ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EEG) nr 3760/92 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk" () (97/C 89/10)

Den 8 oktober 1996 beslutade rådet, i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiske, som ansvarat för kommitténs förberedande arbete i detta ärende, antog sitt yttrande den 9 januari 1997. Föredragande var Luisa Santiago.

Ekonomiska och sociala kommittén antog följande yttrande vid sin 342:a plenarsession den 29-30 januari 1997 (sammanträdet den 29 januari 1997) med 92 röster för, 3 emot och 5 nedlagda röster.

1. Inledning

Detta förslag till förordning syftar till att ändra förordning (EEG) nr 3760/92, som inrättar ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Ekonomiska och sociala kommittén godkänner det föreliggande förslaget eftersom det gör det system som inrättades genom förordning (EEG) nr 3760/92 klarare.

2.2. Kommittén vill här upprepa de kommentarer som gjorts i tidigare yttranden om en institutionalisering av gemenskapens fiskepolitik.

2.3. Kommittén vill framhålla hur viktig en övergripande och sammanhållen fiskeripolitik är för att det skall kunna skapas stabilitet i verksamheten inom denna bransch och för att fartygsägare och fiskare skall godta målen för denna politik och sluta upp bakom dem.

2.4. Även om kommittén stöder de föreslagna åtgärderna anser vi att de borde ha ingått redan i den förordning som antogs 1992. Detta gäller särskilt bestämmelserna i artikel 8.4, där det anges att rådet skall fastställa vilka fångstmöjligheter fartyg från tredje land skall ha i gemenskapens fiskevatten och vilka särskilda villkor för fiske som skall gälla för sådana fartyg.

2.5. Rådet bör vid fördelning av fiskemöjligheter till länder utanför Europeiska unionen ta full hänsyn till befintliga resurser i gemenskapens fiskevatten och till behovet av att bevara en relativ stabilitet i fiskeriaktiviteterna i de enskilda medlemsstaterna.

Bryssel den 29 januari 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT nr C 316, 25.10.1996, s. 13.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 1785/81 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker"

(96/C 174/07)

Den 16 januari 1996 beslutade rådet, i enlighet med artiklarna 43 och 198 i Romfördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri, som ansvarat för kommitténs förberedande arbete i frågan, antog sitt yttrande den 7 mars 1996. Föredragande var Maria Luísa Santiago.

Under sin 334:e plenarsession den 27-28 mars 1996 (sammanträdet den 27 mars 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén med 83 röster för, 2 röster mot och 3 nedlagda röster följande yttrande.

1. Inledning

1.1. När Portugal blev medlem i gemenskapen beviljades landet en kvot för sockerbetsproduktion om 60 000 ton. Denna kvot grundade sig inte på Portugals nationella produktion (som var obefintlig) och syftade inte heller till att garantera en försörjning för den inhemska marknaden (denna roll viktes åt befintliga sockerindustrier) utan var i huvudsak politiskt motiverad för att de portugisiska producenterna skulle få möjlighet att utveckla denna typ av produktion.

1.2. Planerna på att bygga en ny sockerindustrianläggning ökade de portugisiska producenternas förväntningar, men dagens baskvantiteter för socker är alltför låga och begränsar möjligheterna att öka produktionen av sockerbetor, som för närvarande är ett alternativ för de portugisiska odlarna.

1.3. Kommissionens förslag innebär att kvoten höjs med 10 000 ton, fördelat på kvantiteterna A och B, som ursprungligen fastställdes i Portugals anslutningsfördrag.

2. Allmänna synpunkter

2.1. Kommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag av följande skäl:

2.1.1. Den föreslagna kvothöjningen innebär inget ifrågasättande av de kvotnivåer som fastställts för gemenskapens övriga regioner.

2.1.2. Även om höjningen är lägre än vad man hoppats, kan den innebära ett incitament för sockerprodukionen i Portugal och att planerna på en sockerindustrianläggning kan genomföras, vilket främjar den lokala utvecklingen.

2.1.3. De motiv som lagts fram av kommissionen när det gäller en ökning av Portugals produktionskvot, hör samman med den ekonomiska utvecklingen i de zoner där det inte finns några alternativ till sockerbetsodling, och bör oftare få styra gemenskapens val.

Bryssel den 27 mars 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER
2.2.5

Arbetsgivare . Eures bör tillhandahålla lättillgänglig och begriplig information till arbetsgivare som använder nätverket, och portalen bör inte bara fokusera på gränsöverskridande rörlighet utan även främja rörlighet inom medlemsstaterna. För att skapa lika villkor för alla arbetsgivare bör tydliga riktlinjer ges när det gäller åtgärder mot administrativa hinder vid anställning av personer från andra medlemsstater, vilket framgår av nätverkets utvärderingsrapport från 2019 – ”Study supporting the ex-post EURES evaluation and the second biennial EURES report” . Eures bör tillhandahålla lättillgänglig och begriplig information till arbetsgivare som använder nätverket, och portalen bör inte bara fokusera på gränsöverskridande rörlighet utan även främja rörlighet inom medlemsstaterna. För att skapa lika villkor för alla arbetsgivare bör tydliga riktlinjer ges när det gäller åtgärder mot administrativa hinder vid anställning av personer från andra medlemsstater, vilket framgår av nätverkets utvärderingsrapport från 2019 – ”Study supporting the ex-post EURES evaluation and the second biennial EURES report” ( 10 ) . Mot bakgrund av bristen på arbetskraft, särskilt kvalificerad arbetskraft, i alla medlemsstater bör Eures också tillhandahålla aktuell information om arbetskraftsbristen och arbetskraftsöverskottet i varje medlemsstat, och även uppmuntra en samordning av medlemsstaternas åtgärder för en jämn fördelning av arbetssökande i syfte att stärka den EU-övergripande arbetsmarknaden.
2.1.2

Det behövs fortfarande ett politiskt erkännande av den sociala ekonomin. Vissa framsteg har dock gjorts, såsom framgår av Luxemburgdeklarationen för den sociala ekonomin i Europa ”A roadmap towards a more comprehensive ecosystem for social economy enterprises”, slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) om ”främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa” – som för första gången enhälligt antogs av de 28 medlemsstaterna – ombildningen av kommissionens expertgrupp för socialt företagande 2018, samt Europaparlamentets uppmaning till kommissionen att försäkra sig om att den sociala ekonomins egenskaper beaktas vid utarbetandet av EU:s politik.
1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uppskattar genomförandet av paketet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, vilket skapar rättssäkerhet för leverantörer av allmännyttiga tjänster. Paketet skapar rätt balans mellan behovet av att främja och stödja tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och målet att förebygga eventuella snedvridningar av konkurrensen. Intressenter på regional och lokal nivå, i synnerhet offentligt ägda leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (vilket framgår av EESK:s studie ”Review of Member States” reports on the implementation of the European Commission Decision on the provision of State aid to the provision of services of general economic interest”), uttrycker dock sin oro över centrala problem i de aktuella bestämmelserna som orsakar onödiga hinder eller en brist på rättssäkerhet, och EESK uppmanar därför kommissionen att vidta de åtgärder som behövs för att förbättra de aktuella bestämmelserna och deras praktiska tillämpning, tillhandahålla riktlinjer, skapa ett kompendium om bästa praxis samt, där så behövs, undersöka om paketet behöver uppdateras och ändras.
2.8

Deras utnyttjande av IKT uppfattas i vissa fall som långsamt och inte utan svårigheter. De har dock ofta varit först med att använda dessa verktyg och har även skapat nya (The Seven Myths of Population Aging, Julika Erfurt et al., Accenture, februari 2012). I Frankrike startades år 2010 över 16 % av de nya företagen av personer över 50 år, och vartannat av dessa företag var självfinansierade. Det rör sig om personer över 50 år som är löntagare, arbetslösa, fortfarande aktiva entreprenörer och även pensionärer (se en artikel av Yann Le Galès, Le Figaro, 27 april 2012).
2.2.3

EU-budgeten innehåller vissa nya inslag som hänger samman med den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 och som är relevanta om man vill lägga större tonvikt vid en prestationsbaserad och resultatinriktad strategi: a) Tematisk koncentration: EU:s finansiella medel bör endast gå till prioriterade områden, inte till vad som helst. Prioriteringarna måste vara tydligt angivna och underbyggda med kvantitativ analys och genomförbarhetsstudier. Antalet prioriteringar måste vara strikt begränsat. Motiverade prioriteringar måste få tillräckliga finansiella medel så att verkliga resultat och fördelar kan uppnås. b) Integrerad och platsbaserad ( place-based ) strategi och synergier: Program och projekt bör inte bara leda till resultat och fördelar i sig, utan dessa resultat och fördelar bör skapa synergieffekter med resultaten och fördelarna av andra program och projekt. Synergieffekterna bör uppnås inom ramen för territoriella enheter som är avgränsade på grundval av subsidiaritetsprincipen. För att systemet ska fungera är det viktigt att upprätta en styrmatris som ger lämpliga förutsättningar för integrerade projekt. c) Villkorlighet och resultatreserv ( conditionalities and performance reserve ): Principerna om sund ekonomisk förvaltning (sound financia management) bygger på att EU-finansieringen sker under lämpliga nationella, makroekonomiska och institutionella förhållanden, som är en förutsättning för egen fördelning av medel. Som bonus för aktörer med goda prestationer införs å andra sidan en resultatreserv. d) Förenkling: EU:s system för finansiering är i olika avseenden ytterst komplicerat, vilket är ett hinder för ändamålsenlig förvaltning och möjligheterna att mäta de verkliga resultaten och fördelarna. e) Bättre kvantifierade resultat: För utformningen och anpassningen av EU:s finanspolitik är det mycket viktigt att man effektivt mäter de verkliga resultaten och har möjlighet att tydligt och exakt dra lärdom av iakttagelserna. I detta syfte är det avgörande att man förbättrar systemet för dataanalys, styrningen av detta samt arbetet med indikatorer.
—

Det europeiska innovationspartnerskapet för smarta städer och samhällen (framlagt av High Level Group of the European Innovation Partnership for Smart cities and Communities den 14 oktober 2013, http://ec.europa.eu/eip/smartcities/) bör öppnas för deltagande av aktörer från det civila samhället, däribland EESK, och alla aktörer inom de områden som omfattas av de sex möjliggörande pelarna inom den föreslagna modellen för smarta städer, utöver de operatörer som hanterar lösningar för rörlighet, IKT och miljöfrågor, som redan i dag är representerade.
4.2.1

Under 2012 uppgick EU:s utländska investeringar i Kina dock endast till totalt 15,5 miljarder euro (5,3 miljarder euro under 2009), medan Kinas investeringar i EU endast uppgick till 7,6 miljarder euro (0,3 miljarder euro under 2009) (15), vilket endast utgjorde cirka 2,6 % av de utländska investeringarna i EU det året. Dessa siffror är mycket låga, vilket blir ännu mer tydligt om man jämför med att nästan 30 % av EU:s utländska direktinvesteringar går till Förenta staterna och mindre än 2 % av dem till Kina (även om dessa utgör ca 20 % av alla utländska direktinvesteringar i Kina). Kina står i sin tur för mindre än 0,7 % av de totala utländska direktinvesteringarna i EU (det kan även förekomma indirekta investeringar via Hongkong eller andra platser), medan Förenta staterna står för 21 %.
5.4

Den dominerande aktören på området är Federation of Independent Trade Unions of Russia (FNPR), en efterföljare till en liknande modell med ”fackföreningarnas fackförbund” som fanns under Sovjettiden (VTsSPS). FNPR har försökt att vara en bro mellan fackföreningarna och myndigheterna, men samtidigt har organisationen kritiserats för sin klart regeringsvänliga hållning och allmänna brist på engagemang i t.ex. strejker och gatumanifestationer. En annan ledande sammanslutning av fackföreningar är Confederation of Labour of Russia (KTR) (22). Det finns också mindre sammanslutningar som ”Sotsprof”, Rysslands fackförbund (SPR) osv.
2.5

Under 2009 uppgick den aktiva befolkningen bosatt i EU:s kustregioner vid Medelhavet till 32,4 miljoner människor och av dem var ungefär 41 % kvinnor. Denna befolkning löper i genomsnitt större risk än andra att hamna i arbetslöshet, med en genomsnittlig arbetslöshetssiffra i EU MCR på ungefär 12,9 % år 2009 (jämfört med 8,9 % för hela EU). År 2007 var bruttonationalprodukten (BNP) för EU:s kustregioner vid Medelhavet 1 715 miljarder köpkraftsstandard eller 13,9 % av EU:s BNP. Genomsnittlig BNP per capita – i dessa regioner – var 23 000 köpkraftsstandard per capita, vilket är lägre än i EU totalt (24 000 köpkraftsstandard per capita) (10).
5.1

Ovannämnda uppgifter visar att sektorn för tvåhjuliga motorfordon har varit mycket dynamisk under senare år med en tillväxt på den europeiska marknaden under 2007 på över 2,7 miljoner fordon (det totala antalet i EU beräknas uppgå till ca 34 miljoner fordon). De två årens kris ledde dock till en sjunkande EU-marknad för 2008 på 7,4 % jämfört med 2007. Särskilt omfattande var minskningen under sista kvartalet 2008: 34 % jämfört med samma period 2007. Denna negativa tendens skärptes under första kvartalet 2009, då försäljningen av tvåhjuliga motorfordon sjönk med 37 % jämfört med samma period 2008. Uppgifterna för 2009 är ännu preliminära, men bekräftar den negativa tendensen på marknaden med en minskning av den totala försäljningen med 21 % i förhållande till 2008 och 25 % i förhållande till 2007.
2.1

Den finansiella och ekonomiska krisen har en omfattning som under fredstid inte tidigare skådats. Depressionen under 1930-talet skedde under en tid då världens ekonomier inte var så integrerade som nu. Då var det huvudsakligen USA och Europa som drabbades. Nu är det i högsta grad en global kris.
3.35

Till en början, enligt 1955 års EKSG-budget, avsattes endast 7 miljoner euro per år för forskning. Under 1990-talet steg siffran i EU-15 till ungefär 50 miljoner euro per år. EKSG:s forskningsprogram stödde forskningsverksamhet i sina gemenskapprojekt för att förbättra förfaranden, material och miljön med 60 %. Under 1983 utökades forskningsstödet med 40 % till pilot- och forskningsprojekt.
1.16

Detta läge kommer emellertid att ändras väsentligt efter anslutningen. Av de 7,3 miljarder euro i strukturfondsmedel som Polen skall få från EU under åren 2004–2006 kommer 545 miljoner euro att utgå som miljöåtgärder, enligt uppgift från det polska miljöministeriet. I Ispaprogrammets ställe träder då Sammanhållningsfonden in, som svarar för knappt 7,6 miljarder euro under åren 2004–2006. Av detta bör Polen få mellan 45 och 52 %, således mellan 3,4 och knappt 4 miljarder euro. Som bekant spaltas Sammanhållningsfonden upp i hälften miljö- och hälften transportinvesteringar. Polen kommer alltså i framtiden att förfoga över mellan 1,3 och 1,5 miljarder euro per år i EU-medel för miljöområdet.
6.1

Europeiska socialfonden bidrar till och stöder information om ”bästa praxis” som ett sätt att underlätta den industriella strukturomvandlingen. Europeiska centrumet för övervakning av förändringar (EMCC), vid Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor i Dublin, tar fasta på dylika exempel i sitt regelbundna arbete med att främja ett socialt ansvarstagande bland företagen på lokal och regional nivå. Den första fasen i kommissionens remissrunda ”Anticipating and managing change: a dynamic approach to the social aspects of corporate restructuring – First phase of consultation of the Community cross-industry and sectoral social partners” (Att förutse och hantera förändringar: Ett dynamiskt arbetssätt i fråga om de sociala aspekterna av näringslivets strukturomvandling) har också gjort det möjligt att ta fasta på en rad olika lyckade lösningar i detta hänseende. Rent generellt innebär sådana lyckade lösningar — att man försöker förutse de sysselsättningsproblem som uppstår i samband med eventuella omstruktureringar och att man försöker arbeta med dessa frågor i ett så tidigt skede som möjligt, — att man behöver analysera de direkta och indirekta konsekvenserna för regionen i fråga, — att samtliga berörda parter (företag, fackföreningar, den regionala och lokala förvaltningen, det civila samhällets intresseorganisationer m.fl.) mobiliseras och vidtar åtgärder, — att man främjar kollektiva förhandlingar och kräver en ”social dialog” mellan företagen, arbetstagarnas representanter och den lokala och regionala förvaltningen; detta är av avgörande betydelse när man försöker hitta lösningar och alternativ till företagens strategiska beslut att förlägga verksamheten till en annan ort, — sociala stödåtgärder i samband med förändring (omskolning, fortbildning, kompetenshöjande åtgärder bland arbetstagarna, yrkesvägledning och åtgärder för att förnya sysselsättningsbasen och utveckla företagsstrukturen, starta-eget-verksamhet m.m.). — att företagen åtar sig att anlita arbetstagare som tvingats lämna företaget på grund av att verksamheten förlagts till annan ort och som nu tillhandahåller tjänster såsom underleverantörer, — att det uppstår innovativa lösningar genom att en företagaranda växer fram, och — information om lokalt baserade multinationella företags omstruktureringsplaner i god tid till samtliga små och medelstora underleverantörer, offentliga serviceinrättningar och myndigheter, universitet och företagarföreningar. Detta är svårare att förverkliga när de multinationella företag som är involverade fattar sina beslut på en ort utanför regionen, landet eller Europa.
1.3

Vaccination är en av hörnstenarna i det förebyggande arbetet. I den epidemiologiska kedjan (infektionskälla, smittväg, mottaglig organism) gör vaccination att två viktiga länkar (infektionskällan och den mottagliga organismen) kan blockeras samtidigt. Man måste därför kontinuerligt analysera denna strategi och införliva nya inslag under genomförandets gång. Efter att ha övervunnit de inledande svårigheterna har EU och de flesta medlemsstaterna nu en vaccinationsstrategi. Genom EU:s vaccinstrategi har alla fått tillgång till säkra och fungerande vacciner. I flera medlemsstater stagnerar dock vaccinationstäckningen och/eller ligger fortfarande under det optimala är en av hörnstenarna i det förebyggande arbetet. I den epidemiologiska kedjan (infektionskälla, smittväg, mottaglig organism) gör vaccination att två viktiga länkar (infektionskällan och den mottagliga organismen) kan blockeras samtidigt. Man måste därför kontinuerligt analysera denna strategi och införliva nya inslag under genomförandets gång. Efter att ha övervunnit de inledande svårigheterna har EU och de flesta medlemsstaterna nu en vaccinationsstrategi. Genom EU:s vaccinstrategi har alla fått tillgång till säkra och fungerande vacciner. I flera medlemsstater stagnerar dock vaccinationstäckningen och/eller ligger fortfarande under det optimala ( 1 ) . Risken ökar också på grund av att vaccinernas skyddseffekt avtar hos de personer som ännu inte fått någon boosterdos (inklusive ca 9 miljoner personer som är 60 år eller äldre) ( 2 )
4.4

EESK anser att Hera måste vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att dess arbete bidrar till jämlikhet under hälsokriser, inbegripet gränsöverskridande hälsokriser. Med tanke på bristen på samordnade och tillgängliga kommunikationskampanjer under covid-19-pandemin skulle Hera också kunna spela en roll för att säkerställa bättre samordning av kommunikationskampanjer som rör förebyggande av och insatser vid gränsöverskridande hälsokriser, med särskild inriktning på de mest utsatta och de mest sårbara grupperna. Hera bör också arbeta med tillgången till gränsöverskridande hälso- och sjukvård under pandemier och andra gränsöverskridande hälsokriser. Fri rörlighet är en grundläggande princip i unionen och bör garanteras för patienterna, bland annat för att säkerställa större jämlikhet när det gäller hälsa.
2.6

År 2020 noterades den hittills största nedgången i ekonomisk tillväxt sedan den europeiska integrationen inleddes. I år förväntas tillväxten i realekonomin i EU:s medlemsstater uppgå till cirka 5 %, medan den förväntas bli 4,3 % år 2022. Under 2023 kan man förvänta sig en tillväxt i realekonomin på 2,5 % i medlemsstaterna i euroområdet. Den främsta drivkraften bakom den ekonomiska tillväxten under 2021 var hushållens konsumtion, som uppgick till 3,5 % i euroområdet under andra kvartalet.
2.5

I korthet är syftet med förslaget till lagstiftning att granska och, vid behov, avskräcka eller förhindra koncentrationer, offentliga upphandlingar och vissa marknadsbeteenden hos utlandssubventionerade företag som kan snedvrida EU:s inre marknad. Det föreskriver en obligatorisk anmälan av koncentrationer där det berörda företagets omsättning överstiger 500 miljoner euro och parterna har tilldelats mer än 50 miljoner euro i utländska ekonomiska bidrag under de tre föregående åren, och av offentliga upphandlingar med ett kontraktsvärde som överstiger 250 miljoner euro i de fall då utlandssubventionerade enheter deltar. Enligt förslaget ges kommissionen också möjlighet att undersöka marknadsbeteendet, bland annat sammanslagningar och förvärv under dessa tröskelvärden, hos alla enheter som mottar utländska subventioner till ett värde av mer än 5 miljoner euro under tre på varandra följande år.
Uppgifter från Eurocontrol visar att luftfartssektorn fortfarande har långt kvar till att återgå till 2019 års trafiknivåer. Under sommaren 2021 återgick trafiknivåerna till bara 70 % av 2019 års nivåer ( 2 ) , och Eurocontrols allmänna förväntning är att man kommer att återgå till 2019 års trafiknivåer först 2023 ( 3 ) . Med tanke på detta står det klart att luftfartsbranschen har, och kommer att fortsätta att ha, minskade trafiknivåer åtminstone till 2023. Dessutom har arbetstagarna påverkats proportionellt av den minskade trafiken. Information om detta är fortfarande svår att hitta, men Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) uppskattar att omkring 60 % av markpersonalen var arbetslös under pandemin ( 4 ) . Införandet av åtgärder som snedvrider konkurrensen under denna återhämtningsperiod skulle kunna få negativa konsekvenser både för arbetstagarna och för branschen som helhet.
4.6

Rättsakten syftar till att förbjuda biometrisk fjärridentifiering i realtid (med t.ex. ansiktsigenkänning) för brottsbekämpande ändamål och kategorisera detta som ”hög risk” när metoden används för andra ändamål. Detta innebär att biometrisk igenkänning ”i efterhand” och ”näst intill i realtid” fortfarande tillåts. Även biometrisk igenkänning som inte syftar till att identifiera en person utan snarare bedöma personers beteende utifrån deras biometriska kännetecken (mikrouttryck, gångstil, temperatur, hjärtfrekvens osv.) tillåts. Genom begränsningen till ”brottsbekämpning” tillåts biometrisk identifiering, samt all annan form av biometrisk igenkänning som inte syftar till att identifiera en person, inbegripet alla nämnda former av ”känsloigenkänning” för alla andra syften, av alla andra aktörer, på alla offentliga och privata platser, tex. arbetsplatser, butiker, arenor, teatrar etc. Detta lämnar dörren vidöppen till en värld där vi ständigt utsätts för ”känslomässig bedömning” för det syfte som den bedömande aktören anser vara nödvändigt.