ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.1.2

”Förekomsten av incidenter i kärnanläggningar, även i medlemsstater som i övrigt har god säkerhetshistorik, bekräftar behovet av grundliga och regelbundna säkerhetsgranskningar och av utvärderingen av driftserfarenhet, och belyser behovet av nära samarbete och informationsdelning mellan operatörer, säljare, tillsynsmyndigheter och europeiska institutioner som European Clearinghouse of Operating Experience, som drivs av kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC).” Informationsutbytet kan dock inte begränsas till ”operatörer, säljare, tillsynsmyndigheter och europeiska institutioner” (COM(2012) 571 final). EU-medborgarna bör få delta i denna process – det är en av pelarna i Århuskonventionen (information, samråd/deltagande, möjlighet till rättslig prövning). I Frankrike finns tre instanser som har till uppgift att hjälpa medborgarna: kommittén för öppenhet och information i fråga om kärnsäkerhet (Haut comité pour la transparence et l’information sur la sécurité nucléaire, HCTISN), lokala informationsorgan (Commissions locales d’information, CLI) och den nationella sammanslutningen av lokala informationsorgan (Association nationale des comités et commissions locales d’information, ANCCLI) (lag från juni 2006). Dessa instanser deltog i de kompletterande utvärderingar av säkerheten som genomfördes i Frankrike. HCTISN har deltagit i utarbetandet av specifikationerna, och har gett en arbetsgrupp i uppgift att genom hearingar ute på fältet undersöka personalens arbetsvillkor. CLI och ANCCLI har analyserat operatörernas rapporter, som bildat underlag för den franska kärnsäkerhetsmyndighetens rapport. I samband med incidenter har dessa instanser tillgång till uppföljningsbrev efter inspektioner, och de kan få tillgång till operatörernas svar. Mot bakgrund av dessa möjligheter kan den franska allmänheten delta i analysen av incidenter, vilket möjliggör en konstruktiv dialog med befolkningen.
2.7

Förordningen ersätter medlemsstaternas rapporterings- och tillståndssystem som inrättats enligt rådets direktiv 96/29/Euratom, med en enda registrering via ett europeiskt system för transportörregistrering. Transportörerna lämnar in sin registreringsansökan via en central webbplats. Ansökningarna granskas av respektive nationell behörig myndighet, som utfärdar registreringsintyg förutsatt att den sökande uppfyller alla grundläggande säkerhetsnormer. Systemet ger också de behöriga myndigheterna en bättre överblick över vilka transportörer som är verksamma i deras land.
4.4

Det som sker inom gemenskapens banansektor är ett exempel på en oroväckande tendens att skyddet för de yttersta randområdenas viktigaste produkter gradvis tas bort. Europeiska unionen undertecknade ett multilateralt avtal om handeln med bananer inom ramen för Världshandelsorganisationen den 15 december 2009. Enligt avtalet sänks tullsatserna till 176 euro per ton, och de kommer att minska ytterligare till 114 euro per ton mellan 2017 och 2019. Dessutom har man undertecknat associeringsavtal med Colombia, Peru och länderna i Centralamerika, och troligen kommer man inom kort att underteckna ett avtal även med Ecuador. I dessa associeringsavtal fastställs en ännu större sänkning av tullsatsen, till endast 75 euro per ton från och med 2020.
3.5.2

Trots att kvinnor har en hög utbildningsnivå är de koncentrerade till sektorer i arbetslivet (hälso- och sjukvård och socialt arbete, utbildning, handelssektorn, offentlig förvaltning, tjänster som vänder sig till företag, hotell och restaurang, etc.) och yrken som traditionellt anses som ”kvinnliga” (försäljare, hembiträden, vårdpersonal, administrativ personal, etc.), d.v.s. yrken längst ner på karriärstegen med minst möjligheter till avancemang. Denna segregation har inte förändrats under de senaste åren. Andelen kvinnor som förvärvsarbetar har visserligen ökat, men det har skett inom sektorer som redan domineras av kvinnor.
3.3.7

Kommittén anser att om insamlingsmålen mäts vid det tillfälle då WEEE når återvinningssystemet, så gör de parallella flödena det omöjligt för tillverkarna att samla in tillräckligt mycket WEEE för att nå målet. Kommittén föreslår därför att ett mer effektivt sätt att nå insamlingsmålen skulle vara att mäta när materialet kommer fram till återvinnaren, eftersom denna metod skulle fånga in alla WEEE-flöden, snarare än tillverkarens flöden isolerat. Sammanfattningsvis understryker kommittén att parallella flöden måste bli föremål för lagstiftning för att garantera att all WEEE återvinns i enlighet med kraven i direktivet, och i synnerhet att det bör vara obligatoriskt för andra aktörer än tillverkare av elektriska och elektroniska produkter att rapportera om WEEE som de samlat in.
7.6

När efterfrågan stimuleras är målet att de ytterligare medlen ska sättas in på ett så intelligent sätt att ekonomins konkurrenskraft ökat när krisen övervunnits. I analogi med detta måste krishanteringen utnyttjas för att stärka strukturerna för den sociala dialogen på alla nivåer. De europeiska arbetsmarknadsparternas senaste gemensamma rapport om utmaningarna på arbetsmarknaden är en god grund för att utforska de möjligheter som olika flexicuritykoncept har att ge. Inom ramen för intern flexicurity borde man i stället för att anta strukturella reformer som syftar till en uppluckring av anställningsskyddet och en förlängning av arbetstiderna utveckla åtgärder för att främja varaktiga arbetstillfällen. Genom dessa åtgärder skulle man under konjunkturnedgången kunna behålla anställda i företaget men korta ned deras arbetstid och under den tid man vinner vidareutbilda dem så att man vid nästa konjunkturuppgång återigen har tillgång till utbildade arbetstagare. Det senaste konceptet som utvecklats för detta ändamål i Nederländerna kan här betraktas som bästa praxis. Säkerheten måste förbättras också för de mest flexibla arbetstagarna, så att de behåller möjligheten att stanna kvar på arbetsmarknaden och skaffa sig bättre kvalifikationer.
Med tanke på att flera medlemsstater hittills inte har lyckats uppnå minimiskattesatsen på 64 euro per tusen cigaretter ens för den mest efterfrågade prisklassen bör den föreslagna ökningen till 90 euro omprövas och av många skäl antingen minskas eller så bör en längre period tillåtas innan ökningen ska vara genomförd, fram till den 1 januari 2018.

Chart 2:

Excise tax yield in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 3:

Minimum Excise Tax in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 4:

Total excise tax in EU countries as of January 1, 2008 (percentage of the MPPC, minimum set to 57 %)

Chart 5:

Specific ratio in EU countries as of January 1, 2008 (percentage specific to total tax on MPPC; set to 5 – 55 %)
3.3

Förordningen är inte tillämplig om djuren avlivas a) under godkända vetenskapliga experiment, b) under jakt, c) under kultur- eller sportevenemang, d) av en veterinär, som ett led i yrkesutövningen, e) eller om fjäderfä, harar och kaniner avlivas av ägaren för egen konsumtion.
3.1.4

Web 2.0 är interaktivt. Innehållet är även användargenererat – på individuell basis, under gemensamma former eller via samarbete (Wikipedia, programvaror med öppna källkoder osv.). Ett stort antal små och medelstora företag tillhandahåller programvaror, kreativt innehåll och framför allt mycket varierande tjänster (installation och underhåll av nätverk, datasäkerhet, utbildning osv.).
SV Europeiska unionens officiella tidning C 224/87

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning)”

KOM(2008) 154 – 2008/0060 (COD)

(2008/C 224/20)

Den 8 april 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (omarbetning)”

Eftersom kommittén till fullo står bakom förslaget och redan har framfört sin ståndpunkt i denna fråga i yttrandena CES 522/84, som antogs den 23 maj 1984 (1), CES 633/92, som antogs den 26 maj 1992 (2), CES 230/94, som antogs den 23 februari 1994 (3), CES 1385/96, som antogs den 27 november 1996 (4) och CESE 1599/2003, som antogs den 10 december 2003 (5), beslutade EESK under sin 445:e plenarsession den 28–29 maj 2008 (sammanträdet den 29 maj) med 85 röster för och 4 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget och hänvisa till ståndpunkterna i ovannämnda dokument.

Ett yttrande från kommittén om det föreskrivande förfarandet med kontroll är för närvarande under utarbetande (KOM(2007) 741 slutlig, KOM(2007) 822 slutlig, KOM(2007) 824 slutlig och KOM(2008) 71 slutlig).

Bryssel den 29 maj 2008 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Dimitris DIMITRIADIS

(1) EESK:s yttrande om Proposal for a Council Directive on the approximation of the laws of the Member States on extraction solvents used in the production of foodstuffs and food ingredients, EGT C 206, 6.8.1984, s. 7.

(2) EESK:s yttrande om Proposal for a Council Directive amending for the first time Council Directive 88/344/EEC of 13 June 1988 on the approximation of the laws of the Member States relating to extraction solvents used in the production of foodstuffs and food ingredients, EGT C 223, 31.8.1992, s. 23.

(3) EESK:s yttrande om Proposal for a European Parliament and Council Directive amending for the second time Council Directive 88/344, of 13 June 1988, on the approximation of the laws of the Member States relating to extraction solvents used in the production of foodstuffs and food ingredients, EGT C 133, 16.5.1994, s. 21.

(4) EESK:s yttrande om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tredje ändringen av direktiv 88/344/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser, EGT C 66, 3.3.1997, s. 3.

(5) EESK:s yttrande om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser, EUT C 80, 30.3.2004, s. 45.
5.4

En annan viktig aspekt som framhålls i rapporten är transportstödet, som i EU uppgår till mellan 270 och 290 miljarder euro. Nära hälften av detta belopp är avsedd för vägtransporter, ett av de minst miljövänliga transportsätten. Transporterna är orsak till flera miljöproblem som klimatförändringen, luftföroreningar och buller, men erhåller samtidigt ett omfattande stöd. Vägtransporterna erhåller 125 miljarder i årligt stöd, varav merparten går till infrastruktur, eftersom man förutsätter att skatter på vägtransporter inte betraktas som bidrag till finansiering av infrastruktur. Flyget, som är det transportsätt som har störst specifik klimatinverkan, får omfattande stöd i form av förmånsbehandling i skattehänseende, särskilt befrielse från bränsleskatt och mervärdesskatt, vilket uppgår till mellan 27 och 35 miljarder euro per år. Stödet till järnvägstransporter belöper sig till 73 miljarder årligen och gagnas mest av andra former av budgeterat stöd. Sjötransporter uppges ta emot mellan 14 och 30 miljarder i stöd (Europeiska miljöbyråns rapport ”Size, structure and distribution of transport subsidies in Europe” EEA).
—

Olycksfall i arbetet (som sker på arbetsplatsen), olycksfall under resa (som sker på vägen från hemmet till arbetsplatsen eller tvärtom och under längre pauser utanför arbetsplatsen, t.ex. lunchpauser) och under tjänsteresa.
4.6.1

Kommissionen har ett resonemang om att det inte är idealiskt att utsträcka system för inhemska system till gränsöverskridande situationer men att det ändå är en förbättring. Både juridiskt och samhällsekonomiskt sett är det dock i högsta grad tveksamt då man i praktiken via utländska företag skulle föra in det företagets hemlands regler på ett annat lands område. Bland de negativa effekter som kommissionen anger om man inte har förlustutjämning över gränserna anser vi att det allvarligaste är de svårigheter som finns vid etablering. Det är vanligt med förluster då en verksamhet startas. Under det inledande skedet finns det då inga möjligheter till utjämning mot vinster i företagets ursprungsland. Detta avskräcker från etablering i nya länder. Dessutom är det svårast för små och medelstora företag att bära sådana initialkostnader. De angivna problemen finns naturligtvis även för inhemska företag varför dessa problem inte är specifika just vid utlandsetablering.
4.2

I artiklarna 4.4 och 5 i (den ändrade) förordning (EG) nr No 417/2002 hänvisas det till artikel 4.3 i denna förordning. Under det förslag till förordning som är under behandling föreslår kommissionen att en punkt 3a införs under artikel 4, som skulle göra att ovan nämnda hänvisningar inte längre är tillämpliga. Detta är på intet sätt någon av målsättningarna med förslaget till förordning.
4.5.1

Det finns tre skillnader mellan strukturfonderna och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: a) skillnad i storlek: 44 miljarder euro mot 500 miljoner euro per år för kommande programperiod 2007–2013, b) skillnad i tillvägagångssätt: långsiktigt och föregripande, allmänna problem kopplade till modernisering i jämförelse med kortsiktigt perspektiv och åtgärder inriktade på att hjälpa arbetstagare att snabbt komma tillbaka in på arbetsmarknaden, och c) på grund av sin storlek och omfattning tenderar strukturfonderna att bli byråkratiska, medan fonden förhoppningsvis inte kommer att präglas av byråkrati.
4.2.3

Informations- och kommunikationsteknik (IKT). Produkterna och tjänsterna på IKT-området har revolutionerat, berikat och förändrat vetenskap, teknik, förvaltning och till och med medborgarnas vardagsliv. IKT-området är med avseende på både sina relativa budgetmedel och mångfalden i uppgifterna den mest omfattande komponenten i programmet Samarbete och griper in eller kan gripa in i alla andra områden. Målet är att ta fram innovativa, IKT-stödda produkter och tjänster inom vetenskap, teknik, förvaltning och logistik. IKT-programmet omfattar alltså utveckling av allt från nya typer av hårdvara (där t.ex. chiputvecklingen uppvisar en tydlig överlappning med nanoteknikprogrammet), hårdvarusystem och nät till nya programmeringsverktyg. I samband med detta bör man också fästa stor vikt vid att IKT-tjänsterna är tillgängliga för alla befolkningsgrupper. Kommittén vill samtidigt hänvisa till sin kommentar angående detta under punkt 4.1.2. Det är alltså just förmågan att leva upp till dessa prestationskrav, dvs. i vilken grad IKT-programmet kommer att bidra till de andra programmen också i framtiden, som avgör om det faktiskt gör skäl för sin påfallande omfångsrika budget.
2.3

Samma begreppsutveckling och handlingslinje har man också anammat inom arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt (Financial Action Task Force on Money Laundering – FATF), som inrättats av de stater som ingår i G8 och som fortfarande utgör det mest betydelsefulla organet för regeringssamverkan. Arbetsgruppen bildades i syfte att bekämpa den organiserade brottslighetens penningtvätt, men har nu vidgat sina verksamhetsramar till att gälla alla former av finansiell verksamhet som är kopplad till terrorism. Särdeles viktiga är arbetsgruppens nio särskilda rekommendationer (SR) som till största delen har överförts till gemenskapsbestämmelser avseende penningtvätt och betalningssystem. Den särskilda rekommendationen nr VII om ”överföringar på elektronisk väg” som genomförs av terrorister och andra brottslingar har förts in i det aktuella förslaget till förordning.
5.1

År 1992 kunde medlemsstaterna endast enas om ett enda sätt att öka tillnärmningen, nämligen att fastställa ”minimisatser” för de olika kategorierna av alkoholdrycker. Följande skattesatser fastställdes: — Sprit: 550 euro per hektoliter ren alkohol (5.5 euro per liter ren alkohol (8) — Öl: 1,87 euro per hektoliter/volymprocent alkohol (1,87 euro per liter ren alkohol) — Mellanprodukter: 45 euro per hektoliter av produkten (2,5 euro per liter ren alkohol) — Vin (mousserande eller icke-mousserande): noll (noll)
3.3.1.1

De tre lösningar som nämns under föregående punkt skulle behöva behandlas mer ingående i ett separat yttrande: Ämnet är nämligen invecklat och varje lösning har sina fördelar och nackdelar. EESK begränsar sig här till ett fåtal korta och elementära iakttagelser: a) Ingen av de tre lösningarna kan utan problem tillämpas i det hypotetiska fallet med en konsument i land A, en långivare i land B och egendom i land C (som också kan vara belägen utanför EU). b) Regeln om konsumentens bosättningsland begränsar kraftigt utbudet eller, rättare sagt, tillgången till tjänster som erbjuds av långivare med säte i ett annat land: Långivare drar sig i allmänhet för att ingå avtal som omfattas av en lagstiftning som de inte känner till, eftersom de vet att de vid en eventuell tvist måste söka juridiskt bistånd utomlands och använda ett annat språk än sitt eget. c) Man måste tydligt fastställa vilket språk som skall användas i avtalet, vid kontakter och vid brevväxling: Om man väljer konsumentens språk kan detta bli ytterligare en avskräckande faktor utöver den som nämns under punkt b.
1.7.

Programmet skall enligt förslaget under sin sjuåriga löptid erhålla 628,8 miljoner euro. Följande andelar av de sammanlagda medlen föreslås för de enskilda programavsnitten: — Sysselsättning: 21 % — Socialskydd och social integration: 28 % — Arbetsvillkor: 8 % (7) — Antidiskriminering och mångfald: 23 % — Jämställdhet: 8 % (8) Förvaltningskostnaderna, framför allt för PROGRESS programkommitté, får enligt budget högst uppgå till 2 % av de sammanlagda medlem. Tio procent av de sammanlagda medlen (62,9 miljoner, cirka 9,2 miljoner euro per år) har inte avsatts för något av de enskilda avsnitten utan som en årlig buffert för att programkommittén skall kunna anpassa tilldelningen mellan programpelarna med hänsyn till oförutsedda händelser under programmets löptid. Överblick över de allmänna målsättningarna för PROGRESS Förbättra kunskaperna om och förståelsen av läget i medlemsstaterna genom analys, utvärdering och övervakning av politiken. Stödja utvecklingen av statistiska verktyg, metoder och indikatorer. Stödja och övervaka genomförandet av EU:s lagstiftning och politiska mål i medlemsstaterna och utvärdera deras inverkan. Främja nätverksverksamhet, ömsesidigt lärande, kartläggning och spridning av bra lösningar på EU-nivå. Öka de berörda parternas och allmänhetens medvetenhet om målen med PROGRESS. Öka några centrala EU-nätverks kapacitet att främja och stödja EU:s politik.
1.4

Baselkommitténs första kapitaltäckningsöverenskommelse (Basel I) offentliggjordes 1988. År 1999 inleddes översynen av överenskommelsen med anledning av den snabba utvecklingen av olika riskhanteringsstrategier under 90-talet. Som ett resultat av detta arbete offentliggjordes International Convergence of Capital Measures and Capital Standards (2) i juni 2004 (överenskommelsen inom Baselkommittén).
4.2.3

Verksamheten under prioriteringen europeiskt regionalt samarbete är i första hand inriktad på att utveckla gränsöverskridande strategier för en hållbar regional utveckling. Syftet är i synnerhet att uppmuntra företagaranda och främja små och medelstora företag, turism, kultur och handel över gränserna. Dessutom föreslås verksamhet för att förbättra tillgången till transporter, IT, vatten- och energiförsörjning för områden på båda sidor av en gräns samt samarbete i fråga om hälsa och utbildning. Vidare kan ERUF medverka till att finansiera gränsöverskridande arbetsmarknadsinitiativ. I andra hand syftar initiativet till att främja transnationellt samarbete, inklusive bilateralt samarbete mellan maritima regioner för att främja metoder avseende avfalls- och vattenhantering, tillgängligheten till de transeuropeiska näten samt avancerad IT, riskförebyggande åtgärder och vetenskapliga och tekniska nätverk. I tredje hand syftar det till bättre effekter i regionalpolitiken genom att främja nätverkssamarbete och erfarenhetsutbyte med fokus på innovation, miljö, riskförebyggande åtgärder och stadsutveckling.
3.1

Under 2002 fattade kommissionen inga beslut om oförenlighet i samband med koncentrationskontroller, medan fem sådana beslut fattades under 2001. Sju förfaranden ledde till godkännande redan under etapp II, medan det skedde i 20 förfaranden under år 2001. Av 275 slutliga beslut var 252 godkännanden i etapp I, varav 111 i det förenklade förfarandet.
5.1

Hittills har möjligheterna att reglera på ett mindre detaljerat sätt, med utrymme för samreglering och självreglering, inte utforskats i tillräcklig utsträckning. Möjligheterna för regleringens adressater att spela en roll bör främjas, vilket skulle bidra till att sprida kunskaper om bestämmelserna och underlätta tillämpningen av dem. EESK:s databas PRISM (Progress Report on Initiatives in the Single Market) innehåller konkreta exempel på vad man skulle kunna kalla ”avtalsstyrd reglering” respektive ”unilateral reglering”. Dessa kräver också lämpliga mekanismer för kontroll och utvärdering (märkning, certifiering, oberoende privat eller offentlig kontroll). Det ömsesidiga erkännandet, förbindelserna med konsumenterna osv. öppnar möjligheter för en effektiv privat reglering.