MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET - Uppföljning av vitboken "Nya insatser för Europas ungdom" - Förslag till gemensamma mål för delaktighet och information för ungdomar efter rådets resolution av den 27 juni 2002 om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

1.1. Förslag som ingår i uppföljningen av vitboken om ungdomspolitik

1.2. Förslag som återspeglar en önskan att agera tillsammans

1.3. Förslag som kompletterar andra politiska initiativ

2. Gemensamma mål för att öka ungdomars delaktighet

2.1. Öka ungdomars medverkan i samhällslivet

2.2. Öka ungdomars medverkan i den representativa demokratins strukturer

2.3. Lära sig att medverka

3. Gemensamma mål för att förbättra informationen till ungdomar

3.1. Förbättra ungdomars tillgång till informationstjänster

3.2. Tillhandahålla information av god kvalitet

3.3. Öka ungdomars medverkan i utformningen och spridningen av information

4. Genomförande och uppföljning

1. Inledning

1.1. Förslag som ingår i uppföljningen av vitboken om ungdomspolitik

De förslag som här läggs fram till gemensamma mål ansluter till vitboken "Nya insatser för Europas ungdom" [1], som kommissionen antog den 21 november 2001, och till rådets resolution av den 27 juni 2002 [2] om nya ramar för samarbetet på ungdomsområdet.

[1] KOM(2001) 681 slutlig.

[2] EGT C 168, 13.7.2002.

Genom samma rådsresolution införs en öppen samordningsmetod som i ett första steg ska tillämpas på de två prioriteringar som gäller ungdomars delaktighet och information till ungdomar. Rådet ger kommissionen i uppdrag att utarbeta ett förslag till gemensamma mål utifrån en lägesrapport som täcker alla medlemsstater. Syftet med detta meddelande är att föreslå gemensamma mål för rådet enligt detta uppdrag.

Genom beslutet om att tillämpa den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet för dessa två prioriteringar, har medlemsstaterna visat att de vill stärka samarbetet när det gäller att genomföra och följa upp politiken på dessa två områden. Medlemsstaterna anser att detta ska ske på ett flexibelt sätt som är anpassat [till ungdomsområdet,] med beaktande av medlemsstaternas behörighet och i enlighet med subsidiaritetsprincipen [3].

[3] Rådets resolution av den 27 juni 2002.

I enlighet med det uppdrag som lämnats har kommissionen i samråd med medlemsstaterna utarbetat ett detaljerat frågeformulär för var och en av de två prioriteringarna. Frågeformulären har skickats till medlemsstaterna och till kandidatländerna, eftersom det i rådets resolution anges att kandidatländerna bör delta i det europeiska samarbetet på ungdomsområdet.

Frågeformulären har utformats utifrån en enhetlig metod och har en identisk struktur. Först begärdes basfakta om det befintliga läget och gällande lagstiftning i varje land. Därefter efterfrågades en presentation av de politiska riktlinjerna på nationell nivå samt exempel på god praxis. Slutligen begärdes preciseringar om vilka förväntningar man har på europeisk nivå.

Inom ramen för det åtagande som gjorts att samråda med ungdomar skulle även de metoder som valts för detta samråd på nationell nivå preciseras.

Kommissionen har fört samråd med Europeiska ungdomsforumet innan dessa förslag läggs fram.

1.2. Förslag som återspeglar en önskan att agera tillsammans

Frågorna och svaren har behandlats och lämnats på olika sätt i medlemsstaterna beroende på hur ungdomspolitiken ser ut på nationell nivå och på vilket sätt ungdomarna har medverkat. De uppgifter som lämnats i svaren, argumenten som framförts, förslagen som lämnats och den goda praxis som lyfts fram har utgjort en rik och intressant grund för utarbetandet av kommissionens granskningsrapport. [4]

[4] Granskningsrapport med medlemsstaternas svar på kommissionens frågeformulär om delaktighet och information för ungdomar - Arbetsdokument från kommissionen (SEK(2003) 465).

Förslagen till gemensamma mål bygger på granskningen av de tillfrågade ländernas svar. I rådets resolution av den 27 juni 2002 uppmanades kommissionen att utarbeta ett frågeformulär för varje prioritering, inklusive nyckelfrågorna, [...] att på grundval av medlemsstaternas svar utarbeta en sammanfattande rapport [...] och att [för rådet] lägga fram utkast till gemensamma mål. Sådana mål har föreslagits utifrån medlemsstaternas svar på frågorna om situationen på nationell nivå och deras förväntningar på europeisk nivå. Målen utgår från ett gemensamt tillvägagångssätt i alla länder som tillfrågats och inbegriper de punkter som det råder enighet om efter granskningen av svaren. För var och en av de tematiska prioriteringarna föreslås ett allmänt mål som delas upp på tre delmål.

I likhet med tillvägagångssättet för den öppna samordningsmetoden på utbildningsområdet anges även här åtgärdsområden för att förverkliga de mål som ställts upp.

1.3. Förslag som kompletterar andra politiska initiativ

Kunskapens Europa

Utvecklingen av det ungdomspolitiska samarbetet, med fastställandet av gemensamma mål som en viktig del, bidrar till att förverkliga de strategiska mål som fastställdes vid Europeiska rådets möten i Lissabon och Barcelona, dvs. att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.

Livslångt lärande är en viktig del i denna strategi, som dels syftar till att förbättra yrkeskunskaperna och yrkeskvalifikationerna, dels ska fördjupa medborgarnas samhällsmedvetande och engagemang i samhälleliga och sociala frågor.

I detta sammanhang är icke-formell och informell utbildning av grundläggande betydelse, inte bara för att förverkliga målen för konkurrenskraften, utan även för att uppnå en ökad social integration, en bättre personlig utveckling och ett aktivare samhällsengagemang [5].

[5] Rådets resolution av den 27 juni 2002 om livslångt lärande, EGT C 163, 9.7.2002.

Ungdomspolitiken bidrar i hög grad till ungdomarnas icke-formella utbildning. I denna politik anses ungdomars delaktighet och information till ungdomar vara de två viktigaste prioriteringarna, vilket även är ungdomarnas uppfattning.

De gemensamma mål som föreslås bygger även på erfarenheter från programmet Ungdom, vilka måste beaktas när de nya utbildnings- och ungdomsprogrammen utarbetas.

Medborgarskap och styrelseformer

Ungdomarna har starkt betonat sitt krav på att få medverka, vilket framstått som oskiljaktigt från informationen och som en nödvändig förutsättning för delaktighet.

Genom att öka ungdomars medverkan och ge dem bättre information bidrar man till att förverkliga det mer allmänna målet att uppnå ett aktivt samhällsengagemang och till att föra medborgarna, i första hand ungdomen, närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna. [6]

[6] Laekenförklaringen, 14-15.12.2001.

Ungdomars medverkan och information till ungdomar ingår också i målen i vitboken om styrelseformer i EU, särskilt målen som rör öppenhet och delaktighet. Såsom det anges i vitboken om ungdomspolitik är ungdomsområdet ett område där dessa principer bör tillämpas:

- Öppenhet: Att informera och aktivt kommunicera med ungdomar på deras eget språk för att de skall förstå hur EU-institutionerna och den politik som berör dem fungerar.

- Delaktighet: Att samråda med ungdomar och främja deras delaktighet i de beslut som berör dem, och mer allmänt deras medverkan i lokalsamhällen.

2. Gemensamma mål för att öka ungdomars delaktighet

I en snabb samhällsutveckling som präglas av en långsiktig utveckling mot en allt äldre europeisk befolkning och ungdomarnas ökande avståndstagande från traditionell politisk verksamhet anser alla att ungdomarnas aktiva medverkan i samhället är en central fråga.

Ungdomarnas aktiva medborgaransvar har ett direkt samband med deras fullständiga medverkan i hela samhällslivet och deras engagemang, men också deras möjligheter att ta detta medborgaransvar.

Förutsättningarna för att ungdomarna ska kunna vara delaktiga i samhället förändras i takt med att formerna för demokratisk representation och demokratiskt inflytande utvecklas.

Nödvändiga förutsättningar för att ungdomarna ska kunna ta sitt aktiva medborgaransvar på samma villkor som andra medborgare är att man erkänner och stöder de olika former av delaktighet som ungdomar utvecklar i sin närmiljö, förbättrar deras kontakter med den representativa demokratins strukturer och hjälper dem att utnyttja de möjligheter till delaktighet som finns.

När det gäller delaktighet föreslår kommissionen ett allmänt mål: att vidta och stödja åtgärder som främjar ungdomars aktiva medborgaransvar och öka deras medverkan i det demokratiska livet. För att förverkliga detta allmänna mål föreslås följande tre delmål:

- Öka ungdomars medverkan i samhällslivet

- Öka ungdomars medverkan i den representativa demokratins strukturer

- Lära sig att medverka

2.1. Öka ungdomars medverkan i samhällslivet

Ett samhällsengagemang byggs främst upp genom erfarenheter av olika slag i ungdomarnas närmiljö, t.ex. familj, skola, fritid och arbete. Det lokala föreningslivet och icke-statliga organisationer är också betydelsefulla. Det är viktigt att se till att ungdomar på ett bättre sätt kan medverka i det lokala samhällslivet, oavsett social, ekonomisk eller kulturell bakgrund, livsstil eller bostadsområde.

Följande åtgärdsområden föreslås:

* Främja ungdomars engagemang i strukturer för demokratiskt inflytande (t.ex. icke-statliga organisationer, föreningar och volontärverksamhet) och stödja icke-statliga ungdomsorganisationer med respekt för deras oberoende och självständiga ställning.

* Lyfta fram ungdomarna som aktörer som formar sitt eget samhällsengagemang och oberoende genom att stödja utarbetandet av insatser, initiativ och projekt där ungdomar direkt kan medverka i problemlösningen på lokal nivå.

* På ett bättre sätt lyfta fram, visa och stödja det ungdomsarbete på fältet som görs av föräldrar, socialarbetare och andra personer i ungdomarnas närhet.

* På ett bättre sätt ringa in vad som hindrar vissa specifika grupper från att delta och stimulera insatser och former som kan främja alla ungdomars delaktighet i samhällslivet, särskilt med beaktande av jämställdhetsfrågor.

2.2. Öka ungdomars medverkan i den representativa demokratins strukturer

Den representativa demokratin är en av de viktigaste grundvalarna för våra samhällen. Det är därför av vikt att ungdomar aktivt deltar i denna representationsform. För att detta ska vara möjligt måste samhället i ökad utsträckning tillgodose ungdomars förväntningar och behov om dessa ska kunna förenas med traditionella demokratiska strukturer. För detta krävs en förändring av attityder och beteenden. Det är i första hand genom en dialog med ungdomar som de kan få mer inflytande i de instanser där beslut fattas och där politiskt inflytande kan utövas. De politiska instanserna måste se till att ungdomar i ökad utsträckning får medverka i den representativa demokratins strukturer.

Följande åtgärdsområden föreslås:

* Fördjupa och utveckla en fortlöpande och strukturerad dialog mellan de politiska instanserna och ungdomarna och de organ som företräder dem (nationella eller regionala ungdomsråd, Europeiskt ungdomsforum).

* Se till att denna dialog även kan föras med ungdomar som inte tillhör några organisationer och att dessa organisationer tar hänsyn till deras behov.

* Stödja mekanismer som gör det möjligt att utveckla olika former av dialog i syfte att föra ungdomarna närmare de politiska besluten.

* Verka för bättre samband mellan representation och dialog på olika nivåer, från lokal till europeisk nivå.

* Stärka ungdomars roll och medverkan i valprocessen genom att uppmuntra till att de registrerar sig som väljare, stimulera deras valdeltagande, i högre grad öppna de politiska partierna för ungdomars medverkan samt öka antalet ungdomar i de valda församlingarna.

* På ett bättre sätt kartlägga och undersöka hinder för ungdomars medverkan i den representativa demokratins strukturer samt stimulera insatser och mekanismer som kan främja alla ungdomars delaktighet, särskilt med beaktande av jämställdhetsfrågor.

2.3. Lära sig att medverka

Alla ungdomar måste kunna utveckla sin potential, sin identitet och sina möjligheter att vara aktiva i samhället. En avgörande faktor för detta är utbildning, eftersom möjligheten att medverka bland annat tillägnas i skolan, som efter familjen är en av de första miljöer där ungdomar utvecklar sin sociala förmåga. Informell utbildning bidrar i stor utsträckning till den personliga utvecklingen och till ett aktivt samhällsengagemang. Det bör därför skapas förutsättningar att lära sig att medverka.

Följande åtgärdsområden föreslås:

* Utveckla och fördjupa undervisningen i hur man aktivt kan medverka i samhället inom de formella utbildningssystemen (med en koppling till de mål som fastställts inom ramen för den öppna samordningsmetoden på utbildningsområdet).

* Stödja utvecklingen av insatser inom den icke-formella och informella utbildningen och främja ungdomars aktiva medverkan.

* Utveckla samspelet mellan formell, icke-formell och informell utbildning.

* Tillvarata ungdomars erfarenheter av inflytande i deras närmiljö, dvs. familjen, skolan, universitetet, arbetsplatsen och andra platser för lärande.

* På ett bättre sätt förmedla och främja resultat som är till nytta för alla när det gäller ungdomars demokratiska engagemang och motverka fördomar mot ungdomar som hindrar deras praktiska medverkan.

* På ett bättre sätt analysera företeelser som leder till att vissa grupper utestängs från samhället och främja förebyggande metoder.

3. Gemensamma mål för att förbättra informationen till ungdomar

Genom skräddarsydd information som tillgodoser ungdomars behov kan ungdomarna delta i det offentliga livet och ta ett aktivt samhällsansvar, vilket är en nödvändig, men inte tillräcklig, förutsättning för delaktighet. Sådan information riktas också till dem som ungdomarna kommer i kontakt med, t.ex. föräldrar, lärare, ungdomsarbetare, ungdomsledare, ungdomsinformatörer och bibliotekarier.

Det är i första hand medlemsstaterna som ansvarar för att informera ungdomar, även om europeiska frågor. Medlemsstaterna anser dock att vi i högre grad behöver lära av varandra genom ett strukturerat utbyte av erfarenheter och god praxis, och på så sätt stärka den europeiska dimensionen i den information som riktas till ungdomar.

När det gäller information föreslår kommissionen ett allmänt mål: att förbättra ungdomars tillgång till information av god kvalitet för att öka deras medverkan i det offentliga livet och stärka deras personliga utveckling mot aktiva och ansvarsfulla medborgare i en utvidgad europeisk union. För att förverkliga detta allmänna mål föreslås följande tre delmål:

- Förbättra ungdomars tillgång till informationstjänster.

- Tillhandahålla information av god kvalitet.

- Öka ungdomars medverkan i utformningen och spridningen av information.

3.1. Förbättra ungdomars tillgång till informationstjänster

Många medlemsstater har utvecklat särskilda informationstjänster för ungdomar som utformar och förmedlar information och råd. I många fall är dock dessa tjänster inte tillräckligt utvecklade, och samordningen mellan de olika aktörer och nivåer som är inblandade är bristfällig. Ungdomar måste få bättre tillgång till informationstjänster, särskilt ungdomar med sämre förutsättningar.

Följande åtgärdsområden föreslås:

* Stimulera utvecklingen av strukturerade, sammanhängande och samordnade informationstjänster i medlemsstaterna som tar hänsyn till ungdomars specifika behov, särskilt genom

- att effektivt samordna och koppla samman olika tjänster på nationell, regional och lokal nivå, och

- att upprätta kontakter mellan befintliga informationstjänster på europeisk nivå för att förbättra spridningen av europeisk information på nationell, regional och lokal nivå.

* Tillhandahålla kostnadsfria och lättillgängliga informationstjänster på plats som inriktas på ungdomars beteendemönster, miljö och behov.

* Ge ungdomar med särskilt dåliga förutsättningar tillgång till information på lika villkor och undvika all diskriminering eller utestängning av ekonomiska, sociala, kulturella eller geografiska skäl.

* Utforma nationella och regionala ungdomsportaler som kopplas till Europeiska ungdomsportalen för att bidra till

- att utveckla ett nät av sammankopplade portaler för ungdomsinformation, och

- att förmedla information om europeiska frågor till nationell, regional och lokal nivå.

3.2. Tillhandahålla information av god kvalitet

De informationsprodukter som erbjuds ungdomar är ofta av dålig kvalitet. De når inte alltid den berörda målgruppen, drar inte nytta av ny teknik på rätt sätt och bidrar endast i begränsad omfattning till att öka ungdomarnas delaktighet i samhället. De personer som arbetar med ungdomsinformation och ungdomsrådgivning bör dessutom få utbildning. Hög kvalitet är en förutsättning för effektiv information till ungdomar.

Följande åtgärdsområden föreslås:

* Utforma standarder för information och rådgivning till ungdomar, särskilt genom att införa gemensamma kvalitetskriterier och mekanismer för kvalitetskontroll, och ge bättre utbildning till dem som arbetar med ungdomsinformation, särskilt när det gäller

- att använda ny teknik,

- att tillägna sig språkkunskaper, och

- att stärka den europeiska dimensionen i ungdomsinformationen.

* Förbättra sambandet mellan information och rådgivning med sikte på att uppmuntra ungdomar till att lära sig och utveckla sina kunskaper om hur man får, väljer och bedömer information för att bli skickliga informationsanvändare.

* Främja ett ökat utnyttjande av nya medier i ungdomsinformationen - t.ex. Internet, mobiltelefoner, video och bio - för att nå ut till så många ungdomar som möjligt.

3.3. Öka ungdomars medverkan i utformningen och spridningen av information

För att göra ungdomsinformationen lättillgänglig och se till att den inte är diskriminerande samt att den inriktas på ungdomarnas närmiljö och behov - särskilt för ungdomar med sämre förutsättningar - måste ungdomsorganisationerna och ungdomarna själva medverka i alla etapper av utformningen och genomförandet av informationsstrategier för ungdomar samt i utformningen och spridningen av själva informationen.

Följande åtgärdsområden föreslås:

* Få ungdomsorganisationer på europeisk, nationell, regional och lokal nivå att medverka i utformningen och genomförandet av strategier för ungdomsinformation.

* Få ungdomar att i lämplig utsträckning medverka i spridningen av ungdomsinformation i syfte att

- framställa begripliga och användarvänliga informationsprodukter som är anpassade till ungdomars behov, och

- rikta ungdomsinformationen till specifika grupper, särskilt grupper med sämre förutsättningar.

* Uppmuntra till att ungdomar i ökad utsträckning medverkar i spridningen av ungdomsinformation (särskilt vid centrum för ungdomsinformation, skolor, klubbar och medier) och rådgivningen till andra ungdomar, särskilt de ungdomar som har svårt att få tillgång till information och rådgivning.

4. Genomförande och uppföljning

Genomförandet och uppföljningen av gemensamma mål är integrerade delar av den öppna samordningsmetoden, särskilt i den metod som genom rådets resolution infördes på ungdomsområdet.

På samma sätt som fastställandet av målen, och med iakttagande av rådets riktlinjer, ska genomförandet och uppföljningen ske på ett flexibelt sätt som är anpassat till ungdomsområdet, med respekt för medlemsstaternas befogenheter och subsidiaritetsprincipen. Följande principer och mekanismer föreslås:

Medlemsstaterna kommer överens om att förverkliga samtliga gemensamma mål som föreslås för delaktighet och information, vilka utgör en sammanhängande och odelbar helhet.

Varje medlemsstat beslutar om åtgärder för att genomföra och följa upp arbetet med de gemensamma målen på nationell nivå i enlighet med den specifika situationen i varje land.

Principen om ömsesidig information och regelbundet informationsutbyte mellan medlemsstaterna när det gäller metoder, framsteg och god praxis kan ske i form av regelbundna möten mellan de generaldirektörer som ansvarar för ungdomsfrågor enligt en på förhand fastställd plan. Mötena kan vid behov förberedas av arbetsgrupper för de olika åtgärdsområdena.

Principen om att knyta an ungdomar och ungdomsorganisationer till arbetet på nationell och europeisk nivå ska garanteras på lämpligt sätt av respektive myndigheter.

Det föreslås att medlemsstaterna under 2005 utarbetar nationella rapporter om genomförandet av de två prioriteringarna delaktighet och information. På grundval av dessa utarbetar kommissionen en lägesrapport som lämnas till rådet. Utifrån kommissionens förslag godkänner, justerar eller ändrar rådet sedan de gemensamma målen för de två prioriteringarna.

Dessa förslag till gemensamma mål kommer att överlämnas till Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.