över området (karta som visar anläggningen, gränser, byggnader, vägar, floder, järnvägar etc.)

9. Översikt över anläggningen:

a) Strukturell inneslutning, inhägnader och tillfartsvägar

b) Lagerområde för inkommande material

c) Reaktorområde

d) Provnings- och experimentområde, laboratorier

________________

Anm.:

1. Enligt artikel 79 i fördraget skall de som är föremål för kontrollkrav underrätta den berörda medlemsstatens myndigheter om varje meddelande de lämnar till kommissionen enligt artikel 78 och artikel 79 första stycket i fördraget.

2. Svaret "inte tillämpligt" kan ges på frågor som inte är tillämpliga. Kommissionen har dock rätt att begära de ytterligare upplysningar den anser nödvändiga med anledning av frågeformuläret.

3. Frågeformuläret, korrekt ifyllt och undertecknat, skall sändas till Europeiska kommissionen, Euratoms kontor för kärnämneskontroll, L-2920 Luxemburg.

e) Lagerområde för utgående material

f) Område för förvaring av kärnavfall

10. Ytterligare uppgifter om varje reaktor:

a) Nominell termisk effekt

b) Råmaterial och speciellt klyvbart material

c) Startvärden för anrikningen i härden

d) Moderator

e) Kylmedel

ALLMÄNNA ARRANGEMANG VID ANLÄGGNINGEN, INKLUSIVE SÅDANA SOM RÖR MATERIALANVÄNDNING, MATERIALBOKFÖRING, INNESLUTNING OCH ÖVERVAKNING

Beskrivning av kärnämne [8]

[8] Punkterna 12-15 skall besvaras för varje typ av bränslepatron i anläggningen. En terminologi som överensstämmer med punkt 12 bör användas.

11. Beskriv användningen av kärnämne (artikel 3.1).

12. Tillräckligt detaljerade skisser av bränslepatroner, bränslestavar, bränsleplattor etc. för att visa den allmänna strukturen med övergripande dimensioner. (Anordningar för stavbyte skall beskrivas, om så är tillämpligt, och det skall anges om detta är en rutinåtgärd.)

13. Bränslematerial (inklusive material i styr- eller kompensationspatroner, om tillämpligt):

a) Kemisk sammansättning eller de huvudsakliga legeringsbeståndsdelarna

b) Genomsnittlig anrikning per patron

c) Nominell vikt av kärnämne per patron, med konstruktionstoleranser

14. Kapselmaterial

15. Metod för identifiering av individuella patroner, stavar, plattor etc., om tillämpligt

16. Annat kärnämne som används i anläggningen (ange kortfattat ämne, ändamål och sätt att använda ämnet, t.ex. hjälpstavar)

Flöde av kärnämne

17. Flödesschema som visar följande: punkter där kärnämne identifieras eller mäts; materialbalansområden och inventarieplatser som används för materialbokföring; skattat intervall inom vilket inventariet av kärnämne på dessa platser kan variera under normala driftsförhållanden.

18. Förväntade nominella bränslecykeldata, inbegripet följande:

a) Reaktorhärdens laddning

b) Förväntad utbränning

c) Årligen utbytt bränslemängd

d) Tidsintervall för bränslebyten (under drift eller när anläggningen inte är i drift)

e) Prognos för omsättning och inventarium samt för mottagning och avsändning

Hantering av kärnämne

19. Översikt över området för lagring av obestrålat bränsle, ritningar över platser för lagring av obestrålat bränsle och beskrivning av förpackning

20. Ritningar av rum för iordningställande av obestrålat bränsle och/eller provrum samt reaktorladdningsområde

21. Ritningar över utrustning för överföring av obestrålat och bestrålat bränsle, inklusive maskiner eller utrustning för bränslebyte

22. Ritningar över reaktortanken, vilka visar härdens läge och öppningar i tanken; beskrivning av metoden för bränslehantering i tanken

23. Ritning av härden som visar följande: allmän utformning, gitter, form, gitteravstånd och härdens dimensioner; reflektor; placering, former och dimensioner för styranordningar; experiment- och/eller bestrålningspositioner

24. Kanaler för bränslepatroner och styranordningar i härden (antal och storlek)

25. Lagerområde för bestrålat bränsle:

a) Ritning av lagerområde

b) Lagringsmetod

c) Lagringskapacitet

d) Ritning av utrustning för hantering av bestrålat bränsle

e) Minsta kyltid före avsändning av använt kärnbränsle

f) Ritning och beskrivning av transportbehållare för bestrålat bränsle (t.ex. för att fastställa om plombering är möjlig)

26. Provningsområde för kärnämne (om tillämpligt):

a) Kort beskrivning av den verksamhet som bedrivs

b) Beskrivning av den viktigaste utrustningen (t.ex. högaktiv cell, avkapsling av bränslestavar och upplösningsutrustning)

c) Beskrivning av transportbehållare för kärnämne och av förpackning av avfall och rester (t.ex. för att fastställa om plombering är möjlig)

d) Beskrivning av lagerområdet för obestrålat och bestrålat kärnämne

e) Ritningar av det ovan nämnda, om det inte omfattas av andra punkter

Uppgifter om kylmedel

27. Flödesdiagram för kylmedel vilka behövs för beräkningar av värmebalansen (med angivande av tryck, temperaturer och massflöde vid viktiga punkter)

BOKFÖRING OCH KONTROLL AV KÄRNÄMNE

Bokföringssystem

28. Beskriv systemet för bokföring och kontroll av kärnämne (beskriv det artikel- och/eller massbaserade bokföringssystemet, inklusive de provningsmetoder som används och skattad noggrannhet, och bifoga mallar för de blanketter som används vid samtliga bokförings- och kontrollförfaranden). Den period under vilken denna dokumentation skall bevaras skall anges.

Fysisk inventering

29. Beskriv följande: förfaranden, planerad frekvens och metoder för den driftansvariges genomförande av fysisk inventering (både för bokföring per artikel och/eller massa inklusive de huvudsakliga provningsmetoderna och förväntad noggrannhet); tillträde till kärnämne i härden och till bestrålat kärnämne utanför härden; förväntade strålningsnivåer.

ÖVRIGA UPPGIFTER SOM ÄR RELEVANTA FÖR GENOMFÖRANDET AV KÄRNÄMNESKONTROLLEN

30. Organisationen av bokföring och kontroll av kärnämne.

31. Uppgifter om hälso- och säkerhetsbestämmelser som skall iakttas vid anläggningen och som inspektörerna skall följa.

B. KRITISKA ANLÄGGNINGAR OCH NOLLEFFEKTANLÄGGNINGAR

Datum ..................................

IDENTIFIKATION AV ANLÄGGNINGEN

1. Namn

2. Plats, exakt adress med telefon- och faxnummer och e-postadresser

3. Ägare (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

4. Driftansvarig (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

5. Nuvarande status (t.ex. under konstruktion, i drift eller stängd)

6. Ändamål och typ

7. Driftsätt (gällande skiftsystem, ungefärliga datum för driftperioder under året etc.)

8. Översikt över området (karta som visar anläggningen, gränser, byggnader, vägar, floder, järnvägar etc.)

9. Översikt över anläggningen:

a) Strukturell inneslutning, inhägnader och tillfartsvägar

b) Lagerområde(n) för kärnämne

c) Område för installation av bränsleelement; laboratorier etc.

d) Den kritiska uppställningen [9]

[9] Skall anges för varje kritisk uppställning om det finns flera än en i anläggningen.

10. Ytterligare uppgifter(*):

a) Högsta förväntade drifteffekt och/eller neutronflöde

b) Huvudtyp(er) av kärnämne och anrikning

c) Moderator

d) Reflektor, mantel

e) Kylmedel

ALLMÄNNA ARRANGEMANG VID ANLÄGGNINGEN, INKLUSIVE SÅDANA SOM RÖR MATERIALANVÄNDNING, MATERIALBOKFÖRING, INNESLUTNING OCH ÖVERVAKNING

Beskrivning av kärnämne

11. Beskriv användningen av kärnämne (artikel 3).

12. Tillräckligt detaljerade skisser av bränslepatroner, bränslestavar, bränsleplattor etc. för att visa den allmänna strukturen med övergripande dimensioner.

13. Bränslematerial (inklusive material i styr- eller kompensationspatroner, om tillämpligt).

a) Kemisk sammansättning eller de huvudsakliga legeringsbeståndsdelarna

b) Form och dimensioner

c) Anrikning av bränslestavar, bränsleplattor etc.

d) Nominell vikt av kärnämnet, med konstruktionstoleranser

14. Kapselmaterial

15. Metod för identifiering av individuella patroner, stavar, plattor etc., om tillämpligt

16. Annat kärnämne som används i anläggningen (ange kortfattat ämne, ändamål och sätt att använda ämnet, t.ex. hjälpstavar)

Plats för hantering av kärnämne

17. Beskrivning, inklusive översiktsritning, av

a) områden för lagring och montering av kärnämne samt den kritiska uppställningen/de kritiska uppställningarna (inventarieplatser),

b) det beräknade intervallet inom vilket inventariet av kärnämne på dessa platser kan variera,

c) den fysiska utplaceringen av utrustning som används för montering, provning och mätning av kärnämne, samt

d) kärnämnets transportvägar.

18. Skiss över kritisk uppställningshärd som visar dess bärande strukturer, system för avskärmning och avledning av värme, med beskrivning (skall anges för varje kritisk uppställning om det finns flera än en i anläggningen).

BOKFÖRING OCH KONTROLL AV KÄRNÄMNE

Bokföringssystem

19. Beskriv systemet för bokföring och kontroll av kärnämne (beskriv det artikel- och/eller massbaserade bokföringssystemet, inklusive de provningsmetoder som används och skattad noggrannhet, och bifoga mallar för de blanketter som används vid samtliga bokförings- och kontrollförfaranden). Den period under vilken denna dokumentation skall bevaras skall anges.

Fysisk inventering

20. Beskriv följande: förfaranden, planerad frekvens och metoder för den driftansvariges genomförande av fysisk inventering (både för bokföring per artikel och/eller massa inklusive de huvudsakliga provningsmetoderna och förväntad noggrannhet); tillträde till kärnämne i härden och till bestrålat kärnämne utanför härden; förväntade strålningsnivåer.

ÖVRIGA UPPGIFTER SOM ÄR RELEVANTA FÖR GENOMFÖRANDET AV KÄRNÄMNESKONTROLLEN

21. Organisationen av bokföring och kontroll av kärnämne.

22. Uppgifter om hälso- och säkerhetsbestämmelser som skall iakttas vid anläggningen och som inspektörerna skall följa.

C. KONVERTERINGS-, FRAMSTÄLLNINGS- OCH UPPARBETNINGSANLÄGGNINGAR

Datum ..................................

IDENTIFIKATION AV ANLÄGGNINGEN

1. Namn

2. Plats, exakt adress med telefon- och faxnummer och e-postadresser

3. Ägare (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

4. Driftansvarig (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

5. Nuvarande status (t.ex. under konstruktion, i drift eller stängd)

6. Ändamål och typ

7. Driftsätt som påverkar dess produktion (gällande skiftsystem, ungefärliga datum för driftperioder under året etc.)

8. Översikt över området (karta som visar anläggningen, gränser, byggnader, vägar, floder, järnvägar etc.).

9. Översikt över anläggningen:

a) Strukturell inneslutning, inhägnader och tillfartsvägar

b) Kärnämnets transportvägar

c) Lagerområde för inkommande material

d) Varje huvudbearbetningsområde och bearbetningslaboratorium

e) Provnings- eller experimentområden

f) Lager för utgående kärnämne

g) Område för förvaring av kärnavfall

h) Analyslaboratorium

ALLMÄNNA ARRANGEMANG VID ANLÄGGNINGEN, INKLUSIVE SÅDANA SOM RÖR MATERIALANVÄNDNING, MATERIALBOKFÖRING, INNESLUTNING OCH ÖVERVAKNING

Flöde, plats och hantering av kärnämne

10. Flödesschema som visar följande: punkter där kärnämne identifieras eller mäts; materialbalansområden och inventarieplatser som används för materialbokföring; skattat intervall inom vilket inventariet av kärnämne på dessa platser kan variera under normala driftsförhållanden. Beskrivningen skall innefatta följande (om tillämpligt):

a) Satsstorlek eller flödeshastighet

b) Metod för lagring eller förpackning

c) Lagringskapacitet

d) Allmän prognos för omsättning och inventarium samt för mottagning och avsändning

11. Utöver punkt 10 ovan skall en beskrivning och ritningar av områden för lagring av inkommande material till upparbetningsanläggningar lämnas in. De skall innehålla uppgift om

a) lägen för bränsleelement och hanteringsutrustning,

b) typ av bränsleelement inklusive innehållet och anrikningsgraden av kärnämne.

12. Utöver punkt 10 ovan skall beskrivningen av processens återvinningssteg innefatta följande, om informationen finns tillgänglig:

a) Varaktigheten av tillfällig förvaring

b) Tidtabeller för extern återvinning (om tillämpligt)

13. Utöver punkt 10 ovan skall beskrivningen av kasseringsstadiet i processen innefatta kasseringsmetoder (omhändertagande eller lagring).

14. Under stationära förhållanden, för varje flödesschema som avses i punkterna 10 och 17 och under antagande av att driftformerna är enligt punkt 7, anges följande:

a) Nominell omsättning per år

b) Inventarium i processen enligt deklarerad kapacitet

15. Beskriv de normala förfaranden som införts för fullständig eller delvis rengöring av anläggningen. Bifoga en beskrivning av särskilda provtagnings- och mätpunkter avsedda för rengöringen och den efterföljande fysiska inventeringen, om detta inte beskrivs under punkt 10 ovan.

Beskrivning av kärnämne

16. Beskriv användningen av kärnämne (artikel 3.1).

17. Beskriv genom flödesscheman eller på annat sätt det uppskattade flödet och inventariet av allt kärnämne i lagrings- och bearbetningsområdena. Beskrivningen skall innefatta följande:

a) Fysiska och kemiska former

b) Mängdintervall eller förväntade övre gränser för varje kategori av fast eller flytande kasserat material

c) Anrikningsintervall

BOKFÖRING OCH KONTROLL AV KÄRNÄMNE

Bokföringssystem

18. Beskriv det bokföringssystem som används för att dokumentera och rapportera bokföringsuppgifter och för att upprätta materialbalanser. Mallar för de blanketter som används vid samtliga förfaranden skall bifogas. Den period under vilken denna dokumentation skall bevaras skall anges.

19. Ange när och hur ofta materialbalanser upprättas, inklusive de som upprättas under produktionskampanjer. Beskriv metoden och förfarandet för justering av bokföringen efter en fysisk inventering.

20. Beskriv förfarandet för hantering av skillnader mellan avsändarens och mottagarens materialuppgifter och metoder för justering av bokföringen.

21. Beskriv förfarandet för korrigering av bokföringen efter procedurfel eller skrivfel och dess inverkan på avsändar-mottagardifferenser.

Fysisk inventering

22. Hänvisning till punkt 15. Identifiera utrustning, som skall betraktas som behållare för kärnämne under fysisk inventering, i de flödesscheman som avses i punkterna 10 och 17. Ange tidsplanen för fysisk inventering under en kampanj.

Metoder för mätning, provtagning och analys

23. Beskriv metoden för att fastställa varje mätning vid den angivna punkten. Ekvationer eller tabeller som används och beräkningar som görs för att fastställa faktisk vikt eller volym skall anges. Ange om uppgifter dokumenteras automatiskt eller manuellt. Metoden och praktiska förfaranden för provtagning vid varje angiven punkt skall beskrivas.

24. Beskriv analytiska metoder som används för bokföringsändamål. Hänvisa till en manual eller en rapport, om möjligt.

Kontroll av mätnoggrannhet

25. Beskriv följande: det kvalitetskontrollprogram för mätningar som behövs för materialbokföringsändamål, inklusive program (tillsammans med noggrannhetsvärden) för den fortlöpande utvärderingen av precision och avvikelse för vikt, volym och provtagning, samt för kalibreringen av tillhörande utrustning; metoden för kalibrering av den mätutrustning som avses i punkt 24; typ och kvalitet av de standarder som används för de analysmetoder som avses i punkt 24; typ av använd analysutrustning med angivelse av metod för kalibrering och kalibreringsfrekvens.

Statistisk utvärdering

26. Beskriv metoder för statistisk utvärdering av uppgifter som samlats in genom mätkontrollprogram för utvärdering av mätningarnas precision och noggrannhet och för skattning av mätosäkerhet (dvs. bestämning av standardavvikelsen för mätningarnas slumpmässiga och systematiska fel). Beskriv också de statistiska förfaranden som används för att kombinera skattningar av enskilda fel för att få standardavvikelserna för sammanlagda fel för avsändar-mottardifferens, bokfört inventarium, fysisk inventarium och oredovisad kärnämnesmängd.

ÖVRIGA UPPGIFTER SOM ÄR RELEVANTA FÖR GENOMFÖRANDET AV KÄRNÄMNESKONTROLLEN

27. Organisationen av bokföring och kontroll av kärnämne.

28. Uppgifter om hälso- och säkerhetsbestämmelser som skall iakttas vid anläggningen och som inspektörerna skall följa.

D. LAGRINGSANLÄGGNINGAR [10]

[10] Separata anläggningar som normalt inte har samband med reaktorer, med anriknings-, omvandlings- och framställningsanläggningar eller med anläggningar för kemisk upparbetning och återvinning.

Datum ..................................

IDENTIFIKATION AV ANLÄGGNINGEN

1. Namn

2. Plats, exakt adress med telefon- och faxnummer och e-postadresser

3. Ägare (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

4. Driftansvarig (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

5. Nuvarande status (t.ex. under konstruktion, i drift eller stängd)

6. Ändamål och typ

7. Översikt över området (karta som visar anläggningen, gränser, byggnader, vägar, floder, järnvägar etc.)

8. Översikt över anläggningen som visar strukturell inneslutning, inhägnader och tillfartsvägar.

ALLMÄNNA ARRANGEMANG VID ANLÄGGNINGEN, INKLUSIVE SÅDANA SOM RÖR MATERIALANVÄNDNING, MATERIALBOKFÖRING, INNESLUTNING OCH ÖVERVAKNING

Beskrivning av kärnämne

9. Beskriv användningen av kärnämne (artikel 3.1).

10. Beskriv genom ritningar eller på annat sätt allt kärnämne i anläggningen, utvisande

a) alla typer av artiklar inklusive normal hanteringsutrustning,

b) kemisk sammansättning eller de huvudsakliga legeringsbeståndsdelarna,

c) form och dimensioner,

d) anrikning,

e) nominell vikt av kärnämnet, med konstruktionstoleranser,

f) kapslingsmaterial,

g) metoder för att identifiera artiklar.

Plats för hantering av kärnämne

11. Beskriv genom ritningar eller på annat sätt följande:

a) Lagringsområden för kärnämne (inventarieplatser)

b) Det beräknade intervallet inom vilket inventariet av kärnämne på dessa platser kan variera

c) Lagrings- och/eller transportbehållare för kärnämne

d) Transportvägar och utrustning som används vid förflyttning av kärnämne, om tillämpligt

BOKFÖRING OCH KONTROLL AV KÄRNÄMNE

Bokföringssystem

12. Beskriv systemet för bokföring och kontroll av kärnämne (beskriv det artikel- och/eller massbaserade bokföringssystemet, inklusive de provningsmetoder som används och skattad noggrannhet, och bifoga mallar för de blanketter som används vid samtliga bokförings- och kontrollförfaranden). Den period under vilken denna dokumentation skall bevaras skall anges.

Fysisk inventering

13. Beskriv förfaranden, planerad frekvens och metoder för den driftansvariges genomförande av fysisk inventering (för bokföring per artikel och/eller massa, inklusive de huvudsakliga provningsmetoderna), samt förväntad noggrannhet.

ÖVRIGA UPPGIFTER SOM ÄR RELEVANTA FÖR GENOMFÖRANDET AV KÄRNÄMNESKONTROLLEN

14. Organisationen av bokföring och kontroll av kärnämne.

15. Uppgifter om hälso- och säkerhetsbestämmelser som skall iakttas vid anläggningen och som inspektörerna skall följa.

E. ANLÄGGNINGAR FÖR ISOTOPSEPARATION

Datum ..................................

IDENTIFIKATION AV ANLÄGGNINGEN

1. Namn

2. Plats, exakt adress med telefon- och faxnummer och e-postadress

3. Ägare (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

4. Driftansvarig (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

5. Nuvarande status (t.ex. under konstruktion, i drift eller stängd)

6. Tidsplan för uppförandet (om anläggningen inte är i drift):

a) Datum för påbörjandet av uppförandet

b) Datum för godkännande av anläggningen

c) Datum för idrifttagande

7. Ändamål och typ (nominell separationskapacitet, anrikningsapparatur etc.)

8. Driftsätt som påverkar dess produktion (gällande skiftsystem, ungefärliga driftperioder under året etc.)

9. Översikt över området (karta som visar anläggningen, gränser, byggnader, vägar, floder, järnvägar etc.)

10. Översikt över anläggningen:

a) Strukturell inneslutning, inhägnader och tillfartsvägar

b) Inneslutning av vissa delar av anläggningen

c) Kärnämnets transportvägar

d) Lagerområde för inkommande material

e) Varje huvudbearbetningsområde och bearbetningslaboratorium, inklusive vägnings- och provtagningsområde, dekontamineringsområde, renings- och inmatningsområde etc.

f) Provnings- eller experimentområden

g) Lagerområde för utgående material

h) Område för förvaring av kärnavfall

i) Analyslaboratorium

ALLMÄNNA ARRANGEMANG VID ANLÄGGNINGEN, INKLUSIVE SÅDANA SOM RÖR MATERIALANVÄNDNING, MATERIALBOKFÖRING, INNESLUTNING OCH ÖVERVAKNING

Beskrivning av kärnämne

11. Beskriv användningen av kärnämne (artikel 3.1).

12. Beskriv genom flödesscheman eller på annat sätt det uppskattade flödet och inventariet av allt kärnämne i lagrings- och bearbetningsområdena. Beskrivningen skall innefatta följande:

a) Fysiska och kemiska former

b) Anrikningsintervall för tillfört material, produkt och restfraktion

c) Mängdintervall eller förväntade övre gränser för varje kategori av fast eller flytande kasserat material

Flöde, plats och hantering av kärnämne

13. Beskriv genom diagram eller på annat sätt lagrings- och bearbetningsområden. Beskrivningen skall innefatta följande:

a) Provtagnings- och mätpunkter

b) Satsstorlek eller flödeshastighet

c) Metod för lagring eller förpackning

d) Lagringskapacitet

14. Utöver uppgifterna i punkt 12 ovan skall beskrivningen av anläggningen innefatta följande:

a) Lagringskapacitet

b) Tekniker eller metoder för anrikning

c) Möjliga punkter för tillförsel, produkt och restfraktion

d) Återvinningsapparatur

e) Typ och storlek av använda UF6-cylindrar samt fyllnings- och tömningsmetoder.

15. Energiförbrukning skall anges där så behövs.

16. Varje diagram skall ange följande, under stationära förhållanden:

a) Nominell omsättning per år

b) Fysiskt inventarium av material under bearbetning

c) Omfattningen av materialförlust på grund av läckage, nedbrytning, avsättning etc.

d) Arrangemang för regelbundet underhåll av anläggningen (periodisk avstängning eller fortlöpande utbyte av komponenter etc.)

17. Beskriv särskilda provtagnings- eller mätpunkter som används i samband med dekontaminering av utrustning som inte hör till processen och som skall underhållas eller bytas ut.

18. Beskriv platsen för förvaring av processavfall, inklusive förvaringsmetod, lagringsperiod, typ av förvaring etc.

BOKFÖRING OCH KONTROLL AV KÄRNÄMNE

Bokföringssystem

19. Beskriv det bokföringssystem som används för att dokumentera och rapportera bokföringsuppgifter och för att upprätta materialbalanser. Mallar för de blanketter som används vid samtliga förfaranden skall bifogas. Den period under vilken denna dokumentation skall bevaras skall anges.

20. Ange när och hur ofta materialbalanser upprättas, inklusive alla som upprättats under produktionskampanjer. Beskriv metoden och förfarandet för justering av bokföringen efter en fysisk inventering.

21. Beskriv förfarandet för hantering av skillnader mellan avsändarens och mottagarens materialuppgifter och metoder för justering av bokföringen.

22. Beskriv förfarandet för korrigering av bokföringen efter procedurfel eller skrivfel och dess inverkan på avsändar-mottagardifferenser, om tillämpligt.

Fysisk inventering

23. Identifiera utrustning som anges i den beskrivning som avses i punkterna 12 och 18 och som skall betraktas som behållare för kärnämne under fysisk inventering. Ange tidpunkterna för fysisk inventering.

Metoder för mätning, provtagning och analys

24. Hänvisa till den information som ges i punkterna 12 och 17 för platsen för provtagnings- och mätpunkter.

25. Beskriv metoden för att fastställa varje mätning vid den angivna punkten. Ekvationer eller tabeller som används och beräkningar som görs för att fastställa faktisk vikt eller volym skall anges. Ange om uppgifter dokumenteras automatiskt eller manuellt. Metoden och praktiska förfaranden för provtagning vid varje angiven punkt skall beskrivas. Ange antalet prov som tas och förkastningskriterier.

26. Beskriv analytiska metoder som används för bokföringsändamål. Hänvisa till en manual eller en rapport, om möjligt.

Kontroll av mätnoggrannhet

27. Beskriv programmen för den fortlöpande utvärderingen av precision och avvikelse för vikt, volym och provtagning samt för kalibreringen av tillhörande utrustning.

28. Beskriv följande: typ och kvalitet för de standarder som används för analytiska metoder som anges i punkt 26; typ av använd analysutrustning; metod för kalibrering och kalibreringsfrekvens.

Statistisk utvärdering

29. Beskriv metoder för statistisk utvärdering av uppgifter som samlats in genom mätkontrollprogram för utvärdering av mätningarnas precision och noggrannhet och för skattning av mätosäkerhet (dvs. bestämning av standardavvikelsen för mätningarnas slumpmässiga och systematiska fel). Beskriv också de statistiska förfaranden som används för att kombinera skattningar av enskilda fel för att få standardavvikelserna för sammanlagda fel för avsändar-mottagardifferenser, bokfört inventarium, fysisk inventarium och oredovisad kärnämnesmängd.

ÖVRIGA UPPGIFTER SOM ÄR RELEVANTA FÖR GENOMFÖRANDET AV KÄRNÄMNESKONTROLLEN

30. Organisationen av bokföring och kontroll av kärnämne.

31. Uppgifter om hälso- och säkerhetsbestämmelser som skall iakttas vid anläggningen och som inspektörerna skall följa.

F. ANLÄGGNINGAR SOM ANVÄNDER KÄRNÄMNE I MÄNGDER ÖVER ETT EFFEKTIVT KILOGRAM

Datum ..................................

För varje anläggning av en typ som inte omfattas av avsnitten A-E och som använder mer än ett effektivt kilogram per år skall följande uppgifter ges:

- Identifikation av anläggningen.

- Allmänna arrangemang vid anläggningen, inklusive sådana som rör materialanvändning, materialbokföring, inneslutning och övervakning.

- Beskrivning av användningen av kärnämne (artikel 3.1).

- Bokföring och kontroll av kärnämne, inklusive tekniker för fysisk inventering.

- Övriga upplysningar som är relevanta för genomförandet av kärnämneskontroll.

De upplysningar som krävs enligt dessa rubriker är i tillämpliga fall desamma som krävs för de anläggningstyper som omfattas av avsnitten C, D och E i denna bilaga.

G. ANLÄGGNINGAR SOM ENDAST INNEHAR SMÅ MÄNGER AV KÄRNÄMNE

Datum ..................................

För dessa innehavare beräknas det totala inventariet som summan av lagret av varje kategori av kärnämne som innehas. Summorna skall anges som en procentandel av följande gränser:

utarmat uran 350 kg eller

torium 200 kg eller

naturligt uran 100 kg eller

låganrikat uran 1 kg eller

höganrikat uran 5 g eller

plutonium 5 g

Exempel:

a) En innehavare av 4 g plutonium har ett inventarium vars andel är 80 % (4/5).

b) En innehavare av 1 g av höganrikat uran plus 20 kg av naturligt uran har ett inventarium vars procentandel är 40 % (1/5+20/100).

IDENTIFIERING AV ANLÄGGNINGEN OCH KÄRNÄMNET

1. Namn

2. Plats, exakt adress med telefon- och faxnummer och e-postadresser

3. Typ av kärnämne

4. Beskrivning av behållare som används för lagring och hantering

5. Beskrivning av användningen av kärnämne (artikel 3.1)

BOKFÖRING OCH KONTROLL AV KÄRNÄMNE

Innehavarnas skyldigheter har förenklats enligt följande:

A. Begränsningar för innehav och förflyttning

Om något enskilt mottagande av kärnämne överskrider de mängder som anges ovan, eller om procentandelen för anläggningens inventarium överskrider 100 % vid någon tidpunkt, skall Euratoms kontor för kärnämneskontroll underrättas omedelbart.

B. Bokföringsdokumentation och driftrapporter som skall bevaras

Bokföringsdokumentation och driftrapporter skall upprätthållas på ett sätt som gör det lätt att kontrollera rapporter som lämnats till Euratoms kontor för kärnämneskontroll och att korrigera dem.

C. Inventarieförändringsrapport

Inventarieförändringsrapporter behöver bara lämnas in om inventariet förändras.

En anmärkning som förklarar ovanliga inventarieförändringar och rättelser eller andra uppgifter i rapporten skall bifogas. Särskilt skall identifikation och adress anges för alla enheter till vilka material transporteras (inklusive export) eller från vilka material erhålls (inklusive import).

Även om det inte skett några inventarieförändringar under året, skall ett utgående bokfört inventarium fastställas kategorivis per den 31 december. Denna redovisning skall sändas till Europeiska kommissionen, Euratoms kontor för kärnämneskontroll, L-2920 Luxemburg senast den 31 januari varje år.

D. Rapportblankett

Ingen specialblankett krävs för rapporten enligt C ovan. Rapporten kan göras genom en skrivelse.

H. ANLÄGGNINGAR FÖR HANTERING, LAGRING ELLER BEHANDLING AV AVFALL [11]

[11] Separata anläggningar som uteslutande hanterar, lagrar eller behandlar avfallsmaterial (och som inte utgör en del av anläggningar - för anrikning, omvandling, framställning, kemisk upparbetning och återvinning - eller reaktorer).

Datum ........................

IDENTIFIKATION AV ANLÄGGNINGEN

1. Namn

2. Plats, exakt adress med telefon- och faxnummer och e-postadresser

3. Ägare (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

4. Driftansvarig (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

5. Nuvarande status (t.ex. under konstruktion, i drift eller stängd)

6. Ändamål och typ

7. Översikt över området (karta som visar anläggningen, gränser, byggnader, vägar, floder, järnvägar etc.)

8. Översikt över anläggningen:

a) Strukturell inneslutning, inhägnader och tillfartsvägar

b) Kärnämnets transportvägar

c) Områden för förvaring av kärnavfall

d) Varje huvudbearbetningsområde och bearbetningslaboratorium

e) Provnings- eller experimentområden

f) Analyslaboratorium

ALLMÄNNA ARRANGEMANG VID ANLÄGGNINGEN, INKLUSIVE SÅDANA SOM RÖR MATERIALANVÄNDNING, MATERIALBOKFÖRING, INNESLUTNING OCH ÖVERVAKNING

Platser för och hantering av kärnämne

9. Beskriv användningen av kärnämne (artikel 3.1).

10. Beskriv genom ritningar eller på annat sätt följande:

a) Lagringsområden för kärnämne (inventarieplatser)

b) Det beräknade intervallet inom vilket inventariet av kärnämne på dessa platser kan variera

c) Lagrings- och/eller transportbehållare för kärnämne

d) Transportvägar och utrustning som används vid förflyttning av kärnämne, om tillämpligt

BOKFÖRING OCH KONTROLL AV KÄRNÄMNE

Bokföringssystem

11. Beskrivning av systemet för bokföring och kontroll av kärnämne. Mallar för de blanketter som används vid samtliga förfaranden skall bifogas. Den period under vilken denna dokumentation skall bevaras skall anges.

Fysisk inventering

12. Beskrivning av förfaranden, planerad frekvens och metoder för den driftansvariges genomförande av fysisk inventering (för bokföring per artikel och/eller massa, inklusive de huvudsakliga provningsmetoderna), samt förväntad noggrannhet.

ÖVRIGA UPPGIFTER SOM ÄR RELEVANTA FÖR GENOMFÖRANDET AV KÄRNÄMNESKONTROLLEN

13. Organisationen av bokföring och kontroll av kärnämne

14. Uppgifter om hälso- och säkerhetsbestämmelser som skall iakttas vid anläggningen och som inspektörerna skall följa

J. ÖVRIGA ANLÄGGNINGAR (INKLUSIVE MALMPRODUCENTER) [12]

[12] Termen "övriga" betecknar alla de anläggningar som inte omfattas av avsnitten A-H och som regelmässigt använder kärnämne i mängder som inte överskrider ett effektivt kilogram. Den inkluderar uttryckligen malmproducenter (punkt 8 ovan).

Datum ..........................

IDENTIFIERING AV ANLÄGGNINGEN OCH KÄRNÄMNET

1. Namn

2. Plats, exakt adress med telefon- och faxnummer och e-postadresser

3. Ägare (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

4. Driftansvarig (juridiskt ansvarigt organ eller juridiskt ansvarig person)

5. Typ av kärnämne

6. Beskrivning av transportbehållare för lagring och hantering (t.ex. för att fastställa om plombering är möjlig)

7. Beskrivning av användningen av kärnämne (artikel 3.1)

8. Malmproducenter skall ange anläggningens potentiella årliga omsättning.

9. Nuvarande status (t.ex. under konstruktion, i drift eller stängd)

BOKFÖRING OCH KONTROLL AV KÄRNÄMNE

10. Beskrivning av förfarandena för bokföring och kontroll av kärnämne, inklusive förfaranden för fysisk inventering

11. Organisationen av bokföring och kontroll av kärnämne

BILAGA II

Allmän beskrivning av området (1)

Områdets beteckning ______________________________________________________________

Redovisningens nr (2) _________________________ Redovisningsdatum ______________________________

Rapportperiod _____________________________ Kommentarer (3)____________________________

>Plats för tabell>

Områdesföreträdarens namn och underskrift: ................................................

Förklaringar

1. Den första redovisningen skall inkludera alla kärntekniska anläggningar samt andra byggnader på deras områden. En särskild post krävs för varje byggnad på området. Efterföljande årliga redovisningar för uppdatering skall endast omfatta de områden och byggnader som har genomgått ändringar sedan den föregående redovisningen.

2. Redovisningarna numreras löpande för varje område. Den första redovisningen har nummer "1".

3. Kommentarer som gäller hela området.

4. Varje "post" i varje redovisning skall numreras löpande. Den första posten har nummer "1".

5. "Ref."-kolumnen skall användas för att hänvisa till en annan post. I "Ref."-kolumnen anges den berörda redovisningens nummer och postens nummer (exempel: 10-20 hänvisar till post 20 i redovisning 10). Av hänvisningen framgår att den berörda posten kompletterar eller uppdaterar uppgifter som rapporterats tidigare. Flera hänvisningar får anges vid behov.

6. I kolumnen "Anläggningar på området" anges anläggningskoderna för alla anläggningar på området, inklusive stängda anläggningar eller platser där verksamhet med koppling till konvertering, anrikning, bränsleframställning eller upparbetning har genomförts. Varje sådan kärnteknisk anläggning på ett område skall inkluderas i den första redovisningen.

7. I kolumnen "Byggnad" skall ett byggnadsnummer eller en annan beteckning anges som otvetydigt identifierar byggnaden på den schematiska kartan över området.

8. I kolumnen "Allmän beskrivning" skall följande anges för varje byggnad:

a) Byggnadens ungefärliga storlek (antalet våningar och den totala golvytan i kvadratmeter).

b) Byggnadens användningsändamål, inklusive tidigare användning av byggnaden som kan vara relevant vid tolkning av annan information (t.ex. resultaten av miljöprovtagning) som är tillgänglig för Euratom samt

c) byggnadens huvudsakliga innehåll, där detta inte framgår tillräckligt tydligt av den angivna användningen.

Beskrivningar av verksamhet som angetts tidigare i frågeformuläret för den grundläggande tekniska beskrivningen behöver dock inte upprepas.

9. Kommentarer som gäller för respektive post.

Anm.:

Enligt artikel 79 i fördraget skall de som är föremål för kontrollkrav underrätta den berörda medlemsstatens myndigheter om varje meddelande de lämnar till kommissionen enligt artikel 78 och artikel 79 första stycket i fördraget.

Denna blankett, korrekt ifylld och undertecknad, skall sändas till Europeiska kommissionen, Euratoms kontor för kärnämneskontroll, L-2920 Luxemburg.

BILAGA III

Inventarieförändringsrapport

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Förklaringar

1. MBA/Materialbalansområde:

Kod för rapporterande materialbalansområde. Koden meddelas av kommissionen.

2. Report Type/Rapporttyp:

I för inventarieförändringsrapporter.

3. Report date/Rapportdatum:

Datum när rapporten blev klar.

4. Report number/Rapportnummer:

Löpnummer, utan avbrott.

5. Line count/Radantal:

Totalt antal rader i rapporten.

6. Start report/Rapportstart:

Den första dagen i rapportperioden.

7. End Report/Rapportslut:

Den sista dagen i rapportperioden.

8. Reporting person/Rapportör:

Namn på den person som ansvarar för rapporten.

9. Transaction id/Transaktionsbeteckning:

Löpnummer. Anger till vilken fysisk transaktion inventarieförändringsraden hör.

10. IC code/IC-kod:

En av följande koder skall användas:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

11. Batch/Sats:

Satsbeteckningen får väljas av den driftansvarige, dock

a) skall vid inventarieförändring "Mottagande (RD)", den av avsändaren använda satsbeteckningen anges,

b) får en satsbeteckning inte användas på nytt för en annan sats i samma materialbalansområde,

12. KMP/Nyckelmätpunkt:

Nyckelmätpunkt. Koderna meddelas den berörda anläggningen i de särskilda kontrollbestämmelserna. Om inga koder har fastställts, skall et-tecknet (&) användas.

13. Measurement/Mätning:

Den grundval på vilken mängden av rapporterat kärnämne fastställts skall anges. En av följande koder skall användas:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

14. Material form/Materialform:

Använd följande koder:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

15. Material container/Materialbehållare:

Använd följande koder:

Typ av behållare // Kod

Cylinder // C

Packe // P

Trumma // D

Separat bränsleenhet // S

Häck // B

Flaska // F

Tank eller annan behållare // T

Övriga // O

16. Material state/Materialtillstånd:

Använd följande koder:

Tillstånd // Kod

Obestrålat kärnämne // F

Bestrålat kärnämne // I

Avfall // W

Oåtervinnbart material // N

17. MBA from/MBA från:

Används endast i samband med inventarieförändringskoderna RD och RF. För RD rapporteras koden för det avsändande materialbalansområdet. Om den koden är okänd, anges F, Q eller W (för avsändande materialbalansområde i Frankrike, Förenade kungariket respektive en icke-kärnvapenstat) och avsändarens fullständiga namn och adress måste anges i kommentarfältet (fält 38). För inventarieförändringskoden RF anges landskoden för den exporterande staten och avsändarens fullständiga namn och adress anges i kommentarfältet (fält 38).

18. MBA to/MBA till:

Används endast i samband med inventarieförändringskoderna SD och SF. För SD anges koden för det mottagande materialbalansområdet. Om den koden är okänd, anges F, Q eller W (för mottagande materialbalansområde i Frankrike, Förenade kungariket respektive en icke-kärnvapenstat) och mottagarens fullständiga namn och adress måste anges i kommentarfältet (fält 38). För inventarieförändringskoden SF anges landskoden för den importerande staten och mottagarens fullständiga namn och adress anges i kommentarfältet (fält 38).

19. Previous batch/Föregående sats:

Satsbeteckning före satsbyte. Satsbeteckningen efter satsbytet skall rapporteras i fält 11.

20. Original date/Ursprungligt datum:

Vid rättelse skall man rapportera dag, månad och år då den rättade raden ursprungligen rapporterades. Vid rättelser i flera led (rättelsekedja) skall det ursprungliga datumet alltid vara bokföringsdatumet för den första raden i kedjan. För rader som införts separat i efterhand anges som ursprungligt datum den dag då inventarieförändringen ägde rum.

21. PIT date/PIT-datum:

Datum för den fysiska inventering som angavs i den materialbalansrapport på vilken bokföringsjusteringen av oredovisade kärnämnesmängder grundar sig. Används endast med inventarieförändringskoden MF.

22. Line number/Radnummer:

Löpnummer som börjar med "1" i varje rapport, utan avbrott.

23. Accounting date/Bokföringsdatum:

Dag, månad och år då inventarieförändringen ägde rum eller blev känd.

24. Items/Artiklar:

Det antal artiklar som en sats består av skall rapporteras. Om en inventarieförändring består av flera rader, skall summan av antalet rapporterade artiklar vara lika med det totala antal artiklar som hör till samma transaktionsbeteckning. Om transaktionen omfattar mer än en grundämneskategori, skall antalet artiklar enbart anges i på raden/raderna för kategorin av högst strategiskt värde (i fallande ordning: P,H,L,N,D,T).

25. Element category/Grundämneskategori:

Följande koder för kärnämneskategorier skall användas:

Kategori // Kod

Plutonium // P

Höganrikat uran

(20 % anrikning och över) // H

Låganrikat uran

(högre än naturlig halt men mindre än 20 % anrikning) // L

Naturligt uran // N

Utarmat uran // D

Torium // T

26. Element weight/Grundämnets vikt:

Vikten av de grundämnen som anges i fält 25 skall rapporteras. Alla vikter skall anges i gram. Decimaltalen i bokföringsraderna kan anges med högst tre decimaler.

27. Isotope/Isotop:

Denna kod anger arten av klyvbara isotoper som berörs. Anges endast när vikten av klyvbara isotoper rapporteras (fält 28). Använd kod G för U-235, K för U-233, J för en blandning av U-235 och U-233.

28. Fissile weight/Vikt av klyvbar isotop:

Såvida inte annat anges i de särskilda kontrollbestämmelserna, skall vikten av klyvbara isotoper endast rapporteras för anrikat uran och kategoriförändringar där anrikat uran ingår. Alla vikter skall anges i gram. Decimaltalen i bokföringsraderna kan anges med högst tre decimaler.

29. Obligation/Åtagande:

Uppgift om det särskilda kontrollåtagande som gemenskapen har åtagit sig enligt ett avtal som träffats med ett tredje land eller en internationell organisation gällande kärnämnet (artikel 18). Kommissionen kommer att meddela anläggningarna de lämpliga koderna.

30. Previous category/Föregående kategori:

Koden för kategorin av kärnämne före kategoribytet. Koden efter bytet skall rapporteras i fält 25. Den används endast i samband med inventarieförändringskoderna CE, CB och CC.

31. Previous obligation/Föregående åtagande:

Koden för det särskilda kontrollåtagande kärnämnet omfattades av före bytet. Koden efter bytet skall rapporteras i fält 29. Används endast vid inventarieförändringskoderna BR, CR, PR och SR.

32. CAM code/CAM-kod:

Kod för anläggningar som endast innehar små mängder av kärnämne Kommissionen kommer att meddela den lämpliga koden till den driftansvarige. Förenklad rapportering gäller för dessa driftansvariga.

33. Document/Dokument:

Beteckning på styrkande underlag. Den driftansvarige fastställer själv beteckningen.

34. Container id/Beteckning för behållare:

Nummer som den driftansvarige själv fastställt för behållare. Uppgiften är frivillig och kan användas i de fall där numret på behållaren inte framgår av satsbeteckningen.

35. Correction/Rättelse:

Rättelser skall göras genom att den/de felaktiga posten/posterna raderas och den/de korrekta läggs till, om tillämpligt. Använd följande koder:

Kod // Förklaring

D // Radering. Den rad som skall raderas skall identifieras genom att ange rapportnumret (4) i fält 36, radnumret (22) i fält 37 och radens hashkod (40) i fält 41, vilka angavs på den ursprungliga raden. Andra fält behöver inte fyllas i.

A // Tillägg (endast i kombination med radering). Den korrekta raden skall rapporteras m