1.Inledning

Tre av fyra EU-medborgare ser klimatförändringar som ett mycket allvarligt problem. Vi har redan sett förändringar i klimatet med långtgående inverkan på ekosystem, ekonomiska sektorer och människors hälsa och välmående i Europa. De sammanlagda rapporterade ekonomiska förlusterna på grund av extrema väder- och klimatrelaterade händelser i Europa under perioden 1980–2016 uppgick till över 436 miljarder euro och fördelades på EU:s medlemsstater på följande sätt :

Enbart klimatförändringar skulle kunna tiofaldiga de årliga skadorna på EU:s kritiska infrastruktur fram till slutet av detta århundrade i ett scenario med oförändrade förhållanden (från nuvarande 3,4 miljarder euro till 34 miljarder euro) . De största förlusterna skulle uppstå i industri-, transport- och energisektorerna.

Förväntad årlig skada på kritisk infrastruktur i europeiska regioner p.g.a. klimatförändringar i slutet av århundradet (miljoner euro)

Ur dessa kartor som visar skador på kritisk infrastruktur kan ett mönster utläsas: i allmänhet kommer klimateffekterna att fördelas olika över Europa, både i fråga om när och var de inträffar. Till exempel kan följande inträffa :

·Medelhavsområdet kommer att påverkas mer av effekterna av värmerelaterade dödsfall, vattenbrist, habitatförlust, efterfrågan på energi för nedkylning och skogsbränder.

·I ett scenario med höga utsläpp (med en global temperaturökning på 3,2–5,4 °C under perioden 2081–2100) skulle kustregionerna kunna lida ekonomiska förluster på omkring 39 miljarder euro per år 2050 och upp till 960 miljarder euro per år vid århundradets slut .

·Det finns preliminära bevis för att ekosystemen i alpina tundraregioner i Europa kommer att minska betydligt, även om den globala uppvärmningen hålls under Parisavtalets gräns på 2 ºC. Utöver deras viktiga roll för vattenreglering och dricksvatten vidhåller alpina tundraekosystem turism och samhällen på landsbygden och är hem till endemiska arter som bara finns i Europa.

Sommarens bränder i Sverige visar att inget europeiskt land går säkert från klimatförändringarnas konsekvenser, oavsett vad modellerna och prognoserna säger.

Allt mer tyder på att Europa också är sårbart för klimateffekter som inträffar utanför unionens gränser genom exempelvis handel, internationella finansiella flöden, migration och säkerhet. Klimatriskerna är gränsöverskridande på grund av de oerhört många och komplexa globala kopplingarna mellan människor, ekosystem och ekonomier. Att betrakta anpassning som en global allmännytta för att hantera gränsöverskridande risker kan vara ett sätt att stärka det internationella samarbetet för ökad motståndskraft . Genom att hjälpa andra att anpassa sig hjälper givarländerna också sig själva.

Kommissionen har samlat in vissa preliminära bevis på hur klimateffekter i andra delar av världen skulle kunna påverka EU genom internationell handel (import och export). Kartan nedan visar en uppskattning av årliga BNP-förluster för EU (i miljarder euro) på grund av klimateffekter i övriga världen som kan påverka den internationella handeln. Siffrorna för de olika regionerna visar förlusterna vid ett scenario med stora utsläpp (i rött) och med en global temperaturökning på 2 ºC (i blått) i slutet av århundradet. Uppskattningen omfattar endast fyra områden: arbetsproduktivitet, jordbruk, energi och flodöversvämningar.

0,1 md 0,3 md 1,0 md 3,0 md 5,0 md

Årliga BNP-förluster i EU (miljarder euro) p.g.a. klimateffekter i övriga världen som påverkar internationell handel (import och export)

2 °C Stora utsläpp

Hur stora dessa gränsöverskridande handelseffekter faktiskt blir beror på följande två faktorer:

1.Hur allvarliga klimateffekterna blir i övriga regioner i världen.

2.Handelsvolymen mellan dessa regioner och EU .

Av kartan framgår att EU skulle påverkas mest av effekter i Nord- och Sydamerika och södra Asien. Bland de fyra områden som ingår i uppskattningen är det jordbruket som har störst gränsöverskridande effekter, följt av arbetsproduktivitet. Om klimatförändringar till exempel minskar avkastningen hos en av EU:s handelspartner på jordbruksområdet kommer den partnerns BNP att minska, vilket (bland annat) innebär att denna kommer att importera färre produkter från (bland annat) EU. Då minskar även EU:s BNP . Inverkan skulle emellertid också kunna komma från störningar i leveranskedjor för EU-importer, från skadlig inverkan på andra områden och från ytterligare strukturella förändringar som inte ingår i denna forskning.