A4-0147/98

Resolution om kommissionens meddelande om byggbranschens konkurrenskraft (KOM(97)0539 - C4-0597/97)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(97)0539 - C4-0597/97),

- med beaktande av kommissionens meddelanden om en konkurrenskraftig industripolitik för Europeiska unionen (KOM(94)0319 - C4-0140/94) och parlamentets resolution om detta ämne den 29 juni 1995 ((EGT C 183, 17.7.1995, s. 26.)) samt kommissionens förslag till rådets beslut om genomförandet av ett gemensamt åtagandesprogram för att förbättra den europeiska konkurrensförmågan (KOM(95)0087 - C4-0404/95 - 95/0081(CNS) med parlamentets yttrande av den 27 oktober 1995 ((EGT C 308, 20.11.1995, s. 470.)),

- med beaktande av direktiv 89/106/EEG om byggprodukter ((EGT L 40, 11.2.1989, s. 12.)) och kommissionens rapport 1995 om tillämpningen av detta direktiv samt SLIM-gruppens arbete inom detta område,

- med beaktande av direktiv 93/37/EEG om offentlig upphandling ((EGT L 199, 9.8.1993, s. 54.)) senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/52/EG ((EGT L 328, 28.11.1997, s. 1.)),

- med beaktande av kommissionens grönbok om offentlig upphandling inom Europeiska unionen (KOM(96)0583 - C4-0009/97) och parlamentets resolution av den 22 oktober 1997 om detta ämne ((EGT C 339, 10.11.1997, s. 65.)),

- efter att i enlighet med artikel 52 i arbetsordningen ha delegerat beslutanderätten till utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik och yttrandena från utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi, utskottet för sysselsättning och socialfrågor samt utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0147/98), och av följande skäl:

A. Det starka sambandet mellan «kvalitet» och «konkurrenskraft» i samtliga faser av byggprocessen förutsätter en allmän utveckling av marknaden och i synnerhet av offentlig upphandling. Vid ett flertal tillfällen har kommissionen betonat att de tekniska hindren för fri rörlighet för varor och tjänster måste övervinnas genom utarbetande av harmoniserade bestämmelser.

B. rättsliga instrument som direktiv 89/106/EEG om byggprodukter erfordrar genomförandebestämmelser som fortfarande håller på att utarbetas och som inte verkar bli klara inom en nära framtid.

C. Gruppen för förenkling av lagstiftningen på den inre marknaden (SLIM-gruppen) visade på svårigheterna med att harmonisera normerna inom denna sektor med avseende på direktivet om byggprodukter.

D. Fördröjningen vid utarbetandet av harmoniserade bestämmelser förhindrar öppnandet av marknaden och leder samtidigt till att enskilda medlemsstater lätt kan föra en protektionistisk politik.

E. Det är nödvändigt att säkerställa fri rörlighet för byggprodukter fram till det att harmoniseringen av bestämmelserna slutförts så att EG-märkningen i en övergångsfas med hjälp av intyg om överensstämmelse från tillverkaren kan ske mot bakgrund av bestämmelser som erkänts enligt gängse praxis, kommissionens mandat och beslut och med kontrollmetoder som är standardiserade, för att man skall kunna bedöma de grundläggande dragen avseende säkerhet.

F. Det är nödvändigt att utforma rättsliga och strukturella förutsättningar för en översyn av de myndigheter som fastställer bestämmelserna. Därigenom kan man ge dessa myndigheter större inflytande i beslutsförfarandet och samtidigt begränsa administrationen av certifiering till behöriga organ inom byggbranschen som eventuellt är verksamma endast inom denna sektor.

G. Det vore lämpligt att förenkla ramen för bestämmelser. Därmed kan förfarandet med intyg om överensstämmelse göras så lätt och praktiskt som möjligt.

H. Projekteringen, som i ett vidare perspektiv täcker utarbetandet av byggplanen och planeringen av drift och underhåll, har en central roll för en positiv utveckling av byggprocessen. Arkitekter och ingenjörer bör fungera som oberoende rådgivare till sina kunder.

I. Den inre marknaden kräver att bolagen och tjänsteföretagen gör avsevärda investeringar och en kontinuerlig uppdatering för att dessa skall kunna verka i ett större sammanhang än den ursprungliga nationella omgivningen.

J. På den inre marknaden skall konkurrens betraktas som ett mål att eftersträva och inte som ett hinder som bör undvikas.

K. Byggbranschen är till stor del beroende av offentlig finansiering, vilket ger de nationella myndigheterna en grundläggande roll när det gäller att skapa en stabil marknad och en hållbar utveckling, medan budgetkraven däremot påskyndar en del av medlemsstaterna att begränsa sina program för åtgärder i stället för att ge utrymme för privata initiativ.

L. I den resolution som antogs vid Europeiska rådet i Amsterdam den 16 juni 1997 ((EGT C 236, 2.8.1997, s. 3.)) anmodades EIB att utvidga sitt område för åtgärder till att även innefatta sanering av stadsområden och att införa särskilda finansiella instrument för att stödja små och medelstora företag.

M. Beskattningen av bostäder på olika nivåer, mervärdesskatten och arvsskatten utgör omfattande hinder för det europeiska sparandets rörlighet till fördel för ett större utbud av helt och delvis offentligsubventionerade bostäder. Detta sparande inriktas i stället på lägre beskattade investeringar i lös egendom.

N. Sektorn är märkbart splittrad både vad avser produktionssystemet (ett stort antal små och mycket små företag) och efterfrågan (anbud till mycket låga genomsnittsvärden) vilket har delat upp tjänstesektorn på motsvarande sätt.

O. I grönboken om offentlig upphandling erkänns små och medelstora företags betydelse för den europeiska ekonomin och nödvändigheten av att de i större utsträckning deltar i offentlig upphandling, vilket i hög grad skulle bidra till ökad tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.

P. Avsaknaden av bestämmelser ger fortfarande upphov till onormalt låga anbud som ligger under den nivå som är nödvändig för att täcka kostnaderna. Detta leder till ännu svagare industristrukturer, oavslutade arbeten och sämre villkor för insyn och konkurrenskraft på marknaden.

Q. Vid tilldelning av offentliga kontrakt spelar de ekonomiska aspekterna en allt större roll och utgör den avgörande faktorn för konkurrenskraften på bekostnad av andra faktorer såsom teknisk kompetens eller de föreslagna lösningarnas kvalitet.

R. Det finns markanta skillnader mellan medlemsstaternas nuvarande budget för infrastruktur och i synnerhet allvarliga brister inom många områden, vilka måste åtgärdas.

S. Utbildning och fortbildning är grundläggande faktorer för att upprätthålla kvaliteten på samtliga faser i byggprocessen, eftersom operatörernas kompetens utgör det enda sättet att säkerställa en verklig kvalitet på det utförda arbetet, även när det gäller andra aspekter där «kvalitetssystemet» inte är effektivt.

T. Ömsesidigt erkännande av individuella kvalifikationer, som rådet har fastställt genom beslutet om jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter (85/368/EEG), har ännu inte genomförts fullt ut eftersom att det fortfarande finns lokala skyddssystem och överlappningar mellan akademiska examina och yrkeskvalifikationer.

U. Teknisk innovation utgör en grundläggande faktor för konkurrenskraften både vad gäller produktion och tillhandahållande av tjänster.

V. Den nuvarande strukturen på denna sektor och arbetskraftens härav följande fortsatta tendens till rörlighet gynnar inte investeringar för utbildning från de enskilda företagens sida, och särskilt inte när det gäller små företag.

W. Det har blivit nödvändigt att anpassa utbildningarna till den nya tekniken och de ändrade byggprocesserna genom att utnyttja de möjligheter som informationstekniken erbjuder.

X. Byggbranschen är en av de sektorer som bidrar mest till att skapa arbetstillfällen. Ökningen av sysselsättningen är nära kopplad till ökad konkurrenskraft.

Y. Den enskilde arbetstagarens produktivitet har ett direkt samband med arbetsvillkoren, det vill säga anställningstrygghet, möjlighet att stiga i tjänstegrad och lönenivå. Inom denna sektor finner man en allt högre grad av egenföretagare, tillfälliga anställningsförhållanden eller deltidsarbete, som är kopplade till låga lönenivåer och obekväma arbetsvillkor.

Z. Åtaganden om den högsta hälso- och säkerhetsnivån för arbetstagare inom byggbranschen är av avgörande betydelse för konkurrenskraften.

AA. För närvarande är arbetskraften till stor del okvalificerad och befinner sig ofta i en illegal situation när det gäller skatter, sociala förmåner och/eller immigrationsbestämmelser. Dessutom leder de höga indirekta lönekostnaderna och det ineffektiva kontroll- och inspektionsssystemet till att det uppstår ekonomiska gråzoner, vilket har negativa följder för marknaden och leder till att konkurrensvillkoren snedvrids.

AB. Byggbranschens verksamhet är nära förknippad med livskvaliteten, särskilt med avseende på miljöskydd, utveckling och ökning av konkurrenskraften, energibesparing, användning av miljövänliga material och återanvändning av byggmateriel.

AC. Rätten till bostad utgör ett grundläggande behov på samma sätt som rätten till arbete, föda och hälsa. Detta behov är inte i tillräcklig grad tillfredsställt och det krävs ett större utbud av helt och delvis offentligsubventionerade privata och allmännyttiga bostäder.

AD. Konceptet benchmarking kan vara användbart när det gäller att förbättra byggbranschens konkurrenskraft.

AE. För att öka byggbranschens konkurrenskraft bör Europeiska unionens politik sträva efter att:

a) främja kvalitet och säkerhet inom byggbranschen,

b) inrätta en marknad för aktörerna inom denna sektor och fastställa rambestämmelser för detta,

c) föra den europeiska integrationen vidare vad gäller infrastruktur,

d) förbättra tjänsteutbudet vad gäller utbildning och fortbildning,

e) nyorientera och stärka forskning och utveckling när det gäller mänskliga och tekniska resurser,

f) öka sysselsättningen inom denna sektor,

g) uppvärdera byggbranschen som ett sätt att förbättra livskvaliteten.

1. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande och uppmanar den att utarbeta en särskild plan med utgångspunkt i de nationella förhållandena så att sektorn till fullo skall kunna utnyttja sin potential på en integrerad marknad,

2. uppmanar kommissionen att utnyttja SLIM-gruppens slutsatser beträffande direktivet om byggprodukter för att stärka rörelser i riktning mot harmonisering och ökad konkurrenskraft,

3. uppmanar kommissionen att genomföra en benchmarking-studie över byggbranschen, både inom och utanför den inre marknaden,

4. uppmanar kommissionen att främja en omfattande utveckling av återvinning och begreppet slutanvändning inom byggbranschen, eftersom effektiva miljöpolitiska strategier som dessa kan främja vinster, sysselsättning och konkurrenskraft,

5. uppmanar kommissionen att främja en högsta hälso- och säkerhetsnivå för arbetstagare för att minska det skrämmande höga antalet olycks- och dödsfall inom byggbranschen, minska variationerna i antalet anställda som beror på skador samt för att ta itu med branschens problem i samband med försäkringspremier och utbetalningar,

6. anser att byggbranschen har en särskild ställning när det gäller frågan om förvaltning av kvalitet och att det krävs särskilda bestämmelser som tar hänsyn till företagens storlek och specifika verksamhetsområden (projektering, produktion, konstruktion),

7. anser att det är nödvändigt att fortsätta harmonisera bestämmelserna och samtidigt under en övergångsperiod möjliggöra EG-märkning,

8. anser att det är viktigt att främja system för att kompensera företag för utgifter som är kopplade till kvalitetssäkring, bland annat för att främja kompetensnivån inom de små och medelstora företagen istället för att diskriminera dem,

9. anser att EU har ett aktivt intresse i att säkerställa öppna marknader på lika villkor såväl i Europa som gentemot tredje länder,

10. anser att de offentliga myndigheterna bör ansvara dels för planering och samordning, dels för att främja privata intressen; dessa myndigheter skall direkt förvalta allmännyttiga tjänster endast i det fall att marknaden inte kan erbjuda effektiva tjänster till rimliga kostnader,

11. anser det nödvändigt att införa system för att förbättra kvalifikationerna inom bolag och tjänsteföretag genom att fastställa jämförbara och tillförlitliga krav inte bara av ekonomisk och finansiell, utan främst av teknisk och organisatorisk natur,

12. förespråkar ett förtydligande av anbudsförfarandena i enlighet med kvalitetssystem som även kan tillämpas inom offentlig förvaltning och därigenom säkerställa en «rättssäkerhet» som tillåter rättvis konkurrens och som innefattar åtgärder för att undvika eller avslå orimliga anbud; efterlyser samtidigt en europeisk ordning för offentliga och privata byggavtal samt en påskyndning av förfarandena i syfte att upprätthålla ett snabbt förfarande inom hela EU,

13. uppmuntrar till en ökning av finansieringen inom sektorn, ett direkt ingripande av EIB och till en utveckling av fastighetsbyggandet - som för tillfället stagnerat - genom att man öppnar den internationella marknaden och involverar tredje land; förespråkar integrerade former av offentliga och privata partnerskap, såsom project financing, som används inom byggbranschens samtliga områden,

14. betonar, med hänsyn till det uttalade målet att små och medelstora företag inom byggbranschen skall främjas i Europa, nödvändigheten av att skilja på planering och byggprocess i syfte att säkerställa kvalitetssäkerhet och en kostnadskontroll som ligger i konsumentens och byggherrens intresse samt för att sörja för byggnadskostnader som avgörs i en konkurrenssituation,

15. anser det viktigt att de små och medelstora företagens roll uppvärderas och att man skyddar deras existens bland annat genom att få dem att specialisera sig och/eller samverka i «nätverk» inom de regionala systemen,

16. betonar att utveckling och modernisering av de viktigaste infrastrukturnäten inte endast spelar en symbolisk roll för integrationen och förbättrandet av det «europeiska systemets» konkurrenskraft, utan utgör även mål som sannolikt kommer att öka efterfrågan,

17. anser det viktigt att man, i syfte att kanalisera privata kapitalflöden till offentliga initiativ och särskilt till infrastrukturerna, upprättar villkor som är lika fördelaktiga som andra former för placering av sparkapital,

18. anser att ökad omstrukturering och underhåll av städerna samt en uppvärdering av det konstnärliga, kulturella och miljömässiga arvet är attraktiva områden för privata investeringar, och bör som sådana främjas med lämpliga åtgärder, däribland skatteåtgärder,

19. önskar i synnerhet att medlemsstaterna snabbt skall kunna följa upp kommissionens förslag om att införa en reducerad mervärdesskattesats för mycket arbetsintensiva tjänster som inte är utsatta för gränsöverskridande konkurrens,

20. betonar betydelsen av att bostaden blir en «säker investering» och en väsentlig mötesplats för alla typer av familjer, bland annat genom en politik för skattelättnader,

21. anser det nödvändigt att öka privata och offentliga investeringar inom utbildning och fortbildning genom att förstärka kontakterna till skol- och universitetsvärlden och genom att lägga större vikt vid drift, ledarskap, miljöproblem och energibesparing,

22. anser att det med avseende på forskning och utveckling är nödvändigt att samordna de offentliga och privata investeringarna och därigenom uppmuntra samarbete mellan företag och forskningsinstitut samt främja spridningen av nya idéer och forskningsresultat och gynna utbyte av teknik med andra produktionssektorer,

23. anser det nödvändigt att förbättra villkoren på arbetsmarknaden genom att harmonisera trygghetslagar och socialförsäkringsstandarder så att de arbetstagare som är verksamma utanför sitt hemland garanteras stöd; vidare skall tillträde till sektorn regleras när det gäller arbetskraft från tredje länder, bland annat i syfte att undvika att hälso- och skyddsföreskrifter kringgås i stor utsträckning,

24. konstaterar att konkurrensen inom byggbranschen för närvarande huvudsakligen gäller priset för att slutföra ett byggprojekt; i framtiden bör konkurrensen ske med slutprodukten i form av underhåll och hållbarhet; principen valuta för pengarna måste betonas,

25. uppmuntrar kommissionen att följa med den europeiska byggbranschens utveckling och konkurrenskraft; uppmuntrar kommissionen att säkerställa att särskild uppmärksamhet fästs vid ett kostnadstänkande baserat på hela livscykeln,

26. betonar att en omfattande innovationskedja behövs inom byggbranschen och att detta endast kan uppnås om de som investerar i FoTU kan dra fördel av det; nya finansierings- och försäkringsinstrument bör utvecklas för att minska riskerna som ett sätt att uppmuntra innovation,

27. uppmanar kommissionen att samordna befintliga teknikprogram som är relevanta för hela byggbranschen så effektivt som möjligt; särskild vikt bör läggas vid en inriktning baserad på hela livscykeln, i synnerhet:

a) en integrerad planering med de mänskliga resurserna i centrum, med beaktande av kraven på flerfunktionalitet och användarnas nya behov,

b) energieffektiv och rationell användning av råvaror och vatten, funktionell användning av byggprodukter och material, förbättrad brandsäkerhet samt effektiv återanvändning och återvinning av material,

c) hållbarhet i planerings- och förvaltningsmetoder samt vad gäller underhåll, reparationer och bevarandemetoder,

d) utbildning, förbättrad säkerhet på arbetsplatsen samt förbättrad kvalitet inom hela sektorn,

28. noterar i synnerhet de små företagens viktiga potential för skapande av arbetstillfällen inom denna sektor, men betonar även behovet av minimikvalifikationer för dem som arbetar inom sektorn, och motsvarande garantier för det arbete och de tjänster som de tillhandahåller,

29. uppmuntrar kommissionen att följa upp den europeiska byggbranschen, i synnerhet när det gäller småskaliga företag, och att lägga fram förslag för att säkerställa och främja industrins konkurrenskraft samt förstärka konsumenternas rättigheter där den anser det vara lämpligt,

30. uppmanar medlemsstaterna att i enlighet med riktlinjerna för sysselsättningspolitiken minska de indirekta lönekostnaderna, framför allt de som belastar relativt lågkvalificerat arbete,

31. uppmanar arbetsmarknadsparterna att inleda förhandlingar om ett sektoriellt ramavtal om anställning och organisation av arbetet inom byggbranschen; erinrar i detta sammanhang om det ramavtal som antogs i juli 1997 inom ramen för den sociala dialogen inom jordbrukssektorn,

32. stödjer idén om att skapa ett nätverk med lokala utbildningscentrum i syfte att förbättra utbildning och vidareutbildning inom byggbranschen; uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag för att förverkliga denna idé,

33. uppmanar medlemsstaterna att omedelbart åtgärda de brister som kommissionen konstaterat i den fjortonde årsrapporten om kontroll av tillämpningen av gemenskapsrätten vad gäller genomförandet av gemenskapsrätten i nationell rätt på områdena för skydd av hälsa och säkerhet; uppmanar dessutom medlemsstaterna att så snart som möjligt införa den lagstiftning och de administrativa bestämmelser som krävs för att genomföra direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster ((EGT L 18, 21.1.1997, s.1.)),

34. välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag till direktiv om byggnadsställningar; uppmanar dessutom kommissionen att lägga fram ett reviderat förslag till direktiv om skyddsåtgärder mot risker i samband med exponering för fysiska agenser, samt ett förslag om åtgärder för att främja utbyte av information och spridning av bästa praxis i samarbete med Europeiska byrån för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen,

35. uppmanar samtliga aktörer inom sektorn att bekämpa social dumpning och svart arbete inom byggbranschen; uppmanar således medlemsstaterna att noggrant utreda hur gällande bestämmelser följs och att utnyttja sin rätt att utesluta företag som bryter mot de arbetsrättsliga säkerhetsbestämmelserna från offentlig upphandling; uppmanar arbetsmarknadsparterna inom sektorn att anta en uppförandekodex enligt modellen för textil- och beklädnadsindustrin i syfte att undvika social dumpning,

36. uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till större hänsynstagande av gemenskapliga och nationella socialpolitiska mål i samband med offentlig upphandling; efterlyser i synnerhet en revidering av befintliga direktiv rörande offentlig upphandling, med hänsyn till tillämpning av socialpolitiska kriterier vid bedömning av anbudsgivarna och tilldelning av kontrakt,

37. anser vad beträffar en förbättring av kvaliteten att det är väsentligt med en bred tolkning av begreppet kvalitet, som omfattar planering och formgivning i lika hög grad som själva byggandet; anser att förbättrat samarbete mellan olika aktörer under ett projekts hela förlopp kan spela en avgörande roll för att höja kvalitetsnivåerna,

38. anser att det finns ett brådskande behov av att förbättra utbudet av utbildning och yrkesutbildning i denna arbetsintensiva ekonomiska sektor som för närvarande kännetecknas av för låga investeringar i utbildning och yrkesutbildning; anser att både frågor om utbudets kvalitet och kvantitet måste lösas; anser dessutom att större betoning på yrkeskunskap i kombination med bättre karriärmöjligheter kan fylla en funktion för att höja sektorns anseende och därmed också bidra till rekrytering och bibehållande av arbetskraft,

39. hänvisar till vikten av att hävda det konstnärliga och kulturella arvet i storstadsområden och konstaterar att detta gäller både renoveringsarbeten och nya byggprojekt; betonar att sådana projekt ger möjligheter att skapa ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen,

40. erinrar i detta sammanhang om att parlamentet i sin resolution av den 30 januari 1997 om den första rapporten om beaktande av kulturella aspekter i gemenskapsåtgärder ((EGT C 55, 24.2.1997, s. 37.)) har krävt att ett belopp på mellan 0,5 och 1 % skall avsättas av budgeten tagen från europeiska medel för att uppföra ett konstverk som skall pryda de offentliga arbeten som Europeiska unionen samfinansierar; upprepar denna begäran och understryker samtidigt i synnerhet att den samtida konsten bör uppvärderas,

41. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament.