Förslaget är också helt förenligt med det tillvägagångssätt som tillämpas under den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken. Dessa kopplingar bör bevaras och förstärkas, med utgångspunkt i de bidrag som redan gjorts inom ramen för Horisont 2020 för att stödja strukturreformer i syfte att förbättra kvaliteten och effektiviteten i de nationella forsknings- och innovationssystemen på tre nivåer: för det första genom omfattande investeringar i vetenskaplig och teknisk forskning och innovation, för det andra genom att göra företagsklimatet mer innovationsvänligt och riskvilligt, och för det tredje genom att se till att de europeiska medborgarna får stöd under den snabba och, för vissa, turbulenta omvandling som drivs av innovation, digitalisering och globala megatrender som t.ex. artificiell intelligens och den cirkulära ekonomin.

·Man måste fortsätta att sträva efter förenklingar.

·Det är av stor vikt att kunna mäta och kommunicera effekter.

•Extern experthjälp

Kommissionen har i stor utsträckning använt externa experter. Detta inbegriper särskilt rekommendationerna och resultaten från den högnivågrupp som letts av Pascal Lamy, vilka presenterades i rapporten LAB – FAB – APP: Investing in the European future we want, Report of the independent High Level Group on maximising the impact of EU Research & Innovation Programmes, som antogs i juli 2017.

Europeiska innovationsrådets högnivågrupp för innovatörer inrättades i januari 2017 och har i uppdrag att bistå Europeiska kommissionen i utvecklingen av Europeiska innovationsrådet. Rapporten Europe is back: Accelerating breakthrough innovation , som antogs i januari 2018, innehåller 14 rekommendationer.

I enlighet med rekommendationerna i Lamyrapporten om ”uppdrag” utsågs en extern expert för att bistå kommissionen med råd om den uppdragsinriktade strategin. I februari 2018 lade professor Mariana Mazzucato fram rapporten Mission-Oriented Research & Innovation in the European Union - A problem-solving approach to fuel innovation-led growth där hon rekommenderar fem nyckelkriterier för urvalet av uppdrag på EU-nivå.

Den högnivågrupp för strategiska frågor kring industriell teknik som letts av professor Jürgen Rüttgers föreslog också en omdefiniering av ”viktig möjliggörande teknik” och gjorde rekommendationer beträffande sätt att maximera det bidrag som sådan teknik ger till inkluderande tillväxt och demokrati, välstånd, ökad jämlikhet och bättre arbetstillfällen.

En omfattande förteckning över rapporter från högnivågrupper och studier finns i bilagan till konsekvensbedömningen.

•Konsekvensbedömning

Detta förslag stöds av en konsekvensbedömning. Yttrandet från nämnden för lagstiftningskontroll var ”positivt med reservationer” och innehöll rekommendationer om förbättrade beskrivningar av i) balansen mellan programmets pelare, ii) syftet och mervärdet med Europeiska innovationsrådet och forsknings- och innovationsuppdrag samt iii) de rationaliserade genomförandemekanismerna.

I en globalt konkurrensutsatt och alltmer kunskapsbaserad ekonomi bestämmer forskning och innovation produktiviteten och konkurrenskraften hos en avancerad ekonomi som Europas: omkring två tredjedelar av Europas ekonomiska tillväxt under de senaste årtiondena har drivits av innovation. Forskning och innovation driver och ger stöd åt skapandet av nya och bättre arbetstillfällen och utvecklingen av kunskapsintensiva verksamheter som står för mer än 33 % av den totala sysselsättningen i Europa. Europa måste bibehålla och även utöka sin tekniska och industriella kapacitet och innovationskapacitet på ett hållbart sätt inom strategiska områden som ligger till grund för vårt samhälle, vår ekonomi och våra internationella åtaganden.

Det måste göras mer för att stimulera omfattande innovation i Europa, eftersom detta är basen för att upprätthålla Europas socioekonomiska modell och värden. De förväntade effekterna av att fortsätta programmet har analyserats i konsekvensbedömningen. Jämfört med det pågående programmet förväntas Horisont Europa generera följande:

·Ny och mer omfattande kunskap och teknik som främjar vetenskaplig spetskompetens och har en betydande vetenskaplig inverkan. Programmet kommer att fortsätta att underlätta gränsöverskridande samarbete mellan ledande forskare och innovatörer, vilket möjliggör gränsöverskridande och sektorsövergripande samordning mellan offentliga och privata investeringar i forskning och innovation. Horisont 2020 har redan dragit till sig världens bästa forskningsinstitutioner och forskare, gett stöd till 340 000 forskare och utvecklat Europas starka humankapital. Vetenskapliga publikationer från Horisont 2020 håller världsklass (de citeras mer än dubbelt så ofta som världsgenomsnittet) och har bidragit till betydande vetenskapliga genombrott.

·Positiva effekter på tillväxt, handel och investeringsflöden och på högkvalitativa arbeten och internationell rörlighet för forskare inom det europeiska forskningsområdet. Programmet förväntas öka BNP med i genomsnitt mellan 0,08 % och 0,19 % under 25 år, vilket innebär att varje investerad euro potentiellt kan generera en avkastning på upp till 11 euro i BNP under samma period. Unionens investeringar i forskning och innovation förväntas direkt skapa upp till 100 000 nya arbetstillfällen inom forsknings- och innovationsverksamhet under ”investeringsfasen” (2021–2027). Den ekonomiska verksamhet som genereras av programmet förväntas indirekt leda till bortåt 200 000 nya arbetstillfällen under perioden 2027–2036, varav 40 % kommer att vara högkvalificerade.

·Viktiga sociala konsekvenser och miljökonsekvenser. Dessa effekter kommer att åstadkommas genom att vetenskapliga resultat sprids, utnyttjas och tillämpas, och genom att de omsätts i nya produkter, tjänster och processer, vilket i sin tur kommer att bidra till att framgångsrikt uppfylla politiska mål samt främja social innovation och miljöinnovation.

Dessa effekter innebär att den potentiella kostnaden för att inte fortsätta unionens program för forskning och innovation (dvs. kostnaden för uteblivna EU-åtgärder) är betydande. Att inte fortsätta programmet skulle kunna leda till minskad konkurrenskraft och tillväxt (motsvarande en BNP-förlust på upp till 720 miljarder EUR under 25 år), kraftiga minskningar av de privata och nationella investeringar som för närvarande förstärks genom investeringar på EU-nivå, och betydligt svagare sociala, miljömässiga och ekonomiska effekter.

Genom det nya programmet kommer också reglerna att förenklas ytterligare, den rättsliga säkerheten att öka och den administrativa bördan för stödmottagare och programhandläggare att minska.