Förslag till RÅDETS BESLUT om undersökningar om markanvändning och skörd och användning av fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999-2003

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Den 14 november 1994 antog rådet beslut 94/753/EG(1) om fortsatt användning av fjärranalys inom jordbruksstatistik under perioden 1994-1998, ett projekt som också är känt under namnet MARS. Syftet med den användning som avses i det här beslutet är i första hand

(1) EGT L 299, 22.11.1994, s. 27

- att underlätta användningen av fjärranalys i de medlemsstater som så önskar, med målet att förbättra de nationella systemen för jordbruksstatistik (verksamhet A - regionala översikter),

- att före skörd och inom ramen för tillgängliga ekonomiska resurser få fram beräkningar av arealer för och produktion av de viktigaste grödorna på europeisk och om möjligt även på nationell nivå (verksamhet B - europeiska snabböversikter).

Rådet har för övrigt noterat kommissionens avsikt att inom ramen för det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling fortsätta med ett antal åtgärder inom MARS-projektet som emellertid behöver utforskas ytterligare innan de kan användas i större skala över hela Europa. I detta fall rör det sig om

- att införa ett avancerat informationssystem för jordbruket på gemenskapsnivå så att man kan sammanställa information som fås från olika håll: via metoder som utvecklats och utprövats under programmets gång, från mycket tidiga beräkningar av arealer och från det agrometeorologiska system för avkastningsprognoser och för övervakning av grödor som utvecklats inom MARS-projektet (verksamhet C - integrerat system),

- att utarbeta en metod, liknande den som nu finns för EU, med vilken man i samband med samarbetsprogram med vissa länder som gränsar till EU, särskilt de östeuropeiska länderna och eventuellt Maghrebländerna, kan få fram prognoser och tidiga uppskattningar beträffande skördar i dessa länder (verksamhet D - övervakning av och prognoser för skördar utanför gemenskapen),

- att fortsätta forskningsinsatserna kring hur man för statistiska ändamål skulle kunna använda nya sensorer, t. ex. radar, som komplement till de satelliter med hög upplösning och vädersatelliter som nu används i MARS-projektet (verksamhet E - tillämpning av nya metoder eller sensorer).

2. Enligt artikel 5 i rådets beslut 94/753/EG skall kommissionen senast den 31 juli 1998 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om åtgärdernas genomförande och om användningen av de finansiella resurser som ställts till förfogande, "vid behov tillsammans med förslag om fortsatt användning av fjärranalys på jordbruksstatistik".

Syftet med det här förslaget är att under perioden 1999-2003 omorganisera och fortsätta de insatser som syftar till att använda undersökningar om markanvändning och skörd (Area Frame Sampling) och fjärranalys. Dessa har hittills gett tillfredsställande resultat och kan alltså tillgodose kommissionens behov av information.

3. Förslaget innebär att man på ett bättre sätt skall utnyttja de möjligheter som erbjuds genom att på europeisk nivå undersöka markanvändning och skörd. På så sätt tillgodoses både kommissionens och medlemsstaternas växande behov av information om t. ex. hur marken faktiskt används, om jordbrukets mångfacetterade roll, särskilt dess inverkan på miljön, och om den regionala dimensionen av de nuvarande utvecklingstendenserna inom jordbruket. I undersökningarna bör man utgå från ett urval av representativa arealer över hela gemenskapen. Sådana områden har redan använts för mer specifika behov inom MARS-projektet, och de utgör en hörnsten i vissa medlemsstaters system för jordbruksstatistik.

Genom dessa undersökningar får man direkt fram arealprognoser, men dessa undersökningar kan i sin tur ligga till grund för mer punktvisa undersökningar beträffande de arealer som ingår i urvalet. Denna typ av undersökningar om markanvändning och skörd kan komma att visa sig mycket användbar för statistiska ändamål i samband med Europeiska unionens utvidgning. Då kommer det att bli ännu svårare att inom de tidsfrister som krävs få tillgång till siffror som harmoniserats på nationell nivå för att man sedan skall kunna gå vidare upp på gemenskapsnivå.

4. Under de senaste åren har erfarenheten visat att arealprognoser med hjälp av fjärranalys ännu inte till fullo uppfyller önskvärda krav på tillförlitlighet och på att de måste kunna erhållas tidigt. Mot bakgrund av den kunskap som man har idag skulle det innebära en betydande kostnadsökning om dessa krav skulle tillgodoses. För att kunna behålla Europeiska unionens försprång inom denna teknik och för att kunna testa de möjligheter som erbjuds genom nya satelliter med hög upplösning vore det emellertid önskvärt om Gemensamma forskningscentret i Ispra, genom det femte ramprogrammet för forskning och utveckling och inom de ekonomiska ramar som de disponibla resurserna sätter(2), kunde studera vilka andra metoder, eller betydande förbättringar av de nuvarande, som skulle kunna öka tillförlitligheten i arealprognoserna. I den mån ett sådant arbete under en tillräckligt lång period ger tillfredsställande och säkra resultat, är det således lämpligt att redan nu föreskriva att dessa nya metoder och denna nya teknik får användas för att ta fram arealprognoser, utan att rådet måste fatta ett nytt beslut i frågan.

(1) Se kapitel II.5 i förslaget till rådets beslut om ett delprogram för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret för Europeiska gemenskapen med hjälp av direkta åtgärder, KOM(1998) 305.

5. Dessutom föreslås att man från den experimentella forskningsfasen skall gå vidare till den operativa fasen i fråga om det agrometeorologiska system för prognoser och övervakning av grödor som Gemensamma forskningscentret utvecklat under den första och andra fasen av MARS-projektet. Med hjälp av detta system kan man övervaka grödorna under hela vegetationsperioden ända fram till skörd (det kan gälla vattenbalans, utvecklingsstadium, för tidig mognad, termisk stress, bedömning av faktorer av fytosanitär betydelse etc.), och man kan beräkna vilka effekter agrometeorologiska faktorer kan få på avkastningen.

6. Med tanke på den framtida utvidgningen av Europeiska unionen och på det intresse som unionen visar för hur jordbruket utvecklas i vissa angränsande områden föreslås att de insatser som skall göras under perioden 1999-2003, beträffande såväl den agrometeorologiska modellen som undersökningarna om markanvändning och skörd samt fjärranalys, inte bara kommer att omfatta de femton medlemsstaterna i EU utan även de central- och östeuropeiska länderna, den europeiska delen av Ryssland, Turkiet och Maghrebländerna. Dessa insatser kan kommissionen göra antingen direkt eller i samarbete med de organ på gemenskaps- eller nationell nivå som har ansvaret för jordbruksstatistiken, eventuellt även i samarbete med andra godkända organ.

Förslag

RÅDETS BESLUT

om undersökningar om markanvändning och skörd och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999-2003

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

Rådets beslut 94/753/EG av den 14 november 1994 om fortsatt användning av fjärranalys inom jordbruksstatistik under perioden 1994-1998 gäller till och med den 31 december 1998.

Behovet av relevant information om markanvändning och om grödor känns särskilt angeläget i samband med den nya gemensamma jordbrukspolitiken och inför den förestående utvidgningen.

Det är lämpligt att utifrån den erfarenhet som vunnits och de resultat som uppnåtts anpassa och omorganisera genomförandet av de åtgärder som hittills genomförts inom ramen för rådets beslut 94/753/EG.

I samarbete med berörda medlemsstater är det lämpligt att införa ett system med undersökningar om markanvändning och skörd för att samla in den information som behövs i dessa avseenden samt information om andra variabler av intresse.

Det agrometeorologiska systemet för avkastningsprognoser och övervakningen av grödor är nu inne i den operativa fasen, och därför är det lämpligt att dra en skiljelinje mellan dessa och de insatser som kräver ytterligare forskning.

De verksamheter på fjärranalysområdet som kommer att kräva ytterligare forskning och utveckling under perioden 1999-2003 omfattas av det femte ramprogrammet för forskning och utveckling.

Det är lämpligt att redan nu föreskriva att de metodologiska utvecklingar som detta kan leda fram till eventuellt kan få integreras i de operativa verksamheter som omfattas av det här beslutet.

Det är nödvändigt att föreskriva att organ på gemenskaps- eller nationell nivå med ansvar för jordbruksstatistik, eller andra av dem godkända organ, kan få i uppdrag att under kommissionens kontroll genomföra dessa åtgärder.

Att använda sig av undersökningar om markanvändning och skörd och fjärranalys för statistiska ändamål innebär att subsidiaritetsprincipen följs eftersom ansvaret för och genomförandet av åtgärderna delas mellan medlemsstaterna och Europeiska kommissionen utifrån effektivitets- och genomförbarhetskriterier.

Genom dessa åtgärder kommer gemenskapens hela statistiska verksamhet att bli bättre. Denna verksamhet behövs för att utforma, bedriva och kontrollera den gemensamma jordbrukspolitiken.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen bemyndigas härmed att under en femårsperiod från och med den 1 januari 1999 fortsätta med undersökningar om markanvändning och skörd och fjärranalys inom jordbruksstatistiken. Syftet är särskilt

- att få tillgång till sådana verktyg som gör det möjligt att samla in den information om markanvändning och andra variabler av intresse som behövs för övervakningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och för en analys av samverkan med gemenskapens politik på andra områden,

- att på europeisk nivå och för områden som är av intresse för gemenskapen få fram relevanta prognoser beträffande arealer och potentiell skörd för de viktigaste grödorna,

- att under vegetationsperioden kunna övervaka grödorna så att en uppskattning kan göras av hur situationen i olika skeden kan komma att påverka avkastning och produktion.

Artikel 2

Kommissionen skall se till att dessa åtgärder genomförs inom ramen för tillgängliga resurser, antingen direkt eller i samarbete med organ på gemenskaps- eller nationell nivå som har ansvar för jordbruksstatistik, eller i samarbete med andra av dem godkända organ. Kommissionen skall varje år, i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 3, lägga fram en rapport för medlemsstaterna om hur åtgärderna genomförts, vilka metoder som använts, hur anslagen har använts, hur de uppnådda resultaten utvärderats och om hur arbetena skall fortsätta under det kommande året.

Artikel 3

1. När förfarandet i denna artikel skall tillämpas skall ordföranden hänskjuta ärendet till Ständiga kommittén för jordbruksstatistik, nedan kallad kommittén, antingen på eget initiativ eller på begäran av företrädaren för en medlemsstat.

2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning.

3. Yttrandet skall protokollföras, och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet.

4. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats.

Artikel 4

Kommissionen skall senast den 31 juli 2003 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om hur åtgärderna genomförts, eventuellt tillsammans med förslag om fortsatta undersökningar av markanvändning och skörd och användning av fjärranalys inom jordbruksstatistiken.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i .....

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. ÅTGÄRDENS RUBRIK

"Undersökningar om markanvändning och skörd och användning av fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999-2003".

2. BERÖRD BUDGETPOST

B2-513: Omstrukturering av systemen för jordbruksundersökningar

3. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 43 i fördraget

Rådets beslut 94/753/EG av den 14 november 1994 om fortsatt användning av fjärranalys inom jordbruksstatistik under perioden 1994-1998.

4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

4.1. Åtgärdens syfte

Inom ramen för genomförandet av rådets beslut 94/753/EG har ett antal åtgärder genomförts för att kommissionen före skörd och innan det finns officiell statistik skall få tillgång till prognoser beträffande arealer för och produktion av de viktigaste grödorna. Åtgärderna genomförs fram till slutet av 1998. Det här förslaget syftar till att för perioden 1999-2003 omorganisera och fortsätta den verksamhet med undersökningar av markanvändning och skörd och användning av fjärranalys som hittills gett tillfredsställande resultat och som således kan tillgodose kommissionens behov av information.

4.2. Period som omfattas och bestämmelser för förlängning

1999-2003. Kommissionen skall senast den 31 juli 2003 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om hur åtgärderna genomförts, eventuellt tillsammans med förslag om fortsatta undersökningar av markanvändning och skörd och användning av fjärranalys inom jordbruksstatistiken.

5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER/INTÄKTER

5.1. Icke obligatoriska utgifter

5.2. Differentierade anslag

5.3. Typ av intäkter

6. TYP AV UTGIFTER/INTÄKTER

Finansiering till 100 %. De nationella statistiska organen kan emellertid stå för de extra kostnader som eventuellt kommer att uppstå för att se till att arealprognoserna blir representativa på nationell nivå.

7. BUDGETKONSEKVENSER

7.1. Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad

Åtgärden är uppdelad på tre delområden.

A. Undersökningar av markanvändning och skörd

I dessa undersökningar kommer ca 370 000 punkter över hela Europa att ingå. Enligt gjorda erfarenheter beräknas medelkostnaden till 4 ECU per punkt för att man skall kunna få fram uppgifter om markanvändningen på varje punkt. Detta ger en total kostnad på 1,5 miljoner ECU, och till detta skall läggas ca 500 000 ECU för samordning och själva genomförandet, inklusive kostnader för att behandla den information som samlats in.

B. Användning av fjärranalys för att ta fram arealprognoser

Från och med 1999 kommer det inte att finnas någon operativ användning av fjärranalys för att ta fram snabba arealprognoser. En vaksamhet beträffande den tekniska utvecklingen måste emellertid upprätthållas. Det är därför som ett "p.m." anges för dessa åtgärder.

C. Det agrometeorologiska systemet

Detta system, som under de senaste åren har utvecklats vid Gemensamma forskningscentret, gör det möjligt att övervaka grödorna ända fram till skörd och att beräkna vilken effekt agrometeorologiska faktorer kan tänkas få på avkastningen. Det består av en agrometeorologisk modell för avkastningsprognoser och för objektiva observationer via satellit med låg upplösning. Eftersom projektet fortfarande är på experimentstadiet har det hittills finansierats via Gemensamma forskningscentrets forskningsbudget. Forsknings- och experimentfasen kan nu anses avslutad och resultaten är tillfredsställande. Med tanke på att åtgärden är av operativ art kommer därför projektet från och med 1999 att belasta budgetpost B2-513. Kostnaderna (500 000 ECU per år) har beräknats på grundval av de reella kostnaderna för åtgärden under experimentfasen.

7.2. Kostnadernas fördelning på åtgärdens olika delar

1.000 ECU

>Plats för tabell>

7.3 Tidsplan för åtagandebemyndigande/betalningsbemyndigande

1.000 ECU

>PLATS FÖR TABELL>

8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Eftersom den information det här är frågan om är avsedd att läggas fram för kommissionen kommer det att finnas en direkt kontroll över åtgärden. Dessutom genomförs åtgärden av kommissionen, antingen direkt eller i samarbete med organ på gemenskaps- eller nationell nivå med ansvar för jordbruksstatistik, eller eventuellt i samarbete med andra av dem godkända organ.

9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET

9.1. Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp

- Särskilda mål: att i ett tidigt skede och/eller oberoende av andra källor få tillgång till information om t. ex. vilka arealer som besåtts med olika grödor, hur grödorna utvecklas, potentiell avkastning, markanvändning och om den regionala dimensionen av gemenskapens jordbrukspolitik. Härigenom kan man på ett bättre sätt administrera de olika marknaderna på jordbruksområdet, men man får också en bättre inblick i hur jordbrukspolitiken påverkar regionerna och miljön samt i utvecklingstendenserna inom det europeiska jordbruket. Dessa verktyg kommer för övrigt att bli ännu viktigare i samband med den förestående utvidgningen av Europeiska unionen till länderna i Central- och Östeuropa.

- Målgrupp: kommissionen, nationella statistiska organ, nationella myndigheter, branschorganisationer inom jordbrukssektorn.

9.2. Motivering för åtgärden

För att kunna administrera de olika marknaderna på jordbruksområdet behöver kommissionen, enligt vad som framgår av punkt 9.1, på ett tidigt stadium få tillgång till objektiv information om vilken produktion man kan förvänta sig inom olika sektorer, i synnerhet vad beträffar de viktigaste grödorna. Det finns dessutom ett växande behov, både från kommissionens och medlemsstaternas sida, av att få information om markanvändning, om jordbrukets mångfacetterade roll, särskilt dess inverkan på miljön, om den regionala dimensionen av de nuvarande utvecklingstendenserna inom det europeiska jordbruket etc. När det gäller information om arealer i synnerhet, och information om markanvändning i allmänhet, kommer behovet av ett insamlingssystem som täcker hela gemenskapen med nödvändighet att bli allt starkare i samband med Europeiska unionens utvidgning eftersom det då kommer att bli ännu svårare att inom de tidsfrister som krävs få tillgång till siffror som harmoniserats på nationell nivå så att man därefter skall kunna få en helhetsbild av läget i hela gemenskapen.

9.3. Övervakning och utvärdering

För det agrometeorologiska systemets del kommer en månatlig rapport om åtgärden att publiceras i MARS-bulletinen. Denna skickas till de enheter vid kommissionen som direkt berörs och till medlemsstaterna. Beträffande undersökningarna om markanvändning och skörd kommer kommissionen att före juni månads utgång varje år få en beräkning av hur stora arealer som besåtts med olika grödor. Vad beträffar åtgärden som helhet skall kommissionen dessutom varje år, i samband med att Kommittén för jordbruksstatistik sammanträder, överlämna en rapport till medlemsstaterna om hur åtgärden har genomförts, vilka metoder man har använt sig av, hur anslagen har använts, hur resultaten har utvärderats och om hur arbetet kommer att fortsätta nästa år.