[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 9.11.2005

KOM(2005) 562 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Kommissionens yttrande om f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen {SEK(2005) 1425}{SEK(2005) 1429}

A. INLEDNING

a) Förord

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien lämnade sin ansökan om medlemskap i Europeiska unionen den 22 mars 2004 och den 17 maj 2004 anmodade ministerrådet kommissionen att lägga fram sitt yttrande om denna ansökan i enlighet med förfarandet i artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen i vilken det föreskrivs följande: ”Varje europeisk stat som respekterar de principer som anges i artikel 6.1 får ansöka om att bli medlem av unionen. Ansökan skall ställas till rådet, som skall besluta enhälligt efter att ha hört kommissionen och efter samtycke av Europaparlamentet, som skall fatta sitt beslut med absolut majoritet av sina ledamöter.”

Artikel 6.1 har följande lydelse: ”Unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna.”

Detta utgör den rättsliga ramen för det yttrande som kommissionen nu lägger fram.

Ansökan från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om medlemskap skall ses som ett led i en historisk process i vilken länderna i västra Balkan lägger den politiska krisen i regionen bakom sig och inriktar sig på att ansluta sig till det område av fred, stabilitet och välstånd som unionen skapat. I Thessaloniki-agendan för västra Balkan, som antogs av Europeiska rådet i juni 2003, betonade EU att ” den takt i vilken länderna i västra Balkan fortsätter att närma sig EU ligger i deras egna händer och beror på de enskilda ländernas förmåga att genomföra reformer med respekt för de kriterier som fastställdes av Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993 och stabiliserings- och associeringsprocessens villkorlighet ”.

Europeiska rådet drog följande slutsats i Köpenhamn i juni 1993:

”De associerade länder i Central- och Östeuropa som så önskar skall bli medlemmar i unionen. Anslutning kommer att äga rum så snart ett land kan påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför och uppfyller de ekonomiska och politiska villkoren.

Ett medlemskap förutsätter att

- kandidatlandet har uppnått en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter,

- det finns en fungerande marknadsekonomi samt förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen,

- kandidatlandet har förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till den politiska, ekonomiska och monetära unionens mål.

Unionens förmåga att ta emot nya medlemmar, utan att takten i den europeiska integrationen blir lidande, är också en viktig faktor som ligger i både unionens och kandidatländernas allmänna intresse”.

Vid sitt möte i Madrid i december 1995 hänvisade Europeiska rådet till behovet av att ”skapa förutsättningar för en gradvis och harmonisk integrering av dessa stater, särskilt genom att utveckla marknadsekonomin, anpassa de administrativa strukturerna, och skapa stabila ekonomiska och monetära förhållanden”.

Villkoren inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen fastställdes av rådet den 29 april 1997 och inbegriper samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) och regionalt samarbete. Dessa villkor är grundläggande för stabiliserings- och associeringsprocessen och ingår i det stabiliserings- och associeringsavtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien som trädde i kraft i april 2004.

I sitt yttrande analyserar kommissionen därför f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens ansökan mot bakgrund av landets förmåga att uppfylla de kriterier som Europeiska rådet angav i Köpenhamn 1993 och villkoren inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen, särskilt de villkor som rådet fastslog i sina slutsatser av den 29 april 1997.

Den metod som följts vid utarbetandet av detta yttrande är densamma som använts i tidigare yttranden. Kommissionen har analyserat både nuläget och utsikterna på medellång sikt. Som medellångt perspektiv gäller i samband med detta yttrande en femårsperiod. Detta innebär emellertid inte någon förhandsbedömning av den framtida tidpunkten för anslutningen. Vid utarbetandet av rekommendationerna om inledande av anslutningsförhandlingar har kommissionen ägnat särskild uppmärksamhet åt f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens befintliga förmåga att uppfylla de politiska kriterierna.

Den rapport med en detaljerad analys som yttrandet grundar sig på offentliggörs som ett separat dokument ( Analytical Report for the Opinion on the application from the former Yugoslav Republic of Macedonia for EU membership ).

b) Förbindelserna mellan EU och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien, som var den sydligaste delen av den tidigare Socialistiska federala republiken Jugoslavien och som har en befolkning på 2 miljoner, blev självständig i november 1991. Landet har upprätthållit avtalsmässiga förbindelser med Europeiska gemenskaperna sedan 1996. År 1997 undertecknade det ett samarbetsavtal liksom handels- och textilavtal som trädde i kraft 1998. Ett stabiliserings- och associeringsavtalet undertecknades i april 2001 och trädde i kraft den 1 april 2004.

Den största utmaningen för landets politiska stabilitet sedan det blev självständigt var krisen år 2001. Genom Ohrid-ramavtalet, som undertecknades den 13 augusti 2001, och det engagemang som landets regeringar sedan 2001 visat prov på, har man lyckats återupprätta stabiliteten. Ramavtalet innehöll krav på att ett omfattande lagstiftningsprogram skulle genomföras vilket fullbordades i juli 2005. Regeringen går nu vidare med det effektiva genomförandet av den nya rättsliga ramen vilket kommer att ytterligare stärka den anda av tillförsikt och stabilitet som råder i landet och skapa ett allt positivare klimat för integrationen med EU.

Europeiska unionen har konsekvent stött denna process. EU:s engagemang för fred och stabilitet i landet tog sig även uttryck i EU:s militära uppdrag Concordia som tog över Natos uppdrag mellan mars och december 2003. Efter det beslut som fattades i september 2003 på regeringens uppmaning inledde EU i december 2003 ett polisuppdrag, ”EUPOL Proxima”. Dess mandat är att stödja befästandet av lag och ordning och reformen av polisväsendet. EUPOL Proximas nuvarande mandat löper ut den 15 december 2005. Europeiska unionens övervakningsmission har också varit på plats i landet sedan 2001 enligt ett avtal som ingicks i augusti 2001.

Kommissionen stödjer f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ekonomiskt i dess strävan mot europeisk integration och kommer att inrikta sig på åtgärder för att råda bot på de brister som konstateras i detta yttrande. Det har antagits nationella årliga CARDS-program till ett värde av 51 miljoner euro 2004 och 39 miljoner euro 2005.

B. KRITERIER FÖR MEDLEMSKAP

1. POLITISKA KRITERIER

Institutionerna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är demokratiska och stabila. De fungerar på normalt sätt och vinnlägger sig om att respektera gränserna för sina befogenheter och att samarbeta med varandra. Trots upprepade rekommendationer från OSSE-ODIHR (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa–Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter) efter 2002 års val konstaterades en rad allvarliga oegentligheter vid de lokala valen 2005. Ett ändamålsenligt genomförande i god tid av rekommendationerna från OSCE-ODIHR tillsammans med åtaganden från de politiska partierna är avgörande för att säkerställa fullständig integritet vid kommande parlamentsval. Även om oppositionen i allmänhet tar normal del i institutionernas verksamhet beslutade ett oppositionsparti att avstå från deltagande i parlamentets arbete från april 2005.

Det har funnits starkt engagemang för att genomföra Ohrid-ramavtalet och de viktiga framsteg som gjorts sedan 2001 har varit avgörande för att stärka stabiliteten i landet. För att ytterligare stärka den anda av tillförsikt som råder och befästa de resultat som uppnåtts bör regeringen fortsätta att genomföra avtalet på ett effektivt sätt.

Rättsstatsprincipen håller steg för steg på att konsolideras. Det har gjorts betydande ansträngningar för att reformera polisväsendet sedan krisen 2001. Det måste emellertid vidtas ytterligare åtgärder för att säkerställa rättsstatsprincipen i hela landet. Bland dessa ingår fortsatt reform av polisväsendet vilket är avgörande för att få till stånd ett effektivare polisarbete och förhindra risken för att incidenter eskalerar. Insatser för att förbättra rättsväsendets oberoende och effektivitet, inledningsvis med att konstitutionen ändras i linje med Europarådets rekommendationer, måste understödjas. Korruptionen är fortfarande utbredd och inverkar på många aspekter av det ekonomiska, sociala och politiska livet i landet. Kampen mot korruption måste därför bli effektivare.

Det finns inga större problem när det gäller respekten för de grundläggande rättigheterna. Det har gjorts en rad lagstiftningsmässiga och konstitutionella ändringar som ger ett gott skydd för minoriteternas rättigheter. Det är viktigt att dessa rättsliga bestämmelser fortsätter att genomföras på ett korrekt sätt.

Landet samarbetar fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien. Det ratificerade ett bilateralt immunitetsavtal med USA när det gäller Internationella brottmålsdomstolen vilket inte är i linje med EU:s vägledande principer. Landet är engagerat i regionalt samarbete men det krävs fortsatta insatser på detta område, särskilt för att lösa namnfrågan med Grekland i syfte att skapa goda grannrelationer.

2. EKONOMISKA KRITERIER

I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien råder ett brett politiskt samförstånd om huvudinnehållet i den ekonomiska politiken. Ekonomin har uppnått en avsevärd grad av makroekonomisk stabilitet med låg inflation, sunda offentliga finanser och låg skuldsättning hos den offentliga sektorn. Avregleringen av priser och handel liksom privatiseringen är i stort sett fullbordade. Den finansiella sektorn förefaller stabil. Arbetskraften har god grundläggande utbildning och landets infrastruktur för transporter och telekommunikation är relativt god. Den ekonomiska integrationen med EU har hunnit långt.

Marknadsekonomin hindras emellertid från att fungera tillfredsställande av institutionella brister, t.ex. långsam och tungrodd administration, brister inom rättsväsendet och begränsade framsteg när det gäller registrering av mark och egendomar. Detta leder till att affärsklimatet inte främjar investeringar, i synnerhet inte utländska direktinvesteringar, och tillväxt. Dessutom fungerar inte arbetsmarknaden och finansmarknaden tillfredsställande, vilket lägger hinder i vägen för att den osedvanligt höga arbetslösheten minskar och gör det svårare för företagen att få kredit. Inhemska och utländska investeringar har varit otillräckliga vilket resulterat i låg produktivitetstillväxt och försämrad konkurrenskraft. Det faktum att det finns en ansenlig informell sektor leder till kraftiga störningar i ekonomin. Exportens varusammansättning är inte i balans. I nuläget skulle ekonomin ha stora svårigheter att klara av konkurrensen på den inre marknaden. Om de konstaterade svagheterna åtgärdades genom strukturella reformer borde marknadsekonomin fungera bättre och dess konkurrenskraft stärkas.

3. FÖRMÅGA ATT PÅTA SIG DE SKYLDIGHETER SOM FÖLJER AV ETT MEDLEMSKAP

F.d. jugoslaviska republiken Makedoniens förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför har bedömts enligt följande indikatorer:

- De skyldigheter som anges i stabiliserings- och associeringsavtalet.

- Framstegen när det gäller att anta, genomföra och övervaka efterlevnaden av gemenskapens regelverk.

Landet har gjort framsteg när det gäller tillämpningen av stabiliserings- och associeringsavtalet men måste se till att de tidsfrister som anges i detta respekteras.

Landet har gjort avsevärda ansträngningar för att anpassa sin lagstiftning till gemenskapens regelverk, särskilt på områden som hänger samman med den inre marknaden och handel. Dessa ansträngningar måste fortsätta. Landet står emellertid inför stora utmaningar när det gäller genomförandet av lagstiftningen och särskilt när det gäller att effektivt se till att den efterlevs. Den offentliga förvaltningens och domstolsväsendets förmåga är fortfarande bristfällig på många områden och kommer att behöva stärkas betydligt för att gemenskapens regelverk skall kunna tillämpas korrekt.

Om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien fortsätter sina ansträngningar borde landet utan några större svårigheter på medellång sikt kunna tillämpa gemenskapens regelverk på följande områden:

- Fiske

- Ekonomisk politik och penningpolitik

- Statistik

- Företags- och industripolitik

- Transeuropeiska nät

- Vetenskap och forskning

- Utbildning och kultur

- Yttre förbindelser

- Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik

- Finans- och budgetfrågor

Landet kommer att behöva göra ytterligare ansträngningar för att anpassa sin lagstiftning till gemenskapens regelverk och för att effektivt genomföra och övervaka efterlevnaden av regelverket på medellång sikt på följande områden:

- Fri rörlighet för arbetstagare

- Etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster

- Fri rörlighet för kapital

- Finansiella tjänster

- Konsumentskydd och hälsoskydd

Landet kommer att behöva göra avsevärda och fortlöpande ansträngningar för att anpassa sin lagstiftning till gemenskapens regelverk och för att effektivt genomföra och övervaka efterlevnaden av regelverket på medellång sikt på följande områden:

- Offentlig upphandling

- Bolagsrätt

- Informationssamhället och media

- Jordbruk och landsbygdsutveckling

- Livsmedelssäkerhet, veterinära frågor och växtskydd

- Transportpolitik

- Energi

- Beskattning

- Socialpolitik och sysselsättning

- Regionalpolitik och samordning av strukturinstrument

- Rättvisa, frihet och säkerhet

- Tullunion

Om det inte görs kraftigt ökade ansträngningar finns det risk för att landet inte kommer att kunna uppfylla kraven i regelverket på medellång sikt på följande områden:

- Fri rörlighet för varor

- Immaterialrätt

- Konkurrenspolitik

- Finansiell kontroll

På miljöområdet kommer det att krävas mycket stora ansträngningar, däribland betydande investeringar och stärkt förmåga hos den offentliga förvaltningen att övervaka att lagstiftningen efterlevs. Fullständig överensstämmelse med gemenskapens regelverk kan uppnås först på lång sikt och skulle kräva höjda investeringsnivåer.

C. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

- F.d. jugoslaviska republiken Makedonien är en fungerande demokrati med stabila institutioner som i stort garanterar rättsstatsprincipen och respekten för de grundläggande rättigheterna. Landet undertecknade ett stabiliserings- och associeringsavtal 2001 och har sedan dess i stort uppfyllt de skyldigheter som fastställs i detta på ett tillfredsställande sätt. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har på ett framgångsrikt sätt genomfört det lagstiftningsarbete som fastställs i Ohrid-ramavtalet vilket har bidragit till stora politiska och säkerhetsmässiga förbättringar i landet. Denna lagstiftning måste nu tillämpas fullt ut. Landets engagemang för regionalt samarbete består. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien behöver göra ytterligare ansträngningar särskilt när det gäller valprocessen, reformen av polis- och rättväsende och bekämpningen av korruption. Mot bakgrund av de allmänna framsteg som uppnåtts i reformarbetet anser kommissionen att landet är på god väg att uppfylla de politiska kriterier som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993 och i samband med stabiliserings- och associeringsprocessen.

- F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har gjort viktiga framsteg när det gäller att införa en fungerande marknadsekonomi. Även om landet inte skulle klara konkurrensen och marknadskrafterna inom EU på medellång sikt har det inlett en rad ekonomiska reformer, som, om de fullföljs med kraft, kommer att möjliggöra detta i framtiden.

- F.d. jugoslaviska republiken Makedonien kommer på medellång sikt att vara i stånd att påta sig majoriteten av de skyldigheter som ett medlemskap medför, förutsatt att betydande ansträngningar görs för att anpassa landets lagstiftning till gemenskapens regelverk, i synnerhet i syfte att säkerställa att genomförande och efterlevnad. Om det inte görs kraftigt ökade ansträngningar kommer landet eventuellt inte att kunna uppfylla kraven i regelverket på medellång sikt på områdena fri rörlighet för varor, immaterialrätt, konkurrenspolitik och finansiell kontroll. Fullständig överensstämmelse med gemenskapens regelverk på miljöområdet kan uppnås först på lång sikt och skulle kräva höjda investeringsnivåer.

Mot bakgrund av ovanstående överväganden och med hänsyn till framför allt landets påtagliga framsteg när det gäller färdigställandet av den rättsliga ramen i samband med Ohrid-ramavtalet från 2001, och efter fyra års tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet (däribland tillämpningen av dess handelsbestämmelser i form av ett interimsavtal) rekommenderar kommissionen att rådet ger f.d. jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland. Denna status är ett politiskt erkännande av närmare förbindelser mellan EU och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien på landets väg mot medlemskap.

Kommissionen anser att förhandlingar om anslutning till Europeiska unionen bör inledas med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien så snart landet i tillfredsställande grad uppfyller kriterierna för medlemskap.

Detta yttrande åtföljs av ett utkast till europeiskt partnerskap med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i vilket de prioriterade områden fastställs som landet behöver åtgärda som ett led i förberedelserna innan förhandlingarna inleds. EU kommer att fortsätta att uppmärksamt följa framstegen när det gäller de politiska reformerna. Kommissionen kommer att senast vid utgången av 2006 lägga fram sin rapport till rådet om de framsteg som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien uppnått.