SV    SV  
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 14.6.2011 
SEK(2011) 804 slutlig/2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Estlands nationella reformprogram 2011 
 
 
och rådets yttrande 
 
om Estlands stabilitetsprogram för 2011–2015 
{SEK(2011) 715 slutlig}  
 
SV 2   SV Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Estlands nationella reformprogram 2011 
  
och rådets yttrande 
 
om Estlands stabilitetsprogram för 2011–2015 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr  1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 5.3, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation2, 
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, 
efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, och 
av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommi ssionens förslag till en ny strategi för 
sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken me d inriktning på ett antal nyckelområden 
där åtgärder måste vidtas för att stimuler a EU:s potential för hå llbar tillväxt och 
konkurrenskraft. 
(2) Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommenda tion om de allmänna riktlinjerna för 
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik
3, vilka 
tillsammans utgör de ”integ rerade riktlinjerna”. Medlem sstaterna uppmanades att 
beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonom iska politik och 
sysselsättningspolitik. 
                                                 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C, , s. . 
3 Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011. 
 
SV 3   SV (3) Den 12 januari 2011 antog kommissionen de n första årliga tillväxtöversikten, 
varigenom en ny era av ekonomisk styrni ng i EU och den första europeiska 
planeringsterminen för förhandsintegr erad politisk samordning inleddes, med 
förankring i Europa 2020-strategin.  
(4) Den 25 mars 2011 godkände Europeis ka rådet prioriteringarna för 
budgetkonsolidering och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 
februari och den 7 mars 2011 och me d utgångspunkt i kommissionens årliga 
tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera 
budgetarna och återställa den finanspolitiska hållbarheten,  minska arbetslösheten 
genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla de ssa prioriteringar i konkreta åtgärder 
som ska ingå i deras st abilitets- eller konvergen sprogram och nationella 
reformprogram. 
(5) Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i 
euro plus-pakten att i tid lägga fram sina  åtaganden så att de kan tas med i deras 
stabilitets- eller konvergensprogr am och nationella reformprogram. 
(6) Den 29 april 2011 lade Estland fram sitt st abilitetsprogram 2011, omfattande perioden 
2011–2015, och sitt nationella reformprogram för 2011. För att kunna beakta inbördes 
samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.  
(7) Estland drabbades särskilt hårt av den globa la finanskrisen som förstärkte nedgången 
från den högkonjunktur som landet upplevt in om fastighetsmarknad och konsumtion. 
Den kumulativa förlusten av BNP fö r 2008–2009 nådde 19 % och arbetslösheten 
nästan fyrdubblades till 16,8 % till 2010. Ekonomin har dock repat sig snabbt och den reala BNP-tillväxten väntas accelerera de närmaste åren. Uppsvinget har främst drivits på av export, men inhemsk efterfrågan vinner terräng, huvudsakligen på grund av stora 
investeringar. De ljusare tillväxtuts ikterna har haft positiv inverkan på 
arbetsmarknaden. Sysselsättningen har öka t markant på senare tid även om 
långtidsarbetslösheten förblir hög. Inflatione n ökade jämfört med föregående år, men 
väntas dämpas i linje med utveckling en på de globala råvarupriserna.  
(8) Baserat på en bedömning av stabilitetsprog rammet enligt rådets förordning (EG) nr 
1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för 
beräkningarna av de offentliga finanserna framstår som rimligt. Programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är  att uppnå det medelfri stiga målet, dvs. ett 
strukturellt saldo i balans, senast 2013, och att behålla det under resten av 
programperioden genom att eftersträva str ukturella överskott under 2013 och därefter. 
Det nominella saldot i de offentliga finanserna beräknas nå överskott under 2013, medan det nominella underskottet på kort sikt väntas växa något på grund av 
engångseffekten av miljöinvesteringar i koldioxidkrediter. Budgetanpassningen i 
programmet bygger på att ökningstakten i den offentliga sektorns konsumtionsutgifter 
hålls tillbaka. Programmet i nnehåller vissa uppgifter om åtgärder för att nå det 
uppsatta målet för ställningen i de offentliga finanserna, och tidigare resultat när det gäller att uppnå de finanspolitiska målen minskar risken för att målen inte nås under de kommande åren. De planerade reformer na går i huvudsak ut på att uppnå 
effektivitetsvinster på en rad om råden, såsom utbildning och aktiva 
arbetsmarknadsåtgärder. Risker na i samband med de finans politiska målen förefaller 
därmed i stort sett uppväga varandra. Icke desto mindre är det vi ktigt att de kommande 
 
SV 4   SV budgetarna innehåller centra la upplysningar om de åtgärder som krävs för att 
ytterligare förbättra effektiviteten i de offentliga utgifterna och därmed stödja 
genomförandet av stabilitetsprogrammet.  
(9) Långtidsarbetslösheten förblir hög, och ar betslösheten har varit varaktigt och 
utvecklats i tämligen olika riktningar i regionerna. Trots stora ökningar sedan 2009 är 
satsningen på aktiva arbetsmarknadsåtgärder fortfarande en av de lägsta i EU vilket 
betyder att endast en låg andel arbe tslösa får aktivt stöd. Den estniska 
arbetsmarknaden är relativt flexibel och de nna situation har stärkts av beslutet att 
skjuta upp höjningar av arbe tslöshetsunderstödet i arbets marknadslagstiftningspaketet 
till 2013. Trots denna flex ibilitet har Estland en  relativt hög skatte kil på arbetskraft, 
vilket skulle kunna få negativa följder för ut budet av och efterfrå gan på arbetskraft. 
Problemet är särskilt akut med tanke på  den höga arbetslösheten bland unga och 
lågutbildade, som riskerar att hamna i fattigdom. Planerade reformer för att minska socialförsäkringsavgifterna är ett steg i rätt riktning, men måste genomföras samtidigt 
som de offentliga finanserna stärks. Effe ktivitetsvinster skulle kunna uppnås genom att 
införa strängare behovsprövning och därmed målinrikta de andra förmåner bättre. 
(10) Estlands resursintensitet är bland de högsta i EU. Detta be ror delvis på en 
produktionsstruktur som är inriktad på ener giintensiva sektorer och industrier. En 
annan faktor är den låga energieffektiviteten på sektoriell nivå. I sitt nationella reformprogram har Estland ställt upp ett na tionellt energibesparingsmål på 9 % år 
2016 jämfört med prognoserna (16 % till 2020  i det nationella reformprogrammet). 
Detta mål omfattar dock inte större sektor er och områden med sparpotential, t.ex. 
byggnads- och transportsektorerna. Dessutom innehåller programmet få upplysningar 
om när och hur åtgärderna ska genomföras och deras förväntade resultat. Det finns 
således möjligheter att förbättra energieffektiviteten ytterligare. Ökad energieffektivitet kommer troligtvis att få en positiv inverkan på miljön och 
energiförsörjningstryggheten, men kommer också att minska inflationstrycket och 
förbättra kostnadskonkurrenskraften. 
(11) Det finns en allmänt hög andelen människor med eftergymnasial utbildning, men trots 
detta skulle en ytterligare reform av utbild ningssystemet på alla nivåer kunna bidra till 
att lösa problemet med kompetensbrist,  det stora antalet skolor och högre 
utbildningsinstitutioner, och den bristande målinriktningen i yrkesutbildningen vilket har medfört att en stor del av befolkninge n är utan yrkeskvalif ikationer (32 % under 
2009). Med tanke på de nuvarande demograf iska utvecklingen är det viktigt att 
förbättra kvaliteten på humankapitalet för att öka tillväxtpotentialen på medellång sikt. Om man till exempel ser till att högre utbil dning är inriktad på områden av central 
betydelse för ekonomin (t.ex. ingenjörsv etenskap) skulle det kunna stödja den 
pågående omläggningen till sektorerna för ha ndelsvaror. Utbildningsreformen skulle 
också bidra till att förbättra den offentliga sektorns effektivitet, eftersom det nuvarande 
utbildningsförvaltningssystemet är alltför spli ttrat på lokal nivå, vilket leder till både 
ineffektiva subventioner och tjä nster av dålig kvalitet.  
(12) Estland har gjort ett antal åtaganden inom ramen för euro plus-pakten
4. Åtagandena 
omfattar åtgärder för att ta itu med de offentliga finansernas hållbarhet, sysselsättning 
                                                 
4 Närmare uppgifter om de åtaganden som gjorts inom euro plus-pakten finns i arbetsdokumentet 
SEK(2011) 715. 
 
SV 5   SV och konkurrenskraft. På det finanspolitiska området åtar sig Estland att uppnå balans i 
den offentliga sektorns finanser senast 2013 och ett överskott 2014, att införa ett krav i den grundläggande statsbudgetlagstiftningen på balans i den offentliga sektorns 
finanser  samt att inleda en reform av de särskilda pensionssystemen.  För att främja 
sysselsättningen planeras vissa skattelättnader.  När det gäller konkurrenskraften är 
åtgärderna inriktade på innovation, högre utbildning och reform av den offentliga 
sektorn.  Åtagandena enligt pakten avspeglar innehållet i det nationella 
reformprogrammet. De mål som anges i pakten  skulle gynnas av ytterligare åtgärder 
för att stärka arbetsmarknadspolitiken och åtgärder för resurseffektivitet och 
energimarknaden. Åtagandena inom euro pl us-pakten har granskats och beaktats i 
rekommendationerna. 
(13) Kommissionen har bedömt stabilit etsprogrammet och det nationella 
reformprogrammet, inklusive åtagandena  inom ramen för euro plus-pakten
5. Den har 
beaktat inte bara programmens releva ns för en hållbar finanspolitik och 
socioekonomisk politik i Estland utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande 
ekonomiska styrningen i EU genom att framtid a nationella beslut fattas med beaktande 
av synpunkter på EU-nivå. Samtidigt so m det är nödvändigt att i kommande budgetar 
ange närmare åtgärder för att nå det fina nspolitiska målet anser kommissionen att de 
estniska myndigheternas tidigare resultat minskar risken för att de finanspolitiska målen inte nås. Ytterligare åtgärder bör vi dtas för att stärka arbetsmarknadspolitiken 
och göra det mer attraktivt att arbeta, för att förbättra humankapitalet genom en omfattande reform av utbildningssystemet och för att effektivisera användningen av 
resurser och energimarknaden.  
(14) Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat 2011 års st abilitetsprogram för 
Estland och dess ståndpunkt
6 avspeglas bland annat i punkt 1 i dess rekommendation 
nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska  rådets slutsatser av den 25 mars 2011, 
granskat Estlands nationella reformprogram. 
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Estland att vi dta följande åtgärder under perioden 
2011–2012: 
(1) Uppnå ett strukturellt överskott senast 2013, och samtidigt begränsa underskottet år 
2012 till högst 2,1 % av BNP år 2012, hålla st rikt kontroll över utgifterna och öka 
effektiviteten i de offentliga utgifterna. 
(2) Vidta åtgärder för att möta efterfrågan på arbetskraft ge nom att på ett budgetneutralt 
sätt minska skattetrycket och socialförs äkringsavgifterna, särskilt för låg- och 
medelinkomsttagare. Förbättra de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas 
effektivitet genom att vidta åtgärder som ri ktar sig till unga och långtidsarbetslösa, 
särskilt inom områden med hög arbetslöshet, för att minska risken för fattigdom. 
(3) Säkerställa genomförandet av planerade incita ment för att minska energiintensiteten 
och öka energieffektiviteten i ekonom in, särskilt inom byggnads- och 
transportsektorerna, även genom att säke rställa bättre fungerande marknader.  
                                                 
5 SEK(2011) 715. 
6 Enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. 
 
SV 6   SV (4) Genomföra reformen av utbildningssystemet  och samtidigt prioritera åtgärder som 
förbättrar kvaliteten på oc h tillgången till förskoleunde rvisning och yrkesutbildning 
samt stärka systemet för yrkeskvalifikati oner. Se till att utbildningsresultaten i högre 
grad tillgodoser arbetsmarknadens be hov och ge lågutbildade arbetstagare 
möjligheter att delta i livslångt lärande.  
Utfärdad i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande