SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 20.10.2004 
KOM(2004) 679 slutlig 
. 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN, EUROPEISKA CENT RALBANKEN OCH EUROPOL 
om en ny handlingsplan på EU-nivå ( 2004-2007) för förebyggande av bedrägerier som 
rör andra betalningsmedel än kontanter 
 
 
{SEK(2004) 1264}  
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN, EUROPEISKA CENT RALBANKEN OCH EUROPOL 
om en ny handlingsplan på EU-nivå ( 2004-2007) för förebyggande av bedrägerier som 
rör andra betalningsmedel än kontanter 
 
(Text av betydelse för EES) 
1. INLEDNING 
I EU:s handlingsplan för förebyggande av  bedrägeri 2001-2003 (nedan kallad 
”handlingsplanen”)1 åtog sig kommissionen att efter 2003 inkomma till Europaparlamentet 
och rådet med en rapport om framstegen vid ge nomförandet av planen och, vid behov, föreslå 
ytterligare eller alternativ a åtgärder. Kommissionens rapport om handlingsplanen2 innehåller 
en bedömning av de vidtagna åtgärderna och de ras effektivitet. Detta dokument kompletterar 
rapporten och presenterar förslag till framtida åtgärder inom detta område. 
2. BAKGRUND 
I februari 2001 antog kommi ssionen en handlingsplan för att förbättra förebyggandet av 
bedrägerier och förfalskning av andra betalnin gsmedel än kontanter. Handlingsplanens syfte 
är att främja ett alleuropeiskt och samma nhängande synsätt i fråga om förebyggande av 
bedrägerier. Enskilda och isolerade åtgärder kan vara effektiva, me n de räcker inte till för att 
lösa problemet med betalningsbedrägerier. 
Följande särskilda skäl låg till grund  för kommissionens handlingsplan: 
• Bedrägeriernas omfattning var relativt hög. År 2000 uppskattades bedrägeriernas 
omfattning inom EU till 600 miljoner euro enbart  för betalkort (vilket då var cirka 0,07 % 
av betalkortssektorns omsättning). 
• Bedrägeriernas och förfalskningarnas årliga  ökningstakt var oroväckande. År 2000 ökade 
bedrägerierna med cirka 50 % inom EU. Distan sbetalningar (betalningar per telefon, post 
eller via Internet) var ett av de om råden där bedrägerierna ökade mest. 
• I förhållande till transaktionsvolymen var de gränsöverskridande bedrägerierna mycket mer 
omfattande än de inhemska bedrägerierna.  Vid tidpunkten för handlingsplanen vidtogs 
dock de förebyggande åtgärderna mest på nationell nivå. 
• Den organiserade brottsligheten spelade en allt större roll. Kriminella organisationer 
förändrade snabbt sina arbetsmetoder för att kringgå de åtgärder som vidtagits mot dem. 
                                                 
1 Meddelande från kommissionen om förebyggande av bedrägeri och förfalskning som rör andra 
betalningsmedel än kontanter, KOM(2001) 11 slutlig, 9.2.2001. 
2 Kommissionens arbetsdokument nr … om en rapport om genomförandet av handlingsplanen på EU-
nivå för förebyggande av bedrägerier som rör andra betalningsmedel än kontanter. 
 
SV 3   SV Viktigast var dock att inkomsterna från bedräg erier stärkte de orga niserade kriminella 
grupperna, vilket har blivit ett ännu större problem idag, i och med hotet om finansiering 
av terrorism. 
• Bedrägerier undergräver konsumenternas förtro ende för betalningssystemen. Risken för 
betalningsbedrägerier anses till exempel allmän t vara ett av de största hindren för den 
elektroniska handelns utveckling. 
En av de grundläggande princi perna i handlingsplanen var sa marbete mellan alla berörda 
parter. Ansvaret för att förebygga bedrägerie r ligger i huvudsak på betalningsbranschen och 
den viktigaste förbättringen innebar att betalnin gssäkerheten skulle förbättras (till exempel 
genom införande av smartkort). Alla parter s kulle dock vara engagerade och delta aktivt i 
förebyggandet av bedrägerier. Förebyggande åtgärder  är tveklöst mycket effektivare när de 
genomförs i samarbete med alla berörda part er. I enlighet med denna princip utarbetades 
handlingsplanen i samråd med alla berörda parter3 och kommissionen samarbetade nära med 
dessa parter vid de olika åtgärdernas genomfö rande. En övervägande del av åtgärderna i 
handlingsplanen genomfördes framgångsrikt4. 
3. EN  NY HANDLINGSPLAN 
Det är allmänt erkänt att kommissionens engage mang för att förebygga bedrägerier har tillfört 
ett mervärde. Vid genomförandet av hand lingsplanen fungerade kommissionen som 
katalysator. Den främjade förbättrat informa tionsutbyte, ökade medvete nheten och stärkte det 
gränsöverskridande samarbetet. Den gjorde det möjligt för specialister inom bedrägeriområdet 
att mötas och utnyttja samverkanseffekter , däribland utbyte av bästa praxis och 
utbildningsmaterial. Till följd av detta ha r samarbetet för att förebygga bedrägerier 
intensifierats, särskilt samarbetet över gränserna. 
Under den period som omfattas av handlingsplan en ledde betalningsse ktorns, de nationella 
myndigheternas och övriga parters gemensamma åtgärder till att den årliga bedrägeriökningen 
inom EU minskade5. Handlingsplanen hjälpte också t ill att öka uppmärksamheten kring 
betalningsbedr ägerierna. 
Dessa initiativ måste fortsätta för att man skall kunna hålla jämna steg med 
bedrägeriutvecklingen. Brottsliga handlingar som dataintrång eller identitetsstöld6 ökar i 
oroväckande takt och nya bedrägerier dyker ständigt upp. 
Kommissionen avser därför att fo rtsätta sina åtgärder mot be talningsbedrägerier genom att 
presentera en ny handlingsplan för förebygga nde av bedrägerier för perioden 2004–2007. De 
flesta av åtgärderna är en fortsättning på elle r uppföljning av de åtgärder som redan vidtagits. 
                                                 
3 Till exempel betalkortssystem, banker, nationella ministerier och centralbanker, brottsbekämpande 
organ, Europeiska centralbanken, Europol, Interpol, detaljhandelssektorn, nätverksoperatörer och 
konsumentsammanslutningar. 
4 För ytterligare upplysningar se kommissionens rapport om genomförandet av handlingsplanen 2001-
2003, kommissionens arbetsdokument nr … eller  
http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
5 År 2000 ökade bedrägerierna med cirka 50 % per år, dvs. mycket snabbare än idag (15-20 % per år). 
6 Identitetsstöld är missbruk av personuppgifter för a tt utge sig för att vara en annan person utan dennes 
samtycke. Vanligtvis ingår missbruk av offrets banktillgångar.  
 
SV 4   SV Den nya handlingsplanen har utarbetats i samr åd med EU:s expertgrupp för förebyggande av 
bedrägerier och andra berörda grupper7. Den kommer att komplettera direktivet om 
betalningstjänster på den inre marknaden, som kommissionen skall lägga fram 2005, genom 
att ligga till grund för inrättande t av ett gemensamt betalnings område inom EU. Den kommer 
i synnerhet att fortsätta att stärka de befin tliga initiativen om att förebygga bedrägerier och 
bidra till att uppehålla och öka förtroendet för betalningssystemen. 
De prioriterade områdena kommer även i fort sättningen att vara be talningsprodukternas och 
betalningssystemens säkerhet samt ökat samarbete mellan de offentliga myndigheterna och den privata sektorn. Det är nödvändigt att kl arlägga EU:s befintliga lagstiftning om 
uppgiftsskydd med avseende på förebyggande av bedr ägerier, för att under lätta ett effektivare 
och bredare informationsutbyte, särskilt på gränsöverskridande  nivå. Att integrera de nya 
medlemsstaterna i EU:s regelverk för fö rebyggande av bedrägerier och att stärka 
förbindelserna med myndigheterna i tredjeland är också fortsatt prioriterade frågor. Nya hot 
kommer också att behandlas. 
4. EU:
S EXPERTGRUPP  FÖR  FÖREBYGGANDE  AV BEDRÄGERIER 
Mål:  
⇒ EU:s expertgrupp för förebyggande av bedräg erier (nedan kallad ”expertgruppen”) skall 
förstärkas och dess verksamhet skall omorganiseras. 
Genom handlingsplanen upprättade  kommissionen expertgruppen som är sammansatt av alla 
viktiga parter inom området för förebygga nde av betalningsbedrägerier inom EU8. 
Expertgruppen har tillför t ett mervärde som plattform där de berörda parterna effektivt kan 
utbyta information och bästa praxis för att före bygga bedrägerier. Den har också bidragit till 
att samarbetet för att förebygga bedrägerier ha r intensifierats mellan de berörda parterna, 
särskilt på gränsöverskridande nivå. 
I och med den senaste utvidgningen av EU är det inte någon lätt uppgift att samla 
representanter från alla berö rda sektorer och alla medlemsst ater i en grupp, samtidigt som 
effektiva arbetsförfaranden ska ll upprätthållas. Det är nödvändigt att se över kriterierna för 
medlemskap i gruppen och dess arbetssä tt samt att utvidga dess mandat. 
Åtgärder:   
⇒ Effektivisering av medlemskapet i expertgruppen genom att experter på 
bedrägeribekämpning i varje sektor  och/eller land identifieras. Dessa skall sedan fungera som 
kontaktpunkter i sina länder och sprida resultaten av det arbe te som utförs i expertgruppen. 
                                                 
7 Till exempel det europeiska betalningsrådets arbe tsgrupp för förebyggande av kortbedrägerier (Card 
Fraud Prevention Task Force of the European Payment Council). Enskilda medlemmar från 
marknadsgruppen för betalningssystem (Payment Systems Market Group) och medlemsstaternas 
expertgrupp för betalningssystem (Payment Systems Government Expert Group) bidrog också. Europol 
och experter på brottsbekämpning rådfrågades dessutom.  
8 Gruppens medlemmar företräder nationella betalningssystem och betalningssystem på EU-nivå, banker, 
nationella ministerier och centralbanker, brottsbe kämpande organ (däribland Europol och Interpol), 
Europeiska centralbanken, detaljister, konsumentgrupper och nätverksoperatörer. 
 
SV 5   SV ⇒ En styrgrupp kommer att upprä ttas inom expertgruppen, med uppgift att genomföra de 
planerade åtgärderna effektivare. Styrgruppe n skall förbereda expertgruppens arbete och 
övervaka undergruppernas verksamhet. 
⇒ Expertgruppen skall hålla minst två möten per år.  
⇒ Expertgruppen skall förbereda en inform ationsplan för EU:s medborgare och för 
yrkesverksamma om framstegen och effektiv iteten vad gäller åt gärderna i den nya 
handlingsplanen. 
⇒ Två undergrupper kommer att upprättas inom expe rtgruppen, en om säkerhetsfrågor och en 
om användarfrågor. Expertgruppen skall fastst älla tidtabell och ämnen för undergruppernas 
möten. Expertgruppen får ocks å upprätta nya undergrupper. 
5. TEKNISK  UTVECKLING 
Mål:  
⇒ Betalningssektorn skall tillhandahålla den hö gsta säkerhetsnivå som är ekonomiskt lönsam 
för elektroniska betalningar. 
⇒ De som producerar av betalningsprodukter oc h tillhandahåller beta lningstjänster skall 
tillsammans med de nationella myndigheterna geno mföra en samordnad och strukturerad plan 
för säkerhetsbedömning av betalningsproduk ter och betalningskomponenter. Insynen i 
säkerhetsbedömningen skall förbättras och standardisering skall främjas. 
En övergång till smartkort inom EU inom rimlig  tid skulle öka säkerheten, hjälpa till att 
minska bedrägerierna och öka användarnas förtroende för andra betalningsmedel än 
kontanter. Det är en prioritering som kräver  gemensamma ansträngningar av alla berörda 
parter. Kommissionen och de nationella myndi gheterna skall vid behov vara beredda att 
hjälpa till vid övergången till smartkort inom EU. 
Betalningssektorn genomför nya och säkrare lösningar fö r e-betalningar och mobila 
betalningar9. Dessa insatser bör övervakas och stödjas. 
För att bygga upp förtroendet för denna typ av betalningar är det vi ktigt att de berörda 
parterna känner till betalningsproduktens elle r betalningskomponentens säkerhetsnivå, både i 
absoluta tal och jämfört med liknande produkter. För närvarande baseras inte 
säkerhetsbedömningen på gemensamma pro vningsstandarder och användarna har små 
möjligheter till insyn. Banker och handlare skulle kunna  fatta bättre beslut om de kände till i 
vilken utsträckning en produkt är säkrare än en  annan produkt. Användarnas förtroende skulle 
öka om de fick utförligare information om de  tester som genomförts. Gemensamma kriterier 
och förfaranden för bedömning av säkerheten skulle kunna minska kostnaderna och tiden för 
säkerhetsbedömningen avsevärt. Det är dock vik tigt att harmoniseringen av dessa kriterier 
inte försämrar den befintliga säkerhetsnivån. 
                                                 
9 Till exempel sådana som baseras på 3D Secure protocol. 
 
SV 6   SV Åtgärder: 
⇒ En undergrupp för säkerhetsfrågor skall upprättas inom expertgruppen. Undergruppen 
skall bestå av olika parter beroende på vilka ämnen som berörs. 
⇒ Kommissionen skall göra en un dersökning av metoder för kont roll av kortinnehavare vid 
betalningar med kort och av användare vid e-betalningar och mobila betalningar. 
6. INFORMATIONSUTBYTE 
Mål:  
⇒ Med respekt för enskilda personers fri- oc h rättigheter samt konkurrensbestämmelserna 
skall alla berörda parter kunna utbyta information för att främja tidig upptäckt och anmälan av 
bedrägeriförsök. 
Den första handlingsplanens åtgärder inom de tta område skall fortsä tta. Huvudproblemet var 
att det inte gick att utbyta information om tviv elaktiga eller bedrägliga  handlare inom EU. Det 
krävs att EU:s bestämmelser om uppgiftsskydd klarläggs och harmoniseras med avseende på 
insatser för att förebygga bedrägerier för att det skall bli möjligt med ett omfattande gränsöverskridande informationsutbyte. Vid ett sådant kartläggande bör förebyggandet av 
bedrägerier vägas mot respekten för de enskild as grundläggande rättigheter. EU:s arbetsgrupp 
för skydd av enskilda med avseende  på behandlingen av personuppgifter
10 upprättade en 
informell undergrupp med företrädare fö r nationella dataskyddsmyndigheter och 
betalningssektorn för att diskuter a särskilda frågor. I svaren på  samrådsdokumentet om en ny 
rättslig ram för betalningar på den inre marknaden11 uttrycktes kraftigt stöd för en fullständig 
harmonisering av EU:s lagstiftning om  uppgiftsskydd i detta sammanhang. Arbetet i 
arbetsgruppen för skydd av enskilda med avs eende på behandlingen av personuppgifter har 
ännu inte avslutat sitt arbete . Vid sidan om utbytet av in formation om tvivelaktiga och 
bedrägliga handlare skall ytterligare områden identifieras där det krävs klarlägganden av 
lagstiftningen. Nya initiativ (til l exempel databaser) skulle kunna övervägas för insamling och 
utbyte av information i större omfattning bla nd specialister på förebygga nde av bedrägerier. 
EU:s webbplats för förebyggande av bedrägerier12 skulle kunna utvecklas ytterligare till en 
europaomfattande referenspunkt för förebyggande av betalningsbedräger ier. Den skulle kunna 
vara tillgänglig för medborgare , näringsliv och regeringar. 
                                                 
10 Denna grupp upprättades enligt artikel 29 i direktiv 95/46/EG och består av företrädare för nationella 
dataskyddsmyndigheter inom EU. Dess sekretariat finns hos kommissionen ( se 
http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm ). 
11 Se kommissionens meddelande om en ny rättslig ram för betalningar på den inre marknaden, 
KOM(2003) 718 slutlig. 
12 Se http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
 
SV 7   SV Åtgärder:  
⇒ Kommissionen kommer i samarbete med nationella dataskyddsmyndigheter i 
arbetsgruppen för skydd av enskilda med avs eende på behandlingen av personuppgifter att 
klargöra begränsningarna och villkoren för utbyte av information om förebyggande av 
bedrägerier. Som en annan möjlighet om  tillräcklig klarhet inte kan uppnås kommer 
kommissionen att föreslå ändringar av  EU:s lagstiftning om uppgiftsskydd. 
⇒ Kommissionen kommer att utvidga EU:s befintliga webbplats för förebyggande av 
bedrägerier med information om åtgärder so m vidtagits av andra organisationer som är 
verksamma inom detta område. 
7. UTBILDNINGSPROGRAM,  UNDERVISNINGSMATERIAL  OCH  
SAMARBETE 
Mål:  
⇒ Utbildningen av de brottsbekämpande my ndigheterna och domarnas och de offentliga 
åklagarnas medvetenhet om förebyggande av bedrägerier skall stärkas ytterligare. 
⇒ Det samarbete som bedrivs mellan EU:s förvaltningsmyndigheter för att förebygga 
betalningsbedrägerier skall intensifieras. 
⇒ Kapaciteten att utreda bedrägerifall vid de  nationella brottsbekä mpande myndigheterna 
skall förbättras. 
EU:s diskussionsforum om kortbedrägerier som hölls 2003 utgjorde ett lämpligt tillfälle för 
domstolarna, de brottsbekämpande myndighe terna och den privata sektorn att utbyta 
erfarenheter och idéer om betalningsbedräger ier. Åtgärderna för att öka domstolarnas 
medvetenhet och stärka utbildningen av de br ottsbekämpande myndigheterna skall fortsätta 
med avseende på mer effektiva utredningar och rättsliga åtgärder i samb and med dessa brott. 
Vid utbildningen av de brottsbekämpande  myndigheterna skall samordnad europeisk 
utbildning prioriteras. Det är också vik tigt att omfattande utbildningspaket för de 
brottsbekämpande myndigheterna utarbetas och uppdateras med hänsyn till de nationella 
myndigheternas centrala roll och ansvar och med inriktning på  gränsövergripande aspekter 
där europeisk utbildning inne bär ett verkligt mervärde. 
I vissa medlemsstater har specialiserade centralenheter upprätta ts för att bekämpa 
betalningsbedrägerier bättre.13 Upprättandet av sådana specialiserade eller anpassade enheter i 
medlemsstaterna skulle kunna stärka utredni ngskapaciteten och underlätta samarbetet med 
andra brottsbekämpande myndighe ter och marknadsdeltagare. 
De åtgärder som vidtagits för att skydda mot penningförfalskning kan utgöra en viktig 
indikation på vilka åtgärder som skall vidtas för att förebygga bedräger ier mot icke-kontanta 
                                                 
13 Till exempel Office Central de Lutte contre la Criminalité liée aux Technologies de l'Information et de 
la Communication (OCLCTIC) i Fran krike eller Dedicated Cheque and Plastic Crime Unit (DCPCU) i 
Storbritannien. 
 
SV 8   SV betalningsmedel. För att skydda euron mot förfa lskning inrättades en ram för alla offentliga 
och privata myndigheter för att fa stställa hur verksamheten ska ll organiseras och samordnas. 
Särskilda åtgärder för skydd av eu ron fastställdes i en förordning 14 och rådet ålade 
kommissionen att samordna utbildning och tekn iskt stöd genom ett beslut om ett särskilt 
finansiellt program15. Europeiska centralbanken har uppr ättat och driver databasen CMS 
(centralt övervakningssystem för förfalskninga r) för registrering av förfalskningar och 
analyserar nya typer av förfalskade sedlar. Eu ropol är ansvarigt för överföring och analys av 
information och har för detta ändamål inrättat en databas med uppgifter om brott för de brottsbekämpande myndigheterna. Kommi ssionen (OLAF) övervakar genomförandet av 
lagstiftningen och utarbetar lags tiftningsförslag, förvaltar Periklesprogrammet för utbildning 
och tekniskt stöd, och analyser ar nya typer av förfalskade euromynt. Medlemsstaterna har 
upprättat nationella centr albyråer för skydd mot förfalskning och utsett organ som ansvarar 
för den tekniska analysen av förfalskningar. De har också infört lagstiftning som tvingar 
kreditinstituten att dra tillbaka förfalskningar och överlämna dem till behöriga myndigheter. Kommissionen samordnar medlemsstaterna utbil dningsåtgärder och tekniska stödåtgärder för 
att skydda euron. 
I linje med detta skall medlem sstaternas behöriga förvaltni ngsmyndigheter också engageras 
ytterligare i förebyggandet av bedrägerier som rör andra betalningsmedel än kontanter. Det 
skall fastställas ramar för deras samarbete och samråd. Ramar för de administrativa 
myndigheternas utbildning, som finansieras med gemenskapsmedel, skulle också kunna 
övervägas. 
Från och med 2004 deltar de tio nya medlemssta terna fullt ut i gemenskapsinitiativen. De 
skall genomföra EU:s straffrättsliga lagstif tning och integrera den ram för förebyggande 
åtgärder som fastställts. 
Åtgärder:   
⇒ I samarbete med betalningssektorn, Europol och övriga berörda parter skall kommissionen 
anordna alleuropeisk utbildning för specialiserad brottsbekämp ande personal för att ge dem 
status som godkända experter. Dessutom ska ll utbildningen för redan godkänd personal 
uppdateras. 
⇒ Kommissionen kommer att anordna en andra konferens för högre polistjänstemän, domare 
och åklagare för att upplysa om betalningsbe drägerier och deras inverkan på finansiella 
system. Det skall också övervägas om en sådan konferens skall anordnas regelbundet. 
⇒ Kommissionen skall bedöma de eventuella förd elarna med att upprätta specialiserade eller 
anpassade enheter i medlemsstaterna fö r att bekämpa betalningsbedrägerier.  
⇒ Kommissionen skall främja de nationell a behöriga myndighetern as deltagande vid 
förebyggande av betalningsbedrägerier. 
                                                 
14 Rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för 
skydd av euron mot förfalskning, EGT L 181, 4.7.2001, s. 6. 
15 Rådets beslut 2001/923/EG av den 17 december 200 1 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, 
stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet).EGT L 
339, 21.12,2001, s. 50. 
 
SV 9   SV ⇒ Kommissionen kommer att anordna ett seminarium om förebyggande av bedrägerier för 
representanter för den privata sektorn och de offentliga myndigheterna i de nya 
medlemsstaterna. 
8. ÖVRIGA  ÅTGÄRDER  SOM  RÖR  FÖREBYGGANDE  AV BEDRÄGERIER 
Mål: 
⇒ EU-medborgarna skall få mer och tydligare information om betalningsmedlens säkerhet. 
⇒ Handlarna skall erbjudas bättre utbildningsma terial och lämpliga verktyg för att förebygga 
dataintrång. 
⇒ Anmälan av förlorade eller stulna  kort inom EU skall förbättras. 
⇒ Särskilda åtgärder skall vidtas för att förebygga identitetsstöld inom EU. 
Utbytet av information om befintligt utbild ningsmaterial inom detaljhandelssektorn och 
konsumentsammanslutningarna är fortfarande begr änsat, särskilt på gränsöverskridande nivå. 
Bästa praxis måste fastställas i form av riktlinj er för konsumenterna om de eventuella riskerna 
i samband med andra betalningsmedel än kontant er och om hur de bäst  skall undvikas. En 
undersökning som kommissionen lagt fram  om säkerheten vid e-betalningar16 visade att 
konsumenterna inte är välinformerade om säkerh eten vad gäller de betalningsmedel som de 
använder. Utöver förbättringen av säkerheten vid e-betalningar är tillhan dahållandet av riktig 
information om säkerhet till konsumenterna e tt grundläggande krav för att uppnå användarnas 
förtroende. 
Kommissionens undersökning om säkerhet vid e-betalningar visar också att 
detaljhandelssektorn inte alltid installerar den senaste tillgängliga tekniken, främst på grund 
av kostnaderna för ny utrustning. Ökade anst rängningar krävs dock för att skydda handelns 
webbplatser från intrång. Några allvarliga fall av dataintrång som inträffat under den senaste 
tiden visar behovet av ytterligare förebyggande åt gärder mot databrottslig het. Om säkerheten 
kan brytas i e-handlarnas databaser och hackar na får tillgång till kundernas betalkortsnummer 
ökar risken för betalningsbedräg erier. Ytterligare en konsekvens av detta är den omätbara 
skada som tillfogas handlarnas goodwill och konsumenternas uppfattning om säkerheten på Internet och om användning av betalnings medel i detta sammanhang. Detta undergräver 
kraftigt konsumenternas förtroende  för e-handel. Problemet försvå ras ytterligare av att många 
dataintrång inte anmäls till polisen.
17 Det nyligen inrättade Europeiska byrån för nät- och 
informationssäkerhet18 har som mål att uppnå tätare europeisk samordning inom detta 
område. Den skulle kunna hjälpa tillhandahållarn a av betalningstjänster  och detaljisterna att 
förbättra sitt skydd mo t databrottslighet. 
Om målet att skapa ett gemensamt område fö r betalningar inom EU skall uppnås krävs 
ytterligare ansträngningar för att stärka förtro endet för betalningarnas  säkerhet och förebygga 
                                                 
16 Se http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm#prevention-study  
17 Ny statistik visar att 80 % av databrottsligheten in om finanssektorn inte rapporteras(IDC och Gartner, 
november 2002). 
18 Se http://www.enisa.eu.int/index_en.htm  
 
SV 10   SV bedrägerier bättre. Mot bakgrund av detta mål blir det ännu mer önskvärt att införa ett 
enhetligt telefonnummer inom EU för anmä lan av förlorade och stulna betalkort.19 Idag är det 
tekniskt möjligt att ha enhetliga EU-nummer20. 
I februari 2004 anordnade kommissionen ett se minarium om identitetsstöld inom ramen för 
Europeiskt forum för förebyggande  av organiserad brottslighe t. Seminariet visade att 
identitetsstöld är ett sektors övergripande problem som påverkar  regeringarna, näringslivet och 
medborgarna. Detta problem ökar i sna bb takt i vissa se ktorer och länder21, och hänger ofta 
samman med organiserad brot tslighet. Det krävs omfattande  förebyggande åtgärder mot 
identitetsstöld eftersom fastställa nde av identiteter är oerhört viktigt för samhällets integritet. 
Åtgärder: 
⇒ En undergrupp för användarfrågor kommer a tt upprättas inom expertgruppen. Där kommer 
detaljhandelssektorn och konsumentsammanslutni ngarna att få tillfälle  att diskutera på 
europeisk nivå. Undergruppen kommer att vara sa mmansatt av olika parter beroende på vilka 
ämnen som behandlas. 
⇒ Kommissionen kommer att fortsätta att diskuter a införandet av ett enhetligt nummer inom 
EU för anmälan av förlorade och stulna kort. 
⇒ Tillhandahållarna av betalkort skall utarbeta gemensamma utbildningsverktyg för 
handlarna som omfattar alla slags kort. 
⇒ Kommissionen skall bedöma om det är menings fullt att upprätta en kontaktpunkt inom EU 
för medborgare och näringsliv vad gäller proble met med identitetsstöld. Denna skulle kunna 
omfatta ett register med de organ som deltar i förebyggandet av  identitetsstöld. 
⇒ Kommissionen skall främja inrättandet av  en databas med äkta och förfalskade 
identitetshandlingar som skall vara tillgänglig  både för de offentliga myndigheterna och den 
privata sektorn. 
9. FÖRBINDELSER  MED  TREDJELAND 
Mål:  
⇒ Tredjeländer bör vidta förebyggande åtgärder för att bekämpa bedrägerier och förfalskning 
av andra betalningsmedel än kontanter, och effektivt genomföra dessa åtgärder. 
                                                 
19 Se http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/cardstopeurope/index_en.htm . 
20 För närvarande finns nummer som ETNS (europeiskt nummerutrymme) och UIFN ( Universal 
International Freephone Numbers ). Andra nummer kan komma att bli tillgängliga inom en snar 
framtid. 
21 Identitetsstöld ökar mycket snabbt utanför EU (till exempel i Förenta staterna, Kanada och Australien) 
och förekommer ofta i Storbritannien. Än så länge är  det inte lika vanligt förekommande i de andra 
medlemsstaterna. 
 
SV 11   SV Dialogen med tredjeland skall stärkas för a tt undvika att brottslingar som opererar från 
tredjeland kan skada medborga rnas och näringsliv ets intressen inom  EU. Kommissionen 
kommer att driva dessa frågor både i multila terala sammanhang, so m G8-gruppen, och genom 
bilaterala kontakter. 
De befintliga anslutningsländerna22 och de länder som tillhör ett vidare Europa23 är 
problemområden vad gäller förebyggande av bedrägerier. Dessa länders successiva 
deltagande i EU:s politik för förebyggande av bedräg erier kräver starkare förbindelser med de 
offentliga myndigheterna i dessa länder. 
Åtgärder:  
⇒ Tillsammans med betalningssektor n kommer kommissi onen att anordna 
informationskampanjer om betalningsbedräg erier för myndigheterna i anslutningsländerna 
och övriga europeiska länder. 
⇒ Kommissionen kommer att fortsätta att samarbet a med andra länder på såväl bilateral som 
multilateral nivå (till exempel inom  G8-gruppen) för att bidra till  att bedrägerier lättare skall 
kunna förebyggas och bekämpas. 
10. UPPFÖLJNING 
Efter 2007 kommer kommissionen att utarbeta en rapport till Europaparlamentet och rådet om 
de resultat som uppnåtts med genomförandet av handlingspl anen, och kommer vid behov att 
föreslå ytterligare åtgärder. 
                                                 
22 Bulgarien, Rumänien, Turkiet och Kroatien. 
23 Till exempel Ryssland och Ukraina.