ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tre övergripande sätt att ta itu med alla identifierade problem har beaktats: Alternativ 1 – att endast anta icke-bindande lagstiftning, tillsammans med Schengenstrategin. Alternativ 2 – att föreslå en riktad ändring av kodexen om Schengengränserna, tillsammans med viss icke-bindande lagstiftning (blandat alternativ). I synnerhet skulle ett nytt förfarande för beredskapsplanering föreslås när det gäller att återinföra in- och utresekontroller vid inre gränserna som svar på hot som berör flera eller alla medlemsstater samtidigt. De riktlinjer och rekommendationer som antagits i samband med covid-19-krisen skulle bidra till ”mildrande åtgärder” som skulle behöva beaktas närhelst ett återinförande av in- och utresekontroller är oundvikligt. För att begränsa användningen av in- och utresekontroller som den mest inkräktande åtgärden skulle konceptet ”sista utväg” som redan ingår i kodexen om Schengengränserna utvecklas så att det omfattar en hänvisning till åtgärder som medlemsstaterna har tillgång till för att kompensera för avsaknaden av in- och utresekontroller. Dessutom skulle kommissionen få bättre verktyg för att övervaka varför medlemsstaterna vill återinföra in- och utresekontroller och hur de utför dem. Slutligen skulle antagandet av ett ”inreseförbud” till EU vid hot mot folkhälsan få en solid rättslig grund för att säkerställa enhetlighet vid de yttre gränserna. Alternativ 3 – är mer ambitiöst när det gäller att ändra de befintliga reglerna. Det skulle kräva att beslutet om återinförande av kontroller fattas på EU-nivå, med godkännande från en av EU-institutionerna. Alternativt skulle man helt ta bort medlemsstaternas nuvarande möjlighet att återinföra in- och utresekontroller vid de inre gränserna genom ett ensidigt beslut och i stället införa kompensationsåtgärder. Efter en detaljerad bedömning av konsekvenserna av alla alternativ och samråd med alla berörda parter rekommenderas alternativ 2. Detta val grundar sig på det faktum att alternativet totalt sett är det bästa i fråga om ändamålsenlighet, effektivitet och proportionalitet. Det bygger på tidigare erfarenheter och är samtidigt tillräckligt ambitiöst. Det respekterar medlemsstaternas åsikter om in- och utresekontrollernas roll när det gäller att hantera allvarliga hot, samtidigt som det också respekterar de berättigade förväntningarna hos EU-medborgare och andra personer som drar nytta av avsaknaden av in- och utresekontroller vid de inre gränserna.
Under utvärderingsperioden (2021–2037) förväntas det rekommenderade alternativ 3 få följande konsekvenser: Nuvärdeskostnad: 57,4 miljarder euro Konsekvenserna av det rekommenderade alternativet för fordonstillverkare bedöms som starkt negativa pga de kostnader och insatser som är nödvändiga från tillverkarnas sida för att uppgradera fordonens säkerhetsprestanda. Den ursprungliga kostnadsökningen, som sänks över tiden, för fordonstillverkarna uppskattas till 516 euro per personbil, 521 euro per skåpbil och lätt nyttofordon, 970 euro per buss och 1 013 euro per lastbil. Historiska data visar att det inte är troligt att denna kostnad helt överförs till slutkonsumenten. Fordonsanvändare kan dock drabbas av högre kostnader för reparationer.
Enligt tobaksdirektivet måste kommissionen anta genomförandeakter för att lösa de viktigaste problemen i samband de system som ska inrättas. Nedan redogörs för dessa problem samt för olika politiska alternativ för att lösa dem. 1a. Märkning av förpackningarna med en unik identitetsmärkning: Det här är den springande punkten i spårbarhetssystemet. Det är viktigt att det klart och tydligt framgår vem som bär ansvaret för att märka förpackningarna så att kravet att myndigheterna ska kunna kontrollera systemet uppfylls (protokollet till ramkonventionen). Bedömda politiska alternativ: 1a/1: En modell där branschen ansvarar för märkningen. 1a/2: En modell där en tredje part ansvarar för märkningen. 1a/3: En blandmodell. 1b. Registrering och överföring av data: En viktig aspekt är tiden mellan en händelse och dess överföring till datalagringssystem. I tobaksdirektivet saknas bestämmelser om detta. Bedömda politiska alternativ: 1b/1: Överföring nästan i realtid. 1b/2: Överföring en gång om dagen. 1b/3: Överföring en gång i veckan. 1c. Behandling och lagring av data samt tillgång till data: Det behövs en säker datalagring som ger behöriga myndigheter full tillgång. Bedömda politiska alternativ: 1c/1: Decentraliserad lagring per tillverkare/importör. 1c/2: Decentraliserad lagring per medlemsstat. 1c/3: En blandmodell. 2. Komponenternas kompatibilitet i spårbarhetssystemet: I syfte att underlätta avläsningen för ekonomiska aktörer bör uppgifterna på tobaksförpackningarna kodas på ett på förhand bestämt sätt. Godkända databärare bör anges. Bedömda politiska alternativ: 2/1: En enda databärare per förpackningsnivå. 2/2: Ett begränsat antal databärare per nivå. 2/3: Ett fritt system. 3. Säkerhetsmärkning: Det är viktigt hur säkerhetsmärkningen görs så att den fyller sin funktion, uppfyller kraven i tobaksdirektivet och lämnar utrymme för innovation. Bedömda politiska alternativ: 3/1: Tryckning eller fastsättning. 3/2: Tryckning eller fastsättning eller en kombination av tryckning och fastsättning. (De rekommenderade alternativen är i fetstil)
Varje förändring av metoderna för uppgiftsframställning eller av uppgiftskraven medför kostnader för de nationella statistikmyndigheterna på kort sikt, men man ser att det kan leda till möjliga besparingar på lång sikt. Uppgiftsanvändarna stöder en förbättring av uppgifternas aktualitet, samstämmighet och jämförbarhet samt av anpassningsbarheten till deras behov. Uppgiftslämnarna stöder och kan dra nytta av den största möjliga minskningen av uppgiftslämnarbördan hos alternativ C. Mer specifikt stöder de som sammanställer uppgifterna (de nationella statistikmyndigheterna) det rekommenderade alternativet C4, Modernisering av företagsstatistiken inom en gemensam ram, med en kombination av åtgärder (en kombination av underalternativen SIMSTAT och Revised Intrastat) för att modernisera Intrastat-systemet.

C. Det rekommenderade alternativets konsekvenser
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den30.1.2018

SWD(2017) 477 final/2

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 477 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:



ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

SAMMANFATTANDE RAPPORT OM SAMRÅDET MED BERÖRDA PARTER

Följedokument till

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 472 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}
[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 14.3.2008

SEK(2008) 345 slutlig

2008/0801 (CNS)

KOMMISSIONENS YTTRANDE

enligt artikel 245 andra stycket i EG-fördraget och artikel 160 andra stycket i Euratomfördraget över en begäran om ändring av EG-domstolens rättegångsregler när det gäller språkanvändningen vid omprövningsförfarandet, framlagd av EG-domstolen, i enlighet med artikel 64 i EG-domstolens stadga

2008/0801 (CNS)

KOMMISSIONENS YTTRANDE

enligt artikel 245 andra stycket i EG-fördraget och artikel 160 andra stycket i Euratomfördraget över en begäran om ändring av EG-domstolens rättegångsregler när det gäller språkanvändningen vid omprövningsförfarandet, framlagd av EG-domstolen, i enlighet med artikel 64 i EG-domstolens stadga

Syftet med den ändring som begärts av EG-domstolen[1] är att klargöra vilka språk som ska användas vid omprövningsförfarandet.

Ändringen innebär i huvudsak att förfarandespråket är det språk som används i det avgörande av förstainstansrätten som är föremål för omprövning. Ändringen är rent teknisk och föranleder inte några synpunkter från kommissionens sida.

Kommissionen godkänner således den ordalydelse som föreslagits av EG-domstolen.

[1] Dok. 15712/06 JUR 446 COUR 57.
[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.3.2007

SEK(2007) 300

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

Detta dokument kompletterar Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om ändring av rådets direktiv 78/855/EEG om fusioner av aktiebolag och rådets direktiv 82/891/EEG om delning av aktiebolag med avseende på kraven på ett oberoende sakkunnigutlåtande vid en fusion eller en delning Konsekvensanalys i sammanfattning [KOM(2007) 91 slutlig] [SEK(2007) 298]

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

Konsekvensbedömning åtföljande förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 78/855/EEG om fusioner av aktiebolag och rådets direktiv 82/891/EEG om delning av aktiebolag med avseende på kraven på ett oberoende sakkunnigutlåtande vid en fusion eller en delning

Sammanfattning

Det förslag som denna konsekvensbedömning åtföljer är en del av det mer omfattande arbetet för att minska administrativa bördor. För aktiebolag som skall fusioneras eller delas skall enligt rådets direktiv 78/855/EEG och 82/891/EEG en eller flera sakkunniga utses eller godkännas av en domstol eller förvaltningsmyndighet. De sakkunniga skall, för vart och ett av de fusionerande eller delande bolagens räkning men oberoende av dem, granska fusions- eller delningsplanen. De skall ta fram ett skriftligt utlåtande om fusions- eller delningsplanen där de redogör för de metoder enligt vilka det föreslagna utbytesförhållandet har bestämts, och överlämna det till aktieägarna i de berörda bolagen. För fusioner är det f.n. obligatoriskt att ta fram ett sådant utlåtande, vilket innebär att det måste tas fram även när alla aktieägare är eniga om att det inte behövs. För delningar får medlemsstaterna tillåta att kravet inte tillämpas om alla aktieägare och innehavare av andra värdepapper med rösträtt i de bolag som deltar i delningen har samtyckt till det. Enligt förslaget skall detta alternativ gälla som allmän regel.

Enligt uppskattningar från de länder som redan mätt sina nationella administrativa bördor är de årliga administrativa kostnaderna för att utarbeta sådana utlåtanden avsevärda, särskilt för små och medelstora företag. Enligt den danska mätningen uppgår kostnaderna till omkring 3 500 euro för varje fusion eller delning. De nuvarande kraven innebär att medel och andra resurser kan felallokeras om utlåtandena tas fram även om de inte behövs. De resurserna hade kunnat användas till något annat, mer produktivt ändamål. I konsekvensbedömningen övervägdes därför följande tre alternativ:

Alternativ 1 Ingen ändring av gällande politik.

Alternativ 2 Kravet på utlåtande avskaffas, om inte aktieägarna begär det.

Alternativ 3 Kravet på utlåtande avskaffas när alla aktieägare är eniga om att utlåtandet inte behövs.

Visserligen skulle både alternativ 2 och 3 minska företagens bördor, men alternativ 3 möjliggör mer öppenhet och bättre skydd för aktieägarnas intressen, samtidigt som kraven anpassas till dem i det tionde bolagsrättsdirektivet[1].

[1] Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar.
Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det skall tillämpas från och med den första dagen i den månad som följer på den månad då beslutet antogs.

Utfärdat i […] den […].

På associeringsrådets vägnar Ordförande

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

PROTOKOLL 4

OM DEFINITION AV BEGREPPET



”URSPRUNGSPRODUKTER” OCH OM



METODER FÖR ADMINISTRATIVT SAMARBETE

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

AVDELNING I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1 Definitioner

AVDELNING II DEFINITION AV BEGREPPET ”URSPRUNGSPRODUKTER”
BEGÄRAN OM ICKE-AUTOMATISKA ÖVERFÖRINGAR - ICKE-DIFFERENTIERADE ANSLAG FRÅN BUDGETÅRET 2001 TILL BUDGETÅRET 2002 - EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

(framlagt av kommissionen)

1. Inledning

I ESK:s budget år 2001 hade följande anslag ursprungligen avsatts under artiklarna 200 (Hyra) och 204 (Inredning av lokaler):

>Plats för tabell>

Anslagen i artikel 204 avsåg renoveringen av entréhallen i Montoyerbyggnaden, genom vilken man ville förbättra receptionen och underlätta passerkontrollen.

För att möjliggöra en eventuell förskottsbetalning av hyran för Belliardbyggnaden infördes extra anslag på 1 120 000 euro under artikel 200 genom överföring inom kapitel 20.

Varken förskottsbetalningen eller renoveringen av Montoyerbyggnadens entréhall har genomförts på grund av de orsaker som anges i punkterna 2 och 3.

I slutet av år 2001 stod därför följande belopp till förfogande:

>Plats för tabell>

2. Motivering till begäran om icke-automatisk överföring till artikel 204 "Inredning av lokaler"

De anslag som var avsedda för ombyggnaden av Montoyerbyggnadens entréhall var införda i budgeten 2001.

Till följd av händelserna den 11 september blev man tvungen att göra omfattande ändringar i projektet för att införa de säkerhetskrav som fastställts på mellaninstitutionell nivå. På grund av dessa krav har kostnaderna höjts avsevärt och projektet försenats. Det har alltså inte varit möjligt att följa tidsplanen.

Händelserna den 11 september har visat att det är absolut nödvändigt att förbättra säkerheten i Montoyerbyggnaden. Kostnaderna för att upprätthålla säkerheten bör vara rimliga.

Ombyggnaden av entréhallen i Montoyer bör alltså slutföras.

Eftersom de anslag som år 2002 finns tillgängliga under budgetpost 204 är mycket begränsade, är det nödvändigt att anslag som inte har använts 2001 överförs till 2002.

3. Motivering till begäran om icke-automatisk överföring till artikel 200 "Hyra"

Så fort det stod klart att anslagen under artikeln "Hyra" inte skulle komma att användas år 2001 inledde kommittéerna förhandlingar med ägaren till Belliardbyggnaden om att under ekonomiskt gynnsamma förhållanden betala tomträttsavgälderna i förskott. Den klausul i hyresavtalet som gäller en dylik förskottsbetalning hade nämligen inte godkänts av revisionsrätten.

Man lyckades inte slutföra förhandlingarna med ägaren före slutet av år 2001.

Med beaktande av den förutsedda utvecklingen av rubrik V i budgetposten är det nödvändigt att utnyttja alla möjligheter att under ekonomiskt gynnsamma förhållanden i förskott betala utgifter som påverkar kommande budgetår.

Av dessa orsaker begärs därför tillstånd att överföra tillgängliga medel till artikel 200 så att man kan fortsätta förhandlingarna med ägaren till Belliardbyggnaden, genom vilka man hoppas få möjlighet att betala tomträttsavgälderna i förskott.

4. Slutsatser

Med stöd av ovannämnda orsaker ombeds budgetmyndigheten godkänna begäran om icke-automatisk överföring av nedan angivna anslag.

EU:S ALLMÄNNA BUDGET

SEKTION VI - EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Förslag till överföring av anslag

Anslag den 31 december 2001

>Plats för tabell>
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om Gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 95/2/EG om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel

1. Bakgrund

- Förslag överlämnas till Europaparlamentet och rådet: 22 juli 1999 [KOM(1999) 329 slutlig/2 - 1999/0158 (COD)]

- Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén: 8 december 1999

- Europaparlamentets yttrande, första behandlingen: 11 april 2000

- Ändrat förslag överlämnas till Europaparlamentet och rådet: 19 juli 2000

- Rådet godkänner den gemensamma ståndpunkten: 20 juli 2000

2. Syftet med förslaget

Förslaget grundar sig på artikel 95 i fördraget. I förslaget föreslås att vissa nya livsmedelstillsatser får användas, som för närvarande är förbjudna men som Vetenskapliga kommittén för livsmedel nyligen har bedömt och förklarat acceptabla i livsmedel.

3. Synpunkter på den gemensamma ståndpunkten

3.1. Rådets gemensamma ståndpunkt följer allmänt sett kommissionens original och ändrade förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 95/2/EG om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel.

3.2. Europaparlamentet godkände kommissionens ursprungliga förslag förutsatt att vissa ändringar görs. Kommissionen införlivade ett av parlamentets ändringsförslag i ett ändrat förslag (ändringsförslag 3 om E 467 Etylhydroxietylcellulosa). Kommissionen hade beslutat att åter höra Vetenskapliga livsmedelskommittén, som hade bedömt ämnet i mars 1999, angående Europaparlamentets fråga. Kommissionen ansåg det olämpligt att godkänna ämnet innan samrådet med Vetenskapliga livsmedelskommittén avslutats. Därför föreslog kommissionen i sitt ändrade förslag att användningen av etylhydroxietylcellulosa för närvarande inte skulle godkännas och återkallade tillståndet. På grund av detta stöds det ändrade förslaget i den gemensamma ståndpunkt som rådet godkänt.

3.3. I den gemensamma ståndpunkten har rådet lagt till två nya skäl. I det fjärde skälet hänvisas det till allmänna kriterier för godkännande av livsmedelstillsatser enligt bilaga II i direktiv 89/107/EEG. I det femte skälet hänvisas det till märkning om gaser som används i aerosolbehållare enligt rådets direktiv 75/324/EEG. Dessutom har rådet förtydligat vissa bestämmelser genom att ändra deras ordalydelse.

4. Slutsatser

Rådet godkände enhälligt den gemensamma ståndpunkten med en nedlagd röst. Kommissionen samtycker till den gemensamma ståndpunkten, eftersom den återspeglar principerna i kommissionens ursprungliga förslag och överensstämmer med Europaparlamentets ändring som införlivats i kommissionens förslag till ändring. Dessutom godkänner kommissionen de förtydliganden och preciseringar som rådet gjort.
Utkast till BESLUT FATTAT AV ASSOCIERINGSRÅDET FÖR EG OCH TURKIET om upphävande av beslut nr 4/72 om definition av begreppet "ursprungsvaror" från Turkiet vid tillämpning av kapitel I i bilaga 6 i tilläggsprotokollet till Ankaraavtalet

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

I beslut nr 4/72 fastställdes definitionen av turkiska "ursprungsprodukter" vad gäller jordbruksprodukter.

De ursprungsregler som nu är tillämpliga på handel med jordbruksprodukter mellan Turkiet och Europeiska gemenskapen fastställdes 1998 i protokoll nr 3 till beslut nr 1/98 fattat av associeringsrådet för EG och Turkiet av den 25 februari 1998 om handelsordningen för jordbruksprodukter.

Beslut nr 4/72 saknar därför numera syfte och bör upphävas för att rättsläget skall vara klart.

Kommissionen anhåller om att rådet lägger fram detta utkast till beslut för associeringsrådet EG-Turkiet.

Utkast till BESLUT FATTAT AV ASSOCIERINGSRÅDET FÖR EG OCH TURKIET om upphävande av beslut nr 4/72 om definition av begreppet "ursprungsvaror" från Turkiet vid tillämpning av kapitel I i bilaga 6 i tilläggsprotokollet till Ankaraavtalet

ASSOCIERINGSRÅDET FÖR EG OCH TURKIET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Avtalet av den 12 september 1963 om inrättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet,

med beaktande av tilläggsprotokollet till det avtalet, särskilt artikel 16 i bilaga 6, och

av följande skäl:

(1) Associeringsrådet EG-Turkiet av den 29 december 1972 har, genom sitt beslut nr 4/72 om definition av begreppet "ursprungsvaror" från Turkiet vid tillämpning av kapitel I i bilaga 6 i tilläggsprotokollet till Ankaraavtalet [1], ändrat genom beslut nr 1/75 [2], fastställt definitionen av begreppet "ursprungsvaror" från Turkiet såvitt gäller tillämpningen av bestämmelserna i ovan nämnda bilaga 6.

[1] EGT L 59, 5.3.1973, s.83.

[2] EGT L 142, 4.6.1975, s.2.

(2) I protokoll nr 3 till beslut nr 1/98 fattat av associeringsrådet för EG och Turkiet av den 25 februari 1998 om handelsordningen för jordbruksprodukter [3] fastställs de ursprungsregler som numera skall tillämpas på utbytet av jordbruksprodukter mellan Turkiet och gemenskapen;

[3] EGT L 86, 20.3.1998, s.1.

(3) Beslut nr 4/72 förlorar därmed sitt syfte och bör följaktligen upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE

Enda artikel

Beslut nr 4/72 skall upphöra att gälla.

Utfärdat i Bryssel den

På associeringsrådets EG-Turkiet vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. ÅTGÄRDENS BETECKNING

Beslut av associeringsrådet EG-Turkiet om upphävande av beslut 4/72 om definition av begreppet "ursprungsvaror" från Turkiet vid tillämpning av kapitel 1 i bilaga 6 i tilläggsprotokollet till Ankaraavtalet.

2. BERÖRDA BUDGETPOSTER

Inga.

3. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 133 i fördraget - Avtalet av den 21 september 1963 om inrättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet.

4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

Upphävande av ett beslut som inte längre har något syfte.

5. BUDGETKONSEKVENSER

Inga.
Diversifiering sedan början av 2022

EU är på väg att lyckas med att diversifiera sin energiförsörjning och avveckla beroendet av rysk gasimport, framför allt tack vare ökad import av flytande naturgas och rörledningsgas. Under första halvåret 2022 ökade importen av icke-rysk flytande naturgas med 21 miljarder kubikmeter jämfört med samma period förra året tack vare EU:s insatser riktade till producenter av flytande naturgas i tredjeländer. Importen av icke-rysk rörledningsgas, närmare bestämt från Norge, Kaspiska havet, Förenade kungariket och Nordafrika, ökade med 14 miljarder kubikmeter.

Under denna period minskade i gengäld importen av rysk rörledningsgas med 28 miljarder kubikmeter till totalt 44,6 miljarder kubikmeter, medan importen av rysk flytande naturgas ökade med 3 miljarder kubikmeter. Genom dessa ökade leveranser kompenserar EU för närvarande minskningen av totalimporten av rysk gas. Under samma period ökade importen av flytande naturgas från alla källor (inklusive Ryssland) med 24,3 miljarder kubikmeter (59 %) jämfört med 2021. Samtidigt uppgick importen av flytande naturgas från USA till 30 miljarder kubikmeter, jämfört med en total import på 22 miljarder kubikmeter 2021 (och endast 11,6 miljarder kubikmeter under första halvåret 2021).

I det gemensamma uttalandet av ordförande Ursula von der Leyen och president Biden den 25 mars 2022 tillkännagavs att importen av flytande naturgas från USA till EU skulle öka med 15 miljarder kubikmeter under 2022, ett mål som är på väg att uppnås genom ökade leveranser från USA. USA:s andel av EU:s import av flytande naturgas var omkring 46 % i juni.
IT

BE

e.t.

e.t.

e.t.

e.t.

AT

e.t.

e.t.

e.t.