Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Arabrepubliken Egypten, Slovakiska republiken och Republiken Turkiet, om avslutande av förfarandet rörande sådan import med ursprung i Islamiska republiken Iran, Socialistiska folkliga libyska arabiska Jamahiriya och Republiken Ungern, om ändring av kommissionens beslut nr 283/2000/EKSG om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i bland annat Republiken Bulgarien och Republiken Sydafrika och ange vilka antidumpnings tullsatser som skall tillämpas då skyddsåtgärder också är i laga kraft

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Kommissionen inledde den 20 december 2001 en antidumpningsundersökning beträffande import av varmvalsade ringar eller rullar av järn eller olegerat stål med ursprung i Egypten, Ungern, Iran, Libyen, Slovakien och Turkiet. Samma dag offentliggjordes också att det inleddes en översyn av de slutgiltiga antidumpningstullar som i februari 2000 införts på import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Bulgarien eller Sydafrika.

Med hänsyn till undersökningens komplicerade natur infördes inga provisoriska åtgärder inom ramen för det förstnämnda förfarandet. Resultaten av de båda förfarandena har nu förts samman i en enda förordning om införande av slutgiltiga åtgärder beträffande import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet och om avslutande av förfarandet beträffande Iran, Libyen och Ungern. Det konstaterades att importen från Ungern inte hade haft någon väsentlig inverkan på gemenskapsindustrins situation. Importen från Iran och Libyen befanns understiga miniminivån, dvs. tröskelvärdet på 1 % av gemenskapens förbrukning av varmvalsade ringar eller rullar.

Efter det att de berörda parterna underrättats om resultaten av de båda undersökningarna gavs de tillfälle att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

Betydande dumpning har konstaterats för samtliga exporterande tillverkare i Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet, med undantag av ett sydafrikanskt företag som inte hade någon exportförsäljning under undersökningsperioden Beträffande det sistnämnda företaget fastställdes att skadevållande dumpning sannolikt skulle återkomma om åtgärderna tilläts upphöra att gälla, och det bedömdes därför som motiverat att för det företaget upprätthålla den ursprungligen införda antidumpningstullen. För de andra bulgariska och sydafrikanska företagen konstaterades att det förekom dumpning på en högre nivå än i den ursprungliga undersökningen. Förändringen av förhållandena ansågs vara av bestående natur, vilket föranledde slutsatsen att antidumpningstullarna borde beakta denna högre dumpningsnivå.

Med hänsyn till nedgången i produktionsvolymer och kapacitetsutnyttjande, den minskade försäljningen på den öppna marknaden till sjunkande försäljningspriser, nedgången i marknadsandel, den ökade tillverkningskostnaden, den negativa lönsamheten och det negativa kassaflödet under undersökningsperioden samt den minskade sysselsättningen anses gemenskapsindustrin ha lidit väsentlig skada. Det konstaterades att utvecklingen av den dumpade lågprisimporten från Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet, såväl i fråga om volym som marknadsandel, och de prissänkande effekterna härav fick väsentliga negativa följder för gemenskapsindustrin. Andra faktorer undersöktes också, och det konstaterades att förbrukningsutvecklingen och den cykliska karaktären hos den verksamhet som avser varmvalsade ringar eller rullar också har bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit, dock utan att bryta det faktiska och väsentliga orsakssambandet mellan denna skada och den dumpade importen.

Införandet av antidumpningsåtgärder beträffande import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Egypten, Slovakien och Turkiet och en fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärderna beträffande sådan import med ursprung i Bulgarien och Sydafrika kommer sannolikt att i viss mån drabba vissa handlare och användare i gemenskapen ekonomiskt, om de inte ändrar inköpsstrategi eller höjer sina försäljningspriser. I en samlad bedömning anses emellertid dessa sannolika kostnader för vissa handlare och användare inte utgöra tvingande skäl mot att införa antidumpningsåtgärder.

Med hänsyn till att det i denna undersökning påvisats högre dumpningsmarginaler än i den undersökning som ledde till införandet av de åtgärder som nu är i kraft beträffande import från Bulgarien och Sydafrika dras slutsatsen att den skada som gemenskapsindustrin lidit skulle komma att förvärras om åtgärderna tilläts upphöra att gälla eller fick fortsätta att gälla i oförändrad form.

Åtaganden har gjorts av de exporterande tillverkarna i [Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet]. Åtagandena har godtagits.

Beträffande de parallella skyddsåtgärderna avseende varmvalsade ringar eller rullar har rådet antagit en förordning gällande de åtgärder gemenskapen kan vidta mot den kombinerade effekten av antidumpningstullar och utjämningsåtgärder och skyddsåtgärder. I detta specifika fall kan man konstatera att kombinationen av ovan nämnda antidumpningsåtgärder kombinerat med skyddsåtgärderna kan leda till ett högre skydd än motiverat är i termer av handelspolitiska skyddsåtgärder. Kommissionen borde därför föreslå att rådet ändrar nivån på gällande antidumpnings tullar när tillkommande skyddsåtgärder också är tillämpliga.

Kommissionen föreslår att rådet antar det bifogade förslaget till förordning.

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Arabrepubliken Egypten, Slovakiska republiken och Republiken Turkiet, om avslutande av förfarandet rörande sådan import med ursprung i Islamiska republiken Iran, Socialistiska folkliga libyska arabiska Jamahiriya och Republiken Ungern, om ändring av kommissionens beslut nr 283/2000/EKSG om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i bland annat Republiken Bulgarien och Republiken Sydafrika och ange vilka antidumpnings tullsatser som skall tillämpas då skyddsåtgärder också är i laga kraft

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [1] (nedan kallad "grundförordningen"), särskilt artikel 9 och artikel 11.3 i denna,

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1972/2002 (EGT L 305, 7.11.2002, s. 1).

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 963/2002 av den 3 juni 2002 om övergångsbestämmelser rörande antidumpnings- och utjämningsåtgärder som antagits enligt kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG och nr 1889/98/EKSG samt rörande oavslutade antidumpnings- och antisubventionsundersökningar och oavgjorda klagomål eller ansökningar enligt dessa beslut [2],

[2] EGT L 149, 7.6.2002, s. 3.

med beaktande av rådets förordning (EG) nr möjliggjort genom förordning.../2003,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Rättslig grund

(1) Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (nedan kallat "EKSG-fördraget") löpte ut den 23 juli 2002. Produkter som omfattades av EKSG-fördraget omfattas från och med den 24 juli 2002 av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 963/2002 skall alla antidumpningsundersökningar som var oavslutade den dagen därför omfattas av bestämmelserna i grundförordningen.

2. Gällande åtgärder

(2) Genom kommissionens beslut nr 283/2000/EKSG [3] infördes i februari 2000 slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan eller Jugoslavien.

[3] Egt l 31, 5.2.2000, S. 15. Beslutet senast ändrat genom kommissionens beslut nr 1043/2002/EKSG (EGT L 157, 15.6.2002, s. 45).

(3) De slutgiltiga anti-dumpningstullar som inom ramen för den ovannämnda undersökningen fastställdes för de exporterande tillverkarna i Bulgarien och Sydafrika uppgick, uttryckta i procent av värdet cif vid gemenskapens gräns, till följande:

- Bulgarien Kremikovtzi Corporation, Sofia, Botunetz // 7,5 %

Alla andra företag // 7.5 %

- Sydafrika Iscor, Ltd. Pretoria, och Saldanha Steel (PTY) Ltd., Saldanha // 5.2 %

Highveld, Steel and Vanadium Corporation Ltd., Witbank // 37.8 %

Alla andra företag // 37.8 %

(4) Genom samma beslut godtog kommissionen också ett åtagande om minimipris som gjorts av den enda kända exporterande tillverkaren i Bulgarien och av en av de två kända exporterande tillverkarna i Sydafrika, nämligen Highveld.

3. Nuvarande undersökningar

(5) I enlighet med artikel 5 i beslut nr 2277/96/EKSG [4] (nedan kallat "EKSG-beslutet") meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat "tillkännagivande om inledande av förfarandet") i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [5] den 20 december 2001 att det inleddes ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (nedan kallade "varmvalsade ringar eller rullar"), med ursprung i Egypten, Iran, Libyen, Slovakien, Turkiet och Ungern.

[4] EGT L 308, 29.11.1996, s. 11. Beslutet ändrat genom kommissionens beslut nr 1000/1999 (EGT L 122, 12.5.1999, s. 35).

[5] EGT C 364, 20.12.2001, s. 5.

(6) I enlighet med artikel 11.3 i EKSG-beslutet meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [6] den 20 december 2001 att det inleddes en översyn av de slutgiltiga antidumpningstullar och åtaganden som införts genom kommissionens beslut nr 283/2000/EKSG, ändrat genom kommissionens beslut nr 1043/2002/EKSG, beträffande import av varmvalsade ringar eller rullar, med ursprung i Bulgarien och Sydafrika

[6] EGT C 364, 20.12.2001, s. 8.

(7) Undersökningarna inleddes till följd av ett klagomål och en begäran om översyn som ingivits i november 2001 av Europeiska järn- och stålindustriförbundet (Eurofer) (nedan kallat "den klagande") såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av varmvalsade ringar eller rullar. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Egypten, Iran, Libyen, Slovakien, Turkiet och Ungern och för därav vållad väsentlig skada. Begäran om översyn innehöll bevisning om fortsatt dumpning av import från Bulgarien och Sydafrika och för att de befintliga åtgärderna mot import från Bulgarien och Sydafrika inte var tillräckliga för att motverka de skadliga verkningarna av dumpningen. Bevisningen i klagomålet och begäran om översyn ansågs vara tillräcklig för att motivera att de båda antidumpningsundersökningarna inleddes. Av administrativa skäl slogs de båda undersökningarna samman.

(8) Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna, övriga kända gemenskapstillverkare, de exporterande tillverkarna, importörer, användare och leverantörer i gemenskapen som den visste var berörda samt företrädare för de exporterande länderna om att undersökningarna skulle inledas. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

(9) Ett antal exporterande tillverkare samt klagande och andra gemenskapstillverkare, importörer och användare lämnade synpunkter skriftligen. Alla parter som begärt att bli hörda och som visat att det fanns särskilda skäl till att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

(10) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandena om inledande. Kommissionen mottog svar från de nio klagande gemenskapstillverkarna, sju andra gemenskapstillverkare, nio exporterande tillverkare och elva importörer som är de exporterande tillverkarna närstående, två icke-närstående importörer, fyra icke-närstående importörer/användare och en användare i gemenskapen.

(11) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde som nödvändiga för ett avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Inom ramen för interimsöversynen av de slutgiltiga antidumpningstullar som införts på import av den berörda produkten med ursprung i Bulgarien och Sydafrika undersökte kommissionen dessutom om det var sannolikt att den skadevållande dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om antidumpningsåtgärderna ändrades eller tilläts upphöra att gälla, dvs. om förändringen av förhållandena rimligen kunde anses vara av bestående natur. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a) Exporterande tillverkare

- Bulgarien

Kremikovtzi Corporation, Sofia, Botunetz

- Egypten

Alexandria National Steel and Iron Company, Alexandria

- Ungern

DUNAFERR SteelWorks Company Limited, Dunaujvaros DUNAFERR Kereskedöház Kft.(Trading House), Budapest DWA Hideghengermü Kft., Dunaujvaros

- Iran

Mobarakeh Steel Company, Esfahan

- Libyen

Libyan Iron and Steel Company (Lisco), Misurata

- Slovakien

U.S. Steel Kosice, Kosice

- Sydafrika

Highveld, Steel and Vanadium Corporation Ltd., Witbank Iscor, Ltd., Pretoria, och Saldanha Steel (PTY) Ltd., Saldanha

- Turkiet

Ere/li Demir ve Celik Fabrikalari T.A.n, Zonguldak Borçelik Celik Sanayii Ticaret A.S., Bursa

b) Tillverkare i gemenskapen

- Aceralia Corporacion Siderurgica, Madrid, Spanien

- Corus Staal B.V., Ijmuiden, Nederländerna

- Corus U.K., London, Förenade kungariket

- ILVA Spa, Genua, Italien

- Salzgitter Flachstahl GmbH, Salzgitter, Tyskland

- Sidmar N.V., Gent, Belgien

- Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland

- Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland

c) Icke-närstående importör i gemenskapen

- Stemcor Europe Limited, London, Förenade kungariket

d) Icke-närstående importör/användare i gemenskapen

Marcegaglia S.p.A., Gazoldo Ippoliti, Italien

e) Närstående importör i gemenskapen

- US Steel Kosice Germany GmbH, Düsseldorf, Tyskland

f) Närstående företag utanför gemenskapen

- Kremikovtzi Trade EOOD, Sofia, Bulgarien

- Mac Steel International South Africa, Johannesburg, Sydafrika

(12) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med den 31 december 2001 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1998 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad "skadeundersökningsperioden"). Dessa perioder användes även för översynen.

(13) Med hänsyn till den här undersökningens komplicerade karaktär infördes inga provisoriska åtgärder inom ramen för det förfarande som inletts i enlighet med artikel 5 i grundförordningen.

(14) Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera

i) införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Egypten, Slovakien och Turkiet,

ii) avslutande av förfarandet rörande import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Iran, Libyen eller Ungern,

iii) ändring av kommissionens beslut nr 283/2000/EKSG om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i bland annat Bulgarien eller Sydafrika och om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare.

I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen beviljades parterna också en period under vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.

(15) Parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande, och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga undersökningsresultaten i enlighet därmed.

4. Inledande av de nuvarande undersökningarna

(16) Det har hävdats att det faktum att import från Ryssland inte omfattas av klagomålet innebär diskriminering och överträdelse av artikel 9.5 i grundförordningen. Det bör noteras att det inte ingivits något klagomål beträffande importen från detta land, och att kommissionen inte hade tillgång till någon bevisning om dumpning och skada som kunde motivera inledandet av en antidumpningsundersökning. För övrigt har det inom ramen för undersökningen inte framkommit något som tyder på att skulle förekomma skadevållande dumpning av export från detta tredje land, varför påståendet om diskriminering inte ansågs underbyggt.

5. Övriga undersökningar och gällande åtgärder

(17) Genom kommissionens förordning (EG) nr 1694/2002 [7] infördes den 28 september 2002 slutgiltiga skyddsåtgärder avseende import av vissa stålprodukter, varav varmvalsade ringar eller rullar utgör en produktgrupp. På grundval av denna förordning omfattas varmvalsade ringar eller rullar för närvarande av ett system med tullkvoter utöver vilka en extra skyddstull är tillämplig.

[7] EGT L 261, 28.9.2002, s. 1.

(18) På grundval av det kommissionsbeslut som nämns i skäl 2 är antidumpningsåtgärder, vilka inte omfattas av översynen, för närvarande i kraft beträffande import av varmvalsade ringar eller rullar från Indien, Jugoslavien och Taiwan.

(19) Genom kommissionens beslut nr 284/2000/EKSG av den 4 februari 2000 [8] infördes slutgiltiga utjämningstullar på import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Indien och Taiwan. Genom samma beslut godtog kommissionen åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare i Indien.

[8] EGT L 31, 5.2.2000, s. 44.

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(20) Definitionen av den berörda produkten motsvarar den som användes i skäl 2.

(21) Berörd produkt är vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen. Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90.

(22) Varmvalsade ringar eller rullar kan klassificeras beroende på ytbehandling: svarta varmvalsade ringar eller rullar kan anses vara basprodukten i motsats till betade varmvalsade ringar eller rullar, vilka genomgår en kompletterande ytbehandling som kallas betning. Distinktionen mellan de två huvudtyperna avspeglas i KN-numren (7208 25 00, 7208 26 00 och 7208 27 00 är betade).

(23) Av undersökningen framgick att båda huvudtyperna av varmvalsade ringar eller rullar importerades från de exporterande länder som omfattas av undersökningen (nedan kallade "de berörda länderna"), även om svarta varmvalsade ringar eller rullar utgjorde den övervägande delen av importen, vilket också konstaterades i den ovan nämnda tidigare översynen. Även om varje KN-nummer motsvarar en urskiljbar typ av varmvalsade ringar eller rullar, i huvudsak baserad på tjocklek och ytbehandling, konstaterades att alla olika typer har identiska eller liknande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. Därför utgör i denna undersökning alla typer av varmvalsade ringar eller rullar enligt de olika KN-nummer som nämns i skäl 21 en enda produkt.

2. Likadan produkt

(24) I likhet med resultaten av den ovannämnda undersökningen i skäl 2 konstaterades att det inte fanns några skillnader vad gäller grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden mellan varmvalsade ringar eller rullar som importeras till gemenskapen med ursprung i de berörda länderna och varmvalsade ringar eller rullar som tillverkas av gemenskapsindustrin. Det konstaterades också att det inte fanns någon skillnad mellan de varmvalsade ringar eller rullar som tillverkas i de berörda länderna och exporteras till Europeiska gemenskapen och de som säljs på den inhemska marknaden i dessa länder. Följaktligen drogs slutsatsen att både de varmvalsade ringar eller rullar som tillverkades av gemenskapsindustrin och såldes av denna på gemenskapens marknad och de varmvalsade ringar eller rullar som tillverkades och såldes på de inhemska marknaderna i dessa länder var likadana produkter som de varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i de berörda länderna som importerades till gemenskapen, enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

C. DUMPNING

1. Allmän metod

(25) Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats för alla exportländer som berörs av det pågående förfarandet. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje enskilt land beskriver följaktligen endast den särskilda situationen för vart och ett av exportländerna.

Normalvärde

(26) För fastställande av normalvärdet fastställde kommissionen först om varje exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljning av varmvalsade ringar eller rullar var representativ i förhållande till tillverkarens sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av tillverkarens sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen.

(27) Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av företag vilkas försäljning på hemmamarknaden var representativ, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. Produkttyperna ansågs vara direkt jämförbara även om de, trots att de var nästan identiska, hade vissa mindre fysiska olikheter i fråga om t.ex. längd eller bredd.

(28) För varje typ som de exporterande tillverkarna sålde på sin hemmamarknad och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som exporterades till gemenskapen, fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss typ ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda inhemska försäljningen av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen av den jämförbara typen av varmvalsade ringar eller rullar.

(29) I enlighet med artikel 2.3 och 2.4 i grundförordningen undersöktes också om den inhemska försäljningen av varje typ kunde anses ha ägt rum vid normal handel, genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av den ifrågavarande typen fastställdes. I de fall där den försäljningsvolym som sålts till ett nettopris vilket motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden utgjorde minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av varmvalsade ringar eller rullar utgjorde mindre än 80 %, men minst 10 %, av den sammanlagda försäljningsvolymen, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen.

(30) I de fall andelen lönsam försäljning av en viss produkttyp utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen ansågs försäljningen av denna typ inte ha ägt rum i tillräckliga mängder för att det skulle vara möjligt att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset.

(31) Om de inhemska priserna för en viss typ som såldes av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet måste en annan metod tillämpas. Detta var fallet för Bulgariens, Egyptens, Slovakiens och Turkiets del. I detta hänseende fastställs i artikel 2.1 i grundförordningen att de priser för den berörda produkten som en annan tillverkare tar ut på den inhemska marknaden kan användas. I Bulgarien, Slovakien och Turkiet fanns det dock bara en exporterande tillverkare och i Egypten samarbetade endast en av de exporterande tillverkarna i detta förfarande. Det fanns därför inga uppgifter tillgängliga beträffande priserna vid försäljning på hemmamarknaden för andra tillverkare av varmvalsade ringar eller rullar i dessa länder. I alla händelser ansågs det också att den stora mängden olika typer av den berörda produkten, i synnerhet beroende på stålkvalitet, bredd, längd, bandens behandling och mönster, skulle, om andra tillverkares priser för dessa produkttyper hade använts för att fastställa normalvärdet, ha krävt många justeringar som i sin tur skulle behöva baseras på uppskattningar. Således fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen genom att det till tillverkningskostnaden för de exporterade typerna lades en rimlig procentsats för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig marginal för uppnådd vinst på hemmamarknaden.

(32) Kommissionen undersökte därför om varje berörd tillverkande exportörs uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga.

(33) Uppgifterna om faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på hemmamarknaden användes när det berörda företagets försäljningsvolym på hemmamarknaden kunde betraktas som representativ. Vinstmarginalen på inhemsk försäljning fastställdes på grundval av den inhemska försäljningen vid normal handel. I samtliga fall där dessa villkor inte var uppfyllda undersökte kommissionen om det gick att använda uppgifter för andra exportörer eller tillverkare. Som nämndes ovan fanns det bara en exporterande tillverkare i Bulgarien, Slovakien och Turkiet, och i Egypten samarbetade endast en av de två kända exporterande tillverkarna i de nu aktuella förfarandena. När det gäller Sydafrika var endast två exporterande tillverkare samarbetsvilliga. Beloppet för vinst för den ena av de exporterande tillverkarna kunde därför inte fastställas på grundval av uppgifter om den andra samarbetsvilliga tillverkaren, eftersom en enda uppsättning uppgifter inte kan anses utgöra ett vägt genomsnitt i den mening som avses i artikel 2.6 a i grundförordningen. För konstruktionen av normalvärdet använde kommissionen därför när så var möjligt, i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen, de belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som var tillämpliga på samma generella produktkategori för den berörda exporterande tillverkaren. I alla andra fall fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, dvs. på grundval av en annan rimlig metod.

(34) I de fall, slutligen, där den exporterande tillverkaren var belägen i ett land med betydande inflation fastställdes normalvärdet månadsvis för att jämförelsen med exportpriset skulle bli så rättvis som möjligt.

Exportpris

(35) I samtliga fall där varmvalsade ringar eller rullar exporterades till oberoende köpare i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

(36) När försäljningen av exporten ägde rum genom en närstående importör konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, justerat för alla omkostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, liksom för en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för den närstående importören. Till detta användes den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Vinstmarginalen fastställdes på grundval av uppgifter från samarbetsvilliga icke-närstående importörer.

Jämförelse

(37) För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till sådana olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där det konstaterades att de var skäliga, korrekta och väldokumenterade.

Dumpningsmarginal för de undersökta företagen

(38) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset.

Övrig dumpningsmarginal

(39) För icke-samarbetsvilliga företag fastställdes en "övrig" dumpningsmarginal på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

(40) För de länder för vilka den uppgivna exportvolymen låg nära Eurostats uppgifter ansågs samarbetsviljan för landet totalt sett vara god. I de fallen fanns det ingen anledning att anta att någon exporterande tillverkare avstod från att samarbeta. För att säkerställa att eventuella åtgärder skulle bli verkningsfulla beslutades därför att dumpningsmarginalen för övriga företag skulle fastställas till den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för ett samarbetsvilligt företag.

(41) För de länder där samarbetsviljan var låg, dvs. där den exportvolym som de samarbetsvilliga företagen uppgivit utgjorde mindre än 80 % av importvolymen enligt Eurostats uppgifter, fastställdes dumpningsmarginalen därför på grundval av den exportförsäljning till gemenskapen av representativa kvantiteter som hade den högsta dumpningsmarginalen. Denna metod ansågs också nödvändig för att undvika att bristande samarbete belönades, och med hänsyn till att det inte fanns några uppgifter som tydde på att en icke-samarbetsvillig part hade bedrivit dumpning på en lägre nivå.

2. Bulgarien

(42) Den enda kända exporterande tillverkaren besvarade frågeformuläret. Delar av den inhemska försäljningen såldes till ett närstående företag, som i sin tur sålde den berörda produkten vidare på den inhemska marknaden. Uppgifterna rörande återförsäljning av den berörda produkten till de första oberoende kunderna och kostnader som uppkommit när produkten såldes vidare inhämtades och kontrollerades vid kontrollbesöket på plats.

Normalvärde

(43) Eftersom försäljningen av varmvalsade ringar eller rullar på den inhemska marknaden inte var representativ i förhållande till exporten av den berörda produkten till gemenskapen och det inte fanns några andra kända tillverkare av varmvalsade ringar eller rullar i Bulgarien måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

(44) När det gäller försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader undersöktes om de kunde fastställas i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen, dvs på grundval av faktiska kostnader för produktion och försäljning av produkter inom samma generella produktkategori. Eftersom dessa uppgifter inte var tillgängliga baserade kommissionen beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på en annan rimlig metod i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. Eftersom det inte fanns några mer tillförlitliga uppgifter att tillgå ansågs de uppgifter som gemenskapsindustrin lämnat i sin begäran utgöra den mest skäliga grunden och användes således. Detta tillvägagångssätt var i alla händelser det mest gynnsamma för den berörda exporterande tillverkaren.

Exportpris

(45) Eftersom all exportförsäljning skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Det noteras att dessa priser stämde överens med gällande åtagande om ett minimipris.

Jämförelse

(46) Justeringar gjordes för skillnader i kostnader för inrikes frakt och bankavgifter.

Dumpningsmarginal

(47) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, trots att denne iakttog sitt åtagande om minimipris, hade tillämpat dumpning. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, var följande: Kremikovtzi Corporation, Sofia, Botunetz, och Kremikovtzi Trade EOOD, Sofia, Botunetz: 8,6 %

(48) Det konstaterades att samarbetsviljan var god i Bulgarien, och dumpningsmarginalen för övriga företag fastställdes därför till samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget, dvs. 8,6 %.

3. Egypten

(49) En exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. En del av den inhemska försäljningen skedde till ett närstående företag, som i sin tur sålde den berörda produkten vidare på den inhemska marknaden.

Normalvärde

(50) Nästan hälften av försäljningen på hemmamarknaden ägde rum vid normal handel, och normalvärdet fastställdes därför i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av priset på hemmamarknaden. För återstående, till gemenskapen exporterade, produkttyper för vilka någon försäljning på den inhemska marknaden inte ägde rum, eller sådan försäljning ägde rum i otillräcklig omfattning, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

(51) Normalvärdet konstruerades på grundval av tillverkningskostnaden och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader per produkttyp som uppkommit för försäljningen på den inhemska marknaden, sådana dessa kostander fastställts i samband med undersökningen, dvs. kostnaderna per produkttyp användes. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen fastställdes vinstmarginalen på grundval av den inhemska försäljningen vid normal handel.

(52) När det gäller försäljning av den berörda produkten via det närstående företaget på hemmamarknaden fastställdes normalvärdet på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden. För att avgöra om denna försäljning ägde rum vid normal handel lades det berörda företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, sådana de fastställts vid undersökningen på plats, till den uppgivna kostnaden för den exporterande tillverkarens produktion av de berörda produkttyperna.

Exportpris

(53) Eftersom all exportförsäljning skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

Jämförelse

(54) Justeringar gjordes för rabatter vid försäljning, kostnader för inrikes- och sjötransport, bankavgifter samt förpacknings- och kreditkostnader.

(55) Bankavgifterna vid exportförsäljning till gemenskapen måste korrigeras på grundval av resultaten av kontrollbesöket på plats, vid vilket det framkom att det fanns ett utskriftsfel i de lämnade uppgifterna. Vidare hade kostnaderna för den remburs som utfärdats för varje exportförsäljning inte rapporterats och måste läggas till, vilket skedde på grundval av de faktiska uppgifter som framkom vid kontrollbesöket på plats.

(56) I enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen begärde företaget också en justering för importtullar vilka betalats för råvaror som använts vid tillverkningen av varmvalsade ringar eller rullar avsedda för hemmamarknaden och vilka inte hade tagits ut eller återbetalats för den produkt som exporterats till gemenskapen. Även om ett visst belopp mottogs per exporterat ton platta produkter, inbegripet varmvalsade ringar eller rullar, var det inte möjligt att beräkna det belopp som mottogs vid export av enbart varmvalsade ringar eller rullar. Ingen bevisning kunde heller tillhandahållas för att tullar som återbetalats när produkten exporterades ingick i normalvärdet. Följaktligen avvisades denna begäran.

Dumpningsmarginal

(57) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekommit dumpning från den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens sida. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, var följande: Alexandria National Iron & Steel Company, Eldekheila, Alexandria: 34,4 %

(58) 58 Det konstaterades att samarbetsviljan var låg för Egyptens del. Dumpningsmarginalen för övriga företag fastställdes därför på grundval av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de till gemenskapen exporterade produkttyper som hade den högsta dumpningsmarginalen och som svarade för 10 % av den totala exportförsäljningen under undersökningsperioden. Dumpningsmarginalen för övriga företag uppgår därmed till 58,4 %.

4. Iran, Libyen och Ungern

(59) Av de skäl som redovisas i skälen 186 och 130 avslutades förfarandet när det gäller import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Iran, Libyen och Ungern. Det noteras att den dumpningsmarginal som efter jämförelsen mellan normalvärde och exportpriser fastställdes för den enda ungerska exporterande tillverkaren uppgick till ca 20 %.

5. Slovakien

(60) Den enda kända exporterande tillverkaren och de fyra importörer som var denna tillverkare närstående besvarade frågeformuläret.

Normalvärde

(61) Den exporterande tillverkarens försäljning av varmvalsade ringar eller rullar på hemmamarknaden var inte representativ i förhållande till tillverkarens export av varmvalsade ringar eller rullar, och priserna på hemmamarknaden kunde därför inte läggas till grund för normalvärdet. Eftersom det inte fanns några andra kända tillverkare av varmvalsade ringar eller rullar i Slovakien, kunde normalvärdet inte baseras på priser från andra säljare eller tillverkare.

(62) Den exporterande tillverkaren hävdade att även om försäljningen på hemmamarknaden understeg tröskelvärdet i artikel 2.2 i grundförordningen var den tillräckligt omfattande för att ligga till grund för fastställandet av normalvärdet. Det bör noteras att vid sidan av det faktum att försäljningen på den inhemska marknaden låg betydligt under tröskelvärdet på 5 % var de faktiska mängder som företaget sålde relativt begränsade.

(63) Normalvärdet konstruerades följaktligen. I enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen användes de belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som gällde för produktion och försäljning av produkter inom samma generella produktkategori, dvs. varmvalsade produkter (ringar eller rullar, plåt och band), för den berörda exporterande tillverkaren i Slovakien. Varmvalsade produkter såldes i betydande mängder på hemmamarknaden.

(64) Den exporterande tillverkaren hävdade att det belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som kommissionen använt påverkades av den stora vinst som gjorts för en bestämd produkt som tillsammans med flera andra tillhörde den generella kategori som använts för att fastställa beloppet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Den exporterande tillverkaren begärde därför en justering för olikheter i fysiska egenskaper enligt artikel 2.10 a i grundförordningen med ett belopp motsvarande en skälig uppskattning av det marknadsvärde som denna olikhet mellan ringar eller rullar och den dyrare produkten representerade. Alternativt borde en justering för andra faktorer i enlighet med artikel 2.10 k beviljas.

(65) Det noteras att det i detta fall, så som nämns ovan i skäl 61 och i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen, inte gick att använda uppgifter som rör försäljningen av den berörda produkten för att beräkna det konstruerade normalvärdet och att i stället beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vinst för produkter inom samma generella produktkategori användes. Den generella kategorin består per definition av flera produkter för vilka det faktiska beloppet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst utgör ett genomsnitt, vilket betyder att de enskilda värdena kan ligga över eller under det genomsnitt som man kommit fram till. Exportörens argument går dessutom i en cirkel: Eftersom beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för den berörda produkten inte kunde användas eftersom de inte var representativa, är det också omöjligt att grunda en justering på dessa otillförlitliga uppgifter.

(66) Artikel 2.10, slutligen, gäller olikheter som påverkar jämförbarheten mellan den berörda produktens normalvärde och exportpris. En påstådd skillnad i vinstmarginal mellan den likadana produkten och någon av produkterna i samma generella produktkategori är i sig själv inte relevant enligt artikel 2.10. Eftersom det inte gjordes någon jämförelse mellan varmvalsade ringar eller rullar (den berörda produkten) och de andra produkterna, som utgör samma generella produktkategori, är ingen justering nödvändig. Olikheter i fysiska egenskaper mellan produkter i samma generella kategori återspeglas både i kostnader och i priser. Genom att använda de faktiska kostnaderna och priserna för varje produkt har kommissionen beaktat eventuella olikheter av det här slaget.

Exportpris

(67) Omkring 50 % av exportförsäljningen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. Den återstående exportförsäljningen skedde genom fyra närstående importörer i gemenskapen.

(68) I de fall där exportförsäljningen skedde via en närstående importör konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

(69) Kommissionen ansåg att den kunde bortse från den exporterande tillverkarens försäljning till en närstående slutanvändare - denna försäljning utgjorde 10 % av exporten och såldes inte vidare i det skick den importerades - eftersom den återstående exportförsäljningen utgjorde en representativ grundval för beräkningen av dumpningen.

Jämförelse

(70) Justeringar gjordes för olikheter i fysiska egenskaper, handelsled, provisioner, frakt-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, försäkrings-, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter.

(71) När det gäller justeringen för olikheter i fysiska egenskaper kunde företaget inte kvantifiera sin begäran. I avsaknad av mer tillförlitliga uppgifter beräknades justeringen därför på grundval av skillnaden i pris mellan produkter av prima och sekunda kvalitet som såldes på hemmamarknaden.

(72) När det gäller justeringen för handelsled hävdade den exporterande tillverkaren att den berörda produkten endast såldes till slutanvändare på hemmamarknaden, medan endast ungefär hälften av den mängd som exporterades såldes till denna kundkategori och återstoden såldes till distributörer. Den exporterande tillverkaren påstod sig vidare svara för olika funktioner beroende på kundkategori: i samband med försäljning till användare tillhandahölls nämligen teknisk hjälp och service efter försäljning, medan sådana tjänster inte tillhandahölls vid försäljning till distributörer.

(73) Vid undersökningen av denna begäran beaktade kommissionen att de produkter som sålts till närstående importörer i gemenskapen senare såldes vidare till oberoende slutanvändare och distributörer. I sådana fall konstruerades exportpriset på det sätt som anges i skäl 36 ovan. Det var emellertid inte möjligt att sedan exportpriset konstruerats exakt fastställa motsvarande handelsled. Det beslutades därför att ingen jämförelse skulle göras med dessa mängder som grundval. Den direkta exportförsäljningen till icke-närstående distributörer och slutanvändare, vilken utgör mer än hälften av den berörda exportförsäljningen, ansågs på ett rimligt sätt återspegla den samlade dumpningsmarginalen. Om företaget skulle beviljas den önskade justeringen skulle detta i alla händelser inte påverka den slutgiltiga tull som införs.

(74) Beträffande direkt exportförsäljning till oberoende distributörer drogs slutsatsen att de begärda justeringarna var motiverade. Eftersom den exporterande tillverkaren inte sålde till detta handelsled på hemmamarknaden, och i överensstämmelse med företagets begäran, beräknades justeringen, i enlighet med artikel 2.10 d ii och gemenskapsinstitutionernas sedvanliga praxis, som 10 % av den bruttomarginal (försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst) som uppnåtts för tillverkning och försäljning av samma generella produktkategori.

Dumpningsmarginal

(75) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekommit dumpning från den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens sida. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, var följande: U.S. Steel Kosice, s.r.o., Kosice, Slovakien: 25,8 %

(76) Samarbetsviljan var god i Slovakien, och dumpningsmarginalen för övriga företag fastställdes till samma nivå som för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, dvs. 25,8 %.

6. Sydafrika

(77) De två kända exporterande tillverkarna i Sydafrika besvarade frågeformuläret.

(78) En av de exporterande tillverkarna utgörs av en grupp närstående företag, av vilka två tillverkar den berörda produkten. Båda dessa företag sålde varmvalsade ringar eller rullar på den inhemska marknaden och båda exporterade produkten till gemenskapen. Gruppen omfattar dessutom tre närstående importörer i gemenskapen och ett närstående företag i Sydafrika vilka alla var involverade i exporten av den berörda produkten. Alla dessa närstående företag besvarade frågeformuläret. Denna exporterande tillverkare betraktades som en enda ekonomisk enhet och därför fastställdes en enda individuell dumpningsmarginal för den.

(79) För den andra exporterande tillverkaren hade ett åtagande godtagits inom ramen för den ursprungliga undersökningen. Det fastställdes att denna exporterande tillverkare inte exporterade den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. Det gick därför inte att fastställa någon dumpningsmarginal avseende den pågående undersökningsperioden. Det undersöktes dock om det var troligt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna tilläts upphöra att gälla (se skälen 226-233).

Normalvärde

(80) Normalvärdet för de två tillverkarnas del i gruppen fastställdes separat, eftersom båda två sålde den berörda produkten på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

(81) När det gäller en av dessa tillverkare ägde ingen del av försäljningen på hemmamarknaden rum vid normal handel och normalvärdet måste därför konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. För beräkningen av normalvärdet användes den tillverkningskostnad som angivits samt faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader.

(82) Beträffande ett skäligt belopp för vinst undersöktes först om detta gick att fastställa i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen. Eftersom företaget inte tillverkade och sålde produkter tillhörande samma generella kategori som den berörda produkten, fastställde kommissionen vinstmarginalen på någon annan rimlig grundval i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. Eftersom det inte fanns några mer tillförlitliga uppgifter att tillgå ansågs de uppgifter som gemenskapsindustrin lämnat i sin begäran utgöra den mest skäliga grunden och användes således.

(83) För den andra tillverkaren i denna grupp ägde nästan 90 % av försäljningen på hemmamarknaden rum vid normal handel, och för denna försäljning fastställdes därför normalvärdet, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen, på grundval av priset på hemmamarknaden. För de till gemenskapen exporterade produkttyper för vilka någon försäljning på hemmamarknaden inte ägde rum, eller sådan försäljning ägde rum i otillräcklig omfattning, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. I detta avseende användes företagets egna uppgifter om tillverkningskostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst avseende den berörda produkten.

(84) För den andra exporterande tillverkaren i Sydafrika som inte exporterade den berörda produkten under undersökningsperioden har inget normalvärde fastställts.

Exportpris

(85) För den exporterande tillverkare som inte exporterade den berörda produkten under undersökningsperioden kunde inget exportpris fastställas.

(86) Exportpriserna för den exportförsäljning som de två andra tillverkarna, som tillhörde en och samma företagsgrupp, stod för fastställdes separat för varje tillverkare, eftersom båda två exporterade den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden.

(87) För en av dessa tillverkare skedde all exportförsäljning till gemenskapen direkt till oberoende kunder, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

(88) För all exportförsäljning via det närstående företaget måste exportpriset konstrueras, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

(89) Det hävdades att endast det närstående företaget i Sydafrika var involverat i försäljningen via en av de närstående importörerna till oberoende kunder och att exportpriset därför inte borde konstrueras utan fastställas på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Av undersökningen framgick dock, i motsats till det som hävdats, att alla närstående importörer i gemenskapen, även den importör som avses ovan, var ansvariga för att regelbundet saluföra produkten. Den närstående importören var därför klart involverad i försäljningen av den berörda produkten i gemenskapen och ådrog sig vissa kostnader vid importen och vid återförsäljningen av varmvalsade ringar eller rullar i gemenskapen, och det var nödvändigt att i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen dra av dessa kostnader från exportpriset. Än viktigare är att priserna mellan den exporterande tillverkaren i Sydafrika och dennes närstående importör i gemenskapen var internpriser inom företagsgruppen. Dessa priser måste alltså anses vara otillförlitliga. Det var därför nödvändigt att konstruera exportpriserna för försäljning via de närstående importörerna, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

Jämförelse

(90) Justeringar gjordes för provisioner, frakt-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, försäkrings-, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter.

(91) Den exporterande tillverkaren hävdade att igångsättningskostnader borde beaktas och att tillverkningskostnaden för undersökningsperioden därför skulle baseras på uppgifter som hänförde sig till slutet av 2001 eller till början av 2002. Av kontrollbesöket på plats framgick emellertid att avsaluproduktionen inleddes redan under 1999 och att det kapacitetsutnyttjande som uppnåddes mellan 1999 och slutet av undersökningsperioden var betydande, dvs. att företaget nästan producerade till full kapacitet. Slutligen har alla tillverkningskostnader redovisats i företagets interna redovisning som en del av de normala kostnaderna sedan juli 1999. Begäran om att igångsättningskostnader under undersökningsperioden skulle beaktas kunde därför inte beviljas.

Dumpningsmarginal

(92) En enda individuell dumpningsmarginal beräknades för en av de exporterande tillverkarna i Sydafrika, nämligen den grupp som bland annat omfattade två närstående tillverkare, eftersom det bara var denna exporterande tillverkare som hade någon exportförsäljning.

(93) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekommit dumpning från denna exporterande tillverkares sida. Dumpningsmarginalen beräknades på grundval av det sammanlagda belopp för dumpning som konstaterats för varje enskild tillverkare inom denna grupp. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av det totala importpriset cif vid gemenskapens gräns för gruppen, var följande: Iscor Steel, Saldanha Steel, Macsteel International South Africa (Pty) Ltd. och Macsteel International UK Ltd.: 85,1 %

(94) Så som nämnts ovan i skäl 79 var det en exporterande tillverkare i Sydafrika som inte exporterade den berörda produkten under undersökningsperioden. Det kunde därför inte fastställas någon ny dumpningsmarginal för detta företag.

(95) Samarbetsviljan var god i Sydafrika, och för att säkerställa att eventuella åtgärder skulle bli verkningsfulla fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag till den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för ett samarbetsvilligt företag, dvs. 85,1 %.

7. Turkiet

(96) Den enda kända exporterande tillverkaren i Turkiet besvarade frågeformuläret. Denna exporterande tillverkare hade en närstående kund som i huvudsak använde de inköpta kvantiteterna som råmaterial för ytterligare bearbetning, men som under undersökningsperioden också sålde mindre mängder vidare, både på hemmamarknaden och till gemenskapen. I båda fallen motsvarade de mängder som såldes vidare mindre än 1 % av den exporterande tillverkarens sammanlagda försäljningsvolym. Följaktligen ansågs den försäljningsvolym från den exporterande tillverkaren som gick direkt till de oberoende kunderna på hemmamarknaden och till gemenskapen vara tillräckligt representativ. Det beslutades därför att den försäljning som gjordes via den närstående kunden inte skulle beaktas.

Normalvärde

(97) Med hänsyn till Turkiets höga inflation under undersökningsperioden fastställdes normalvärdet månadsvis för att minska eventuella inflationsbetingade förvrängningar.

(98) Ungefär en tredjedel av försäljningen på hemmamarknaden ägde rum vid normal handel och normalvärdet fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

(99) För övrig försäljning på hemmamarknaden var det nödvändigt att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

(100) När det gäller tillverkningskostnaden fördelade företaget sina kostnader på de olika försålda typerna av varmvalsade ringar eller rullar på grundval av en statistisk koefficient som beaktade skillnader i produktens bredd, tjocklek och stålkvalitet. Denna fördelningsmetod användes emellertid i själva verket aldrig i företagets kostnadsredovisningssystem utan hade bara föreslagits för detta förfarande. Tillverkningskostnaden fördelades i företagets kostnadsredovisningssystem på grundval av produkttyp (produktfamilj). Det gick inte att fastställa huruvida den metod för kostnadsfördelning som grundades på den statistiska koefficienten var mer korrekt än den fördelningsmetod som grundades på produktfamilj. Det ansågs därför mer lämpligt att använda den fördelningsmetod som företaget använde i sin bokföring, dvs. månatlig tillverkningskostnad per produktfamilj. Företaget gick också med på att man gick till väga på detta sätt.

(101) Tillverkningskostnaden för produktfamiljer för vilka den exporterande tillverkaren inte tillhandahöll några uppgifter beträffande en viss månad fastställdes på grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga, dvs. på grundval av den högsta kostnad som konstaterats för någon annan produktfamilj under samma månad. Företaget bestred denna metod. Företaget lämnade dock in motstridiga uppgifter vad gäller tillverknings- och försäljningsvolymer och tillhandahöll dessutom ingen bevisning för att den metod som kommissionen använde sig av var oskälig. Således ansågs den metod som kommissionen använde vara den mest lämpliga.

(102) Normalvärdet konstruerades genom att ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst lades till beloppet för tillverkningskostnaden. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på hemmamarknaden fastställdes under kontrollbesöket på plats, dvs. på grundval av produktfamilj (produkttyp). I enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen fastställdes vinstmarginalen på grundval av försäljningen på hemmamarknaden vid normal handel.

Exportpris

(103) Den exportförsäljning som företaget uppgivit omräknades först från US-dollar till turkiska lira på grundval av den månadsvisa växelkurs som kommissionen tillhandahållit. Med hänsyn till den höga inflationen i Turkiet under undersökningsperioden ansågs det dock lämpligare att tillämpa den turkiska centralbankens, på platsen givna, dagliga växelkurser.

(104) Exportförsäljningen fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

Jämförelse

(105) Justeringar har beviljats för olikheter i kreditkostnader, i efterhand beviljade rabatter, hanterings- och lastningskostnader samt förpackningskostnader.

(106) En justering av normalvärdet begärdes för olikheter när det gäller kreditkostnader. Det framgick emellertid av undersökningen att den exporterande tillverkaren inte hade haft några sådana kreditkostnader. Det konstaterades att det, även om företaget beviljade en kund "betalningsvillkor innefattande uppskjuten betalning", var kunden och inte företaget som bar kostnaden för den beviljade krediten. Det konstaterades att systemet fungerade som följer: Kunden utfärdade en revers för fakturavärdet. På reversens förfallodag kvitterade den exporterande tillverkaren ut ett belopp motsvarande försäljningspriset plus ränta. I samband med denna undersökning har dock endast det belopp som motsvarar försäljningspriset, dvs. inte försäljningspriset plus räntan, använts för jämförelsen. Följaktligen beviljades ingen justering. Den exporterande tillverkaren motsatte sig detta beslut, men kunde inte lämna någon bevisning som gjorde att ovanstående metod kunde ifrågasättas. Följaktligen avvisades denna begäran.

(107) Den exporterande tillverkaren sade sig också ha kreditkostnader för sin exportförsäljning till gemenskapen, vilka kunde styrkas och således drogs av från exportpriset vid beräkningen av dumpningsmarginalen. Efter det att kommissionen hade meddelat resultaten av undersökningen hävdade den exporterande tillverkaren dock att dessa kostnader inte borde beaktas, eftersom de inte påverkade fastställandet av försäljningspriserna. Det fanns ingen bevisning till stöd för detta nya argument, som därför avvisades.

(108) När det gäller justeringar för i efterhand beviljade rabatter på hemmamarknaden lämnade företaget motstridiga uppgifter. Efter en undersökning av alla uppgifter som lämnats och förklaringar som givits drogs slutsatsen att det inte var möjligt att påvisa någon koppling mellan de rabatter som beviljats och försäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden. Det framlades dessutom ingen bevisning för att rabatterna avseende denna försäljning faktiskt hade utnyttjats. Faktum är att företaget tillhandahöll uppgifter avseende i efterhand beviljade rabatter för försäljning av en hel produktkategori (varmvalsade produkter), inbegripet den berörda produkten, medan beloppen för rabatter avseende den inhemska försäljningen av varmvalsade ringar eller rullar under undersökningsperioden inte kunde specificeras. Följaktligen avvisades denna begäran.

(109) Företaget lämnade inga uppgifter om uppkomna hanterings- och lastningskostnader för den inhemska försäljningen och exportförsäljningen av den berörda produkten, trots att detta begärdes i frågeformuläret. Under kontrollbesöket på plats ombads företaget återigen att lämna närmare upplysningar om dessa kostnader, vilket det dock inte gjorde.

(110) I avsaknad av mer tillförlitliga uppgifter var kommissionen tvungen att basera beräkningen av lämpliga justeringar på uppskattningar, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Den rimligaste metoden ansågs vara att basera beräkningen av justeringen i fråga på fastställda och kontrollerade kostnader för det egyptiska företag som omfattas av samma förfarande. Detta egyptiska företag uppvisade vad gäller de relevanta faktorerna stora likheter med det turkiska företaget, dvs. båda företagen ligger vid havet och har tillgång till egen hamn. De sålunda fastställda hanterings- och lastningskostnaderna drogs av från normalvärdet och exportpriset.

(111) Företaget begärde också en justering för olikheter i fysiska egenskaper mellan den produkt som såldes på hemmamarknaden och den produkt som exporterades till gemenskapen. Beloppet för den begärda justeringen var grundat på den årliga genomsnittliga skillnaden i tillverkningskostnad under undersökningsperioden beroende på produkttypens bredd, tjocklek och stålkvalitet. Som nämnts ovan konstaterades att det inte fanns några kostnadsskillnader som sammanhängde med dessa faktorer.

(112) Därefter begärde företaget att olikheterna i fysiska egenskaper skulle beräknas på grundval av de prislistor som lämnats in under undersökningen. Det bör först och främst noteras att denna begäran framfördes i ett mycket sent skede av förfarandet och att de uppgifter som lämnades i detta avseende var otillräckliga och i vilket fall som helst inte kunde kontrolleras. Slutligen bör det noteras att kommissionen i detta förfarande använde sig av interna produktkoder som avsåg olika produktfamiljer, sådana de fastställts av företaget i dess bokföring. Det konstaterades att dessa produkttyper är identiska på den inhemska marknaden och exportmarknaden, vilket gjorde det möjligt att göra en jämförelse utan en mängd justeringar.

Dumpningsmarginal

(113) Exportförsäljningen till EG skedde på grundvalen fritt ombord. Kostnaderna för sjötransport och försäkring fastställdes på grundval av de uppgifter som den turkiska exporterande tillverkaren lämnat.

(114) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekommit dumpning från den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens sida. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, var följande: Ere/li Demir ve Celik Fabrikalari T.A.n, Zonguldak, Turkiet:11,5 %

(115) Eftersom samarbetsviljan var god i Turkiet fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget, dvs. 11,5 %.

D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

1. Tillverkning i gemenskapen

(116) Under undersökningsperioden tillverkade följande företag varmvalsade ringar eller rullar i gemenskapen:

- Nio klagande tillverkare som samarbetade i förfarandet, av vilka en inte kunde lämna alla de uppgifter som krävdes för undersökningens syfte.

- Sju icke-klagande tillverkare som endast delvis samarbetade i förfarandet, men som försåg kommissionen med allmänna uppgifter; sex av dessa stödde klagomålet och en gav inte uttryck för någon ståndpunkt.

(117) Dessa företags tillverkning av varmvalsade ringar eller rullar utgör gemenskapens tillverkning enligt artikel 4.1 i grundförordningen.

2. Definition av gemenskapsindustrin

(118) De åtta fullt samarbetsvilliga och klagomålet stödjande gemenskapstillverkare som lämnade in tillräckliga uppgifter svarade för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av varmvalsade ringar eller rullar under undersökningsperioden, i det här fallet 60,2 %.

(119) Det konstaterades att de också gjorde inköp från de berörda länderna. Under undersökningsperioden motsvarade inköpen mindre än 0,4 % av gemenskapsindustrins egen tillverkning för den fria marknaden och mindre än 0,15 % av gemenskapsindustrins sammanlagda tillverkning. Det företag som gjorde flest inköp från de berörda länderna uppvisade motsvarande procenttal på 1,61 % respektive 0,81 %. Distinktionen mellan produktion som är avsedd för den fria marknaden och den sammanlagda tillverkningen kommenteras under avsnitt E.1 (skälen 121-126).

(120) Med hänsyn till deras betydande andel av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen och deras låga andel inköp från de berörda länderna ansågs de åtta ovan nämnda gemenskapstillverkarna utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Dessa företag kallas nedan "gemenskapsindustrin".

E. SKADA

1. Fastställande av relevant marknad i gemenskapen

(121) För att man skulle kunna avgöra om gemenskapsindustrin hade lidit skada och fastställa nivåer för förbrukning och olika ekonomiska indikatorer avseende gemenskapsindustrins situation undersöktes om och i vilken utsträckning den efterföljande användningen av gemenskapsindustrins tillverkning av den berörda produkten borde beaktas i denna analys.

(122) Varmvalsade ringar eller rullar används som insatsvaror för andra stålprodukter (såsom breda eller smala band, kallvalsade produkter och ihåliga profiler) i det producerande stålverket i fråga eller inom samma företagsgrupp, eller säljs som sådana till en närstående eller icke-närstående tredje part. Det första alternativet kallas företagsintern användning. Vid försäljning till tredje part kan det röra sig om försäljning på den öppna marknaden men försäljningen kan också, under vissa omständigheter, betraktas som företagsintern, nämligen i de fall den inte sker på marknadsmässiga villkor eller kunderna inte fritt kan välja leverantör.

(123) För denna undersökning ansågs företagsintern användning föreligga när produktionen levererades inom anläggningen eller inom företagsgruppen för vidare bearbetning i senare led i produktionskedjan. Vid företagsintern användning åtföljdes den interna överföringen inte av fakturor eller så skedde försäljningen till icke-marknadsmässiga överföringspriser eller till ett företag som inte fritt kunde välja leverantör. Följaktligen måste den företagsinterna användningen analyseras vad gäller tillverkad kvantitet och dess andel av den sammanlagda tillverkningen. I alla övriga fall ansågs försäljning på den öppna marknaden föreligga.

(124) För att ge en så fullständig bild som möjligt av gemenskapsindustrins situation har kommissionen inhämtat och analyserat uppgifter beträffande all verksamhet som rör varmvalsade ringar eller rullar och fastställt om varmvalsade ringar eller rullar varit avsedda för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. Det konstaterades att ringar eller rullar avsedda för företagsintern användning inte berördes direkt av importen av varmvalsade ringar eller rullar. Den produktion som var avsedd för försäljning på den öppna marknaden (nedan kallad "avsaluproduktion") däremot konstaterades konkurrera direkt med importen av varmvalsade ringar eller rullar eftersom den avsattes under normala konkurrensförhållanden, dvs. i en situation där kunden fritt kunde välja leverantör. Uppmärksamheten riktades därför mot den öppna marknaden. När det var motiverat analyserade kommissionen uppgifter om försäljningen på den öppna marknaden och om företagsintern användning tillsammans, men i de fall det var nödvändigt och möjligt analyserades leveranser för den öppna marknaden och leveranser för företagsintern användning separat.

(125) På grundval av denna undersökning konstaterades att vissa ekonomiska indikatorer avseende gemenskapsindustrin bäst redovisades och analyserades för den samlade verksamheten. Produktionskapacitet, produktion (för både företagsintern användning och försäljning på den öppna marknaden), kapacitetsutnyttjande, tillverkningskostnad, lager, investeringar, sysselsättning och produktivitet är sålunda beroende av den samlade verksamheten avseende varmvalsade ringar eller rullar, vare sig den produkt som tillverkats överförs till ett senare led inom en företagsgrupp för ytterligare bearbetning eller säljs på den öppna marknaden.

(126) De övriga ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin kommer att analyseras och bedömas särskilt med avseende på den situation som råder på den öppna marknaden, där marknadsförhållandena är mätbara och där transaktionerna sker under normala marknadsvillkor, vilket innebär rätt att fritt välja leverantör. Det rör sig framför allt om försäljningsvolymer och försäljningspriser på gemenskapens marknad samt exportvolymer och exportpriser. Förbrukning och marknadsandelar fastställdes sålunda på grundval av volymen på försäljningen på den öppna marknaden och importen.

2. Förbrukning i gemenskapen

(127) Förbrukningen i gemenskapen grundades på försäljningsvolymen för gemenskapsindustrin och de övriga tillverkarna i gemenskapen avseende varmvalsade ringar eller rullar på gemenskapens marknad, på uppgifter från Eurostat och på de uppgifter om importvolymer med ursprung i de berörda länderna och i andra tredjeländer som lämnats i svaren på frågeformuläret.

>Plats för tabell>

(128) Gemenskapens förbrukning av varmvalsade ringar eller rullar var i stort sett stabil under skadeundersökningsperioden.

3. Import till gemenskapen av varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna

(129) Kommissionen undersökte om importen av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika, Turkiet och Ungern borde slås samman vid bedömningen, i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Enligt denna artikel skall verkan av importen slås samman om det fastställs att varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar samt om det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana gemenskapsprodukten.

3.1. Försumbar import

(130) Enligt uppgifterna från Eurostat och svaren på frågeformulären understeg importen med ursprung i Iran och Libyen den miniminivå på 1 % som anges i artikel 5.7 i grundförordningen. Förfarandet avseende dessa två länder bör därför avslutas. Importen från dessa länder kommer likväl att beaktas i samband med analysen av orsakssamband, i det avsnitt som behandlar andra faktorer än den dumpade importen.

3.2. Sammanslagen bedömning av importen

(131) Egypten, Slovakien, Sydafrika och Ungern hävdade att de inte borde bedömas sammantaget med andra länder och att importen från dem följaktligen skulle bedömas separat från importen från de andra länder som berörs av detta förfarande.

3.2.1. Ungern

(132) Den ungerska exporterande tillverkaren hävdade att utvecklingen av företagets import under 1998-2001 och dess mot denna svarande relativt stabila marknadsandel, liksom minskningen av importen mellan 2000 och undersökningsperioden till en nivå som marginellt översteg miniminivån, borde leda till att importen från företaget inte bedömdes sammantaget med importen från de andra berörda länderna och medge en separat bedömning.

>Plats för tabell>

(133) Importvolymen från Ungern ökade med 5 % under perioden 1998-2001, medan marknadsandelen varierade mellan 1 % och 1,2 %. Undersökningen visade dock också att importen från Ungern, till skillnad från all annan import, minskade (med 12 %) mellan 2000 och undersökningsperioden, vilket ledde till att marknadsandelen sjönk till obetydligt mer än 1 %. Priserna för en stor andel av den ungerska försäljningen var högre än alla andra aktörers priser (både för produkter tillverkade i EG och import). De konkurrensvillkor under vilka ungerska varmvalsade ringar eller rullar såldes på gemenskapens marknad bedöms därför skilja sig från andra berörda aktörers villkor, och verkan av import från Ungern måste följaktligen bedömas separat.

(134) Utvecklingen av importen av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Ungern skilde sig således i grunden från den utveckling som konstaterades för andra berörda länder. Det är därför motiverat med en separat analys av eventuella effekter av importen från Ungern. Begäran beviljades därför.

3.2.2. Egypten

(135) En egyptisk exporterande tillverkare hävdade på grundval av uppgifter från Eurostat att det höga, under perioden 2000-2001 stabila genomsnittliga importpriset på företagets produkter skilde företaget från de andra berörda länderna och att förklaringen skulle vara skillnader i prispolitik.

(136) Genom kontrollbesöket på plats konstaterades att den samarbetande egyptiska exporterande tillverkaren exporterade till gemenskapen till ett pris cif vid gemenskapens gräns som var jämförbart med övriga av denna undersökning berörda exporterande tillverkares pris. Sådan direkt export till EU under undersökningsperioden utgjorde 76,5 % av den volym som Eurostat angivit.

(137) Det höga genomsnittliga importpriset på grundval av uppgifter från Eurostat kunde tillskrivas de särskilda leveransvillkor som gällde för en icke-närstående handlares import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Egypten. Denna handlare i gemenskapen levererade oförtullade egyptiska varmvalsade ringar eller rullar till en betydande importör av varmvalsade ringar eller rullar i gemenskapen. Användaren skötte själv förtullningen och angav ett inköpsvärde cif och pris per ton som motsvarade Eurostats uppgifter. Det angivna importvärdet omfattade därför marginalen för handlaren i gemenskapen, som var den första oberoende köparen av varmvalsade ringar eller rullar i gemenskapen. De uppgifter som fastställts vid kontrollbesöket på plats hos den samarbetsvilliga egyptiska exporterande tillverkaren bekräftades därför.

(138) Volymen importerade varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Egypten ökade med faktorn 9 under skadeundersökningsperioden och med 66 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Marknadsandelen uppgick under undersökningsperioden till 1,52 % jämfört med 0,17 % under 1998 och 0,88 % under 2000.

(139) Eftersom det inte kunde fastställas någon betydande skillnad mellan den övergripande utvecklingen för priser, volym och marknadsandel i jämförelse med de övriga berörda länderna, avvisades begäran om att verkningarna av importen med ursprung i Egypten skulle bedömas separat.

3.2.3. Sydafrika

(140) En sydafrikansk exporterande tillverkare hävdade att det i Sydafrikas fall inte var berättigat med en sammantagen bedömning, eftersom utvecklingen av dess marknadsandel följt ett annat mönster under skadeundersökningsperioden och i synnerhet, hävdades det, eftersom Sydafrikas marknadsandel var försumbar och följde en negativ utvecklingskurva.

(141) Det bör noteras att det är sannolikheten för att skadevållande dumpning kommer att fortsätta eller återkomma som skall undersökas i en översyn och att frågan om marknadsandel är irrelevant i detta avseende. Det konstaterades emellertid att Sydafrikas andel av försäljningen på gemenskapens öppna marknad inte understeg tröskelvärdet under undersökningsperioden. Mellan 1998 och 2000 minskade mycket riktigt marknadsandelen så att den kom att understiga tröskelvärdet. Trots införandet av antidumpningsåtgärder i februari 2000 ökade dock importvolymerna med mer än faktorn 3, vilket ledde till att marknadsandelen uppgick till 1,09 % under undersökningsperioden. Den påstådda nedåtgående utvecklingen för marknadsandelen kunde därför inte bekräftas och det konstaterades dessutom att import med ursprung i Sydafrika hade dumpats under undersökningsperioden. Vidare gjordes inte gällande att det skulle förekomma några olikheter i konkurrensvillkor, och några sådana konstaterades heller inte föreligga.

(142) På grundval av detta avvisades begäran om att verkan av importen av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Sydafrika skulle bedömas separat.

3.2.4. Slovakien

(143) Den slovakiska exporterande tillverkaren hävdade att företaget, om försäljning till tillverkare i gemenskapen inte togs med i företagets sammanlagda försäljning till gemenskapen, bara hade exporterat försumbara kvantiteter till gemenskapen samt att det sålde via andra distributionskanaler och använde sig av en annan försäljningsstrategi än andra berörda länder från vilka gemenskapen importerar.

(144) Beträffande försäljningen till tillverkare i gemenskapen bör det noteras att den försäljning som den slovakiska exporterande tillverkaren begärde skulle undantas skedde till dumpade priser på den fria marknaden. Det finns därför inga skäl att undanta denna försäljning från analysen.

(145) Kommissionen mottog ingen bevisning av vilken det gick att dra slutsatsen att de påstått annorlunda distributionskanalerna och den påstått annorlunda försäljningsstrategin skulle ha inneburit att konkurrensvillkoren skilde sig från de andra berörda ländernas.

(146) Slutligen ligger den övergripande utvecklingen av importen i linje med den allmänna utveckling som konstaterats för de berörda länderna. Efter en relativt stabil period mellan 1998 och 2000 nästan fördubblades importen av varmvalsade ringar eller rullar från Slovakien mellan 2000 och undersökningsperioden, vilket ledde till att dess marknadsandel ökade från 1,24 procent till 2,83 procent. Marknadsandelen låg därmed klart över tröskelvärdet.

(147) På grundval av ovannämnda observationer avvisades begäran om att verkan av importen av varmvalsade ringar eller rullar från Slovakien skulle beaktas separat.

3.2.5. Slutsats beträffande sammanslagen bedömning av importen

(148) Av ovanstående skäl dras slutsatsen att samtliga villkor för en sammanslagen bedömning av importen med ursprung i Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet var uppfyllda.

(149) När det gäller Ungern ansågs situationen vara en annan, i synnerhet med hänsyn till utvecklingen av importvolymen mellan 2000 och undersökningsperioden och nivån på försäljningspriserna under undersökningsperioden. Den sammanlagda importvolymen var relativt stabil under skadeundersökningsperioden och minskade t.o.m. med 12 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Priserna för de viktigaste typerna av varmvalsade ringar eller rullar som importerades från Ungern låg dessutom högre än priserna hos alla berörda aktörer som sålde varmvalsade ringar eller rullar till gemenskapen under undersökningsperioden. Det ansågs därför att importen från detta land inte skulle slås samman med importen från de andra berörda länderna.

3.3. Sammanslagen utveckling för importen med ursprung i Bulgarien, Egypten, Slovakien Sydafrika och Turkiet

>Plats för tabell>

(150) Importvolymen från Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet ökade betydligt under perioden 1998-2001, nämligen med 64 %. Efter en lägre importnivå under 1999 och 2000 var ökningen som tydligast mellan 2000 och 2001, när importen ökade med 90 %.

(151) Eurostats statistik visar att det genomsnittliga priset på varmvalsade rullar eller ringar från Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet minskade med 2 % under perioden 1998-2001. I statistiken ingår emellertid, enligt vad som angivits i skälen 135-137, en högre prisnivån för de egyptiska produkterna, vilket betyder att den genomsnittliga kumulativa prisnivån i själva verket ligger lägre. Särskilt mellan 2000 och undersökningsperioden minskade det genomsnittliga importpriset, med mer än 12 %.

(152) Marknadsandelen för importen från Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet ökade väsentligt under perioden 1998-2001; särskilt markant var ökningen mellan 2000 och 2001, när marknadsandelen nästan fördubblades.

3.4. Prisunderskridande

(153) För fastställande av prisunderskridandet analyserade kommissionen prisuppgifter för undersökningsperioden. Härvid utgick den från gemenskapsindustrins försäljningspriser netto, efter rabatter och andra avdrag. Vid behov justerades dessa priser till nivån fritt fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i gemenskapen. Även för priserna på importen utgick kommissionen från nettopriserna efter rabatter och andra avdrag, vid behov justerade till nivån cif vid gemenskapens gräns. Priserna jämfördes i samma handelsled.

(154) De vägda, genomsnittliga marginalerna för prisunderskridandet under undersökningsperioden, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, tyder på att den slovakiska exporterande tillverkaren tillämpade ett genomsnittligt prisunderskridande på 3,7 % av gemenskapsindustrins försäljningspriser. För vissa typer av varmvalsade ringar eller rullar konstaterades ett prisunderskridande från de berörda exporterande tillverkarnas sida på upp till 17,7 %.

(155) Vidare bedömdes den prissänkande effekten. Förekomsten av sådan effekt visas av att gemenskapsindustrin tappade marknadsandelar i betydande utsträckning (-3,7 procentenheter mellan 2000 och undersökningsperioden) och tvingades till stora prissänkningar (-10 % mellan 2000 och undersökningsperioden) för att inte gå miste om fler order under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin hade icke desto mindre stora förluster under undersökningsperioden.

4. Gemenskapsindustrins situation

4.1. Analys av faktorer som är relevanta för den samlade verksamheten avseende varmvalsade ringar eller rullar

4.1.1. Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

>Plats för tabell>

(156) Siffrorna för gemenskapsindustrins produktion och produktionskapacitet när det gäller varmvalsade ringar eller rullar avser såväl produktion för företagsintern användning som produktion för den öppna marknaden, dvs. avsaluproduktion. Den samlade produktionen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, medan kapaciteten var i stort sett oförändrad (+1 %), vilket sammantaget ledde till att kapacitetsutnyttjandet sjönk från 86,5 % till 79 %.

(157) Det bör noteras att produktionsanläggningarna också kan användas för att tillverka produkter som inte berörs av detta förfarande, t.ex. legerade rullar eller ringar eller produkter av smala band. Kapacitetsutnyttjandet fastställdes därför på grundval av de kapacitetsuppgifter som officiellt uppgivits för kommissionen inom ramen för EKSG-fördraget. I dessa kapacitetsuppgifter beaktas bland annat semesterperioder, installationsperioder och tid under vilken utrustningen står oanvänd på grund av underhåll. Ett stadigvarande högt kapacitetsutnyttjande är av mycket stor betydelse för stålindustrin.

(158) Eftersom produktionskapaciteten kan fördelas på ett brett produktsortiment bör den inte tillmätas någon större betydelse såsom skadebestämningsfaktor. Produktionsminskningen för varmvalsade ringar eller rullar mellan 2000 och undersökningsperioden och motsvarande nedgång i kapacitetsutnyttjandet är däremot relevanta.

>Plats för tabell>

(159) Avsaluproduktionen minskade med totalt 11 % mellan 1998 och undersökningsperioden. Om man ser till den närmare utvecklingen höll den sig på en relativt stabil nivå under perioden 1998-2000, men minskade med omkring 10 % under undersökningsperioden.

(160) Ävenså produktionen för företagsintern användning minskade, med 6 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade närmare bestämt med 4 % mellan 1998 och 2000, men sjönk sedan med 9 % under undersökningsperioden.

(161) Produktionen av varmvalsade ringar eller rullar för företagsintern användning bidrog till att gemenskapsindustrin kunde hålla kapacitetsutnyttjandet uppe. Förhållandet mellan produktion för företagsintern användning och avsaluproduktion var emellertid i stort sett oförändrat och produktionen för båda produktionstyperna minskade betydligt mellan 2000 och undersökningsperioden.

4.1.2. Lager

>Plats för tabell>

(162) Lagren av den egna produktionen av varmvalsade ringar eller rullar avser både produkter för företagsintern användning och produkter som säljs på den öppna marknaden. I praktiken gör företagen i sin lagerhållning ingen åtskillnad mellan produkter för företagsintern användning och produkter för försäljning på den öppna marknaden. I stället förhåller det sig så att varmvalsade ringar eller rullar produceras antingen enligt närstående eller icke närstående kunders specifikationer eller, när det gäller de mest använda eller sålda specifikationerna, för intern användning eller för försäljning på den öppna marknaden direkt från lager. Lagernivån i förhållande till total produktion (för företagsintern användning och försäljning på den öppna marknaden) var i stort sett oförändrad under perioden 1998-2001.

4.1.3. Tillverkningskostnad och löner

>Plats för tabell>

(163) Den ökade tillverkningskostnaden beror på ökade avskrivningar till följd av investeringar i nya processer, huvudsakligen under 2000, och effekterna av lägre produktionsvolym, innebärande att vissa omkostnader, exempelvis avskrivning, måste fördelas på ett lägre tontal och att man därför fick ökade kostnader per producerat ton.

(164) Genomsnittslönen per anställd ökade med 2,5 % på årsbasis mellan 1998 och undersökningsperioden, en takt som är jämförbar med den årliga inflationen under samma period.

4.1.4. Investeringar

>Plats för tabell>

(165) Investeringarna har alltid varit omfattande och avsåg i det här fallet både ersättning av maskiner och utrustning och de redan nämnda investeringarna i nya processer. Tidpunkten för de sistnämnda investeringarna, som i huvudsak gjordes under år 2000, sammanföll med att det infördes antidumpningsåtgärder som en följd av det förfarande som nämns i skäl 2 och kan ses som ett tecken på att företagen väntade sig att marknadsförhållandena skulle förbättras.

4.1.5. Sysselsättning och produktivitet

>Plats för tabell>

(166) Antalet sysselsatta när det gäller den berörda produkten minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Den mest uttalade årliga minskningen på 4 % inträffade mellan 2000 och undersökningsperioden.

(167) Produktivitetsförbättringen mellan 1998 och 1999 var en följd av sysselsättningsminskningen. Kombinationen av högre produktion och minskat antal anställda möjliggjorde mellan 1999 och 2000 den mest markanta produktivitetsökningen under skadeundersökningsperioden. Mellan 2000 och undersökningsperioden däremot kunde den fortsatta sysselsättningsminskningen inte uppväga produktionsnedgången, och produktiviteten återgick till 1999 års nivå.

4.2. Analys av faktorer som är relevanta när det gäller varmvalsade ringar eller rullar avsedda för den öppna marknaden

4.2.1. Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

>Plats för tabell>

(168) Försäljningen (i volym) i gemenskapen höll sig på en relativt stabil nivå mellan 1998 och 2000, men minskade med 10 % under undersökningsperioden.

(169) De genomsnittliga försäljningspriserna minskade med 6 % mellan 1998 och undersökningsperioden. Efter en mycket markant nedgång 1999, när genomsnittspriset var 21 % lägre än 1998, återgick priserna år 2000 till något över 1998 års nivå. Mellan 2000 och undersökningsperioden sjönk de emellertid igen med 9 %.

(170) Gemenskapsindustrins förlust av marknadsandelar under perioden 1998-2001 uppgick till 4,5 procentenheter. Den största förlusten under ett enskilt år inträffade mellan 2000 och 2001 och uppgick då till 3,7 procentenheter.

4.2.2. Faktorer som påverkar de inhemska priserna

(171) Undersökningen visade att gemenskapsindustrins genomsnittliga, sänkta försäljningspris låg på i stort sett samma nivå som det genomsnittliga priset på dumpad import av varmvalsade ringar eller rullar under undersökningsperioden. Det konstaterades emellertid vid en närmare undersökning produkttyp för produkttyp att de priser som de berörda exporterande tillverkarna tog ut i några fall väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser. Detta slags prisunderskridande, i kombination med den ökade dumpade importen från de berörda länderna, påverkade helt klart gemenskapsindustrins inhemska priser. Prisfallet på hemmamarknaden mellan 2000 och undersökningsperioden inträffade just när det största inflödet av dumpad import ägde rum, och resultatet blev att försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden utsattes för en press nedåt.

4.2.3. Lönsamhet

>Plats för tabell>

(172) Trots den ökade tillverkningskostnaden 2000 återfick gemenskapsindustrin sin lönsamhet tack vare de ökade försäljningspriserna (de påverkades av att det införts antidumpningstullar på dumpad import som omfattades av det i skäl 2 nämnda förfarandet). Därefter minskade det genomsnittliga priset med 10 % mellan 2000 och 2001 medan tillverkningskostnaden ökade med 9 %, vilket ledde till en förlust på 9 %. Lägre försäljningspriser i kombination med lägre produktionsvolymer - och därmed en högre tillverkningskostnad per ton - resulterade i avsevärda förluster för gemenskapsindustrin under undersökningsperioden.

4.2.4. Räntabilitet

(173) Investeringsuppgifterna avser produktionskapacitet för såväl interna företagsbehov som den öppna marknadens behov. Nettoresultatet för försäljningen på den öppna marknaden är emellertid endast relaterat till den del av produktionskapaciteten som teoretiskt motsvarar den försäljningen. Räntabiliteten, beräknad genom att nettoresultatet för försäljningen på den öppna marknaden dividerats med denna försäljnings teoretiska andel av investeringarnas anskaffningsvärde, uppgick till -6,5 % under undersökningsperioden, jämfört med +9,6 % år 2000.

4.2.5. Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

(174) Gemenskapsindustrin hade ett negativt kassaflöde under undersökningsperioden, vilket betydde att kassautflödet översteg kassainflödet och att det ekonomiska resultatet var otillräckligt för att ge underlag för avskrivningar, värdereglering och avsättning till reserver. Fortsatta investeringar kunde därför inte garanteras utan stöd av ytterligare extern finansiering.

(175) Det konstaterades att kapitalanskaffningsförmågan inte hade påverkats av de negativa resultaten under undersökningsperioden eftersom goda finansiella resultat uppnåddes 2000. Varmvalsade ringar eller rullar svarar vidare för endast en del av stålföretagens totala verksamhet, vilket betyder att de produkterna inte är den enda faktor som påverkar företagens samlade finansiella styrka.

4.2.6. Dumpningens storlek och effekt av tidigare dumping och subventioner

(176) Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna (som är betydande) inte anses vara försumbara.

(177) Med hänsyn tagen till stål industrins struktur och innehållet i skäl 165 ovan och skäl 243 nedan kan det konstateras att gemenskaps industrin fortfarande befinner sig i en återhämtningsfas från de negativa effekter som tidigare dumpning och subventions fall har gett.

4.3. Företagsintern användning

>Plats för tabell>

(178) Några indikatorer som avser företagsintern användning ingår i analysen av den samlade verksamheten för den berörda produkten (detta gäller produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, tillverkningskostnad, lager, investeringar, sysselsättning och produktivitet). När det gäller vissa faktorer som undersöks i analysen ovan avseende den öppna marknaden (försäljningsvolymer och försäljningspriser samt lönsamhet) har de erhållna uppgifterna lämnats i en sådan form att en direkt och objektiv jämförelse med de uppgifter som erhållits beträffande försäljning för företagsintern användning inte är möjlig. Det framkom emellertid inget som visade att det skulle ha varit mer lönsamt att producera för företagsintern användning än för den öppna marknaden. Denna analys inriktas därför på produktion för företagsintern användning, och det undersöks huruvida trenden för denna typ av produktion är jämförbar med trenderna för den öppna och för den totala marknaden.

(179) Produktionen för företagsintern användning ökade med mer än 1 miljon ton eller med 4 % mellan 1998 och 2000, vilket innebar att gemenskapsindustrin kunde öka sin totala produktion trots en i stort sett oförändrad avsaluproduktion. Mellan 2000 och undersökningsperioden minskade emellertid produktionen för företagsintern användning med 9,2 %, något mindre än nedgången i avsaluproduktion på 10,5 %, vilket resulterade i en nedgång i den totala produktionen på mer än 4 miljoner ton eller med 9,6 %.

5. Slutsats om skada

(180) Importen (uttryckt i volym) från Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet ökade under skadeundersökningsperioden med 64 %. Marknadsandelen för denna import ökade från 5,9 % till 9,8 % och genomsnittspriset för den minskade med 2 %.

(181) Ökningen av marknadsandel och importvolymer och minskningen av försäljningspriserna var särskilt markant mellan 2000 och undersökningsperioden. Importvolymerna nästan fördubblades under denna tid, marknadsandelen ökade från 5 % till 9,8 % och importpriserna minskade med 12 %. Vidare konstaterades att gemenskapsindustrins priser på försäljningen av varmvalsade ringar eller rullar på den öppna marknaden underskreds av de berörda exporterande tillverkarna med marginaler överstigande 10 % (marginalerna varierande beroende på typ av varmvalsade ringar eller rullar), och att detta underskridande utövade en prispress nedåt för alla typer av varmvalsade ringar eller rullar.

(182) Endast tre ekonomiska indikatorer avseende gemenskapsindustrins situation, nämligen installerad produktionskapacitet, investeringar och produktivitet, utvecklades någorlunda positivt under skadeundersökningsperioden. Produktionen däremot minskade med 8 %, kapacitetsutnyttjandet sjönk från 86,5 % till 79 %, försäljningen på den öppna marknaden i gemenskapen föll med 10 % i volym och de genomsnittliga försäljningspriserna för denna försäljning med 6 %, marknadsandelen sjönk från 52,1 % till 47,6 %, tillverkningskostnaden ökade med 15 %, lönsamheten i gemenskapen sjönk från 10,6% till -9%, sysselsättningen minskade med 9 % and kassaflödet var negativt under undersökningsperioden.

(183) Med beaktande av alla de ovan nämnda faktorerna, särskilt nedgången i produktions- och försäljningsvolymer, priser och marknadsandel samt de ekonomiska förlusterna under undersökningsperioden, görs bedömningen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada.

F. VÅLLANDE AV SKADA

1. Inledning

(184) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen om den dumpade importen av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika, Ungern och Turkiet vållat gemenskapsindustrin skada. Förutom den dumpade importen undersökte kommissionen även andra kända faktorer som samtidigt kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada, så att den skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

2. Verkningar av den dumpade importen

2.1. Ungern

(185) Med hänvisning till skäl 148 i denna förordning konstaterades att importen från Ungern ökade med 5 % under perioden 1998-2000, men att den sedan minskade med 12 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Under det sistnämnda perioden minskade marknadsandelen för denna import från 1,19 % till 1,08 %. Det var under den perioden som gemenskapsindustrins finansiella situation drastiskt försämrades och den genomsnittliga vinstnivån på 10 % övergick i förlust på i genomsnitt 9 %. Priserna på stora delar av importen från Ungern låg emellertid högst bland de priser som tillämpades av de aktörer, inbegripet gemenskapsindustrin, som sålde varmvalsade ringar eller rullar på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden.

(186) Det bedöms därför som föga sannolikt att importen från Ungern, beaktad separat, bidragit i någon betydande utsträckning till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin led under undersökningsperioden. Förfarandet bör därför avslutas när det gäller import av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Ungern, och verkningarna av importen från detta land kommer att beaktas inom ramen för analysen av verkningarna av den övriga importen.

2.2. Import från de återstående berörda länderna

(187) Trots att förbrukningen av varmvalsade ringar eller rullar i gemenskapen låg kvar på en i stort sett oförändrad nivå under skadeundersökningsperioden ökade volymen dumpad import med ursprung i Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet kraftigt under samma period och uppgick till 2,2 miljoner ton under undersökningsperioden, vilket ledde till att dess marknadsandel ökade från 5,9 % till 9,8 % under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade under skadeundersökningsperioden från 52,1 % till 47,6 %.

(188) Dessa tendenser var än mer uttalade mellan 2000 och undersökningsperioden. Medan förbrukningen i gemenskapen minskade med 2,9 % nästan fördubblades den dumpade importen med ursprung i Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet och marknadsandelen för denna import ökade från 5 % till 9,8 %. Samtidigt minskade gemenskapsindustrins marknadsandel från 51,3 % till 47,6 %.

(189) De genomsnittliga priserna på importen från Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet underskred inte, eller underskred inte i någon betydande mån, gemenskapsindustrins priser. Vid en närmare jämförelse produkttyp för produkttyp framkom emellertid ett betydande prisunderskridande på upp till 17,7 %. I och med närvaron av denna lågprisimport på marknaden kunde gemenskapsindustrin inte höja sina priser, och när den importen ökade förstärktes prispressen nedåt på gemenskapsmarknaden.

(190) Det bör i sammanhanget påpekas att gemenskapens marknad för varmvalsade ringar eller rullar är i särskilt hög grad öppen, eftersom varmvalsade ringar eller rullar är en stapelvara och de främsta aktörerna kända. De företag som säljer varmvalsade ringar eller rullar känner väl till köparnas behov och köparna bevakar prisutvecklingen praktiskt taget dagligen. Det betyder att även ett tillfälligt prisunderskridande för olika typer av varmvalsade ringar eller rullar fortfarande har en betydande prissänkande verkan på priserna totalt sett.

(191) Därför dras slutsatsen att den ökade förekomsten av dumpad lågprisimport från Bulgarien, Egypten, Slovakien, Sydafrika och Turkiet på gemenskapsmarknaden bidrog till den låga prisnivån och följaktligen fick avsevärda negativa verkningar när det gäller gemenskapsindustrins situation.

3. Verkan av andra faktorer

3.1. Utveckling av förbrukningen

(192) Förbrukningen i gemenskapen låg under skadeundersökningsperioden på en i stort sett oförändrad nivå, med undantag av åren 1998 och 2000 när den var 2 % respektive 3 % högre än under 1999 och undersökningsperioden. Under normala omständigheter, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import, skulle konsumtionsnedgången mellan 2000 och undersökningsperioden ha påverkat alla aktörer som säljer varmvalsade ringar eller rullar på gemenskapsmarknaden på ungefär samma sätt. Av undersökningen har dock framgått att så inte var fallet. Medan den dumpade importen ökade med 90 % mellan 2000 och undersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins försäljning på den öppna marknaden med 10 %.

(193) Nedgången i förbrukningen i gemenskapen mellan 2000 och undersökningsperioden kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin led. Under de rådande omständigheterna är det emellertid mycket sannolikt att en högre förbrukning i huvudsak skulle ha absorberats av dumpad import och inte av gemenskapsindustrin. Den obetydliga förbrukningsnedgången under undersökningsperioden kan alltså inte förklara minskningen med 10 % av gemenskapsindustrins försäljning på den öppna marknaden.

(194) På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden görs bedömningen att den