[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.7.2005

KOM(2005) 337 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Republiken Korea och Ryska federationen och av interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Taiwan samt om upphävande av dessa åtgärder

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 av den 8 mars 2004 (nedan kallad ”grundförordningen”), i samband med förfarandet beträffande import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Ryssland och Sydkorea och import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Taiwan. |

120 | Allmän bakgrund Detta förslag läggs fram i samband med tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som utförts i enlighet med de innehållsmässiga och procedurmässiga krav som anges i grundförordningen. |

130 | Gällande bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 1993/2000 av den 18 september 2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstullen på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Taiwan. Förslag till upphävande av dessa åtgärder genom en rådsförordning. |

141 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

219 | De parter som berörs av förfarandet har redan haft möjlighet att försvara sina intressen under undersökningen, vilket är i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. |

Extern experthjälp |

229 | Någon extern experthjälp har inte behövts. |

230 | Konsekvensanalys Detta förslag är ett resultat av genomförandet av grundförordningen. Grundförordningen föreskriver inte någon allmän konsekvensanalys men innehåller en uttömmande förteckning över villkor och förhållanden som skall bedömas. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 28 maj 2004 inledde kommissionen en antidumpningsundersökning beträffande import till gemenskapen av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Ryssland och Sydkorea. Samma dag inleddes även en interimsöversyn av de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1993/2000 på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Taiwan. Det fastställdes en dumpningsmarginal på 31,7 % för den ryska exporterande tillverkaren, under det att dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkaren i Sydkorea konstaterades ligga på en nivå som understeg miniminivån. När det gäller översynen av åtgärderna beträffande Taiwan konstaterades en dumpningsmarginal på 16,2 % för den ena exporterande tillverkaren, under det att dumpningsmarginalen för den andra konstaterades ligga på en nivå som understeg miniminivån. Det konstaterades att gemenskapsindustrins situation hade försämrats, främst med avseende på försäljningsvolym och lönsamhet. Något orsakssamband mellan verkningarna av den dumpade importen och försämringen av gemenskapsindustrins situation kunde inte konstateras. Följaktligen föreslås rådet anta det bifogade förslaget till en förordning genom vilken förfarandet beträffande Ryssland och Sydkorea avslutas och de åtgärder som tillämpas på import från Taiwan upphävs. Denna förordning bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 27 augusti 2005. |

310 | Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 av den 8 mars 2004. |

329 | Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och lämnar inte något utrymme för ett nationellt beslut. |

332 | Det är i det här fallet inte tillämpligt att lämna uppgifter om hur det ekonomiska eller administrativa ansvar som åläggs gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare så långt som möjligt begränsas och står i proportion till det mål som skall uppnås. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: förordning. |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Det förutses inte några alternativ i grundförordningen. |

BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

520 | Upphävande av gällande lagstiftning Om förslaget antas kommer gällande lagstiftning att upphöra att gälla. |

1. Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Republiken Korea och Ryska federationen och av interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Taiwan samt om upphävande av dessa åtgärder

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Gällande åtgärder

(1) I september 2000 införde rådet genom förordningarna (EG) nr 1994/2000[2] och (EG) nr 1993/2000[3] slutgiltiga utjämningstullar (på mellan 1 och 8,2 %) och slutgiltiga antidumpningstullar på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ (”SBS-gummi”) med ursprung i Taiwan.

(2) De slutgiltiga antidumpningstullarna för de exporterande tillverkarna i Taiwan, uttryckta i procent av värdet cif vid gemenskapens gräns, fastställdes till följande:

- Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei 5,3 %

- Chi Mei Corp., Tainan 9,1 %

- Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 20,0 %

2. Nuvarande undersökningar

(3) I enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[4] meddelande kommissionen den 28 maj 2004 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning [5] att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av SBS-gummi med ursprung i Ryssland och Sydkorea.

(4) Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning [6] meddelade kommissionen dessutom samma dag att en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen skulle inledas av de slutgiltiga antidumpningstullar som införts genom rådets förordning (EG) nr 1993/2000 på import av SBS-gummi med ursprung i Taiwan.

(5) Antidumpningsundersökningen inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 13 april 2004 av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) (nedan kallat ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall 100 %, av gemenskapens tillverkning av SBS-gummi. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

(6) Interimsöversynen grundade sig på en begäran som ingivits av CEFIC och innehöll bevisning för återkommande dumpning och skada och att de gällande åtgärderna inte längre var tillräckliga för att motverka den skadevållande dumpningen.

3. Parter som berörs av förfarandet

(7) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Ryssland, Sydkorea och Taiwan, importörer/handlare och deras intresseorganisationer, leverantörer och användare som den visste var berörda, företrädare för de berörda exportländerna och de klagande gemenskapstillverkarna om att förfarandet inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandena om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

(8) Eftersom ett stort antal importörer av SBS-gummi i gemenskapen anges i klagomålet och begäran angavs det i tillkännagivandena om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för importörerna i samband med fastställandet av skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

(9) För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades alla importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende SBS-gummi under stickprovsundersökningsperioden (1 april 2003–31 mars 2004) som anges i tillkännagivandet om inledande. Efter att ha granskat de uppgifter som lämnats av importörerna och på grund av att endast ett litet antal svar inkommit beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

(10) Frågeformulär sändes till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.

(11) Svar mottogs från en sydkoreansk exporterande tillverkare, en rysk tillverkare och två denne närstående ryska företag, fyra taiwanesiska tillverkare, fyra gemenskapstillverkare och fyra icke-närstående importörer. Inga svar inkom från användare.

(12) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde som nödvändiga för ett fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse. I enlighet med artikel 16.1 i grundförordningen gjordes kontrollbesök hos följande företag:

2. Tillverkare inom gemenskapsindustrin

3. Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Spanien

4. Kraton Polymers International Ltd., London, Förenade kungariket

5. Polimeri Europa S.p.A., Milano, Italien

6. SA Petrofina NV Bryssel, Belgien (tidigare Atofina Elastomers N.V.)

7. Exporterande tillverkare i Sydkorea

8. Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Söul

9. Exporterande tillverkare i Ryssland

10. SIBUR-gruppen:

11. Public Joint Stock Company ”Sibirsko-Uralskaya Neftegazohimicheskaya Companiya” (”SIBUR”), Moskva

12. Gazexport, Limited Liability Company, Moskva

13. Joint Stock Company Voronezhsyntezkauchuk, Voronezh

(13) Det framgick av undersökningen att endast ett ryskt företag, nämligen JSC Voronezhsyntezkauchuk, tillverkade och sålde den berörda produkten, under det att JSC SIBUR huvudsakligen ansvarade för den inhemska försäljningen och tillhandahållandet av råmaterial. Gazexport ansvarade för exportförsäljningen under största delen av undersökningsperioden. I samband med denna undersökning kommer de tre varandra närstående ryska företagen därför att betraktas som ett och samma företag kallat ”SIBUR-gruppen”.

14. Exporterande tillverkare i Taiwan

15. Chi Mei Corp., Tainan

16. Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei

17. Icke-närstående importörer

18. Guzman Cauchos S.L., Valencia, Spanien

19. Monumenta Import Export GmbH, Troisdorf, Tyskland

20. Tecnopolimeri S.p.A., Seregno, Italien

4. Provisoriska åtgärder

(14) Med hänsyn till behovet av att ytterligare undersöka vissa aspekter beträffande skada, orsakssamband och gemenskapens intresse, särskilt med avseende på den parallella interimsundersökningen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av SBS-gummi med ursprung i Taiwan infördes inga provisoriska antidumpningsåtgärder på import av SBS-gummi med ursprung i Ryssland och Sydkorea. Inte desto mindre underrättades alla parter om de preliminära undersökningsresultaten och beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter, och hänsyn togs till deras muntliga och skriftliga synpunkter.

5. Påföljande förfarande

(15) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten, särskilt beträffande importen av SBS-gummi från Taiwan.

(16) Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera

- ett avslutande av förfarandet beträffande import av SBS-gummi med ursprung i Ryssland och Sydkorea och

- ett upphävande av rådets förordning (EG) nr 1993/2000 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av SBS-gummi med ursprung i Taiwan.

(17) Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Parternas skriftliga och muntliga synpunkter beaktades och undersökningsresultaten ändrades där så var lämpligt i enlighet med dessa.

6. Undersökningsperiod

(18) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2003 till och med den 31 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”, i tabeller ”UP”). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(19) Den produkt som berörs är termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4002 19 00, ex 4002 99 10 och ex 4002 99 90.

(20) Termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ är en sampolymer uppbyggd av tre segment som tillverkas huvudsakligen av monomerer av styren och butadien. Det kan vara antingen torrt eller, genom tillsats av olja vid tillverkningen, oljeutdrygat. Vidare förekommer SBS-gummi i olika former, som kan identifieras med hjälp av olika specifikationer (t.ex. styreninnehållet i förhållande till butadieninnehållet och oljehalten eller symetriegenskaperna). Även om det finns ett stort antal möjliga typer av SBS-gummi, finns det inga betydande olikheter vad deras grundläggande fysikaliska egenskaper beträffar och det finns heller inga klara skiljelinjer mellan de olika typerna. Alla typer av SBS-gummi används också för samma ändamål, t.ex. SBS-modifiering av bitumen för vägasfalt och takbeläggning, i material för tekniska ändamål och skodon samt för modifiering av plaster och tillverkning av lim. De betraktas därför som en enda produkt i samband med denna undersökning.

(21) I samband med kontrollbesöken framkom det att ett företag exporterade segmentpolymerer av styrenispoprenstyren till gemenskapen under undersökningsperioden. Denna produkt ansågs inte vara samma produkt som den berörda produkten. Styrenisoprenstyren har en annan fysikalisk sammansättning än SBS-gummi, eftersom monomeren i polymerens mittsegment är isopren i stället för butadien. Det hade således inte samma fysikaliska egenskaper och omfattas därför inte av det nuvarande förfarandet.

2. Likadan produkt

(22) Det konstaterades att den berörda produkten och det SBS-gummi som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Ryssland, Sydkorea och Taiwan och det som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapsindustrin hade samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C. DUMPNING

1. Allmän metod

(23) Den allmänna metod som beskrivs nedan tillämpades på alla exporterande tillverkare i Ryssland, Sydkorea och Taiwan. I framställningen nedan av undersökningsresultaten beträffande dumpning för de berörda länderna redogörs därför endast för de aspekter som är specifika för det enskilda exportlandet.

2. Normalvärde

(24) I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen till att börja när det gäller varje samarbetsvillig exporterande tillverkare huruvida företagets sammanlagda inhemska försäljning av SBS-gummi var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för export till gemenskapen. Kommissionen identifierade därefter de typer av gummi av styrenbutadienstyren-typ som såldes på den inhemska marknaden av företag vilkas försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.

(25) För varje typ av SBS-gummi som de exporterande tillverkarna sålde på den inhemska marknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med de typer av SBS-gummi som såldes på export till gemenskapen fastställdes om försäljningen på den inhemska marknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på den inhemska marknaden av en viss typ SBS-gummi ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den inhemska marknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym av den jämförbara typen av SBS-gummi som exporterades till gemenskapen.

(26) Därefter undersöktes, för var och en av de typer av SBS-gummi som sålts i representativa volymer på den inhemska marknaden om denna försäljning kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. I de fall där försäljningsvolymen för en typ av SBS-gummi som såldes till ett nettoförsäljningspris som minst motsvarade den beräknade tillverkningskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga priset för den typen minst motsvarade tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på den inhemska marknaden för den typen under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen lönsam försäljning av den berörda typen motsvarade högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen eller det vägda genomsnittliga priset för den typen understeg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart lönsam försäljning av den typen, förutsatt att den försäljningen utgjorde minst 10 % av den lönsamma försäljningen av enbart den typen.

(27) I de fall där den lönsamma försäljningen av en viss typ utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att normalvärdet skulle kunna fastställas på grundval av priset på den inhemska marknaden. I det fall det inte var möjligt att använda de inhemska priserna för en viss typ som såldes av en exporterande tillverkare för fastställandet av normalvärdet ansågs ett konstruerat normalvärde för denna typ utgöra en lämplig grund för fastställandet av normalvärdet

(28) Normalvärdet konstruerades således enligt artikel 2.3 i grundförordningen genom att det till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna, vid behov justerade, lades ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. För detta ändamål undersökte kommissionen om uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för var och en av de berörda exporterande tillverkarna på hemmamarknaden var tillförlitliga.

(29) De faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna på den inhemska marknaden bedömdes som tillförlitliga när det berörda företagets sammanlagda försäljningsvolym på den marknaden kunde anses som representativ i förhållande till volymen av exportförsäljningen till gemenskapen. Vinstmarginalen på hemmamarknaden fastställdes på grundval av försäljningen på denna marknad för de typer som såldes vid normal handel. Vid denna beräkning användes den metod som beskrivs ovan.

3. Exportpris

(30) I samtliga fall där den berörda produkten exporterades direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

4. Jämförelse

(31) Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning.

5. Dumpningsmarginal

(32) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset.

6. Sydkorea

(33) En sydkoreansk exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Det framgick av undersökningen att det sydkoreanska företagets sammanlagda försäljning på den inhemska marknaden var representativ. Dessutom utgjorde den sammanlagda försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av SBS-gummi som såldes av företaget minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för jämförbara typer av SBS-gummi som exporterades till gemenskapen och denna försäljning kunde därför anses vara representativ.

6.1. Normalvärde

(34) Vid fastställandet av normalvärdet kunde de inhemska priserna användas för två produkttyper. För tre produkttyper fastställdes normalvärdet på grundval av enbart den lönsamma andelen av försäljningen. För fem produkttyper var mindre än 10 % av försäljningen på den inhemska marknaden lönsam under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerade kommissionen därför normalvärdet för dessa typer på grundval av den exporterande tillverkarens egna tillverkningskostnader jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. För detta ändamål användes företagets egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, eftersom dess försäljning på den inhemska marknaden av den likadana produkten var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. När det gäller vinstmarginalen användes vinsten vid försäljningen på den inhemska marknaden vid normal handel i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen.

6.2. Exportpris

(35) Eftersom exportförsäljningen av den berörda produkten skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriserna på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till gemenskapen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

6.3. Jämförelse

(36) Justeringar gjordes i tillämpliga och motiverade fall för transport-, försäkrings-, hanterings- och kreditkostnader. I enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen begärde och beviljades företaget en justering av normalvärdet för tullrestitution med motiveringen att importavgifter togs ut på den likadana produkten när denna var avsedd för förbrukning i exportlandet, men återbetalades när den berörda produkten såldes på export.

(37) Företaget begärde också en justering för mängdrabatter. Vid kontrollbesöket hade företaget möjlighet att påvisa att mängdrabatter påverkade priserna. Det kunde dock inte på ett korrekt vis kvantifiera de påstådda rabatterna eller påvisa att de var direkt knutna till försäljningen i fråga. Begäran avvisades därför i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

6.4. Dumpningsmarginal

(38) Följande dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

- Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Söul: 0,95 %

(39) Eftersom dumpningsmarginalen för Korea Kumho Petrochemicals underskrider miniminivån, dvs. den uppgår till mindre än 2 %, bör förfarandet beträffande Sydkorea avslutas utan införande av åtgärder i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen.

7. Ryssland

(40) Tre varandra närstående företag besvarade frågeformuläret och dessa svar behandlades gemensamt.

7.1. Normalvärde

(41) Det framgick av undersökningen att all försäljning på den ryska hemmamarknaden var representativ och att endast en viss produkttyp såldes till gemenskapen. Det konstaterades att den ifrågavarande typen av den berörda produkten såldes i tillräcklig mängd på hemmamarknaden och att denna försäljning kunde anses vara representativ. Det konstaterades vidare att försäljningen av den produkttyp som exporterades till gemenskapen skedde vid normal handel. De faktiska hemmamarknadspriserna kunde därför användas för att fastställa normalvärdet.

(42) Ett av företagen i SIBUR-gruppen hade en egen tillverkning av de viktigaste råmaterialen, dvs. butadien och styren, och köpte endast dessa råmaterial i bristsituationer. Eftersom det förekom motstridiga uppgifter om vilka mängder råmaterial som köpts respektive tillverkats under undersökningsperioden använde kommissionen i enlighet med artiklarna 2.5 och 18 i grundförordningen tillgängliga uppgifter, i detta fall den största mängd köpt råmaterial som uppgivits av företagen, för att fastställa vilken råmaterialkostnad som skulle användas vid fastställandet av tillverkningskostnaden. Den totala reviderade produktionskostnaden ändrade emellertid inte på slutsatsen att hemmamarknadspriserna var en lämplig grund för fastställandet av normalvärdet.

(43) På grund av uppdelningen av verksamheten mellan de berörda företagen fick tillverkningskostnaden fastställas genom att de relevanta kostnaderna för tillverkningsföretaget JSC Voronezhsyntezkauchuk slogs samman med de relevanta kostnaderna för JSC SIBUR.

(44) Efter det att företagen hade underrättats om beslutet att inte införa provisoriska åtgärder begärde de en korrigering av det normalvärde som fastställt med motiveringen att de inhemska försäljningspriser som de uppgivit av misstag innehöll rysk mervärdesskatt. Vid kontrollbesöket kontrollerades de inhemska försäljningspriserna för ett företag, varvid det konstaterades att de uppgivits netto, före skatt. När det gäller det andra företaget med försäljning på hemmamarknaden kunde de inhemska försäljningspriserna inte kontrolleras på ett korrekt sätt vid kontrollbesöket, eftersom företaget inte kunde ge en fullständig redogörelse för alla sina inhemska försäljningstransaktioner vid den tidpunkten. Senare kontrollerades den kompletta redogörelsen för de inhemska försäljningspriserna genom kontroller av slumpvis utvalda fakturor. På grundval av dessa fakturor drog kommissionen slutsatsen att företaget hade uppgivit de relevanta inhemska försäljningspriserna netto, före skatt. När det gäller den övriga försäljningen på hemmamarkanden kunde kommissionen inte göra några ytterligare kontroller med avseende på mervärdesskatten inom utsatt tid. Mot denna bakgrund avvisades begäran.

7.2. Exportpris

(45) Eftersom exporten av den berörda produkten huvudsakligen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriserna på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till gemenskapen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

7.3. Jämförelse

(46) Eftersom all försäljning skedde fritt fabrik gjordes i tillämpliga och motiverade fall justeringar endast för hanterings- och kreditkostnader.

(47) Efter det att företagen hade underrättats om beslutet att inte införa provisoriska åtgärder begärde de en justering för olikheter i fysikaliska egenskaper i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen med motiveringen att det SBS-gummi som tillverkades av dem var av lägre kvalitet än det som tillverkades av gemenskapsindustrin. Undersökningen vid kontrollbesöket bekräftade att det SBS-gummi som tillverkades och såldes på den ryska hemmamarknaden var detsamma som det som såldes till gemenskapen. Begäran avvisades därför i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen.

7.4. Dumpningsmarginaler

(48) Följande dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

- SIBUR-gruppen, Ryssland: 31,7 %

8. Taiwan

(49) Fyra tillverkare av den berörda produkten i Taiwan besvarade frågeformuläret. Det framgick av svaren att endast de två företag som omfattades av individuella antidumpningstullar hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden.

8.1. Normalvärde

(50) När det gäller ett av företagen framgick det av undersökningen att all försäljning på den inhemska marknaden var representativ och att endast en viss produkttyp såldes till gemenskapen. Det konstaterades att den ifrågavarande typen av SBS- gummi såldes i tillräcklig mängd på den inhemska marknaden och att denna försäljning därför kunde anses vara representativ. Det konstaterades vidare att försäljningen av den produkttyp som exporterades till gemenskapen skedde vid normal handel. De faktiska hemmamarknadspriserna kunde därför användas för att fastställa normalvärdet.

(51) När det gäller det andra samarbetsvilliga företaget framgick det av undersökningen att all försäljning på den inhemska marknaden var representativ. Dessutom utgjorde den sammanlagda försäljningen på den inhemska marknaden av åtta typer av SBS-gummi som såldes av företaget minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för jämförbara typer av SBS-gummi som exporterades till gemenskapen och denna försäljning kunde därför anses vara representativ. En typ av SBS-gummi som såldes till gemenskapen såldes emellertid inte på den inhemska marknaden.

(52) Vid fastställandet av normalvärdet kunde hemmamarknadspriserna användas för åtta produkttyper. När det gäller den produkttyp för vilken det inte konstaterades någon försäljning på den inhemska marknaden konstruerade kommissionen i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen normalvärdet på grundval av den exporterande tillverkarens egna tillverkningskostnader jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. För detta ändamål användes företagets egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den försäljning på den inhemska marknaden av den likadana produkten som var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. När det gäller vinstmarginalen användes i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen vinsten från försäljningen på hemmamarknaden vid normal handel.

8.2. Exportpris

(53) Eftersom exporten av den berörda produkten huvudsakligen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriserna på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till gemenskapen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

8.3. Jämförelse

(54) För ett företag gjordes i tillämpliga och motiverade fall justeringar för transport-, försäkrings-, hanterings- och kreditkostnader.

(55) Företaget begärde därefter en justering för kostnader efter försäljningen i enlighet med artikel 2.10 h i grundförordningen med motiveringen att särskild eftermarknadsservice endast tillhandahölls för försäljning på hemmamarknaden. Vid kontrollbesöket hade företaget möjlighet att lämna bevisning till stöd för detta påstående men kunde inte påvisa att de tillhandahöll någon eftermarknadsservice. Begäran avvisades därför i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

(56) Företaget begärde dessutom en justering för valutaomräkning i enlighet med artikel 2.10 j i grundförordningen. Denna begäran grundade sig på det faktum att företaget behöll försäljningsbeloppet för en del av exportförsäljningen i faktureringsvalutan och växlade in detta belopp först när växelkursen var gynnsam. Eftersom den växelkurs som tillämpades i redovisningssystemet motsvarade dagskursen för den enskilda exportförsäljningstransaktionen, och således återspeglade försäljningsbeloppet i den inhemska valutan, kunde ingen justering beviljas för spekulationsvinster avseende valuta. Företaget kunde inte påvisa att villkoren i artikel 2.10 j i grundförordningen var uppfyllda och begäran avvisades därför.

(57) För ett företag gjordes i tillämpliga och motiverade fall justeringar för transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings-, förpacknings- och kreditkostnader.

(58) Detta företag begärde även en justering för olikheter i fysikaliska egenskaper i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen med motiveringen att viss försäljning till gemenskapen av en typ av lägre kvalitet av den berörda produkten inte hade någon motsvarighet på hemmamarknaden. Vid kontrollbesöket hade företaget möjlighet att visa att de påstådda olikheterna i fysikaliska egenskaper påverkade priserna och prisjämförbarheten. Det kunde dock inte påvisa att de påstådda fysikaliska olikheterna genomgående inverkade vare sig på priserna eller på användningen av den berörda produkten i förhållande till den relevanta typ av SBS-gummi av högre kvalitet som såldes på den inhemska marknaden. Begäran avvisades därför.

8.4. Dumpningsmarginaler

(59) Följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

- Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei: -1,8 %

- Chi Mei Corp., Tainan: 16,2 %

D. SKADA

1. Definition av gemenskapsindustrin

(60) Klagomålet stöddes av följande gemenskapsproducenter:

- Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Spanien

- Kraton Polymers International Ltd., London, Förenade kungariket

- Polimeri Europa S.p.A., Milano, Italien

- SA Petrofina NV Bryssel, Belgien (tidigare Atofina Elastomers N.V.)

(61) Eftersom dessa fyra klagande samarbetsvilliga gemenskapstillverkare svarade för 100 % av gemenskapstillverkningen av den berörda produkten ansågs de klagande tillverkarna utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

2. Förbrukning i gemenskapen

(62) Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolymer på gemenskapsmarknaden, all import från Ryssland, Sydkorea och Taiwan samt en uppskattad andel av importen av SBS-gummi från övriga tredjeländer enligt de relevanta KN-numren, eftersom SBS-gummi endast utgör en del av de produkter som omfattas av dessa KN-nummer. Denna andel fastställdes med hjälp av den metod som användes i klagomålet, eftersom det inte fanns några andra informationskällor. Importen från Ryssland, Sydkorea och Taiwan fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i dessa tre länder, eftersom det i samband med undersökningen konstaterades att de svarade för 100 % av exporten till gemenskapen av den berörda produkten från de berörda länderna.

(63) Mellan 2000 och undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen från 193 756 ton till 180 195 ton, dvs. med 7 %. Förbrukningen i gemenskapen nådde emellertid en topp 2002 och minskade därefter kraftigt, dvs. med 9 %.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Förbrukning i gemenskapen (i ton) | 193 756 | 191 827 | 198 741 | 188 562 | 180 195 |

Index | 100 | 99 | 103 | 97 | 93 |

3. Import av SBS-gummi från de berörda länderna

3.1. Sammantagen bedömning av importens verkan

(64) Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av importen av SBS-gummi med ursprung i Ryssland, Sydkorea och Taiwan borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

(65) I denna artikel föreskrivs det att om en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import från mer än ett land, skall verkan av denna import slås samman endast om det fastställs att a) varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar samt b) det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana gemenskapsprodukten.

(66) När det gäller Sydkorea och en taiwanesisk exporterande tillverkare framgick det av undersökningen att dumpningen antingen underskred miniminivån eller att någon dumpning inte förekom alls. I enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen var det därför inte möjligt att göra en sammantagen bedömning av den berörda importens verkan. Tvärtom låg de dumpningsmarginaler som fastställts för Ryssland och den andra samarbetsvilliga taiwanesiska exportören enligt vad som anges ovan på en nivå som väl överskred miniminivån och importvolymen från länderna i fråga var inte heller försumbar i enlighet med artikel 5.7 i grundförordningen, eftersom den sammantagna marknadsandelen uppgick till 5,3 %.

(67) I syfte att avgöra om det med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan importerade produkter från de två företagen respektive mellan importerade produkter och den likadana gemenskapsprodukten är lämpligt att göra en sammantagen bedömning analyserade kommissionen exportörernas marknadsbeteenden med avseende på utvecklingen av exportpriser och exportvolymer.

(68) En liknande utveckling av exportvolymerna konstaterades för Ryssland och Taiwan, dvs. en ökning med 77 % för Ryssland och med 151 % för Taiwan mellan 2001 (året efter införandet av åtgärder beträffande Taiwan) och undersökningsperioden. Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att de ryska och taiwanesiska exportörer som konstaterats utöva dumping inte uppvisade några större skillnader i marknadsbeteendet med avseende på exportvolymerna till gemenskapen.

(69) Det konstaterades vidare att de ryska och taiwanesiska tillverkarna även uppvisade ett likartat marknadsbeteende när det gäller exportpriserna. Dessa länder minskade faktiskt sina genomsnittliga försäljningspriser per enhet av den berörda produkten med 18 respektive 6 % mellan 2001 (efter det att åtgärder hade införts mot importen från Taiwan och importvolymerna från Ryssland började bli betydande) och till slutet av undersökningsperioden. Prisunderskridandet för importen från båda länderna konstaterades dessutom ligga på ungefär samma nivå.

(70) Det framgick även av undersökningen att importen till gemenskapen från de berörda länderna skedde genom samma försäljningskanaler, eftersom denna import i de allra flesta fall sker genom distributörer och inte genom försäljning direkt till slutkonsument.

(71) Såsom förklaras ovan konstaterades det att den berörda produkt som importeras från de berörda länderna och den som tillverkades av gemenskapsindustrin har samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och därför bör anses vara likadana i fråga om utbytbarhet och substituerbarhet. Det fastställdes att exporten av den berörda produkten från de berörda länderna konkurrerar både inbördes och med SBS-gummi som tillverkas av gemenskapsindustrin.

(72) På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att alla villkor som motiverar en sammantagen bedömning av importen av SBS-gummi med ursprung i Ryssland och Taiwan var uppfyllda.

3.2. Importvolym och marknadsandel

(73) Den dumpade importen av SBS-gummi från Ryssland och Taiwan ökade markant, från 2 834 ton 2000 till 9 523 ton under undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade i motsvarande grad från 1,5 % 2000 till 5,3 % under undersökningsperioden.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Import (i ton) | 2 834 | 4 979 | 4 966 | 8 919 | 9 523 |

Index | 100 | 176 | 175 | 315 | 336 |

Marknadsandel | 1,5 % | 2,6 % | 2,5 % | 4,7 % | 5,3 % |

3.3. Priser

(74) Det vägda genomsnittliga priset för den dumpade importen av SBS-gummi med ursprung i Ryssland och Taiwan minskade med 12 % mellan 2000 och undersökningsperioden.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Genomsnittligt vägt pris cif vid gemenskapens gräns (i euro per ton) | 1 145 | 1 179 | 1 086 | 1 023 | 1 004 |

Index | 100 | 103 | 95 | 89 | 88 |

3.4. Prisunderskridande

(75) Vid fastställandet av prisunderskridandet analyserade kommissionen uppgifter som hänförde sig till undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Priserna för de olika typer av SBS-gummi som anges i frågeformuläret jämfördes med de försäljningspriser som togs ut av exportörerna netto efter rabatter, vid behov justerade till nivån cif gemenskapens gräns och med lämpliga justeringar för tullklareringskostnader och kostnader efter import.

(76) Det hävdades av importörerna och den ryska tillverkaren, vilket även bekräftades av gemenskapsindustrin, att den likadana produkt som tillverkas av gemenskapsindustrin i allmänhet är av högre kvalitet än den berörda produkt som importeras från Ryssland. På grundval av den bevisning som framlagts ansågs denna kvalitetsskillnad motivera en justering med 5 %, som lades till de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas pris cif vid gemenskapens gräns.

(77) Den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för Ryssland och den taiwanesiska tillverkare som konstaterats sälja till dumpade priser uppgick till 15 % under undersökningsperioden.

(78) Vid bedömningen av detta tal bör det hållas i åtanke att SBS-gummi från olika källor, trots de olika justeringar som företagits, i stor utsträckning är utbytbart och att priset följaktligen är en viktig faktor vid valet av försörjningskälla. Detta förstärker verkningarna av ett eventuellt prisunderskridande.

4. Gemenskapsindustrins situation

4.1. Tillverkning

(79) Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Tillverkningen ökade först med 2 %, men minskade därefter under 2003 och undersökningsperioden.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Tillverkning (i ton) | 259 698 | 253 113 | 271 964 | 253 679 | 249 566 |

Index | 100 | 97 | 105 | 98 | 96 |

4.2. Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

(80) Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av den nominella kapaciteten i de tillverkningsenheter som ägs av gemenskapsindustrin, med hänsyn tagen till tekniska avbrott i tillverkningen och det faktum att en del av kapaciteten i vissa fall använts till andra produkter som tillverkas med samma produktionslinjer.

(81) Produktionskapaciteten för SBS-gummi förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden. Efter att ha ökat en aning 2001 och 2002 sjönk den 2003 till samma nivå som för 2000 och låg därefter kvar på denna nivå under undersökningsperioden.

(82) Kapacitetsutnyttjandet minskade med 4 procentenheter, dvs. från 79 % till 75 %. Eftersom produktionskapaciteten låg kvar på en oförändrad nivå beror det minskade kapacitetsutnyttjandet helt och hållet på att gemenskapsindustrin minskade sin tillverkningsvolym.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Produktionskapacitet (i ton) | 329 574 | 337 524 | 338 014 | 329 173 | 330 774 |

Index | 100 | 102 | 103 | 100 | 100 |

Kapacitetsutnyttjande | 79 % | 75 % | 80 % | 77 % | 75 % |

4.3. Lager

(83) Under skadeundersökningsperioden ökade lagren med 60 %. Lagerökningen förefaller att ha två orsaker, nämligen försäljningsminskningen och ett antal nya typer av SBS-gummi, vilka behövde längre tid för sin marknadsföring.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Lager (i ton) | 44 971 | 44 325 | 59 077 | 63 997 | 71 875 |

Index | 100 | 99 | 131 | 142 | 160 |

4.4. Investeringar

(84) Gemenskapsindustrin investerade ca 60 miljoner euro under skadeundersökningsperioden, främst i anläggningar och maskiner (ca 48 %) och FoU-projekt (23 %). Dessa investeringar var nödvändiga huvudsakligen för att bibehålla produktionskapaciteten på dess nuvarande nivå. Efter kraftiga minskningar 2001 och 2002 ökade investeringarna på nytt 2003 och under undersökningsperioden, men låg fortfarande kvar under 2000 års nivå. Ökningarna 2003 och under undersökningsperioden berodde på det underhåll och den modernisering som krävdes för att utveckla och införa nya typer av SBS-gummi som gemenskapsindustrin behövde för att förbli konkurrenskraftig. Fluktuationerna i investeringar kan dessutom förklaras av att vissa maskiner har en cyklisk livscykel. Under skadeunderökningsperioden ökade de årliga investeringarna med 11 % totalt sett.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Investeringar i tusen euro | 16 464 | 12 969 | 8 914 | 11 760 | 14 698 |

Index | 100 | 79 | 54 | 71 | 89 |

4.5. Försäljning och marknadsandel

(85) Gemenskapsindustrins försäljning av SBS-gummi på gemenskapsmarknaden minskade med 15 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Eftersom förbrukningen i gemenskapen endast minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden ledde den kraftiga minskningen av gemenskapsindustrins försäljning till en betydande förlust av marknadsandel, dvs. från 89 % till 82 %.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Försäljning i gemenskapen (i ton) | 172 080 | 166 680 | 161 486 | 155 050 | 146 907 |

Index | 100 | 97 | 94 | 90 | 85 |

Marknadsandel | 89 % | 87 % | 81 % | 82 % | 82 % |

4.6. Priser

(86) Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet var i stort sett oförändrad under undersökningsperioden i förhållande till 2000 och minskade endast med 1 %. Gemenskapsindustrins försäljningspris per enhet ökade först med 6 % mellan 2000 och 2001, varefter det minskade med 7 % mellan 2001 och undersökningsperioden.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Vägt genomsnittligt pris (i euro per ton) | 1 350 | 1 434 | 1 363 | 1 348 | 1 330 |

Index | 100 | 106 | 101 | 100 | 99 |

4.7. Lönsamhet och kassaflöde

(87) Den vägda genomsnittliga lönsamheten på gemenskapsindustrins nettoomsättning när det gäller dess försäljning av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden minskade från 2,2 % till 1,2 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade först kraftigt, från 2,2 % 2000 till 9,3 % 2001, vilket sammanföll med införandet av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på importen av SBS-gummi från Taiwan, och fortsatte sedan att minska ytterligare (från och med 2001).

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Vägd genomsnittlig lönsamhet på nettoomsättningen | 2,2 % | 9,3 % | 8,9 % | 1,5 % | 1,2 % |

(88) Kassaflödet var -0,7 % miljoner euro under undersökningsperioden. Situationen var svår 2000, främst på grund av den höga investeringsnivån. Gemenskapsindustrins kassaflöde var emellertid positivt åren 2001, 2002 och 2003. Kassaflödet försämrades dock markant mellan 2002 och undersökningsperioden.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Kassaflöde (i tusen euro) | -7 362 | 10 005 | 33 050 | 4 639 | -714 |

4.8. Avkastning på nettotillgångar

(89) Avkastningen på nettotillgångar minskade med 5 % för den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. Efter en första ökning till 0,3 % 2001 och 2,8 % 2002 minskade den kraftigt till -8,5 % 2003 och -11,2 % under undersökningsperioden.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Vägd avkastning på nettotillgångar | -6,2 % | 0,3 % | 2,8 % | -8,5 % | -11,2 % |

4.9. Förmåga att anskaffa kapital

(90) Tre av de fyra gemenskapstillverkarna tillhör stora oljekoncerner, under det att den fjärde till 100 % ägs av ett investmentbolag. I fråga om förmågan att anskaffa kapital gjordes det inte gällande från gemenskapsindustrins sida att den hade svårt att anskaffa kapital för sin verksamhet och det fanns inte heller något som tydde på det.

4.10. Sysselsättning och löner

(91) Sysselsättningen i gemenskapsindustrin minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Lönerna låg på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden och totalt sett ökade lönerna något, dvs. med 1 %, vilket är väsentligt mindre än inflationen i Europa under samma tidsperiod.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Anställda | 627 | 642 | 596 | 614 | 581 |

Index | 100 | 102 | 95 | 98 | 93 |

Vägd genomsnittlig lön (i tusen euro per år) | 75 | 75 | 73 | 73 | 76 |

Index | 100 | 100 | 97 | 97 | 101 |

4.11. Produktivitet

(92) Gemenskapsindustrins produktivitet ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. De små fluktuationerna under skadeundersökningsperioden har ett direkt samband med sysselsättningsutvecklingen. Ökningen visar att gemenskapstillverkarna inte bara anpassade antalet sysselsatta till försäljningsminskningen utan även lyckades bli effektivare.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Produktivitet (i ton per anställd) | 414 | 394 | 456 | 413 | 430 |

Index | 100 | 95 | 110 | 100 | 104 |

4.12. Tillväxt

(93) Förbrukningen i gemenskapen minskade med 6 % mellan 2000 och undersökningsperioden, under det att gemenskapsindustrins försäljningsvolym till oberoende kunder minskade med 15 %. Gemenskapsindustrins försäljning minskade således markant mer än vad efterfrågan gjorde under skadeundersökningsperioden. Detta innebar att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 8 procentenheter.

4.13. Dumpningsmarginalens storlek

(94) Verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på de faktiska dumpningsmarginalerna kan med hänsyn till volymen av och priserna för den dumpade importen från Ryssland och Taiwan inte anses vara försumbara.

4.14. Återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning och subventionering

(95) Det bör erinras om att gemenskapsindustrin under en del av skadeundersökningsperioden var drabbad av dumpad och subventionerad import från Taiwan. Gemenskapsindustrin återhämtade sig i viss utsträckning efter det att de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på importen från Taiwan infördes 2000. Gemenskapsindustrins situation förvärrades emellertid på nytt efter 2002 då importen från Ryssland, Sydkorea och Taiwan ökade betydligt och detta till priser som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser.

5. SLUTSATS OM SKADA

(96) Den sammantagna mängden dumpad import från Ryssland och Taiwan ökade, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel, och uppnådde en sammantagen marknadsandel på 5,3 % under undersökningsperioden. Det vägda genomsnittliga priset för den dumpade importen från Ryssland och Taiwan minskade dessutom med 12 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning återspeglas i det prisunderskridande som konstaterats.

(97) De flesta av skadeindikatorerna för gemenskapsindustrin uppvisade en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden, vilket tyder på en skadevållande situation. Den totala förbrukningen av SBS-gummi i gemenskapen minskade med 7 %, under det att gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 15 %, vilket i sin tur innebar en minskning med 7 procentenheter av dess marknadsandel. Tillverkningsvolymen minskade med 4 %, produktionskapaciteten stagnerade och kapacitetsutnyttjandet minskade med 4 procentenheter. Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet minskade med 1 % och lönsamheten på nettoomsättningen minskade med 1,1 procentenhet under skadeundersökningsperioden. Även andra lönsamhetsrelaterade indikatorer, t.ex. avkastning på nettotillgångar, försämrades under skadeundersökningsperioden. Sysselsättningen minskade med 7 % under det att produktiviteten ökade med 4 %. De genomsnittliga lönerna ökade med 1 %, vilket är mindre än inflationen i Europa under skadeundersökningsperioden.

(98) Mot denna bakgrund anses det att gemenskapsindustrin befinner sig i en svår ekonomisk och finansiell situation och har lidit väsentlig skada i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen.

E. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(99) I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det om den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersöktes även andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada, i syfte att säkerställa att skada som vållats av dessa faktorer inte oriktigt tillskrevs den dumpade importen.

2. Den dumpade importens verkan

(100) Marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna ökade med 3,8 % under skadeundersökningsperioden, under det att priserna för denna import minskade med 12 % och underskred gemenskapsindustrins priser med 15,3 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin lyckades hålla sina försäljningspriser i stort sett stabila under skadeundersökningsperioden, vilket dock skedde på bekostnad av försäljningsvolym och marknadsandel och därmed även lönsamheten.

(101) Även om en första analys av dessa uppgifter tyder på att den dumpade importen skulle ha haft en betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation bekräftas inte detta vid en grundligare analys. För det första är det endast ett delvist sammanträffande i tiden mellan försämringen av gemenskapsindustrins situation och den tidpunkt då den dumpade importen var som mest märkbar. Även om den dumpade importen minskade något volymmässigt mellan 2001 och 2002 och därefter ökade kraftigt 2003 (+80 %) minskade gemenskapsindustrins försäljning gradvis under hela skadeundersökningsperioden. Dessutom ägde gemenskapsindustrins förlust av marknadsandelar uteslutande rum under perioden 2000–2002, under det att marknadsandelarna för den dumpade importen ökade under hela skadeundersökningsperioden. Denna ökning var särskilt markant 2003 och under undersökningsperioden, eftersom marknadsandelen för den dumpade importen ökade från 2,5 % 2002 till 4,7 % 2003, varefter den ökade till 5,3 % under undersökningsperioden. Under samma period ökade gemenskapsindustrins marknadsandel något, från 81 % 2002 till 82 % 2003 och under undersökningsperioden. Det är dessutom att märka att gemenskapsindustrins lönsamhet var som störst 2001 och 2002, dvs. samtidigt som förlusten av marknadsandel ägde rum. Det var först därefter som lönsamheten minskade. Gemenskapsindustrins försäljningspriser låg på en stabil nivå under hela perioden. Det konstaterades att dessa priser från och med 2003 var utsatta för ett visst pristryck, eftersom gemenskapsindustrin inte kunde föra över en del av kostnadsökningarna. Det faktum att det inte var möjligt att föra över dessa kostnadsökningar kan dock inte tillskrivas den dumpade importen, eller endast i mycket begränsad omfattning, särskilt med hänsyn till att den icke-dumpad import uppvisade ett högre prisunderskridande än den dumpade importen. Den dumpade importens marknadsandel var dessutom hela tiden lägre än 5,3 %, under det att marknadsandelen för den icke-dumpade importen uppgick till ca12 %. Allt detta tyder på att det pristryck som orsakades av importen huvudsakligen berodde på den icke-dumpade importen.

(102) Mot denna bakgrund konstaterades att den dumpade importen kan ha utövat ett visst tryck på gemenskapsindustrins priser och haft en viss negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation. Eftersom det inte gick att fastställa ett tydligare tidsmässigt samband mellan utvecklingen av volymerna, marknadsandelen och priserna för den dumpade importen, å ena sidan, och av samma faktorer för gemenskapsindustrin, å andra sidan, var det svårt att fastställa den dumpade importens inverkan på den skada som gemenskapsindustrin vållats. Följaktligen kunde inte slutsatsen dras att den dumpade importen hade spelat en avgörande roll när det gäller den skada som vållats gemenskapsindustrin.

3. Verkan av andra faktorer

3.1. Utvecklingen av förbrukningen

(103) Förbrukningen av SBS-gummi i gemenskapen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Detta kan delvis ha bidragit till gemenskapsindustrins situation, eftersom tillverkningen av SBS-gummi är en kapitalintensiv industri där försäljningsvolymen har en direkt inverkan på lönsamheten.

(104) Minskningen av förbrukningen kan emellertid endast anses vara en av orsakerna till den skada som vållats gemenskapsindustrin, eftersom det kunde påvisas att importen från Ryssland, Sydkorea och Taiwan ökade under skadeundersökningsperioden och därmed övertog en del av gemenskapsindustrins marknadsandel.

3.2. Växelkursfluktuationer

(105) Även fluktuationerna i växelkursen mellan euron och US-dollarn undersöktes, eftersom de flesta av importtransaktionerna mellan de berörda länderna och gemenskapen faktureras i US-dollar. Euron ökade i värde i förhållande till US-dollarn från mitten av 2002. Värdestegringen var betydande under undersökningsperioden vilket gynnade exporten till euroområdet under den perioden. Mot denna bakgrund hävdade en exportör och en berörd part att i en US-dollarorienterad verksamhet som denna torde deprecieringen av denna valuta i förhållande till euron väsentligt ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit och att denna faktor därför borde beaktas.

(106) Det är dock att märka att den appreciering av euron som skedde samtidigt minskade den skada som gemenskapsindustrin lidit i och med att råmaterialpriserna, vilka utgör ca 40 % av tillverkningskostnaden, noteras i US-dollar på de internationella råvarumarknaderna.

(107) Dessutom ökade gemenskapstillverkarnas export till oberoende parter under skadeundersökningsperioden, under det att importen av den berörda produkten från Förenta staterna till gemenskapen minskade, vilket visar att apprecieringen av euron i förhållande till US-dollarn i sig inte var en avgörande faktor för gemenskapsindustrins förlust av marknadsandelar på gemenskapsmarknaden.

(108) Slutsatsen är att även om det inte kan uteslutas att apprecieringen av euron i förhållande till US-dollarn kan ha gynnat importen av SBS-gummi från de berörda länderna, har även växelkursfluktuationer motverkat till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Dessutom gynnade denna appreciering varken importen från andra dollarorienterade länder än de berörda länderna eller hindrade gemenskapstillverkarna från att öka sin export utanför gemenskapen. Växelkursförändringarna ansågs därför inte ha haft någon väsentlig inverkan på den skada som gemenskapstillverkarna lidit. En än viktigare omständighet är att skadeanalysen endast rörde priser och volymer för den dumpade importen, men inte frågan om varför den dumpade importen skedde till en viss prisnivå. Det förefaller således som om växelkursfluktuationernas inverkan på priserna för den dumpade importen normalt sett inte kan anses vara ytterligare en skadevållande faktor.

3.3. Icke-dumpad import

(109) Det gjordes en bedömning av vilken verkan den icke-dumpade importen från Sydkorea och Taiwan haft på gemenskapsindustrin. Av konfidentialitetsskäl slogs uppgifterna från enskilda företag samman.

(110) Den icke-dumpade importen från Sydkorea och Taiwan uppvisade en likartad utveckling. Under skadeundersökningsperioden ökade denna import sammantaget med56 % volymmässigt och med 5,2 procentenheter med avseende på marknadsandel och uppnådde en marknadsandel på 12,8 % under undersökningsperioden. Denna icke-dumpade import var således 2,4 gånger större volymmässigt än den dumpade importen under undersökningsperioden. Den prisunderskridandemarginal som kunde beräknas för den icke-dumpade importen från Sydkorea och Taiwan var dessutom högre (17,4 %) än för den dumpade importen (15,3 %). Detta betydande prisunderskridande bidrog tillsammans med de betydande volymerna av icke-dumpad import väsentligt till det pristryck som konstaterats på gemenskapsmarknaden.

(111) På denna grundval drogs slutsatsen att den icke-dumpade importen hade skett i sådana mängder och till sådana priser att den kan anses ha bidragit väsentligt till den skada som gemenskapsindustrin lidit, och att den dumpade importen från Ryssland och Taiwan spelade en mindre betydande roll än den icke-dumpade importen.

3.4. Import från andra tredjeländer

(112) Importen från alla övriga tredjeländer hade en marknadsandel på 0,4 % i gemenskapen under undersökningsperioden och kommissionen drog slutsatsen att dess inverkan på den skada som gemenskapen lidit var obetydlig.

3.5. Kostnader för råmaterial

(113) Det konstaterades att kostnaderna för råmaterial ökade under skadeundersökningsperioden. Detta bidrog till gemenskapsindustrins sjunkande lönsamhet. I normala fall skulle gemenskapsindustrin emellertid försöka föra över dessa kostnadsökningar på sina kunder. På grund av ett kraftigt pristryck från den icke-dumpade importen och ett sannolikt inte alls lika kraftigt pristryck från den dumpade importen var detta inte möjligt. Dessutom steg kostnaderna för råmaterial även för de sydkoreanska och taiwanesiska exporterande tillverkarna i ungefär samma omfattning som för gemenskapstillverkarna. Det var därför inte kostnadsökningen för råmaterial i gemenskapen i sig som hade en negativ inverkan på gemenskapsindustrins lönsamhet utan snarare det faktum att kostnadsökningen sammanföll med det pristryck som utövades av importen.

(114) Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att variationerna i kostnaderna för råmaterial i gemenskapen i sig inte var en faktor som vållade gemenskapsindustrin skada.

4. Slutsats om orsakssamband

(115) Uppgifterna tyder på att den dumpade importen hade utövat ett visst pristryck på gemenskapsindustrins priser och bidragit till den skadevållande situationen. Vid en mer ingående analys som särskilt baserades på utvecklingstendenserna under skadeundersökningsperioden kunde det emellertid inte fastställas något orsakssamband, eftersom det inte fanns något klart tidsmässigt samband mellan den försämrade situationen för gemenskapsindustrin och verkningarna av den dumpade importen.

(116) Det konstaterades också att i den mån det fanns ett tidsmässigt samband mellan, å ena sidan, ökningen av den dumpade importen från Ryssland och Taiwan, både volymmässigt och i fråga om marknadsandelar, och, å andra sidan, den försämrade situationen för gemenskapsindustrin, vilket tog sig uttryck i förlorade marknadsandelar och sjunkande lönsamhet, fanns det ett sådant tidsmässigt samband även när det gällde den icke-dumpade importen, som volymmässigt ökade mer än den dumpade importen under skadeundersökningsperioden.

(117) Dessutom omfattade den icke-dumpade importen från Sydkorea och Taiwan under undersökningsperioden betydligt större volymer än den dumpade importen, vilket ledde till att den hade en betydligt högre marknadsandel (12,8 % mot 5,3 %). Priserna både för den dumpade och för den icke-dumpade importen underskred dessutom gemenskapspriserna, den icke-dumpade importen till och med i högre grad än den dumpade. Gemenskapsindustrin var därför utsatt för större konkurrens, till skäliga priser, av importen från andra tillverkare eller länder än de som konstaterats bedriva dumpning. Den icke-dumpade importen var följaktligen en faktor av stor betydelse för den skadevållande situationen för gemenskapsindustrin.

(118) Det konstaterades också att minskningen av förbrukningen i gemenskapen bidrog till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

(119) Gemenskapsindustrin ifrågasatte dessa slutsatser och hävdade att verkningarna av andra faktorer inte var sådana att de bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Ryssland och Taiwan och den skada som gemenskapsindustrin lidit. Eftersom de inte lade fram några argument som motsade bedömningen och slutsatserna i skälen 100–102, 103, 109–111 samt 115–118 ansågs de argument som framförts inte tillräckliga för att dra någon annan slutsats.

(120) Sammanfattningsvis kunde det, trots att den dumpade importen kan ha bidragit till skadan, inte fastställas att denna import, beaktad separat, vållat väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen granskades även andra faktorer och skadan kunde i hög grad tillskrivas verkningarna av icke-dumpade priser och minskad efterfrågan.

F. DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS VARAKTIGA KARAKTÄR

(121) Inom ramen för interimsöversynen avseende Taiwan undersöktes det också, i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, om det fanns rimliga skäl att anta att de ändrade omständigheterna i förhållande till de som gällde vid den ursprungliga undersökningen rörande dumpning var av varaktig karaktär.

(122) Den sannolika utvecklingen av de inhemska priserna på den taiwanesiska marknaden och av exportpriserna på SBS-gummi från Taiwan undersöktes. Det konstaterades att Taiwan hade en betydande inhemsk marknad för den berörda produkten och att de inhemska priserna hade ökat, till och med mer än kostnaderna för råmaterial, i förhållande till den ursprungliga undersökningen.

(123) Vad beträffar exporten av SBS-gummi från Taiwan till andra marknader bör det först noteras att EU-marknaden utgör en liten del av den totala exporten. Faktum är att det vid undersökningen framkom att de samarbetsvilliga företagen sålde 75 % av sin produktion av SBS-gummi till väletablerade marknader i tredjeländer. Dessutom konstaterades en stadig ökning av exportpriserna från och med 2002 till och med undersökningsperioden med ungefär 10 % och 15 %. Därför förväntas upphävandet av åtgärderna mot Taiwan inte leda till någon betydande risk för förnyad dumpning.

(124) I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen drogs därför slutsatsen att det fanns rimliga skäl att anta att de ändrade omständigheterna i förhållande till de som gällde vid den ursprungliga undersökningen rörande dumpning var av varaktig karaktär.

G. SLUTSATS

(125) Mot bakgrund av att det inte konstaterats någon dumpning i fråga om import av SBS-gummi med ursprung i Sydkorea och i fråga om ett företag i Taiwan, och att den skada som gemenskapsindustrin lidit i hög grad kunde tillskrivas andra faktorer, såsom volym och priser för importprodukter som inte såldes till dumpade priser samt minskad, efterfrågan, kunde det inte i tillräcklig grad fastställas ett orsakssamband mellan dumpningen och skadan när det gäller dumpad import med ursprung i Ryssland och Taiwan. Antidumpningsförfarandena avseende SBS-gummi med ursprung i Korea, Ryssland och Taiwan bör därför avslutas i enlighet med artikel 9.2 och 9.3 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antidumpningsförfarandet avseende import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Sydkorea och Ryssland avslutas härmed.

Artikel 2

Rådets förordning (EG) nr 1993/2000 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ skall upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel [...]

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EUT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

[2] EGT L 238, 22.9.2000, s. 8.

[3] EGT L 238, 22.9.2000, s. 4.

[4] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

[5] EUT C 144, 28.5.2004, s. 5.

[6] EUT C 144, 28.5.2004, s. 9.