Särskild rapport Tekniskt stöd – hur har 
det bidragit till jordbruket 
och landsbygdens 
utveckling?SV 2015  nr 04
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-2217-6 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/099224 QJ-AB-15-003-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-2203-9 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/175308 QJ-AB-15-003-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2234-3 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/82243 QJ-AB-15-003-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Tekniskt stöd – hur har 
det bidragit till jordbruket 
och landsbygdens 
utveckling?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‑fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 04
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets ‑ och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget ‑
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning I – under ledning av revisionsrättens ledamot Rasa Budbergytė 
– som är specialiserad på utgiftsområdet bevarande och förvaltning av naturresurser. Granskningen leddes av ledamoten 
Kersti Kaljulaid, med stöd av enhetschef Helder Faria Viegas, granskningsledare Csaba Bartos, biträdande gransknings ‑
ledare Blanka Happach och revisorerna Maciej Szymura, Carlos Sanchez Rivero och Roberto Resegotti samt Tom Everett 
som gav språkligt stöd vid utarbetandet av rapporten.
Från vänster till höger: B. Happach, R. Resegotti, Cs. Bartos, M. Szymura, K. Kaljulaid,  
C. Sanchez Rivero, T. Everett, H. Faria Viegas.
03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
I–VII  Sammanfattning
1–16  Inledning
1–4 Vad är tekniskt stöd?
5–10  Tekniskt stöd inom jordbruk och landsbygdsutveckling under de senaste åren
11–13  Regler och förordningar
14–16  Budgeterade och utnyttjade belopp
17–23  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål och revisionsmetod
17–19  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål
20–23  Revisionsmetod
24–82  Iakttagelser
24–51  Hur används anslagen till tekniskt stöd i praktiken?
26–28  Problem med tydligheten
29–35  En övergång till administrativa kostnader vid kommissionen
36–51  I medlemsstaterna ligger tonvikten på lönekostnader
52–59  Är kostnaderna stödberättigande?
52–53  Vissa kostnader vid kommissionen berättigar formellt inte till stöd
54–59  Vanliga problem i medlemsstaterna
04 Innehåll
60–82  Hur lämplig är resultatramen för utgifterna för tekniskt stöd?
64–67  Bristfällig planering och behovsbedömning
68–70  Målen är långt ifrån SMART‑mål
71–75  Begränsad övervakning och utvärdering
76–78  Effekten av en otillfredsställande resultatram
79–82  Nätverkssamarbete: möjlighet till en ändamålsenlig resultatram
83–93  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga  –  Finansiell planering av tekniskt stöd inom landsbygdsutveckling 2007–2013 och 
2014–2020
 Kommissionens svar
05
 Förkortningar
EGFJ : Europeiska garantifonden för jordbruket
EJFLU : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
EUGFJ : Europeiska utvecklings ‑ och garantifonden för jordbruket – föregångaren (1962–2006) till EGFJ och EJFLU
GJP : den gemensamma jordbrukspolitiken
Sapard : det särskilda föranslutningsprogrammet för jordbruket och landsbygdens utveckling  – ett instrument som 
inrättades för att hjälpa kandidatländerna (2000–2006) med de nödvändiga strukturanpassningsåtgärderna inom 
jordbruk och landsbygdsutveckling innan de blev medlemmar i EU
06
 Sammanfattning
I
Tekniskt stöd har traditionellt handlat om att till ‑
handahålla sakkunskap och finansiering för att bistå 
statliga myndigheter i genomförandet av program 
som hänger samman med strategiska mål. Inom EU:s 
politikområde jordbruk och landsbygdsutveckling 
finansieras tekniskt stöd inom olika delar av den 
gemensamma jordbrukspolitiken – EGFJ (första pela ‑
ren) och EJFLU (andra pelaren). Utgifterna ska bidra till 
utvecklingen av den administrativa kapaciteten och 
kommissionens och medlemsstaternas genomförande 
av program inom de båda pelarna.
II
Vi granskade hur det tekniska stödet användes inom 
området jordbruk och landsbygdens utveckling under 
perioden 2007–2013. Fram till slutet av 2013 hade 
kommissionen och medlemsstaterna utnyttjat halva 
sin budget för tekniskt stöd på 1,8 miljarder euro inom 
politikområdet, och resten av anslagen fanns tillgäng ‑
liga för utgifter fram till slutet av 2015.
III
Revisionen inriktades på hur det tekniska stödet 
förvaltades och hur det bidrog till centrala mål med 
politiken. Vi undersökte vilka aktiviteter som fick stöd 
genom anslag för tekniskt stöd vid kommissionen och 
i medlemsstaterna, huruvida de redovisade kostna ‑
derna berättigade till stöd och huruvida metoderna 
för att mäta resultatet av det tekniska stödet var lämp ‑
liga och ändamålsenliga.
IV
Vi konstaterade att kommissionen och medlemssta ‑
terna har utnyttjat flexibiliteten i lagstiftningen på det 
här området fullt ut. Men valfriheten har resulterat i att 
det inte har varit tydligt vad som var målen med finan ‑
sieringen och hur finansieringen fick användas. Under 
den granskade perioden övergick det tekniska stödet 
från att gälla kapacitetsuppbyggnad till att mer handla 
om stöd till regelbundna administrativa kostnader, 
såsom löner och it‑underhåll. När det tekniska stödet 
används på det sättet kan man fråga sig hur mycket 
det bidrar till de övergripande programmålen.
07 Sammanfattning
V
En annan effekt av kommissionens otillräckliga 
instruktioner när det gäller tekniskt stöd gäller stödbe ‑
rättigandet. De administrativa kostnaderna delas ofta 
mellan första och andra pelaren och det kan därför 
vara oklart vad som är den korrekta fördelningen av 
utgifter till en specifik fond. Det problemet har framför 
allt förekommit i de medlemsstater som i stort sett 
inte har beviljats någon medfinansiering av tekniskt 
stöd inom första pelaren. Att administrativa kostnader 
bara berättigar till stöd inom andra pelaren eller (vid 
kommissionen) måste delas mellan de båda pelarna 
har gett upphov till komplexa administrativa förfaran ‑
den för att motivera fördelningen, och dessa förfaran ‑
den tillämpas inte alltid på ett tillfredsställande sätt.
VI
Användningen av all finansiering inom den gemen ‑
samma jordbrukspolitiken (GJP) regleras genom krav 
på garantier för att utgifterna är lämpliga genom en 
övervaknings ‑ och utvärderingsram. Men eftersom 
det tekniska stödet främst är icke‑operativt har det 
undantagits från ramen. Därmed äventyras öppen ‑
heten och ansvarsutkrävandet och det är omöjligt att 
avgöra om det tekniska stödet används ändamåls ‑
enligt och effektivt. När anslagen inte längre går till 
kapacitetsuppbyggnad som hänger samman med de 
centrala målen med finansieringen finns det också en 
risk för att slutmottagarna drabbas negativt – särskilt 
i EU:s fattigare regioner på grund av strukturen på 
medfinansieringen.
VII
Vi drar slutsatsen att varken kommissionen eller med ‑
lemsstaterna kan visa hur väl det tekniska stödet har 
bidragit till de allmänna GJP‑målen eftersom det sak ‑
nas en lämplig resultatram för utgifterna för tekniskt 
stöd inom jordbruk och landsbygdsutveckling.Vi lämnar därför följande rekommendationer:
 ο Kommissionen bör förtydliga hur medlemsstater ‑
na ska tillämpa det tekniska stödet inom lands ‑
bygdsutveckling. Framför allt bör den tydliggöra 
skillnaden mellan driftsutgifter/utgifter för ”kapa ‑
citetsuppbyggnad” och stödberättigande admi ‑
nistrativa kostnader/kostnader för ”budgetstöd”, 
särskilt när det gäller lönekostnader. Med ett 
sådant förtydligande ökar insynen i hur anslagen 
får användas. Kommissionen bör noga övervaka 
medlemsstaternas användning av tekniskt stöd.
 ο Kommissionen bör även vidta lämpliga åtgärder 
för att försäkra sig om att administrativa utgifter 
som regelbundet it‑underhåll inte belastar bud ‑
getposterna för tekniskt stöd.
 ο Kommissionen bör i framtiden kräva att medlems ‑
staterna rapporterar administrativa kostnader/
kostnader för ”budgetstöd” för landsbygdsutveck ‑
ling separat så att det tydligare framgår att en 
del av anslagen för tekniskt stöd har använts för 
sådant stöd.
 ο Kommissionen och medlemsstaterna bör inrätta 
en lämplig resultatram för det tekniska stödet. 
Framför allt bör kommissionens och medlemssta ‑
ternas behov av tekniskt stöd bedömas korrekt, 
och det bör finnas en mekanism för att fastställa 
mål och mäta framsteg i förhållande till målen.
08
 Inledning
Vad är tekniskt stöd?
01 
Tekniskt stöd har i internationella sam ‑
manhang definierats som överföring 
av kunskap i form av personal, utbild ‑
ning och forskning och kostnader 
i samband därmed1. Inom ramen för 
utvecklingsbistånd från OECD, FN och 
andra internationella organisationer 
ges stödet generellt i form av sakkun ‑
skap och rådgivning som ska hjälpa 
stater med deras utvecklingsprogram.
02 
När det gäller EU handlar det tekniska 
biståndet på området för externt stöd 
till utvecklingsländer och andra icke 
medlemsstater i stor utsträckning om 
att tillhandahålla specifik sakkunskap. 
Kommissionen ger också tekniskt stöd 
i form av finansiering genom tre andra 
kanaler:
 ο Den betalar kostnaderna för 
genomförandeorganen som har 
inrättats för att förvalta projek ‑
ten och programmen både inom 
specifika politikområden och på en 
övergripande nivå.
 ο Den har inrättat rubriker som 
finansieras genom driftsbudgeten2 
för generaldirektoratens genom ‑
förande, förvaltning och samord ‑
ning av program inom specifika 
politikområden.
 ο Den medfinansierar medlemssta ‑
ternas användning av tekniskt stöd 
i samband med EU‑fonder (t.ex. 
EJFLU, EFF, sammanhållningsut ‑
gifter och Eruf) för att underlätta 
genomförandet av nationella och 
regionala program eller åtgärder.03 
Vår revision täcker de två sistnämn ‑
da utgiftsområdena, vilka motsvarar 
hur det tekniska stödet används 
inom politikområdet jordbruk och 
landsbygdsutveckling.
04 
Traditionellt gäller de kostnadskatego ‑
rier som finansieras på det här sättet 
utarbetande av studier och utvärde ‑
ringsrapporter, anordnande av möten 
och seminarier, utbildning och tjänster 
från externa experter. Men finansie ‑
ringen kan också gälla personalkostna ‑
der, it‑utveckling och it‑underhåll, in ‑
formations ‑ och offentlighetsåtgärder 
och nätverkssamarbete. Utgifterna ska 
avse specifika program och bidra till 
de övergripande politiska målen med 
att utveckla den administrativa kapaci ‑
teten och genomföra programmen.1 OECD:s definition i  DAC 
Statistical Reporting Directive  
(direktiv från OECD:s 
biståndskommitté DAC) av 
den 12 november 2010, 
punkterna 47–48.
2 Eftersom kommissionen är 
den enda institutionen som 
har en driftsbudget är den 
ensam ansvarig för att 
finansiera, genomföra och 
övervaka det tekniska stödet 
på EU‑nivå.
09 Inledning
Tekniskt stöd inom 
jordbruk och landsbygds‑
utveckling under de 
senaste åren
05 
Reglerna för användningen av tekniskt 
stöd inom jordbruk är inte samma för 
första GJP‑pelaren (marknads ‑ och 
direktstöd genom EGFJ) och andra 
pelaren (stöd till landsbygdsutveckling 
genom EJFLU).
06 
Mellan 2000 och 2004 kom den enda 
medfinansiering av tekniskt stöd 
som medlemsstaterna hade tillgång 
till inom landsbygdsutveckling från 
utvecklingssektionen vid Europeiska 
utvecklings ‑ och garantifonden för 
jordbruket (EUGFJ). Stödnivåerna var 
relativt låga (1 % av den totala finan ‑
sieringen), och kommissionen överva ‑
kade noggrant hur det tekniska stödet 
användes.
07 
Under programperioden 2000–2006 
erbjöds tio central ‑ och östeuropei ‑
ska kandidatländer3 tekniskt stöd på 
jordbruksområdet genom Sapard. 
Sapard var ett av tre strukturprogram 
(de andra var Phare och Ispa) för kapa ‑
citetsuppbyggnad inom institutioner, 
transportsektorn, miljön och jordbru ‑
ket för att förbereda förvaltningarna 
för EU‑medlemskapet. De tre program ‑
men hade samma regler för genomför ‑
andet av och berättigandet till tekniskt 
stöd. Inom Sapard betalade EU hela 
utgiften för det tekniska stödet i varje 
land när stödet gavs på kommissio ‑
nens initiativ, och det utgjorde i ge ‑
nomsnitt 3 % av de årliga anslagen.08 
Från 2004 kunde de åtta Sapardländer 
som anslöt sig till EU det året utnyttja 
övergångsåtgärder som bland an ‑
nat gav dem ytterligare resurser för 
tekniskt stöd från EUGFJ:s garantisek ‑
tion för att hjälpa dem att stärka den 
administrativa kapaciteten att förvalta 
sina landsbygdsutvecklingsprogram 
ändamålsenligt.
09 
För perioden 2007–2013  – som den här 
rapporten framför allt handlar om  – 
togs kopplingen till strukturåtgärderna 
bort, och finansieringen (inklusive 
den som gällde tekniskt stöd) inom 
jordbruk och landsbygdsutveckling 
reglerades separat genom särskild 
lagstiftning för det politikområdet. Det 
medförde inga större regeländringar 
för första pelaren, men tillvägagångs ‑
sättet för användning av tekniskt stöd 
inom andra pelaren ändrades betyd ‑
ligt. Den tillämpliga lagstiftningen 
beskrivs i avsnittet nedan.
10 
En intressant del av planeringen av 
tekniskt stöd som infördes för perio ‑
den 2007–2013 var kravet på nätverks ‑
samarbete inom landsbygdsutveck ‑
ling, både nationellt4 och på EU‑nivå5. 
Nätverkssamarbetet stod endast 
för en liten del av EUGFJ:s anslag till 
tekniskt stöd, men det var ett viktigt 
tillskott eftersom det ledde till att det 
skapades ett nätverk för hela EU med 
ett stort antal och en stor mångfald 
potentiella samarbetspartner.3 Alla stater som anslöt sig 2004 
och 2007 utom Cypern och 
Malta.
4 Genom nationella lands ‑ 
 bygdsnätverk.
5 Genom det europeiska 
nätverket för lands ‑ 
bygdsutveckling.
10 Inledning
Regler och förordningar
11 
För 2007–2013 fanns de viktigaste 
hänvisningarna till tekniskt stöd inom 
jordbruk och landsbygdsutveckling 
i mer än en EU‑förordning6. Inom 
första pelaren var medfinansiering av 
tekniskt stöd till medlemsstaterna en ‑
dast tillåten för ett fåtal stödordningar7 
som tillsammans stod för mindre än 
5 % av EGFJ‑budgeten. I artikel 13 
i förordningen om finansieringen av 
den gemensamma jordbrukspolitiken 
anges dessutom följande: ”De admini ‑
strativa kostnader och personalkostna ‑
der som förorsakas medlemsstaterna 
och stödmottagare som får stöd från 
EGFJ skall inte bäras av EGFJ.” Men det 
angavs inget högsta belopp för kom ‑
missionens användning av tekniskt 
stöd inom första pelaren.
12 
Inom landsbygdsutveckling fick kom ‑
missionen enligt reglerna använda upp 
till 0,25 % av det årliga EJFLU‑anslaget 
till att finansiera tekniskt stöd. Här 
ingick ”förberedelser, övervakning, 
administrativt stöd, utvärdering och 
kontroller”8. Medlemsstaterna hade 
det fulla ansvaret för sina egna bud ‑
getar för tekniskt stöd som fastställdes 
till högst 4 % av det totala beloppet för 
varje landsbygdsutvecklingsprogram 
och skulle användas till att finansiera 
”förberedelser, administration, över ‑
vakning, utvärdering, information och 
kontroller” avseende programstöd9. 
Inom dessa gränser fick både kom ‑
missionen och medlemsstaterna fritt 
avgöra hur mycket de skulle avsätta för 
tekniskt stöd och vilka projekt/aktivi ‑
teter som kunde finansieras.13 
Kommissionen har inte föreslagit 
några större ändringar av principerna 
för finansieringen av tekniskt stöd 
under den nuvarande programperio ‑
den (2014–2020) inom vare sig lands ‑
bygdsutveckling eller den allmänna 
jordbrukspolitiken. Samtidigt beräknas 
både medlemsstaternas och kommis ‑
sionens utgifter för tekniskt stöd öka 
(se bilagan ).6 De viktigaste bestämmelserna 
för perioden 2007–2013 var 
artikel 5 i rådets förordning 
(EG) nr 1290/2005 av den 21 
juni 2005 om finansieringen av 
den gemensamma 
jordbrukspolitiken (EUT L 209, 
11.8.2005, s. 1), artikel 66 
i rådets förordning (EG) 
nr 1698/2005 av den 20 
september 2005 om stöd för 
landsbygdsutveckling från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, 
s. 1) och artiklarna 40–41a 
i kommissionens förordning 
(EG) nr 1974/2006 av den 
15 december 2006 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) nr 
1698/2005 om stöd för 
landsbygdsutveckling från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (genomförande ‑
förordningen för EJFLU‑stöd) 
(EGT L 368, 23.12.2006, s. 15). 
Liksom budgetförordningen 
från 2002 (rådets förordning 
nr 1605/2002) har dessa texter 
nu upphävts och ersatts.
7 Till exempel vin ‑ och 
biodlingsåtgärder, skol ‑
fruktsprogrammet och 
Poseiprogrammet för de 
yttersta randområdena.
8 Artikel 66.1 i EJFLU‑  
förordningen.
9 Artikel 66.2 i EJFLU‑  
förordningen.
11 Inledning
Budgeterade och 
utnyttjade belopp
14 
Inom avdelning 05 i EU‑budgeten 
(”Jordbruk och landsbygdens utveck ‑
ling”) finns anslag för tekniskt stöd 
både bland rubrikerna för driftsut ‑
gifter10 och bland de administrativa 
utgifterna11.
15 
Tabellen  ger en översikt över det tek ‑
niska stödet inom området jordbruk 
och landsbygdens utveckling under 
perioden 2007–2013.16 
I slutet av programperioden hade 
kommissionen ännu inte verkställt 
sina åtaganden avseende tekniskt stöd 
inom första och andra pelaren. Det 
anslagna beloppet för andra pelaren 
var 0,19 % av den totala EJFLU‑bud ‑
geten, vilket är långt under den övre 
gränsen, och i slutet av 2013 hade 
endast cirka en fjärdedel av anslaget 
utnyttjats till betalningar. Situationen 
var liknande i medlemsstaterna där det 
genomsnittliga planerade beloppet för 
andra pelaren var mindre än 1,9 % av 
den totala budgeten för landsbygds ‑
utveckling, och det genomsnittliga an ‑
slagsutnyttjandet var 0,8 % i slutet av 
2013 – vilket också var långt under den 
övre gränsen på 4 %. Men eftersom 
kostnader som uppstått fram till 2015 
kan ingå i redovisningen (n+2 ‑regeln) 
kan de slutliga utnyttjandegraderna 
för alla budgetar vara mycket högre.10 Kapitlen 05 02 och 05 03 för 
särskilda stödordningar inom 
första pelaren och kapitel 05 04 
för andra pelaren. Vissa delar av 
utgifterna för tekniskt stöd 
ingår också i kapitel 05 08 där 
de allmänna samordnings ‑
aktiviteterna för den 
gemen  samma jordbruks ‑
politiken är samlade – det vill 
säga de som går utanför ett 
specifikt programområde.
11 Artikel 05 01 04 (stödutgifter). 
Även om de klassificeras som 
administrativa anslag belastar 
kostnader av denna typ 
drifts  anslagen för det program 
som de avser. Det viktigaste är 
att de måste kopplas tydligt till 
antingen EGFJ eller EJFLU. En 
annan del av de administrativa 
utgifterna i kapitel 05 01 är 
också relevant för denna 
revision, nämligen ”Andra 
administrativa utgifter” (punkt 
05 01 02 11), som är en rubrik 
som används för att finansiera 
aktiviteter som visserligen 
liknar operativt tekniskt stöd 
men som inte är specifika för 
ett program och därmed inte 
uppfyller bestämmelserna.
Översikt över utgifter för tekniskt stöd inom första och andra pelarenTabell(miljoner euro) 
Politikområde Stödordning Stödmottagare Övre gräns (%)Planerade anslag 
för tekniskt stöd 
(åtaganden) 
2007–2013  Finansiellt genom ­
förande 2007–2013
Jordbruk och landsbyg -
dens utvecklingFörsta pelarenKommissionen e.t. 73,5 54,4
Medlemsstaterna e.t. Inga konsoliderade uppgifter tillgängliga
Andra pelarenKommissionen 240,6 (0,25  %) 188,0 47,9
Medlemsstaterna 3 849,5 (4 %) 1 513,0 788,4
TOTALT ”Jordbruk och landsbygdens utveckling” 1 774,5 890,8
Anm.:  Alla belopp har avrundats.
Källa:  Revisionsrätten, baserat på EU:s allmänna budget och uppgifter från kommissionen.
12
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt revisionsmål 
och revisionsmetod
Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmål
17 
Vi granskade hur anslagen till tekniskt 
stöd användes inom området jordbruk 
och landsbygdens utveckling under 
programperioden 2007–2013. Vi under ‑
sökte om finansieringen vid kommis ‑
sionen och i medlemsstaterna var 
korrekt, ändamålsenlig och effektiv.
18 
Ämnet för revisionen valdes delvis för 
att det tekniska stödet kan se så olika 
ut (eftersom det är ett övergripande 
utgiftsområde) och förekommer under 
flera budgetrubriker (se punkt 14) 
och slutligen eftersom det inte fanns 
en entydig och tydlig definition i den 
tillämpliga lagstiftningen.
19 
Syftet med revisionen var att bedöma 
hur väl det tekniska stödet förvaltades 
och huruvida det bidrog till de centrala 
målen för jordbruks ‑ och landsbygds ‑
utvecklingspolitiken. Närmare bestämt 
granskade vi
 ο vilken verksamhet som finansiera ‑
des genom anslag för tekniskt stöd 
(se punkterna 24–51),
 ο huruvida de redovisade kostnader ‑
na för tekniskt stöd var stödberät ‑
tigande (se punkterna 52–59),
 ο huruvida metoderna för att mäta 
resultatet av det tekniska stödet 
var lämpliga och ändamålsenliga 
(se punkterna 60–82).Revisionsmetod
20 
Huvuddelen av granskningen gjor ‑
des under besök vid kommissionens 
generaldirektorat för jordbruk och 
landsbygdsutveckling (GD Jordbruk 
och landsbygdsutveckling) och i fem 
medlemsstater (Italien, Litauen, Ung ‑
ern, Österrike och Polen) som använder 
anslag för tekniskt stöd inom jordbruk 
och landsbygdsutveckling. Vi valde de 
länderna för att de tillsammans stod för 
mer än 50 % av utgifterna för tekniskt 
stöd under den granskade perioden.
21 
Våra iakttagelser baseras på informa ‑
tion som vi samlade in under gransk ‑
ningsbesöken och genom en enkät till 
regionala och nationella förvaltnings ‑
myndigheter i de 27 medlemsstaterna. 
Av de 92 förvaltningsmyndigheterna 
var det 50 som svarade på enkäten, 
dock inte alltid fullständigt eller detal ‑
jerat. Sammanfattningsvis gav enkäten 
och besöken i länderna information om 
ungefär 76 % av de planerade utgifter ‑
na för tekniskt stöd inom landsbygds ‑
utveckling fram till slutet av 2013.
22 
I de fem utvalda medlemsstaterna 
besökte revisorerna de viktigaste mot ‑
tagarna av tekniskt stöd – jordbruksmi ‑
nisterier, utbetalande organ och andra 
organ som ansvarar för genomförandet 
av landsbygdsutvecklingsåtgärder. Re ‑
visorerna hade även möten med andra 
intressenter, till exempel företrädare 
för lantbrukarorganisationer, lantbruks ‑
nämnder, enskilda organisationer och 
andra medlemmar av nationella lands ‑
bygdsnätverk. Slutligen gick revisorer ‑
na igenom 20 projekt vid GD Jordbruk 
och landsbygdsutveckling som finan ‑
sierades genom budgeten för tekniskt 
stöd och 91 projekt för tekniskt stöd 
i de fem medlemsstaterna.
13
Revisionens inriktning och omfattning samt 
revisionsmål och revisionsmetod 
23 
På grund av förbudet i artikel 13 mot 
administrativa utgifter inom EGFJ 
(se punkt 11) och eftersom det inte 
fanns konsoliderade uppgifter om de 
mycket få tillåtna fallen av tekniskt 
stöd inom första pelaren inriktade vi 
vår granskning i medlemsstaterna på 
landsbygdsutvecklingsutgifter (an ‑
dra pelaren). Finansiering av tekniskt 
stöd i kandidatländerna ingick inte 
i revisionen eftersom det rörde sig om 
ett så litet belopp (endast 0,3 miljo ‑
ner euro för hela programperioden).
14
 Iakttagelser
Hur används anslagen till 
tekniskt stöd i praktiken?
24 
Före 2007 användes anslagen till 
tekniskt stöd inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken huvudsakligen till 
kapacitetsuppbyggnad, och admini ‑
strativa kostnader i medlemsstaterna 
uteslöts uttryckligen från allt stöd12. 
Numera är tillämpningsområdet för 
anslagen till tekniskt stöd så flexibelt 
att de kan användas för att tillgodose 
olika behov av administrativ kapaci ‑
tetsuppbyggnad. Men när man ökar 
flexibiliteten får det inte betyda att 
man glömmer bort den traditionella 
innebörden av tekniskt stöd eller hur 
anslagen ska användas i praktiken. 
Om man ska kunna vara säker på att 
det tekniska stödet ger ett mervärde 
får det inte ersätta de administrativa 
utgifter som ändå skulle belasta de 
nationella myndigheterna eller EU‑för ‑
valtningen i deras löpande arbete med 
offentliga stödordningar.
25 
Därför anser vi, trots att det enligt de 
nuvarande reglerna inte är helt för ‑
bjudet att använda anslag för tekniskt 
stöd till administrativa kostnader, att 
sådan användning ska motiveras fullt 
ut och redovisas öppet. Det var mot 
denna bakgrund som vi undersökte 
hur anslagen till tekniskt stöd har beta ‑
lats ut och huruvida det finns en tydlig 
gemensam definition av användning ‑
en som garanterar stödaktiviteternas 
mervärde.Problem med tydligheten
26 
Den enda uttryckliga definitionen av 
tekniskt stöd i EU‑lagstiftningen gäller 
offentlig upphandling och den allmän ‑
na budgeten: ”[...] stöd och kapacitets ‑
uppbyggnad som är nödvändiga för 
genomförandet av ett program eller 
en åtgärd, särskilt i samband med för ‑
beredelser, förvaltning, övervakning, 
utvärdering, revision och kontroll”13. 
Före 2013 fanns det ingen sådan defi ‑
nition någonstans i budgetförordning ‑
en, och inte heller i de förordningar 
som utgjorde den rättsliga grunden för 
den gemensamma jordbrukspolitiken 
under perioden 2007–2013.
27 
För den granskade perioden klassi ‑
ficerades tekniskt stöd som en del av 
”annan finansiering” av ”förberedande 
verksamhet, övervakning, admini ‑
strativt och tekniskt stöd, utvärdering, 
revision och kontroll som behövs för 
att genomföra den gemensamma 
jordbrukspolitiken, inbegripet lands ‑
bygdsutveckling” (artikel 5 i förord ‑
ningen om finansieringen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken)14. 
Det anmärkningsvärda med den här 
listan är att ”kapacitetsuppbyggnad” 
har utelämnats. Listan finns med två 
gånger  – med något olika formulering ‑
ar – i artikel 66 i EJFLU‑förordningen 
med avseende på kommissionens res ‑
pektive medlemsstaternas finansiering 
av tekniskt stöd inom landsbygdsut ‑
veckling (se punkt 12). Där är det den 
ospecifika termen ”administrativt stöd” 
eller ”förvaltning” som gör det möjligt 
att vid behov använda tekniskt stöd till 
administrativa kostnader. Under förut ‑
sättning att det finns en koppling till 
ett program får de ansvariga myndig ‑
heterna i stort sett använda anslag till 
tekniskt stöd hur de vill.12 I artikel 1.4 rådets förordning 
(EG) nr 1258/1999 av den 
17 maj 1999 om finansiering av 
den gemensamma jord  bruks ‑
politiken (EGT L 160, 26.6.1999, 
s. 103) (upphävdes helt i slutet 
av 2006) anges följande: 
”Utgifter för administration 
och personal som belastar 
medlemsstater och mottagare 
av stöd [...] skall inte finansieras 
av [EJFLU].”
13 Artikel 121.7 i kommissionens 
delegerade förordning (EU) 
nr 1268/2012 av den 
29 oktober 2012 om 
tillämpningsföreskrifter för 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012 om 
finansiella regler för unionens 
allmänna budget (EUT L 362, 
31.12.2012, s. 1).
14 Formuleringen i artikel 6 i den 
”nya” förordningen om 
finansieringen av den 
gemensamma jordbruks ‑
politiken (Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 
nr 1306/2013 av den 
17 december 2013 om 
finansiering, förvaltning och 
övervakning av den 
gemensamma jordbruks ‑
politiken och om upphävande 
av rådets förordningar (EEG) 
nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) 
nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, 
(EG) nr 1290/2005 och (EG) 
nr 485/2008 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 549)) är tydligare 
men skiljer sig inte nämnvärt 
från den gamla.
15 Iakttagelser
28 
Avsaknaden av en tydlig och av ‑
gränsad definition gör det svårt att 
fastställa syften och mätbara mål, 
och därmed begränsas även ansvars ‑
utkrävandet. I och med att skillnaden 
mellan driftskostnader och administra ‑
tiva kostnader blir otydlig skadar det 
även insynen i budgeten. Slutligen har 
valfriheten resulterat i att det inte har 
varit tydligt vad som var målen med 
finansieringen och hur finansieringen 
fick användas.
En övergång till admi ‑
nistrativa kostnader vid 
kommissionen
29 
Det finns ingen övre gräns för kom ‑
missionens användning av anslag för 
tekniskt stöd inom första pelaren. 
För andra pelaren är det tillgängliga 
beloppet begränsat till 0,25 % av de 
totala EJFLU‑anslagen och får använ ‑
das för en lång rad aktiviteter som rör 
landsbygdsutvecklingsåtgärder, även 
”administrativt stöd”. Utöver kravet att 
det ska inrättas ett europeiskt nätverk 
för landsbygdsutveckling innehåller 
EJFLU‑förordningen ingen närmare 
definition av dessa aktiviteter.30 
Kommissionen har i stor utsträckning 
avstått från att vidareutveckla de bre ‑
da definitionerna i GJP‑finansierings ‑ 
och EJFLU‑förordningarna och har inte 
utarbetat några heltäckande riktlinjer 
om karaktären på operativt tekniskt 
stöd. Sådana parametrar har endast 
fastställts för offentlig upphandling 
och finansiering av it ‑ och revisionsut ‑
gifter. På central nivå har den ansvari ‑
ga kommissionsavdelningen utarbetat 
allmänna regler eller anvisningar 
för den finansiella förvaltningen av 
GJP‑utgifter, men där förklaras inte 
tydligt skillnaden mellan stödberätti ‑
gande utgifter för tekniskt stöd inom 
första och andra pelaren och allmänna 
administrativa kostnader.
31 
Merparten av kommissionens interna 
anslag för tekniskt stöd under 2007–
2013 användes till driftsverksamhet 
eller kapacitetsuppbyggnad (främst 
under rubrikerna nätverkssamarbete, 
externa konsulttjänster, utvärderingar 
och it). Under 2007 uppgick de totala 
åtagandena till 12,78 miljoner euro, 
medan beloppet för 2013 var 71 % 
högre, eller 21,9 miljoner euro. Sam ‑
tidigt har balansen mellan de olika 
aktiviteterna inom det tekniska stödet 
ändrats. Budgetarna för utvärdering ‑
ar och rådgivning var relativt stabila 
i absoluta termer, men mycket större 
åtaganden gjordes för it och nätverks ‑
samarbete. De relativa andelarna för 
dessa utgiftskategorier under 2007 
och 2013 framgår av figur 1 .
16 Iakttagelser Figur 1Diagram med jämförelse mellan GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings användning 
av tekniskt stöd under 2007 och 2013 (gjorda åtaganden)
Källa: Europeiska revisionsrätten utifrån detaljerade budgetuppgifter från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.2007Utvärderingar och studier, 32 %
2013It-underhåll/ it-utveckling, 39 %Övrigt, 2 %
Extern personal och experter, 16 % Utvärderingar och studier, 15 %
Nätverkssamarbete, 28 %It-underhåll/ it-utveckling, 28 %Övrigt, 6 %
Extern personal och experter, 18 %
Nätverkssamarbete, 16 %
17 Iakttagelser
32 
Införande och utveckling av it‑system 
för särskilda ändamål kan mycket väl 
räknas till tekniskt stöd vid kapaci ‑
tetsuppbyggnad, men kostnader för 
regelbundet it‑underhåll kan knappast 
räknas dit. Det beror på att it‑underhåll 
är en nödvändig förvaltningskostnad 
och inte ett programspecifikt verktyg, 
och därför finansierades det tidigare 
enbart genom den administrativa bud ‑
geten. Med den tillgängliga informa ‑
tionen från kommissionen går det inte 
att göra en tydlig åtskillnad mellan 
it‑underhåll och it‑utveckling, men det 
finns tydliga tecken på att anslag för 
tekniskt stöd i allt större utsträckning 
används för finansiering av it‑kostna ‑
der som inte utgör driftskostnader. 
Denna situation behandlas nedan.33 
På senare år har för det första åtag ‑
andena minskat på området ”Andra 
administrativa utgifter” (administrativa 
kostnader som inte är programspe ‑
cifika och därför inte kan finansieras 
från en budgetpost för tekniskt stöd). 
Kommissionen har totalt sett mins ‑
kat sina årliga åtaganden för andra 
administrativa utgifter från knappt 
180 miljoner euro 2007 till mindre än 
145 miljoner euro 2013 – en samman ‑
lagd minskning med mer än 20 %. Som 
framgår av figur 2  var minskningen 
ännu större inom jordbruk och lands ‑
bygdsutveckling. Minskningen mer än 
uppvägdes dock under samma period 
av ökningen av de totala utgifterna för 
tekniskt stöd (EGFJ och EJFLU, drifts ‑
utgifter och andra utgifter) som låg på 
ungefär samma nivå som ”andra admi ‑
nistrativa utgifter” 2007 och ökade så 
att de var tre gånger så stora 2013.Figur 2Motsatt trend för GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings utgifter för tekniskt stöd 
jämfört med andra administrativa utgifter
Källa: Europeiska revisionsrätten utifrån uppgifter i de allmänna budgetarna för 2007–2013.(miljoner euro)
0510152025
2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007Andra administrativa
utgifter totalt(budgetpunkt 05 01 02 11)Utgifter för operativt och 
icke-operativt tekniskt stöd
18 Iakttagelser
34 
För det andra har kommissionen beslu ‑
tat att från och med 2014 helt finan ‑
siera sina it‑system inom jordbruk och 
landsbygdsutveckling med anslaget för 
tekniskt stöd, med hänvisning till sitt 
mål att hela tiden minska användning ‑
en av den administrativa budgeten15. 
Eftersom it‑underhåll i allmänhet är 
icke‑operativt eller inte programspe ‑
cifikt innebär beslutet ett uttryckligt 
erkännande av att allmänna administra ‑
tiva utgifter kan finansieras med anslag 
för tekniskt stöd.
35 
När it‑underhållskostnader och andra 
viktiga kostnader fördelas till bud ‑
getrubriker som inte speglar deras 
verkliga karaktär blir skillnaden otydlig 
mellan administrativa kostnader och 
driftskostnader, vilket inverkar negativt 
på budgetdisciplinen. Vid kommis ‑
sionen har det lett till minskad insyn 
i karaktären på och nyttan med ansla ‑
gen till tekniskt stöd och bidragit till 
falska besparingar.
I medlemsstaterna ligger ton ‑
vikten på lönekostnader
36 
Inom landsbygdsutveckling användes 
de anslag för tekniskt stöd från Sapard 
och EJFLU som gjordes tillgängliga före 
2006 främst till kapacitetsuppbyggnad 
vid nationella myndigheter. Grundprin ‑
cipen för stödet var att man genom 
att skapa och utveckla den inhemska 
kapaciteten skulle kunna minska stödet 
på sikt. Under 2007–2013 höjdes dock 
finansieringsnivåerna, medlemsstaterna 
fick större kontroll över sina egna utgif ‑
ter för tekniskt stöd och reglerna blev 
mer flexibla så att man kunde finansiera 
kostnader som tidigare inte hade berät ‑
tigat till stöd, till exempel löpande för ‑
valtning och löner. Det ledde till att de 
tillgängliga anslagen användes på ett 
helt annat sätt än i början av 2000 ‑talet.37 
Precis som kommissionen internt har 
utnyttjat den stora flexibiliteten har 
den också tillämpat en låtgåpolitik när 
det gäller medlemsstaternas utgifter. 
Genom att ge få eller inga detaljerade 
riktlinjer på området har den tillåtit 
att medlemsstaterna använder med ‑
finansieringen av tekniskt stöd till ett 
brett spektrum av andra utgifter än 
driftsutgifter.
38 
Inom andra pelaren (EJFLU) får med ‑
lemsstaterna använda upp till 4 % 
av det totala programanslaget till 
att täcka sitt behov av tekniskt stöd. 
Några medlemsstater valde att bud ‑
getera för en betydande del av denna 
högsta procentandel för perioden 
2007–2013. Danmark, Estland, Ungern. 
Litauen, Lettland och Malta fastställ ‑
de andelen till eller nära den högsta 
tillåtna procentsatsen, och andelen var 
över 3 % också i Sverige. Detaljerade 
uppgifter för alla medlemsstater finns 
i bilagan  som också visar att de flesta 
medlemsstaterna har ökat sina anslag 
till tekniskt stöd, i vissa fall i betydlig 
utsträckning.15 GD Jordbruk och landsbygds ‑
utvecklings övergripande 
it‑plan för 2013 ( 2013 
Information Technology Master 
Plan ), s. 12.
19 Iakttagelser
39 
Figur 3  visar budgetplaneringen 
för de medlemsstater som besöktes 
under revisionen för de tre vanligas ‑
te utgiftskategorierna inom lands ‑
bygdsutvecklingsprogrammen, vilka 
motsvarar de aktiviteter som nämns 
i EJFLU‑förordningen16.
40 
Kategorin förberedelser, administra ‑
tion, övervakning, utvärdering och 
kontroller är särskilt intressant. Här in ‑
går många typer av administrativa ut ‑
gifter, främst löner. Och i medlemssta ‑
terna liksom vid kommissionen finns 
en allt starkare tendens att, när det är 
tillåtet, avlasta de allt stramare perso ‑
nal‑ och administrationsbudgetarna 
med alternativa finansieringskällor.41 
Fyra av de fem medlemsstaterna 
rapporterade uttryckligen att de 
administrativa kostnaderna utgjorde 
den största delen av deras nuvarande 
utgifter för tekniskt stöd. I Litauen stod 
denna rubrik under 2007–2013 för 51 % 
av de totala utgifterna för tekniskt stöd, 
i Polen och Ungern var motsvarande 
siffra över 60 % och i Österrike strax 
under 95 %. I Italien, där många av 
de förvaltningsorgan som sköter det 
tekniska stödet är externa konsulter 
inom den offentliga sektorn, ingick ofta 
de administrativa kostnaderna (som 
täcker kostnaderna för it och personal 
inom tekniskt och administrativt stöd) 
i kategorin ”kapacitetsuppbyggnad”. De 
administrativa utgifterna är alltså höga 
överlag, även i medlemsstater med en 
relativt låg åtagandegrad för tekniskt 
stöd  – andelen administrativa kostna ‑
der är större i Polen (där finansierings ‑
graden för det tekniska stödet låg på 
1,49 %) än i Ungern (3,94 %).16 Artiklarna 66.2 och 66.3.Figur 3Planerade utgifter för tekniskt stöd i fem medlemsstater för 2007–2013 
(medfinansiering genom EJFLU)
1 Inga konsoliderade uppgifter tillgängliga om informations ‑ och offentlighetsåtgärder i medlemsstaterna.
Källa: Landsbygdsutvecklingsprogram och uppgifter från medlemsstaterna.Nationella landsbygdsnätverk
Information och oﬀentlighet
Förberedelser, administration,
övervakning, utvärderingoch kontroller
Österrike
1Ungern Italien1Litauen Polen(miljoner  euro)250
200
150
100
50
0
20 Iakttagelser
42 
I figur 4  sammanfattas de faktiska 
utgifterna från EJFLU i de fem besökta 
medlemsstaterna och andra med ‑
lemsstater som besvarade enkäten17. 
Figuren visar samma tre huvudgrupper 
som i  figur 3 , men kategorin ”förbe ‑
redelser, förvaltning, övervakning, 
utvärdering och kontroll” har delats 
upp i två delar. Det ger en bättre bild 
av ”administrativa kostnader”, som här omfattar löner och andra personal ‑
kostnader, kontorsomkostnader och 
andra löpande kostnader men inte 
kostnader för utvärderingar, utbildning 
och it. Liknande kostnader kan också 
förekomma som en del av utgifterna 
för ”information och offentlighet” och 
”nationella landsbygdsnätverk”, när 
det gäller nätverken upp till övre gräns 
på 25 % av anslagen18.Figur 4Utgifter för tekniskt stöd i olika medlemsstater per kategori (2007–2013, 
(medfinansiering genom EJFLU)
Anm.:  Uppgifterna för Spanien, Tyskland och Italien, som alla har ett system med regionala landsbygdsutvecklingsprogram, har extrapolerats 
från uppgifterna från de regioner som svarade på enkäten. Vi ansåg att täckningen ändå var tillräckligt representativ i samtliga fall (Spanien 95 %, 
Tyskland 85 % och Italien 77 %).
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200Polen
Italien
Ungern
Rumänien
Spanien
Tyskland
Österrike
Portugal 
Litauen
Sverige
Frankrike
Grekland
Bulgarien
Estland
Danmark
Tjeckien
Nederländerna
Irland
Förberedelser, administration, övervakning, utvärdering och kontroller: administrativa kostnader
Förberedelser, administration, övervakning, utvärdering och kontroller: kapacitetsuppbyggnad
Information och oﬀentlighet
Nationella landsbygdsnätverk
Andel av budgeten för tekniskt stöd som ännu inte utnyttjats(miljoner  euro)17 Bulgarien och Rumänien 
svarade inte på enkäten men 
den nödvändiga informatio ‑
nen fanns i deras landsbygds ‑
utvecklingsprogram och 
i utgiftsfördelningar från 
kommissionen.
18 Artikel 41.2 i förordning (EG) 
nr 1974/2006.
21 Iakttagelser
43 
Resultatet av enkäten bekräftar det 
vi konstaterade i de fem granskade 
medlemsstaterna: när de behöriga 
myndigheterna fastställde stödvillkoren 
för tekniskt stöd tolkade de i allmänhet 
bestämmelserna mycket flexibelt.
44 
Denna breda tolkning av tekniskt stöd 
är inte alls specifik för jordbruk och 
landsbygdsutveckling utan förekommer 
även på andra områden med EU‑finan ‑
siering. Kommissionen konstaterar i en 
aktuell rapport19 om finansieringen 
av löner från strukturfonderna att alla 
medlemsstater har använt anslag för 
tekniskt stöd för att medfinansiera per ‑
sonal och att de flesta medlemsstaterna 
använder tekniskt stöd för att medfi ‑
nansiera framför allt löner20.
45 
I början av perioden utgjorde löner 
redan en stor andel av de anslag till 
tekniskt stöd som medlemsstaterna an ‑
vände inom EJFLU, och i många fall har 
andelen sedan ökat ytterligare. I Polen 
ökade exempelvis anslagen till förvalt ‑
ningskostnader (främst personalkostna ‑
der) kraftigt 2013 genom överföringar 
från åtgärder för information och lands ‑
bygdsnätverk. Sedan mitten av 2009 
har Litauen gradvis tagit med löner för 
personal som endast delvis arbetar med 
genomförandet av landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammet i anslaget för tekniskt 
stöd, med det uttryckliga syftet att 
avlasta den nationella budgeten. Ingen 
deltidspersonal finansierades med an ‑
slag för tekniskt stöd 2008, men i slutet 
av 2012 hade nästan 75 % av den perso ‑
nal som finansierades med de anslagen 
också arbetsuppgifter som inte hade 
med landsbygdsutvecklingsprogram ‑
met att göra. När tekniskt stöd används 
för att finansiera löner till anställda 
som redan är på plats utgör det i själva 
verket budgetstöd. De problem som det 
ger upphov till diskuteras nedan.Det tekniska stödets 
alternativkostnad
46 
Med hänsyn till den vaga definitionen 
av tekniskt stöd och kostnaderna för 
att administrera GJP‑medel (se ruta 1 ) 
är det inte särskilt förvånande att med ‑
lemsstaterna liksom kommissionen 
i allt högre grad har använt anslag för 
tekniskt stöd för att täcka administra ‑
tiva kostnader som hänger samman 
med finansieringen av landsbygdsut ‑
veckling eller ingår i icke‑operativa 
budgetar. Problemet är att det är svårt 
att uppskatta i hur hög grad finansie ‑
ringen av dessa kostnader ger valuta 
för pengarna eller visa att denna an ‑
vändning av anslagen till tekniskt stöd 
bidrar på ett värdefullt och effektivt 
sätt till effekten av de totala anslagen 
till landsbygdsutvecklingsstöd.
47 
Ju större andel av de totala EJFLU‑an ‑
slagen medlemsstaterna avsätter till 
tekniskt stöd desto mindre pengar 
finns tillgängliga för de centrala 
åtgärderna för landsbygdsutveckling 
som ger mer omedelbara fördelar för 
lantbrukarna och landsbygdssamhäll ‑
en. När det tekniska stödet i praktiken 
omvandlas till budgetstöd är det i själ ‑
va verket slutmottagarna som får bära 
den kostnaden.19 Metis GmbH, Co‑financing 
salaries, bonuses, top‑ups from 
Structural Funds during the 
2007 ‑2013 period  (med ‑
finansiering av löner, bonusar 
och tillägg genom struktur ‑
fonderna under perioden 
2007–2013) Europeiska 
unionens publikationsbyrå, 
Luxemburg, 2014.
20 Ibid., s. 67.
22 Iakttagelser
48 
På ett sätt är risken, med hänsyn till de 
varierande medfinansieringsnivåerna, 
större för de stödmottagare som har 
störst behov av EU‑medel. För perio ‑
den 2007–2013 var EJFLU‑bidragstaket 
50 % i Österrike och norra Italien men 
75 % i ”konvergensregioner” som Po ‑
len, Ungern och Litauen. Möjligheten 
att få en bidragsandel på 3:1 kan ge 
medlemsstaterna ytterligare incita ‑
ment till utgifter, men en del av den 
potentiella fördelen går förlorad om en 
betydande del av medfinansieringen 
omfördelas till icke‑operativa ändamål.49 
När anslag för tekniskt stöd används 
på det sättet kan det även om procent ‑
andelen är liten innebära att bety ‑
dande belopp inte går till anslagens 
centrala mål. När man tillåter att tek ‑
niskt stöd används till administrativa 
kostnader hamnar både kommissionen 
och medlemsstaterna i intressekon ‑
flikt. Som förvaltare av den gemen ‑
samma jordbrukspolitiken beslutar de 
hur mycket som ska betalas ut för olika 
åtgärder, inklusive tekniskt stöd, med 
målet att uppnå mesta möjliga valuta 
för pengarna. Samtidigt har de, som 
mottagare av de anslag för tekniskt 
stöd som används till administrativa 
utgifter, ett intresse av att maxime ‑
ra betalningarna till de nödvändiga 
kostnaderna för programförvaltningen 
(se ruta 1 ).
Tekniskt stöd och programförvaltningskostnader
Genomförandet av både EGFJ och EJFLU medför vissa administrativa utgifter. På EU‑nivå måste kommissionen 
dels inrätta och förvalta fonderna, dels inrätta det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling, vilket ut ‑
tryckligen är kopplat till utgifter för tekniskt stöd.
I medlemsstaterna ansvarade nationella och regionala myndigheter för genomförandet av en mängd åtgär ‑
der som kan kräva nya administrativa rutiner. Enligt den grundläggande lagstiftningen om GJP ska de göra 
allt som står i deras makt för att skydda EU:s ekonomiska intressen. I det syftet angavs obligatoriska åtgärder 
i EJFLU‑förordningen under avsnitt med rubrikerna förvaltning och kontroller, information och offentlighet 
och övervakning och utvärdering. Tillsammans med kravet på lokala utvecklingsstrategier, lokala aktionsgrup ‑
per och nationella nätverk för landsbygdsutveckling har åtgärderna gett medlemsstaterna stora kostnader för 
tillhandahållandet av stöd, vilket illustreras nedan.
I sin verksamhetsrapport för 2013 sammanfattade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling medlemsstaternas 
rapportering av sina totala utgifter för kontroller av attesterade utgifter inom första och andra pelaren21. Inom 
första pelaren stod kostnaderna för kontrollorganen (inklusive löner, utbildning, underhåll och byggnader) för 
ungefär 5,13 % av de totala utgifterna för EGFJ‑åtgärder. Det finns nästan inga anslag till tekniskt stöd i med ‑
lemsstaterna inom första pelaren så dessa utgifter kan inte medfinansieras av EU. Inom andra pelaren var 
motsvarande andel 8,13 %, beräknad på grundval av medlemsstaternas rapporter. Mot denna bakgrund finns 
det starka incitament att återvinna så stora belopp som möjligt inom det tekniska stödet, och det har gjort att 
några medlemsstaters budgetar ligger på eller nära den högsta tillåtna procentsatsen på 4 %.
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdfRuta 1
23 Iakttagelser
50 
De nuvarande rutinerna för tekniskt 
stöd har ökat medlemsstaternas själv ‑
bestämmande och samtidigt också 
ökat deras beroende av EU‑bidrag som 
i allt högre grad används inom områ ‑
den som inte har någon tydlig effekt 
när det gäller att stärka och bygga upp 
kapaciteten. Under revisionen uttryck ‑
te de polska och litauiska myndighe ‑
terna missnöje med reglernas otydlig ‑
het och efterfrågade även ytterligare 
vägledning från kommissionen om 
effektivare och ändamålsenligare sätt 
att använda det tekniska stödet.
51 
Den nuvarande höga andelen anslag 
för tekniskt stöd som går till admini ‑
strativa kostnader ser ut att ligga kvar 
på samma nivå under hela perioden 
2014–2020. Fyra av de fem besökta 
medlemsstaterna förklarade att de 
fortfarande huvudsakligen ser tekniskt 
stöd som ett verktyg för att finansiera 
den grundläggande genomförande ‑
strukturen för sina landsbygdsutveck ‑
lingsprogram22. Det sammanlagda 
tekniska stödet utgör nu dessutom 
generellt en större andel av de totala 
utgifterna. Som framgår av bilagan  är 
den sammanlagda budgeten för lands ‑
bygdsutveckling för alla medlemssta ‑
ter mindre för den nya perioden, men 
det totala beloppet som öronmärkts 
för tekniskt stöd (1,9  miljarder  euro) är 
24 % högre.Är kostnaderna 
stödberättigande?
Vissa kostnader vid kommis ‑
sionen berättigar formellt 
inte till stöd
52 
Vid kommissionen granskade vi 20 
projekt inom GD Jordbruk och lands ‑
bygdsutveckling från den granskade 
perioden inom alla områden för tek ‑
niskt stöd. Vi upptäckte oriktigheter 
i fyra projekt, varav samtliga berodde 
på att EGFJ:s budget för icke driftsut ‑
gifter hade använts felaktigt. Tre av de 
fyra projekten (51 500 euro för inköp 
av 40 laptops, 10 000 euro för inköp av 
programvarulicenser och 13 800 euro 
för ett kontrakt för underhåll av brand ‑
vägg) tillskrevs enbart EGFJ, trots att 
de även var till nytta för andra pelaren. 
Eftersom icke driftsutgifter måste vara 
programspecifika för att få finansieras 
med anslag för tekniskt stöd skulle 
kostnaderna ha delats proportionellt 
mellan EGFJ:s och EJFLU:s budgetar. 
Den fjärde posten var ett bidrag till 
tekniskt stöd på 278 000 euro som be ‑
talades till OECD och som också togs 
upp i EGFJ‑budgeten trots att tidigare 
betalningar inom samma bidragsöver ‑
enskommelse hade finansierats  – helt 
korrekt  – genom det allmänna kapitlet 
för GJP‑samordning.
53 
Ingen av upphandlingarna för de 20 
utvalda projekten uppvisade några 
större problem med bristande re ‑
gelefterlevnad. Förfarandena valdes 
och offentliggjordes korrekt och 
genomfördes sedan i enlighet med de 
lagstadgade bestämmelserna.22 Undantaget är Ungern där 
man har beslutat att begränsa 
anslagen för tekniskt stöd för 
2014–2020 till driften av de 
nationella landsbygdsnät ‑
verken och verksamhet som 
hänger samman med dem till 
en total andel på 2,4 %. Alla 
andra finansieringsbehov 
inom landsbygdsutveckling 
ska tillgodoses genom den 
nationella budgeten.
24 Iakttagelser
Vanliga problem 
i medlemsstaterna
54 
Vår revision visade på många fall där 
anslag för tekniskt stöd inom andra 
pelaren användes oriktigt i de fem 
granskade medlemsstaterna. Av de 
91 granskade projekten med tekniskt 
stöd fann vi icke‑stödberättigande 
eller delvis icke‑stödberättigande ut ‑
gifter i 35. De största problemen gällde 
antingen användningen av anslag 
för verksamhet som delas av de båda 
pelarna (och därför inte är stödberätti ‑
gande i sin helhet) eller problem med 
kontraktstilldelning och upphandling. 
I några projekt förekom både typerna 
av oriktigheter.
Några verksamheter i 
medlemsstaterna gäller inte 
enbart andra pelaren
55 
Som vi redan påpekat var det uttryckli ‑
gen förbjudet enligt artikel 13 i för ‑
ordningen om finansieringen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken att 
finansiera några som helst administra ‑
tiva kostnader och personalkostnader 
inom EGFJ (första pelaren). Vi konsta ‑
terade dock att man i 25 av de gran ‑
skade projekten i medlemsstaterna 
hade använt anslag för tekniskt stöd 
inom andra pelaren till administrativa 
kostnader som i själva verket gällde 
första pelaren eller verksamhet som av 
andra skäl inte rörde EJFLU. Risken för 
att detta förekommer är särskilt hög 
när inköp eller projekt delas mellan 
första och andra pelaren. I sådana fall 
är naturligtvis en del av utgifterna 
inte stödberättigande och ska inte 
medfinansieras.56 
Exemplen i  ruta 2  visar att det finns 
risk för oriktiga utgifter på grund av 
brister i registreringen, användningen 
av koefficienter eller andra administra ‑
tiva förfaranden som hänger samman 
med en alltför komplex och något 
godtycklig skillnad mellan utgifterna 
på två mycket likartade verksamhets ‑
områden. Allt annat lika är det oklart 
varför administrativa kostnader och 
personalkostnader inte tillåts inom 
första pelaren men tillåts inom andra 
pelaren.
25 Iakttagelser
Risk för icke stödberättigande kostnader när kostnaderna delas med första pelaren
De flesta exemplen på delade kostnader gällde löner till anställda som arbetade med både verksamhet inom 
landsbygdsutveckling och annan verksamhet, särskilt när det fanns otillräckliga underlag för att motivera den 
andel av lönen som belastade andra pelaren. I Litauen kunde man inte visa att de koefficienter som användes 
för att fördela kostnader till landsbygdsutveckling var korrekta, och vi kunde därför inte kontrollera om ersätt ‑
ningsanspråken var stödberättigande. I Ungern skulle personalkostnaderna vara stödberättigande enbart för 
tjänstemän som arbetade på heltid med verksamheter som var direkt knutna till landsbygdsutvecklingspro ‑
grammet för 2007–2013. En del av den personal som hanterade tekniskt stöd var dock anställda i avdelningar 
med ordinarie arbetsuppgifter utanför landsbygdsutvecklingsprogrammet (sekretariat vid ministerier och 
ekonomi ‑ och juridikavdelningar), och det fanns inga garantier för att de arbetade på heltid med verksamhet 
inom landsbygdsutvecklingsprogrammet. Vi fann liknande fall i Polen och Österrike.
Ett annat område där kostnader delas mellan första och andra pelaren är inköp och underhåll av it‑utrustning 
eller program. I Polen var koefficienten som användes för att fördela utgifterna för it‑underhåll till lands ‑
bygdsutvecklingsverksamhet vid det utbetalande organet inaktuell sedan minst fyra år. I Italien framgick det 
inte klart att videokonferensutrustning som jordbruksministeriet hade köpt och belastat enbart EJFLU skulle 
användas endast för andra pelaren.
Ett sista delat område gäller kontrollerna av tvärvillkor23 där man om det inte görs någon tydlig skillnad mel ‑
lan olika stödtyper kan finansiera åtgärder inom EGFJ med anslag som är avsedda enbart för EJFLU. I Österrike 
uppdaterade man inte varje år den koefficient som användes för att fördela kostnaderna för tvärvillkorsin ‑
spektioner mellan ersättningsanspråk för systemet med samlat gårdsstöd (inte stödberättigande) och ersätt ‑
ningsanspråk för åtgärder för miljövänligt jordbruk inom landsbygdsutveckling (stödberättigande). År 2011 
resulterade det först i att 15 600 euro för mycket betalades ut från EJFLU.
23 Tvärvillkor är kravet på att lantbrukare som får direkta betalningar inom första pelaren ska uppfylla grundläggande normer för miljöskydd, 
livsmedelssäkerhet, djur ‑ och växthälsa och djurskydd. Det gäller även merparten av de miljörelaterade betalningarna inom andra pelaren.Ruta 2
26 Iakttagelser
Oriktigheter vid upphandling
57 
Vi upptäckte många problem med 
förfarandena för upphandling och 
kontraktstilldelning i medlemsstaterna 
(i 17 av 51 granskade upphandlings ‑
förfaranden, som huvudsakligen avsåg 
informations ‑ och offentlighetsåtgär ‑
der). Problemen gällde bland annat att 
direkta förhandlingar användes i stället 
för konkurrensutsatt upphandling när 
kontrakt skulle tilldelas, i strid med 
upphandlingsdirektivets bestämmelser 
om öppenhet, icke‑diskriminering och 
likabehandling24 och i några fall med 
tillämpliga nationella bestämmelser. 
När fel förfarande används är det inte 
bara ett brott mot EU‑lagstiftningen 
och den nationella lagstiftningen utan 
det undergräver även reglerna för den 
öppna marknaden, diskriminerar andra 
potentiella kontraktsparter och kan leda 
till onödigt stora utgifter.24 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2004/18/EG av 
den 31 mars 2004 om 
samordning av förfarandena 
vid offentlig upphandling av 
byggentreprenader, varor och 
tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, 
s. 114).
Exempel på oriktig upphandling
Fel upphandlingsförfarande
I Italien köptes två resebyråtjänster in (värda 170 000 respektive 130 000 euro) genom direkta förhandlingar 
i strid med de nationella reglerna som angav att kontrakt på mer än 40 000 euro skulle konkurrensutsättas.
I Polen använde man direkta förhandlingar utan särskild motivering för att ingå kontrakt med en underord ‑
nad statlig enhet (hotell, catering och konferens ‑ och utbildningstjänster) och med en tidigare kontraktspart 
(it‑tjänster till ett statligt organ).
Kontrakt med för höga priser
I Ungern tilldelades en evenemangsarrangör 2008 ett komplext ramkontrakt grundat på enhetspriser som till 
och med skulle ha varit för höga sex år senare. Kontraktet med de för höga priserna avslutades sedan två år 
före utsatt tid.
Kravspecifikationer ett hinder för öppenhet och likabehandling
I Italien upptäckte vi flera offentliga upphandlingsförfaranden med begränsad eller otydlig information om 
de tekniska kriterier som skulle beaktas vid kontraktstilldelningen. Det gör det svårt för behöriga men oerfar ‑
na anbudsgivare att formulera sina anbud korrekt, och det gör det även svårare att bedöma anbudens relativa 
fördelar och motivera det slutliga tilldelningsbeslutet.Ruta 3
27 Iakttagelser
25 I artikel 62 i kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 
nr 809/2014 av den 17 juli 2014 
om regler för tillämpningen av 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 
1306/2013 vad gäller det 
integrerade administrations‑  
och kontrollsystemet, 
landsbygdsutvecklingsåtgär ‑
der och tvärvillkor (EUT L 227, 
31.7.2014, s. 69) står det 
uttryckligen att medlemssta ‑
ternas utgifter för tekniskt 
stöd ska omfattas av det 
allmänna kravet på admini ‑
strativa kontroller, kontroller 
på plats och rapportering. 
Oberoendet betonas också 
genom att det slås fast att 
kontrollorganet ska vara ”en 
enhet som till sin funktion är 
avskild från den enhet som 
beviljar tekniskt stöd”.
26 ”Specifika, mätbara, 
uppnåbara, relevanta och 
tidsbundna mål”.
27 Principerna och bestämmel ‑
serna i det här stycket 
omfattas av artikel 27 
i budgetförordningen 
från 2002.
28 Se artikel 53 b i budgetförord ‑
ningen från 2002.Felaktigt tillämpade 
kontrollsystem
58 
Trots vad som sägs i punkt 56 kon ‑
staterade vi att medlemsstaternas 
kontrollsystem som ska avgöra om 
kostnaderna korrekt har hänförts till 
andra pelaren inte fungerade som de 
skulle. I många fall där medlemssta ‑
terna hade specificerat koefficienter 
eller andra beräkningar för att fast ‑
ställa kostnadernas fördelning mellan 
EGFJ och EJFLU tillämpades formeln 
inte systematiskt eller uppdaterades 
inte regelbundet, och ändå hade inga 
kontroller påvisat dessa brister så att 
de kunde korrigeras. I detta avseende 
konstaterar vi med glädje att kommis ‑
sionen efter revisionen har skärpt reg ‑
lerna för medlemsstaternas kontroller 
av utgifterna för tekniskt stöd.25
59 
På samma sätt hade de behöriga 
nationella myndigheterna redan gjort 
administrativa kontroller av merpar ‑
ten av de projekt i vilka vi upptäckte 
oriktigheter i upphandlingar. Eftersom 
de brister som vi upptäckte inte hade 
upptäckts vid dessa kontroller konsta ‑
terar vi att de inte var ändamålsenliga. 
Som en reaktion på behovet av åtgär ‑
der för att förbättra medlemsstaternas 
förvaltnings ‑ och kontrollsystem när 
det gäller tekniskt stöd har kommis ‑
sionen redan rapporterat att den håller 
på att utarbeta riktlinjer för offentlig 
upphandling för perioden 2014–2020.Hur lämplig är 
resultatramen för 
utgifterna för tekniskt 
stöd?
60 
I ingressen till budgetförordningen 
slås fast att sparsamhet, effektivitet 
och ändamålsenlighet ska vara de 
grundläggande principerna för en 
sund ekonomisk förvaltning inom 
alla budgetens utgiftsområden. För 
att dessa principer ska följas mås ‑
te SMART‑mål26 fastställas för varje 
verksamhetssektor och övervakas 
med hjälp av resultatindikatorer som 
resulterar i årliga ”verksamhetsförkla ‑
ringar”. Institutionerna (i det här fallet 
kommissionen) är slutligen skyldiga att 
göra utvärderingar både i förväg och 
i efterhand.27
61 
Vid delad förvaltning delegeras ovan 
nämnda uppgifter till medlemssta ‑
terna som ansvarar för att medlen 
används enligt gällande regler och 
principer.28
62 
Användningen av alla GJP‑anslag reg ‑
leras genom krav på garantier för att 
utgifterna är lämpliga. Revisionen vi ‑
sade att de myndigheter som ansvarar 
för genomförandet ofta undantar det 
tekniska stödet från dessa regler. Men 
som framgår av ruta 4  gäller budget ‑
förordningens skyldigheter lika mycket 
för tekniskt stöd som för en verksam ‑
het inom politikområdet jordbruk och 
landsbygdsutveckling.
28 Iakttagelser
63 
Även om det tekniska stödet utgör 
en liten del av de totala utgifterna 
motsvarar det ett betydande belopp 
under hela programperioden och 
måste redovisas på vederbörligt sätt. 
Trots att kommissionen och medlems ‑
staterna har intygat att deras använd ‑
ning av anslag för tekniskt stöd till icke 
operativa kostnader både är nödvän ‑
dig och proportionerlig, och att de på 
ett värdefullt sätt bidrar till att pro ‑
grammen blir framgångsrika, finns det 
i stort sett ingen resultatram som visar 
att så är fallet. Området kännetecknas 
av otillräcklig flerårig planering, inga 
ordentliga behovsbedömningar, otyd ‑
liga mål (dvs. inte SMART‑mål) och av ‑
saknad av resultatinriktad övervakning 
och utvärdering av programmen för 
tekniskt stöd (all tonvikt läggs i stället 
på de finansiella aspekterna).Är tekniskt stöd en verksamhet eller bara ett verktyg?
Generellt visade revisionen att de ansvariga myndigheterna betraktar tekniskt stöd som en källa till admini ‑
strativt stöd vid viktiga finansieringsinsatser som ska undantas från lagstiftade bestämmelser om resultat. För 
Österrike är tekniskt stöd helt och hållet ett verktyg för att genomföra landsbygdsutvecklingsprogrammet, 
och programmets framgång är det enda måttet på hur ändamålsenligt det är. Med det synsättet kan det tek ‑
niska stödet inte planeras och tilldelas mål och indikatorer, eftersom dessa snarare gäller de centrala åtgär ‑
der29 som stödet ska bidra till. Om tekniskt stöd presenteras som en egen separat konsoliderad verksamhet 
menar kommissionen att det skulle vara svårt att bedöma vilken input som varje verksamhetsområde inom 
landsbygdsutvecklingen fått.
Detta resonemang, där tekniskt stöd på sätt och vis betraktas som någonting passivt som inte ingår i den opera ‑
tiva resultatramen, motsägs av förordningarna. I artikel 66 i EJFLU‑förordningen kallas det tekniska stödet både 
för ”activity” (verksamhet) och ”measure” (åtgärd) (ö.a.: dessa ord finns inte med i den svenska versionen), och 
i artikel 2 d definieras ”åtgärd” som ”ett antal insatser som bidrar till genomförandet av en axel”. Med hänsyn 
till volymen på de anslag som avsatts för utgifter för tekniskt stöd, särskilt i medlemsstaterna (mer än 1,5 miljar ‑
der euro) är det mycket viktigt att det står klart att anslagen förvaltas sunt och bidrar till programmens genom ‑
förande. Det uppnås bäst om stödets specifika effekter planeras, övervakas och utvärderas korrekt.
29 Såsom beskrivs i avdelning IV kapitel I i EJFLU‑förordningen. Tekniskt stöd behandlas i avdelning IV kapitel II.Ruta 4
29 Iakttagelser
Bristfällig planering och 
behovsbedömning
64 
För att kunna utarbeta och fastställa 
lämpliga mål är det viktigt att man 
gör en inledande behovsbedömning 
och planerar på medellång och lång 
sikt. Det är dessutom en del av den 
förhandsbedömning som föreskrivs 
i EJFLU‑förordningen30.
65 
Vid kommissionen är ett resultat av 
att utgifter för tekniskt stöd uppfat ‑
tas som administrativt stöd att de 
också i stor utsträckning behandlas 
som årliga utgifter. Inledande be ‑
hovsbedömningar för perioden och 
flerårig planering gjordes nästan inte 
inom något verksamhetsområde. Det 
gjordes nästan inga inledande behovs ‑
bedömningar för perioden och nästan 
ingen flerårig planering inom något 
verksamhetsområde (med undantag 
av studier och utvärderingar och det 
europeiska nätverket för landsbygds ‑
utveckling). Det innebar i några fall 
att budgetanslag förnyades från år 
till år utan att det bekräftades om de 
(kortsiktiga) behov som fanns några år 
tidigare fortfarande kvarstod. Utan en 
ordentlig behovsbedömning kan dess ‑
utom genomförandet bli godtyckligt 
och sakna tydligt fokus.
66 
Enligt EJFLU‑förordningen skulle 
medlemsstaterna göra en förhands ‑
bedömning av sina landsbygdsut ‑
vecklingsprogram där följande skulle 
”kartläggas och bedömas: behov på 
medellång och lång sikt, de mål som 
skall uppnås, förväntade resultat, 
kvantifierade mål, särskilt när det 
gäller effekter jämfört med utgångs ‑
läget, gemenskapsmervärdet, i vilken 
utsträckning gemenskapens priori ‑
teringar beaktas, erfarenheter från 
tidigare programplanering och kvalitet i genomförandet, övervakningen, 
utvärderingen och den ekonomiska 
förvaltningen”.31
67 
Liksom kommissionen uteslöt de fem 
medlemsstaterna i allmänhet tekniskt 
stöd från sina fleråriga behovsbedöm ‑
ningar när det gäller landsbygdsut ‑
veckling. Den viktigaste konsekvensen 
av denna politik blev ostabila budget ‑
ar för tekniskt stöd som kunde ändras 
genom ett administrativt dekret. Även 
i Polen, som gjorde en behovsbedöm ‑
ning för en del av sitt landsbygdsut ‑
vecklingsprogram, var den ursprung ‑
liga budgeten kraftigt underskattad. 
Kommissionen har stått fast vid sin 
låtgåinställning till medlemsstaternas 
utgifter under den här rubriken och 
godtagit nödvändiga programändring ‑
ar utan reservationer.30 Artikel 85.
31 Artikel 85.
30 Iakttagelser
Målen är långt ifrån 
SMART‑mål
68 
Syftet med SMART‑mål är att rikta 
anslagen mer exakt så att specifika 
mål uppnås på ett effektivare sätt. 
SMART‑mål ger också en tydligare ram 
för övervakning och utvärdering av 
resultat.
69 
På grund av sin otillräckliga planering 
och behovsbedömning misslyckades 
kommissionen överlag med att ta fram 
SMART‑mål för det tekniska stödet. 
Tekniskt stöd finns inte med i GD 
Jordbruk och landsbygdsutvecklings 
detaljerade årliga förvaltningsplaner 
där avdelningens mål och indikatorer 
för det kommande året sammanfattas 
trots att de projekt och åtgärder som 
får stöd genom anslag för tekniskt 
stöd finns med i planerna. Inte heller 
de operativa finansieringsbeslut som 
generaldirektoratet utarbetar har 
SMART‑mål eller indikatorer för projekt 
för tekniskt stöd, vilka behandlas 
på samma sätt som kommissionens 
allmänna administrativa utgifter. Det 
enda undantaget är, som vi redan 
har konstaterat, utvärderingar och 
studier, som omfattas av den fleråri ‑
ga planering och de SMART‑mål som 
ingår i kraven i de aktuella specifika 
förordningarna.70 
Medlemsstaterna har inte gjort mycket 
för att ta fram specifika mål för det 
tekniska stödet. Avsaknaden av flerårig 
planering inom avgränsade områden 
av verksamheten inom det tekniska 
stödet (exempelvis de nationella lands ‑
bygdsnätverkens informations ‑ och 
kommunikationsåtgärder) minskade 
insynen och försvårade fastställandet 
av mål. Situationen komplicerades ock ‑
så ytterligare på grund av att det inte 
gjordes någon tydlig åtskillnad mellan 
enskilda verksamhetsområden inom 
det tekniska stödet eller mellan dem 
och annan liknande verksamhet som 
inte hängde samman med EJFLU‑må ‑
len. Av de fem medlemsstater som vi 
besökte var det bara Italien som gick 
längre än förordningarnas allmänna 
tillämpningsområde. Men även i Italien 
var målen okvantifierade och saknade 
tidsgräns.
Exempel på bristfälligt formulerade mål i medlemsstaternas programdokument
Några av de litauiska målen var följande: att garantera att förberedelserna är tillräckliga, att programmet 
genomförs och utvärderas effektivt, att garantera att informationen presenteras och offentliggörs på lämpligt 
sätt och att garantera tillgången till information.
De polska målen begränsades i allt väsentligt till en uppräkning av de verksamheter som täcks av artiklarna 
66 och 68 i EJFLU‑förordningen. De var visserligen i linje med de lagstadgade kraven men det framgick inte 
vilket resultat och utfall som förväntades av det tekniska stödet eller hur det tekniska stödets framgång skulle 
mätas.Ruta 5
31 Iakttagelser
Begränsad övervakning och 
utvärdering
71 
I budgetförordningen finns en del 
bestämmelser om kommissionens 
övervakning och utvärdering. Årliga 
rapporter ska lämnas till budget ‑
myndigheten med en bedömning 
av förverkligandet av målen utifrån 
resultatindikatorerna32.
72 
Inom landsbygdsutveckling33 var de 
viktigaste punkterna för 2007–2013 
kravet på en övervaknings ‑ och ut ‑
värderingsram som är gemensam för 
kommissionen och medlemsstaterna 
och som innehåller ett begränsat antal 
indikatorer som gäller alla landsbygds ‑
utvecklingsprogram. Varje med ‑
lemsstat förväntades även fastställa 
ytterligare indikatorer så att lands ‑
bygdsutvecklingsprogrammets fram ‑
steg, effektivitet och ändamålsenlighet 
skulle kunna mätas under alla stadier 
av genomförandet. En årlig lägesrap ‑
port skulle lämnas till kommissionen 
och även förhandsbedömningar, halv ‑
tidsutvärderingar och efterhandsut ‑
värderingar av programmets kvalitet, 
effektivitet och ändamålsenlighet.
73 
Övervaknings ‑ och utvärderingsra ‑
men fastställdes som den skulle. Men, 
i linje med uppfattningen att tekniskt 
stöd inte omfattas av resultatkraven, 
nämndes det inte i de allmänna rikt ‑
linjerna för övervaknings‑och utvärde ‑
ringsramen och fanns inte heller med 
i beskrivningen av åtgärderna och de 
gemensamma indikatorerna.74 
Vid kommissionen är därför över ‑
vakningen och utvärderingen av det 
tekniska stödet lika begränsade som 
planeringen av det. Det finns inga 
kriterier som kopplar det till program ‑
mets övergripande resultat, men ett 
allt överskuggande fokus ligger på 
finansiella och andra rent administrati ‑
va aspekter, såsom iakttagandet av ut ‑
giftstak och tidsfrister för när kontrakt 
ska fullgöras.
75 
Situationen är mycket likartad i med ‑
lemsstaterna, vilket även här beror 
på att tekniskt stöd inte finns med 
i övervaknings ‑ och utvärderingsra ‑
men. Kommissionens övervakning 
av medlemsstaternas landsbygdsut ‑
vecklingsprogram är begränsad till 
kontroller av budgetgenomförandet 
och iakttagandet av 4 % ‑gränsen. 
Medlemsstatens eget huvudverktyg 
för övervakning är den årliga läges ‑
rapporten om landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammet, men för tre av de 
sex granskade landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammen innehöll den årliga 
lägesrapporten ingen utvärdering 
av det tekniska stödet. När en sådan 
utvärdering fanns med gjorde bristen 
på resultat ‑ och effektindikatorer eller 
tydliga riktlinjer för presentationen att 
övervakningen begränsades till det 
finansiella genomförandet.32 Artikel 27.3 i budget ‑
förordningen från 2002.
33 Artiklarna 77–87 i EJFLU‑  
förordningen.
32 Iakttagelser
Effekten av en otillfreds ‑
ställande resultatram
76 
Det är kommissionen som är det organ 
som ansvarar för verkställandet av EU:s 
budget och som därmed ska garan ‑
tera en sund ekonomisk förvaltning 
av EJFLU. I den uppgiften ingår att ge 
tydliga riktlinjer om en effektiv och 
ändamålsenlig användning av tek ‑
niskt stöd. Genom att kommissionen 
inte har definierat sina egna behov av 
tekniskt stöd som en del av en resul ‑
tatram och inte har insisterat på att 
medlemsstaterna ska göra det har den 
avhänt sig ett verktyg för att bedöma 
de övergripande effekterna av det tek ‑
niska stödet och rikta anslagen till de 
områden där de gör störst nytta.
77 
En resultatram skulle även kunna 
användas som grund för att föreslå 
tekniskt stöd som lösning på specifika 
problem som kan uppstå inom EJFLU. 
När kommissionen 2011 och 2012 upp ‑
manade alla medlemsstater att utarbe ‑
ta handlingsplaner för hur man skulle 
minska den oacceptabla felnivån inom 
landsbygdsutveckling gick man miste 
om möjligheten att identifiera tekniskt 
stöd som ett sätt att underlätta eller 
stödja korrigerande åtgärder.78 
I den utsträckning som den plane ‑
ring, övervakning och utvärdering 
som budgetförordningen föreskriver 
finns på plats vid kommissionen och 
i medlemsstaterna täcker de snarare 
operativ verksamhet än de administra ‑
tiva utgifter som nu utgör den största 
delen av budgetarna för tekniskt stöd. 
En viktig orsak är att det är mycket 
svårt att planera och bedöma i vilken 
utsträckning exempelvis löner bidrar 
till programmets övergripande resul ‑
tat. Det är mycket svårare att visa att 
principerna för en sund ekonomisk 
förvaltning följs för den här typen av 
utgifter än för driftsutgifter.
Nätverkssamarbete: möj ‑
lighet till en ändamålsenlig 
resultatram
79 
Det europeiska nätverket för lands ‑
bygdsutveckling34 är den enda delen 
av det tekniska stödet vid kommis ‑
sionen som uttryckligen definieras 
i lagstiftningen om EU:s jordbruk och 
landsbygdsutveckling. Nätverket har 
tydliga mål som gäller konsolidering 
och förstärkning av metoderna för och 
kapaciteten till landsbygdsutveckling 
i hela EU.
80 
En av nätverkets uppgifter är att stödja 
nationella landsbygdsnätverk i med ‑
lemsstaterna vilka också finansieras 
genom anslag för tekniskt stöd35. 
En absolut övre gräns har fastställts 
till 25 % av det belopp som avsatts 
för varje nationellt landsbygdsnät ‑
verk till nödvändiga administrativa 
strukturer36, och resten ska användas 
till en handlingsplan som ska inne ‑
hålla specifika informations‑  och 
kapacitetsuppbyggnadsåtgärder37.34 Inrättades i enlighet med 
artikel 67 i EJFLU‑  
förordningen.
35 Enligt artikel 68 i EJFLU‑  
förordningen.
36 Artikel 41.2 i förordning (EG) nr 
1974/2006.
37 ”[...] som åtminstone innehåller 
en redovisning och analys av 
framgångsrika överförbara 
metoder och information om 
dessa, hur nätverket skall 
drivas, hur utbytet av 
erfaren  heter och know‑how 
skall bedrivas, utarbetande av 
utbildningsprogram för de 
lokala aktionsgrupperna 
i inledningsskedet, samt 
tekniskt stöd för interregionalt 
och transnationellt 
samarbete.”
33 Iakttagelser
81 
Både när det gäller det europeiska 
nätverket för landsbygdsutveckling 
och de nationella landsbygdsnätver ‑
ken finns det alltså tydligare riktlinjer 
i lagstiftningen för hur anslagen till 
tekniskt stöd ska användas, och där 
görs en tydlig åtskillnad mellan vad 
som är operativt och inte. Merparten 
av utgifterna för nätverken kan teore ‑
tiskt sett jämföras med en resultatram, 
vilket borde göra det lättare att se till 
att verksamheten inom det tekniska 
stödet på det här området blir enhet ‑
lig och underlätta utvärdering och 
kontroller i enlighet med de allmän ‑
na principerna om sund ekonomisk 
förvaltning.82 
Nätverkens verksamhet känneteckna ‑
des dock ofta av samma ofullständiga 
planering, övervakning och utvärde ‑
ring som det tekniska stödet inom 
landsbygdsutveckling i allmänhet. 
Generellt sett är det svårt att bedöma 
vilken effekt de har – även om det 
italienska landsbygdsnätverket är 
ett undantag (se ruta 6 ) som i vissa 
avseenden är ett föredöme när det 
gäller planering och genomförande av 
tekniskt stöd.
Det italienska landsbygdsnätverket38 som exempel på en fungerande resultatram
Revisionen visade att det italienska landsbygdsnätverket till stor del har uppnått sina övergripande operativa 
mål (bättre styrning, kapacitetsuppbyggnad inom förvaltning och administration, kunskapsspridning och 
spridning av god praxis) och att det har samordnat och gett stöd till de italienska regionala landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammen på ett ändamålsenligt sätt (genom datainsamling och rådgivning) samtidigt som det även 
har främjat gränsöverskridande samarbete. Det nationella nätverket har en populär webbsida och står för en 
rad olika initiativ och evenemang. Nätverkets kommunikationsverksamhet är mycket bred (och inbegriper en 
nätmötesplats för unga lantbrukare och skolprojekt). För att identifiera och främja god praxis har man anord ‑
nat videotävlingar för unga lantbrukare, och vinnarens video har lagts upp på nätverkets webbsida.
Nätverket har uppnått resultat och haft framgång i förhållande till de berörda parterna delvis tack vare de ‑
taljerad planering av dess operativa output. Nätverket övervakas och utvärderas mot en rad indikatorer och 
målvärden. Det finns ett antal utfallsindikatorer (till exempel antal möten och utgivna riktlinjer) som gäller 
specifika programåtgärder, medan resultatindikatorerna (andel nöjda kunder och spridning av god praxis) och 
effektindikatorerna (antal nyckelaktörer som deltar i styrningen och allmänhetens uppfattning av landsbygds ‑
utvecklingspolitikens synlighet) har fastställts för det nationella nätverket som helhet.
Slutligen beaktar man i programmet för det nationella landsbygdsnätverket förhandsbedömningar och pågå ‑
ende utvärderingar av anslagen till tekniskt stöd. De italienska myndigheterna tog till sig alla de rekommen ‑
dationer som den oberoende halvtidsutvärderaren lämnade 2010 om behovet av en gemensam indikatorram 
för alla åtgärder inom tekniskt stöd i syfte att förbättra kvaliteten på övervakningen.
38 Italien är en av några få medlemsstater som har ett system med regionala landsbygdsutvecklingsprogram. Det betyder att det nationella 
landsbygdsnätverket både samordnar och stödjer regionerna på alla områden inom landsbygdsutvecklingspolitiken, och inte bara är en åtgärd för 
tekniskt stöd. Det omfattas därför av kraven på övervaknings ‑ och utvärderingsramen, på samma sätt som om det vore ett nationellt 
landsbygdsutvecklingsprogram.Ruta 6
34
 Slutsatser och 
rekommendationer
83 
Vi drar slutsatsen att varken kommis ‑
sionen eller medlemsstaterna kan visa 
hur väl det tekniska stödet har bidragit 
till de allmänna GJP‑målen eftersom 
det saknas en lämplig resultatram för 
utgifterna för tekniskt stöd.
84 
Trots att det handlar om betydande 
belopp definieras inte tekniskt stöd 
i den rättsliga ramen, och reglerna om 
hur det får användas är vaga. Revi ‑
sionen visar att kommissionen och 
medlemsstaterna har utnyttjat den si ‑
tuationen fullt ut. Men valfriheten har 
lett till bristande tydlighet (punkt 28). 
Kommissionen har inte utarbetat några 
heltäckande riktlinjer för det tekniska 
stödet, varken intern eller till med ‑
lemsstaterna (punkterna 30 och 37).
85 
Vid kommissionen är skillnaden mellan 
driftskostnader och allmänna admini ‑
strativa kostnader otydlig. Utgifterna 
för framför allt it‑underhåll utgör en 
allt större del av budgeten för tekniskt 
stöd (punkterna 32–35). Fyra av de fem 
granskade medlemsstaterna rappor ‑
terade uttryckligen att de administra ‑
tiva kostnaderna utgjorde den största 
delen av deras utgifter för tekniskt 
stöd, framför allt lönekostnader. I de 
situationer där den berörda persona ‑
len annars också skulle arbeta med att 
genomföra politiken blir det tekniska 
stödet med denna användning i själva 
verket ett budgetstöd. Inom många 
av EU:s politikområden finansieras 
nu löner rutinmässigt med anslag för 
tekniskt stöd (punkterna 39–45).86 
Den otydliga skillnaden mellan 
driftskostnader och administrati ‑
va kostnader och otydligheten om 
vilken typ av verksamhet det tekniska 
stödet ska täcka begränsar insynen 
i budgeten och gör det svårare att 
granska hur budgetarna används 
(punkterna 26–28).
87 
Vi upptäckte några formella oriktig ‑
heter vid kommissionen som bestod 
i att kostnader hade fördelats till fel 
budgetrubrik (punkt 52). I medlems ‑
staterna gäller de största problemen 
antingen användningen av anslag 
för verksamhet som delas av de båda 
pelarna (och därför inte är fullt ut 
stödberättigande) eller problem med 
kontraktstilldelning och upphandling 
(punkterna 54–59). Vi drar trots detta 
slutsatsen att merparten av utgifterna 
för tekniskt stöd uppfyller de nuvaran ‑
de flexibla stödkriterierna.
88 
Vi kom fram till att administrativa 
kostnader som löne ‑ och it‑kostnader 
i praktiken ofta avser båda GJP‑pelar ‑
na. Det faktum att de är stödberätti ‑
gande endast inom andra pelaren (i 
medlemsstaterna) eller, proportionellt, 
inom både första och andra pelaren 
(vid kommissionen) skapar ett behov 
av tungrodda förfaranden för att mo ‑
tivera kostnadernas fördelning (punk ‑
terna 52 och 54–56).
35 Slutsatser och rekommendationer
89 
Det är dessutom alltid svårt att upp ‑
skatta i hur hög grad administrativa 
kostnader ger valuta för pengarna. 
Även om det tekniska stödet genom 
att det används till sådana kostnader 
troligen på sätt och vis bidrar till att 
GJP‑målen uppfylls är det i princip 
omöjligt att göra en tillförlitlig be ‑
dömning av detta bidrag och framför 
allt att visa att den användningen av 
det tekniska stödet ger mer valuta för 
pengarna än om pengarna gick direkt 
till centrala åtgärder inom den gemen ‑
samma jordbrukspolitiken (punkterna 
46–48).
90 
När man tillåter administrativa kostna ‑
der inom det tekniska stödet hamnar 
dessutom både kommissionen och 
medlemsstaterna i intressekonflikt. 
Som förvaltare av den gemensamma 
jordbrukspolitiken beslutar de hur 
mycket som ska betalas ut för olika 
åtgärder, inklusive tekniskt stöd, med 
målet att uppnå mesta möjliga valuta 
för pengarna. Samtidigt har de, som 
mottagare av de anslag för tekniskt 
stöd som används till administrativa 
utgifter, ett intresse av att maximera 
betalningarna till de nödvändiga kost ‑
naderna för programförvaltningen (se 
punkt 49).
Rekommendation 1
Kommissionen bör förtydliga tillämp ‑
ningsområdet för det tekniska stödet. 
Framför allt bör den tydliggöra skillna ‑
den mellan driftsutgifter/utgifter för 
”kapacitetsuppbyggnad” och stödbe ‑
rättigande administrativa kostnader/
kostnader för ”budgetstöd”, särskilt när 
det gäller lönekostnader.
Med ett sådant förtydligande sätt ökar 
insynen i hur anslagen får användas. 
Kommissionen bör noga övervaka 
medlemsstaternas användning av 
tekniskt stöd.Rekommendation 2
Kommissionen bör även vidta lämpliga 
åtgärder för att försäkra sig om att ad ‑
ministrativa utgifter som regelbundet 
it‑underhåll inte belastar budgetpos ‑
terna för tekniskt stöd.
Rekommendation 3
Kommissionen bör i framtiden krä ‑
va att medlemsstaterna rapporterar 
administrativa kostnader/kostnader för 
”budgetstöd” för landsbygdsutveck ‑
ling separat så att det tydligare fram ‑
går att en del av anslagen för tekniskt 
stöd har använts för sådant stöd.
91 
Vi konstaterade att varken kommis ‑
sionen eller medlemsstaterna har in ‑
rättat en lämplig resultatram som visar 
behovet av och ändamålsenligheten 
hos det tekniska stödet. De otydliga 
beskrivningarna av det tekniska stödet 
i förordningarna för 2007–2013 innebar 
att förvaltningsmyndigheterna kunde 
undanta det från denna viktiga aspekt 
av sund ekonomisk förvaltning. Efter ‑
som den största delen av utgifterna 
för tekniskt stöd inte är driftsutgifter 
behandlas de ofta som årliga utgifter 
och finns inte med i den gemensamma 
övervaknings ‑ och utvärderingsramen. 
Resultatet är att det tekniska stödet 
kännetecknas av otillräcklig flerårig 
planering och brist på ordentliga 
behovsbedömningar vilket leder till 
otydliga mål och avsaknad av resultat ‑
inriktad övervakning och utvärdering 
(punkterna 60–75).
36 Slutsatser och rekommendationer
92 
Genom att kommissionen inte har defi ‑
nierat sina egna behov av tekniskt stöd 
som en del av en resultatram och inte 
har insisterat på att medlemsstaterna 
ska göra det har den avhänt sig ett 
verktyg för att bedöma de övergripan ‑
de effekterna av det tekniska stödet 
och rikta anslagen till de områden där 
de gör störst nytta. Det gör att det 
tekniska stödets potentiella ändamål ‑
senlighet i hög grad äventyras (punk ‑
terna 76–78).
93 
Vi konstaterade att nätverksåtgärder ‑
na var mer förenliga med det som ska 
ingå i en resultatram tack vare mer 
exakta riktlinjer om användningen 
av tekniskt stöd och en tydlig åtskill ‑
nad mellan driftsutgifter och andra 
utgifter samt en övre gräns för med ‑
lemsstaternas förvaltningsutgifter 
(punkterna 79–82).Rekommendation 4
Kommissionen och medlemsstaterna 
bör inrätta en lämplig resultatram för 
det tekniska stödet. Framför allt bör 
kommissionens och medlemsstater ‑
nas behov av tekniskt stöd bedömas 
korrekt, och det bör finnas en meka ‑
nism för att fastställa mål och mäta 
framsteg i förhållande till målen så att 
ansvarsskyldigheten ökar och utgif ‑
terna kan bli ändamålsenligare och 
effektivare.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten 
Rasa Budbergytė som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
11 mars 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

37
 Bilaga BilagaFinansiell planering av tekniskt stöd inom landsbygdsutveckling 2007–2013 och 
2014–2020 baserat på uppgifter från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling
Medlemsstat2007–2013 2014–2020Förändring 
från 2007–2013 
till 2014–2020 
(2007–2013 = 100 %)
Ursprunglig 
finansierings­
plan – lands ­
bygdsutveckling  
(i euro)Ursprunglig 
finansierings­
plan – tek ­
niskt stöd  
(i euro)Det teknis ­
ka stödets 
andel av 
lands ­
bygdsut ­
vecklingenUrsprunglig 
finansierings­
plan – 
landsbygds­
utveckling  
(i euro)Ursprunglig 
finansierings­
plan – tek ­
niskt stöd  
(i euro)Det teknis ­
ka stödets 
andel av 
lands ­
bygdsut ­
vecklingenFöränd ­
ring i 
planerade 
utgifter 
för lands ­
bygdsut ­
vecklingFöränd ­
ring i 
planerade 
utgifter 
för tek ­
niskt stöd
Belgien1487 484 306 5 653 734 1,16  % 647 797 759 7 614 324 1,18  % 132,89  % 134,68  %
Bulgarien12 642 248 596 39 545 031 1,50  % 2 338 783 966 54 500 000 2,33 % 88,51  % 137, 8 2  %
Tjeckien12 857 506 354 13 514 430 0,47  % 2 281 445 107 22 500 000 0,99  % 79,84  % 166,49  %
Danmark2577 918 796 23 100 024 4,00  % 629 400 690 25 175 839 4,00  % 108,91  % 108,99  %
Tyskland19 078 378 263 92 685 319 1,02  % 8 768 178 051 199 667 445 2,28  % 96,58 % 215,43  %
Estland 723 736 855 28 586 354 3,95  % 823 341 558 28 083 108 3,41  % 113,76  % 98,24  %
Irland12 494 540 590 2 160 000 0,09  % 2 190 000 000 3 180 000 0,15  % 87,79  % 147, 2 2  %
Grekland13 906 228 424 45 000 000 1,15  % 4 223 960 793 79 723 255 1,89  % 108,13  % 17 7,16  %
Spanien18 049 474 764 101 591 356 1,26  % 8 214 328 821 118 952 677 1,45  % 102,05  % 117, 0 9  %
Frankrike17 584 497 109 49 972 316 0,66  % 11 353 567 383 127 974 320 1,13  % 149,69  % 256,09 %
Italien18 985 781 883 191 256 136 2,13  % 10 384 714 084 260 147 585 2,51  % 115,57  % 136,02  %
Cypern1164 563 574 2 913 089 1,77  % 132 214 377 2 381 377 1,80  % 80,34 % 81,75  %
Lettland 1 054 373 504 41 644 500 3,95  % 1 074 576 782 42 983 070 4,00  % 101,92  % 103,21  %
Litauen 1 765 794 093 67 996 680 3,85  % 1 613 088 240 57 323 530 3,55  % 91,35 % 84,30 %
Luxemburg194 957 826 —  0,00  % 100 574 600 1 058 045 1,05  % 105,92  % N/A
Ungern13 860 091 392 152 233 735 3,94  % 3 430 667 653 74 055 333 2,16  % 88,88  % 48,65  %
Malta177 653 355 3 063 355 3,94  % 97 326 898 3 893 076 4,00  % 125,34 % 127, 0 9  %
Nederländerna2593 197 167 3 251 167 0,55  % 607 305 360 21 695 360 3,57  % 102,38 % 667 ,31 %
Österrike 4 025 575 992 87 807 211 2,18  % 3 937 551 997 114 181 478 2,90  % 97, 81  % 130,04  %
Polen2 13 398 928 156 199 950 000 1,49  % 8 598 280 814 132 527 195 1,54  % 64,17  % 66,28  %
Portugal1 4 056 570 600 86 483 763 2,13  % 4 057 788 354 77 095 212 1,90  % 100,03  % 89,14  %
Rumänien1 8 124 198 745 100 895 834 1,24  % 8 015 663 402 178 367 919 2,23  % 98,66  % 176,78  %
Slovenien 915 992 729 12 922 668 1,41  % 837 849 803 24 946 000 2,98  % 91,47  % 193,04  %
Slovakien2 1 996 908 078 42 238 362 2,12  % 1 545 272 844 59 291 790 3,84  % 77 ,38 % 140,37 %
Finland 2 155 018 907 23 082 183 1,07  % 2 380 408 388 29 874 500 1,26  % 110,46  % 129,43  %
Sverige21 953 061 954 64 188 151 3,29  % 1 763 315 250 63 410 453 3,60  % 90,28  % 98,79  %
Storbritannien14 612 120 420 31 294 724 0,68  % 5 190 459 683 67 171 685 1,29  % 112,54  % 214,64  %
Summa/medlems­
staternas genom ­
snittliga andel396 236 802 432  1 513 030 122 1,57  % 95 237 862 657  1 877 774 575 1,97  % 98,96  % 124,11  %
1 För perioden 2014–2020 är landsbygdsprogrammet ännu inte eller bara delvis godkänt av kommissionen (i slutet av februari 2015).
2 För perioden 2014–2020 har flexibiliteten (överföringar inom första pelaren) ännu inte räknats in.
3  Exklusive Kroatien, som blev medlem i EU 2013 och alltså inte hade några EJFLU ‑utgifter 2007–2013; för 2014–2020 är den planerade 
EJFLU ‑budgeten 2 026 miljoner euro, inklusive 55 miljoner euro i tekniskt stöd.
38
VI
Medlemsstaterna är skyldiga att i den årliga läges ‑
rapporten tillhandahålla uppgifter om kvaliteten 
och effektiviteten i genomförandet av programmet, 
inklusive användningen av tekniskt stöd (bilaga VII 
i förordning (EG) nr 1974/2006).
Utgifter för tekniskt stöd bidrar till ett smidigt 
genomförande av programmen, vilket gynnar 
stödmottagarna.
VII
Det tekniska stödet bidrar till genomförandet, över ‑
vakningen, kontrollen och utvärderingen av pro ‑
grammen för landsbygdsutveckling. Endast samman ‑
fattningen av de utvärderingar som görs i efterhand 
av landsbygdsutvecklingsprogrammen kommer att 
kunna visa i vilken utsträckning det tekniska stödet 
bidrar till de allmänna målen för den gemensamma 
jordbrukspolitiken.
Lagstiftaren beslutade att ge medlemsstaterna flexi ‑
bilitet i användningen av tekniskt stöd
VII Första rekommendationen
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
kommer att vidareutveckla vägledningen i detta 
avseende.
VII Andra rekommendationen
Kommissionen kan inte godta denna rekommenda ‑
tion, eftersom den anser att it‑underhåll är en operativ 
verksamhet kopplad till uppdateringen och utveck ‑
lingen av systemen. I enlighet med kommissionens 
budgetriktlinjer för europeiska struktur ‑ och investe ‑
ringsfonder av den 16 maj 2014 för programmen med 
delad förvaltning om användningen av driftsmässigt 
och icke‑driftsmässigt (administrativt) tekniskt stöd 
när det gäller it ‑ och revisionsutgifter, bör alla typer av 
kostnader, oavsett om det handlar om it‑utveckling 
eller it‑underhåll, alltid debiteras i samma budgetpost 
som deras respektive it‑utvecklingskostnader. Detta 
tillvägagångssätt förstärker budgetdisciplinen och 
följdriktigheten på alla områden med delad förvalt ‑
ning i kommissionens budget.
VII Tredje rekommendationen
Kommissionen godtar denna rekommendation.Sammanfattning
IV
Kommissionen anser att artikel 5 i förordning (EG) 
nr 1290/2005 tillhandahåller den enda tydliga rättsliga 
referensen för både EGFJ och EJFLU på kommissions ‑
nivå och/eller på dess vägnar.
För den nya programperioden definieras tekniskt stöd 
på medlemsstatsnivå enligt artikel 59 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
Den valfrihet som följer av det flexibla regelverket 
behövs för att klara de många olika behov som natio ‑
nella och regionala myndigheter ställs inför. Kapaci ‑
tetsuppbyggnad hör nära samman med vissa typer av 
kostnader, t.ex. administrativa kostnader eller it‑verk ‑
tyg. Utgifter som finansieras genom tekniskt stöd har 
direkt koppling till utarbetandet, genomförandet och 
utvärderingen av landsbygdsutvecklingsprogrammen.
När det gäller programperioden 2014–2020 har 
kommissionen lagt fram omfattande riktlinjer för 
medlemsstaterna och gett handläggare politisk väg ‑
ledning för att effektivisera metoderna i förhandlingar 
om nya landsbygdsutvecklingsprogram.
V
Medlemsstaterna ska se till att alla landsbygdsut ‑
vecklingsåtgärder de har för avsikt att genomföra kan 
verifieras och kontrolleras. Medlemsstaterna ska där ‑
för fastställa kontrollförfaranden som ger dem rimliga 
garantier för att kriterierna för stödberättigande och 
andra åtaganden uppfylls (artikel 48 i förordning (EG) 
nr 1974/2006).
För programperioden 2014–2020 kommer det tekniska 
stödet att vara föremål för administrativa kontroller 
och kontroller på plats (artikel 62 i förordning (EU) nr 
809/2014) för att förbättra säkerheten i fråga om stöd ‑
berättigande utgifter.
Utgifter för tekniskt stöd måste vara spårbara, och 
resurser som finansieras på detta sätt ska kunna iden ‑
tifieras genom en sund redovisningspraxis. Samma 
princip gäller andra utgifter, stödmottagare och insat ‑
ser som kan finansieras genom andra EU‑fonder eller 
genom statligt stöd i allmänhet.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 39
När det gäller den andra pelaren är resultatet av 
användningen av de planerade fonderna för tekniskt 
stöd ännu inte helt känt, eftersom medlemsstaterna 
får lämna in utgiftsdeklarationerna under hela 2015. 
Det finns en stor variation mellan medlemsstaterna 
när det gäller den andel av stödet till landsbygdsut ‑
veckling som de planerar att använda för tekniskt 
stöd.
Iakttagelser
24
När det gäller den första pelaren är finansiering av 
administrativa kostnader för medlemsstaterna uteslu ‑
ten inom EGFJ. Administrativa kostnader som burits 
av stödmottagare för driftsfonder eller verksamhets ‑
program berättigar till stöd och kan ingå i medlems ‑
staternas deklarationer på grundval av de delegerade 
akter som antas av kommissionen i enlighet med den 
nya förordningen (EU) nr 1308/2013 om en samlad 
marknadsordning.
25
Kommissionen erkänner betydelsen av motivering 
och öppenhet i fråga om administrativa kostnader 
som finansieras genom tekniskt stöd. Ett korrekt 
genomförande av programmen, och i slutänden politi ‑
ken för landsbygdsutveckling, kräver förvaltningar 
med tillräckliga resurser.
26
Kommissionen anser att artikel 5 i förordning (EG) 
nr 1290/2005 tillhandahåller den enda tydliga rättsliga 
referensen för både EGFJ och EJFLU på kommissions ‑
nivå och/eller på dess vägnar.
För den nya programperioden definieras tekniskt stöd 
på medlemsstatsnivå enligt artikel 59 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
27
Trots det icke‑explicita inbegripandet av termen 
”kapacitetsuppbyggnad” i artikel 5, leder alla speci ‑
ficerade verksamheter slutligen till kapacitetsupp ‑
byggnad av kommissionens och medlemsstaternas 
tjänsteavdelningar för rättslig och korrekt tillämpning 
av reglerna för den gemensamma jordbrukspolitiken.På medellång sikt kommer kommissionen att begära 
mer detaljerad information inom de nuvarande rap ‑
porteringssystemen för att förbättra övervakningen 
av den typ av kostnader man har ådragit sig (dvs. 
administrativa kostnader och driftskostnader) under 
budgeten för tekniskt stöd.
VII Fjärde rekommendationen
Kommissionen godtar denna rekommendation. Kom ‑
missionen kommer att uppmuntra medlemsstaterna 
att använda lämpliga indikatorer för övervakning av 
utgifter för tekniskt stöd, även om det inte kommer att 
bli obligatoriskt.
Inledning
13
Storleken på utgifterna för tekniskt stöd planeras 
enligt relevanta identifierade behov. Genom artikel 8 c 
vi i förordning (EU) nr 1305/2014 införs till exempel 
kravet på förvaltningsmyndigheterna att säkerställa 
tillräcklig kapacitet för rådgivning om de rättsliga kra ‑
ven och åtgärderna i samband med innovation, vilket 
kan ha medfört ytterligare motsvarande behov i fråga 
om tekniskt bistånd.
Kommissionen har effektiviserat strategin för tekniskt 
stöd i alla europeiska struktur ‑ och investeringsfonder 
och skapat gemensamma rättsliga bestämmelser 
som gäller för alla. Denna bestämmelse (artikel 59 
i förordning (EU) nr 1303/2013) utökar tillämpnings ‑
området något för de utgifter som berättigar till stöd, 
inklusive kommunikation, nätverksarbete, tvistlösning 
och revision, som inte användes för definitionen av 
tekniskt stöd i den föregående rättsliga ramen för 
landsbygdsutveckling.
16
När det gäller den första pelaren måste alla åtaganden 
göras inom det berörda budgetåret och, med undan ‑
tag för de sällsynta fallen med tillåtna överföringar 
från ett budgetår till nästa, löper de ut i slutet av detta 
år. Betalningarna kan dock göras under mer än ett 
budgetår.
Kommissionens svar 40
31
Enligt kommissionens räkenskapssystem uppgick 
det totala värdet av åtagandena under 2013 till 
21 879 114 euro. Kommissionen har stärkt nätverksar ‑
betet, särskilt i samband med det europeiska inno ‑
vationspartnerskapet, i slutet av programperioden 
2007–2013. Nätverksarbetet var också en viktig del 
i samband med förberedelserna inför nästa program ‑
period. På det hela taget är nätverksarbetet en viktig 
resultatinriktad verksamhet som ligger till grund för 
utformningen av politiken. När det gäller it‑system 
genomfördes utvecklingen av nya och mer sofisti ‑
kerade verktyg (t.ex. RDIS 2, SFC) som förberedelse 
inför perioden 2014–2020 huvudsakligen från och 
med 2012, och därmed är relaterade utgifter betydligt 
högre än 2007. Se även kommissionens svar på punk ‑
terna 32–35.
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 32 ‑35
:De ansvariga tjänsteavdelningarna inom kommis ‑
sionen har finansierat it‑utgifter genom ett antal 
artiklar i budgeten på grundval av kopplingen 
mellan de berörda utgifterna och den underliggande 
verksamheten:
De artiklar i budgeten som används för denna finan ‑
siering omfattar icke‑tekniskt driftstöd för stödutgifter 
för den gemensamma jordbrukspolitiken (EGFJ och 
EJFLU finansierades separat genom artikel 05 01 04) 
och tekniskt driftstöd direkt kopplat till genomföran ‑
det av de operativa programmen och verksamheterna 
inom den gemensamma jordbrukspolitiken (EGFJ 
finansierades enligt artikel 05 08 09 och EJFLU enligt 
punkt 05 04 05 02).
Utvecklingen och underhållet av administrativa 
it‑system har gradvis accepterats av kommissionens 
övergripande tjänsteavdelningar. Kommissionen 
har dock förblivit ansvarigt för it‑systemen för den 
gemensamma jordbrukspolitiken. Ovannämnda 
budgetartiklar omfattar både de initiala utvecklings ‑
kostnaderna för de berörda it‑systemen och deras 
underhållskostnader. Dessa senare kostnader omfattar 
både vidareutvecklingen av dessa system när behov 
uppstår (utvecklande underhåll) och deras nödvän ‑
diga justerande underhåll och drift.28
När lagstiftaren antog förordningarna valde denne ett 
flexibelt och brett förhållningssätt för användningen 
av tekniskt stöd från medlemsstaterna. Kommis ‑
sionen kan inte påverka tillämpningen av sådana 
bestämmelser, särskilt inte när utgifterna bedöms vara 
stödberättigande.
För den nuvarande programperioden har kommis ‑
sionen ändå utfärdat särskilda riktlinjer för medlems ‑
staterna, och politiska riktlinjer och indikatorer för 
handläggare.
Administrativa kostnader som finansierats genom 
tekniskt stöd ska ha en tydlig koppling till genomför ‑
andet av programmet. Den flexibilitet i användningen 
av medel inom ramen för tekniskt stöd inom de fast ‑
ställda taken innebär inte bristande stränghet. Inom 
ramen för delad förvaltning bör medlemsstaterna se 
till att EU:s budget används i enlighet med principerna 
om sparsamhet, ändamålsenlighet och effektivitet 
(artikel 30 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012).
Utgifter för tekniskt stöd stöder verksamheter i det 
nationella landsbygdsnätverket i medlemsstaterna, 
som är tydligt definierade och fastställda i den rätts ‑
liga ramen (artikel 68 i förordning (EG) nr 1698/2005) 
och i programmen för landsbygdsutveckling.
30
Kommissionen anser att ”definitionen” av och ”karak ‑
tären” hos tekniskt stöd bör fastställas av lagstiftaren.
Syftet med handledningen för direkt förvaltning är att 
ge vägledning om validering, ekonomihanteringspro ‑
cesser, processer och förfaranden som tillämpas för 
genomförandet av budgeten, och inte att skapa regler 
om budgetanslagens fördelning mellan rubriker.
Kommissionens svar 41
Den granskade perioden påverkades dessutom av en 
allvarlig ekonomisk kris, särskilt i vissa medlemsstater 
där de nationella förvaltningarna drabbades av stora 
nedskärningar och brist på resurser. För att säkra ett 
korrekt genomförande av politiken och minska den 
ökade felprocenten ansökte sådana förvaltningar om 
EU‑finansiering genom tekniskt stöd.
43
I artikel 66.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 anges 
följande: ”För varje landsbygdsutvecklingsprogram 
kan EJFLU, på medlemsstatens initiativ, finansiera för ‑
beredelser, administration, övervakning, utvärdering, 
information och kontroller. Upp till 4 % av det totala 
beloppet för varje program får användas för dessa 
ändamål.” Enligt artikel 71.3 e i förordning (EG) nr 
1698/2005 ankommer det på de behöriga nationella 
myndigheterna att fastställa reglerna för vilka utgif ‑
ter som är stödberättigande, med förbehåll för de 
särskilda villkor som fastställs genom förordning (EG) 
nr 1698/2005 för vissa åtgärder för landsbygdens 
utveckling.
45
Kommissionen anser att omfördelning av anslagen till 
förvaltning förbättrar handläggningen av stödansök ‑
ningar och de rådgivande tjänsterna till landsbygds ‑
utvecklingsprogrammens stödmottagare, särskilt 
när det gäller komplexa investeringsåtgärder, vilket 
gynnar det allmänna genomförandet av programmet.
46
Tekniskt stöd används delvis för den övergripande 
förvaltningen av de landsbygdsutvecklingsprogram 
som av beslutsfattare anses som ett nödvändigt 
stöd för genomförandet av politiken. Det bör därför 
bedömas mot bakgrund av resultatindikatorerna för 
landsbygdsutvecklingsprogrammen.
47
Tekniskt stöd används i stor utsträckning för att 
minska den administrativa bördan för stödmotta ‑
garna, förbättra deras kunskaper och ge information 
om genomförandet av programmet eller hur man 
fullständigt kan utnyttja it‑verktyg och e‑förvaltning. 
Utgifter för tekniskt stöd, även om de delvis används 
till budgetstöd, har därför en positiv inverkan för 
stödmottagarna.Riktlinjer har utfärdats av kommissionen för program 
med delad förvaltning som ger lämplig vägledning 
om vilken typ av budgetpost man ska använda när det 
gäller it‑utgifter (och revision) för tillräcklig följdriktig ‑
het när det gäller budgeteringen av it‑utgifterna. Alla 
typer av it‑kostnader bör följa dessa riktlinjer, vare sig 
det handlar om it‑utveckling eller it‑underhåll, och 
underhållskostnaderna bör alltid belasta samma bud ‑
getpost som deras respektive it‑utvecklingskostnader. 
Detta tillvägagångssätt stärker budgetdisciplinen och 
följdriktigheten i alla generaldirektorat med delad 
förvaltning.
36
Se kommissionens svar på punkt 28.
37
Se kommissionens svar på punkt 28.
38
Genomsnittet när det gäller användning av tekniskt 
stöd för programperioden 2007–2013 (1, 57 %) och den 
uppskattade siffran för programperioden 2014–2020 
(1,97 %) tyder på en rimlig fördelning mellan med ‑
lemsstaterna och visar att medlen endast används 
för verksamhet som är nödvändig i samband med 
genomförandet av programmen för landsbygdsut ‑
veckling. Det faktiska belopp som användes under 
2007–2013 (31.10.2014) var dessutom endast 70 % av 
de planerade belopp som anges i bilagan. Följaktligen 
har i själva verket endast 1,16 % av den genomförda 
budgeten 2007–2013 använts för tekniskt stöd.
Se även kommissionens svar på punkt 13.
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 40 och 41
Sund ekonomisk förvaltning och ambitiösa politiska 
mål inom landsbygdsutvecklingspolitiken kräver 
ökad administrativ kapacitet i medlemsstaterna. 
För att säkra ett lämpligt genomförande såg man 
till att en ökad användning av resurserna ägde rum 
för att bibehålla den administrativa kapaciteten 
i medlemsstaterna.
Kommissionens svar 42
50
Kommissionen har lagt fram riktlinjer för medlemssta ‑
terna om användningen av tekniskt stöd för program ‑
perioden 2014–2020 inom ramen för kommittén för 
landsbygdsutveckling.
51
Tabellen i bilagan bygger på utkast till landsbygds ‑
utvecklingsprogram som utarbetats av medlems ‑
staterna. De flesta av dem är fortfarande föremål för 
diskussion.
Se även kommissionens svar på punkt 13.
54
Kommissionen genomför just nu ett antal revisioner 
i medlemsstaterna för att kontrollera utgifter för tek ‑
niskt stöd. Fel som rapporterats av kommissionen och 
revisionsrätten följs upp och finansiella korrigeringar 
föreslås.
Den rättsliga ramen för programperioden 2014–2020 
har förstärkts. Den vägledning som har lagts fram för 
medlemsstaterna innehåller följande rekommenda ‑
tion: ”Stödmottagarnas administrativa kostnader som 
finansieras genom tekniskt stöd, inklusive personal ‑
kostnader, bör tydligt fastställas (typ av administrativa 
kostnader och kriterier för tilldelning). När stödmot ‑
tagarna använder andra fonder (dvs. europeiska 
struktur ‑ och investeringsfonder eller EGFJ), måste 
dessutom kontroll ‑ och mätbarheten hos de admini ‑
strativa kostnader som finansieras genom tekniskt 
stöd säkerställas”.
55
Medlemsstaterna är medvetna om att tekniskt stöd 
endast kan avse landsbygdsutvecklingsprogrammen 
och att en tydlig åtskillnad mellan administrativa 
kostnader och personalkostnader med anknytning till 
första och andra pelaren måste styrkas.
Se även svaret på punkt 54.48
De nationella förvaltningarna i ekonomiskt svagare 
medlemsstater behöver ökat stöd för att uppfylla EU:s 
åtaganden och skyldigheter när det gäller genomför ‑
andet av programmet. Sådana utgifter behövs för att 
finansiera administrativa resurser med koppling till 
genomförandet av programmet.
Polens utgifter för tekniskt bistånd är procentuellt sett 
relativt låga.
49
Tekniskt stöd underlättar genomförandet av de 
viktigaste målen för politiken, som inte skulle kunna 
uppnås i avsaknad av sådan finansiering. Kommis ‑
sionen anser därför att utgifter för tekniskt stöd inte 
avleder betydande resurser från de politiska målen, 
utan tvärtom stärker formerna för genomförandet 
i medlemsstaterna.
Endast 1,16 % av utgifterna användes för tekniskt stöd 
under 2007–2013 (av ett möjligt tak på 4 %). Denna 
relativt lilla procentandel av utgifterna för landsbygds ‑
utveckling visar inte på någon vilja att maximera 
betalningarna till medlemsstaternas administrativa 
kostnader.
Ruta 1
Med tanke på att budgeten för tekniskt bistånd 
finansierar vissa omkostnader som hänförs till pro ‑
gramgenomförande verkar andelen av dessa utgifter 
i förhållande till den totala budgeten för politiken (dvs. 
1,16 %) vara mycket begränsad.
Kommissionen anser att även om kostnaden för kon ‑
troller i medlemsstaterna inte bör ökas bör tonvikten 
läggas på behovet av att förbättra kontrollernas kvali ‑
tet och effektivitet.
Skyldigheter i samband med förvaltning, kontroll, 
information, offentlighetsåtgärder, nätverkssamarbete 
för övervakning och utvärdering är nödvändiga för en 
effektiv politik, och kostnaderna bör medfinansieras 
genom EJFLU.
Kommissionens svar 43
Särskilda garantier i fråga om efterlevnad, särskilt med 
avseende på reglerna om konkurrens och offentlig 
upphandling, har lämnats av den italienska förvalt ‑
ningsmyndigheten i den årliga lägesrapporten.
Genom artikel 62 i förordning (EU) nr 1305/2013 utvid ‑
gades även det område där en oberoende expert bör 
utföra eller bekräfta beräkningarna. Det kommer även 
att omfatta alla transaktioner då förenklade kostnads ‑
alternativ kommer att användas.
62
Under programperioden 2014–2020, kommer de 
nationella landsbygdsnätverken att övervakas 
genom tre särskilda resultatindikatorer (bilaga IV till 
förordning (EU) nr 808/2014). När det gäller andra 
verksamheter som finansieras inom ramen för tek ‑
niskt stöd innehåller vägledningen som läggs fram 
för medlemsstaterna följande rekommendation: ”För 
att följa de allmänna principerna för sund ekonomisk 
förvaltning av EU‑medel bör utgifter för tekniskt stöd 
grundas på SMART‑principen (artikel 30 i förordning 
(EU) nr 966/2012), efter en lämplig behovsbedömning. 
Resultaten bör övervakas och utvärderas på grundval 
av resultatindikatorer. Medlemsstaterna uppmanas 
att fastställa särskilda kompletterande indikatorer för 
tekniskt stöd.”
Ruta 4
Programmen för landsbygdsutveckling genomförs 
genom de åtgärder som kräver stöd i form av tek ‑
niskt stöd för deras övergripande korrekta genom ‑
förande. I detta avseende anser kommissionen att 
de åtgärder som betraktas som politiska verktyg 
(verktygslåda) och tekniskt stöd är en övergripande 
verksamhet till stöd för en effektiv förvaltning av 
landsbygdsutvecklingsprogrammen.Ruta 2
Enligt de litauiska myndigheterna godkänner mini ‑
steriet regelbundet uppdaterade förteckningar över 
arbetstagare som arbetar med landsbygdsutveck ‑
lingsprogram en viss procent av sin arbetstid. I det 
utbetalande organet fastställs den proportionella 
fördelningen av personalens arbetstid genom att man 
tar hänsyn till olika fonder som förvaltas av byrån, 
uppgifterna och funktionerna, godkända handlings ‑
planer, planerade ansökningsomgångar och deras 
handläggning, kontroller på plats osv.
När det gäller Ungern påminde kommissionen den 19 
december 2014 de ungerska myndigheterna om att 
de skulle lämna in en förteckning över mottagarna 
av tekniskt stöd för programperioden 2014–2020. När 
bidragsmottagarna använder andra fonder (dvs. euro ‑
peiska struktur ‑ och investeringsfonder eller EGFJ), 
måste dessutom kontroll ‑ och mätbarheten hos de 
finansierade administrativa kostnaderna säkerställas.
När det gäller Österrike informerades myndigheterna 
under förhandlingarna om programmet för 2014–2020 
om att tekniskt stöd endast kan avse landsbygdsut ‑
vecklingsprogrammen och att en tydlig åtskillnad 
mellan administrativa kostnader och personalkost ‑
nader med anknytning till första och andra pelaren 
måste styrkas.
När det gäller Polen beräknades koefficienterna uti ‑
från antagandet att andelen mellan första och andra 
pelaren knappast skulle förändras under perioden.
Det ska noteras att kommissionen beaktar revisions ‑
rättens iakttagelser vid sina egna revisioner.
Se även svaret på punkt 55.
56
Se kommissionens svar på punkt 54.
Ruta 3
Kommissionen har vid flera tillfällen betonat hur 
viktigt det är att följa bestämmelserna om offentlig 
upphandling vid bilaterala möten och i olika skrivelser 
som utväxlats med de förvaltande myndigheterna, 
enligt artikel 82.2 f i förordning (EG) nr 1698/2005.
Kommissionens svar 44
Dessutom visar exemplet Polen på eventuella pro ‑
blem med utarbetandet av en separat ändamålsenlig 
långsiktigt bedömning av behoven på området för 
tekniskt stöd.
69
Kommissionen har inte fastställt separata mål för all 
finansiering av tekniskt stöd eftersom den ansåg att 
detta inte var nödvändigt, kostnadseffektivt eller 
proportionellt. Den har dock när det varit lämpligt 
utvecklat den fleråriga planeringen och relaterade 
milstolpar (utvärdering, it‑modell osv.).
73
Tekniskt stöd nämndes inte separat i de allmänna 
riktlinjerna för den gemensamma övervaknings ‑ och 
utvärderingsramen, eftersom resultatkraven omfattas 
indirekt och mäts under utförandet av de åtgärder 
som de bidrar till.
Enligt övervaknings ‑ och utvärderingsramen ska 
användningen av landsbygdsutvecklingsprogram ‑
mens kompletterande indikatorer (artikel 81.2 i förord ‑
ning (EG) 1698/2005) fastställas av medlemsstaterna 
för att möjliggöra övervakning och utvärdering av 
särdragen i landsbygdsutvecklingsprogrammen. Man 
har även infört gemensamma utvärderingsfrågor för 
det tekniska stöd som ska utvärderas i halvtids ‑ och 
efterhandsutvärderingarna.
75
Med tanke på den mängd olika behov som omfattas 
av tekniskt stöd skulle åtskiljandet av övervakningen 
och utvärderingen från de delar av landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammen till vilka det bidrar nödvändiggöra 
ett mycket stort och kostsamt ramverk för att följa 
upp relativt låga utgifter. I enlighet med bilaga VII till 
förordning (EG) 1974/2006 bör den årliga lägesrap ‑
porten innehålla information om de åtgärder som 
har vidtagits av förvaltningsmyndigheten och över ‑
vakningskommittén i syfte att säkerställa kvaliteten 
och effektiviteten i genomförandet av programmet, 
inbegripet tekniskt stöd. Utvärderingen av lands ‑
bygdsutvecklingsprogrammen (inklusive resultat ‑ och 
konsekvensbedömningar) bör emellertid utföras 
i halvtids ‑ och efterhandsutvärderingarna.Avsikten att betrakta tekniskt stöd som åtskilt från 
åtgärderna framgår tydligt av att de fastställs i olika 
kapitel i lagstiftningen om landsbygdsutveckling. 
Det gäller till exempel förordning (EU) nr 1305/2013: 
i kapitel I i avdelning III beskrivs åtgärderna, i kapi ‑
tel II beskrivs de allmänna bestämmelserna för flera 
åtgärder och i kapitel III beskrivs tekniskt stöd och 
nätverkssamarbete. Det är tydligt att det tekniska stö ‑
det åtskiljs från åtgärderna. Denna åtskillnad innebär 
emellertid inte att det tekniska stödet inte övervakas 
eller utvärderas. Landsbygdsutvecklingsprogrammen 
är ordentligt planerade, övervakade och utvärderade, 
och effekterna av det tekniska stödet stöder en lämp ‑
lig tillämpning och ett effektivt genomförande av 
landsbygdsutvecklingsprogrammen som helhet.
När det gäller Österrike var finansieringen av de admi ‑
nistrativa kostnader som genomfördes av det utbeta ‑
lande organet förenlig med den relevanta EU‑lagstift ‑
ningen och godkändes därför av kommissionen.
63
Eftersom övervaknings ‑ och utvärderingsramen 
bedömer de övergripande resultaten av landsbygds ‑
utvecklingsprogrammen, skulle ett överskridande av 
kostnader (icke‑driftskostnader) som inte bidrar till 
programmets resultat återspeglas i ett sämre totalt 
resultat. Kommissionen anser därför att bidraget från 
tekniskt stöd indirekt ingår i bedömningen.
64
Mål och riktmärken har ställts upp på lämpligt sätt 
i landsbygdsutvecklingsprogrammen.
Se även kommissionens svar på punkt 62.
67
Medlemsstaterna ska utvärdera hur medel ‑ och lång ‑
fristiga behov kan täckas av landsbygdsutvecklings ‑
programmen som helhet.
Ändringar i programmen ska vederbörligen motiveras 
av medlemsstaterna, och om utgifterna för tekniskt 
stöd ska ändras måste ett konkret resonemang 
tillhandahållas.
Kommissionens svar 45
84
Kommissionen anser att artikel 5 i förordning (EG) 
nr 1290/2005 tillhandahåller den enda tydliga rättsliga 
referensen för både EGFJ och EJFLU på kommissions ‑
nivå och/eller på dess vägnar.
För den nya programperioden definieras tekniskt stöd 
på medlemsstatsnivå enligt artikel 59 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
Den valfrihet som följer av det flexibla regelverket 
behövs för att klara de många olika behov som 
nationella och regionala myndigheter ställs inför. 
Det korrekta genomförandet av landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammen är starkt kopplat till nödvändiga 
kostnader som administrativa kostnader för it‑verk ‑
tyg. Utgifter som finansieras genom tekniskt stöd har 
direkt koppling till utarbetandet, genomförandet och 
utvärderingen av landsbygdsutvecklingsprogrammen.
När det gäller programperioden 2014–2020 har kom ‑
missionen lagt fram omfattande riktlinjer för med ‑
lemsstaterna och gett handläggare politisk vägled ‑
ning till för att effektivisera metoderna i förhandlingar 
om nya landsbygdsutvecklingsprogram.
85
I enlighet med kommissionens budgetriktlinjer för 
europeiska struktur ‑ och investeringsfonder för pro ‑
grammen med delad förvaltning om användningen 
av driftsmässigt och icke‑driftsmässigt (administrativt) 
tekniskt stöd när det gäller it ‑ och revisionsutgifter bör 
alla typer av kostnader, oavsett om det handlar om 
it‑utveckling eller it‑underhåll, alltid debiteras i samma 
budgetpost som deras respektive it‑utvecklingskost ‑
nader. Detta tillvägagångssätt förstärker budgetdis ‑
ciplinen och följdriktigheten på alla områden med 
delad förvaltning i kommissionens budget. När det 
gäller tekniskt stöd på medlemsstaternas initiativ är 
löner en stödberättigande utgift om medel som beta ‑
las till dessa är direkt kopplade till genomförandet av 
landsbygdsutvecklingsprogrammet. I detta avseende 
innehåller den vägledning som lagts fram för med ‑
lemsstaterna om tekniskt stöd för perioden 2014–2020 
särskild information om hur man kan fastställa och 
finansiera personalkostnader.76
Med tanke på det stora antalet landsbygdsutvecklings ‑
program och mångfalden av de behov som omfattas har 
man funnit att medlemsstaterna är bättre lämpade att 
bedöma när och hur stödet, enligt definitionen i lagstift ‑
ningen, behövs som mest. Valet av finansiering görs av 
medlemsstaterna på grundval av en behovsbedömning, 
och medlen fördelas till de konkreta områden som anses 
vara relevanta. Dessa områden, som framgår av figu ‑
rerna, varierar avsevärt från en medlemsstat till en annan.
77
Medlemsstaterna har framför allt ökat samarbetet 
mellan de utbetalande organen för att bedöma och 
avhjälpa befintliga brister i genomförandet som orsakar 
många fel. Sådant samarbete kan finansieras genom 
tekniskt stöd.
78
Se kommissionens svar på punkt 75.
82
För programperioden 2014–2020 är en av uppgifterna 
för församlingen för landsbygdsnätverk, som fastställts 
i artikel 3 d i kommissionens genomförandebeslut (EU) 
nr 825/2014, att säkerställa lämplig övervakning och 
utvärdering av verksamheten inom det europeiska 
nätverket för landsbygdsutveckling och nätverket 
för det europeiska innovationspartnerskapet. Enligt 
samma förordning ska man enligt artikel 8 c fortlö ‑
pande bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten 
i verksamheten inom det europeiska nätverket för 
landsbygdsutveckling och nätverket för det europeiska 
innovationspartnerskapet.
Slutsatser och rekommendationer
83
Det tekniska stödet bidrar till genomförandet, övervak ‑
ningen, kontrollen och utvärderingen av landsbygds ‑
utvecklingsprogrammen. Endast sammanfattningen av 
de utvärderingar som görs i efterhand av landsbygds ‑
utvecklingsprogrammen kommer att kunna visa i vilken 
utsträckning det tekniska stödet bidrar till de allmänna 
målen för den gemensamma jordbrukspolitiken.
Lagstiftaren beslutade att bevilja medlemsstaterna 
flexibilitet i användningen av tekniskt stöd.
Kommissionens svar 46
91
Tekniskt stöd är en övergripande stödverksamhet, och 
övervakningen och utvärderingen av utgifterna för 
detta sker i samband med övervakningen och utvär ‑
deringen av programmen som helhet.
Särskilda finansiella resultatindikatorer tillämpas för 
tekniskt stöd.
92
Den potentiella effektiviteten hos ett verktyg är 
inte beroende av förekomsten av ett system för att 
bedöma dess effekter.
Rekommendation 4
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen kommer att uppmana medlemssta ‑
terna att använda lämpliga indikatorer för övervak ‑
ning av utgifter för tekniskt stöd, även om den inte 
kommer att göra det obligatoriskt.86
Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att se till 
att stödmottagarnas administrativa kostnader som 
finansieras genom tekniskt stöd, inklusive perso ‑
nalkostnader, är tydligt fastställda. När bidragsmot ‑
tagarna använder andra fonder (dvs. europeiska 
struktur ‑ och investeringsfonder eller EGFJ) måste 
dessutom kontroll ‑ och mätbarheten hos de admini ‑
strativa kostnader som finansieras genom tekniskt 
stöd säkerställas.1
Rekommendation 1
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
kommer att vidareutveckla vägledningen i detta 
avseende.
Rekommendation 2
Kommissionen kan inte godta detta förslag. Den anser 
att it‑underhåll är en operativ verksamhet kopplad 
till uppdateringen och utvecklingen av systemen. 
I enlighet med kommissionens budgetriktlinjer för 
europeiska struktur ‑ och investeringsfonder av den 16 
maj 2014 för programmen med delad förvaltning om 
användningen av driftsmässigt och icke‑driftsmässigt 
(administrativt) tekniskt stöd när det gäller it ‑ och revi ‑
sionsutgifter bör alla typer av kostnader, oavsett om 
det handlar om it‑utveckling eller it‑underhåll, alltid 
debiteras i samma budgetpost som deras respek ‑
tive it‑utvecklingskostnader. Detta tillvägagångssätt 
förstärker budgetdisciplinen och följdriktigheten på 
alla områden med delad förvaltning i kommissionens 
budget.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar denna rekommendation.
På medellång sikt kommer kommissionen att begära 
mer detaljerad information inom de nuvarande rap ‑
porteringssystemen för att förbättra övervakningen 
av den typ av kostnader man har ådragit sig (dvs. 
administrativa kostnader och driftskostnader) inom 
ramen för budgeten för tekniskt stöd.
1 Vä gledning om tekniskt stöd för 2014–2020.
HUR  HIT TAR MAN EU:s PUBLIK ATIONER ?
Gratispublik ationer
  Ett ensk ilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
  Flera exemplar/aﬃscher/k artor 
hos Europeisk a unionens represen tationer (http://ec .europa.eu/r epresen t_sv .htm),  
hos delega tioner i länder utanf ör EU (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_sv .htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_sv .htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gra tis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller sam talen kostar i regel något (men vissa operat örer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för sam talen). 
Avgiftsbelagda publik ationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
Tekniskt stöd handlar traditionellt om att tillhandahålla 
sakkunskap och finansiering för att bistå statliga 
myndigheter med genomförandet av politik. Denna 
granskning gällde hur det tekniska stödet användes inom 
området jordbruk och landsbygdens utveckling under 
2007–2013. Vi konstaterade att det tekniska stödet har 
övergått från att gälla kapacitetsuppbyggnad till att mer 
handla om stöd till löpande administrativa kostnader. På 
grund av detta, och eftersom det saknas en lämplig 
resultatram för utgifterna för tekniskt stöd inom jordbruk 
och landsbygdens utveckling, kan varken kommissionen 
eller medlemsstaterna visa hur väl det tekniska stödet har 
bidragit till effekterna av den gemensamma 
jordbrukspolitiken.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN