SV Europeiska unionens officiella tidning C 383/34

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och dess inverkan på de små och medelstora företagen

(yttrande på eget initiativ)

(2015/C 383/06)

Föredragande: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS Medföredragande: Panagiotis GKOFAS

Den 11 december 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och dess inverkan på de små och medelstora företagen.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 juni 2015.

Vid sin 509:e plenarsession den 1–2 juli 2015 (sammanträdet den 2 juli 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 187 röster för, 2 röster emot och 2 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Med tanke på de små och medelstora företagens betydelse för EU:s ekonomi anser EESK att det är avgörande att man får tillgång till en noggrant utförd konsekvensbedömning, där det per sektor och per medlemsstat framgår vilka effekter som kan förväntas för de europeiska små och medelstora företagen av att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) träder i kraft, i synnerhet när det gäller sysselsättningen och de etiska reglerna, med utgångspunkt i de aktuella villkoren i förhandlingarna.

1.2 De två studier som utförts av GD Handel om små och medelstora företag, där den ena handlar om utmaningarna och möjligheterna för små och medelstora exportföretag i allmänhet (1) och den andra, som offentliggjordes mer nyligen i april 2015, särskilt tar upp små och medelstora företag och TTIP (2), är visserligen användbara men täcker inte in alla aspekter. Studierna är relevanta på så sätt att de presenterar vissa svårigheter i samband med internationaliseringen av små och medelstora företag och de handels- och regleringshinder som dessa ställs inför, men de innehåller ingen exakt bedömning, per sektor och medlemsstat, av de konsekvenser som avtalet skulle kunna få för exportföretag och andra företag som ingår i de olika värdekedjorna.

1.3 EESK uppmanar därför Europeiska kommissionen att genomföra en ny konsekvensbedömning med avseende på små och medelstora företag, mycket små företag, mikroföretag samt fria yrken, oavsett om de är exportföretag eller inte, för att bedöma de potentiella effekterna av att en integrerad transatlantisk marknad inrättas inom deras branscher (jordbruk och livsmedel, turism, hantverk, hotell och restaurang, industri, tjänster osv.). Det är viktigt att kunna förutse hur dessa företag kommer att påverkas av öppnandet av en mer integrerad transatlantisk marknad. Kommer TTIP att medföra en förändring i deras affärsmodeller, tillverkningsmetoder, regelverk, typer av tjänster eller strategier i fråga om investeringar och sysselsättning mot bakgrund av den nya konkurrenssituationen?

1.4 EESK skulle vilja utnyttja den möjlighet som förhandlingarna med Förenta staterna erbjuder för att säkerställa en bättre uppföljning av politiken för stöd till små och medelstora företag på båda sidor om Atlanten genom ett evidensbaserat tillvägagångssätt (särskilt genom en komparativ bedömning av offentlig upphandling och små och medelstora företag, tillgång till finansiering och till kapitalmarknadsvillkor, katastrofhantering, krav/uppgifter som rör marknadstillträde och standarder för småföretag [Small Business Standards]). Genom en sådan jämförelse kommer man sannolikt att kunna identifiera nya relevanta åtgärder till stöd för små och medelstora företag i syfte att stärka det praktiska genomförandet av den europeiska småföretagsakten. Kommittén håller för närvarande på att utarbeta ett yttrande om denna fråga (INT/755) som en uppföljning till de tidigare yttrandena i samma ärende. Vi anser att det nu är dags att EU-institutionerna lyssnar till kravet från de små och medelstora företagens europeiska och nationella organisationer om att införa en juridiskt bindande småföretagsakt och skapa en bättre samordning mellan industri- och handelspolitiken. Nätverket av företrädare för små och medelstora företag (SME envoys) måste också omvandlas till en genuin, effektivare myndighet för samordning, uppföljning och genomförande av politiken för små och medelstora företag på den inre marknaden, som ska försvara de små och medestora företagens nya behov och hitta lämpliga lösningar för dem.

1.4.1 Kategorin små och medelstora företag i EU är i sig mycket varierad med en hög procentandel mycket små företag med färre än nio anställda. Den storleksmässiga fördelningen av små och medelstora företag ser också helt olika ut i de enskilda medlemsstaterna. Detsamma gäller för reglerade och oreglerade fria yrken. Med tanke på den stora förekomsten av mikroföretag inom handel, industri och hantverk rekommenderar EESK att kommissionen tillsammans med myndigheterna i de mest berörda medlemsstaterna (inklusive offentliga/privata forskningsinstitut och universitet) anordnar lokala medvetandehöjande kampanjer, informationsseminarier och utbildningsseminarier för att öka förståelsen för de olika kapitlen i TTIP, samt de sektorer som omfattas, de möjligheter som avtalet erbjuder och frågor som det gäller att vara uppmärksam på.

1.4.2 De fria yrkena – både reglerade och oreglerade – avspeglar i EU ett system av känsliga tjänster i kundernas och allmänhetens intresse som har tilldelats särskilda roller.

1.5 EESK gläder sig åt att det finns ett särskilt kapitel om små och medelstora företag i dessa förhandlingar men vill förbättra innehållet och har därför formulerat ett antal förslag i avsnittet Särskilda kommentarer. Det nuvarande innehåll som kommissionen föreslagit bör kompletteras på flera punkter, bland annat när det gäller bestämmelser om små och medelstora företags representation i den framtida kommittén för små och medelstora företag, liksom denna kommittés uppdrag.

EESK uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och andra behöriga myndigheter att införa ett kapitel om små och medelstora företag som ett permanent kapitel i pågående och kommande handelsförhandlingar där EU:s små och medelstora företags intressen beaktas, så att man kan utnyttja de potentiella fördelarna i olika regioner och på olika marknader.

Om detta, i kombination med principen ”tänk småskaligt först”, tillämpas i handelspolitiken garanterar man att små och medelstora företag kan och bör dra nytta av globaliseringsprocesserna, och blir de främsta aktörerna i den.

1.6 EESK uppmanar kommissionens företrädare för små och medelstora företag att se till att små- och mikroföretag är företrädda i förhandlingsprocessen och därför ges minst en plats i TTIP-avtalets rådgivande grupp (”TTIP Advisory Board”). På så sätt skulle man undvika informationsluckor, säkerställa nödvändig sakkunskap från många sektorer och respektera grundläggande öppenhetskriterier i fråga om information och uppgifter av allmänt intresse. Dessutom rekommenderar kommittén att man i samarbete med berörda forskningsorgan vidtar åtgärder för att stödja ekonomiska organisationer och yrkes- och branschorganisationer för små och medelstora företag när det gäller deras stöd- och rådgivningstjänster till små och medelstora företag och mikroföretag liksom finansieringsåtgärder vid behov. EESK efterlyser ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och certifiering för alla förvaltningsnivåer och lika konkurrensvillkor på alla nivåer av offentlig upphandling (även delstater, regioner och kommuner).

2. Allmänna kommentarer

2.1 De små och medelstora företagens betydelse på båda sidor om Atlanten

Även om EU och Förenta staterna har olika definitioner av små och medelstora företag är det dessa företag som står för den största delen av den ekonomiska verksamheten, mervärdet och skapandet av sysselsättning på båda sidor om Atlanten. Detta innebär att TTIP-avtalets största påverkan på ekonomin när det gäller mervärde och skapande av förbindelser kommer att genereras av små och medelstora företag och deras förmåga att utnyttja möjligheterna att erövra nya marknader och anpassa sig till den nya situationen. Flera studier visar att små och medelstora företag som utvecklas på ett internationellt plan är mer innovativa, växer snabbare och skapar fler och bättre betalda arbetstillfällen.

2.1.1 Små och medelstora företag i EU – i praktiken ofta mycket små företag

I EU är ett litet eller medelstort företag ett företag med färre än 250 anställda och med en omsättning på mindre än 50 miljoner euro. Enligt siffror från kommissionen finns det fler än 20 miljoner små och medelstora företag i EU, vilket motsvarar 98 % av alla företag, 67 % av arbetskraften och 58 % av bruttoförädlingsvärdet. Mellan 2002 och 2010 skapade EU:s små och medelstora företag 85 % av alla nya arbetstillfällen i EU.

Enligt den senaste rapporten från kommissionen står de europeiska små och medelstora företagen för 28 % av den totala direktexporten till Förenta staterna, vilket visar att det finns utrymme för ytterligare förbättringar. Av de 7 90 000 europeiska företag som exporterar till länder utanför EU är 6 19 000 små och medelstora företag, varav 3 53 000 är mycket små företag med färre än 9 anställda, vilket visar att deras storlek inte hindrar dem att exportera (3).

Andelen europeiska små och medelstora företag som för närvarande exporterar till Förenta staterna är däremot relativt liten: 1 50 000 enligt den ovannämnda rapporten, varav 65 000 med färre än 9 anställda. Denna andel, som motsvarar mindre än 1 % av de över 20 miljonerna små och medelstora företag i Europa, förefaller mycket liten. Många små och medelstora företag och mycket små företag i vissa länder (t.ex. Italien) rankas högt i fråga om antalet företag som bedriver handel med den amerikanska marknaden. Uppgifterna från Eurostat tar dock enbart hänsyn till direktexport och inte till indirekt export. Eurostat bortser med andra ord från det stora antal små och medelstora företag och mycket små företag som arbetar som underleverantörer eller på B2B-basis (företag till företag) och producerar insatsvaror och insatstjänster, som därefter fogas samman för att exporteras till Förenta staterna. Denna blygsamma siffra kan också förklaras med att många små och medelstora företag och mycket små företag i Europa är kopplade till den lokala ekonomin (en ekonomi som baseras på personliga kontakter) och inte är intresserade av att exportera till eller investera i utlandet. Det finns dock säkerligen ett betydande utrymme för förbättringar för potentiella exportföretag eller företag som redan exporterar till andra tredjeländer.

2.1.2 Små och medelstora företag i Förenta staterna– mer strukturerade företag

I Förenta staterna definieras små och medelstora företag som företag med färre än 500 anställda, eller inom vissa sektorer upp till 1 000 eller till och med 1 500 anställda (4). Dessa företag – som alltså kan vara flera gånger större än sina motsvarigheter i EU – utgör även de grundstommen i den amerikanska ekonomin. De 28 miljonerna små och medelstora företag i Förenta staterna utgör 99 % av alla amerikanska företag, sysselsätter 50 % av de anställda inom den privata sektorn och genererar 65 % av nettoökningen av nya arbetstillfällen i denna sektor.

2.2 TTIP-avtalets betydelse för små och medelstora företag

2.2.1 På grund av sin storlek påverkas de små och medelstora företagen ofta oproportionerligt negativt av höga tullar och betungande regleringskrav i den transatlantiska handeln, eftersom de med sin till volym och värde begränsade handel behöver mer resurser och kompetenser för att övervinna handelshindren än stora företag. De kommer därför att gynnas av de tariffära och icke-tariffära liberaliseringsåtgärder som planeras i TTIP-avtalet. EESK har redan i sitt yttrande om Transatlantiska handelsrelationer och EESK:s syn på ett utökat samarbete och ett eventuellt frihandelsavtal mellan EU och Förenta staterna kartlagt möjligheterna och frågorna att ge akt på när det gäller samtliga områden som omfattas av förhandlingarna (5).

2.2.2 En av de främsta fördelarna som förväntas för små och medelstora företag är resultaten av regleringssamarbetet som skulle kunna leda till en harmonisering och tillnärmning av vissa regler, ett ömsesidigt erkännande av inspektioner och intyg. EESK vill i detta sammanhang dock påminna om de starka utfästelserna från de båda parternas sida om att partnerskapet inte kommer att användas för att sänka tekniska standarder. Därför skulle en analys av mervärdet av den europeiska organisationen Small Business Standards (SBS), som stöds av kommissionen i partnerskap med de mest representativa småföretagarorganisationerna, kunna vara till hjälp. Regleringssamarbetet bör ske på ett öppet sätt och respektera medlemsstaternas och EU:s regleringsmässiga självständighet, samtidigt som deras kapacitet att vidta de åtgärder som de anser lämpliga när det gäller frågor som rör skydd av hälsa, konsumenter, arbetstagare eller miljö bevaras.

2.3 De små och medelstora företagens internationella utveckling

Enligt WTO kan de små och medelstora företagens internationella utveckling delas in i fyra steg:

— Direktexport till ett annat land.

— Export med stöd av oberoende utländska företag.

— Bildande av dotterbolag i utlandet.

— Etablering av infrastruktur i utlandet i syfte att producera och sälja i exportlandet.

Varje steg kräver att de små och medelstora företagen har tillgång till ytterligare information, kapacitet för att uppfylla de administrativa kraven, personal och finansiella resurser, eftersom de måste ha god kännedom om reglerna på den aktuella marknaden innan de börjar exportera varor och/eller tjänster. De måste därefter kunna utforma en mer långsiktig strategi för att etablera sig i exportlandet och i slutändan bli helt integrerade med hjälp av lokala företag som anställer lokal personal i enlighet med lokal lagstiftning. Den digitala ekonomin kan naturligtvis hjälpa små och medelstora företag att få i gång sin internationella verksamhet snabbare. Den snabba utvecklingen av e-handeln innebär större affärsmöjligheter för små företag, särskilt inom sektorn för konsumentvaror (”företag till konsument”-marknaden, B2C), och för de fria yrkena även inom B2B-sektorn.

Kommissionens analys visar också att det finns ett samband mellan företagets storlek och de volymer som exporterades. De små och medelstora företagen utgör 81 % av exportföretagen, men står endast för 34 % av exportvolymen (6). På särskilda nischmarknader i världen uppgår deras andel emellertid till över 50 %.

2.4 Graden av små och medelstora företags internationalisering i Förenta staterna och EU

Enligt vissa källor uppvisar de små och medelstora företagen i EU en högre grad av internationalisering än i Förenta staterna. Skillnaden förklaras främst av att de små och medelstora företagen i Europa är verksamma på EU:s inre marknad, vars utveckling är långt ifrån avslutad. Detta är ett första steg mot internationalisering och ger dem bättre kunskap om utländska marknader, vilket bidrar till att de söker möjligheter även utanför EU. Företagets storlek verkar inte utgöra något hinder: i vissa medlemsstater är 90 % av exportföretagen små och medelstora företag och vissa sektorer, exempelvis mode-, den jordbruksbaserade livsmedels-, maskin- och möbelbranscherna, är särskilt inriktade på export.

Trots att det inte finns så mycket statistik på detta område och att den ibland är svår att analysera på grund av de olika metoder som används och att uppgifterna inte alltid är jämförbara visar studier som kommissionen har genomfört (7) att 42 % av de små och medelstora företagen i EU på ett eller annat sätt är verksamma internationellt.

Graden av internationalisering i ett företag är ofta kopplad till faktorer som

— hur exportintensiv den bransch som företaget är verksamt inom är,

— den inhemska marknadens storlek.

Graden av internationalisering i små och medelstora företag i Europa är högre i sektorer såsom grossisthandel, gruvindustri, tillverkningsindustri, forskning och försäljning av motorfordon, medan den är relativt låg på områden såsom juridiska tjänster, byggindustri, planerings- och utvecklingstjänster samt hälso- och sjukvårdstjänster, som per definition behöver finnas nära kunden eller patienten (8).

Enligt den amerikanska studie som undersökt detta fenomen (9) står små och medelstora företag för omkring 30 % av den registrerade exporten av amerikanska varor, och deras främsta exportmarknader är Kanada och Mexiko, dvs. partnerländer i det nordamerikanska frihandelsavtalet Nafta. Maskiner samt elektriska och kemiska produkter hör till de kategorier som exporteras mest. Uppgifterna om exporten av tjänster från små och medelstora företag i Förenta staterna är mycket knappa, men konsulttjänster skulle enligt vissa uppskattningar stå för en väsentlig del av den amerikanska exporten.

2.5 De små och medelstora företagens nuvarande roll inom det transatlantiska handels- och investeringsutbytet

Den bilaterala transatlantiska handeln kännetecknas av en hög andel handel mellan multinationella företag. Det betyder att den största andelen av denna bilaterala handel utgörs av koncerninterna tjänste- och varuflöden, men även av handel med licenser och rättigheter kopplade till immaterialrätten samt kapitalrörelser mellan moderbolag och deras filialer.

Kommissionens studie om små och medelstora företag och TTIP visar att dessa företag står för 28 % av Europas export räknat i volym 2012. Detta är lägre än genomsnittet på 32 % för export räknat i volym för små och medelstora företag när det gäller marknader utanför EU. Siffran måste också ses i förhållande till den andel som de små och medelstora företagen innehar bland de företag som exporterar till Förenta staterna, som ligger på 88 %, vilket är väsentligt högre än genomsnittet av små och medelstora företag som exporterar till länder utanför EU på 78 %. Dessa siffror bekräftar hypotesen att en stor del av exporten genereras av koncernintern handel, och förklarar den potential som ett transatlantiskt avtal har att stimulera de europeiska små och medelstora företagens export och investeringar. Det bör dock noteras att denna siffra inte tar hänsyn till indirekt export från europeiska små och medelstora företag som i egenskap av underleverantörer och tillverkare av halvfabrikat deltar i framställningen av komplexa färdiga produkter som exporteras till Förenta staterna. Man kan konstatera att det råder stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller antalet små och medelstora företag som bedriver exportverksamhet och de volymer som exporteras.

Det finns inga exakta siffror som anger hur många av de små och medelstora företagen i Förenta staterna som exporterar till EU eller i vilka volymer. De små och medelstora företagen i Förenta staterna står emellertid för 33 % av den amerikanska exporten (10), en andel som ligger mycket nära den som kan observeras i EU.

2.6 De främsta hindren för små och medelstora företag

På grund av deras storlek har små och medelstora företag i allmänhet svårare att ta sig in på utländska marknader, täcka de extra kostnader det medför att handla med mindre volymer och anpassa sig till lokala bestämmelser. Enligt Sergio Arzeni, direktör för OECD:s centrum för entreprenörskap, små och medelstora företag och lokal utveckling, kan anpassningskostnaderna för små och medelstora företag proportionellt sett vara tio till trettio gånger så höga som för stora företag (11).

Sammanfattningsvis kan man säga att små och medelstora företag som vill ut på den internationella marknaden ställs inför svårigheter på grund av sin storlek och sina begränsade resurser, och att de måste övervinna dessa svårigheter innan de ens kan börja ta itu med de specifika handels- eller investeringshindren, dvs.

— svårigheter att få tillgång till finansiering för exporten,

— bristen på uppdaterad information och uppdaterade uppgifter om krav som rör produkter/tjänster,

— otillräckliga kunskaper om den marknad där de vill sälja sina produkter eller tjänster (marknadsundersökningar),

— svårigheter att hitta och komma i kontakt med potentiella kunder,

— personal som inte har lämplig utbildning för att hantera en utveckling i internationell riktning eller för att upprätta kontakter med investerare eller importörer,

— avsaknad av incitament och stöd från offentliga myndigheter och viss betungande byråkrati i samband med politiska stödåtgärder,

— kulturella och språkliga barriärer,

— oenhetliga bestämmelser samt anpassnings- och erkännandesystem för kvalifikationer och handlingsbefogenheter.

Vad små och medelstora företag först och främst behöver med tanke på dessa brister är tillgång till stödtjänster och anpassad rådgivning (personlig uppföljning eller coachning, handledning eller mentorskap etc.) som i allmänhet kan tillhandahållas av de yrkes- och branschorganisationer som finns inom sektorn.

När det gäller de handels- och investeringshinder som europeiska företag möter i Förenta staterna har det visat sig relativt svårt att avgöra vilka som har störst betydelse, eftersom företagen ofta beskriver de hinder de stöter på utan att nödvändigtvis ange vilka som upplevs som störst. Det finns också en skillnad mellan de hinder som icke-exporterande företag upplever sig ha och de verkliga hinder som exporterande företag faktiskt råkar ut för. Med hjälp av de olika studier och undersökningar som har genomförts (12) kan man dock beskriva de främsta hindren enligt följande:

— Den mycket varierande ansvarsomfattningen och möjligheten att teckna ansvarsförsäkringar till marknadsmässiga kostnader.

— Exportkostnader (exklusive tull) som hänger samman med transportkostnader, långa och komplexa tullformaliteter och behovet av att ha eller betala ett tullombud och att, särskilt i Förenta staterna, teckna en försäkring som täcker eventuella skadeståndskrav.

— Svårigheterna att få tillgång till exportkrediter.

— Skatter och tullavgifter, som fortfarande är ett stort hinder inom vissa sektorer, såsom tobak, textilier och konfektion.

— Komplexa regler om ursprung och kostnader för ursprungsintyg.

— Anpassning till olika tekniska eller sanitära och fytosanitära regler samt intyg och inspektioner i samband med detta.

— Tekniska och sanitära regler som enbart krävs i vissa amerikanska delstater eller skillnader i reglerna mellan olika delstater.

— Olika kvalifikationskrav och verksamhetsbegränsningar i enskilda delstater och lokala regleringsområden.

— Skydd av immateriella rättigheter, särskilt underlåtenhet att respektera ursprungsbeteckningar och skillnader i reglerna om varumärken och patent.

— Kostnaderna för rättsligt skydd och marknadstillsyn för europeiska företag med geografiska beteckningar.

— Restriktioner som råder inom offentlig upphandling på grund av Buy American Act och de regelbundna ändringarna av denna i syfte att utvidga dess räckvidd.

— Komplexa förfaranden för att få visum, uppehållstillstånd och arbetstillstånd samt för att inleda verksamhet i Förenta staterna.

— Restriktioner eller nödvändiga licenser på federal nivå eller delstatsnivå för vissa tjänsteleverantörer.

Dessa hinder är inte specifika för små och medelstora företag men konsekvenserna är större och mer avskräckande för dem. TTIP-avtalet kommer att behandla de flesta av dessa hinder i specifika kapitel som kommer att gälla alla företag utan urskiljning. Det kapitel som planeras om små och medelstora företag i TTIP-avtalet kommer alltså att ha ett relativt begränsat innehåll: främjandet av alla små och medelstora företags deltagande på den transatlantiska marknaden med hjälp av tillhandahållande av viktig information och ett stärkt samarbete mellan de offentliga myndigheter som har ansvar för små och medelstora företag.

2.7 Små och medelstora företags behov av stöd

2.7.1 Vad små och medelstora företag – i synnerhet små- och mikroföretag – först och främst behöver med tanke på de hinder som de möter och deras begränsade resurser är tillgång till stödtjänster och anpassad rådgivning, bland annat om utbildning av anställda (personlig uppföljning eller coachning, handledning eller mentorskap etc.) som i allmänhet kan tillhandahållas av de ekonomiska organisationer eller yrkes- och branschorganisationer som finns inom respektive sektor. Man måste se till att de sistnämnda har tillgång till de logistiska resurser som krävs för att informera och ge råd till företagen och ge dem enskild uppföljning, t.ex. genom att använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

2.7.2 Förutom stödtjänster och anpassad rådgivning till de enskilda små och medelstora företagen med utgångspunkt i deras särskilda egenskaper och behov måste företagen kunna få tillgång till de medel som behövs för att finansiera sina materiella och immateriella investeringar. I detta syfte rekommenderar EESK, förutom struktur- och investeringsfonderna, att det ska vara lätt för små och medelstora företag, inklusive dem som är villiga att investera i amerikanska marknader, att få tillgång till finansieringsinstrumenten inom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), t.ex. riskkapital och garantisystem.

2.7.3 EU bör granska försäkringsutbudet för varu- och tjänsteexport och se till att det vidareutvecklas för att motsvara behoven på marknaden.

2.8 Det nuvarande kapitlet om små och medelstora företag i TTIP

EESK gläder sig åt att det finns ett kapitel i TTIP som bara handlar om små och medelstora företag men vill stärka innehållet i det (se förslagen i avsnittet Särskilda kommentarer). Europeiska unionens förslag till en rättslig text om små och medelstora företag i TTIP-avtalet lades fram för diskussion med Förenta staterna under den förhandlingsomgång som ägde rum den 19–23 maj 2014. Det blir första gången som EU inför ett sådant kapitel i ett frihandelsavtal. En text offentliggjordes den 7 januari 2015 (13). Texten är utformad som ett kapitel X om små och medelstora företag och tar upp olika frågor i syfte att stärka de små och medelstora företagens deltagande i handeln och utbyta god praxis.

2.8.1 Samarbete om små och medelstora företag

Parterna bör utbyta information, utveckla och tillgängliggöra verktyg och resurser avseende immaterialrätt, utbyta god praxis i fråga om regler, stödja åtgärder som gynnar företag samt främja riskkapital och investeringar i småföretag i syfte att stimulera de små och medelstora företagens konkurrenskraft på världsmarknaden.

2.8.2 Marknadsdata och informationsutbyte

Det aktuella förslaget om artikel X.2 handlar om informationsutbyte mellan parterna. Man avser att skapa en webbplats med den viktigaste informationen (såsom det transatlantiska partnerskapsavtalet, tullbestämmelser, ett register över gällande tekniska regler, sanitära och fytosanitära åtgärder, regler för offentlig upphandling och förfaranden för företagsregistrering). Dataharmoniseringsprogrammet om de mest relevanta intresseområdena för små och medelstora företag bör bli föremål för en gemensam analys som utförs av en arbetsgrupp bestående av sakkunniga från EU och Förenta staterna.

Parterna bör skapa en online-databas på alla EU-språk med bl.a. alla koder i tullkodsnomenklaturen och tullsatser, regler om ursprung och föreskrifter för angivelse av ursprungsland.

2.8.3 Helpdesk

I den text som kommissionen föreslår nämns en central informationspunkt (artikel X.2 c). Transatlantiska ekonomiska rådet förespråkar också att man inrättar en sådan tjänst. Ett utvidgat undernätverk av sådana informationspunkter, som stöds av tillförlitliga organisationer som företräder små och medelstora företag som har etablerade kontakter i de europeiska och amerikanska affärsmiljöerna, skulle kunna säkerställa ett visst inflytande och en mer engagerad medverkan av olika myndigheter och ett brett spektrum av berörda aktörer.

2.8.4 Inrättande av en kommitté för små och medelstora företag

Ett utkast till artikel X.4 handlar om inrättandet av en transatlantisk kommitté.

3. Särskilda kommentarer

3.1 Utvärdera effekterna av de skilda definitionerna av små och medelstora företag

Uppfattningen om vad som utgör ”små och medelstora företag” skiljer sig åt i Europa och Förenta staterna: det maximala ”gapet” i antalet anställda är mellan 250 och 1 000. I Förenta staterna skiljer sig definitionen av små och stora företag också åt mellan olika sektorer (14). Den används främst om företag med mindre än 500 anställda, men inom vissa sektorer om företag med upp till 750 eller till och med 1 000 anställda. I de flesta sektorer bygger definitionen inte på företagens omsättning eller årliga balansomslutning.

EESK uppmanar kommissionens tjänsteavdelningar att upprätta en detaljerad tabell över definitionen av små och medelstora företag i Förenta staterna, sektor för sektor, och framför allt att påbörja arbetet med att kontrollera att dessa skillnader i definitionerna inte skadar mindre europeiska små och medelstora företag.

3.1.1 De reglerade och oreglerade fria yrkena utgör ett särskilt slags små och medelstora företag som förekommer i alla EU-länder i olika omfattning och former. Deras marknads- och tjänsteutbud bygger på särskilda kunskaper och förutsätter särskilt förtroende från kundernas sida, och det ställs särskilda krav på deras oberoende. Utöver deras betydelse som ekonomiska partner ingår de också i den europeiska samhällsmodellen.

3.2 Bedöma och övervaka effekterna av en utvidgad transatlantisk marknad på exporterande och icke-exporterande företag

Med tanke på de små och medelstora företagens betydelse för EU:s ekonomi anser EESK att det är avgörande att man undersöker en plan för en noggrant utförd konsekvensbedömning, där det per sektor och per medlemsstat framgår vilka effekter som kan förväntas för de europeiska små och medelstora företagen av att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) träder i kraft, i synnerhet när det gäller sysselsättningen, med utgångspunkt i de aktuella villkoren i förhandlingarna. Det är nödvändigt att genomföra förhands- och efterhandsbedömningar för små och medelstora företag, mycket små företag, mikroföretag och fria yrken, oavsett om de avser att exportera, för att utvärdera de potentiella effekterna av att inrätta en transatlantisk marknad.

Europaparlamentet har redan undersökt TTIP-avtalets inverkan på tillverkningsindustrin och energimarknaden och har konstaterat att inverkan kommer att bli positiv, men variera beroende på sektor (15). Effekten på andra sektorer som är närmare knutna till den lokala ekonomin (jordbruk, turism, hantverk, hotell och restauranger, IKT, industri, egenföretagare, tjänster, fria yrken osv.) har dock ännu inte undersökts specifikt.

I nästa förhandlingsrunda om TTIP-avtalet måste man uppnå ett ambitiöst resultat för jordbrukssektorn, med särskild tonvikt på marknadstillträde, geografiska beteckningar och sanitära och fytosanitära åtgärder. Det är viktigt att bibehålla de höga standarder för livsmedelssäkerhet och djurs och människors hälsa som gäller inom EU.

Det är viktigt att kunna förutse hur dessa företag kommer att påverkas av öppnandet av en mer integrerad transatlantisk marknad. Kommer TTIP att medföra en förändring av deras affärsmodeller, tillverkningsmetoder, typer av tjänster eller strategier i fråga om investeringar och sysselsättning mot bakgrund av den nya konkurrenssituationen? Det är också nödvändigt att planera för anpassningsåtgärder och anpassningsstrategier så att alla europeiska små och medelstora företag kan dra nytta av det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar på bästa sätt.

3.3 Ny minimitröskel för att hjälpa små och medelstora företag/mycket små företag att ”testa” marknaden i mycket liten skala

Under den tröskel som fastställs av minimigränserna tas inte någon skatt eller avgift ut och tullklareringsförfarandena, inklusive uppgiftskraven, är minimala.

Nordatlantiska rådet har begärt och Förenta staterna har allmänt pushat för att höja de befintliga minimigränserna till 800 US-dollar för paket som transporteras av småföretag till Förenta staterna eller Europeiska unionen (nuvarande nivåer är 200 US-dollar respektive 150 euro). I EU ska, även om varorna är befriade från tull, mervärdesskatt uppbäras för sändningar till ett värde av mer än 10 euro eller 22 euro (beroende på medlemsstat).

Att höja minimitrösklarna för resenärer som anländer med flyg och för inkommande paket skulle, särskilt när det gäller konsumentvaror, kunna hjälpa små och medelstora företag, särskilt nystartade företag, att inleda export i liten skala eller använda sig av e-handel utan att behöva betala tullavgifter. EESK uppmanar kommissionen att bedöma genomförbarheten av denna begäran (inverkan på tullintäkter, immateriella rättigheter etc.). EESK välkomnar EU:s initiativ att skapa en databas över ”10 saker du bör känna till för att göra affärer på internet” (16) för europeiska aktörer som exporterar sina varor till andra medlemsstater i EU. Kommittén anser att denna databas även skulle kunna anpassas till den transatlantiska handeln.

3.4 Nödvändig tillgång till all relevant information via en flerspråkig portal

EESK stöder Europeiska kommissionens uppmaning att inrätta en portal för små och medelstora företag och skulle vilja göra följande framställningar:

— All information bör tillhandahållas på de 24 officiella EU-språken.

— Programverktyget bör vara så enkelt som möjligt och användarvänligt.

— Databasen bör testas av ett urval av små och medelstora företag i EU så att man ser till att den svarar mot deras behov.

— Databasen bör också innehålla ett mänskligt gränssnitt med ett personalteam som kan besvara frågor på båda sidor av Atlanten.

Kommissionens rapport om små och medelstora företag och TTIP visar tydligt att en stor del av företagen vet vilka bestämmelser som gäller för deras export, men att de inte känner till huruvida det rör sig om federala, delstatliga eller privata normer. Därför är det viktigt att myndigheterna systematiskt undersöker vilka förfaranden och bestämmelser som upplevs som särskilt svåra för små och medelstora företag och tillhandahåller särskilda förklaringar och beskrivningar av vilka förfaranden som krävs för att uppfylla kraven.

3.5 En representativ kommitté med tydliga befogenheter

EESK välkomnar att den befintliga dialogen kommer att formaliseras av myndigheterna med ansvar för små och medelstora företag på europeisk och amerikansk nivå. EESK anser dock att de organisationer som företräder små och medelstora företag ska vara representerade på ett lämpligt sätt i den transatlantiska dialog som berör dem och att deltagandet i den framtida kommittén för små och medelstora företag inte ska vara begränsat till nationella myndigheter, utan vara öppet för de organisationer som företräder små och medelstora företag/mycket små företag och mikroföretag på båda sidor om Atlanten. Vissa lagstiftningsmässiga ramvillkor för små och medelstora företag kommer också att få betydande konsekvenser för dessa företags anställda och kunder. Representanter för dessa intressegrupper bör därför också delta i egenskap av rådgivare i den framtida kommittén för små och medelstora företag för att redan från början kunna bevaka deras intressen.

Vi föreslår att den framtida kommittén för små och medelstora företag ska ha följande uppgifter: övervaka hur TTIP-avtalet genomförs med hänsyn till små och medelstora företag/mycket små företag och mikroföretag och hur avtalet påverkar deras anställda och kunder, genomföra konsekvensbedömningar, lägga fram förslag om hur man ska lösa de problem som små och medelstora företag/mycket små företag och mikroföretag och deras anställda och kunder ställs inför samt vidarebefordra information till dessa företag.

3.6 Informationskampanj på nationell och regional nivå

Det är viktigt att de små och medelstora företagen får tillgång till korrekt information om de ska kunna dra nytta av de nya handelsmöjligheter som erbjuds genom TTIP, om avskaffandet av tullar, om handelslättnader, om det regleringsarbete som leder till harmonisering eller ömsesidigt erkännande av bedömningar av överensstämmelse, kvalifikationer och yrkesrättsliga bestämmelser.

Denna information kan inte endast tillhandahållas av webbplatser. För att öka de små och medelstora företagens kunskap om vilka instrument och initiativ för offentligt stöd som finns tillgängliga bör det genomföras en informationskampanj för de små och medelstora företagen, där internationella handelsexperter och experter på export och investeringar i Förenta staterna deltar. De verktyg för att underlätta internationalisering som finns i dag, såsom databasen om tillträde till marknaderna och Enterprise Europe Network, är fortfarande relativt okända för de små och medelstora företagen. Företagens väg till internationalisering och satsningar utomlands börjar på hemmaplan. Därför bör uppmärksamhet ägnas åt resurser och hjälp till små och medelstora företag på nationell nivå och eventuellt på EU-nivå.

EESK rekommenderar också att det inrättas ett nätverk av sammanslutningar av europeiska och amerikanska små och medelstora företag med uppgift att främja det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar genom en verklig nedifrån och upp-strategi.

3.7 En fördjupning av den europeiska politiken för små och medelstora företag

3.7.1 Det är viktigt att TTIP-avtalet inte ses som en åtgärd som avvecklar den förmånsbehandling som ges till små och medelstora företag i offentliga upphandlingsavtal på lokal och regional nivå. TTIP bör upprätthålla dessa förmåner, förutsatt att de tillämpas utan åtskillnad på europeiska och amerikanska små och medelstora företag.

3.7.2 Dessutom är det viktigt att principen ”Tänk småskaligt först” respekteras i förhandlingarna och i regleringssamarbetet, så att små- och mikroföretagens prioriteringar och verklighet beaktas från allra första början av lagstiftningsprocessen, och att deras specifika intressen tillvaratas. EESK begär därför att särskilt små- och mikroföretag ska vara representerade i TTIP-avtalets rådgivande grupp (TTIP Advisory Board).

3.7.3 Avseende regleringssamarbetet bör skräddarsytt stöd kunna erbjudas små och medelstora företag, särskilt små- och mikroföretag, för att hjälpa dem att följa reglerna.

3.7.4 Det bör understrykas att ett stort antal företag som förväntas investera i eller exportera på den transatlantiska marknaden är nyskapande företag som behöver strikta och tydliga regler för skyddet av immateriella rättigheter, både i Förenta staterna och i Europeiska unionen.

3.7.5 När det gäller den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin måste särskild uppmärksamhet riktas åt företag vars produktion och tillhörande processer bygger på etiska, kulturella och miljömässiga överväganden. Det är viktigt att fortsätta att främja handel med denna typ av varor som bidrar till en hållbar utveckling. Det är också nödvändigt att säkerställa ett lämpligt skydd av geografiska beteckningar, eftersom dessa ger konsumenterna en garanti om produktens ursprung och produktionsmetoder. EU har i flera år fört en kvalitetspolitik för sina produkter. Detta är en av de viktigaste faktorerna för att ge EU-producenterna en konkurrensfördel, ge ett betydande bidrag till att bevara den kulturella och gastronomiska traditionen i EU och upprätthålla landsbygdsutvecklingen tillsammans med politiska åtgärder för att stödja marknaden och producenternas inkomster.

3.7.6 EESK kommer i ett annat yttrande att undersöka erfarenheterna av småföretagsakten i Förenta staterna och i EU för att få en tydlig bild av vilka fördelar som den amerikanska småföretagsakten erbjuder de amerikanska små och medelstora företagen till exempel i fråga om tillgång till offentlig upphandling eller finansiering. Detta arbete ska göra det möjligt att, när det blir aktuellt, föreslå förbättringar av och effektivare arbetsmetoder för den europeiska småföretagsakten, för att göra den mer förmånlig för de europeiska små och medelstora företagen och mer bindande.

Bryssel den 2 juli 2015. Henri MALOSSE Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Dokument från GD Handels chefsekonom: SMEs are more important than you think! Challenges and opportunities for EU exporting SMEs (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

(2) Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

(3) Se fotnot 1.

(4) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(5) EUT C 424, 26.11.2014, s. 9.

(6) Se fotnot 1.

(7) Internationalisering av små och medelstora företag – slutlig rapport 2010. Annual report on European SMEs 2013/2014 (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, s. 62).

(8) Se fotnot 7.

(9) USITC, Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports, 2010 (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

(10) The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business, Atlantic Council (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, s. 3).

(11) WTO, wt/COMTD/AFT/W/53, s. 23.

(12) The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business, Atlantic Council, (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, s. 3); Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf); Små företag på en stor marknad (http://www.svensktnaringsliv.se/material/rapporter/sma-foretag-pa-en-stor-marknad-hur-ett-frihandelsavtal-mellan-eu_607718.html).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(14) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(15) ITRE-utskottet: ”TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries”, 2015 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

(16) https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en