MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET inför mötet mellan utrikesministrarna i europa- medelhavsområdet i valencia den 22-23 april 2002

1. Inledning

För knappt 15 månader sedan tog kommissionen initiativ för att stärka Barcelonaprocessen [1], eftersom den är medveten om den potential som finns i Europa-Medelhavsområdet och om behovet av blåsa liv i denna process. Detta har blivit ännu mer brådskande och angeläget till följd av de fruktansvärda händelserna den 11 september 2001.

[1] Kommissionens meddelande rörande stärkande av Barcelonaprocessen (KOM (2000) 497). Barcelonaprocessen omfattar EU:s 15 medlemsstater och 12 Medelhavspartner (Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, den palestinska myndigheten, Syrien, Tunisien och Turkiet.

Under nittonhundratalets senare hälft var både världen och Europa uppdelade i öst och väst genom järnridån. Ett mycket viktigt mål för Europa under tjugohundratalets första hälft måste vara att se till att Medelhavsområdet inte blir en ny sådan vattendelare. Tvärtom bör den kulturella mångfald som områdets historia gett upphov utgöra en källa till dynamik, kreativitet och utbyte.

Länderna i Medelhavsområdet ligger inte bara nära varandra geografiskt utan är nära grannar även i många andra hänseenden. Vi står alla inför ett otal gemensamma utmaningar, alltifrån ett ökat migrationstryck till internationell brottslighet. Det krävs ett nära samarbete oss emellan för att det ska vara möjligt att uppnå varaktig fred i Mellanöstern. Länderna i södra Medelhavsområdet måste delta mer större intensitet och öppenhet både i den regionala ekonomin och i världsekonomin om de ska kunna kombinera ekonomisk utveckling med en hållbar ekonomisk och social omdaning. Europeiska unionen måste för sin del stå fast vid Doha-utvecklingsagendan genom att ytterligare liberalisera marknadstillträdet (även på känsliga områden) och försöka tillse att alla länder i området kan dra nytta av den multilaterala liberaliseringen.

Barcelonaprocessen har blivit en viktig strategisk, politisk och ekonomisk tillgång för alla sina 27 deltagare. Den förnyade kraft som processen gavs genom mötet i Marseilles 2000 har åtföljts av en stark politisk vilja, vilket lett till lovvärda och konkreta framsteg.

Trots den svåra politiska situationen i området har den politiska dialogen tagit ny fart i frågor såsom styrelseformer, mänskliga rättigheter och demokrati. Europa och länderna i Medelhavsområdet är nu närmare målet att upprätta ett inbördes frihandelsområde till 2010 och Agadir-initiativet har blåst nytt liv i ansträngningarna för att främja handelsintegrationen syd-syd. Processen med förhandlingarna om och ingåendet av associeringsavtal är nästan slutförd. Meda, som är det viktigaste instrumentet för finansiellt stöd, har blivit effektivare och motsvarar bättre Medelhavspartnernas behov.

Mycket har redan åstadkommits. Nu måste de beslut som fattades vid mötet i Marseilles emellertid fördjupas och stärkas och nya initiativ för att öka välståndet i Europa-Medelhavsområdet måste läggas fram.

Detta meddelande har till syfte att gå igenom de insatser som gjorts hittills och framföra nya uppslag till mötet mellan utrikesministrarna i Europa-Medelhavsområdet i Valencia i april 2002. Detta möte ger alla partner i Barcelonaprocessen ett viktigt tillfälle att bekräfta att de fäster vikt vid processen och att fatta de beslut på de ekonomiska, sociala och kulturella områdena som krävs för att öka integrationen i Europa-Medelhavsområdet.

2. Den senaste tidens framsteg i Partnerskapet: Uppnående av den kritiska massan

Med hänsyn till att Medelhavsområdet är strategiskt betydelsefullt och att våra samarbetspartner önskar få till stånd ett närmare och fördjupat samarbete med EU inledde kommissionen i september 2000 en satsning för att blåsa nytt liv i Barcelonaprocessen i syfte att stärka förbindelserna mellan EU och dess Medelhavspartner. Partnerna ställde sig i stort sett positiva till dessa initiativ och vid ministermötena i Marseilles i november 2000 och i Bryssel i november 2001 utvecklades dessa ytterligare.

Tack vare ett effektivt genomförande av rekommendationerna från dessa ministermöten har betydande framsteg gjorts på det ekonomiska området under de senaste två åren och ett antal nya initiativ på det socio-kulturella området är nu under utarbetande. Trots det försämrade läget i Mellanöstern är Barcelonaprocessen fortfarande unik såtillvida att den för samman alla partner i området.

Överlag har det faktum att partnerna enat sig om ett antal viktiga prioriteringar skapat en ny dynamik och ett antal händelser sedan i september 2000 har lett till att partnerskapet uppnått sin kritiska massa.

* Slutförande av nätet av associeringsavtal: Avtalet med Egypten undertecknades i september 2001. Förhandlingarna med Algeriet och Libanon slutfördes i slutet av 2001, vilket innebär att tre av kommissionens fyra mål uppnåtts. Förhandlingar med Syrien pågår, men inga större framsteg kunde noteras under 2001. I sitt meddelande uppmanade kommissionen även medlemsstaterna att påskynda ratificeringen av avtalet med Jordanien och att finna metoder för att påskynda ratificeringsprocessen för framtida avtal. Tyvärr har så ännu inte skett.

* Framsteg på vägen mot ett frihandelsområde i Europa-Medelhavsområdet: I maj 2001 höll handelsministrarna i Europa-Medelhavsområdet sitt första möte i syfte ytterligare utveckla handeln inom området, särskilt dess syd-syd-dimension. Kommissionen föreslog att åtgärder skulle vidtas för att främja en harmonisering av ursprungsregler, att förberedelserna för en liberalisering av tjänstehandeln skulle påskyndas samt att åtgärder skulle vidtas för att uppnå en harmonisering med den inre marknaden inom vissa prioriterade sektorer. Tack vare noggranna tekniska förberedelser som genomförts gemensamt har framsteg gjorts på samtliga dessa områden. Medelhavspartnerna har inte bara beslutat att knyta sina ekonomier till EU utan även att öppna sina marknader inbördes och finna nya sätt att samarbeta med kandidatländerna och andra europeiska partnerländer genom att vidta nödvändiga åtgärder för att ansluta sig till systemet för alleuropeisk ursprungskumulation. Kommissionen välkomnar och ger sitt fulla stöd till de fyra partner (Egypten, Jordanien, Marocko och Tunisien) som ingått associeringsavtal i syfte att upprätta ett inbördes frihandelsområde (Agadir-processen) och att öppna detta område för andra partner som ingått associeringsavtal. Även andra åtgärder som syftar till regional ekonomisk integration uppmuntras. Ett antal förslag bör utarbetas under de kommande månaderna så att beslut kan fattas i Valencia (se nedan).

* Inriktning av Meda på strategiska mål: Efter en översyn av Meda-förordningen under 2000 har programplaneringen och genomförandet när det gäller Meda förbättrats kvalitativt. En större programplaneringsomgång har nyss avslutats. Enligt ländernas strategidokument och de vägledande programmen, vilka utarbetats i ett nära samarbete mellan Medelhavspartnerna och medlemsstaterna, skall Meda under perioden 2002-2006 vara inriktat på vissa prioriterade områden inom ramen för respektive associeringsavtal, inbegripet strukturanpassningsstöd. För att biståndet inom ramen för Meda skall bli ännu effektivare åtföljdes denna kvalitativa förbättring av programplaneringen av en genomgripande översyn av genomförandet. Enligt de preliminära siffrorna för Meda-betalningarna för 2001 fördubblades betalningar i förhållande till åtaganden jämfört med perioden 1995-1999 (se bilagan för närmare uppgifter). Detta beror både på den ökning av strukturanpassningsstödet som nämns ovan och ett förbättrat genomförande. Denna förbättring kommer att förstärkas ytterligare när besluten om genomförande av programmen kommer att tas på fältet och delegeras till kommissionens delegationer. Denna delegering kommer att tillämpas från och med januari 2002 när det gäller Egypten, Marocko och Tunisien. När det gäller övriga länder kommer delegeringen att ske under 2002.

* Främjande av regionalt Meda-samarbete: En betydande insats gjordes under 2001 för att öka det regionala samarbetet, genom antagandet av en finansieringsplan på 250 miljoner euro, nytt riskkapital som skall förvaltas av Europeiska investeringsbanken (EIB) (100 miljoner euro), samarbete på statistikområdet (30 miljoner euro), transportsamarbete i Europa-Medelhavsområdet och utbildning (20 miljoner euro), vattenförvaltning (40 miljoner euro), informationssamhället (20 miljoner euro), miljö (30 miljoner euro) och ungdom (10 miljoner euro). Dessa program kommer när de genomförs att skapa nätverk för informationsutbyte och utbyte av erfarenheter och ge nya möjligheter till samarbete mellan länderna i regionen.

* Upprätthållande av den politiska dialogen: Trots det svåra politiska läget i området stärktes och breddades den politiska dialogen i frågor såsom styrelseformer, mänskliga rättigheter och demokrati. Dock gjordes få framsteg när det gäller Europa-Medelhavsstadgan för fred och stabilitet.

3. Nästa steg: Främjande av partnerskapet

3.1 Politiskt och säkerhetspolitiskt partnerskap

Den pågående politiska dialogen visar att förbindelserna mellan Europa och länderna i Medelhavsområdet är väl utvecklade. I syfte att intensifiera denna process bör Tunisiens önskemål om fler möten på hög nivå för att diskutera viktiga politiska frågor, ett önskemål som välkomnades vid utrikesministermötet i Bryssel, ges en konkret uppföljning.

Rekommendation nr 1

I syfte att ytterligare stärka dialogen bör man överväga att mellan de årliga utrikesministermötena hålla möten på politisk chefstjänstemannanivå. Även om tiden ännu inte är mogen för att återuppta förhandlingar om en stadga för fred och stabilitet bör dialogen på högre tjänstemannanivå fortsätta och målet att på sikt nå en överenskommelse om en stadga bibehållas.

Under nuvarande omständigheter bör kampen mot terrorismen ha en central plats i dialogen. Samtidigt som kommissionen är medveten om de meningsskiljaktigheter som finns inom partnerskapet när det gäller definitionen av terrorism anser den att detta inte bör hindra partnerna från att finna områden inom vilka de kan samarbeta. Vid nästa tjänstemannamöte med Medelhavspartnerna i denna fråga bör man ena sig om praktiska åtgärder som kan godkännas i Valencia.

Rekommendation nr 2

Vid sitt möte i Valencia bör ministrarna enas om en rad åtgärder för att bekämpa terrorism, bl.a. främjande av undertecknandet, ratificeringen och ett smidigt genomförande av relevanta internationella instrument (särskilt FN:s säkerhetsråds resolution 1373), utarbetande av ett gemensamt synsätt vid formuleringen av FN:s allmänna internationella konvention mot terrorism och ökat samarbete för att förhindra finansiering av terrorism.

Situationen beträffande mänskliga rättigheter och demokrati i området är fortfarande oroväckande. Med undantag för Cypern och Malta kan ingen av Medelhavspartnerna uppvisa ett helt tillfredsställande resultat i detta avseende. Situationen varierar från en samarbetspartner till en annan och när det gäller en del av dem har den till och med förvärrats sedan ministermötet i Marseilles. EU har uttryckt sin oro till enskilda partner rörande t.ex. arresteringar och frihetsberövanden utan rättslig prövning, otillfredsställande behandling av fångar, oförmåga att kontrollera våld som utövas av extremistgrupper, avrättningar utan rättslig prövning, vilka genomförs av myndigheterna, tillämpning av dödsstraff, inskränkningar i yttrandefriheten och föreningsrätten och frågor rörande rättsstaten och jämställdhetsfrågor.

Kommissionen lämnade ett antal rekommendationer i detta avseende vid ministermötet i Marseilles, vilka inte har följts upp på ett tillfredsställande sätt. Kommissionen är medveten om att det rör sig om känsliga frågor, men anser att partnerskapets integritet kräver att dessa frågor tas upp vid mötet i Valencia.

Rekommendation nr 3

Ministrarna bör komma överens om att frågor rörande mänskliga rättigheter och demokrati systematiskt ska tas upp i alla kontakter mellan EU och dess partner i syfte att åstadkomma framsteg genom ett strukturerat tillvägagångssätt. Meda-anslagen bör vara närmare knutna till framsteg på dessa områden, gemensamma arbetsgrupper på detta område bör inrättas på tjänstemannanivå mellan EU och varje partnerland, samarbetspartnerna bör verka för undertecknande, ratificering och genomförande av relevanta internationella instrument och erkänna det civila samhällets roll när det gäller att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna.

3.2 Frihet, rättsliga frågor och styrelseformer

Den politiska och säkerhetspolitiska dialogen mellan partnerna avser inte endast yttre förbindelser utan kräver i allt större utsträckning även ett nära samarbete om gränsöverskridande aspekter av frågor såsom kampen mot organiserad brottslighet, illegal invandring och människohandel, förvaltning av legal invandring, behandling av invandrargrupper och behovet av ett närmare administrativt och rättsligt samarbete för att lösa dessa gemensamma problem. Händelserna den 11 september belyste på ett dramatiskt sätt hur sårbara våra samhällen är när det gäller terrordåd och vårt behov av ett nära internationellt samarbete för att bekämpa terrorismen. Våra befolkningar berörs direkt av allt detta, liksom det berör flera olika delar av förvaltningen , inbegripet de känsligaste områdena när det gäller nationell säkerhet och inre angelägenheter. Samarbete på dessa områden är inte bara ett tecken på en ny mognad och närhet i förbindelserna i Europa-Medelhavsområdet utan innebär även att det krävs nya samarbetsformer mellan förvaltningarna. EU söker utveckla ömsesidiga kommunikationskanaler som gör det möjligt för unionen att beakta både sina samarbetspartners behov och önskemål och sin egen utvecklingspolitik på områden såsom behandling av legala invandrare och av invandrargrupper inom EU och genomförandet av en strikt kontroll av illegal invandring, även från länder utanför området.

Särskilt migration och kontakter människor emellan är av central betydelse för partnerskapet. En stor andel av de invandrare som är lagligen bosatta i Europeiska unionen har sitt ursprung i Medelhavsområdet. Åtgärder som främjar social integration av dessa grupper och bekämpar rasism och främlingsfientlighet kommer att bidra till att partnerskapet utvecklas mer harmoniskt. Den geografiska närheten ock skillnaderna i välstånd mellan Europeiska unionen och dess partner har emellertid lett till illegal invandring och människohandel, vilket fått mycket negativa följder socialt och mänskligt sett. Följaktligen måste invandringsfrågan behandlas på ett samlat sätt och partnerna måste vara medvetna om orsakerna till invandringen och behovet av breda lösningar som omfattar en aktiv politik på områdena socialt och ekonomiskt samarbete, legal och illegal invandring, inbegripet det allt vanligare fenomenet med transiteringsinvandring från mer avlägsna tredjeländer.

Kommissionen kommer att tillhandahålla tekniskt bistånd till sina Medelhavspartner i syfte att förbättra informationen och statistiken som ett led i det pågående samarbetet på områdena legal invandring och bekämpning av illegal invandring. Den kommer att undersöka olika lösningar, bl.a. möjligheten av att inrätta en mekanism för regelbunden övervakning av migrationsströmmarna.

På grundval av diskussionerna under 2001 och 2002 bör partnerna vid mötet i Valencia kunna enas om en allmän ram för samarbete på de ovannämnda områdena. Om de uppnår enighet är kommissionen redo att inleda ett regionalt program under 2002 för att främja frihet, rättsliga frågor och goda styrelseformer och hjälpa partnerna att samarbeta på dessa områden. Detta program bör underlätta dialogen och identifiera åtgärder som partnerna kan besluta att genomföra på nationell eller subregional nivå. EU är beredd att genom Meda-programmet tillhandahålla ekonomiskt stöd för tekniskt bistånd och utbildning för att hjälpa sina partner att hantera dessa viktiga frågor och på så sätt utveckla långsiktiga arbetsrelationer mellan experter och förvaltningar i syfte att uppnå stabilitet när det gäller rättsliga frågor och frihet i hela området.

Rekommendation nr 4

Partnerna bör slutföra diskussionerna och enas om en allmän ram för ett regionalt Europa-Medelhavsprogram för att främja frihet, rättsliga frågor och goda styrelseformer, vilken kan antas vid mötet i Valencia.

3.3 Socialt, kulturellt och mänskligt partnerskap

I jämförelse med Europeiska unionens andra regionala, eller till och med bilaterala, yttre förbindelser, skiljer sig Europa-Medelhavspartnerskapet från dessa genom sina mänskliga, sociala och kulturella delar, vilka gör partnerskapet unikt såtillvida att det omfattar mer än de mer vanliga politiska och ekonomiska aspekterna. Redan 1995 enade sig alla 27 partner i Barcelonaförklaringen om att "dialog mellan och respekt för olika kulturer och religioner är en nödvändig förutsättning för ett närmande mellan folken". Det är i överensstämmelse med detta som kommissionen har inlett fler än 400 projekt under de senaste tre åren på områden såsom skydd av vårt gemensamma kulturarv, audiovisuella projekt (distribution av filmer från Europa-Medelhavsområdet, produktion av dokumentärfilm; skydd av arkiv osv.), ungdomsutbyte, m.m. Under det senaste året har konferenser om alltifrån audiovisuell politik (Rabat i september 2000) till mänskliga rättigheter (Uppsala i april 2001) och rättsligt samarbete (Galatasaray i oktober 2001) finansierats inom ramen för Meda-programmet. I mars 2002 kommer kommissionen att arrangera ett viktigt initiativ i Bryssel i syfte att främja ömsesidig förståelse och dialog mellan kulturer och religioner.

Nu måste man bygga vidare på dessa betydande erfarenheter och informera allmänheten om åtgärderna och uppmuntra den att delta i dem. Med hänsyn till att direktkontakten mellan människor blivit allt viktigare efter händelserna den 11 september och till FN:s globala dagordning för dialog mellan kulturer avser kommissionen att inleda en rad nya initiativ på dessa områden (se nedan).

a) Dialog mellan kulturer

Vid utrikesministermötet i Bryssel enades man om att sträva efter att fördjupa dialogen mellan kulturer, särskilt när det gäller ungdom, utbildning och media. Kommissionen välkomnar det spanska ordförandeskapets arbete, i nära samarbete med Sverige, för att sammanställa en förteckning över befintliga och nya åtgärder som vidtas av EU och av medlemsstaterna på detta område. Händelserna den 11 september gör att man måste främja en aktiv dialog mellan kulturerna inom Europa-Medelhavspartnerskapet. Definitionsmässigt bör dessa åtgärder omfatta samtliga partner och nå ut till en så stor del av samhället som möjligt.

Det behövs en ny metod för att främja den kulturella dialogen och kulturutbytet i Medelhavsområdet. Erfarenheterna visar att program som förvaltas centralt inte alltid är tillräckligt flexibla och effektiva för att möjliggöra ett dynamiskt och ändamålsenligt utbyte. Budgetbegränsningar gör att man måste finna sätt att få mesta möjliga nytta av begränsade ekonomiska resurser. Asien-Europastiftelsen kan tjäna som en god förebild för ett nytt tillvägagångssätt. På grundval av erfarenheterna från inrättandet av denna stiftelse föreslår kommissionen att man inrättar en ny Europa-Medelhavsstiftelse i syfte att främja en dialog om kulturer. Denna stiftelse skulle finansieras med ett bidrag på 1 miljon euro vardera från medlemsstaterna och kommissionen och ett frivilligt bidrag från varje Medelhavspartner. Den skulle ha till syfte att främja en ökad ömsesidig förståelse i området genom intellektuellt och kulturellt utbyte och direktkontakter mellan människor. Den skulle samarbeta med andra institutioner med liknande inriktning och med enheter inom den privata sektorn.

Kommissionen kommer även att fortsätta att främja åtgärderna inom ramen för de befintliga, och framgångsrika, programmen för kulturell dialog, nämligen Euromed Heritage och Euromed-Audio-visual, genom nya förslagsinfordringar vid lämplig tidpunkt i enlighet med det regionala vägledande programmet för 2002-2004. Kommissionen undersöker även hur man bäst kan använda de nuvarande programmen Kultur 2000 och Media Plus och andra särskilda åtgärder för att främja en dialog mellan kulturer.

Inom ramen för denna breda strategi kommer kommissionen även att undersöka möjligheten av att inleda ytterligare initiativ som har till syfte att främja ömsesidig förståelse.

b) Ungdom, utbildning och media

* Utbildning: Utbildning är av avgörande betydelse för att främja tolerans och ömsesidig respekt mellan folken. Kommissionen föreslår därför två nya initiativ på detta område.

- Utvidgning av Tempus: Med hänsyn till den högre utbildningens betydelse när det gäller åsiktsutbyte och det ömsesidiga berikande som erfarenhetsutbyte kan leda till har kommissionen beslutat att föreslå en utvidgning av det mycket framgångsrika programmet för högre utbildning Tempus till att omfatta även de Medelhavspartner som inte är kandidatländer. Tempus kommer att leda till en ökning av antalet kontakter mellan personal och studenter på högskolor och främja en överföring av goda europeiska erfarenheter när det gäller akademiskt innehåll och ekonomisk förvaltning av utbildning på högskolenivå. Genom Tempus kommer EU att ge ett intellektuellt och ekonomiskt bidrag till utarbetandet av nya kursplaner, skapandet av ett bredare nationellt utbildningsutbud som är anpassat till dagens krav och förbättringar av förvaltningen av högskolor. Deltagande i Tempus kommer att vidga vyerna för studenter och lärare på båda sidor av Medelhavet och de nya nätverk och förbindelser som detta deltagande kommer att leda till kommer att främja den ömsesidiga förståelsen.

- Tillträde till Netdays och eSchola: Eftersom skolorna utgör det första ledet i utbildningsprocessen är de av avgörande betydelse för att skapa ömsesidig förståelse och tolerans mellan kulturer. Kommissionen håller på att undersöka möjligheterna av att öppna sina åtgärder inom ramen för Netdays och eSchola på detta område för partnerländerna i Medelhavsområdet. Dessa båda program har till syfte att stödja användningen av ny teknik för att främja åtgärder såsom partnersamverkan och gemensamma projekt mellan skolor samt lärarutbyte. Inom ramen för dessa program används kulturella multimedier som ett pedagogiskt verktyg för att utbyta erfarenheter om utbildning och för att skapa kulturella nätverk.

* Ungdom: Euromed Youth har till syfte att underlätta unga människors sociala och ekonomiska integration och att öka den ömsesidiga förståelsen, respekten och toleransen. Detta program är till stor del decentraliserat och genomförs i form av småskaliga åtgärder på gräsrotsnivå och omfattar allt från ungdomsutbyte till utbildningsseminarier. Med utgångspunkt i sina erfarenheter från finansieringen av fler än 200 projekt i Medelhavsområdet har kommissionen nu beslutat att genomföra en betydande rationalisering av programmet för att göra det synligare och effektivare. I nästa etapp bör de nationella kontaktpunkterna spela en större roll.

* Media: Europa-Medelhavspartnerskapet har låg synlighet och kunskaperna om det är otillräckliga, även hos medierna. Detta innebär att det värde partnerskapet har i och med att det utgör en unik ram för dialog och diskussioner mellan partnerna antingen inte känns till (av allmänheten) eller underskattas (av de viktigaste aktörerna). Kommissionen planerar därför att införa ett program om information och kommunikation för att göra partnerskapet synligare. Detta program kommer att omfatta både åtgärder som riktar sig till alla partnerna i allmänhet och särskilda åtgärder som riktar sig till enskilda partner. Programmet har i första hand till syfte att informera allmänheten om den filosofi som ligger till grund för partnerskapet samt de konkreta resultat som det lett till. Det kommer att omfatta mer än vanliga informationsåtgärder och framställa partnerskapet som ett redskap för att främja en dialog mellan kulturer. För att man ska nå ut till den breda allmänheten med denna information krävs ett närmare samarbete med medierna (TV och tidningar).

Rekommendation nr 5

Vid sitt möte i Valencia bör ministrarna enas om att inrätta en Europa-Medelhavsstiftelse. Denna stiftelse ska ha till syfte att främja en dialog mellan kulturer i Europa-Medelhavsområdet och finansieras med bidrag från medlemsstaterna, kommissionen och Medelhavspartnerna. Ministrarna bör även enas om att så snart som möjligt anta förslag om Medelhavspartnernas deltagande i Tempus-programmet. Förberedelserna inför deltagandet bör inledas under 2002 för att den första förslagsinfordran i slutet av 2002 ska kunna genomföras med framgång.

c) Den sociala dimensionen

Mot bakgrund av diskussionerna vid utrikesministrarnas möte i Bryssel vid vilket man underströk betydelsen av partnerskapets sociala dimension, föreslår kommissionen ytterligare två nya initiativ.

* Yrkesinriktad utbildning: Den demografiska strukturen hos de flesta Medelhavspartnerna innebär att det kommer att ställas stora krav när det gäller att skapa arbetstillfällen och att hantera arbetsmarknadsfrågor under det kommande årtiondet. Detta demografiska tryck gör att det är nödvändigt att reformera utbildningssystemet och arbetsmarknadssystemet och de flesta partnerna håller för närvarande på att se över sin nationella politik på dessa områden. Kommissionen håller med hjälp av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen på att utarbeta både regionala och nationella program som har till syfte att stödja beslutsfattare vid utarbetandet och genomförandet av reformer och av socialt väl avvägda instrument som är anpassade till sysselsättningssituationen. Dessa åtgärder kommer att vara inriktade på yrkesutbildningens kvalitet och relevans samt på anpassning av utbildningsutbudet till arbetsmarknadens behov, innovativa finansieringsmekanismer på utbildningsområdet, yrkesbehörighets- och utbildningsnormer och fastställande av förhållandet mellan yrkesutbildnings-, sysselsättnings- och arbetsmarknadsåtgärder. I detta sammanhang kan det vara motiverat att anknyta till EU:s egna erfarenheter när det gäller att främja anställbarhet, särskilt erfarenheterna från Europeiska sysselsättningsstrategin och Europeiska socialfonden.

* Förbättrade möjligheter för kvinnorna i det ekonomiska livet. Såsom fastställs i Barcelonaförklaringen spelar kvinnorna en viktig roll i det ekonomiska och sociala livet och i skapandet av arbetstillfällen och bör därför stödjas och uppmuntras att öka sitt deltagande. Med utgångspunkt i resultaten från ett regionalt forum om kvinnornas roll i den ekonomiska utvecklingen (Bryssel i juli 2001) avser kommissionen att inleda ett regionalt program som har till syfte att förbättra kvinnornas möjligheter genom åtgärder för att främja förmågan och medvetenheten (inbegripet utveckling av instrument för att övervaka kvinnornas aktiva deltagande i det ekonomiska livet genom att skapa ramar för utbyte av bra lösningar och genom att utveckla nationella handlingsplaner. EU:s insatser för att främja jämställdhet mellan män och kvinnor och att införliva jämställdhetsperspektivet kan tjäna som exempel i detta sammanhang. Tyngdpunkten kommer att ligga på följande:

- Kvinnors tillträde till och deltagande på arbetsmarknaden, särskilt genom stöd till reform av lagstiftningen och understödjande av utarbetandet av en aktiv yrkesutbildnings- och arbetsmarknadspolitik.

- Främjande av kvinnornas roll i affärslivet, särskilt genom upprättande av nätverk för affärs- och yrkeskvinnor och förbättrat tillträde för kvinnor till finansiella instrument.

3.4 Ekonomiskt och finansiellt partnerskap

Genom ingåendet av elva associeringsavtal inleds ett nytt kapitel i förbindelserna i Europa-Medelhavsområdet. Nästan alla samarbetspartner har nu påbörjat en process för att avveckla tullar och gradvis upprätta ett frihandelsområde med EU. Det finns även viktiga initiativ såsom Agadir-processen som har till syfte att upprätta ett syd-syd-frihandelsområde, vilket kommer att öka betydelsen av frihandelsområdet i Europa-Medelhavsområdet. Ingåendet, eller möjligheterna till ingående, av associeringsavtal med Europeiska unionen har varit en viktig utlösande faktor för ekonomiska förändringar i området. Den utökade utrikeshandeln, särskilt med EU som viktigaste handelspartner, har främjat den ekonomiska övergången och ökat medvetenheten om behovet av politiska och strukturella reformer i området.

De flesta partnerna har inlett betydande och ambitiösa reformer under det senaste årtiondet, även om resultaten härav ännu så länge är blandade. Den ekonomiska moderniseringen måste hålla takten eller till och med påskyndas om det ska vara möjligt att nå de förväntade resultaten när det gäller ekonomisk tillväxt och ökad konkurrenskraft för industrin. För att dessa länder ska kunna öka sin konkurrenskraft är det viktigt att de förstärker sin forsknings- och utvecklingskapacitet. Länderna i Medelhavsområdet står inför betydande problem under de kommande åren. Sysselsättningen kommer att bli en huvudfråga, eftersom det enligt en färsk rapport [2] behövs fler än 45 miljoner nya arbetstillfällen i området under det kommande årtiondet enbart för att bibehålla sysselsättningen på nuvarande nivåer. De utländska och inhemska investeringarna måste öka väsentligt för att det ska bli möjligt att uppfylla målen när det gäller tillväxt och ekonomins modernisering. Dessutom måste och institutioner och regelverk anpassas ytterligare för att man ska kunna skapa förutsättningar för en hållbar utveckling av ekonomierna i Medelhavsområdet. Dessa långsiktiga problem måste angripas vid en tidpunkt då de ekonomiska prognoserna på kort sikt både för världsekonomin och för EU är osäkra. Alla länder i området befarar att händelserna den 11 september kommer att få negativa verkningar, särskilt för investeringar och turism.

[2] FEMISE:s rapport från september 2001, sid. 12.

Alla dessa faktorer förstärker behovet av att intensifiera ansträngningarna för att utnyttja den ekonomiska potential som Europa-Medelhavspartnerskapet erbjuder. Beslut måste fattas inom följande områden:

i) Fortsatt utveckling av handelsintegrationen syd-syd.

ii) Förberedande av frihandel för tjänster.

iii) Förbättrat marknadstillträde på jordbruksområdet.

iv) Utbyggnad och sammanlänkning av infrastruktur.

v) Harmonisering av politik och regelverk/från frihandel till inre marknad.

vi) Hållbar utveckling med en hög miljöskyddsnivå.

vii) Finansiella instrument.

i) Ökning av syd-syd-handel och främjande av ekonomisk integration

Det är önskvärt att den nord-syd-frihandel som överenskommits i varje associeringsavtal kompletteras med frihandel mellan länderna i området. Detta skulle bidra till att locka investeringar till området, att undvika marknadsfragmentering och att underlätta ekonomisk specialisering och diversifiering. EU stödjer aktivt en utveckling mot frihandel och ökat ekonomiskt utbyte mellan dess Medelhavspartner. I detta sammanhang står kommissionen redo att reagera på utvecklingen i området och den kommer när så är lämpligt att överväga att anpassa sitt tillvägagångssätt för att ta hänsyn till varje enskild partners förmåga att gå vidare i partnerskapet. Kommissionen välkomnar särskilt det initiativ som dessa partner tog i Agadir i maj 2001 i syfte att nå en överenskommelse om inbördes frihandel och att utöka denna process till andra länder som ingått associeringsavtal med EU. Kommissionen har erbjudit sig att lämna tekniskt bistånd, på grundval av sina inhemska erfarenheter, på områden såsom harmonisering av ursprungsregler, tullförfaranden och när det gäller att se till att Agadir-processen uppfyller miljöskyddskraven.

Rekommendation nr 6

I överensstämmelse med de förslag som utrikesministrarna i Europa-Medelhavsområdet ska behandla vid sitt möte i Toledo i mars 2002 bör EU ge ett starkt politiskt stöd till initiativ för regional integration såsom Agadir-förklaringen, som är ett centralt initiativ, för att främja en ökning av syd-syd-handeln och ekonomisk integration. EU bör bekräfta att den är beredd att hjälpa sina partner att ingå ett inbördes frihandelsavtal och detta om möjligt under första halvåret 2002. Samtidigt bör EU understryka att det även är viktigt att liberaliseringen av den multilaterala handeln inom ramen för WTO fortsätter.

En viktig förutsättning för att uppnå ytterligare ekonomisk integration är att det blir enklare att använda underleverantörer och att tillverknings- och bearbetningsindustrin använder så kostnadseffektiva insatsvaror som möjligt. Handeln och det industriella samarbetet mellan Europa (även EFTA-länderna och länderna i Östeuropa) och Medelhavspartnerna skulle främjas väsentligt om man tillämpade ursprungskumulation och om Medelhavspartnerna deltog i systemet för alleuropeisk ursprungskumulation. Ett deltagande i systemet för alleuropeisk ursprungskumulation skulle göra att varor som tillverkats med insatsvaror från olika delar av området skulle kunna få förmånstillträde till gemenskapens marknad inom ramen för associeringsavtalen. Detta skulle leda till nya handels- och investeringsmöjligheter skulle även kunna få mycket positiva verkningar för den ekonomiska utvecklingen och när det gäller att locka europeiska och andra utländska investeringar till området.

I den rapport som Europa-Medelhavsarbetsgruppen för ursprungsregler överlämnade den 20 december 2001 till handelsministrarna i Europa-Medelhavsområdet och som kommer att behandlas på handelsministrarnas möte den 19 mars 2002 dras slutsatsen att det är tekniskt möjligt att utvidga systemet för alleuropeisk ursprungskumulation till att omfatta även Medelhavspartnerna. En sådan utvidgning förutsätter bl.a. följande:

* Samtycke från alla länder som för närvarande deltar i det alleuropeiska systemet,

* Nödvändiga ändringar av protokollen till avtalen.

* Skyldighet att ingå frihandelsavtal som innehåller identiska ursprungsregler för att möjliggöra tillämpning av systemet för alleuropeisk diagonal ursprungs-kumulation.

Rekommendation nr 7

Vid sitt möte i Valencia bör utrikesministrarna godkänna handelsministrarnas beslut om att utvidga systemet för alleuropeisk ursprungskumulation till att omfatta även Medelhavspartnerna. Kommissionen kommer att föreslå att man vidtar de härför nödvändiga tekniska ändringarna av de ursprungsprotokoll som ingåtts med de länder som ingår i systemet för alleuropeisk ursprungskumulation och av Europa-Medelhavsassocieringsavtalen. Så snart alla partner samtyckt till ändringarna bör dessa antas så snart som möjligt. Kommissionen kommer vid behov att tillhandahålla tekniskt bistånd i syfte att underlätta Medelhavspartnernas deltagande i systemet.

ii) Främjande av frihandel för tjänster

I moderna ekonomier utgör tjänstesektorn en viktig källa till tillväxt och arbetstillfällen. Åtgärder för att liberalisera det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster och etableringsrätten kan bidra positivt till den ekonomiska utvecklingen. Tjänster spelar även en viktig roll när det gäller att modernisera tillverkningsindustrin och att öka dess konkurrenskraft. En Europa-Medelhavsarbetsgrupp för tjänster har inrättas och inom denna har man diskuterat liberalisering av ett antal tjänstesektorer, både bilateralt inom ramen för associeringsavtalen och multilateralt inom ramen för Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). Både EU och dess partner i Medelhavsområdet anser att den fulltecknade dagordning som fastställdes i Doha gör att man först måste ena sig om nya multilaterala medgivanden för att därefter inleda förhandlingar om förmånsordningar inom ramen för associeringsavtalen. Medelhavspartnerna och kommissionen bör även identifiera behoven av tekniskt bistånd, särskilt på området antagande och harmonisering av regelverken.

Rekommendation nr 8

I enlighet med de olika associeringsavtalen bör ministrarna vid sitt möte i Valencia godkänna besluten om vilka områden som ska prioriteras i de bilaterala förhandlingarna om liberalisering av tjänstehandeln med Medelhavspartnerna, med hänsyn tagen till de framsteg som görs inom ramen för den multilaterala förhandlingsrunda som inleddes i Doha.

iii) Förbättrat marknadstillträde på jordbruksområdet

Den ministerförklaring om inledandet av en ny multilateral förhandlingsrunda som antogs i Doha ger uttryck för Europeiska unionens vilja att medverka i en betydande liberalisering av handeln med jordbruksprodukter. En ökad gradvis liberalisering av handeln med jordbruksprodukter kommer att utgöra en viktig punkt på dagordningen i förhandlingarna om det frihandelsområde i Europa-Medelhavsområdet som föreskrivs i associeringsavtalen. Genom den översynsklausul som föreskrivs i varje associeringsavtal möjliggörs en fördjupning av liberaliseringen på jordbruksområdet. I detta sammanhang överenskoms år 2000 en översyn av medgivandena på jordbruksområdet med Tunisien. Förhandlingar pågår med Israel och Marocko. Samma process bör inledas med Jordanien så snart associeringsavtalet med detta land ratificerats samt med den palestinska myndigheten. I enlighet med Marseillesmeddelandet bör kommissionen således fortsätta att undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att ytterligare gradvis liberalisera handeln med jordbruksprodukter på ett sätt som är förenligt med de mål om ömsesidig täckning som anges i associeringsavtalen och med EU:s mål på området hållbar utveckling.

Rekommendation nr 9

Vid sitt möte bör ministrarna i Europa-Medelhavsområdet begära att kommissionen undersöker möjligheterna till ytterligare ömsesidig liberalisering av handeln med jordbruksprodukter i överensstämmelse med bestämmelserna i associeringsavtalen och, mot bakgrund av de framsteg som nyligen gjorts multilateralt, med förnyad energi.

iv) Underlättande av investeringar i och sammanlänkning av infrastruktur samt utveckling av de därmed sammanhängande regelverken

För att partnerna till fullo ska kunna utnyttja de möjligheter som frihandelsområdet i Europa-Medelhavsområdet erbjuder måste de modernisera och sammanlänka den viktigaste infrastrukturen såsom transport, telekommunikation och energi, både regionalt och med motsvarande europeiska nät.

På området transportinfrastruktur, för vilket kommissionen anger sina riktlinjer i en vitbok, behöver man i första hand planera prioriterad infrastruktur tillsammans med Medelhavspartnerna och säkerställa att denna sammanlänkas med de transeuropeiska näten. Prioriteringarna bör fastställas på grundval av befintliga allmänna och särskilda genomförbarhetsstudier. Ett sådant tillvägagångssätt skulle underlätta anskaffningen av kapital både från offentliga och från privata källor. Utvecklingen av sjötransport bör prioriteras, varvid de viktigaste Medelhavshamnarna bör sammanlänkas genom "sjömotorvägar". Sjötransporter på korta distanser är särskilt viktig i Medelhavet på grund av de korta avstånden och eftersom det i många fall saknas en landväg. Sjötransporter på korta distanser ingår även som en integrerad del i multimodala transportkedjor (väg- och sjötransport eller järnvägs- och sjötransport). Det kommer att bli nödvändigt att vidta tekniska (optimering av lastenheter och modernisering av fartygsflottan) och administrativa åtgärder (särskilt förenkling av administrativa formaliteter och tullformaliteter) samt att vidta åtgärder på lagstiftningsområdet (t.ex. om öppenhet och insyn i och icke-diskriminerande tillträde till hamntjänster). Dessutom bör ett multimodalt luft- och sjötransportsystem utvecklas. Detta kan kompletteras med landförbindelser, vilket kan bidra till utvecklingen av syd-syd-handeln. I detta sammanhang kommer multimodala plattformar (förbindelser mellan hamnar och flygplatser och deras uppland) att spela en viktig roll.

Även på området energiinfrastruktur kommer det att vara viktigt att se till att det finns lämplig och effektiv infrastruktur, inte bara för att underlätta en smidig ekonomisk utveckling, utan även för att, såsom anges i kommissionens grönbok, säkerställa försörjningstryggheten. I detta sammanhang bör man identifiera prioriterade projekt som kan främja Medelhavspartnernas inbördes förbindelser (syd-syd) och en sammanlänkning med de transeuropeiska näten (nord-syd). Ett särskilt exempel på detta tillvägagångssätt utgörs av gasrörledningen från Algeriet till Spanien och Frankrike.

Förutom utarbetandet av dessa strategier bör åtgärder även vidtas på följande områden:

* Sjöfartssäkerhet. Utvidgning av Erika I och II-paketen i samband med kommissionens planerade åtgärdspaket rörande passagerarfartyg.

* Luftfarts- och flygplatssäkerhet. Åtgärderna bör inriktas på en utveckling av regelverket och de finansiella ramarna.

Rekommendation nr 10

Vid sitt möte bör utrikesministrarna i Europa-Medelhavsområdet stödja utarbetandet av hållbara regionala strategier för att sammanlänka viktig infrastruktur, inbegripet forskningsinfrastruktur, och vid behov även ansluta dem till europeiska nät. De bör uppmuntra finansiella institut, inbegripet Europeiska investeringsbanken (EIB) och Världsbanken, att aktivt delta i utarbetandet av dessa strategier i syfte att finansiera deras genomförande, där så är möjligt med deltagande av den privata sektorn. Ministrarna bör även främja en harmonisering av regelverken genom en politisk dialog.

v) Harmonisering av politik och regelverk/från frihandel till inre marknad

De möjligheter som upprättandet av ett frihandelsområde erbjuder kan endast utvecklas till fullo om de åtföljs av stödjande åtgärder på områden såsom harmonisering av normer och tekniska föreskrifter, miljö och sanitära och fytosanitära föreskrifter. Det kommer även att bli nödvändigt att överväga ökad harmonisering av lagstiftningen på andra områden. Andra åtgärder, såsom forskning och utveckling, som har verkningar inom flera områden bör integreras ytterligare. Åtgärder av detta slag på dessa områden kan bana väg för upprättandet av en inre marknad i Europa-Medelhavsområdet. Vid sin kommande konferens bör industriministrarna i Europa-Medelhavsområdet komma att lämna förslag till lämpliga reformer i syfte att gradvis införa en inre marknad i Europa-Medelhavsområdet.

Vidare kommer fördelarna med ett frihandelsområde i Europa-Medelhavsområdet endast att kunna tas tillvara om Medelhavspartnerna fortsätter sina insatser för att förbättra förutsättningarna för att attrahera investeringar, inbegripet utländska investeringar, och för att bidra till att skapa och utveckla företag.

Rekommendation nr 11

Medelhavspartnerna bör till fullo utnyttja de olika stödinstrument de har till sitt förfogande, inbegripet stöd inom ramen för Meda-programmet, för att fortsätta att förbättra villkoren för företagande. Framförallt bör de delta aktivt i programmet för skapande av en inre marknad i Europa-Medelhavsområdet.

vi) Hållbar utveckling med en hög miljöskyddsnivå

Målet att skapa ett område med delat välstånd genom en hållbar och balanserad utveckling, både ekonomiskt och socialt, bör innebära att miljöskyddet säkerställs vid upprättandet av ett frihandelsområde. Detta kan uppnås genom en lämplig politik och antagandet av lämpliga instrument, vilka utarbetats mot bakgrund av den konsekvensbedömning från hållbarhetssynpunkt som snart kommer att genomföras. Syftet med denna bedömning är att man ska få fram oberoende rekommendationer om hur den regionala och nationella politiken bäst kan utformas för att man ska kunna nå så bra resultat som möjligt, inte bara när det gäller liberalisering och ekonomisk tillväxt utan även när det gäller andra faktorer som ligger till grund för en hållbar utveckling.

Mer allmänt kan det sägas att allteftersom det ekonomiska och finansiella partnerskapet utvecklas ökar även behovet av att utarbeta strategier för miljöintegration när det gäller olika prioriterade sektorer i syfte att säkerställa en hållbar utveckling. Sådana strategier kan utarbetas på grundval av EU:s erfarenheter, men ansvaret för utarbetandet bör ligga hos respektive sektor. Det skulle utgöra ett värdefullt bidrag till förberedelserna inför toppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg i augusti 2002 om partnerskapet kunde förbinda sig att integrera miljöskyddet.

På det praktiska planet avser kommissionen att låta Medelhavspartnerna delta i utarbetandet och genomförandet av de temainriktade strategier som föreslås inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet och som är av ömsesidigt intresse. Självklara exempel härpå är havs- och markstrategierna.

Nästa konferens mellan miljöministrarna i Europa-Medelhavsområdet kommer att äga rum i Aten i juli 2002. Vid detta möte ges möjlighet att utarbeta en ram för miljöintegrationsprocessen, vilken därefter kan framläggs för utrikesministrarna vid ett senare möte. Miljöministrarna kommer vid sitt möte att gå igenom vilka framsteg som gjorts när det gäller att genomföra miljöhandlingsprogrammet för prioriterade åtgärder på kort och medellång sikt (SMAP) och att försöka finna sätt förstärka den tekniska och institutionella kapaciteten i området. Konferensen kan även omfatta ett åsiktsutbyte om klimatförändringar.

Rekommendation nr 12

Vid sitt möte i Valencia bör miljöministrarna i Europa-Medelhavsområdet förorda utarbetandet av strategier för miljöintegration inom partnerskapets olika prioriterade sektorer i syfte att främja en hållbar utveckling och de bör även uppmuntra miljöministrarna i Europa-Medelhavsområdet att vid sin konferens i Aten utarbeta en ram för denna process. Regionala miljöskyddsåtgärder som redan inletts på regional nivå inom ramen för miljöhandlingsprogrammet för prioriterade åtgärder på kort och medellång sikt (SMAP) bör fullföljas och ges ökad inriktning på uppbyggnad av teknisk och institutionell kapacitet. Dessutom bör SMAP ges ökad betydelse i samarbetet på nationell nivå.

vii) Finansiella instrument

Kommissionen kommer att fortsätta att vidta åtgärder för att säkerställa ett snabbt och effektivt tillhandahållande av ekonomiska bistånd inom ramen för Meda-programmet.

I syfte att öka utbudet av finansiella instrument i området har Europeiska rådet uppmanat kommissionen och rådet att undersöka möjligheterna av att upprätta en utvecklingsbank för Europa-Medelhavsområdet. Det är tydligt att det råder brist på finansiella intermediärer och att det saknas effektivitet och konkurrens inom den lokala banksektorn. Kapitalmarknaderna är underutvecklade i de flesta länderna i området och de erbjuder inte heller någon verklig lösning på problemet med bristande tillgång på bankmedel för utlåning på lång sikt. Under dessa omständigheter kan en ny lånemöjlighet eller upprättandet av en ny europeisk eller internationell utvecklingsbank, alternativt en omdaning av befintliga institutioner såsom EIB (Europeiska investeringsbanken), vara en viktig katalysator för ett uppsving i den ekonomiska utvecklingen. Kommissionen kommer inom kort att framlägga ett meddelande om dessa frågor.

Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB) för att skapa investeringsmöjligheter. Den nya möjligheten att låna riskkapital inom ramen för Meda bör ge ytterligare stimulans till investeringar i området.

Rekommendation nr 13

I ett meddelande som kommissionen inom kort avser att lägga fram kommer den att rekommendera att det inrättats en ny lånemöjlighet eller en ny europeisk/internationell bank.

4. Det civila samhället och Partnerskapet

Sedan 1995 har sex forum om det civila samhället i Europa-Medelhavsområdet ägt rum (Barcelona 1995, Malta och Neapel 1997; Stuttgart 1999, Marseilles 2000 och Bryssel 2001). Genom dessa forum har aktörerna i det civila samhället i Europa-Medelhavsområdet försökt att strukturera sin dialog såväl med kommissionen som med alla andra aktörer i partnerskapet. Europeiska kommissionen har stött dessa forum från första början. Det civila samhället i Europa-Medelhavsområdet har varit mycket delaktigt i förberedelserna och genomförandet av de regionala programmen. Det civila samhället kan delta i sektorsvisa forum för miljö, energi, transport, industriellt samarbete osv. och i program som det direkt gynnas av, såsom program om informationssamhället, kulturarvet, audiovisuellt samarbete, ungdom och miljö.

Även flera nätverk av ekonomiska aktörer (handelskammare, arbetsgivarföreningar, institut för handelsfrämjande, handelsmässor osv.) som har bidragit till att strukturera det civila samhället och öka medvetenheten bland Medelhavspartnerna har finansierats genom Meda-programmet. För närvarande finansieras två projekt rörande rådgivande organ i ekonomiska och sociala frågor i Europa-Medelhavsområdet genom Meda. Dessutom kan stöd till upprättandet av andra nät inom det civila samhället (lokala enheter, institut för forskning om partnerskapets sociala och kulturella aspekter) komma att undersökas inom den närmaste framtiden, beroende på om medel finns tillgängliga.

De allmänna forumen om det civila samhället tjänar troligtvis främst till att medvetandegöra allmänheten och öka synligheten, under det att det nog snarare är genom specialorganisationers och icke-statliga organisationers deltagande i Europa-Medelhavsforumen för olika sektorer som det civila samhället i praktiken kan få det största inflytandet på partnerskapets utveckling. Kommissionen kommer tillsammans med företrädare för det civila samhället att noga undersöka vilka sätt som är de mest kostnadseffektiva när det gäller att stödja det civila samhällets framtida deltagande i partnerskapet. På grundval av aktuella exempel på bra lösningar kommer kommissionen även att rekommendera sätt att få det civila samhället att delta i ett tidigt skede av den politiska dialogen i syfte att se till att dess bidrag beaktas i tillräcklig utsträckning vid ministermötena inom ramen för partnerskapet.

Rekommendation nr 14

Ministrarna bör enas om att föreslå en undersökning för att fastställa det mest kostnadseffektiva sättet att stödja och säkerställa ett ökat deltagande, på ett så tidigt stadium som möjligt, från det civila samhällets sida i utvecklingen av partnerskapet.

5. Institutionella frågor

Ända från början har Barcelonaprocessen kännetecknats av en hög mötesfrekvens, vilket bidragit till att skapa kontakter och förståelse. Ett av särdragen i denna process, och även dess styrka, har varit dess bredd i och med att processen för samman alla tjugosju partner i ett samarbete på regional nivå. Det är viktigt att denna bredd bibehålls i framtiden. EU:s bilaterala förbindelser med varje land kommer att breddas och fördjupas i takt med att allt fler associeringsavtal träder i kraft, men det kommer ändå att finnas ett behov av en regional dialog. Allteftersom förbindelserna utvecklas bör dialogen utvidgas till att utöver de utrikespolitiska frågorna även omfatta en rad frågor inom en rad sektorsvisa frågor.

Frågan om samägande av processen tas ibland upp med förslag till gemensamt ordförandeskap vid möten, gemensamt beslutsfattande osv. Den nuvarande situationen återspeglar de skillnader som råder i förbindelserna mellan partnerna. EU har interna mekanismer för samordning av ståndpunkter och talar med en stämma, under det att skillnaderna mellan Medelhavspartnerna hittills har hindrat dem från att utveckla liknande samordningsmekanismer. Om inte denna situation förändras är det svårt att se hur ett gemensamt ordförandeskap skulle kunna fungera i praktiken. Vissa framsteg har dock gjorts nyligen i form av gemensamt utarbetande av dagordningar för möten på högre tjänstemannanivå och möten i Europa-Medelhavskommittén. Även det första mötet inom ramen för den förstärkta ekonomiska dialogen visade att det finns möjligheter till samägande av processen. Dessutom är Agadir-initiativet till stor del präglat av Barcelonaprocessens anda och är ett exempel på att partnerna kan använda processen för att öka det inbördes samarbetet.

Icke desto mindre borde ett antal praktiska åtgärder vidtas för att förbättra de nuvarande samarbetsförfarandena.

Rekommendation nr 15

* Medlemsstaterna bör försöka finna metoder för att påskynda ratificeringsförfarandena för associeringsavtalen för det ska vara möjligt att avsluta ratificeringen inom en tvåårsperiod.

* Europa-Medelhavskommitténs roll som partnerskapets styrkommitté bör förstärkas. Allteftersom partnerskapet utvecklas under associeringsprocessens gång bör kommittén i allt större utsträckning inrikta sig på frågor med anknytning till gemenskapens regelverk. För att stärka känslan av samägande av processen bör dessutom dagordningarna för mötena alltid fastställas gemensamt av EU och dess partner.

* Dialogen om den ekonomiska politiken bör förstärkas både bilateralt och regionalt. På den regionala nivån bör diskussionerna i stället för att gälla allmänna ekonomiska frågor i ökad utsträckning inriktas på temainriktade frågor och inbegripa ett utbyte av bra lösningar och granskningar av strategier genom en grupp av experter (peer review"). Temat för nästa seminarium "Tillväxt och sysselsättning" bör användas för att utarbeta ett nytt tillvägagångssätt för att främja regionalt samarbete, vilket består i att experter förs samman för att utbyta erfarenheter och kunnande och sprida kunskaper om bra lösningar på detta område.

6. SLUTSATSER

Ministermötet i Valencia äger rum vid en avgörande tidpunkt i Europa-Medelhavsförbindelserna. Strax innan det ska fattas beslut om nästa utvidgning av unionen och i efterdyningarna av händelserna den 11 september 2001 och den oro dessa gett upphov till är det nödvändigt att partnerna ger en klar politisk signal om sitt ömsesidiga engagemang för skapandet av ett område med stabilitet och välstånd genom en fördjupning och förstärkning av det partnerskap som inleddes i Barcelona 1995.

Det faktum att de politiska förbindelserna upprätthållits trots de fortsatta spänningarna i området visar att de politiska ramar som upprättades i Barcelona är varaktiga och slitstarka. Processen med att upprätta frihandel mellan EU och dess Medelhavspartner är nu oåterkallelig och Medelhavspartnerna har själva tagit ett viktigt initiativ till ett inbördes frihandelsområde. Merparten av parterna har påbörjat de ekonomiska reformer som är nödvändiga för att detta företag ska lyckas och EU och dess partner har nu upprättat den nära ekonomiska dialog som krävs för att det ska vara möjligt att samordna de politiska beslut som kommer att avgöra den framtida utvecklingen.

Alla samarbetspartner bör ge uttryck för sin vilja att fortsätta denna process. Kommissionen föreslår därför att följande rekommendationer tas med i den handlingsplan som utrikesministrarna ska anta vid sitt möte i Valencia i april 2002:

Politiska och säkerhetspolitiska frågor

* Ministrarna bör bekräfta att de starkt förpliktigar sig att fördjupa sina politiska förbindelser. Den politiska dialogen bör förstärkas, eventuellt genom att möten hålls på politisk chefstjänstemannanivå mellan de årliga utrikesministermötena.

* Ministrarna bör bekräfta att de är beslutna att förbättra sitt samarbete för att öka respekten för de mänskliga rättigheterna och för demokratin på grundval av internationellt överenskomna förpliktelser och att enas om en konkret uppsättning åtgärder för att se till att framsteg görs på dessa områden.

* Ministrarna bör ge en klar signal på att de är solidariska i kampen mot terrorismen och enas om en rad konkreta åtgärder.

Frihet, rättsliga frågor och styrelseformer

* Partnerna bör slutföra diskussionerna och enas om ett ramavtal som innehåller bestämmelser om ett konkret samarbete på områdena frihet, rättsliga frågor och goda styrelseformer, med tyngdpunkt på rättsligt samarbete, bekämpning av narkotikahandel, organiserad brottslighet och terrorism och som behandlar frågor med anknytning till invandring, särskilt bekämpning av illegal invandring, likabehandling av lagligen bosatta invandrare och underlättande för personer att resa i vanliga ändamål.

Sociala, kulturella och mänskliga frågor

* Vid sitt möte i Valencia bör ministrarna enas om att inrätta en Europa-Medelhavsstiftelse i syfte att främja en dialog mellan kulturer i Europa-Medelhavsområdet. Denna stiftelse skulle finansieras med bidrag från medlemsstaterna, kommissionen och Medelhavspartnerna. Ministrarna bör även enas om att så snart som möjligt anta förslag om Medelhavspartnernas deltagande i Tempus-programmet. Förberedelserna inför deltagandet bör inledas under 2002 för att den första förslagsinfordran i slutet av 2002 ska kunna genomföras med framgång.

Det civila samhället

* Ministrarna bör enas om att föreslå en undersökning för att fastställa det mest kostnadseffektiva sättet att stödja och säkerställa ett ökat deltagande, på ett så tidigt stadium som möjligt, från det civila samhällets sida i utvecklingen av partnerskapet.

Ekonomiska och finansiella frågor

* Ministrarna bör välkomna de betydande framsteg som gjorts när det gäller att upprätta ett frihandelsområde i Europa-Medelhavsområdet och bekräfta att denna process nu är oåterkallelig.

* De bör uttala sitt starka politiska stöd för Agadir-förklaringen som ett centralt initiativ för att liberalisera syd-syd-handeln och öka den ekonomiska integrationen. EU bör bekräfta att man är beredd att hjälpa sina partner att ingå ett inbördes frihandelsavtal och detta om möjligt under första halvåret 2002.

* Ministrarna bör välkomna de tekniska beslut som fattats på handelsområdet (ursprungsregler). Dessa beslut kommer att stärka den inbördes regionala integrationen mellan Medelhavspartnerna och skapa nya möjligheter till samarbete mellan företag i partnerländerna, EU och övriga Europa. Ministrarna bör även välkomna åtgärder som vidtas i riktning mot en liberalisering av den viktiga tjänstesektorn.

* Ministrarna bör uppmana till ytterligare insatser för att uppnå en ytterligare ömsesidig liberalisering av handeln med jordbruksprodukter.

Kommissionen kommer inom kort att lägga fram ett meddelande om inrättandet av en ny lånemöjlighet eller en ny europeisk/internationell bank. Vid sitt möte i Valencia bör ministrarna överväga rekommendationerna i detta meddelande.

* Ministrarna bör stödja utvecklingen av regionala strategier för att sammanlänka viktig infrastruktur på områdena transport, energi och telekommunikation, och vid behov även ansluta denna till europeiska nät. I detta sammanhang bör de stödja det interregionala samarbetet för att skapa nya ekonomiska möjligheter och arbetstillfällen.

* Ministrarna bör understryka vikten av nationella strategier för hållbar utveckling och förorda utarbetandet av strategier för miljöintegration inom partnerskapets olika prioriterade sektorer.

Institutionella frågor

* EU:s medlemsstater bör försöka finna metoder för att påskynda ratificeringsförfarandena för associeringsavtalen för att det ska vara möjligt att avsluta ratificeringen inom en tvåårsperiod.

* Europa-Medelhavskommitténs roll som partnerskapets styrkommitté bör förstärkas. Allteftersom partnerskapet utvecklas under associeringsprocessens gång bör kommittén i allt större utsträckning inrikta sig på frågor med anknytning till gemenskapens regelverk. För att stärka känslan av samägande av processen bör dessutom dagordningarna för mötena alltid fastställas gemensamt av EU och dess partner.

* Dialogen om den ekonomiska politiken bör förstärkas både bilateralt och regionalt och diskussionerna bör i stället för att gälla allmänna ekonomiska frågor i ökad utsträckning inriktas på temainriktade frågor och inbegripa ett utbyte av bra lösningar och granskningar av strategier genom en grupp av experter ("peer review"). Temat "Tillväxt och sysselsättning" som valts för 2002 bör användas för att utarbeta ett nytt tillvägagångssätt för att utarbeta en ekonomisk strategi tillsammans med andra långivare.

* * *

BILAGA 1

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

* UNRWA=FN:s hjälporganisation för palestinaflyktingar

BILAGA 2

Inverkan på Meda-programmets resultat för 2001 av EU:s reform av sin förvaltning av det externa biståndet

Den 16 maj 2000 beslutade Europeiska kommissionen att genomföra ett program för reform av sin förvaltning av det externa biståndet. Denna reform syftar till att förbättra kvaliteten på och påskynda genomförandet av programmen och projekten inom detta område, vilket huvudsakligen innebär följande:

Betydande förbättringar av kvaliteten på projektförvaltningen.

En betydande minskning av den tid som krävs för att genomföra projekt.

Ökad verkan av och synlighet för Europeiska unionens utvecklingssamarbete och utvecklingsbistånd.

Kärnpunkterna i detta reformprogram och dess inverkan på Meda-programmets resultat för 2001 anges nedan.

1) Inrättande av en enda avdelning för genomförandet av projekt och en samlad projektcykelförvaltning

Byrån för samarbete EuropeAid, nedan kallad "EuropeAid", som inrättades genom kommissionens beslut av den 21 december 2000 ersätter från och med den 1 januari 2001 den gemensamma tjänsten för yttre förbindelser.

Denna nya byrå kommer att ansvara för förvaltningen av hela projektcykeln, från identifiering till utvärdering. Den ska ansvara för beviljande och för de tekniska, avtalsmässiga och finansiella aspekterna av driften av programmen för Medelhavsområdet. Generaldirektoratet för yttre förbindelser kommer dock att fortsätta att ansvara för den fleråriga programplaneringen (strategidokument för enskilda länder och nationella vägledande program).

2) Snabbare resultat från programmen

Det faktum att projektcykelförvaltningen och alla tekniska och finansiella experter samlats i en enda avdelning har gjort att genomförandet av Meda-programmen förbättrats väsentligt från och med 2001 med avseende på genomförandet av budgeten.

* Alla tillgängliga åtagandebemyndiganden för 2001 utnyttjades till 100 % (756,5 miljoner euro). Sedan början av 2001 var dessutom 200 miljoner euro i form av projekt tillgängliga för åtaganden utöver tillgängliga anslag.

* Betalningarna inom ramen för budgetanslagen för Medelhavsområdet 2001 översteg 550 miljoner euro, vilket innebär en väsentlig ökning jämfört med 2000 (ungefär 25 %). Enbart för Meda-programmet utbetalades mer än 400 miljoner euro 2001, vilket är att jämföra med 330 miljoner euro 2000.

3) Avveckling av gamla och "sovande" åtaganden

EuropeAid genomförde under 2001 en systematisk översyn av gamla åtaganden (från före 1995) och "sovande" åtaganden (dvs. åtaganden för vilka det inte skett några betalningar under två år i följd). Detta ledde till att dessa åtaganden kunde minskas betydligt (med sammanlagt 370 miljoner euro) till slutet av 2001. Gamla åtaganden minskades med 39 % och "sovande" åtaganden med 48 % mellan slutet av 2000 och slutet av 2001.

4) Delegering av projektförvaltning till kommissionens delegationer

Reformen grundar sig på principen att allt som kan förvaltas eller beslutas på plats, nära fältet, inte längre ska förvaltas eller beslutas i Bryssel.

I enlighet med denna princip utgör delegering av programmen för externt bistånd till delegationerna en av EuropeAids prioriteringar och huvuduppgifter. I slutet av 2002 ska alla delegationer i Medelhavsområdet kunna förvalta Europeiska unionens program för externt bistånd i de länder de ansvarar för.

Denna delegering, som inleddes 2001 av EuropeAid i samarbete med de andra avdelningarna för yttre förbindelser, avser huvudsakligen Meda-programmet. Den 1 januari 2002 hade delegeringen genomförts när det gäller 4 delegationer (Egypten, Marocko, Tunisien och Turkiet). Delegeringen av de andra 5 delegationerna i Medelhavsområdet (Algeriet, Syrien, Jordanien, Libanon och Västbanken/Gaza) planeras äga rum under 2002.