Regionkommitténs yttrande om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska dagordningen"

(2003/C 66/01)

BAKGRUND

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska dagordningen (KOM(2002) 89 slutlig).

Kommissionens beslut av den 19 februari 2002 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende.

Presidiets beslut av den 6 februari 2002 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande.

Meddelande från kommissionen: "Ny socialpolitisk dagordning" (KOM(2000) 379 slutlig).

Meddelande från kommissionen: "Resultattavla för genomförandet av den socialpolitiska dagordningen" (KOM(2001) 104 slutlig).

Regionkommitténs yttrande om den socialpolitiska dagordningen (CdR 300/2000 fin)(1).

Det utkast till yttrande (CdR 167/2002 rév.) som antogs av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik den 11 juni 2002 (föredragande: Anders Gustâv, S-PPE, kommunalråd i Solna kommun).

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 46:e plenarsession den 10 oktober 2002.

1. Regionkommitténs ståndpunkter till meddelandet

1.1. Regionkommittén anser att det är mycket positivt att den process som inletts i Lissabon fortsätter, att banden mellan ekonomisk politik, sysselsättningspolitik och socialpolitik lyfts fram och att en europeisk sammanhållningspolitik upprättats. Den årliga resultattavlan för den socialpolitiska dagordningen är ett av de verktyg som följer upp utvecklingen av denna process.

1.2. Regionkommittén välkomnar resultattavlans förändrade av struktur och innehåll med en förteckning över planerade initiativ. Det ger en bättre överblick över arbetets gång. ReK ser också mycket positivt på att uppföljningen av de sociala frågorna har fått större utrymme i resultattavlan.

1.3. ReK beklagar att resultattavlan kommit kommittén till handa så sent; kommittén anser att resultattavlan bör skickas i tid så att man kan lägga fram ett yttrande före Europeiska rådets vårmöte.

1.4. ReK välkomnar den planerade utvärderingen av den socialpolitiska dagordningen. Det är viktigt att studera hur långt arbetet med den socialpolitiska dagordningen kommit och att se över möjliga förändringar inför framtiden. Det är en del av den socialpolitiska dagordningens flexibilitet.

1.5. Regionkommittén anser att det är bra att regionala och lokala myndigheters viktiga roll lyfts fram i arbetet med den socialpolitiska dagordningen. För att Europa skall komma närmare medborgarna och bli mer demokratiskt och öppet krävs en fortsatt aktiv medverkan från regionala och lokala myndigheter, och det är eftersträvansvärt att deras roll förstärks ytterligare, såväl på lokal och regional nivå som på gemenskapsnivå, i synnerhet i den öppna samordningsmetoden. På så vis skulle EU omsätta subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i praktiken. Det garanterar även en mångfald vid genomförandet, vilket stöder medborgarna i samspelet med den lokala och regionala demokratin. Utbyte av erfarenheter och goda exempel på lokal och regional nivå bör uppmuntras.

1.6. Regionkommittén välkomnar utvärderingen av den öppna samordningsmetoden som kommissionen har planerat för i "The Annual Policy Strategy for 2003"(2). Kommissionen uppmanas att samråda med andra institutioner om denna utvärdering och om framtida förslag om att använda den öppna samordningsmetoden. Den öppna samordningsmetoden har karaktären av frivillig samordning och det är viktigt att det förblir så.

1.7. Regionkommittén anser att den sociala dialogen är ett viktigt verktyg och välkomnar översynen av denna. Den sociala dialogen har inneburit ett närmare samarbete mellan arbetsmarknadens parter och en gemensam plattform för utbyte av erfarenheter. Den har utvecklats till att bli en viktig del av unionens utveckling på det sociala området. Dock har den sociala dialogen kommit att bli ett mångfacetterat begrepp som rymmer ett antal olika komponenter, varför ReK anser det välkommet med en översyn.

1.8. ReK framhåller vikten av en successiv utveckling av kvalitativa och kvantitativa indikatorer för uppföljning och utvärdering. Endast sådana indikatorer som är lätta att tolka för medlemsstaterna bör användas. Indikatorerna bör så långt det är möjligt baseras på redan tillgängliga data för att undvika att belasta lokala och regionala myndigheter med ytterligare datainsamlande.

2. Regionkommitténs rekommendationer till meddelandet

Allmänna rekommendationer

2.1. Kommittén efterlyser en tydligare presentation av hur man ligger till i förhållande till målen i Lissabonstrategin i resultattavlan. En sådan presentation skulle underlätta uppföljning och synliggöra de konkreta resultaten. Dessutom skulle en sådan presentation underlätta för den enskilde medborgaren att studera resultatet av arbetet med den socialpolitiska dagordningen.

2.2. Kommittén anser att det är bra med den övergripande karaktären på den sociala dagordningen, men för att dagordningen ska kunna leda till konkreta resultat måste prioriteringarna förtydligas. De är fortfarande för många och skrivs i för allmänna ordalag. Detta försvårar också uppföljningen och därmed möjligheten att avläsa resultaten.

Regionkommittén föreslår därför att prioriteringarna i dagordningen bör förtydligas i översynen av dagordningen år 2003.

2.3. ReK anser att den sociala dagordningen och den europeiska välfärdsmodellen är ytterst viktiga komponenter inom EU. För att utvecklingen av den sociala dagordningen och den europeiska välfärdsmodellen ska bli framgångsrik krävs att lokala och regionala myndigheter får möjlighet att finna de lösningar som fungerar bäst i förhållande till medborgarna. Medborgarnas värderingar och traditioner måste få väga tungt för att systemen ska få acceptans.

Det finns betydande fördelar med ett angreppssätt byggt på närhetsprincipen och på decentraliserat ansvar i motsats till centraliserat. Ett argument för centralt ansvar är ofta rättvisa, men rättvisa är inte samma sak som likformighet. Ett centralt ansvar måste bygga på generaliseringar som minskar träffsäkerheten i fråga om lokala behov och motverkar engagemang och ansvarstagande från den enskilde. Ett lokalt ansvar stärker inflytandet över individens egen "välfärd" och ökar möjligheten att mobilisera engagemang och resurser.

Regionkommittén anser att det bör skapas bättre förutsättningar för lokala och regionala lösningar. Lokala och regionala myndigheter är de som har det praktiska ansvaret för politiken i kontakt med medborgarna. Regionkommittén föreslår att detta behandlas i utvärderingen av den sociala dagordningen.

2.4. Regionkommittén anser att utvärderingen av den öppna samordningsmetoden på ett kritiskt sätt bör utvärdera den omfattande användningen av den öppna samordningsmetoden i den socialpolitiska dagordningen. I utvärderingen bör också särskild hänsyn tas till lokala och regionala erfarenheter av metodens användning, särskilt när det gäller genomförandet av nationella handlingsplaner. Regionkommittén kan bidra med material kring dessa erfarenheter.

I många av medlemsstaterna rör den öppna samordningsmetoden kommunala och regionala kärnfrågor vad gäller ansvar och även befogenheter. Därför bör subsidiaritetsprincipen vara vägledande för hur metoden tillämpas. Det är ytterst angeläget att lokala och regionala myndigheter involveras på det nationella planet i ett effektivt förfarande för att utforma nationella ståndpunkter och handlingsplaner och utarbeta indikatorer.

Regionkommittén anser att ett arbetssätt som bygger på lokal och regional medverkan i en konstruktiv samrådsprocess på regeringsnivå och EU-nivå bör introduceras. Detta går i linje med kommissionens diskussion i vitboken om styrelseformerna i EU(3). Dessutom gynnar det en levande dialog kring de sociala frågorna på den representativa demokratins alla nivåer.

2.5. ReK har uppmärksammat det förhållandet att samrådet behöver utvecklas och förbättras på gemenskapsnivå med nationella myndigheter som företräder lokala och regionala myndigheter/organ. De finns mer än 80000 kommuner, landsting och regioner inom EU som tillsammans har mer än 9,4 miljoner heltidsanställda. De behöver bli delaktiga genom sin Europa-organisation CEMR i det europeiska samrådsförfarandet i arbetsmarknadsfrågor. Det är ett problem att dessa arbetsgivare med sin demokratiska förankring i det lokala samhället inte behandlas av kommissionen som en fullvärdig part i den sociala dialogen. Den representativitetsstudie(4) av de offentliga arbetsgivarna som universitetet i Leuven på uppdrag av kommissionen har genomfört är ett betydelsefullt bidrag till att öka förståelsen för denna viktiga grupp arbetsgivare inom offentlig verksamhet.

Fler och bättre arbetstillfällen

2.6. Regionkommittén anser att redovisningen av sysselsättningsstrategin är korrekt. Kommittén vill dock betona att det är viktigt att stärka den lokala och regionala dimensionen och att beakta perspektivet "nedifrån-och-upp" när det gäller sysselsättningsstrategin. Det finns en allmän uppfattning bland kommuner och regionala organ att medlemsstaterna har behållit ett alltför fast grepp om regionala och lokala utvecklingsfrågor. Det räcker sålunda inte med att erkänna den lokala och regionala nivåns betydelse, utan de måste också få mandat och redskap att arbeta med. Sysselsättningsskapande insatser måste differentieras beroende på regionala skillnader.

2.7. Samtliga riktlinjer i sysselsättningsstrategin, förutom möjligtvis riktlinje 12, berör frågor där lokala och regionala organ i majoriteten av medlemsstaterna har ett ansvar utifrån sina olika roller. Kommittén föreslår därför att de lokala och regionala organens roll skrivs in i sysselsättningsriktlinjerna för år 2003 som en av de övergripande aspekter som skall integreras i alla politikområden (mainstreaming) vid genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin.

2.8. ReK delar kommissionens syn att det livslånga lärandet utgör verktygen för att skapa en hög utbildningsnivå i Europa, vilket i sin tur leder till ökad tillväxt.

Universitet och högskolor bör i nära samverkan med arbetslivet utforma utbildningar som svarar mot arbetsmarknadens behov. Samverkan ska präglas av ömsesidighet och vara en integrerad del av såväl utbildning som forskning. Kompetensutveckling efter arbetsmarknadens kunskapsbehov är en väg att minska arbetslöshet samtidigt som det bidrar med kunskap till sektorer med arbetskraftsbrist. Livslångt lärande för alla, från förskolan till högskolan och i vuxenutbildningen, är kraftfulla verktyg för jämlikhet, personlig utveckling, demokrati, en väl fungerande arbetsmarknad och därmed en ökad tillväxt.

I det fortsatta arbetet med det livslånga lärandet är det nödvändigt att ReK som företrädare för den lokala och regionala nivån i Europa involveras.

2.9. Regionkommittén stöder kommissionens arbete med att uppmuntra arbetskraftens rörlighet. Det råder stor arbetskraftbrist i vissa regioner i Europa medan andra regioner har hög arbetslöshet. Regionkommittén vill uppmärksamma möjligheten att använda E-learning för att ge komplementär kunskap om arbetsmarknader i andra länder (inkl. språkträning) och på så sätt bidra till ökad rörlighet i Europa.

Förutse och hantera förändringar

2.10. ReK är positiv till målsättningen att utveckla gemenskapsstrategin för arbetsmiljön. Det är därvid särskilt viktigt att studera inte enbart den fysiska arbetsmiljön utan än mer den psykosociala arbetsmiljön. Regionkommittén föreslår att åtgärder i syfte att förbättra den psykosociala arbetsmiljön stärks i den socialpolitiska dagordningen vid översynen 2003.

Effekterna av ändrad åldersstruktur på arbetsplatserna tillsammans med mindre flexibla arbetsformer behöver närmare uppmärksammas av berörda parter. God praxis inom arbetsmiljöområdet och samarbetet mellan de sociala parterna för att utveckla arbetsmiljön är en central framgångsfaktor för att kunna uppnå de föreslagna målen med gemenskapsstrategin.

Främja social integration

2.11. Regionkommittén stöder kommissionens arbete att bekämpa fattigdom och social utslagning. Detta arbete är särskilt viktigt i ljuset av det stora antalet människor som är långvarigt bidragsberoende. ReK vill understryka vikten av att målen inte är detaljstyrande.

2.12. Kommittén önskar betona vikten av att bekämpa analfabetism som en del av arbetet med att bekämpa fattigdom och social utslagning.

2.13. Regionkommittén hänvisar till tidigare skrivning angående indikatorer, att endast de som är lätta att tolka för medlemsstaterna bör användas och att indikatorerna så långt det är möjligt bör baseras på redan tillgängliga data. Kommittén vill särskilt uppmärksamma att de indikatorer som används på området fattigdom och social utslagning tolkas olika i medlemsstaterna. Det är därför viktigt att ta fram en uppsättning gemensamma indikatorer och att i det arbetet föra in andra centrala aktörer, t.ex. Regionkommittén på EU-nivå och de regionala och lokala myndigheterna på nationell nivå. Indikatorerna måste anpassas efter varje medlemsstats behov.

2.14. ReK välkomnar beslutet att utse år 2003 till Europeiskt handikappår och skall sträva efter att spela en aktiv roll under året. ReK anser att man under året bör tillvarata möjligheten att föra fram ett särskilt direktiv om likabehandling av personer med funktionshinder, i linje med direktivet om rasmässig likabehandling.

Modernisera det sociala skyddet

2.15. Europas sociala skydd är bra, ett av de bästa i världen, men det finns svårigheter som måste tas upp till diskussion. Ett av dessa är det stora antalet människor som är långvarigt bidragsberoende i Europa. I tider när stora delar av Europa går mot arbetskraftsbrist i flera sektorer är det särskilt viktigt att samtliga arbetskraftsresurser används och att de sociala trygghetssystemen främjar deltagande på arbetsmarknaden.

Regionkommittén föreslår inför utvärderingen av den sociala dagordningen 2003 att det växande problemet med antalet människor som är långvarigt bidragsberoende lyfts fram i arbetet med att modernisera det sociala skyddet.

2.16. Den demografiska utvecklingen i Europa kommer att påverka pensionssystemen, och Regionkommittén instämmer i behovet av att kunna bibehålla rimliga pensioner, värna om solidariteten i pensionssystemen samt att säkra den finansiella stabiliteten. Kommittén vill dock betona att området är en nationell angelägenhet och önskar en vidare diskussion inför användandet av den öppna samordningsmetoden på området.

2.17. Regionkommittén anser att samarbete och erfarenhetsutbyte är viktigt vad gäller äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Samtliga harmoniseringssträvanden bör dock uteslutas och medlemsstaterna skall ensamma ha ansvar för att reglera tillhandahållandet av hälso- och sjukvård med hjälp av egna organisatoriska och finansiella metoder.

Regionkommittén önskar en bred diskussion om fördelar och nackdelar med att använda den öppna samordningsmetoden på områdena äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Det är viktigt att ett vidare samarbete på området leder till positiva resultat. I många av medlemsländerna har lokala och regionala myndigheter ansvar för folkhälsa, äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Regionkommittén och de lokala och regionala myndigheter som har ansvar för dessa områden vill delta i och bidra till utvecklingsarbetet och måste garanteras inflytande i gemenskapens politik vad gäller dessa områden.

2.18. Regionkommittén understryker att formuleringen "riktlinjer för hälso- och sjukvården och äldreomsorgen" inte får stå i motsats till artikel 152.5(5)"När gemenskapen handlar på folkhälsoområdet skall den fullt ut respektera medlemsstaternas ansvar för att organisera och ge hälso- och sjukvård."

Främja jämställdhet

2.19. Det hållbara samhället är jämställt. Kvinnorna måste medverka i högre grad i beslutsfattandet och analyser skall göras av hur beslut påverkar kvinnor och män. Jämställdhet är ett prioriterat område för både ReK och kommissionen. ReK vill upprepa sitt önskemål om att årlig statistik skall tillhandahållas i fråga om könsfördelningen på alla styresnivåer och vill dessutom att könsfördelningen skall redovisas som parameter i all forskning och analys inom alla befogenhetsområden, så att en objektiv jämförelse kan göras och goda metoder tas fram.

ReK anser att alla de grupper som anges i artikel 13 i EG-fördraget bör ges rättsligt skydd mot diskriminering. Man bör alltså inte bara bekämpa diskriminering på grund av kön och ras, utan också på grund av ålder, funktionshinder, religion eller övertygelse och sexuell läggning. ReK anser att särskilda åtgärder bör vidtas i detta syfte.

Stärka de socialpolitiska aspekterna när det gäller utvidgningen och europeiska unionens yttre förbindelser

2.20. Regionkommittén anser att det är viktigt att beakta de utmaningar som EU:s utvidgning kan innebära särskilt för de sociala frågorna. Därför är kommittén positiv till arbetet med att utvärdera och följa den sociala situationen och genomförandet av regelverket för sociala frågor i kandidatländerna.

Bryssel den 10 oktober 2002.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 144, 16.5.2001, s. 55.

(2) Annual Policy Strategy for 2003, SEK(2002) 217, s. 7.

(3) Vitbok om styrelseformer i EU, KOM(2001) 428 slutlig.

(4) "Institutional representativeness of local public sector trade union and employer's organisations in the EU" - Final report; Université Catholique de Louvain, Institut des Sciences du Travail (Project V/001/97).

(5) Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.