RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Tredje rapporten om uppföljningen av viseringsliberaliseringen för länderna på västra Balkan i enlighet med kommissionens uttalande av den 8 november 2010 /* COM/2012/0472 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Tredje rapporten om uppföljningen av viseringsliberaliseringen för länderna på västra Balkan i enlighet med kommissionens uttalande av den 8 november 2010 I. Inledning Medborgare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien, som innehar ett biometriskt pass, har sedan den 19 december 2009 kunnat resa till EU-länderna utan visering i enlighet med förordning (EG) nr 539/2001[1]. Medborgare i Albanien och Bosnien och Hercegovina har på samma villkor kunnat resa utan visering till EU-länderna sedan den 15 december 2010. Besluten om viseringsfrihet för medborgare i dessa länder på västra Balkan byggde på en grundlig bedömning av de framsteg som gjorts inom de områden som fastställdes i färdplanerna för dialogerna om viseringsliberalisering (dokumentsäkerhet, gränsförvaltning, asyl, migration, kamp mot organiserad brottslighet och korruption samt skydd av de grundläggande rättigheterna). Viseringsfrihet är den mest påtagliga fördelen för medborgarna i de länder på västra Balkan som håller på att integreras med EU, och ett mycket starkt incitament för att påskynda reformerna på området rättsliga och inrikes frågor. Kommissionen underströk uttryckligen i sitt uttalande av den 8 november 2010 i rådet (rättsliga och inrikes frågor) vikten av att fortsätta med det praktiska genomförandet av alla de åtgärder och reformer som länderna på Västra Balkan vidtagit som en del av sina skyldigheter i samband med viseringsdialogen. För bedömningen av överensstämmelsen och hållbarheten i de relevanta reformerna har kommissionen inrättat en mekanism för uppföljning av viseringsliberaliseringen, som omfattar alla områden i färdplanerna och gör det möjligt för kommissionen att granska de framsteg som gjorts. Syftet med denna rapport är att 1) redogöra för de åtgärder som vidtagits inom ramen för mekanismen för uppföljning av viseringsliberaliseringen efter det första och andra arbetsdokumentet från kommissionen avdelningar (nedan kallade kommissionens arbetsdokument) om uppföljningen av viseringsliberaliseringen som offentliggjordes i maj och december 2011[2], 2) bedöma de framsteg som gjorts i de berörda länderna på västra Balkan efter den senaste bedömningen (december 2011), och 3) fastställa kommande steg och konkreta åtgärder som ska vidtas. II. Åtgärder som vidtagits inom ramen för mekanismen för uppföljning av viseringsliberaliseringen efter kommissionens andra arbetsdokument som offentliggjordes den 7 december 2011 Kommissionens andra arbetsdokument om mekanismen för uppföljning av viseringsliberaliseringen offentliggjordes den 7 december 2011 och lades fram för Europaparlamentet och rådet i december 2011. Det innehöll en detaljerad analys av framstegen i de berörda länderna på västra Balkan inom de områden som identifieras i färdplanerna för viseringsdialogen, resultatet av uppföljningsmekanismen och de åtgärder som vidtagits av länderna på västra Balkan för att bättre hantera utflyttningsströmmarna. Under 2012 organiserade kommissionen expertuppdrag för bedömning av efterlevnaden av rättsstatsprincipen i Montenegro (mars 2012), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (april 2012) och Albanien (maj 2012). Dessa uppdrag gjorde att kommissionen med stöd av experter från EU-länderna på plats kunde kontrollera de framsteg som gjorts och reformernas hållbarhet. Vidare träffades företrädare för kommissionen, bland annat från EU-delegationerna i länderna på västra Balkan, i Tirana den 1–2 mars inom ramen för Jainet-forumet för västra Balkan som organiseras två gånger per år och som är en viktig mekanism för att öka specialkunskaperna inom området rättsliga och inrikes frågor vid EU-delegationerna. Mötet i Jainet-forumet fungerade som en arbetsplattform och gav möjligheter till värdefullt informationsutbyte av betydelse för uppföljningsmekanismen. Dialogen mellan kommissionen och länderna på västra Balkan fortsätter också inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen. Den 24–25 april organiserades i Tirana den årliga underkommittén för Albanien inom området rättvisa, frihet och säkerhet. Högnivåmöten med myndigheterna i Bosnien och Hercegovina på området för inrikes frågor hölls i Bryssel den 3 maj, och omfattade även människorättsfrågor som tidigare placerats under block IV i färdplanen för viseringslättnader. Sådana möten ger möjligheter till detaljerat informationsutbyte mellan kommissionen och de behöriga nationella myndigheterna, och stimulerar till givande diskussioner om nödvändiga reformer. De medlemsstater som främst berörs av tillströmningen av asylsökande fortsätter sina bilaterala besök i de berörda länderna på västra Balkan för att utbyta information och diskutera särskilda åtgärder för att tackla problemet, samtidigt som de håller kommissionen underrättad om utvecklingen. Företrädare för länderna på västra Balkan har också inbjudits att besöka de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Inom ramen för den förvarningsmekanism som förvaltas av Frontex genom västra Balkans nätverk för riskanalys (Webran) har ytterligare sju varningsrapporter utarbetats sedan december 2011. I Frontex varningsrapporter analyseras i detalj hur det dynamiska migrationsinflödet från regionen utvecklas. Rapporterna är till stor hjälp för att bättre förstå problemet med missbruk av viseringsliberaliseringen, bedöma dess utveckling och fastställa konkreta åtgärder för att ta itu med problemen. På grundval av dessa rapporter har kommissionen tillhandahållit regelbundna uppdateringar och analyser av migrationsströmmarna till medlemsstaterna i rådets berörda arbetsgrupper, och i flera bilaterala möten med de berörda EU-medlemsstaterna. III. Bedömning av det fortsatta genomförandet av de riktmärken som länderna på västra Balkan åtagit sig att uppfylla under dialogerna om viseringsliberalisering Bedömningen grundar sig på 1) de detaljerade rapporter som kommissionen begärt från länderna på Västra Balkan, 2) den information som utbyts under möten inom ramen för stabiliserings- och associeringsavtalets kommittéer och andra dialogmöten, samt 3) resultaten av tre bedömningsuppdrag som kommissionen, tillsammans med experter från medlemsstaterna, genomförde i mars, april och maj 2012 i Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Albanien. Bedömningen för varje land är upplagd enligt blocken i färdplanerna för viseringsliberalisering. Albanien I fråga om dokumentsäkerhet fortsätter tillverkningen och distributionen av biometriska pass och id-kort utan problem. Den 30 juni 2012 hade 2,4 miljoner biometriska pass och 3,1 miljoner biometriska id-kort utfärdats. Vissa framsteg har gjorts i fråga om gränsförvaltning. Ett protokoll för gemensam patrullering undertecknades med Kosovo* liksom ett avtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om informationsutbyte mellan gräns- och migrationspolis. Gränsförvaltningspolisen håller på att utvidga tillträdet till informationssystemet för kriminalunderrättelser (Memex) till regionala direktorat och kommissariat, men det interinstitutionella operativa centrumet för sjöfart är ännu inte är anslutet. Sedan juli 2012 har det allomfattande informationshanteringssystemet (Tims) varit anslutet till folkbokföringsregistrets databas vid gränsövergångsställen. Kapaciteten för riskanalyser och hotbedömningar måste förstärkas. I fråga om migration har vissa framsteg gjorts. Återtagandeavtalet fortsätter att genomföras utan problem. Från och med november 2011 till och med mars 2012 registrerades 2 407 återvändandeärenden. De behöriga institutioner som ansvarar för genomförandet av strategin och handlingsplanen för återvändande migranter bör stärkas. Den nya nationella migrationsstrategin har ännu inte antagits. På asylområdet har de institutionella och rättsliga ramarna införts. Sedan maj 2012 har 82 flyktingar och 24 asylsökande erkänts. Förberedelserna på detta område måste dock intensifieras. Det utfärdas ännu inte id-kort för flyktingar och personer som beviljas kompletterande skydd. Det albanska viseringssystemet uppfyller ännu inte helt EU:s krav. I fråga om polissamarbete och kampen mot organiserad brottslighet kan vissa framsteg rapporteras. Den albanska statspolisen håller för närvarande på att se över sin struktur för att förbättra rapporteringskapaciteten för poliser ute på fältet och förebyggande utredningar. Det finns ett akut behov av centrala institutioner för att öka samordningen och därmed maximera kapaciteten att utreda grov och organiserad brottslighet. Vissa framsteg har gjorts när det gäller kampen mot narkotika. Internationellt samarbete pågår, men den underrättelsebaserade strategin bör stärkas. Ytterligare ansträngningar krävs för att öka kapaciteten att upptäcka och utreda narkotikahandel. Vissa framsteg har uppnåtts när det gäller att bekämpa människohandeln, även om den interna människohandeln fortfarande utgör ett problem. Standardiserade förfaranden för att identifiera och hänvisa personer som har fallit offer eller som riskerar att falla offer för människohandel har införts, men de brottsbekämpande organens kapacitet och det internationella samarbetet måste stärkas. Framsteg kan rapporteras i fråga om penningtvätt. Polisen har utarbetat riskbedömningar och ställt dem till förfogande även för andra organ. På grundval av Moneyvals rekommendationer antogs ändringar av strafflagen genom vilka penningtvättbrott skiljs från förbrott och penningtvätt som utförs av upphovsmannen till förbrottet. Antalet utredningar av tillgångar samt rapportering av misstänkta transaktioner ökade. De fällande domarna för penningtvätt är fortfarande anmärkningsvärt få. Begränsade framsteg har uppnåtts i fråga om kampen mot korruption. Den rättsliga och institutionella ramen har i stort sett införts, men de hinder för korrekta utredningar som har samband med immuniteten för högt uppsatta offentliga tjänstemän och domare måste tas bort. Genomförandet av åtgärderna mot korruption är fortfarande otillräckligt. Goda resultat måste uppvisas när det gäller utredningar, åtal och fällande domar på alla nivåer. Framstegen har varit ojämna i fråga om grundläggande rättigheter; vissa framsteg har gjorts i fråga om kvinnors rättigheter och åtgärder mot diskriminering men bara begränsade framsteg i fråga om integrationen av romer. Ansträngningarna för att genomföra de politiska verktyg som riktar sig till utsatta grupper måste intensifieras. Genomförandet av strategin för att förbättra romerna levnadsförhållanden går fortfarande långsamt. Åtgärder har vidtagits för att ta itu med frågan om oregistrerade romska barn. Ansträngningarna för att genomföra de politiska verktyg som riktar sig till utsatta grupper måste intensifieras. På det hela taget lever romerna fortfarande under mycket svåra förhållanden och utsätts ofta för diskriminering, främst beträffande tillgång till utbildning, sysselsättning, socialt skydd och hälsoskydd samt bostäder. Bosnien och Hercegovina Goda framsteg har gjorts i fråga om dokumentsäkerhet. I maj 2012 hade 1 187 007 biometriska pass utfärdats, vilket utgör 72 % av alla pass i omlopp. Den nya lagen om id-kort har antagits. Båda entiteterna har antagit ändringar av lagen om folkbokföring, men den har ännu inte helt genomförts. Ett utkast till lag om uppehållstillstånd, som stärker den rättsliga ramen, har ännu inte antagits. Framsteg har gjorts i fråga om gränsförvaltning. Större delen av lagstiftningen om integrerad gränsförvaltning, inbegripet lagen om gränskontroller, bygger huvudsakligen på relevanta delar av unionens regelverk. Den reviderade strategin och handlingsplanen för integrerad gränsförvaltning håller på att genomföras. Infrastrukturen vid gränsövergångsställena har förbättrats ytterligare. Av 55 internationella gränsövergångar är 29 videoövervakade, och alla internationella gränsövergångar är utrustade med biometriska passläsare och anslutna till det integrerade systemet för kontroll av statliga gränsövergångar. Antagandet av reglerna för den interna organisationen av gränspolisen har dock försenats ytterligare. Det är nödvändigt att anslå medel för att garantera de infrastrukturella åtgärder som är nödvändiga för att blockera de icke godkända gränsövergångsställen som redan konstaterats utmed Bosnien och Hercegovinas gränser mot Montenegro och Serbien. Det förväntas att dessa båda länder vidtar parallella åtgärder. Framsteg har gjorts när det gäller migration. Centret för tillfälligt förvar av irreguljära invandrare har börjat sin verksamhet. Genomförandet av återtagandeavtalet mellan Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina fortsätter utan problem. Strategin för återintegrering av återvändande personer har ännu inte genomförts. Det har gjorts vissa framsteg på asylområdet. Bosnien och Hercegovina fortsätter att genomföra den rättsliga och strategiska ramen utan problem. Asylsystemet har tillräcklig kapacitet för att hantera det nuvarande antalet asylansökningar. Bosnien och Hercegovina har först nyligen inlett kampen mot organiserad brottslighet. Systemet för elektroniskt datautbyte från de register som förs av polis och åklagare har nu nått testfasen, och digitaliseringen av polisarkiven fortsätter. Bristen på systematiskt utbyte av relevanta underrättelser och effektiva och hållbara system för samordning och samarbete mellan de olika brottsbekämpande organen lägger hinder i vägen för framsteg i kampen mot den organiserade brottsligheten. Ett utkast till lag om ett program för vittnesskydd som åtgärdar bristerna i den nuvarande lagstiftningen har utarbetats och är under antagande. Bosnien och Hercegovina har gjort vissa framsteg i fråga om kampen mot narkotikahandel. Den institutionella kapaciteten att samordna och systematiskt genomföra den politiska ramen är fortfarande svag. De brottsbekämpande insatserna behöver intensifieras. Ministerrådet antog regler om förvaring och förstöring av beslagtagen narkotika. Utkastet till ändring av lagen om förebyggande och bekämpande av narkotikamissbruk, enligt vilket en narkotikabyrå ska inrättas, har ännu inte antagits. Bosnien och Hercegovina har gjort vissa framsteg i kampen mot människohandel, och antalet identifierade offer för människohandel ökade. Ytterligare ansträngningar krävs för att förbättra samordningen och upprätthålla ett effektivt samarbete, både mellan behöriga myndigheter och med icke-statliga organisationer som deltar i kampen mot människohandel. Identifiering av potentiella offer för människohandel, samt en ändamålsenlig och väl fungerande nationell hänvisningsmekanism är av största betydelse. Det är nödvändigt med ökad lagföring. Bosnien och Hercegovina har gjort vissa framsteg i kampen mot penningtvätt. Antalet brott har visserligen ökat men så även antalet penningtvättsbrott som lett till åtal. Åtgärder för att följa Moneyvals rekommendationer, i synnerhet de som avser finansunderrättelseenhetens operativa och finansiella oberoende, måste vidtas omedelbart. Ändringarna av lagen om förebyggande av penningtvätt och finansiering av terroristverksamhet, som ett svar på Moneyvals rekommendationer, har ännu inte antagits. Systemet för förverkande av tillgångar måste tillämpas i hela landet. Begränsade framsteg har gjorts i kampen mot korruption. Korruptionsbekämpningsbyråns regelbok antogs i juli. Ytterligare ansträngningar krävs för ett korrekt genomförande av handlingsplanen mot korruption. Effektiva utredningar, åtal och fällande domar i korruptionsmål är fortfarande sällsynta, medan antalet frikännanden och villkorliga domar är högt. I fråga om grundläggande rättigheter i samband med fri rörlighet har endast få framsteg gjorts när det gäller den romska minoriteten. Vissa framsteg har visserligen gjorts med genomförandet av handlingsplanen för bostäder, men endast få framsteg har gjorts i fråga om sysselsättning, hälsovård och utbildning. Man har inlett översynen av handlingsplanerna för bostäder, sysselsättning och hälsofrågor för att de bättre ska återspegla behoven hos den romska befolkningen, i linje med rekommendationerna från seminariet om integration av romer i juli 2011. Diskrimineringen när det gäller tillgång till arbete, hälso- och sjukvård, pensionsrättigheter och den långsamma takten i minröjning utgör fortfarande hinder för ett hållbart återvändande och lokal integration av internflyktingar och andra utsatta grupper. Problemen när det gäller tillgängliga ekonomiska och mänskliga resurser för ombudsmannen har fortfarande inte åtgärdats. Diskrimineringsmål där medborgare väckt talan är fortfarande sällsynta. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien När det gäller dokumentsäkerhet hade sammanlagt 1 398 280 resehandlingar och 1 517 873 id-kort utfärdats fram till och med mars 2012. Utfärdandet fungerar utan problem. Efter utgången av tidsfristen för att ersätta gamla pass (den 27 februari 2012) är endast biometriska pass giltiga. På området gränsförvaltning inrättades i februari 2012 ett nationellt råd för strategin för integrerad gränsförvaltning. Det nationella rådet ansvarar för övervakningen och genomförandet av strategin och dess handlingsplan. Det består av företrädare för berörda ministerier och institutioner som deltar i genomförandet. Återuppbyggnaden av nio polisstationer för gränsövervakning har slutförts men de har ännu inte anslutits till inrikesministeriets centrala databas. Gemensamma kontaktcentrum för polissamarbete har inrättats med Albanien, Serbien och Kosovo. Protokollen för gemensam gränspatrullering håller på att genomföras i form av gemensamma patruller med Albanien, Bulgarien och Kosovo. På asylområdet antogs ett nationellt program för integration för 2012 som ger garantier för statliga medel för bostadsstöd till personer som beviljas asyl. Mottagningskapaciteten och personalen vid asylcentret i Vizbegovo stärktes. Den administrativa kapaciteten och effektiviteten i hanteringen av asylärenden är dock fortfarande otillräcklig och behöver förbättras. Asylförfarandet går långsamt, inga framsteg har gjorts med att påskynda processen för att utfärda id-handlingar till asylsökande, och bristen på tolkning utgör fortfarande ett hinder. När det gäller migration är utkastet klart till den sekundärlagstiftning som behövs för att den nationella databasen för utlänningar (som omfattar uppgifter om asyl, migration och viseringar) ska fungera fullt ut. Den nationella migrationsprofilen för 2011 antogs. Det finns fyra migrationscenter som tillhandahåller uppgifter om laglig migration till allmänheten. Återtagandeavtalet med EU har genomförts utan problem. Återtagandeavtalet med Serbien har trätt i kraft och återtagandeavtalet med Montenegro undertecknats. När det gäller kampen mot organiserad brottslighet har de utredningscenter och den kriminalpolis som föreskrivs i straffprocesslagen ännu inte införts. Det krävs ytterligare ansträngningar för att genomföra handlingsplanen för tillämpningen av den nya straffprocesslagen, framför allt när det gäller utbildning av personal vid brottsbekämpande organ samt åklagare. Inga framsteg har gjorts för att åtgärda personalbristen vid centret för bekämpande av organiserad och grov brottslighet vid inrikesministeriet. Upphandlingsförfarandena för den nationella databasen för kriminalunderrättelser är ännu inte avslutade, och det nationella samordningscentret för kampen mot organiserad brottslighet har ännu inte inrättats. Insatserna från berörda brottsbekämpande organ (inrikesministeriet, åklagarmyndigheten, tullförvaltningen och finanspolisen) i kampen mot organiserad brottslighet bör intensifieras. Åklagarmyndighetens effektivitet hämmas av att direkt tillgång till databaser saknas. Endast få framsteg kan rapporteras när det gäller kampen mot narkotika. Fortfarande beslagtas bara ringa mängder narkotika på landets territorium. Personalresurserna vid inrikesministeriets narkotikaavdelning bör stärkas. De brottsbekämpande organens insatser för att upptäcka och beslagta narkotika måste intensifieras. Det internationella och regionala samarbetet i fråga om gränsöverskridande organiserad brottslighet har fortsatt. Det operativa avtalet med Europol har ratificerats. När det gäller kampen mot korruption antog den statliga kommissionen för förebyggande av korruption i december 2011 nationella program för förebyggande och bekämpande av korruption samt för förebyggande av intressekonflikter, tillsammans med den åtföljande handlingsplanen för 2011–2015. När det gäller förebyggande av korruption har fortbildning hållits för domare, åklagare, personal vid brottsbekämpande organ och offentliga tjänstemän. Kommissionen för förebyggande av korruption har inlett en systematisk kontroll av deklarationer av tillgångar. Kontrollen av deklarationer om intressekonflikt har inletts efter antagandet av sekundärlagstiftning, men systemet är ofullständigt. Systemet för kontroll av finansieringen av politiska partier och valkampanjer måste intensifieras för att garantera insyn och ansvarighet. Några resultat när det gäller mål om korruption på hög nivå fall har ännu inte uppvisats. Rättsväsendets oberoende är alltjämt ett problem som påverkar viljan att bekämpa korruption. På området grundläggande rättigheter antogs handlingsplanen för integration av romer och romska flyktingar i december 2011. Den omfattar åtgärder för att förbättra romernas tillgång till sysselsättning, utbildning, bostäder och personliga dokument. Handlingsplanen ska utvärderas vid de berörda aktörernas möten var sjätte månad, och ett första möte ägde rum i februari 2012. Kapaciteten vid de romska informationscentren förbättrades genom inköp av en ny teknisk utrustning. I februari 2012 öppnades det tionde informationscentret i Topansko Pole. När det gäller tillgång till utbildning antogs ett beslut om att bygga två skolor i Shuto Orizari. Åtgärderna för att ge romska elever stipendier fortsatte, liksom olika projekt för integration av romska barn i barnomsorgen. Romska kontaktpersoner inom hälso- och sjukvård har utbildats, och 16 av dessa kommer att börja arbeta i åtta kommuner. Montenegro I fråga om dokumentsäkerhet hade 313 109 biometriska pass och 444 023 id-kort utfärdats fram till och med den 31 mars 2012. Utfärdandet av handlingarna fungerar utan problem. När det gäller gränsförvaltning har upprustningen av två gränsövergångsställen vid gränsen till Serbien (Dobrakovo och Dracenovac) slutförts. It-utrustning och fordon för gränspolisen vid större gränsövergångsställen har införskaffats, installerats och tagits i drift. För alla andra gränsövergångsställen har en detaljerad analys av behoven genomförts och bristerna i utrustningen kartlagts. Gränspolisens kapacitet har också stärkts genom utbildning. På området migration inrättades ett samordningsorgan som ska övervaka genomförandet av strategin för perioden 2011–2016 för återintegrering av personer som återvänt inom ramen för återtagandeavtalen. Återtagandeavtalet mellan EU och Montenegro fortsätter att genomföras utan problem. Mottagningscentret för irreguljära migranter har inrättats. På asylområdet har asyllagen och utlänningslagen antagits, men genomförandet av lagarna har stött på en rad problem. De berörda nationella organens behörighet bör klargöras tydligare. Handläggningen av asylansökningar har inte förbättrats. Mottagningscentret för asylsökande har uppförts. När det gäller kampen mot organiserad brottslighet antogs en handlingsplan för bekämpande av organiserad brottslighet i januari 2012 som omfattar operativa åtgärder och indikatorer i linje med de prioriteringar som fastställdes i 2011 års hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten. Ändringar av reglerna för den interna organisationen av och arbetsbeskrivningar för polisväsendet antogs i november 2011 och innebar fler specialiserade organisatoriska enheter inom polisen. Kontakterna mellan åklagarsidan och polisen måste förbättras för att säkerställa åklagarens ledande roll i utredningarna. Åklagarnas brist på direkt tillgång till relevanta databaser och otillräcklig kapacitet hindrar ett effektivt genomförande av straffprocesslagen. De brottsbekämpande organens kapacitet att göra ekonomiska utredningar måste stärkas. Kapaciteten att använda specifika undersökningsmetoder har förbättrats (i form av personal och utrustning). Begränsningarna i tid hämmar dock deras faktiska användning. Projektet för underrättelsestyrd polisverksamhet måste spridas över hela landet och polispersonal bör utbildas parallellt med detta. Det internationella och det regionala samarbetet på fältet om gränsöverskridande organiserad brottslighet har fortsatt. Befogenheterna i samband med kampen mot narkotika har centraliserats till kriminalpolisens avdelning; dess kapacitet har stärkts genom specialiserad utbildning och inköp av utrustning som ska användas vid insatser mot narkotika. Kampanjer för att informera om narkotika genomfördes i skolor och lokalt. Det nära samarbetet i narkotikafrågor med Europol, Interpol, polisen i medlemsstaterna och med de angränsande länderna fortsatte. När det gäller kampen mot korruption har ytterligare åtgärder vidtagits för att stärka den rättsliga ramen. Systemen för att kontrollera finansieringen av politiska partier och valkampanjer samt verkställande av påföljder måste dock förbättras och specificeras ytterligare i den rättsliga ramen. Kontrollmekanismerna för offentlig upphandling behöver förstärkas. Sedan ändringarna av lagen om förebyggande av intressekonflikter trädde i kraft har samtliga 36 parlamentsledamöter som också var styrelseledamöter i statsägda företag lämnat dessa befattningar, och samtliga 16 parlamentsledamöter som även innehade ledande befattningar (inklusive två borgmästare) har lämnat den ena befattningen. Kommissionen för förebyggande av intressekonflikter saknar kapacitet att kontrollera riktigheten i tjänstemännens deklarationer av tillgångar och intressedeklarationer och att fastställa olagligt berikande, eftersom den saknar utredningsbefogenheter och inte har tillgång till relevanta databaser. Antalet korruptionsmål där beslag av tillgångar beordras är fortfarande mycket lågt. Rättsliga bestämmelser om utvidgat förverkande har ännu inte utnyttjats. Ett antal informationskampanjer för att främja rapportering av korruption har genomförts. Direktoratet för korruptionsbekämpning överflyttades till justitieministeriet. Dess befogenheter måste dock utökas och dess kapacitet stärkas för att garantera bättre samordning av korruptionsförebyggande insatser. På området grundläggande rättigheter utnämndes ledamöterna i rådet för skydd mot diskriminering i februari 2012. Informationskampanjer inleddes under rapporteringsperioden. Kapaciteten vid ombudsmannaämbetet måste stärkas ekonomiskt och genom tillsättning av ny personal. Det har gjorts framsteg med legaliseringen av statusen för fördrivna personer och processen bör fortsätta. En strategi för att förbättra situationen för de romska, ashkaliska och egyptiska folkgrupperna antogs i april 2012 tillsammans med en handlingsplan, och projekten för den sociala integreringen av dessa befolkningsgrupper fortsatte. Det krävs dock betydande insatser för att förbättra tillgången till ekonomiska och sociala rättigheter för fördrivna personer och personer i de romska, ashkaliska och egyptiska folkgrupperna. Ytterligare ansträngningar krävs för att skapa godtagbara levnadsförhållanden i Konik. Serbien I fråga om dokumentsäkerhet fortsatte tillverkningen och distributionen av biometriska pass och id-kort. Mellan juli 2008 och mars 2012 utfärdade de serbiska myndigheterna mer än 3,8 miljoner biometriska pass och närmare 3,5 miljoner id-kort. Ett särskilt samordningsdirektorat ansvarar för utfärdandet av biometriska pass och id-kort till personer som är bosatta i Kosovo. Mellan november 2011 och mars 2012 utfärdade direktoratet 17 000 biometriska pass till personer bosatta i Kosovo. På området gränsförvaltning har Serbien fortsatt att genomföra strategin och handlingsplanen för integrerad gränsförvaltning. Kontaktpunkter för gränsöverskridande samarbete med Bosnien och Hercegovina och Montenegro har inrättats. Landet fortsatte att modernisera videoövervakningsanläggningarna och genomförde gemensamma insatser vid gränsövergångsställen med angränsande länder. Driften av systemet för tidig varning för att upptäcka falska resehandlingar fungerar utan problem. Strategin för integrerad gränsförvaltning behöver dock uppdateras. Uppkopplingen mellan samtliga gränsövergångar och inrikesministeriets centrala databas är ännu inte fullständig. Inrättandet av flera nya gränsövergångsställen har tärt på resurserna, och utbytet av uppgifter och riskprofiler inom landet, särskilt i samband med kampen mot människohandel, är otillräckligt. Kontrollen av den administrativa gränsen mot Kosovo utgör fortfarande ett betydande problem, och informationsutbytet med Eulex bör förbättras. Serbien bör underteckna och genomföra det tekniska protokollet för genomförandet av de gemensamma slutsatserna om integrerad gränsförvaltning från dialogen mellan Belgrad och Pristina från den 2 december 2011. I fråga om migration har Serbien inte gjort några framsteg. Den rättsliga ramen motsvarar i stort EU-standarderna men har ännu inte genomförts i praktiken. Ansökningarna handläggs fortfarande tillfälligt av gränspolisens asylenhet, eftersom det asylkontor som enligt planerna ska fungera som första instans ännu inte formellt inrättats. Mandatet för asylkommissionen, som fungerar som andra instans, löpte ut i april 2012 och nya ledamöter har ännu inte utsetts. Serbien har två asylmottagningscenter, men de har inte tillräcklig kapacitet för att tillhandahålla de tjänster som behövs till alla asylsökande. Serbien bör förbättra sitt asylsystem genom att snabbt inrätta ett tredje center, utveckla ett system för att bearbeta asylsökandes biometriska uppgifter och förbättra villkoren för integrationen av asylsökande. Serbien bör vidta ytterligare åtgärder för att anpassa sin lagstiftning till EU:s regelverk för laglig migration, särskilt vad gäller rätten till familjeåterförening, varaktig bosättning och villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier. Det finns ännu inte någon nationell databas för kontroll av asylsökandes personuppgifter och fingeravtryck. Återtagande mellan EU och Serbien fungerar utan problem. När det gäller kampen mot organiserad brottslighet har Serbien gjort framsteg. En rad lagförslag som syftar till öka brottsbekämpningskapaciteten och förbättra återvinningen av tillgångar håller på att utarbetas. Den särskilda åklagarmyndigheten för organiserad brottslighet har inlett en rad uppmärksammade mål under rapporteringsperioden, men förverkandet av tillgångar är fortfarande relativt lågt. Samarbetet med Europol och Eurojust håller på att förbättras, och Serbien har kommit närmare ett undertecknande av ett operativt avtal med Europol. Serbien är fortfarande ett ursprungs-, transit- och destinationsland för människohandel. Den rättsliga och institutionella ramen för kampen mot narkotikahandel har införts, men Serbien utgör fortfarande en integrerad del av rutten för narkotikahandel på västra Balkan. Att åtgärda dessa problem kräver fortsatta ansträngningar. Endast få framsteg har uppnåtts i kampen mot korruption. Serbien har infört den rättsliga och institutionella ramen för att bekämpa korruption, däribland en byrå för korruptionsbekämpning och en ny lag om finansiering av politiska partier i linje med europeiska normer. Justitieministern har utsetts till samordnare i kampen mot korruption. Någon proaktiv, underrättelsestyrd strategi i kampen mot korruption och organiserad brottslighet har ännu inte införts. Myndigheterna har ännu inte slutgiltigt utarbetat sin nationella korruptionsbekämpningsstrategi för 2012–2017 och handlingsplanen för denna. Korruptionsbekämpningsbyrån har ännu inte uppvisat några resultat från kontroller av finansieringen av politiska partier. Byrån måste dessutom förbättra samarbetet med berörda aktörer för att undersöka deklarationer av tillgångar på ett effektivt sätt. Det har inte gjorts mycket för att skydda ”visslare”. Kapaciteten att genomföra komplicerade ekonomiska utredningar är fortfarande begränsad, då det saknas ett centraliserat underrättelsesystem, och återvinningen av tillgångar är medelmåttig. I fråga om grundläggande rättigheter i samband med fri rörlighet har Serbien gjort begränsade framsteg. Inrikesministeriet har inlett en kampanj för att rekrytera personal från minoritetsgrupper. En strategi och en handlingsplan syftar till att förbättra romernas ställning i Serbien. Villkoren för grundläggande utbildning, inskrivning i skolor, folkbokföring och tillgången till hälso- och sjukvård har förbättrats något. Ytterligare kraftfulla ansträngningar, inbegripet ekonomiska resurser, behövs för att förbättra romernas status och socioekonomiska villkor, eftersom de fortsätter att vara den mest utsatta och marginaliserade minoriteten. Tillträdet till arbetsmarknaden är särskilt problematiskt. IV. Förebyggande åtgärder mot missbruk av viseringsliberalisering av medborgare från länderna på västra Balkan: utvärdering av genomförandet Denna utvärdering bygger på Frontex varningsrapporter nr 12–18 samt de rapporter som lämnas av länderna på västra Balkan enligt kommissionens begäran. Som beskrivs i kommissionens ovannämnda första och andra arbetsdokument från 2011 har vissa medlemsstater upplevt säsongsrelaterade ökningar i tillströmningarna av asylsökande till följd av besluten från slutet av 2009 och 2010 om att bevilja viseringsfria resor till länderna på västra Balkan[3]. Under rapporteringsperioden förblev Belgien, Tyskland, Luxemburg och Sverige de populäraste destinationsländerna. Dessutom har trycket på Schweiz asylsystem ökat sedan början av 2012 på grund av den stora ökningen av antalet asylsökande, främst från Serbien. Som ett av de till Schengenregelverket associerade länderna inbjöds Schweiz till arbetsgruppen för mekanismen för uppföljning av viseringsliberaliseringen och anslöt sig sedermera till denna i februari 2012. Att tillströmningen av asylsökande från länderna på västra Balkan är säsongsbetonad kunde konstateras även under första halvåret 2012, men vissa nya mönster har konstaterats. Av Frontex varningsrapporter framgår att det totala antalet asylsökande från regionen minskade jämfört med föregående rapporteringsperiod (januari –31 %, februari –20 %, mars –20 %, april –15 %), medan en liten ökning konstaterades i maj (+20 %). Nedgången beror främst på den betydande minskningen av antalet asylsökande från Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, de båda länder som fortfarande står för det största antalet asylsökande. Den plötsliga ökningen i maj berodde på en stor ökning och därefter en stor minskning av antalet asylansökningar från albanska medborgare till följd av rykten och felaktig information. Den positiva effekten av den säsongsmässiga minskningen som visade sig under de första fyra månaderna motverkas dock av flera faktorer. För det första är den nedåtgående trenden inte jämt fördelad på alla de fem länderna på västra Balkan som omfattas av viseringsfrihet. Medan antalet asylsökande från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Serbien minskade eller förblev oförändrat, ökade antalet asylsökande från Albanien, Bosnien och Hercegovina samt Montenegro jämfört med samma period 2011[4]. För det andra har vissa medlemsstater upplevt en ökning av antalet asylsökande från regionen trots den säsongsmässiga nedåtgående trenden i början av året. De högsta siffrorna har registrerats i Belgien (+20 % i april), Luxemburg (+31 % i maj) och Sverige (+133 % i maj). Dessutom har kraftiga svängningar som avviker från den allmänna utvecklingen observerats i vissa ursprungsländer och destinationsländer[5]. Den årsvisa jämförelsen av antalet asylsökande från regionen tyder på att säsongsvariationerna förskjutits och omfattar mindre markerade nedåtgående och uppåtgående tendenser. Ökningen under de två sista veckorna i april (+31 %) tyder på att den nya vågen av asylansökningar började en och en halv månad senare än 2011. Dessutom var enligt kommissionens senaste arbetsdokumentet (från december 2011) toppnoteringen under vintern 2011, som kom senare än tidigare år, 30 % lägre än vintern 2010. Detta kan ha betydelse för hur stor vågen av ansökningar under våren/sommaren blir. De vanligaste skälen för asylansökningar fortsätter att vara bristande hälso- och sjukvård, arbetslöshet och bristande möjligheter till skolgång. Dessutom har allt fler asylsökande inspirerats att lämna sina ursprungshemländer på grundval av rykten och felaktig information om att man kan få asyl av ekonomiska skäl. När det gäller det sistnämnda har medlemsstaternas ambassader i länderna på västra Balkan intensifierat sina ansträngningar att klargöra syftet med och villkoren för att beviljas asyl. Frontex varningsrapporter bekräftar att de flesta fortsätter att välja samma EU-länder som destinationsländer på grund av information från vänner och släktingar som redan har rest till dessa länder. De flesta av dem är också medvetna om att möjligheterna för att deras asylansökan ska beviljas är små, men tar ändå chansen. När det gäller de bakomliggande orsakerna till de höga antalet asylansökningar som bedöms vara ogrundade är asylförfarandenas längd och den därmed sammanhängande tillåtna vistelsens längd i en viss medlemsstat relevanta faktorer som hugade asylsökande tar med i beräkningen. Enligt kommissionens tidigare arbetsdokument har de berörda medlemsstaterna vidtagit särskilda motåtgärder, t.ex. informationskampanjer, optimering av personalresurserna för handläggande av asylansökningar, minskning av den genomsnittliga handläggningstiden för uppenbarligen ogrundade asylansökningar och effektivare förfaranden för överklagande. Det verkar som om informationen om åtgärderna har påverkat valet av destinationsländer för vissa befolkningsgrupper. Den vanligaste profilen för asylsökande bekräftades också under det första halvåret 2012. De flesta sökande utgörs fortfarande av personer som tillhör den romska minoriteten, som ofta kommer med sina familjer. Utbildningsnivån bland den romska befolkningen i regionen är fortfarande låg, och arbetslösheten är mycket hög vilket bidrar till social utestängning och försämrade levnadsvillkor. Försöken att kringgå förfarandena för asyl och återvändande, som beskrivs i kommissionens tidigare arbetsdokument, fortsätter. Vissa asylsökande lämnar inte sina biometriska pass när de ansöker om asyl vilket försvårar identifieringen av dem. Andelen godkända asylansökningar är fortfarande mycket låg[6] vilket, liksom i tidigare rapporter, tyder på att de flesta asylansökningar är ogrundade. Till skillnad från föregående period, då antalet nya asylansökningar var högre än antalet personer som återvände, har sedan mitten av januari 2012 antalet nya asylansökningar och antalet personer som återvände dock i princip uppvägt varandra. Myndigheterna i de fem länderna på Västra Balkan har fortsatt att vidta de åtgärder som kommissionen krävt för att motverka detta (se avsnitt II). F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har antagit en ny plan (april–september 2012) som särskilt fokuserar på sociala och ekonomiska åtgärder för att förbättra levnadsvillkoren för utsatta grupper, inklusive den romska minoriteten. I samtliga rapporter om genomförandet av de handlingsplaner som ska motverka missbruk av det viseringsfria systemet och som lagts fram av länderna på västra Balkan läggs fortsatt särskild vikt vid informationskampanjer. Affischer, broschyrer och informationsblad med förklaringar av vilka skyldigheter och rättigheter som gäller för systemet med viseringsfria resor till Schengenområdet, liksom information om reglerna för tillträde till EU:s arbetsmarknad, har distribuerats i länderna. Länderna på västra Balkan rapporterar om ökat deltagande från lokala icke-statliga organisationer i denna process. EU-delegationerna i regionen fortsätter att spela en viktig roll i detta avseende. Åtgärderna för att stärka gränskontrollerna fortsätter att tillämpas. Särskild uppmärksamhet har ägnats gränsövergångsställen med intensiv vägtrafik. Alla länder på västra Balkan som omfattas av viseringsfrihet rapporterar om relativt många identifierade personer som försökt lämna sina ursprungsländer utan att de uppfyller de rättsliga kraven. Åtgärderna för att stärka det gränsöverskridande samarbetet mellan grannländerna har också intensifierats. Länderna på västra Balkan har också rapporterat om fortsatta åtgärder när det gäller kontrollen av resebyråer och transportföretag som eventuellt ger felaktig information om förmåner vid asyl. Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Serbien fortsätter att samordna verksamheten för sina respektive brottsbekämpande organ och transportministerier för att utreda eventuella oegentligheter. Myndigheterna i Bosnien och Hercegovina rapporterade om transportlicenser som dragits in på grund av oegentligheter i fråga om bestämmelserna för internationell transport och flera fall har lett till åtal. De ändringar av den rättsliga ramen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien som innebar att ett nytt brott, hjälp till missbruk av det viseringsfria systemet, infördes och som rapporterats i kommissionens föregående arbetsdokument (december 2011) har genomförts. Långsiktiga åtgärder för bättre integration av den romska minoriteten har överenskommits med varje enskilt land vid seminarier som kommissionen anordnat, särskilt i fråga om bostäder och tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och sysselsättning. Det är av största vikt att åtgärderna blir en framgång och genomförs fortlöpande för att åtgärda problemet med ogrundade asylansökningar (se även analysen av situationen i länderna i avsnitt III). Europeiska kommissionen organiserade tillsammans med respektive myndigheter under 2011 en rad ”Romaseminarier” i regionen för att se över och finna lösningar på problemen för de romska befolkningsgrupperna. I de övergripande slutsatserna konstateras en stor klyfta mellan gällande relevant lagstiftning och aktuella strategier, och deras praktiska genomförande. Seminarierna ledde till ett antal operativa slutsatser inom nyckelområden som folkbokföring, utbildning, sysselsättning, social omsorg och hälso- och sjukvård, bostäder och fri rörlighet. Uppföljningsmöten om genomförandet av de gemensamma slutsatserna är planerade för 2012. Om Sarajevoprocessen för återvändande eller lokal integration av de mest utsatta flyktingarna och internflyktingarna slutförs med lyckat resultat kommer detta att ge ett betydelsefullt bidrag för att integrera dessa grupper. Ytterligare insatser har gjorts för integreringen av återvändande personer[7]. Serbien fortsatte att genomföra sin strategi för återintegrering och rapporterade om ett projekt för att utveckla en databas där man kan följa de återvändandes tillgång till offentliga tjänster. Tre mottagningscenter finns för att ta emot personer som återvänder till Serbien. En broschyr om återvändande har översatts till flera språk. De ekonomiska resurserna för återintegrering för samtliga fem länder på Västra Balkan som omfattas av viseringsfrihet är dock otillräckliga, och de återvändandes tillgång till jobb, utbildning och erkännande av sina kvalifikationer är fortfarande begränsad. Europaparlamentet och rådet diskuterar för närvarande lagstiftningsförslag som bland annat syftar till att begränsa missbruket av asylsystemen i medlemsstaterna och förhindra asylum shopping. Dessutom antogs förslaget till skyddsdirektivet i december 2011. Arbetet med andra rättsakter fortsätter. Slutligen håller medlagstiftarna på att slutföra diskussionerna om kommissionens förslag till ändring av förordning (EG) nr 539/2001 (som innehåller en förteckning över de tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och en förteckning över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav)[8]. Detta förslag innehåller bland annat en skyddsklausul rörande viseringar för att i en nödsituation, då det krävs brådskande åtgärder för att avhjälpa problem som drabbar en eller flera medlemsstater, möjliggöra ett tillfälligt upphävande av bestämmelsen om viseringsundantag för ett tredjeland vars medborgare är undantagna från viseringskravet. Ett sådant system skulle vara en sista utväg och kunna tillämpas på alla tredjeländer som är undantagna från kravet på visering. V. Nästa steg och konkreta åtgärder Kommissionen anser att den nuvarande mekanismen för uppföljning av viseringsliberaliseringen fungerar ändamålsenligt och ger de verktyg som behövs för att övervaka det fortlöpande genomförandet av riktmärkena för viseringsliberalisering i länderna på Västra Balkan och migrationsströmmarna mellan dessa länder och EU. Varningsmekanismen har kapacitet att hjälpa EU:s beslutsfattare, däribland kommissionen, att få insikt i den aktuella situationen, bedöma dess utveckling och förbereda eventuella framtida åtgärder och beslut. Frontex varningsmekanism är av avgörande betydelse för att kommissionen och medlemsstaterna ska kunna fortsätta den ändamålsenliga övervakningen av situationen och migrationsströmmarna mellan västra Balkan och EU. Varningsmekanismen bör därför finnas kvar. En bedömning av om den ska förlängas ytterligare kommer att göras i början av 2013. På grundval av övervakningen under de senaste sex månaderna och en jämförelse med kommissionens arbetsdokument från december 2011 kan följande slutsatser dras: Flertalet resande från de länder på västra Balkan som omfattas av viseringsfrihet fortsätter att utgöras av resenärer med ärligt uppsåt, och därmed uppnås det verkliga syftet med viseringsliberaliseringen, dvs. att underlätta kontakter mellan människor, stärka företagens möjligheter och det kulturella utbytet samt att ge människorna i regionen möjlighet att bättre lära känna EU. Genomförandet fortsätter av de reformer som länderna på västra Balkan åtagit sig att genomföra på de områden som omfattas av färdplanerna för viseringsliberaliseringen. I vissa fall krävs intensifierade ansträngningar för att säkerställa att reformerna till fullo är hållbara och oåterkalleliga. Det bilaterala samarbetet och genomförandet av EU:s återtagandeavtal med länderna på västra Balkan ligger fortfarande på en positiv nivå. Missbruket av viseringsliberaliseringen har förändrats när det gäller säsongsvariationer och geografisk räckvidd. På global nivå har det totala antalet asylsökande från länderna på västra Balkan minskat jämfört med den föregående rapporteringsperioden 2011. Enligt den årsvisa jämförelsen har dock antalet asylsökande under lågsäsong ökat. I kombination med minskningen under högsäsongen, som kommissionens föregående arbetsdokument rapporterade om, tyder utvecklingen på senare och inte fullt så markerade säsongsmässiga variationer. Dessutom uppvisar de utvecklingstrender som observerats när det gäller enskilda ursprungs- och destinationsländer fluktuationer som inte överensstämmer med den globala utvecklingen. För andra året i följd har detta fenomen brett ut sig geografiskt. Den bristfälliga integrationen av lokala befolkningsgrupper, särskilt av romskt ursprung, fortsätter att vara en pådrivande faktor för majoriteten av de ogrundade asylansökningarna. De viktigaste orsakerna till att människor ger sig iväg är fortfarande ekonomiska, och grundas på förväntningar om ekonomiska fördelar i samband med asylansökningar i vissa medlemsstater. Länderna på västra Balkan står fast vid sitt åtagande att finna lösningar på de nuvarande problemen och några av de åtgärder som har vidtagits har gett positiva resultat. Det faktum att fenomenet nu täcker ett större geografiskt område och att antalet välorganiserade grupper av asylsökande av romskt ursprung ökar, gör det nödvändigt med mer riktade resultatorienterade åtgärder. På grundval av de ovannämnda slutsatserna samt det samråd och utbyte av bästa praxis som skett mellan kommissionen, länderna på västra Balkan och de berörda medlemsstaterna under de senaste månaderna, anses följande åtgärder vara nödvändiga: (1) För det första fortsatt fördjupat samarbete med myndigheterna i länderna på västra Balkan för att övervinna och, om möjligt, förutse de svåra situationer som vissa medlemsstater hamnar i. Detta samarbete är av särskild vikt med tanke på att utvecklingen i vissa ursprungsländer och vissa destinationsländer går åt olika håll. Samarbetet bör bygga på regelbundet informationsutbyte mellan kommissionen, berörda medlemsstater samt länderna i regionen, i enlighet med EU-lagstiftning och nationell lagstiftning. (2) För det andra måste insatserna när det gäller utredningar av personer och organisationer som underlättar missbruk av viseringsliberaliseringen (resebyråer, transportföretag osv.) intensifieras. (3) För det tredje måste insatserna för att stärka kontrollerna vid utresa (i länderna på västra Balkan) och inresa (vid EU:s gränser) intensifieras. I detta sammanhang bör de medlemsstater, som har ett direkt ansvar för förvaltningen av EU:s yttre gränser, fortsätta att ägna särskild uppmärksamhet åt fenomenet, i enlighet med Schengenregelverket och i nära samarbete med länderna på västra Balkan, bestämmelseländerna i EU samt Frontex. (4) Därutöver måste fortlöpande, riktade informationskampanjer intensifieras för att förtydliga informationen om de rättigheter och skyldigheter som gäller inom ramen för viseringsfritt resande, däribland om reglerna för tillträde till EU:s arbetsmarknad och ansvaret för eventuellt missbruk av rättigheter inom ramen för det viseringsfria systemet. (5) Stödet till minoritetsbefolkningar, särskilt romer, bör ökas avsevärt och bli mer riktat i ursprungsländerna. Särskild tonvikt bör läggas vid att öka antalet romska barn som är inskrivna i skolan, liksom sysselsättningsgraden. Detta bör inbegripa genomförande av nationella strategier och bistånd från myndigheterna i de berörda länderna, med hjälp av tillgängligt EU-stöd och bilateralt stöd från medlemsstaterna. Kommissionen är beredd att satsa ytterligare för att stärka det stöd som ges inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen, bland annat Taiex. [1] Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1). [2] SEK(2011) 695 slutlig och SEK(2011) 1570 slutlig. * Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring. [3] F.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien 2009 och Albanien och Bosnien och Hercegovina 2010. [4] Statistiska uppgifter för maj 2012 jämfört med maj 2011: Albanien (+725 %), Bosnien och Hercegovina (+14 %), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (–48 %), Montenegro (+77 %) och Serbien (–13 %). [5] Kraftiga ökningar, som inte följer trenden, av antalet asylansökningar från albanska medborgare har registrerats i Luxemburg (+275 % i februari och +233 % i mars) och Sverige (+268 % i april och +413 % i maj), från medborgare i Bosnien och Hercegovina i Luxemburg (+1600 % i april), från medborgare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i Luxemburg (+480 % i maj), från montenegrinska medborgare i Tyskland (+750 % i januari) och Schweiz (+200 % i maj). [6] ”Godkända asylansökningar” beräknades som andelen positiva beslut (beslut om beviljande av flyktingstatus eller status som skyddsbehövande i övrigt (direktiv 2004/83) eller humanitärt skydd (nationell lagstiftning)) av det sammanlagda antalet beslut i första instans. Det totala antalet beslut består av positiva och negativa beslut. [7] 2 400 serbiska medborgare återsändes till Serbien mellan november 2011 och mars 2012. 2 400 albanska medborgare återsändes till Albanien mellan november 2011 och mars 2012. 983 medborgare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien återsändes under 2011. 234 montenegrinska medborgare återsändes mellan januari 2011 och april 2012. [8] KOM(2011) 290.