Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 88/07)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Crémant de Bordeaux”

PDO-FR-A0488-AM06

Datum för meddelandet: 26 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Officiell geografisk kodex

Kommunerna i det geografiska området har uppdaterats i enlighet med den officiella geografiska kodexen.

Punkt 6 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2. Druvsorter

Druvsorterna muscadelle B, sauvignon B, sauvignon gris G och sémillon B har lagts till för beredning av mousserande roséviner.

Dessa druvsorter ingick redan i druvbeståndet för beredning av mousserande vita viner.

Genom tillägget begränsas de gröna druvsorterna i blandningar för mousserande roséviner.

Tillägget gör det möjligt att ge vinerna en viss friskhet samtidigt som de mousserande rosévinernas organoleptiska egenskaper bevaras.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

3. Miljöbestämmelser

Följande miljöbestämmelser läggs till i produktspecifikationen:

Döda stockar måste avlägsnas från jordlotterna och det är inte tillåtet att förvara dem på jordlotterna.

Generell kemisk ogräsbekämpning av jordbrukslotterna är förbjuden.

Alla aktörer ska beräkna och registrera sitt index för behandlingsfrekvens.

I dessa ändringar tas bättre hänsyn till samhällets krav på minskad användning av växtskyddsmedel och till miljön.

Ändringarna påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

4. Transport av skörden

Villkoren för transport av skörden förtydligas genom följande tillägg:

Behållarna får vara högst 1,20 × 1,00 meter och ha en höjd på högst 0,80 meter och en lasthöjd på högst 0,60 meter. Tiden mellan plockning av druvorna och pressning får inte överstiga 24 timmar.

Ändringen innebär att druvorna inte krossas under transporten och kvaliteten förbättras därför.

Det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt i punkt 5.1.

5. Pressning

Det förtydligas att druvorna ska hällas i pressen utan att krossas eller avstjälkas.

Druvorna måste alltså vara hela för att kunna kontrolleras.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

6. Homogenisering

Det har gjorts ett tillägg att vinframställaren måste kunna bevisa att det kan blanda expeditionslikören med vinet genom omfattande remuage av flaskorna – som fått en sockertillsats – under degorgeringsprocessen.

På så sätt garanteras homogena flaskor, framför allt för de halvtorra vinerna.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

7. Lagringsplatser

Vinframställaren ska göra allt för att garantera att temperaturen under lagringen är högst 14 °C under kolsyreutvecklingen och 20 °C under degorgeringen.

Syftet med denna ändring är att garantera en stabil miljö så att kolsyreutvecklingen optimeras.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

8. Datum för förflyttning mellan godkända upplagshavare

I kapitel 1 punkt IX.5 stryks led b gällande datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

9. Övergångsbestämmelser

De övergångsbestämmelser som har löpt ut har tagits bort från produktspecifikationen.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

10. Deklaration om anspråk på degorgering

Deklarationen om anspråk ersätts med en deklaration om anspråk på degorgering.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

11. Justering av de huvudsakliga punkter som ska kontrolleras

Huvudsakliga punkter som ska kontrolleras när det gäller deklarationen om anspråk på degorgering och vinerna efter degorgering.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

12. Hänvisning till kontrollorganet

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att anpassa den till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Denna ändring innebär inte någon ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Namn

Crémant de Bordeaux

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

5. Mousserande kvalitetsvin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

Mousserande kvalitetsviner, vita och rosé

KORT BESKRIVNING

Vinernas naturliga alkoholhalt är ≥ 9 volymprocent.

Efter kolsyreutvecklingen har vinerna

— en total alkoholhalt uttryckt i volymprocent på ≥ 11 %,

— en halt av flyktiga syror på ≤ 18 mekv/l,

— en total halt av svaveldioxid på ≤ 150 mg/l,

— om musten har berikats, en total alkoholhalt uttryckt i volymprocent på ≥ 13 %.

Vinerna är klara, med ett kvardröjande skum och lång fruktig final.

Vinerna är pärlande med fina bubblor. De vita vinerna är friska och syrliga, särskilt när de framställs på druvorna sauvignon B och sémillon B. Under lagringen på jästfällningen (sur lie) uppstår mer mogna aromatiska toner, ofta med inslag av smör eller rostat bröd.

Rosévinerna, som i huvudsak framställs på druvsorterna merlot N och cabernet franc N, kännetecknas i stället av fruktiga toner. Vinerna är avsedda att drickas unga.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt i milliekvivalenter per liter Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Vinframställningsmetoder

5.1. Särskilda oenologiska metoder

1. Planteringstäthet – avstånd

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 4 000 vinstockar per hektar. Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,50 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,85 meter.

Planteringstätheten får minskas till 3 300 vinstockar per hektar. I sådana fall får avståndet mellan raderna inte överstiga 3 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,85 meter.

2. Beskärningsbestämmelser

Odlingsmetoder

Endast kortskottsbeskärning (beskurna grenar) och långskottsbeskärning (långa grenar) är tillåten.

För druvsorterna merlot N, muscadelle B och sémillon B får antalet skott efter beskärning inte överstiga 50 000 per hektar och 20 per vinstock.

För de övriga druvsorterna får antalet skott efter beskärning inte överstiga 60 000 per hektar och 22 per vinstock.

Beskärning görs senast när bladen är utslagna (Lorenz-stadium 9).

3. Transport av skörden

Odlingsmetoder

Druvorna transporteras i behållare som inte får vara täta. Behållarna får vara högst 1,20 × 1,00 meter och ha en höjd på högst 0,80 meter och en lasthöjd på högst 0,60 meter. Tiden mellan plockning av druvorna och pressning får inte överstiga 24 timmar.

4. Mottagande och pressning

Specifika oenologiska metoder

Druvor som ska förädlas till vitt vin hälls hela i pressen.

Det är förbjudet att använda system för avrinning och krossning med spiralskruv.

Det är förbjudet att vid pressning av skörden använda system med spiralskruv eller pressar med kedjor.

En vägningsanordning är obligatorisk och ska vara anpassad till den typ av behållare som används vid skörden.

Matningen och bandtransporten av druvorna till pressen måste vara utformad så att druvorna inte skadas. I synnerhet ska alla system eller anordningar för att förhindra stopp ses över eller tas bort om de skadar druvorna.

Pressen ska lastas i ett moment med den kvantitet som motsvarar dess kapacitet. I undantagsfall får den lastas med en mindre kvantitet.

Fraktionering av musten är obligatorisk.

Självavrunnen must som uppkommer när skörden transporteras avskiljs. Självavrunnen must tas inte med vid beräkningen av volymen must från den tredje pressningen. Musten ska skickas till destillering före den 31 juli under innevarande säsong.

Pressen ska rengöras dagligen.

Skördebehållarna ska rengöras dagligen.

Golven i de lokaler där skörden tas emot och pressas ska vara lätta att rengöra.

5. Berikning

Specifika oenologiska metoder

För basviner som berikats ska halten jäsbart socker vara ≤ 5 g/l.

Den totala alkoholhalten i vinet efter kolsyreutvecklingen får inte överstiga 13 volymprocent efter berikning.

5.2. Högsta avkastning

1. 78 hl/ha.

6. Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds och lagras inom följande kommuners territorium i departementet Gironde på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 februari 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles-de-Castillon, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets , Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac och Yvrac.

7. Huvudsakliga druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sémillon B

8. Beskrivning av sambandet

Det geografiska området har ett relativt jämnt klimat som är gynnsamt för vinodling och vinframställning, då det ligger nära stora vattenmassor som spelar en viktig temperaturreglerande roll (Atlanten, mynningsviken Gironde, Garonnedalen och Dordognedalen). Havets mildrande inverkan på vårfrosten minskas dock ju längre bort man kommer från kusten och de stora dalarna, och ju närmare man kommer de stora skogsområdena i Landes, Saintonge och Double périgourdine. Detta är förklaringen till att det odlas så lite vin i de norra och sydsydvästra delarna av det geografiska området. Området omfattar 497 av de 538 kommunerna i departementet Gironde, med undantag av den sydvästra delen av departementet där skogsbruk är vanligare än vinodling.

Vinstockarna i Bordeaux odlas i ett kustklimat, och har sedan 1600- och 1700-talet odlats genom uppbindning mot stolpe för stöd och sedermera uppbindning mot kraftig tråd. Detta görs för att sprida ut skörden och för att få ett bladverk som räcker till en god fotosyntes för en optimal mognad.

Vindruvorna skördas vid optimal mognad för att garantera den perfekta balansen mellan socker och syra som krävs för såväl vinernas fräschör som en god kolsyreutveckling.

De olika varianterna av jordmån och av solexponering har lett till ett urval och en anpassning av olika druvsorter beroende på miljöns särskilda egenskaper och förklarar historiken bakom blandningen av druvsorter. Det finns fyra urskiljbara typer av jordmån, nämligen

— jordar med lerkalk och märgelkalk, som är mycket vanliga på sluttningarna och lämpar sig mycket väl för merlot N,

— silikatjordar blandade med lera och kalkinslag som är perfekta för exempelvis merlot N och sauvignon B,

— ”boulbènes” – en lättare jordmån med silikatinslag som lämpar sig för framställning av basviner från gröna druvsorter,

— grusjordar, bestående av grus, kvarts och mer eller mindre grov sand, som bildar väldränerade, varma terrasser som är perfekt för vinstockar och särskilt cabernet sauvignon N.

Vinframställarna använder sig av sina erfarenheter från vinframställningen med de olika druvsorterna för att år från år ta fram druvblandningar i en sammansättning som vittnar om hög sakkunskap om druvsorternas egenskaper, för att kunna garantera en jämn kvalitet när det gäller balansen mellan vinets syra och fruktighet.

Att druvorna behålls hela under skörd och transport, liksom produktspecifikationens strikta regler kring pressning, garanterar en klar druvsaft. En begränsad svavling är oundgänglig för en god kolsyreutveckling. Lagringen på jästfällningen utvecklar de tertiära dofterna och förstärker vinernas komplexitet.

Tack vare närheten till hamnen och de historiska banden med andra länder som mycket tidigt genererade en strukturerad och stark handel, har vinodlarna i Bordeaux alltid riktat sig ut mot den övriga världen, tagit del av eller spridit tekniska innovationer, vilket stimulerat dynamiken i vinföretagen och bidragit till att stärka, utveckla och exportera de yrkeskunskaper som finns i distriktet, alltid med respekt för de månghundraåriga traditionerna.

Alltsedan inrättandet av priviligierade förbindelser med England på 1100-talet och fram till dagens erövrande av de asiatiska marknaderna som nu öppnats för vinprodukter, har vinodlarna i Bordeaux lyckats anpassa sig till marknadsutvecklingen, samtidigt som de bevarat respekten för den miljö där de odlar sina viner. Mångfalden bland produkterna är stor och inte minst den ständigt ökande volymen av ”Crémant de Bordeaux” vittnar om denna dynamik.

Även om ”Crémant de Bordeaux” bara står för en del av vinproduktionen i Bordeauxregionen visar produkten på den rika potential som finns i de traditionella druvsorterna och den historiska förmågan hos vinodlarna i Bordeauxdistriktet att ta till sig nya vinframställningsmetoder och innovationer. ”Crémant de Bordeaux” förenar både som vitt vin och rosévin distriktets druvsorter med traditionella metoder för framställning av vin med kolsyreutveckling.

”Crémant de Bordeaux” är ett klart vin, med ett kvardröjande skum och en lång och fruktig final.

De vita vinerna är pärlande med fina bubblor. De är friska och syrliga, särskilt när de framställs på druvorna sauvignon B och sémillon B.

Under lagringen på jästfällningen uppstår mer mogna aromatiska toner, ofta med inslag av smör eller rostat bröd.

Rosévinerna, som i huvudsak framställs på druvsorterna merlot N och cabernet franc N, kännetecknas i stället av fruktiga toner. Vinerna är avsedda att drickas unga.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Namnet på ursprungsbeteckningen ska stå på den del av korken som sitter inne i flaskhalsen.

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Bordeaux” eller ”Grand Vin de Bordeaux”. De teckensnitt som används för denna större geografiska enhet får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Förpackning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Alla steg i produktionen, från skörden av druvor till degorgeringen, ska äga rum i det avgränsade geografiska området.

Vinerna framställs enbart med en andra jäsning på glasflaskor.

Förpackning av vinerna ska ske inom det geografiska området på grund av framställningsmetoden med en andra jäsning på flaska.

Omtappningen på de glasflaskor där kolsyreutvecklingen sker ska göras minst tre månader efter skörden och tidigast den 1 december efter skörden.

Vinerna släpps ut på marknaden för försäljning till konsument efter minst 12 månaders lagring efter omtappning, varav minst en månad efter degorgeringen.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7df3447f-384a-4f7a-819e-2971ef1ae277

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.