EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.04.1997 
KOM(97) 157 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 

Innehållsförteckning 
Förord 
Sammanfattning 
Inledning 7 
1. Den elektroniska handelsrevolutionen 8 
Elektronisk handel: Internetrevolutionen 8 
Kommande generations marknader 9 
Möjligheterna för Europa 10 
Elektronisk handel : internationella j ämibrelser 11 
Att lyfta fram Europas starka sidor 12 
Behovet av världsomfattande enighet 14 
2. Att trygga tillgången till världsmarknaden: infrastruktur, teknik och tjänster 15 
Att maximera effekterna av telemarknadens liberalisering 15 
Att maximera nyttan av IT-marknadernas liberalisering 16 
Att ta bort flaskhalsar 16 
Att åstadkomma driftskompatibilitet i en konkurrensutsatt miljö 17 
Att göra användarvänliga elektroniska handelstjänster tillgängliga: 
europeisk FoU 18 
Internationellt industrisamarbete inom infrastruktur, teknik och tjänster 19 
3. Att skapa en gynnsam rättslig miljö 19 
Att skapa tillit och förtroende 20 
Att garantera fullständig tillgång till den inre marknaden 21 
Principerna för en rättslig ram för den elektroniska handeln 22 
Huvudprinciperna i en lagstiftningsmodell 22 
En lagstiftningsmodell för att utveckla lämpliga övergripande politiska 
lösningar 25 
Att arbeta för en enhetlig rättslig ram på internationell nivå 28 
4. Att främja ett gynnsamt affärsklimat 28 
Konsumenter: att skapa medvetenhet och förtroende 28 
Näringsliv: att skapa medvetenhet och främja de bästa metoderna 29 
Offentlig förvaltning: att främja en mer framåtsyftande aktiv offentlig sektor 31 
Att ställa den elektroniska handeln i människans tjänst 32 
Slutsatser 33 
-2-
FORORD 
Det här meddelandet, tillhörande initiativ och kommande lagstiftning kommer att finnas 
tillgängliga på Internet: http://www.ispo.cec.be/Ecommerce. 
-3-
SAMMANFATTNING 
Syftet med det här europeiska initiativet är att stimulera en kraftig tillväxt av 
elektronisk handel i Europa. Den elektroniska handeln befinner sig i snabb utveckling 
och kommer därför att ha stor inverkan på Europas konkurrenskraft på 
världsmarknaderna. Initiativet, som bygger på kommissionens hittillsvarande arbete, 
ger en sammanhängande politisk ram för framtida gemenskapsåtgärder och syftar till 
att upprätta en gemensam europeisk ståndpunkt för att uppnå världsomspännande 
enighet genom internationella förhandlingar. 
I. DEN ELEKTRONISKA HANDELSREVOLUTIONEN: UTMANINGAR OCH MÖJLIGHETER 
Genom att vara global redan från början omspänner elektronisk handel ett 
vittomfattande fält av verksamheter - en del väl etablerade, men de flesta helt nya. 
Med Internetrevolutionen som drivkraft håller den elektroniska handeln på att 
expandera drastiskt och undergå genomgripande förändringar. I elektronisk handel 
ingår såväl indirekt handel (elektronisk beställning av materiella varor) som direkt 
elektronisk handel (leverans online av immateriella varor). Eftersom den elektroniska 
handeln utgör en snabbt föränderlig miljö alstrar den en omfattande samling 
innovativa affärsområden, marknader och affarskretsar - vilket skapar nya funktioner 
och nya intäktsflöden. 
Elektronisk handel erbjuder enorma möjligheter för konsumenter och näringsliv i 
Europa, särskilt för små och medelstora företag. Dess snabba genomförande är en 
angelägen uppgift för handeln, näringslivet och statsmakterna i Europa. Genom 
elektronisk handel blir det möjligt att till låg kostnad handla över region- och 
nationsgränser. För att fullt ut kunna utnyttja dess fördelar är det nödvändigt att 
utveckla effektiva distributionskanaler och ett transeuropeiskt nät för den fysiska 
leveransen av varor som beställts elektroniskt, och här ingår bl.a. effektiva och 
moderna posttjänster. 
Genom att stimulera konkurrensen på den inre marknaden håller den elektroniska 
handeln redan på att åstadkomma djupgående strukturella förändringar. Det kommer 
att behövas nya grepp för att skapa och bibehålla nya arbetstillfällen i Europa. Europas 
viktigaste konkurrenter har redan på ett rådigt sätt tagit fasta på de möjligheter som 
elektronisk handel erbjuder - med USA på väg att skaffa sig ett betydande övertag. I 
ett antal medlemsstater är man emellertid på väg att komma i kapp med 
Internethandeln. I det avseendet kan Europa uppvisa ett antal starka sidor när det 
gäller teknik, att skapa innehåll samt i fråga om språklig och kulturell mångfald. På 
liknande sätt kommer införandet av en gemensam valuta på världens största inre 
marknad att utgöra en stark impuls till satsning på elektronisk handel i Europa, 
samtidigt som den elektroniska handeln omvänt kan bidra till accepterandet av euron. 
Det existerar således ett starkt behov av att snarast sätta igång en politisk diskussion 
med syftet att stimulera den elektroniska handeln och undvika en uppsplittring av 
denna lovande marknad. 
II. TILLGÄNG TILL VÄRLDSMARKNADEN: INFRASTRUKTUR, TEKNIK OCH TJÄNSTER 
Höga teletaxor har länge utgjort ett av de största hindren för elektronisk handel i 
Europa. Genom att införa liberaliseringspaketet på teleområdet har man redan börjat 
få lägre priser och mer flexibla prissättningssystem. Elektronisk handel har börjat 
utnyttjas i betydligt större omfattning på de mest konkurrensutsatta marknaderna. 
Världshandelsorganisationens avtal om grundläggande telekommunikation kommer 
att vara direkt bidragande till framväxandet av en världsmarknad inom elektronisk 
handel. På liknande sätt borde de senaste internationella avtalen om avskaffande av 
tariffara hinder (ITA) och icke-tariffära hinder (MRA) att snabbt få ner kostnaden för 
informationstekniska nyckelprodukter, stimulera till att börja utnyttja elektronisk 
handel samt öka den europeiska konkurrenskraften. Att få bort flaskhalsar och 
tillhandahålla bredbandig infrastruktur är en ytterligare uppgift för Europa - en 
uppgift som både den privata sektorn och gemenskapen aktivt tagit itu med. 
Åstadkommandet av driftskompatibilitet i en konkurrensutsatt miljö är ytterligare en 
stark drivkraft. Kommissionen är i gång med aktiva satsningar på världsomspännande 
driftskompatibilitet inom sådana nyckelområden som säker teknik och säkra 
betalningssystem, och man lägger särskild tyngdpunkt på elektronisk handel i ett antal 
FoU-program för att åstadkomma omfattande tillgänglighet och användarvändlighet i 
fråga om grundläggande teknik och system. 
III. ATT SKAPA EN GYNNSAM RÄTTSLIG RAM 
Den inre marknaden har visat sig vara värdefull som ramverk för näringslivets 
traditionella former. Den måste nu fås att fungera för elektronisk handel. För att kunna 
bygga upp förtroende hos näringsliv och konsumenter måste man införa säker teknik 
(som digitala signaturer, digitala certifikat och säkra elektroniska betalningssystem) 
och en förutsebar rättslig och institutionell ram som stöd för denna teknik. För att 
aktörerna inom elektronisk handel skall kunna dra full nytta av den inre marknaden är 
det ytterst viktigt att undvika inkonsekvenser i lagstiftningen och att åstadkomma en 
sammanhängande ram av lagar och förordningar för elektronisk handel på EU-nivå. 
Ramen skall vara grundad på huvudprinciperna för den inre marknaden. 
Där så behövs måste man ta fram lagstiftning som stöd för varje led av verksamheten, 
från det att man startar ett företag, till att man marknadsför och tillhandahåller tjänster 
inom elektronisk handel, sluter kontrakt och gör elektroniska betalningar. Parallellt 
med detta måste man ta itu med ett antal avgörande övergripande frågor som påverkar 
hela verksamheten inom elektronisk handel. I de frågorna ingår datasäkerhet, skydd av 
immateriell äganderätt, tjänster med villkorad tillgång, den personliga integriteten 
samt tydliga och neutrala skattebestämnmelser. 
Med tanke på att elektronisk handel i grunden är gränsöverskridande måste man uppnå 
världsomfattande enighet. Kommissionen kommer att aktivt föra en internationell 
dialog, där stat och näringsliv är med, såväl i lämpliga multilaterala forum som 
bilateralt med sina viktigaste handelspartner. Här ingår internationellt samarbete för 
bekämpande av organiserad internationell brottslighet på de nya 
kommunikationsnäten (t.ex. genom P8). 
IV. ATT FRÄMJA ETT GYNNSAMT AFFÄRSKLIMAT 
Satsningen på ett gynnsamt affärsklimat kommer bland annat bestå i att öka kundernas 
medvetenhet om och förtroende för elektronisk handel liksom att främja bästa 
arbetsmetoder hos europeiska företag (särskilt genom program för små och medelstora 
företag samt genom stödåtgärder, FoU och G7-gruppens pilotprogram). Samtidigt 
kommer de offentliga myndigheterna att få en nyckelroll att spela genom sin styrka 
inom upphandling och sitt tidiga införande av grundläggande teknik för elektronisk 
handel. I framtiden bör man satsa aktivt på att utveckla de starka effekterna av 
samordning mellan elektronisk handel och elektronisk administration till gagn för alla 
inblandade parter. 
Sammanfattningsvis: Genom det här initiativet föreslås en omfattande serie åtgärder 
för området elektronisk handel - ett område som är avgörande för Europas 
konkurrenskraft på världsmarknaderna. De här åtgärderna måste ses i ett vidare 
sammanhang av initiativ inom informationssamhällets område, och bl.a. kommer de 
att integreras i den löpande handlingsplanen för informationssamhället. 
Kommissionens politiska målsättning är att genomföra denna sammanhängande ram i 
form av åtgärder av teknisk, lagstiftande och stödjande karaktär som ett brådskande 
ärende före år 2000. 
-6 
INLEDNING 
1. Syftet med det här initiativet är att uppmuntra en kraftig ökning av elektronisk 
handel i Europa. I meddelandet "Gör arbetsmarknaden en tjänst"1 betonades den 
grundläggande betydelsen av elektronisk handel, liksom kommissionens 
utfästelse att göra Europa till centrum för elektronisk handel i världen. 
2. Meddelandet bygger på kommissionens hittillsvarande arbete för 
informationssamhället, och särskilt på den löpande handlingsplanen. 
Meddelandet ger en sammanhängande politisk ram för kommissionens framtida 
verksamhet inom området elektronisk handel och avsikten är att öka 
medvetenheten och främja en dialog mellan alla parter på alla nivåer. 
3. Utvidgningen av elektronisk handel kommer att styras av marknaden. Europa 
ligger väl till för att dra nytta av de världsomfattande affärsmöjligheter som nu 
håller på att öppnas. Genomförandet av den inre marknaden, utvecklingen av 
Europas know-how och förmåga samt införandet av euron ger den europeiska 
ekonomin och det europeiska näringslivet krafter att befinna sig i frontlinjen på 
den framväxande elektroniska världsmarknaden. Utmaningen består i att satsa 
på ett vittomfattande införande av elektronisk handel som en naturlig 
beståndsdel i det europeiska sättet att göra affärer. 
4. Det här initiativet, som är baserat på särdragen i det europeiska näringslivet och 
mångfalden i dess sociala och kulturella struktur, syftar till att lägga fram en 
tydlig och sammanhängande europeisk modell för utvecklingen av elektronisk 
handel på världsmarknaden. De viktigaste punkterna i initiativet är de här: 
O Att satsa på den teknik och infrastruktur som behövs för att trygga 
konkurrenskraften hos den europeiska elektroniska handeln och att införa 
strukturer som kommer att ge befintliga och presumtiva användare effektiv 
tillgång till systemen. Man kommer att uppnå detta genom ett verkningsfullt 
genomförande av en fullständigt konkurrensutsatt telemarknad och genom att 
sätta in och omdirigera FoU-satsningar så att Europas höga vetenskapliga och 
tekniska nivå kan omsättas mer framgångsrikt i kommersiella produkter och 
tjänster. Detta kommer också att åstadkommas genom att man uppmuntrar till 
bred enighet om standarder och om driftskompatibiliteten hos system på den 
elektroniska marknaden. 
O Att dra nytta av den inre marknaden genom att åstadkomma en 
1 SEK(96)6 slutlig, 27.11.1996. 
2 Särskilt meddelandena "Standardisering och det globala informationssamhället", KOM(96)359slutlig, 24.6.1996; "Att lära i 
informationssamhället - handlingsplan tbr ett europeiskt initiativ", KOM(96)471.2.10.1996; "Olagligt och skadligt material pä 
Internet" (KOM(96)487, 16.10.1996); "Sammanhållning och informationssamhället", KOM(97)7,22.1.1997 samt 
grönböckerna "Arbets- och levnadsvillkor i informationssamhället: Människan i förgrunden", K0M(96)389,24.7.1996 och 
"Skydd av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna", 
K0M(96)483, 16.10.1996. 
"Europa inför det globala informationssamhället - en löpande handlingsplan", KOM(96)607,27.11.1996. 
-7-
sammanhängande rättslig ram för elektronisk handel i Europa och på större 
världsmarknader. Den här ramen behöver vara sådan att den ökar näringslivets 
förtroende så att de gör investeringar, och hos konsumenterna så att de begagnar 
sig av elektronisk handel. Det åstadkoms genom att avskaffa kvarvarande hinder 
i form av lagar och regleringar och förhindra uppkomsten av nya hinder. 
O Utveckla ett gynnsamt affärsklimat för elektronisk handel genom att satsa på 
lämpligt kunnande och genom att göra konsumenter och näringsliv medvetna 
om de möjligheter som den elektroniska handeln erbjuder. Det här kommer att 
sättas i verket genom utbildning, information och demonstration; genom att 
utnyttja effekter av samordning mellan stat och näringsliv och genom att satsa 
på det som Europa är bra på i form av teknik, marknader samt språklig och 
kulturell mångfald. 
• Att arbeta för världsomfattande enighet utifrån en gemensam europeisk 
ståndpunkt för att åstadkomma ett verkningsfullt deltagande i det nuvarande 
internationella samarbetet och förhandlingsarbetet. Europa måste lyfta fram sina 
egna starka sidor och intressen och argumentera därefter i de internationella 
forum och grupper som är bäst lämpade för detta ändamål. 
Det här initiativet ger en sammanhängande ram för dessa ömsesidigt stärkande 
åtgärder av teknisk, lagstiftningsmässig och stödjande karaktär för att underlätta 
utvecklingen av marknaden för elektronisk handel, samtidigt som samhällsintressena 
ges vederbörligt skydd. Kommissionens politiska målsättning är att genomföra denna 
sammanhängande ram som ett brådskande ärende före år 2000. 
KAPITEL 1: DEN ELEKTRONISKA HANDELSREVOLUTIONEN 
5. Elektronisk handel innebär att göra affärer på elektronisk väg. Den baseras på 
elektronisk bearbetning och överföring av data, som inbegriper text, ljud och 
bild. Elektronisk handel omspänner många skiftande verksamheter, såsom 
elektronisk försäljning av varor och tjänster, online-leverans av elektroniskt 
lagrat innehåll, elektronisk överföring av pengar, elektronisk börshandel, 
elektroniska konossement, auktioner, konstruktionsarbete i form av samarbete 
mellan flera konstruktörer, utläggning av jobb online på entreprenad, offentlig 
upphandling, direktreklam till konsumenter samt eftermarknadsservice. Den 
omfattar både produkter (t.ex. konsumentvaror och speciell medicinsk 
utrustning) och tjänster (t.ex. informationstjänster samt finansiella och juridiska 
tjänster), liksom traditionell verksamhet (t.ex. sjukvård och utbildning) samt nya 
verksamheter (t.ex. virtuella köpcentra). 
ELEKTRONISK HANDEL: INTERNETREVOLUTIONEN 
6. Elektronisk handel är inget nytt fenomen. Företag har under många år utväxlat 
affärsdata genom en mängd olika kommunikationsnät. Men det som nu pågår är 
-8 
en accelererad expansion och genomgripande förändringar, som styrs av den 
exponentiella tillväxten av Internet. Från att fram till helt nyligen ha varit en 
verksamhet enbart mellan företag på slutna privatägda nät, håller den 
elektroniska handeln nu på att växa ut till ett komplext nätverk av 
affärsverksamhet som bedrivs i världsomfattande skala mellan ett ständigt 
ökande antal deltagare, både företag och privatpersoner, kända och okända, på 
världsomfattande öppna nät som Internet. 
Tabell 1: För traditionell elektronisk handel är nätet ett medel att förflytta data; för 
Internetbaserad elektronisk handel är det nätet som är marknaden. 
TRADITIONELL ELEKTRONISK HANDEL I 1NTERNETBASERAD ELEKTRONISK HANDEL 
enbart mellan företag mellan företag och konsumenter 
mellan företag 
mellan företag och offentliga myndigheter 
mellan användare 
slutna sällskap, ofta branschspecifika öppen marknad, världsomfattande skala 
begränsat antal deltagande företag obegränsat deltagarantal 
slutna, privatägda nät öppna, oskyddade nät 
kända och betrodda deltagare kända och okända deltagare 
säkerheten ingår som en del av nätets konstruktion säkerhet och ID-kontroll behövs 
MARKNADEN* AR ETT SÄLLSKAP | NÄTET AR MARKNADEN 
Elektronisk handel omfattar i huvudsak två slags verksamheter: indirekt 
elektronisk handel (elektronisk beställning av materiella varor, som fortfarande 
måste levereras fysiskt på traditionell väg, t.ex. med post eller kurirservice) och 
direkt elektronisk handel (beställning, betalning och leverans online av 
immateriella varor och tjänster såsom programvara, förströelseprodukter och 
världsomfattande informationstjänster). Både direkt och indirekt elektronisk 
handel erbjuder speciella möjligheter. Ofta bedrivs båda typerna av samma 
företag, som t.ex. säljer programvara såväl online som via butik. Indirekt 
elektronisk handel är emellertid beroende av ett antal yttre faktorer, t.ex. 
effektiviteten hos transportsystemet. Direkt elektronisk handel, som möjliggör 
obehindrade elektroniska transaktioner "från dörr till dörr" över geografiska 
gränser, utnyttjar de elektroniska världsmarknadernas möjligheter fullt ut.4 
KOMMANDE GENERATIONS MARKNADER 
8. Elektronisk handel är naturligtvis inte begränsad till Internet. Den inbegriper 
också ett omfattande antal tillämpningar i smalbandsområdet (videotex), köp-
TV (teleshopping) och offline-tjänster (postorderkataloger på CD-ROM), liksom 
privatägda företagsnät (banktjänster). Internet, med sina robusta och 
nätoberoende protokoll, håller snabbt på att samla olika former av elektronisk 
handel. Företagsnät håller på att bli intränat. Samtidigt är Internet på väg att 
alstra många innovativa blandformer av elektronisk handel, vilka t.ex. 
kombinerar digital köp-TV med svarsfunktion via Internet (för 
direktbeställning), CD-ROM-kataloger med Internetanslutningar (för 
uppdatering av innehåll och priser) och kommersiella webbplatser med lokala 
Erfarenheterna av Minitel i Frankrike visar att företag med immateriella varor och tjänster är de som främst drar nytta av 
utvecklingen av online-handeln i inledningsskedet. 
CD-ROM-enheter (för minneskrävande multimediedemonstrationer). 
9. Elektronisk handel är en marknad stadd i utveckling. I denna snabbt föränderliga 
och ytterst instabila miljö är vi vittnen till framväxten av ett brett spektrum av 
nyskapande virtuella affärsområden, marknader och affärskretsar. Företag lägger 
via Internet rutinmässigt ut funktioner som ordereffektuering och leveranser till 
distributörer som är specialiserade på sådana tjänster. Distributörerna själva 
håller på att bli virtuella genom att de lägger ut den fysiska lagerhållningen och 
transporten av varor till logistikspecialister, t.ex. kurirföretag.5 Köpare, säljare 
och mellanhänder bildar branschspecifika Internetmarknader på sådana 
skiftande områden som fastigheter, bildelar och byggvaror. På liknande sätt 
håller världsomfattande tillverkningsindustrier, som bilindustrin, dataindustrin 
samt rymd- och flygindustrin, aktivt på med att integrera sina leveranskedjor 
genom Internet. 
10. Nya funktioner håller nu på att skapas. Uppfinningsrika virtuella mellanhänder 
tillhandahåller "mervärdestjänster" - t.ex. mäkleri samt sök- och 
hänvisningstjänster - till företag och konsumenter. Det finns företag som ställer 
samman kataloger och erbjuder köparna ett samlat inköpsställe {one-stop shop) 
där de kan välja produkter till bästa pris från flera nischfbretag. S.k. 
superwebbplatser {supersites) med radannonsrubriker ger på ett och samma 
ställe tillgång till massor av andra webbplatser med själva annonstexterna. 
Statligt stödda informationspunkter, såsom webbplatsen Trade UK6 som 
förvaltas av Handels- och industriministeriet i Förenade kungariket, ger 
möjlighet att från ett och samma ställe nå en stor mängd utvalda företag som 
bedriver handel på Internet. Nätoperatörer, banker och dataföretag genererar nya 
intäkter i sin verksamhet som webbvärdar - genom att erbjuda nyckelfärdiga 
virtuella skyltfönster och virtuella köpcentra. 
11. Internets era som källa till gratistjänster går mot sitt slut. Nya former av affärer 
mellan privatpersoner dyker upp, eftersom användarna själva kan debitera små 
avgifter för innehåll de publicerar på nätet. På liknande sätt kan kommersiella 
förläggare nu sälja information på nätet i småportioner - i form av enstaka sidor, 
artiklar eller foton - i stället för i stora block. De mycket låga avgifterna för 
sådana tjänster genererar nya intäktsflöden, gör att arkiven utnyttjas fullt ut och 
bidrar till en omfattande utveckling av innehållet. 
MÖJLIGHETERNA FÖR EUROPA 
12. Den elektroniska handeln erbjuder väldiga möjligheter för Europa. Man 
uppskattar att intäkterna från elektronisk handel på Internet kan komma att öka 
till 200 miljarder ecu i hela världen fram till år 20007. Denna omvälvande 
De mest framgångsrika bokhandlarna och musikaffärerna i 1-uropa och USA som säljer via Internet är sålunda äkta virtuella 
företag: beställningar och leveranser görs direkt frän förläggarnas lager, och leverantörernas databaser är helt integrerade med 
transportföretagens. 
Se http://www.tradeuk.com. 
7 
Källa: ActivMedia, Romtec, i European Information Technology Observatory 97. 
10 
ökning kommer att leda till djupgående strukturella förändringar. Sektorer som 
detaljhandel och distribution med 20 miljoner anställda och turistbranschen med 
6 miljoner anställda kommer att behöva anpassa sig för att utnyttja dessa 
möjligheter, utöka befintliga verksamheter och sätta i gång nya. En del gamla 
tjänster kommer att ersättas av nya. Betydande effektivitetsvinster kommer att 
uppnås. 
13. Som en följd av detta kommer den elektroniska handeln att få betydande 
effekter på arbetsmarknadens struktur och funktion. Det behövs ytterligare 
analys för att fullständigt kunna bedöma dessa förändringar. Redan i det här 
skedet är det uppenbart att de nya arbetstillfällena i huvudsak kommer att ligga 
inom informationsbaserade tjänster med högt förädlingsvärde. Det kommer att 
behövas kurser och utbildning för dessa nya jobb. Eftersom vi är ställda inför en 
intensiv, världsomfattande konkurrens i en datavärld utan gränser, måste vi se 
till att de här nya jobben skapas och bibehålls på den europeiska inre 
marknaden. 
14. I Europa erbjuder den elektroniska handeln redan betydande incitament för både 
etablerade och nya aktörer. De små och medelstora företagen drar nytta av de 
tidigare aldrig skådade möjligheter att nå världsmarknader som World Wide 
Web erbjuder. På liknande sätt håller stora branscher, som t.ex. 
postorderbranschen i Europa, på med att aktivt integrera Internet i sina strategier 
för marknadsföring och ordereffektuering. Den elektroniska handeln erbjuder 
bättre transaktionshantering och ökar företagens effektivitet. Den för med sig 
bättre kundanpassning och bättre möjlighet att ställa leverantörerna inför ansvar 
- liksom sänkta kostnader. Den sänker ingångströsklarna, utvidgar befintliga 
marknader och alstrar helt nya affärsområden för kunskapsbaserade 
immateriella produkter - som är ett av Europas största slumrande kraftfält. 
15. Även konsumenterna har utsikter att göra betydande vinster. Den elektroniska 
handeln revolutionerar förhållandet mellan konsument och leverantör. 
Konsumenten drar nytta av ökade valmöjligheter genom att kunna jämföra och 
välja direkt från ett brett sortiment av erbjudanden. Specialprodukter kommer att 
finnas tillgängliga i allt större omfattning. Lägre priser är möjliga eftersom 
indirekta kostnader och kostnaderna för "hårdvara" (lokaler, utrustning osv.) 
sjunker och effektiviteten ökar. Ett personligt ett-till-ett-förhållande ersätter 
traditionell marknadsföring och distribution i mass-skala och leder till mer alert 
service. 
16. Den elektroniska handeln är till själva sin natur gränsöverskridande och 
uppmuntrar till beställningar och leveranser av varor och tjänster över 
nationsgränser. Den ger direkt stimulans till konkurrensen på den inre 
marknaden. Den inre marknaden erbjuder i sin tur den elektroniska handeln 
möjligheten till en kritisk massa av affärsmöjligheter och kunder över 
nationsgränserna. Dessutom ger den elektroniska handeln regioner i utkanterna 
nya möjligheter att nå huvudmarknaderna. Den elektroniska handeln 
representerar därför en potentiellt avgörande faktor för sammanhållning och 
integration i Europa. 
-11 
ELEKTRONISK HANDEL: INTERNATIONELLA JÄMFÖRELSER 
17. De möjligheter den elektroniska handeln erbjuder har alldeles för ofta tagits 
tillvara på ett ytterst handlingskraftigt sätt av Europas främsta konkurrenter. I 
USA håller det genom Internet på att utvecklas en blomstrande Internetbaserad 
kärnekonomi, som skapar nya företag, nya intäktsflöden och, inte minst viktigt, 
nya jobb. Traditionella branscher, som resebranschen och postorderbranschen, 
håller på att flytta över betydande delar av sin affärsverksamhet så att den ligger 
online. 
Tabell 2: Ny affärsverksamhet på Internet: initiativ och nya idéer 
• Internethandeln i USA bygger på en specifik styrka: innovativa mikroföretag. USA kan redan uppvisa över 
250 000 virtuella företag som använder sig av Internet kommersiellt på en mängd olika sätt. 
• / USA är resebranschen och blomsterförmedlingarna två speciella framgångssagor. Resetjänster svarar i dag 
för mer än hälften av den elektroniska handeln. Det företag som för närvarande är marknadsledande (bildat i 
oktober 1996) hävdar redan att de har 250 000 kunder. Det finns nästan 1 000 blomsterförmedlingar på 
Internet, och det marknadsledande företaget kan uppvisa en omsättning på 30 miljoner USD 1996. 
• / Europa håller direktförsäljningsbranschen, som 1995 svarade för en omsättning på 37 miljarder ecu, med 
kraft på att gå över till Internet. Ett av de största postorderföretagen i Europa kunde t.ex. uppvisa en 
omsättning inom elektronisk handel på 400 DEM 1996. På liknande sätt erbjuder den största 
stormarknadskedjan i Nederländerna en nyskapande tjänst för handel på distans via Internet (Internet 
teleshopper). 
• På liknande sätt håller nya affärsverksamheter på att växa fram i Europa inom sådana strategiska områden 
som hjälpmedel och teknik för elektronisk handel. Bland framgångssagorna finns t.ex. det världsledande 
företaget inom teknik för s.k. smarta kort, en pionjär inom säkra elektroniska betalningssystem samt ett 
världsledande företag på affärsområdet säkra virtuella skyltfönster på Internet. 
18. Det här är ett centralt område för framtida tillväxt och konkurrenskraft. Med 
företagsaktörerna som drivkraft håller Internethandeln i USA också på att hämta 
kraft ur ett fïnmaskigt nätverk av mikroföretag. En del av de här nystartade 
företagen, som passar idealiskt för Internetmiljön och i huvudsak har samma 
tillgång till världsmarknaderna som de multinationella företagen, uppvisar en 
imponerande tillväxttakt och lönsamhet.8 I det nuvarande skedet har USA 
skaffat sig ett kraftigt övertag över Europa. Ett liknande övertag håller på att 
skapas i den strategiska sektorn hjälpmedel för elektronisk handel - dvs. 
produkter och teknik som tjänar som stöd för den framtida utvecklingen av 
elektronisk handel. På liknande sätt håller Japan och Asiens Stilla havs-område 
snabbt på att komma ikapp. Sporrade av näringslivet och staten kan de här 
länderna glädjas åt en enorm tillväxt inom Internetanslutning och elektronisk 
handel. Med dagens tillväxttakt och investeringar skulle de före år 2000 börja 
kunna konkurrera med Europa i fråga om intäkter från elektronisk handel.9 
ATT LYFTA FRAM EUROPAS STARKA SIDOR 
En färsk marknadsöversikt av 1 100 webb-baserade företag tyder på att över 30% var lönsamma efter ett år, och att ytterligare 
30% förväntades bli lönsamma inom två ar. Rapporterade vinstmarginaler på 20% och mer är vanliga. (Uppgifter från 
ActivMedia återgivna i Business Week, 23.9.1996.) 
9 
Källa: Gartner Group. 
12-
19. Färska siffror visar att Internetanvändningen i en del medlemsstater har kommit 
ikapp och ibland förbi USA. Finland och Nederländerna tillhör nu de mest 
dynamiska online-marknaderna i världen.10 I denna starkt konkurrensutsatta 
miljö kan och måste Europa ställa upp med de saker man är speciellt bra på. 
Europa är starkt är det gäller teknik och infrastruktur. Det har starka 
teleoperatörer (såväl redan etablerade som nya aktörer), en grundläggande 
infrastruktur med hög tillförlitlighet samt tidigt anlagda avancerade datanät. Den 
starka satsningen på standardisering, exemplifierad av framgångarna med 
industriinitierade standarder som GSM och DVB, är en annan avgörande 
tillgång. En sådan är också Europas kommersiella framsteg när det gäller sådana 
viktiga tekniska lösningar inom elektronisk handel som smarta kort och 
intelligenta agenter. Utveckling av digitalt innehåll är ytterligare ett av de 
områden där Europa är starkast. Innehåll - dataprogram, affärsinformation, 
bildunderhållning osv. - är själva kärnan i immateriell elektronisk handel. 
Europeiska företag, särskilt i förlags- och multimediebranschen, håller på att 
sätta in betydande resurser och know-how på världsmarknaderna för elektronisk 
information. På liknande sätt håller höginnovativa små och medelstora företag 
med framgång på att positionera sig själva på specialiserade marknader som 
multimedieproduktion och flerspråkig lokalisering av innehåll. Europa har också 
en konkurrensutsatt detaljhandelsbransch med avpassade produktsortiment och 
djupgående kunskap om de skiftande konsumentpreferenserna i hela Europa, en 
styrka som också den kan utnyttjas. 
Vidare kommer möjligheten att kunna handla elektroniskt i en och samma 
valuta - euron - överallt på världens största inre marknad att ge det europeiska 
näringslivet betydande konkurrensfördelar. Den pristydlighet över 
nationsgränserna som blir följden av euron kommer att stimulera bruket av 
elektronisk handel, och omvänt kommer den elektroniska handeln att underlätta 
övergången till euron. 
20. Europa måste utnyttja företagandets enorma kraft och marknadens styrka. 
Förmågan hos gemenskapen och dess medlemsstater att styra utvecklingen är 
särskilt viktig: för att våra företag skall lyckas på dagens konkurrensutsatta 
världsmarknad för elektronisk handel behöver de en optimal miljö att fungera i. 
Det betyder konkurrenskraftig telekommunikation, tillgång till standarder och 
driftskompatibla lösningar samt målinriktad FoU. En vettig och flexibel rättslig 
ram som alstrar förtroende hos både näringsliv och konsumenter och tryggar 
fullständig och obegränsad tillgång till den inre marknaden är en viktig nyckel 
till framgång för Europa. En sådan rättslig ram kommer att utgöra en viktig 
konkurrensfördel i sig själv. Åtgärder måste också vidtas för att förbättra 
affärsklimatet: att utbyta information öm bästa metoder, underlätta tillgången till 
10 Nederländerna är i dag en av världens mest utvecklade marknader inom elektronisk handel och har hög PC-täthet (38% av 
hushållen), utbredd Internetanvändning (22% av PC-användama har tillgång till Internet jämfört med 16% i USA och 12% i 
Tyskland) och utbredd användning av elektronisk handel (33% av användarna använder Internet till att handla online jämfört 
med 22% i USA). Källa: International Data Corporation/Link. 
13 
riskkapital och stimulera utbildningssatsningar. I ett sista skede måste man ta 
fram världsomfattande lösningar. Gemenskapen måste gå i spetsen när det gäller 
att utforska och erbjuda lösningar på internationell nivå. De beskrivna 
förändringarna och de åtgärder som skall vidtas behandlas närmare i nästa 
kapitel. De är långtgående. Och de kommer att kräva möda och politisk vilja för 
att genomföras. Men om de lyckas, kommer Europa att ligga bra till för att bli 
världscentrumet för elektronisk handel. 
BEHOVET AV VÄRLDSOMFATTANDE ENIGHET 
21. Elektronisk handel är till sin natur en världsomfattande verksamhet. Den 
förbättrade tillgången till världsmarknaderna åtföljs av utmaningen från andra 
delar av världen. En multilateral dialog, där statsmakter och näringsliv deltar, 
förs för närvarande i många forum. Den privata sektorn har spelat en 
banbrytande roll, t.ex. i den process som lett till milstolpar i form av 
världsomfattande överenskommelser såsom avtalet om informationsteknik 
(Information Technology Agreement, ITA) och de ömsesidiga avtalen om 
erkännande av kontroll av överensstämmelse (Mutual Recognition Agreements 
on conformity assessment, MRA). I och med det framgångsrika avslutandet av 
Världshandelsorganisationens förhandlingar om tjänster (1993) och 
telekommunikation (1997), har kommissionen själv utfast sig, tillsammans med 
medlemsstaterna, att släppa fria de flesta verksamheterna inom elektronisk 
handel. Alla europeiska åtgärder inom elektronisk handel måste därför vara 
förenliga med dessa utfästelser av Världshandelsorganisationen. 
Samtidigt kommer gemenskapen att bekämpa handelshinder för att trygga 
tillgången till infrastruktur och tjänster i andra länder. Det kommer man att 
uppnå genom att omsätta multilaterala utfästelser som gjorts av Europeiska 
unionens olika partner i Världshandelsorganisationen. Många handelsfrågor som 
är specifika för elektronisk handel kommer också att behöva drivas på bilateral 
nivå, i synnerhet med USA. Mot den bakgrunden kommer den nya 
transatlantiska agendan, dialogen om informationssamhället samt den 
transatlantiska affärsdialogen att fortsätta spela en viktig roll. 
22. En fråga av växande betydelse är det hot som den framväxande 
databrottsligheten utgör, t.ex. i form av elektronisk penningtvätt, illegalt 
penningspel, dataintrång eller intrång i upphovsrätten. Det internationella 
samarbetet har redan kommit långt på ett antal nyckelområden, t.ex. när det 
gäller bekämpandet av organiserad internationell brottslighet på de nya 
kommunikationsnäten. För att möta de nya formerna av högteknologisk 
brottslighet och databrottslighet på världsnäten11 - antalet rapporterade fall av 
ii USA.s federala handelskommission (Federal Trade Commission) och Kanadas ridande polis har båda webbplatser för att 
informera användare om olika slags illegal verksamhet och missbruk på Internet. Se vidare http://www.ftc.gov och 
http://www. rcmp-grc.gc. ca/html/scams-f.htm. 
14-
dataintrång fördubblas varje år - har statsmakterna svarat med kraftfulla 
åtgärder. 
Såväl i Europa (Europol) som i det större internationella sammanhanget (P8) har 
speciella polisenheter inrättats, och det operativa samarbetet över gränserna har 
utökats på sådana nyckelområden som infångning och spårning av online-
brottslingar samt efterforskning och beslag av digitalt bevismaterial. På liknande 
sätt görs insatser för att harmonisera kriminaliseringen av databrott och undvika 
digitala fristäder. En högnivågrupp, som bildades som ett resultat av rådsmötet i 
Dublin, håller på att lägga sista handen vid en handlingsplan för att bekämpa 
databrottslighet. De här insatserna är avgörande när det gäller att stärka 
förtroendet för elektronisk handel över nationsgränserna. 
KAPITEL 2: ATT TRYGGA TILLGÅNGEN TILL VÄRLDSMARKNADEN: 
INFRASTRUKTUR, TEKNIK OCH TJÄNSTER 
Det utbredda anammandet av elektronisk handel kräver effektiva och allmänt 
tillgängliga teleinfrastrukturer, tekniska lösningar och tjänster till rimliga kostnader. 
Europa måste kunna konkurrera med kostnaden, kapaciteten, tillgången, urvalet, 
säkerheten och användarvänligheten hos sådana tjänster över hela världen. 
ATT MAXIMERA EFFEKTERNA AV TELEMARKNADENS LIBERALISERING 
23. En helt konkurrensutsatt europeisk telemarknad, genomförd genom en 
verkningsfull liberalisering, kommer att leda till sänka teletaxor och fungera 
som en betydelsefull stimulans för utvecklingen av elektronisk handel i Europa. 
Omfattande lagstiftning håller nu på att införas av medlemsstaterna för att 
åstadkomma fullständig konkurrens i alla affärsbranscher från den 1 januari 
1998. Genom att arbeta för framväxt av större konkurrens mellan redan 
etablerade och nya aktörer i lika mån håller liberaliseringen av telemarknaden 
redan på att leda till lägre teletaxor och till införandet av mer flexibla 
taxesystem för foretag och privata online-användare. Följden har blivit att 
Internetanvändningen redan är betydligt mer omfattande på de mest 
konkurrensutsatta marknaderna, och det är också användningen av elektronisk 
handel. 
24. I det större internationella sammanhanget utgör Världshandelsorganisationens 
nyligen ingångna avtal om grundläggande telekommunikation en viktig 
milstolpe. Avtalet bidrar i betydande grad till framväxandet av en 
världsmarknad, eftersom den innehåller åtaganden från 69 länder rörande 
marknadstillgång och nationell behandling. Avtalet täcker alla teletjänster, 
oberoende av de tekniska hjälpmedel som används för tillhandahållandet av 
15 
tjänsterna. De flesta länderna har också byggt under sådana åtaganden genom 
lagstiftningsåtgärder. Kommissionen kommer att arbeta tillsammans med EU:s 
medlemsstater, liksom med sina handelspartner, i riktning mot ett fullständigt 
och snart genomförande av detta avtal, som träder i kraft den 1 januari 1998. 
25. De regionala skillnaderna i fråga om kostnaden för, kvaliteten på och 
tillgängligheten till den elektroniska handelns infrastruktur och tjänster måste 
minskas för att ge avlägsna områden fullständig tillgång till världsmarknaderna 
och övervinna regional isolering. Den elektroniska handeln ger en viktig impuls 
till att ge regioner ny livskraft och till återupptagande och upprätthållande av 
lokal service. Det behövs en omfattande och prismässigt attraktiv tillgång till 
infrastruktur för elektronisk handel om små och medelstora företag skall utnyttja 
möjligheterna fullt ut. Det kan emellertid komma att finnas kvar betydande 
regionala skillnader genom hela Europa. Det är inte säkert att marknadskrafterna 
ensamma kan minska dessa klyftor. Denna situation måste följas noga inom 
ramen för det framväxande informationssamhället. Kommissionen har tagit upp 
den här frågan i sitt meddelande "Sammanhållningen och 
informationssamhället"12 och kommer att fortsätta med strävandena att se till att 
företagssektorn konsulteras för att hitta verksamma lösningar. 
ATT MAXIMERA NYTTAN AV IT-MARKNADERNAS LIBERALISERING 
26. Nyligen ingångna internationella avtal om att avskaffa tariffära och icke-
tariffara hinder för informations- och kommunikationstekniska produkter borde 
snabbt få ner kostnaderna, särskilt på bashjälpmedel (datorer, programvara, 
nätverksteknik, CD-ROM osv.), och ge direkt stimulans till satsningen på 
elektronisk handel. 
Ministerförklaringen om handel med informationstekniska produkter som 
antogs i december 1996 tillgodoser ökningen av världshandeln i 
informationsteknik. Som en följd därav stadgar det nyligen antagna avtalet om 
informationsteknik (ITA), som omfattar över 90% av världshandeln i IT-
produkter, en successiv avveckling av tullarna på dessa nyckelprodukter för den 
elektroniska handeln fram till år 2000. 
På liknande sätt kommer avtalen om ömsesidigt erkännande av kontroll av 
överensstämmelse (Mutual Recognition Agreements of conformity assessment, 
MRA) att bidra markant till att de icke-tariffära hindren för IT-produkter 
avskaffas. Avtalen om ömsesidigt erkännande utsträcker den inre marknadens 
princip om ömsesidigt erkännande till att omfatta även den globala miljön, och 
på så sätt garanteras att de certifieringsförfaranden som utförs i den 
exporterande staten blir erkända - något som i sin tur borde sänka kostnaderna 
rejält, Båda avtalen, som välkomnas av den europeiska IT- och telebranschen, 
kommer att stärka hela den elektroniska handelssektorn genom att vara till 
direkt gagn för Europas näringsliv och konsumenter. Kommissionen kommer att 
12 K0M(97)7,22.1.1997. 
-16 
verka för det fullständiga genomförandet av dessa avtal och se till att de olika 
åtagandena, särskilt i fråga om tidtabellerna för tarifferna, uppfylls. 
ATT TA BORT FLASKHALSAR 
27. Europa måste vidta åtgärder för att åstadkomma att en bredbandig infrastruktur 
inrättas som garanterar att konsumenter och företag drar full nytta av den 
pågående tekniska utvecklingen, som oundvikligen leder till ständigt ökande 
behov av överföringskapacitet. Den privata sektorn i vissa medlemsstater är 
redan i färd med att ta bort flaskhalsar.13 Teleoperatörerna gör rejäla 
investeringar i infrastruktur och tjänster för Internet. 
Kommissionen kommer att följa en samordnad europeisk modell för att komma 
till rätta med flaskhalsar med hjälp av Europeiska unionens olika FoU-program 
för informations- och kommunikationsteknik, bl.a. genom åtgärder i det femte 
ramprogrammet och i de transeuropeiska näten. I detta kommer att ingå 
inrättandet av ett operativt höghastighetsnät för forskare, kompletterat med 
anläggningar för utprovning av teknik och tillämpningar. Kommissionen 
kommer också att underlätta för Europas näringsliv och offentliga organ att 
aktivt delta i världsomfattande beslutsfattande om utvecklingen av Internet. 
Parallellt med detta kommer insatser i form av utbildning och kurser att tas fram 
för små och medelstora företag, skolor och lokala myndigheter för att främja en 
snar användning av de nya bredbandstjänsterna. 
28. Den framtida konkurrenskraften hos Europas näringsliv är beroende av den 
oavbrutna utvecklingen av infrastrukturer med höga prestanda för information 
och telekommunikation. Det är nödvändigt med omedelbara åtgärder för att 
snarast utveckla och inrätta en avancerad Internetinfrastruktur som har hög 
kapacitet och som bygger på mark- och satellitbaserade nät14.15 
ATT ÅSTADKOMMA DRIFTSKOMPATIBILITET I EN KONKURRENSUTSATT MILJÖ 
29. Om den nuvarande tendensen att skapa oförenliga normer16 fortsätter, kommer 
både näringsliv och konsumenter att bli starkt missgynnade.17 Användarna 
riskerar att bli "inlåsta" i bestämda lösningar. Likaledes kan det bli svårt att 
utföra transaktioner mellan ömsesidigt inkompatibla system. Utan 
driftskompatibilitet kan det bli svårt att uppnå en kritisk massa. Vidare behövs 
det också säkra tekniska lösningar för att skapa förtroende för 
Ett exempel är Finland, där teleoperatörernas massiva investeringar i Internetinfrastruktur (särskilt ett finmaskigt ATM-nät) 
har lett till att flaskhalsarna har försvunnit sä gott som helt. 
14 K0M(97)..„ EU:s handlingsplan för satellitkommunikation i informationssamhället. 
Amerikanska staten har anslagit 100 milj. USD till "Nästa generations Internetinitiativ" ("Next Generation Internet 
Initiative"), som är utformat för bredbandstillämpningar. 
Begreppet "norm" används här i betydelsen varje form av officiellt eller inofficiellt godtagen teknisk specifikation och inte 
nödvändigtvis bara dokument som utfärdats av något erkänt standardiseringsorgan. 
I Europa finns det t.ex. över 20 sinsemellan oförenliga standarder för kort med "lagrat värde" ("stored value cards", dvs. kort 
för "förvaring" av pengar; liknar till sin idé telefonkorten). 
- 17 
informationssäkerheten. Huvuddelen av dessa tekniska lösningar finns redan 
tillgängliga, men viktiga frågor rörande kommersiell eller teknisk 
driftskompatibilitet återstår att lösa, samtidigt som man måste trygga den fulla 
konkurrensen. För att göra det lättare att uppnå driftskompatibilitet mellan olika 
tjänster inom elektronisk handel kommer kommissionen i juni 1997 att sätta i 
gång särskilda åtgärder inom standardiseringsprojekt för elektronisk handel. 
30. Nya former av näringslivssamarbete i fråga om standardisering inom elektronisk 
handel har växt fram. Insatser har redan kommit igång på näringslivsnivå (t.ex. 
"Financial Services Technology Consortium" - ett konsortium för teknik inom 
finansiella tjänster - och "World Wide Web Consortium"18) för att åstadkomma 
reell driftskompatibilitet i världsomfattande miljö för ett brett spektrum av 
centrala tekniska lösningar inom elektronisk handel, t.ex. elektroniska 
betalningssystem.19 På liknande sätt har kommissionen främjat enighet genom 
avtalsmemorandumet om öppen tillgång till elektronisk handel för europeiska 
små och medelstora företag ("Memorandum of Understanding on Open Access 
to Electronic Commerce for European SMEs").20 Man kommer att underlätta för 
Europas näringsliv och användare att delta i framtagningen av standarder och 
specifikationer genom ett system med flexibla, målinriktade och öppna 
workshops på europeisk nivå, företrädesvis inom eller i samarbete med de 
europeiska standardiseringsorganen CEN, CENELEC och ETSI. Det kommer 
att ge deltagarna möjlighet att förutse och reagera snabbt på snabba globala 
utvecklingsförlopp. Vidare kommer man att vidta åtgärder för att bättre 
tillgodose användarnas behov, särskilt de små och medelstora företagens, på 
standardiseringsområdet. 
31. Kommissionen kommer att lägga fram ett meddelande om ett europeiskt 
initiativ inom standardisering av elektronisk handel. I detta meddelande kommer 
det att pekas ut tekniska hinder för satsningen på elektronisk handel och föreslås 
konkreta åtgärder för att fa bort dem med aktivt deltagande av europeiska 
företag. Vidare är kommissionen i färd med att utreda lagförslag för inrättandet 
av ett förfarande för inventering och urval av allmänt tillgängliga specifikationer 
till stöd för gemenskapens politiska åtgärder. 
32. Fördelarna med elektronisk handel kommer att uppnås bara om 
driftskompatibilitet åstadkoms i världsomfattande skala. Europeiska 
gemenskapen och dess medlemsstater har konsekvent verkat för internationella 
standarder och förväntar sig att deras stora handelspartner agerar likadant. 
I syfte att ytterligare främja internationell standardisering kommer 
kommissionen att anordna den världsomfattande standardiseringskonferensen 
18 World Wide Web (WWW) uppfanns på CERN, Europeiska laboratoriet för partikelfysik. 
19 
WWW-konsortiet består av 160 företag inom data, telekommunikation och innehållsproduktion, varav hälften är europeiska, 
och arbetar för närvarande på en serie initiativ för att åstadkomma reell driftskompatibilitet mellan befintliga tekniska lösningar 
på området elektroniska betalningssystem (ett gemensamt initiativ rörande elektroniska betalningar, "Joint Electronic Payment 
Initiative") och digitala signaturer ("Digital Signature Project"). Konsortiet arbetar också med nyskapande lösningar på området 
innehållsfiltrering ("Platform for Internet Content Selection", PICS) och personligt dataskydd ("Privacy and Demographics 
Project"). Se vidare http://www.w3.org. 
20 
Se vidare http://www.eto.org.uk/ttrade/mou/pii World Wide Web, 
- 18-
"Building the Global Information Society for the 21st Century" som skall hållas 
i oktober 1997 och vara inriktad på driftskompatibilitet och standardisering för 
informationssamhället. Särskild tonvikt kommer att läggas vid elektronisk 
handel. 
ATT GÖRA ANVÄNDARVÄNLIGA ELEKTRONISKA HANDELSTJÄNSTER TILLGÄNGLIGA: 
EUROPEISK FoU 
33. För att öka användarvänligheten och skapa möjligheter för innovativ verksamhet 
krävs ytterligare arbete baserat på ett omfattande deltagande av användare. 
Målet är att erbjuda enkla, användarvänliga lösningar för elektronisk hantering 
av varje länk i transaktionskedjan. Detta kommer att underlätta en utbredd 
satsning på elektronisk handel, särskilt från de små och medelstora företagens 
sida, och ge dem möjlighet att komma i gång med, använda och hålla sig à jour 
med teknik för elektronisk handel. Kommissionen bidrar till att övervinna 
tekniska hinder genom att lägga speciell tonvikt vid elektronisk handel i sina 
berörda FoU-program och samla ihop berörd verksamhet.21 De första stegen har 
redan tagits genom utlysningen av en ansökningsomgång för elektronisk handel 
i Esprit-programmet (informationsteknik). Modellen går ut på att få fram en 
blandning av forskning, teknikutveckling och åtgärder för att man skall börja 
utnyttja elektronisk handel - allt i syfte att ge ett brett stöd till 
innovationsprocessen i näringslivet. De möjligheter som FoU inom 
socioekonomiska frågor erbjuder behöver också utredas. 
Elektronisk handel framträder som ett centralt handlingsområde i programmet 
"Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle", som föreslagits att 
ingå som en del i det kommande femte ramprogrammet.22 Tekniska 
utvecklingsprojekt och projekt för att främja användningen av elektronisk 
handel bör koncentreras på framtagandet av ett brett spektrum av byggelement 
för elektronisk handel vilka fungerar och passar ihop. Projekten kan vara 
inriktade på tjänster som betalningar, hantering av immateriell äganderätt etc. 
för att understödja de olika leden i transaktionskedjan. De skulle också kunna 
vara inriktade på integrerade lösningar - t.ex. på bättre integrering av teknik för 
smarta kort, mobilkommunikation och informationshjälpmedel. De bör 
prioritera teknik som minimerar behovet av personuppgifter och därigenom 
stärker konsumenternas rätt till personlig integritet (integritetsförbättrande 
teknik). Man måste också se till att användare på ett enkelt sätt får tillgång till 
information (särskilt när det gäller att bemästra situationer med Överbelastade 
informationsflöden). Flerspråkiga funktioner, däribland översättning online, 
måste ges stöd. Multimedia och kunskapsbaserade system måste också utnyttjas 
fullt ut för att förenkla kopplingen människa-maskin och ge bättre stöd till 
användare med olika egenskaper. Som anges i handlingsplanen för innovation23 
21 
En inventering av den verksamhet i Esprit-programmen (informationsteknik) och ACTS-programmet 
(kommunikationsteknik) som rör elektronisk handel finns pä World Wide Web på 
http://www. cordis, lu/esprit/src/ecomproj. htm. 
22K0M(97)142. 
23 Handlingsplanen för innovation, KOM(%)589, 20.11.1996. 
19-
kommer även andra faktorer vid sidan av FoU att behöva tacklas för att skapa en 
miljö som fullt ut gynnar utnyttjandet av innovativ verksamhet. 
INTERNATIONELLT INDUSTRISAMARBETE INOM INFRASTRUKTUR, TEKNIK OCH 
TJÄNSTER 
34. Den världsomfattande infrastrukturen behöver byggas ut genom internationellt 
industriellt och tekniskt samarbete, särskilt inom områden som säker elektronisk 
handel, internationella elektroniska betalningar, flerspråkiga funktioner osv. 
Europeiska kommissionen har redan påbörjat flera insatser inom internationellt 
industrisamarbete. Projekt kommer att startas under 1997 som en del av 
Praghandlingsplanen som omfattar länder i Central- och Östeuropa, samt i 
samarbete med Medelhavsländer som inte är medlemmar i EU. Internationellt 
industrisamarbete inom elektronisk handel, med stora handelspartner som USA, 
Kanada, Australien, EES, Israel och Japan som deltagare, ingår som en del av 
den bilaterala dialogen och avtalen om vetenskap och teknik. Kommissionen 
kommer också att bygga ut sitt löpande internationella samarbete inom 
elektronisk handel genom att satsa på världsomfattande pilotprojekt på G7-
ländernas världsmarknad för samarbetet mellan de små och medelstora 
företagen. 
KAPITEL 3: ATT SKAPA EN GYNNSAM RÄTTSLIG MILJÖ 
Hur fort och hur mycket Europa kommer att gynnas av den elektroniska handeln beror 
i stor utsträckning på om det finns en modern lagstiftning som helt och fullt svarar 
mot näringslivets och konsumenternas behov. Kommissionens målsättning är att 
genomfora den erforderliga rättsliga ramen före år 2000. De befintliga 
bestämmelserna för den inre marknaden har visat sig lämpliga för traditionell handel. 
Den måste nu fås att fungera för elektronisk handel genom att uppfylla två 
kompletterande mål: skapa tillit och förtroende samt garantera fullständig tillgång till 
den inre marknaden. 
ATT SKAPA TILLIT OCH FÖRTROENDE 
35. Det första målet är att skapa tillit och förtroende. För att den elektroniska 
handeln skall utvecklas måste både konsumenter och företag kunna lita på att 
deras transaktioner inte uppsnappas eller ändras, att säljaren och köparen är de 
som de utger sig för att vara samt att mekanismerna för transaktionerna är 
tillgängliga, lagliga och säkra. Ett sådant förtroende är en förutsättning för att 
vinna kunder och företag för den elektroniska handeln. Emellertid är många 
fortfarande osäkra på leverantörernas identitet och betalningsförmåga, var dessa 
fysiskt befinner sig, informationens tillförlitlighet, skyddet av privatlivet och 
-20 
personliga uppgifter , genomdrivandet av kontrakt på långa avstånd, 
betalningarnas pålitlighet, gottgörelse i händelse av misstag eller bedrägeri, 
eventuellt missbruk av en dominerande ställning - frågor som betonas i handel 
över gränserna. 
36. Säkerhetsteknik - såsom digitala signaturer och digitala certifikat - kan i viss 
mån svara på dessa utmaningar. Med hjälp av digitala signaturer blir det möjligt 
att otvetydigt bekräfta identiteten på avsändaren och elektroniska dokuments 
äkthet och tillförlitlighet. Digitala signaturer är unika för avsändaren och för det 
avsända meddelandet; de är dessutom verifierbara och avsändaren identifieras 
entydigt. På liknande sätt kan utväxling av digitala certifikat ("ID-kort på 
Internet") genom en automatisk digital "handskakning" mellan datorer garantera 
att parterna är de utger sig för att vara, och bidra till att bedöma huruvida de 
levererade varorna eller tjänsterna är äkta. 
Mekanismer för skydd av upphovsrätt, vilka också grundas på säkerhetsteknik 
såsom kryptering och smarta kort, garanterar skyddet för digitalt material, och är 
en avgörande faktor för framväxten av en massmarknad för digitalt innehåll. 
Säkra elektroniska betalningssystem grundas också på krypteringsmetoder och 
medför det sista ledet i det ekonomiska förtroendet: möjligheten att betala och fa 
betalt. Sådan säkerhetsteknik är för det mesta fullt utvecklad och kommersiellt 
tillgänglig. De nödvändiga reglerna och institutionerna till stöd för sådan teknik 
är ännu inte färdiga, i synnerhet inte på områden som driftskompatibilitet och 
ömsesidigt erkännande över gränserna. 
ATT GARANTERA FULLSTÄNDIG TILLGÅNG TILL DEN INRE MARKNADEN 
37. Det andra målet är att garantera den elektroniska handelns fullständiga tillgång 
till den inre marknaden. Eftersom den inre marknaden är så stor kan den erbjuda 
företag en kritisk massa av kunder innan de inriktar sig på världsmarknaderna. 
Medlemsstaterna svarar dock på olika sätt på de nya utmaningar som den 
elektroniska handeln innebär. Utvecklingen av skiljaktig lagstiftning är inte bara 
verkningslös eftersom den elektroniska handeln är gränsöverskridande till sin 
karaktär; dessutom finns det en risk att den inre marknaden splittras, vilket 
kommer att hindra den elektroniska handelns utveckling i Europa. Förslaget till 
direktiv om en öppenhetsmekanism inriktas just på att minska risken att nya 
åtgärder kan hindra den fria rörligheten för informationssamhällets tjänster, 
eftersom åtgärderna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. 
38. Även om det är viktigt att undvika oförenliga bestämmelser genom att avråda 
från skiljaktiga åtgärder på nationell nivå måste unionen också garantera att en 
24 
Konsumenterna oroar sig särskilt för privatlivets skydd. Enligt undersökningen "Informationsteknik och dataskydd", 
Eurobarometer 46.1, januari 1997, var två tredjedelar av de svarande bekymrade för de spår av personliga uppgifter de lämnar 
efter sig när de använder digitala informationsnät. 
Dessutom kan virtuella köpcentra som verkar över gränserna bli mycket dominerande när de väl uppnått en omfattande 
storlek. En anpassning av lagstiftningen för detaljhandeln kan krävas. 
Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en tredje ändring av direktiv 83/189/EEG om ett 
informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter, K0M(96)392, slutlig, 30.8.1996. 
enhetlig rättslig ram för elektronisk handel skapas på europeisk nivå. En sådan 
ram måste ofrånkomligen byggas på den befintliga lagstiftningen för den inre 
marknaden, genom vilken det rätta klimatet för elektronisk affärsverksamhet i 
stora drag redan skapats. Som en del i den ramen har särskilda åtgärder redan 
vidtagits för att svara på den nya utvecklingen. Dessa inbegriper det nyligen 
antagna direktivet om dataskydd27, om rättsligt skydd för databaser28, om 
kontrakt som förhandlats fram på distans29 samt den föreslagna revideringen av 
direktivet "Television utan gränser"30. Utöver detta har ett antal 
samrådsdokument eller politiska dokument offentliggjorts för att uppmuntra 
debatten på ett flertal områden, inbegripet det rättsliga skyddet för krypterade 
tjänster31, upphovsrätt och närstående rättigheter32, industriell äganderätt33, 
affärskommunikation , offentlig upphandling35, samt skyddet av minderåriga 
och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och 
informationstjänsterna . 
PRINCIPERNA FÖR EN RÄTTSLIG RAM FÖR DEN ELEKTRONISKA HANDELN 
39. Fyra principer bör tillämpas vid utarbetandet av en flexibel och lämplig rättslig 
ram för unionen. 
Inga bestämmelser för bestämmelsernas egen skull: I många fall kan den fria 
rörligheten för elektroniska handelstjänster effektivt uppnås genom ömsesidigt 
erkännande av nationella regler och genom lämplig självreglering. Detta innebär 
att företag som ägnar sig åt gränsöverskridande handel omfattas av lagen i 
ursprungslandet. Endast i de fall där ömsesidigt erkännande inte räcker för att 
undanröja hindren på marknaden eller skydda mål av gemensamt intresse 
kommer ett ingripande från gemenskapen att krävas. All lagstiftning bör belasta 
marknaden så lindrigt som möjligt och hålla jämna steg med utvecklingen på 
marknaden. 
Alla bestämmelser måste grundas på den inre marknadens friheter: Elektronisk 
handel omfattar ett vitt spektrum av gränsöverskridande verksamhet. Oavsett om 
27 
Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av 
personuppgifter och om det fria flödet för sådana uppgifter, EGT L 281,23.11.1995, s. 31. 
8 Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG om rättsligt skydd för databaser, EGT L 77,27.3.1996, s. 20. 
29 
Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7 av den 17 februari 1997 om skydd för konsumenter i samband med 
distanskontrakt (kommer att offentliggöras i Officiella tidningen). 
Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/SS2/EEG om samordning av vissa 
bestämmelser som fastställts i medlemsstatemas lagar eller andra författningar om bedrivandet av sändningsverksamhet för 
television. KOM(95)86, slutlig, av den 31.5.1995, EGT C 185, 19.7.1995, s. 4. 
31 
Kommissionens grönbok "Rättsskydd för krypterade radio- och tevetjänster på den inre marknaden", K0M(96) 76, slutlig, 
6.3.1996. 
32 
Meddelande från kommissionen "Uppföljning av grönboken om upphovsrätt och närstående rättigheter i 
informationssamhället", K0M(96)568, slutlig, 20.11.1996. 
33 
Enkät om industriell egendom i informationssamhället, version 5.0, september 1996, GD XV/E/3. 
34 
Grönbok om affärskommunikation på den inre marknaden, K0M(96)192, slutlig,, 8.5.1996. 
35 
Grönbok om offentlig upphandling inom Europeiska unionen: överväganden inför framtiden, K0M(96)583, slutlig, 
27.11.1996. 
Grönbok om skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och 
informationstjänsterna, K0M(96)483, slutlig, 16.10.1996. 22 
företag som ägnar sig åt elektronisk handel tillhandahåller en eller flera varor 
eller tjänster, måste friheten att göra det enkelt och effektivt vara grundbulten i 
den framtida politiken. Lika vikt måste fastas vid alla de friheter den inre 
marknaden erbjuder: förverkligandet av den fria rörligheten för varor, personer, 
tjänster och kapital tillsammans med etableringsfriheten. Bara på detta sätt kan 
de viktiga målen sammanhållning, förutsägbarhet och enkel drift uppnås. 
Alla bestämmelser måste ta hänsyn till handelns realiteter: Vid varje 
elektronisk transaktion behöver en handlare etablera sitt företag, marknadsföra 
sina produkter eller tjänster samt sälja, leverera och finansiera dem. Detta ingår i 
den normala handelsprocessen - en handelskedja. I många fall kommer det inte 
att krävas lagstiftning för att lösa eventuella problem. Där det krävs måste målet 
vara att underlätta verksamheten i hela handelskedjan, för det vore högst 
ologiskt att undanröja hinder för endast en länk i kedjan medan andra förblir 
orörda. 
Alla bestämmelser måste svara effektivt och verkningsfullt på mål av gemensamt 
intresse: En inre marknad för elektronisk handel kommer inte att växa fram utan 
ett verkningsfullt skydd av mål av erkänt, allmänt intresse, såsom skydd för 
privatlivet eller konsumenterna, och andra gemensamma intressen såsom 
utbredd tillgång till näten. Utan sådant skydd finns det en verklig risk för att de 
nationella gränserna kommer att finnas kvar när de enskilda medlemsstaterna 
försöker skydda sina medborgares legitima intressen. 
HUVUDPRINCIPERNA I EN LAGSTIFTNINGSMODELL 
På grundval av dessa fyra principer måste en lämplig lagstiftning utarbetas där 
så erfordras. I några fall har lösningarna redan tagits fram, i andra fall brådskar 
det med att ta fram dem. För att säkerställa att den elektroniska handeln flyter 
fritt över de nationella gränserna måste olika rättsliga problem lösas vid varje 
led i affärsverksamheten. 
Från etablerandet av företaget... 
40. Ett brett spektrum av bestämmelser på nationell nivå kan hindra etablerandet av 
företag som tillhandahåller tjänster över gränserna. Detta innefattar olika 
yrkeskrav, olika system för säkerhet och övervakning samt krav på registrering 
och tillstånd (exempelvis för reglerade yrken eller finanstjänster). 
Kommissionen undersöker därför för närvarande hur sådana hinder bäst kan 
hanteras, samtidigt som mål av gemensamt intresse uppfylls, och den kommer 
att lägga fram politiska förslag. 
41. Den nya virtuella miljön gör det också svårare att avgöra vilka de avtalsslutande 
parterna är, var en aktör inom elektronisk handel har sitt säte eller sin hemvist 
och huruvida aktören i fråga följer alla tillämpliga regler. Detta kan leda till 
rättslig osäkerhet om vilken medlemsstat som har jurisdiktion och om vilken lag 
som skall gälla i tvistemål. Detta gör också tillämpningen av principerna för den 
-23 
inre marknaden mer komplicerad, i synnerhet principen om att lagen i 
ursprungslandet skall gälla. Kommissionen kommer att undersöka alla dessa 
frågor och besläktade frågor för att klargöra eventuella tveksamheter eller 
inkonsekvenser - inbegripet tillämpningen av Romkonventionen och 
"IQ 
Brysselkonventionen på de nya elektroniska miljöerna - och kommer att verka 
för att förbättra konsumenternas rättssäkerhet, särskilt i fråga om möjligheterna 
till gottgörelse. 
Till främjandet och tillhandahållandet av elektronisk handel... 
42. Alla företag som tillhandahåller online-tjänster eller upprättar webbplatser är 
underkastade olika nationella bestämmelser, inbegripet sådana för 
affärskommunikation (som omfattar reklam, direktmarknadsföring, sponsring, 
andra säljfrämjande åtgärder och PR). Detta hämmar användningen av effektiva 
och kreativa gränsöverskridande strategier för affärskommunikation och leder 
till rättslig osäkerhet. Som en uppföljning av grönboken om 
affärskommunikation kommer kommissionen att lägga fram detaljerade förslag 
för att råda bot på befintliga eller potentiella svårigheter. 
43. För närvarande tillämpar medlemsstaterna vissa restriktioner för 
marknadsföringenav vissa finanstjänster, detta för att skydda det allmänna 
intresset. Följden av sådana restriktioner blir att den inre marknaden för 
finanstjänster, inbegripet finanstjänster som tillhandahålls elektroniskt, splittras 
upp. Före årets utgång kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till 
direktiv om kontrakt om finansiella tjänster som förhandlats fram på distans, i 
vilket man kommer att försöka undanröja hindren för gränsöverskridande 
tillhandahållande av tjänster samtidigt som konsumentskyddet tryggas. 
Via förhandling och slutande av kontrakt... 
44. Ett direktiv om avtal som förhandlats fram på distans, vilket omfattar 
elektroniska transaktioner, samt ett antal övergripande direktiv (om oskäliga 
villkor i konsumentavtal och om vilseledande marknadsföring) och direktiv för 
enskilda områden (om konsumentkredit, paketresor och andelslägenheter med 
timesharing) har antagits. Dessutom är ett förslag om försäljning av 
konsumentvaror och tillhörande garantier på gång. Genom dessa direktiv 
fastslås en miniminivå för konsumentskyddet som också gäller för elektronisk 
handel inom EU. 
45. Ett antal medlemsstaters regler för slutande och genomförande av kontrakt 
lämpar sig inte för elektronisk handel och leder till osäkerheter om giltigheten 
och genomdrivbarheten hos elektroniska kontrakt (till exempel krav på skriftliga 
dokument, handskrivna underskrifter eller bevisregler som inte tar hänsyn till 
elektroniska dokument). Kommissionen kommer att vidta konkreta åtgärder för 
att behandla problemet med att undanröja hinder för det rättsliga erkännandet av 
Konvention om den lagstiftning som ar tillämpbnr på avtalslorbindelser. Rom 1980. EGT L 266,9.10.80, s. 1. 
38 Konvention om befogenheter och genomdrivande av domar i civila och kommersiella frågor. Bryssel 1968. EGT C 97, 
11.4.1983. 
24 
elektroniska kontrakt på den inre marknaden. Vad gäller konsumentskydd inom 
elektronisk handel skall denna fråga dessutom behandlas i meddelandet om 
konsumentaspekterna på informationssamhället. 
46. Regler för bokföring, redovisning och revision måste också anpassas till den 
elektroniska handeln och måste till exempel tillåta elektroniska verifikat utan 
papperskopior samt tillåta elektroniska fakturor. Nationella regler skulle kunna 
utvecklas åt olika håll och hota den inre marknaden. Kommissionen kommer att 
ta initiativ till diskussioner med medlemsstaterna för att förbereda lämpliga 
åtgärder. 
... till elektronisk betalning. 
47. Den elektroniska handeln kommer inte att utvecklas utan stabila, 
användarvänliga, effektiva och trygga elektroniska betalningssystem. 
Kommissionen, EMI och medlemsstaterna överväger för närvarande vilken 
övervakningsram som kan vara lämplig för utgivning av elektroniska pengar. 
Vid slutet av 1997 (dvs. det datum då arbetet skall vara färdigt) ämnar 
kommissionen lägga fram ett förslag till direktiv för utgivning av elektroniska 
pengar, i syfte att säkerställa stabiliteten och betalningsförmågan hos utgivare av 
sådana betalningsmedel. Detta kommer att bidra till att öka konsumenternas 
förtroende. Samtidigt planerar kommissionen att modernisera och uppdatera 
1988 års rekommendation om betalningssystem före mitten av 1997 för att ge 
vägledning för förhållandet mellan utgivare och användare av alla nya former av 
betalningsmedel (till exempel om ansvar, öppenhet och förfaranden för 
gottgörelse). 
48. Kompatibilitet mellan elektroniska betalningssystem, något som ligger i både 
konsumenternas och näringslivets intresse, kommer främst att skötas genom 
överenskommelser mellan aktörer. Sådana överenskommelser måste 
överensstämma med gemenskapens konkurrensregler. Som vägledning kommer 
kommissionen under 1998 att utfärda ett tillkännagivande i vilket tillämpningen 
av konkurrensreglerna klargörs. 
49. Bedräglig användning och förfalskning, ett allvarligt problem för elektroniska 
betalningsmedel, är bara straffbart i en minoritet av medlemsstaterna. 
Finansbranschen och användarna har bett kommissionen att ta initiativ som 
omfattar alla betalningsmedel som inte är kontanter för att förbättra tryggheten i 
de nya betalningssystemen. 
EN LAGSTIFTNINGSMODELL FÖR ATT UTVECKLA LÄMPLIGA ÖVERGRIPANDE 
POLITISKA LÖSNINGAR 
Att trygga datasäkerheten och den personliga integriteten 
39 Kommissionens rekommendation av den 17 november 1988 om betalningssystem, särskilt förhållandet mellan 
kortinnehavaren och kortutställaren. EGT L 317,24.11.1988, s. 55. 
25 
50. Användningen av stark kryptering, som säkerställer att både känsliga 
kommersiella och personliga uppgifter förblir konfidentiella, är en av 
hörnstenarna i den elektroniska handeln. De nationella lagar som styr 
användningen, exporten, importen och tillhandahållandet av krypteringsteknik 
och krypteringsprodukter är mycket skiftande och tillför avsevärda hinder för 
den elektroniska handelns utveckling i Europa. Avlägsnandet av sådana hinder 
vid gränserna är av avgörande betydelse för genomförandet av den inre 
marknaden för den elektroniska handeln. Kommissionen kommer att försöka ta 
fram en politik i syfte att garantera den fria rörligheten för krypteringsteknik och 
krypteringsprodukter samtidigt som den allmänna säkerheten tillgodoses. 
Gemenskapen kommer att arbeta på internationell nivå för att avskaffa 
handelshindren för krypteringsprodukter. OECD:s nyligen antagna riktlinjer 
utgör ett första steg mot internationellt samförstånd på det här området. 
51. En mer konkret fråga är den om digitala signaturer, vilken kommer att bli 
föremål för ett initiativ från kommissionen. Genom detta initiativ är det 
meningen att en gemensam rättslig ram skall säkerställas som skall omfatta det 
rättsliga erkännandet av digitala signaturer på den inre marknaden och 
minimikrav på certifieringsorgan. Världsomfattande överenskommelser om 
digitala signaturer kommer också att krävas. 
52. Bland de förtroendeskapande åtgärderna är det av avgörande betydelse att 
trygga den enskildes och företagens rätt till integritet, samtidigt som hinder för 
tillhandahållande av elektroniska tjänster över gränserna undviks. EU:s 
ramdirektiv om skydd för personliga uppgifter uppfyller dessa två krav. Det 
återstår att se huruvida ytterligare regler kommer att behövas för att hantera 
enskilda frågor som följer av utvecklingen av den elektroniska handeln. I 
synnerhet måste integritetsprinciperna skyddas på områdena elektroniska 
betalningssystem, beskattning samt system för hantering av upphovsrätt. 
Kommissionen kommer att arbeta för ett initiativ från 
Världshandelsorganisationen inriktat på ett multilateralt avtal om 
handelsaspekterna på de globala informationsflödena, samtidigt som rätten till 
privatliv och personuppgifter skyddas. 
Att säkerställa tillräckligt skydd för immaterialrättslig egendom och tjänster 
med villkorad tillgång 
53. Skyddet för upphovsrätt och närstående rättigheter är grundläggande för den 
elektroniska handelns utveckling. Kommissionen kommer att ta ett 
lagstiftningsinitiativ för att hantera vissa aspekter på upphovsrätt och närstående 
rättigheter.40 Det kommer att inriktas på online-kommunikation samt 
reproduktion och distribution av skyddat material. Detta kommer att 
kompletteras av tillräckligt skydd mot kringgående av kopieringshinder och 
elektroniska förvaltningssystem. De två internationella fördrag som antogs i 
december 199641 inom ramen för WIPO {World Intellectual Property 
40 För ytterligare detaljer, se kommissionens meddelande "Uppföljning av grönboken om upphovsrätt och närstående 
rättigheter i informationssamhället", KOM(96)568, slutlig, 20.11.1996. 
41 
WlPO-avtalct om upphovsrätt och WlPO-avtalet om föreställningar och fonogram. 
-26 
Organization, FN:s fackorgan för immaterialrättsliga frågor) är mycket viktiga 
för att uppmuntra och underlätta den internationella elektroniska handeln. 
Gemenskapen bör verka för att de snart skall träda i kraft. Dessutom kommer ett 
framgångsrikt resultat av de pågående WlPO-förhandlingama om rättsligt skydd 
för de avsevärda investeringar som gjorts i databaser att utgöra ännu en 
milstolpe i underlättandet av den elektroniska handeln över hela världen. 
Arbetet inom denna fråga kommer att fortsätta inom ramen för WIPO under det 
andra halvåret av 1997, och kommissionen anser det viktigt att en internationell 
konvention om detta ämne antas inom en snar framtid. 
54. Varumärken är viktiga kommersiella verktyg som kommer att spela en viktig 
roll på den elektroniska marknaden. I ett öppet nät har dock varumärkets ägare 
stora svårigheter med att kontrollera den legitima användningen av sitt 
varumärke. Kommissionen samråder nu med berörda kretsar om denna och 
liknande frågor och kommer att vidta lämpliga åtgärder för att lösa konflikter 
mellan varumärken och tilldelningen av domännamn på Internet. Kommissionen 
kommer att försöka se till att europeiska intressen beaktas i vederbörlig 
utsträckning vid omorganiseringen av domännamnssystemet på Internet (DNS). 
Inom WIPO:s rådgivande grupp för varumärken och domännamn på Internet 
bidrar kommissionen aktivt till att ta fram internationellt godtagbara lösningar, 
såsom online-paneler för skiljedomar, medling och protester. 
55. En säker distribution av tjänster kommer att kräva ett tillräckligt rättsligt skydd 
på hela den inre marknaden för tjänster med villkorad tillgång. Många tjänster 
kommer att använda någon form av kryptering eller något annat system för 
villkorad tillgång för att garantera att de far rimlig ersättning. 
Tjänsteleverantörer måste skyddas mot stöld av deras tjänster med hjälp av 
olagliga dekodrar, smarta kort eller andra piratkopieringsverktyg. 
Kommissionen kommer att föreslå ett direktiv för att upprätta en likvärdig 
skyddsnivå för tjänsteleverantörer i hela Europa. 
Att trygga ett tydligt och neutralt skatteklimat 
56. För att den elektroniska handeln skall kunna utvecklas är det nödvändigt att 
skattesystemen ger rättslig säkerhet (så att skattskyldigheterna är klara, öppna 
och förutsägbara) och neutralitet (så att det inte bli några extra belastningar på 
denna nya verksamhet jämfört med mer traditionell handel). Den potentiella 
hastigheten, omöjligheten att spåra och anonymiteten hos de elektroniska 
transaktionerna kan också leda till nya möjligheter till skattesmitning och 
skatteflykt. Dessa måste hanteras så att statsinkomsterna tryggas och 
snedvridningar av marknaden undviks. 
57. Indirekt beskattning, särskilt moms, är det område där gemenskapens regler är 
som mest harmoniserade. Elektronisk handel med varor och tjänster omfattas 
naturligtvis av moms på samma sätt som mer traditionella former av handel gör 
det. En grundlig analys krävs dock för att utvärdera den elektroniska handelns 
eventuella inverkan på den nuvarande momslagstiftningen (i frågor som 
definitioner, övervakning och kontroll av efterlevnad) och för att bedöma i 
27-
vilken omfattning den befintliga lagstiftningen behöver ändras, samtidigt som 
skatteneutraliteten tryggas. Vid anpassningen bör man undvika att lägga 
orimliga bördor på små företag. Även om förslag har framförts som går ut på att 
det skulle kunna vara lämpligt att överväga alternativa skatter som en 
"bitskatt"42 anser kommissionen inte att detta är lämpligt, eftersom moms redan 
tillämpas på dessa transaktioner. 
58. De territoriella begrepp som utgör grunden för system för direkt beskattning 
("säte/hemvist" och " inkomstkälla") behöver också ställas i relation till den 
kommersiella och tekniska utvecklingen. I likhet med indirekt beskattning är 
målet trefaldigt: att ge rättslig säkerhet, att undvika onödiga inkomstbortfall och 
, att säkerställa neutraliteten. 
59. Kommissionen och medlemsstaterna har nyligen beslutat att påbörja en analys 
av den elektroniska handelns följder för tullar och indirekt beskattning. 
Kommissionen kommer att använda Skattepolitiska gruppen för att undersöka 
dessa frågor på EU-nivå tillsammans med medlemsstaterna. Ytterligare arbete 
på internationell nivå kommer att utföras i OECD:s kommitté för skattefrågor. 
ATT ARBETA FÖR EN ENHETLIG RÄTTSLIG RAM PÅ INTERNATIONELL NIVÅ 
60. För närvarande verkar den elektroniska handelns banbrytare i en splittrad rättslig 
omgivning, trots att ett antal aspekter på den elektroniska handeln redan 
omfattas av internationella överenskommelser som till exempel 
Världshandelsorganisationens överenskommelse om handel med tjänster 
(WTO/GATS) och WIPO. På samma sätt som den inre marknaden löper risk att 
fragmenteras, kan den elektroniska handelns utveckling hämmas om befintlig 
och ny lagstiftning på olika områden (till exempel kryptering, digitala 
signaturer, skydd av uppgifter och integritet, avtalsrätt, och nya elektroniska 
betalningsmedel) leder till handelshinder på världsnivå. Lösningar måste hittas 
för att skapa en enhetlig, internationell rättslig ram för den elektroniska handeln. 
Viktiga steg har redan tagits i ett antal olika internationella forum såsom WIPO, 
Världshandelsorganisationen, OECD, Världstullorganisationen, UNCTAD 
(FN:s konferens om handel och utveckling), UNCITRAL (FN:s kommission för 
internationell handelsrätt), Exportkreditorganisationen samt Europarådet. 
Gemenskapen bör bygga på detta och fortsätta arbeta i lämpliga internationella 
forum och bilateralt med de viktigaste handelspartnerna för att skapa en 
enhetlig, övergripande rättslig ram. 
61. Kommissionen och den tyska regeringen kommer att organisera en 
internationell ministerkonferens om "Globala informationsnät: förverkligande 
av möjligheterna" i Bonn den 6-8 juli 1997, varvid bland annat internationell 
42 
"Preliminär rapport från expertgruppen pä hög nivå för informationssamhällets sociala aspekter". 
http://www. ispo. cec. be/hleg/hleg. html 
28 
politik för den elektroniska handeln kommer att behandlas i syfte att anta en 
ministerresolution. 
KAPITEL 4: ATT FRÄMJA ETT GYNNSAMT AFFÄRSKLIMAT 
Europeiska unionen står inför ytterligare en utmaning, nämligen att nå en vitt spridd 
användning av elektronisk handel bland konsumenter, företag och offentlig 
förvaltning. Konsumenternas och näringslivets medvetenhet och förtroende bör 
förstärkas, och stöd krävs till utvecklingen av lämpliga kunskaper och en utbredd 
kännedom om datanät. I synnerhet små och medelstora företag behöver uppmuntras 
att anamma nya affärsmetoder, tekniska lösningar och innovationer. Den offentliga 
förvaltningen har en viktig roll att spela genom att ställa sig positiv till elektronisk 
handel. 
KONSUMENTER: ATT SKAPA MEDVETENHET OCH FÖRTROENDE 
62. Konsumenterna har mycket att tjäna på elektronisk handel när de köper varor 
och tjänster hemifrån: ett större urval, lättare tillgänglig och mer omfattande 
information före köpet och möjligen också lägre priser. Kommissionen har 
redan i sitt treåriga handlingsprogram för prioriteringar inom 
konsumentpolitiken (1996-1998) påpekat de potentiella fördelar som 
informationssamhället innebär för konsumenterna. 
Kommissionen kommer att utarbeta ett meddelande om konsumentaspekterna 
på informationssamhället där syftet kommer att vara att främja konsumenternas 
tillgång till informationssamhället, inbegripet nya konsumentfärdigheter som 
kommer att nödvändiggöra särskild utbildning. 
63. Konsumenterna måste ha förtroende för själva den elektroniska 
handelsprocessen. Konkret förtroende för den elektroniska handeln, genom 
användandet av säker teknik, måste kompletteras med psykologiskt förtroende. 
Näringslivet, branschorganisationerna och konsumentorganisationerna måste 
samarbeta för att öka detta förtroende genom att till exempel använda 
kvalitetsmärkning, genom att ge ut jämförande rapporter43 eller genom att stödja 
nya tjänster från inarbetade varumärken såsom banker, kreditkortsföretag eller 
44 
nätoperatorer. 
Förtroendet kan också ökas genom att man ökar transaktionernas öppenhet (till 
exempel beträffande leverantörens identitet, ursprung och ansvar), minimerar de 
personuppgifter som krävs av konsumenten och klargör den rättsliga ställningen 
för alla uppgifter som lämnas. Branschen kan också öka förtroendet genom att 
anta och efterleva uppföranderegler. I idealfallet skulle märkningar och 
43 Det europeiska konsumentnätprojektet som nyligen lanserades ar ett exempel på en sådan tjänst. Se 
•//www.ispo.cec.be/ispo/call/quacii.htm på www. 
Branschorganisationer och företagsfrämjande organ av typen "Bette 
kontrollerbara "märkningar" och "ackrediteringar" till nya cyberföretag. http://www.ispo.cec.be/ispo/call/quacii.htm på www. 
Branschorganisationer och företagsfrämjande organ av typen "Better Business Bureaus" utfärdar redan nu elektroniskt 
-29 
uppföranderegler behöva tillämpas på europeisk eller internationell nivå för att 
vinna ett massivt erkännande bland konsumenterna och företagen och undvika 
att nya handelshinder uppstår. Kommissionen uppmuntrar inrättandet av brett 
erkända kvalitetsmärkningar och uppföranderegler i syfte att öka förtroendet för 
den elektroniska handeln. 
64. För konsumentemas del bör användningen av euron och av den elektroniska 
handeln förenkla och förbilliga transaktionerna. Kommissionen kommer därför i 
framtiden att uppmuntra pilotverksamhet inom kvalitetsmärkning av elektronisk 
betalning. Detta kan garantera att den elektroniska betalningstjänsten uppfyller 
en serie lägsta kvalitetskrav (till exempel visning av dubbla priser samt 
automatisk växling mellan euro och nationella valutor utan extra avgift). 
Finansbranschen, konsumentrepresentanterna och myndigheterna skulle 
tillsammans kunna ta fram dessa kriterier. Kvalitetsmärkning skulle också 
kunna tillämpas på kontantkort och andra befintliga betalningsmedel, såsom 
betal- och kreditkort. 
NÄRINGSLIV: ATT SKAPA MEDVETENHET OCH FRÄMJA DE BÄSTA METODERNA 
65. Småföretagen måste inse de potentiella fördelama med den elektroniska handeln 
i form av besparingar, nya marknader och möjligheter för nya varor och tjänster. 
Åtgärderna för att öka medvetenheten kommer att bygga på de kunskaper som 
vunnits genom kommissionens pilotprogram Commerce 2000, genom samrådet 
i samband med grönboken om handel och inom G7, och ta hänsyn till de små 
och medelstora företagens begränsade resurser för personalutbildning. 
Åtgärderna kommer att inriktas på att uppmuntra branschorganisationer att 
publicera fallstudier, sprida utbildningsmaterial och använda elektronisk handel 
själva. Detta kan inbegripa handelskammare, industrigrupperingar på lokal, 
nationell och europeisk nivå, föreningar för teknikfrämjande, grupper av små 
och medelstora företag samt partnerskapsprogram (exempelvis Europartnerskap 
och Interprise). 
Nätverket av Euro-Info-Centrer kommer att ta särskilda initiativ inom ramen för 
det fleråriga programmet för små och medelstora företag för att öka 
företagens, i synnerhet de små och medelstora, erfarenheter av elektronisk 
handelsteknik. När samrådet om grönboken om handel och distribution46 
avslutats kommer ett handlingsprogram att tas fram vid slutet av 1997, med 
bland annat åtgärder inom elektronisk handel för detaljhandeln och 
distributionssektorn för att svara mot användarnas behov. Åtgärder för att öka 
medvetenheten kommer också att bedrivas genom G7-projektet "Global 
marknad för små och medelstora företag" som bland annat bygger på den första 
årliga konferensen i detta ämne i april 1997, vid vilken många frågor som direkt 
rör små och medelstora företag och beslutsfattare inom den globala elektroniska 
KOM(96)98, slutlig 
K0M(96)5, slutlig. 
30 
handeln dryftades. Användningen och utvecklingen av standarder för att 
underlätta internationell entreprenad kommer också att främjas. 
66. Pilotprojekt för att ta fram de bästa metoderna spelar en viktig roll för att öka 
medvetenheten. Pilotprojekt kan utformas för att till exempel testa 
affärsinnovationer och undersöka hur väl de passar ihop med den befintliga lag-
och skattemiljön. De kan också bidra till analysen av strukturella förändringar 
inom och tvärs över sektorer och av följderna för sysselsättningen. Små och 
medelstora företag saknar ofta resurser för att utprova nya tillämpningar själva. 
Inom pilotprojekt utvecklas vanligen affärsmodeller som tar full hänsyn till 
Europas flerspråkiga och mångkulturella karaktär och vad de europeiska 
konsumenterna och företagen föredrar. 
Kommissionen kommer att öka stödet till pilotprojekt för att ta fram de bästa 
metoderna och kommer att genomföra åtgärder i stor skala för att höja 
medvetenheten och för att få företagen att börja använda affarsinnovationer 
inom ett brett spektrum av marknadssektorer, till exempel detaljhandeln, 
livsmedelsindustrin och jordbruket, den elektromekaniska industrin, 
skobranschen, textilindustrin, förlagsbranschen samt turistnäringen. Lämpliga 
program för dessa åtgärder såsom FoU-programmen för informationsteknik 
samt strukturfonderna kommer att utnyttjas fullt ut. Där så är lämpligt kommer 
europeiska samordningsstrukturer att inrättas. Kommissionen uppmuntrar 
initiativ från den privata sektorn för att stimulera just-in-time-marknader mellan 
företag för bokföring, fakturering och betalningsflöden för att underlätta 
införandet av programvara för integrerade finanstjänster och för att minska 
betalningstiderna vid affärstransaktioner över gränserna.47 
OFFENTLIG FÖRVALTNING: ATT FRÄMJA EN MER FRAMÅTSYFTANDE AKTIV 
OFFENTLIG SEKTOR 
67. Den offentliga sektorn har en viktig roll att spela för främjandet av den 
elektroniska handeln. Administrativa formaliteter och krav, samt de tjänster som 
tillhandahålls av den offentliga sektorn, är en del av företagens vardag. 70 % av 
de data som hanteras av den offentliga förvaltningen kommer från näringslivet. 
Områden där elektroniskt stöd kan användas inbegriper tullar och skatter, 
socialförsäkring, arbetsförmedling, offentlig registrering och offentlig 
upphandling. Organisatoriska (och möjligen rättsliga) förändringar kan komma 
att krävas för att effektivt föra in den elektroniska handeln i förhållandet mellan 
näringslivet och den offentliga förvaltningen. 
Kommissionen kommer att lansera initiativ inom benchmarking 
(undersökningar och pilotprojekt) för att lära av den offentliga förvaltningens 
praktiska erfarenheter och för att fastställa särskilda europeiska behov, 
inbegripet krav på driftskompatibilitet på europeisk nivå. 
47 Besparingarna som blir följden av att införa integrerad just in r/me-finansstyrning uppskattas till 2-3 % av ett företags 
omsättning. Det bör också vara möjligt att minska tiderna för gränsöverskridande betalningar avsevärt jämfört med det 
nuvarande genomsnittet på tvä veckor. 
31 
68. Inom det innevarande ID A-programmet håller transeuropeiska nätverk för 
offentliga förvaltningar på att införas. Kommersiellt tillgängliga lösningar 
kommer att ingå samtidigt som frågor rörande driftskompatibilitet måste 
beaktas, både av den offentliga förvaltningen och av den privata sektorn. 
Kommissionen kommer att ge ut riktlinjer för att fastställa projekt av 
gemensamt intresse och vidta åtgärder för att garantera driftskompatibiliteten 
mellan näten. 
69. Medlemsstaterna bör bekräfta sitt förtroende för elektronisk handel genom att 
använda den själva på olika nivåer inom förvaltningen. Detta skulle verka som 
en katalysator för marknaden som helhet. Den mest föredömliga åtgärden skulle 
vara att förvaltningarna använde elektronisk handel vid sin egen upphandling. 
Offentlig upphandling är en stor del av ekonomin (cirka 12% av EU:s BNP). 
Förvaltningarna kan inte bara göra avsevärda besparingar för sina 
skattebetalares räkning; handling skulle också säga mycket mer än ord.48 
Kommissionen kommer senare i år att lägga fram ett strategidokument 
tillsammans med ett handlingsprogram för att stimulera den elektroniska 
handelns utveckling. I dessa kommer erfarenheterna från SIMAP-projektet 
{système d'information sur les marchés publics, system för information om 
offentlig upphandling), resultaten från liknande projekt som finansierats genom 
forsknings- och utvecklingsprogrammen samt reaktionerna på grönboken om 
offentlig upphandling att samlas. I dokumentet kommer alla åtgärder att anges 
som krävs för att säkerställa att den elektroniska handeln förbättrar öppenheten, 
säkerställer likabehandlingen och inte medför nya hinder för öppenheten på 
marknaderna för offentlig upphandling. Kommissionen kommer att undersöka i 
vilken utsträckning de befintliga direktiven om offentlig upphandling behöver 
revideras för att underlätta användningen av elektronisk handel och förenkla 
eller minska alla administrativa krav eller förfaranden som är onödiga i den nya 
elektroniska omgivningen. 
70. Kommissionen kommer att öka sina ansträngningar att bli en betydande 
användare av elektronisk handel. Kommissionen har redan banat väg för 
elektroniska förslagsomgångar i FoU-programmen Acts och Esprit, och använt 
ett Internetforum för att uppmuntra interaktiva svar och kommentarer till 
grönboken om offentlig upphandling. Kommissionen kommer att använda 
virtuella diskussioner i större utsträckning för att stimulera allmänhetens debatt 
om gemenskapens politik. Förbindelserna med dess institutioner och 
medlemsstaternas förvaltningar samt med allmänheten kommer också att 
utvecklas vidare. Kommissionen kommer att lägga fram ett handlingsprogram 
för sin användning av elektronisk handel före slutet av 1997. 
48 Svenska kommunförbundet uppskattar att 3% av budgeten för upphandling kan sparas genom att använda elektronisk 
lel. 
En lyckad offentlij 
regeringskonferensen. handel. 
49 
En lyckad offentlig diskussion via Internet hölls nyligen med kommissionledamoten Marcelino Oreja under 
-32 
ATT STÄLLA DEN ELEKTRONISKA HANDELN I MÄNNISKANS TJÄNST 
71. Elektronisk handel är informationssamhället i praktiken. Som Forum för 
informationssamhället påpekat i sin första årliga rapport50 är dock varken vårt 
folk, våra institutioner eller flertalet av våra företag riktigt förberedda på den 
nya tekniken. Forumet betonade behovet av bättre utbildning i bruket av den nya 
tekniken, jämsides med andra nyckelfrågor såsom åtgärder för att öka 
medvetenheten och att regeringar och myndigheter är redo att ta sitt ansvar. Den 
elektroniska handeln kräver att folk behärskar den nya datatekniken. 
Konsumenterna måste bli bekanta med informationsteknik för att kommunicera 
och beställa varor och tjänster elektroniskt. Grunderna för sådana färdigheter 
måste läggas redan i grundskolan och gymnasiet. Anställda och chefer, i 
synnerhet i små och medelstora företag, måste vänja sig vid att göra affärer 
internationellt snarare än på en nationell eller regional marknad, och de kommer 
att behöva fortbildning för detta. Som forumet klart uttalade kommer 
informationssamhället att bli ett samhälle med livslångt lärande. 
Kommissionen kommer att komplettera politiken på regional och nationell nivå 
för att öka kunskaperna. Vad gäller konsumenterna kommer det ovannämnda 
meddelandet om konsumentaspekterna på informationssamhället att behandla 
detta. För de anställdas kunnande planeras yrkesutbildning och fortbildning för 
att underlätta anpassningen till de branschemas förändringar, till exempel inom 
programmen Socrates och Leonardo och inom handlingsprogrammet 
"Utbildning i informationssamhället" med sikte på utbildning för 
kunskapssamhället, samt inom programmet Adapt-Bis och verksamheten inom 
Europeiska socialfondens mål 4. Dessutom kommer ett Euromanagement-
program att startas för att främja en större förståelse för den elektroniska 
handeln hos ledningen för små och medelstöra foretag. 
72. Slutligen har både Forumet för informationssamhället och expertgmppen på hög 
nivå för sociala aspekter på informationssamhället betonat behovet av ett 
allmänt och utbrett deltagande i det framväxande informationssamhället, för att 
undvika risken att man skapar klasser av människor som inte har och inte vill ha 
information. Även om kommissionen anser att den elektroniska handeln 
kommer att få djupgående följder för företagen, institutionerna och för våra liv 
som konsumenter och arbetstagare är det inte uppenbart exakt hur den 
elektroniska handeln kommer att utvecklas och bör utvecklas i Europa. En bred 
och fortlöpande samhällsdialog om dessa frågor är nödvändig för att undanröja 
hindren och dra nytta av fördelama. I det här sammanhanget välkomnar 
kommissionen särskilt samarbete på europeisk nivå mellan näringslivet och 
konsumentgrupperna och deras medlemmar för att stimulera den nödvändiga 
dialogen mellan den offentliga och den privata sektorn och för att stödja 
genomförandet av åtgärderna i det här initiativet. Som ett led i det här initiativet 
kommer kommissionen att aktivt stimulera den offentliga debatten om 
elektronisk handel i Europa. 
50 Första årliga rapporten till Europeiska kommissionen från Forum för informationssamhället, "Nät för människor och deras 
samhällen", juni 1996. 
33 
SLUTSATSER 
1. I detta meddelande framläggs det europeiska initiativet inom elektronisk handel 
som en serie av åtgärdsinriktade förslag för att utveckla den elektroniska 
handeln i Europa. Dessa förslag gäller tillgången till världsmarknaden, rättsliga 
frågor samt främjandet av ett gynnsamt affärsklimat. En del av dem har redan 
tagits med i en uppdatering av det löpande handlingsprogrammet för 
informationssamhället, medan andra är nya och nödvändiggör en uppdatering av 
handlingsprogrammet. Genomförandet kommer att leda till ett nära samarbete 
med de berörda branscherna och inbegripa alla berörda politikområden. 
Samstämmighet mellan tekniska, rättsliga och stödjande åtgärder är ett 
nödvändigt led i det tillvägagångssätt som förordas i detta initiativ. Med detta 
initiativ uppmanar också kommissionen alla berörda parter att engagera sig i en 
offentlig dialog om utvecklingen och användningen av den elektroniska handeln 
i Europa. 
2. För att genomföra detta europeiska initiativ inom elektronisk handel planerar 
kommissionen att vidta följande centrala åtgärder, som bör vara färdiga år 2000 
med en översyn halvvägs under perioden (nya åtgärder som ännu inte ingår i det 
innevarande handlingsprogrammet för informationssamhället markeras med en 
asterisk): 
34 
ATT TRYGGA TILLGÅNGEN TILL VÄRLDSMARKNADEN: INFRASTRUKTUR, TEKNIK 
OCH TJÄNSTER 
• Säkerställa fullt genomförande av paketet för teleliberalisering i senast 1.1.98 
medlemsstaterna 
• Eftersträva att alla parter i Världshandelsorganisationens avtal om senast 1.1.98 
grundläggande telekommunikation genomför detta fullt ut 
• Genomfora ITA- och MRA-överenskommelserna för avlägsnande pågående* 
av tariffära respektive icke-tariffära hinder för IT-produkter 
• Främja aktivt deltagande från Europas näringsliv och myndigheter i 1997* 
utvecklingen av Internet och tillhandahållandet av bredbandig 
infrastruktur genom FoU- och TEN-Telekom-programmen. 
• Genomföra en temauppdelad anbudsomgång inom elektronisk 15 mars 97-
handel i FoU-programmet Esprit; ytterligare fokusering av lämpliga slutet 98* 
FoU-program 
• Lansera femte ramprogrammet med elektronisk handel som en pågående 
prioritet för den tekniska utvecklingen och tillämpningen 
• Anta meddelandet om ett europeiskt standardiseringsinitiativ för juli 97 
elektronisk handel (med handlingsprogram) 
• Starta en särskild åtgärd för standardiseringsprojekt inom juni 97* 
elektronisk handel 
• Organisera en global standardiseringskonferens i Bryssel, 1-3 oktober 97 
oktober 97 
• Starta särskilda åtgärder för internationellt samarbete i Central- och 97* 
Östeuropa, Medelhavsområdet samt G7:s globala marknad för små 
och medelstora företag inom EU:s FoU-program 
ATT SKAPA EN GYNNSAM RÄTTSLIGT MILJÖ 
• Peka ut hinder och rättsliga osäkerheter på den inre marknaden som pågående 
påverkar den elektroniska handeln 
• Starta rättsliga initiativ på områdena elektroniska betalningar*, slutet 1997* 
avtal framförhandlade på distans för finanstjänster*, upphovsrätt och 
närstående rättigheter, rättsligt skydd för tjänster med villkorad 
tillgång samt digitala signaturer 
• Bedöma behovet av ytterligare initiativ som omfattar övergripande pågående* 
frågor på den inre marknaden, reglerade yrken, affärskommunikation, 
avtalsrätt, bokföring, bedrägligt användande av elektroniska 
betalningar, datasäkerhet, dataskydd, immaterialrätt, direkt och 
indirekt beskattning samt offentlig upphandling 
• Bygga ut den internationella dialogen i lämpliga multilaterala och pågående 
bilaterala forum för att skapa en tillräcklig världsomspännande 
rättslig ram för den elektroniska handeln, särskilt inom datasäkerhet, 
dataskydd, immaterialrätt samt beskattning 
• I samarbete med den tyska regeringen organisera en juli 97* 
ministerkonferens om globala informationsnät i Bonn, 6-8 juli 97 
35 
ATT FRÄMJA ETT GYNNSAMT AFFÄRSKLIMAT 
• Anta meddelandet om konsumentaspekter på juni 97 
informationssamhället, inbegripet främjande av konsumentemas 
tillgång till den elektroniska handeln 
• Främja åtgärder för att öka medvetenheten och verksamhet för att ta september 97 
fram de bästa metoderna, genom att genomföra ett särskilt initiativ 
från Euro-Info-Centrer, starta ett Euromanagement-program och 
inrätta en europeisk samordningsstruktur för främjande av den 
elektroniska handeln inom turistbranschen samt främja euron för små 
och medelstora företag 
• Öka stödet till och starta nya pilotprojekt för att ta fram de bästa september 97* 
metoderna, storskaliga åtgärder för att öka medvetenheten, åtgärder 
för tillämpning genom IKT FoU, program för innovation och 
standardisering samt strukturfonder 
• Lägga fram ett handlingsprogram för att stimulera utvecklingen av slutet av 97* 
elektronisk upphandling 
• Lägga fram riktlinjer och åtgärder i IDA för september 97* 
driftskompatibilitetsfrågor som rör offentlig förvaltning 
• Lägga fram ett handlingsprogram för kommissionen som ledande slutet 97* 
användare av elektronisk handel 
• Utbildningsinitiativ för elektronisk handel inom program som 1997 
Leonardo och Socrates 
• Stimulera den offentliga dialogen om den elektroniska handeln i april 1997* 
Europa, inbegripet inrättandet av en särskild webbplats 
III. Kommissionen uppmanar Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och 
sociala kommittén samt Regionkommittén att diskutera dessa frågor och ge 
sitt politiska stöd till detta europeiska initiativ inom elektronisk handel. 
Dokument finns tillgängligt på följande Internet-adress: 
http://www.ispo.cec.be/Ecommerce 
36 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 157 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 15 16 
Katalognummer : CB-CO-97-155-SV-C 
ISBN 92-78-18688-0 
Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg