Förskoleverksamhet och barnomsorg är det första steget och ett av de mest effektiva sätten att höja kvaliteten inom nyckelkompetenser, men verksamheterna behöver både bli mer tillgängliga och höja kvaliteten på sina tjänster. Barnomsorgen för barn under tre år är särskilt problematisk. Bland prioriteringarna för det fortsatta arbetet, baserade på de kvalitetskriterier för förskoleverksamhet och barnomsorg som medlemsstaterna tog fram under den föregående arbetsperioden, ingår nu bättre tillgänglighet, med fokus på missgynnade grupper, professionalisering av personalen, effektivare förvaltning samt finansierings- och övervakningssystem.

Alla medlemsstater har infört åtgärder för att minska andelen elever som slutar skolan i förtid, men åtgärderna är inte alltid tillräckliga för den omfattande strategi som uppmuntras i rådets rekommendationer från 2011. En förbättring kräver ett långsiktigt åtagande och samarbete mellan olika sektorer, med fokus på förebyggande och tidiga insatser. Skolbaserade strategier för att minska andelen elever som slutar skolan i förtid bör omfatta gemensamma åtgärder samt samarbete mellan samhället och utomstående intressenter och kommer att förbättra läranderesultatet för alla elever.

Högre utbildning är rätt bränsle för den kunskapsbaserade ekonomin. Högre utbildning måste anpassas på ett effektivt sätt till de krav som ställs av ett föränderligt samhälle och en dynamisk arbetsmarknad, genom att fokusera moderniseringen på synergieffekter mellan undervisning, forskning och innovation (t.ex. sammankoppla institutioner för högre utbildning med lokalsamhällen och regioner) och nyskapande lösningar (t.ex. genom IKT) för relevantare kursplaner. Många medlemsstater behöver fortfarande öka andelen utexaminerade, särskilt från missgynnade grupper.

Sysselsättningssiffrorna är goda för utexaminerade med en yrkesexamen i de flesta medlemsstaterna. Det är särskilt viktigt med lärlingsplatser och varvade yrkesutbildningar, eftersom de ger nödvändiga färdigheter som underlättar övergången till arbetsmarknaden. Medlemsstaterna har genomfört många åtgärder för att tillämpa resultaten i Bryggekommunikén (2010) under perioden 2011–2014, för att öka yrkesutbildningars resultat, kvalitet och attraktionskraft genom framför allt arbetsplatsbaserad utbildning. Under nästa arbetsperiod bör man fortsätta att främja den typen av lärande i alla dess former, samtidigt som man bygger upp den europeiska alliansen för lärlingsutbildning och föregriper kommande behov på arbetsmarknaden. Genom medellångsiktiga resultat, i enlighet med slutsatserna från Riga den 22 juni 2015 (se bilaga II), har målen snävats ner och gjorts tydligare.

Vuxenlärande är utgångspunkten för uppdaterade och breddade kompetenser. Den nuvarande situationen, med dåliga grundläggande kompetenser och höga arbetslöshetssiffror, innebär att vi måste tillämpa den europeiska agendan för vuxenlärande på ett bättre sätt. Bland annat måste förvaltningen bli effektivare, fler personer behöver utnyttja möjligheten till vuxenutbildning, alternativen måste göras flexiblare och tillgängligheten bättre. Vi behöver även närmare övervakning och bättre kvalitetssäkring (se bilaga 2).

2.2. Utbildning ska främja den sociala sammanhållningen, jämlikhet, likabehandling och medborgerlig kompetens

De flesta europeiska länderna och OECD-länder är nu mindre jämlika än de varit på 30 år, och detta påverkar utbildningsresultatet negativt – våra utbildningssystem har en tendens att återspegla rådande socioekonomiska statusmönster. Av den anledningen måste vi prioritera att komma ur den rådande situationen där flera generationer har låga kvalifikationer. Medan de flesta medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att förbättra tillgången till utbildning för elever från missgynnade grupper, finns det fortfarande stora luckor på området och tillgången till bra allmän utbildning är en utmaning på många håll inom EU. Vi behöver effektiva åtgärder för utbildningar som inkluderar alla och särskilt personer från missgynnade förhållanden eller med särskilda behov, personer med invandrarbakgrund eller romer. Ungdomsgarantin behöver också tillämpas fullt ut.

Skillnaderna på utbildningsområdet mellan kvinnor och män måste åtgärdas och vi behöver föra en diskussion om skillnaderna i deras val av utbildningar. Toleransnivån ska vara noll inom utbildningssystemet vad gäller mobbning och våld, oavsett om det handlar om kön eller något annat. Utbildningsinstitut och pedagoger måste få verktyg och stöd att skapa en inkluderande, jämlik och demokratisk lärandemiljö där alla behandlas lika.

I Parisdeklarationen från den 17 mars 2015 kräver utbildningsministrarna åtgärder på alla nivåer för att ge utbildning en större roll i främjandet av medborgarskapet och de gemensamma värderingarna, såsom frihet, tolerans och likabehandling, för att stärka den sociala samhörigheten och hjälpa unga att bli ansvarstagande, öppna och aktiva invånare i ett blandat och inkluderande samhälle . Utbildning är ett viktigt vapen i kampen mot marginalisering och radikalisering. En av huvudfrågorna under den nya arbetsperioden är uppföljningen av deklarationen, som innehåller konkreta åtgärder med finansiering från Erasmus+, i linje med de fyra områden som anges i deklarationen: (i) främja lärandet av sociala, medborgerliga och interkulturella kompetenser, öka egenansvaret för Europas grundläggande värderingar och fostra ett aktivt medborgarskap, (ii) uppmuntra det kritiska tänkandet och mediekunskaper, (iii) främja utbildning för barn och unga från missgynnade förhållanden, och (iv) uppmuntra till en interkulturell dialog.

2.3. Vad krävs för relevant utbildning av hög kvalitet?