Sammanfattningsvis är kommissionens prognos för det offentliga underskottet 2020 över, och inte nära, fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Det förväntade överskridandet betraktas som ett undantag enligt definitionen i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten, samtidigt som karaktären på överskridandet för närvarande anses vara övergående. Alla tillgängliga uppgifter, bland annat de portugisiska myndigheternas uttalanden om hur budgetpolitiken reagerar på den allvarliga ekonomiska nedgången i samband med covid-19-pandemin, pekar på ett offentligt underskott som avsevärt överskrider fördragets referensvärde på 3 % av BNP 2020. I sin skrivelse av den 7 maj 2020 uppmanade kommissionen de portugisiska myndigheterna att klargöra storleken på det planerade underskottet i de offentliga finanserna under 2020. I sin skrivelse av den 13 maj 2020 lämnade de portugisiska myndigheterna inte de begärda förtydligandena och hänvisade till de exceptionella omständigheterna i samband med covid-19-pandemin. Med beaktande av dessa faktorer anser kommissionen att sin nuvarande prognos för ett offentligt underskott på 6,5 % av BNP 2020 vid första anblicken är tillräckligt övertygande bevis på ett alltför stort underskott enligt definitionen i artikel 126.2 a i fördraget. Analysen tyder därför på att underskottskriteriet vid första anblicken inte förefaller vara uppfyllt i enlighet med definitionen i fördraget och förordning (EG) nr 1467/97.

Det förväntade överskridandet av fördragets referensvärde skulle vara övergående enligt kommissionens vårprognos 2020, som bedömer att det offentliga underskottet kommer att minska till under 3 % av BNP 2021. Prognoserna omgärdas dock av exceptionellt stor osäkerhet.

Till skillnad från de anmälda uppgifterna beräknas enligt kommissionens vårprognos 2020, som bland annat återspeglar de förväntade ekonomiska och budgetmässiga konsekvenserna av covid-19-pandemin, underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgå till 6,5 % av BNP för 2020, medan den offentliga skuldkvoten väntas öka till 131,6 %. Alla tillgängliga uppgifter, bland annat de portugisiska myndigheternas uttalanden om hur budgetpolitiken reagerar på den allvarliga ekonomiska nedgången i samband med covid-19-pandemin, pekar på ett offentligt underskott som avsevärt överskrider fördragets referensvärde på 3 % av BNP 2020. I sin skrivelse av den 7 maj 2020 uppmanade kommissionen de portugisiska myndigheterna att klargöra storleken på det planerade underskottet i de offentliga finanserna under 2020. I sin skrivelse av den 13 maj 2020 lämnade de portugisiska myndigheterna inte de begärda förtydligandena och hänvisade till de exceptionella omständigheterna i samband med covid-19-pandemin. Med beaktande av dessa faktorer anser kommissionen att dess nuvarande prognos för ett offentligt underskott på 6,5 % av BNP 2020 vid första anblicken är tillräckligt övertygande bevis på ett alltför stort underskott enligt definitionen i artikel 126.2 a i fördraget.

De uppgifter som rapporterades av de portugisiska myndigheterna den 31 mars 2020 och som därefter validerades av Eurostat visar att Portugals offentliga överskott uppgick till 0,2 % av BNP 2019, medan den offentliga bruttoskuldskvoten uppgick till 117,7 % av BNP. Enligt de anmälda uppgifterna planerar Portugal därefter ett överskott i de offentliga finanserna på 0,2 % av BNP för 2020 – på grundval av 2020 års statsbudget som antogs före utbrottet av covid-19-pandemin – samtidigt som den offentliga skuldkvoten förväntas minska till 114,9 %. Portugals stabilitetsprogram 2020, som inte lämnades in inom den tidsfrist som anges i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1466/97, innehöll inte något planerat saldo i de offentliga finanserna för 2020.

Den offentliga skulden i förhållande till BNP sjönk från 122,0 % under 2018 till 117,7 % under 2019. Denna minskning 2019 avspeglade huvudsakligen den skuldreducerande effekten på grund av ett stabilt primärt överskott (på 3,2 % av BNP) och en gynnsam skillnad mellan tillväxttakten för nominell BNP och ränteutgifter, där de sammanlagda effekterna av BNP-tillväxt i fasta priser och inflation (på 4,6 % sammantaget) uppväger den stora – men ändå gradvis minskande – räntebördan på den alltför höga skuldsättningen (på 3,0 % av BNP). Stock-/flödesjusteringen var dock positiv under 2019 (0,5 % av BNP).

När förfarandet vid alltför stora underskott upphävdes i juni 2017 blev Portugal föremål för en treårig övergångsperiod för att säkerställa att landet gör tillräckliga framsteg mot uppfyllandet av riktmärket för skuldminskning. Övergångsperioden löpte från 2017 till och med 2019. För att säkerställa kontinuerliga och effektiva framsteg mot uppfyllandet under övergångsperioden skulle Portugal uppfylla följande två villkor samtidigt:

a.Den årliga strukturella anpassningen bör inte avvika med mer än ¼ % av BNP från den minsta linjära strukturella anpassningen för att säkerställa att riktmärket för skuldminskning uppfylls i slutet av övergångsperioden.

b.Den återstående årliga strukturella anpassningen bör inte vid något tillfälle under övergångsperioden överskrida ¾ % av BNP (såvida inte det första villkoret innebär en årlig insats på över ¾ % av BNP).

De anmälda uppgifterna visar att Portugal har gjort tillräckliga framsteg när det gäller att uppfylla riktmärket för skuldminskning under 2019, eftersom det strukturella saldot beräknas ha förbättrats med 0,4 % av BNP förra året, jämfört med det tillämpliga MLSA på -1,8 % av BNP.

Analysen visar således att skuldkriteriet uppfylls på grundval av uppgifter om budgetresultaten från 2019.

4. Faktorer av betydelse

Om en medlemsstat inte uppfyller de krav som gäller enligt det ena av eller båda dessa kriterier ska kommissionen enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget utarbeta en rapport. Rapporten ska även ”beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna för de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”.

Dessa faktorer beskrivs närmare i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1467/97, där det fastställs att ”eventuella andra faktorer som enligt den berörda medlemsstaten har betydelse för en samlad bedömning av om underskotts- och skuldkriterierna uppfylls och som medlemsstaten har förelagt rådet och kommissionen” ska beaktas.

Som fastställs i artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1467/97 när det gäller uppfyllandet av underskottskriteriet får faktorer som är av betydelse inte beaktas under de steg som föregår ett beslut om att det på grundval av underskottskriteriet föreligger ett alltför stort underskott i Portugal 2020, eftersom skuldkvoten överstiger referensvärdet på 60 % och det dubbla villkoret enligt den övergripande principen inte är uppfyllt – dvs. att det offentliga underskottet ska ligga nära fördragets referensvärde på 3 % och överskridandet vara övergående.

En annan viktig faktor som måste beaktas i det rådande läget 2020 är de ekonomiska följdverkningarna av covid-19-pandemin, som har en mycket betydande inverkan på budgetsituationen och gör framtidsutsikterna mycket osäkra. Pandemin har även lett till att den allmänna undantagsklausulen har aktiverats.

4.1. Covid-19-pandemin

Covid-19-pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som fått mycket negativa effekter i hela Europeiska unionen. Vilka följder detta får för BNP-tillväxten beror både på hur länge pandemin varar och hur länge de åtgärder är i kraft som vidtagits av nationella myndigheter och på europeisk och global nivå för att bromsa spridningen, skydda produktionskapaciteten och stötta den samlade efterfrågan. Medlemsstaterna har redan antagit eller håller på att anta budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sina sjukvårdssystem och bistå de enskilda och sektorer som drabbats hårdast. Betydande likviditetsstödåtgärder och andra garantier har också antagits. Behöriga statistikmyndigheter ska, när det föreligger mer detaljerad information, granska huruvida dessa åtgärder har någon direkt inverkan på saldot i de offentliga finanserna. Dessa åtgärder kommer tillsammans med nedgången i ekonomisk aktivitet att leda till att det offentliga underskottet och den offentliga skulden stiger betydligt.

4,2. Ekonomiskt läge på medellång sikt

Den portugisiska ekonomin mattades av före utbrottet av covid-19-pandemin, där BNP-tillväxten i fasta priser sjönk till 2,2 % 2019, från 2,6 % 2018. Ekonomin presterade mycket väl under de två första månaderna 2020.

Enligt kommissionens vårprognos 2020 — som bland annat återspeglar de förväntade ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin – beräknas den ekonomiska aktiviteten sjunka kraftigt under 2020, då BNP i fasta priser förväntas sjunka med 6,8 %. När det gäller den inhemska efterfrågan beräknas den privata konsumtionen sjunka i något lägre takt än BNP-nedgången, eftersom de politiska åtgärderna delvis kompenserar förlusterna i hushållens inkomster. Investeringarna väntas bli de som drabbas hårdast på grund av den kvardröjande osäkerheten och trots den nya flexibiliteten i de europeiska struktur- och investeringsfonderna. När det gäller den externa efterfrågan beräknas både exporten och importen minska med tvåsiffriga tal, varvid den förstnämnda särskilt kommer att påverkas av det förväntade avbrottet i den utländska turismen. Arbetslösheten väntas öka från 6,5 % 2019 till 9,7 % 2020.

Även om BNP i fasta priser förväntas återhämta sig med 5,8 % under 2021 kommer efterverkningarna troligen att dröja kvar inom vissa sektorer, särskilt turismen. Som en följd av detta förväntas BNP ligga kvar under 2019 års nivå fram till 2021.

De makroekonomiska utsikterna präglas av exceptionellt stor osäkerhet om covid-19-pandemins varaktighet och dess följder för ekonomin. Landspecifika risker pekar snarare nedåt mot bakgrund av den portugisiska ekonomins beroende av utländsk turism, som väntas bli hårt drabbad av covid-19-pandemin. De är förmildrande omständigheter vid bedömningen av om Portugal uppfyller underskottskriteriet 2020.

4.3. Budgetställning på medellång sikt