Förslag RÅDETS FÖRORDNING om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Protokollet till fiskeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea löpte ut den 31 december 2001. Protokollet har förlängts två gånger, från den 1 januari till den 31 december 2002 och från den 1 januari till den 31 december 2003, i väntan på att förhandlingarna om förnyelse av avtalet skall slutföras.

För att säkerställa kontinuiteten i gemenskapsflottans fiskeverksamhet i Republiken Guineas vatten har kommissionen förhandlat fram ett nytt fiskeprotokoll med Guinea som skall ersätta det nuvarande och träda i kraft den 1 januari 2004. Förhandlingarna grundade sig på resultaten av en direktutvärdering av Guineas fiskbestånd, utförd genom tråldrag i forskningssyfte i oktober 2002 samt på utvärderingen av det nuvarande protokollet och en konsekvensbedömning av det framtida protokollet.

Förhandlingarna avslutades med att ett nytt protokoll paraferades den 27 juni 2003 i Bryssel.

Det nya protokollet omfattar perioden 1 januari 2004-31 december 2008. Det ger fiskemöjligheter för 2 500 BRT per månad som årsgenomsnitt för fisktrålare och bläckfisktrålare, för 1 500 BRT per månad som årsgenomsnitt för räktrålare, för 34 notfartyg för tonfisk försedda med frysanläggning, för 14 spöfiskefartyg för tonfisk och för nio ytlångrevsfartyg.

Fiskemöjligheterna för fisktrålare och bläckfisktrålare kan ökas 2005 och 2006 upp till högst 3 500 BRT om följande tre villkor är uppfyllda:

- Tillgängliga vetenskapliga uppgifter visar att beståndens status är god.

- Kvoter som fastställts utanför avtalet minskas i motsvarande mån.

- Graden av utnyttjande av fiskemöjligheterna är tillfredsställande.

Den ekonomiska ersättningen är 3 400 000 euro, varav 2 000 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 400 000 euro för åtgärder som syftar till att nå mål som rör hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser. Dessa belopp kan för 2005 höjas till högst 3 825 000 euro och för 2006 till högst 4 250 000 euro proportionellt mot de ovan nämnda ökade fiskemöjligheterna.

Utöver den ekonomiska ersättningen kommer två utbetalningar om 500 000 euro och 300 000 euro att ske under protokollets två första år, för inköp av minst två övervakningsfartyg som skall användas för att bekämpa illegalt fiske.

Detta nya protokoll utgör en del av de båda parternas strävan att stärka sina fiskeförbindelser och främja utvecklingen av ett ansvarsfullt och hållbart fiske i Guinea som bland annat grundar sig på ett effektivt och avskräckande övervakningssystem och en kraftfull politik för fiskeriforskning.

I protokollet betonas bland annat behovet av att bevara fiskeresurserna och att prioritera det traditionella icke-industriella fisket. Ett annat syfte är att bidra till en tryggad livsmedelsförsörjning genom att avsevärt minska den del av fångsten som kastas överbord och genom att införa ett uppsamlingssystem så att fartyg från gemenskapen kan landa fångster i Guinea. Protokollet innebär en satsning på fiskeavtalet som en ram för utvecklingen av fisket i Guinea.

Det nya protokollet gör det möjligt att främja partnerskap mellan aktörer från gemenskapen och från Guinea för att få ett gemensamt och ansvarsfullt utnyttjande av Guineas fiskeresurser.

Fartygsägare från gemenskapen kan alltså fortsätta med sitt fiske (bland annat av räkor, bottenlevande fisk, bläckfisk och tonfisk) inom Guineas exklusiva ekonomiska zon.

Dessutom har en exklusivitetsklausul (gemenskapsfartyg får fiska i Guinea endast i enlighet med avtalet) och en social klausul införts i protokollet.

Allmänt sett kommer gemenskapen att eftersträva en ansvarsfull roll genom att hjälpa Guinea att bevara sina fiskeresurser och utveckla sin kapacitet för industriellt fiske med tillhörande verksamhet.

Kommissionen föreslår i samband med detta att rådet genom en förordning antar ingåendet av det nya protokollet.

Ett förslag till rådets beslut om provisorisk tillämpning av det nya protokollet i väntan på att det slutgiltigt skall träda i kraft behandlas i ett separat förfarande.

2003/0290 (CNS)

Förslag RÅDETS FÖRORDNING om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med artikel 300.2 och 300.3 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1], och

[1] EUT C

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [2], och

[2] EUT C

av följande skäl:

(1) I enlighet med artikel 15 andra stycket i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Guineas kust [3] har de båda parterna fört förhandlingar för att fastställa vilka ändringar eller tillägg som skall göras i avtalet när giltighetstiden löper ut för det protokoll som är fogat till avtalet.

[3] EGT L 111, 27.4.1983, s. 1.

(2) Som ett resultat av dessa förhandlingar paraferades den 27 juni 2003 ett nytt protokoll om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det ovannämnda avtalet.

(3) Det ligger i gemenskapens intresse att godkänna detta protokoll.

(4) Det bör fastställas en nyckel för fördelning av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna på grundval av den traditionella fördelningen inom ramen för fiskeavtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Protokollets text bifogas denna förordning.

Artikel 2

1.- De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet skall fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt:

>Plats för tabell>

2.- De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet för fångst av fisk och bläckfisk under 2004 skall fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt:

>Plats för tabell>

Om fiskemöjligheterna från och med 2005 ökas i jämförelse med 2004, i enlighet med artikel 1 i protokollet, skall dessa ökningar fördelas proportionellt mot de ovan angivna fiskemöjligheterna för 2004.

3.- Om licensansökningarna från dessa medlemsstater inte uttömmer de fiskemöjligheter som fastställs genom protokollet, får kommissionen beakta licensansökningar som inkommer från övriga medlemsstater.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

PROTOKOLL

om fastställande för perioden 1 januari 2004-31 december 2008 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust

Artikel 1

Från och med den 1 januari 2004 och under en period på fem år skall de fiskemöjligheter som medges i enlighet med artikel 2 i avtalet vara följande:

1) Fisktrålare och bläckfisktrålare:

- 2 500 bruttoregisterton (BRT) per månad som ett årsgenomsnitt 2004.

- 3 000 bruttoregisterton (BRT) per månad som ett årsgenomsnitt 2005.

- 3 500 bruttoregisterton (BRT) per månad som ett årsgenomsnitt 2006.

- 3 500 bruttoregisterton (BRT) per månad som ett årsgenomsnitt 2007.

- 3 500 bruttoregisterton (BRT) per månad som ett årsgenomsnitt 2008.

De ökade fiskemöjligheterna från och med 2005 för fisktrålare och bläckfisktrålare omfattas av följande villkor:

- Tillgängliga vetenskapliga uppgifter visar att beståndens status är god.

- Kvoter som fastställts utanför avtalet minskas i motsvarande mån.

- Graden av utnyttjande av fiskemöjligheterna är tillfredsställande.

2) Räktrålare: 1 500 bruttoregisterton (BRT) per månad som ett årsgenomsnitt.

3) Notfartyg för tonfisk, med frysanläggning: 34 fartyg.

4) Spöfiskefartyg för tonfisk: 14 fartyg.

5) Ytlångrevsfartyg: 9 fartyg.

Om så behövs och i den mån resurserna tillåter detta skall den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 undersöka möjligheten att bevilja ytterligare fiskemöjligheter, införa nya fiskekategorier och fastställa de tekniska och ekonomiska villkoren för gemenskapsfartygens utnyttjande av resurserna.

Artikel 2

1) Den ekonomiska ersättning som avses i artikel 8 i avtalet, för de fiskemöjligheter som anges i artikel 1, skall vara följande:

3 400 000 euro för 2004 (varav 2 000 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 400 000 euro för de åtgärder som avses i artikel 3 i detta protokoll).

3 825 000 euro för 2005 (varav 2 200 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 625 000 euro för de åtgärder som avses i artikel 3 i detta protokoll).

4 250 000 euro för 2006 (varav 2 300 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 950 000 euro för de åtgärder som avses i artikel 3 i detta protokoll).

4 250 000 euro för 2007 (varav 2 300 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 950 000 euro för de åtgärder som avses i artikel 3 i detta protokoll).

4 250 000 euro för 2008 (varav 2 300 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 950 000 euro för de åtgärder som avses i artikel 3 i detta protokoll).

Den ekonomiska kompensationen skall utbetalas senast den 30 september det första året (2004) och den 1 februari varje år de följande åren (2005, 2006, 2007 och 2008).

Om de ökade fiskemöjligheter som anges i artikel 1.1 inte beviljas skall den ekonomiska ersättning som Europeiska gemenskapen betalar till Republiken Guinea anpassas proportionellt mot det värde som anges ovan.

2) Republiken Guineas regering skall ensam ha behörighet att besluta om hur den ekonomiska kompensationen skall användas.

3) Kompensationen skall betalas in till förmån för statskassan på ett konto som anvisas av Republiken Guineas regering.

Artikel 3

De båda parterna skall komma överens om de mål som skall uppnås när det gäller hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser. Den del av den totala ekonomiska ersättningen som anges i artikel 2.1 skall användas för att finansiera åtgärder som syftar till att nå dessa mål, i enlighet med regeringens sektoriella program och enligt följande fördelning:

>Plats för tabell>

De båda parterna förbinder sig att fastställa de indikatorer som skall användas för att bedöma i vilken grad de ovannämnda målen har uppnåtts.

Åtgärderna tillsammans med de årliga belopp som fördelas på dem skall fastställas av fiskeriministeriet som meddelar kommissionen detta.

Dessa årsbelopp skall vara berörda organ tillhanda senast den 30 september 2004 för det första året och senast den 2 maj för de följande åren och betalas, på grundval av hur de är planerade att användas, till de bankkonton som fiskeriministeriet har anvisat. Fiskeriministeriet skall meddela vilka bankkonton som skall användas för dessa betalningar.

Fiskeriministeriet skall senast tre månader efter årsdagen för protokollets ikraftträdande till Europeiska kommissionens delegation överlämna en utförlig rapport för det första året och för de följande åren där det anges i vilken grad de ovannämnda målen har uppnåtts på grundval av de använda indikatorerna. Europeiska kommissionen förbehåller sig rätten att från fiskeriministeriet begära alla typer av kompletterande uppgifter om resultaten samt att ytterligare granska de berörda betalningarna för att se till att åtgärderna verkligen har genomförts.

Artikel 4

Republiken Guinea förbinder sig att utveckla sin politik för fiskerikontroll. I detta syfte skall gemenskapen ge ett ekonomiskt bidrag för att stärka fiskerikontrollen i Republiken Guinea genom att anslå 500 000 euro 2004 och 300 000 euro 2005 för inköp av minst två övervakningsfartyg. Republiken Guineas regering skall upphandla dessa fartyg i enlighet med det förfarande som gäller inom Guineas förvaltning och skall rådgöra med Europeiska kommissionen under hela urvalsprocessen och innan utrustningen köps in.

Artikel 5

Om gemenskapen inte gör de betalningar som anges i artiklarna 2 och 3 kan tillämpningen av detta protokoll upphävas tills vidare.

Artikel 6

Om allvarliga omständigheter, med undantag för naturfenomen, hindrar utövandet av fiskeverksamhet i Republiken Guineas exklusiva ekonomiska zon får Europeiska gemenskapen efter överläggningar mellan de båda parterna ställa in betalningen av den ekonomiska ersättningen för den period då fisket hindrats.

Betalningen av den ekonomiska ersättningen skall återupptas så snart förhållandena på nytt är normala och efter samråd mellan de båda parterna som bekräftar att situationen gör det möjligt att återuppta fiskeverksamheten.

Artikel 7

De båda parterna förbinder sig att främja bildandet av tillfälliga samriskföretag mellan aktörer från gemenskapen och från Guinea för gemensamt utnyttjande av fiskeresurserna i Republiken Guineas exklusiva ekonomiska zon.

Fartygsägare från gemenskapen som är partner i sådana tillfälliga samriskföretag skall prioriteras vid beviljande av fiskelicenser och skall få ett incitament i form av sänkt avgift. Republiken Guineas regering förbinder sig att bevilja de lättnader som anges i investeringsreglerna.

Dessutom skall dessa fartygsägare se till att all fångad fisk som inte är avsedd för den europeiska marknaden landas i Guinea.

Artikel 8

Bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Republiken Guineas kust skall upphöra att gälla och ersättas med bilagan till detta protokoll.

Artikel 9

Detta protokoll träder i kraft samma dag som det undertecknas.

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2004.

BILAGA Villkor för gemenskapsfartygens fiske i Republiken Guineas fiskezon

1. Formaliteter vid ansökan om och utfärdande av licenser

Gemenskapens behöriga myndigheter skall via Europeiska kommissionens delegation i Republiken Guinea lämna in en ansökan till Republiken Guineas fiskeriministerium för varje fartyg som önskar bedriva fiske i enlighet med avtalet, minst 30 dagar före den tidpunkt då giltighetstiden för den begärda fiskeperioden börjar.

Ansökningarna skall göras på det särskilda formulär som tillhandahålls av Republiken Guineas fiskeriministerium enligt den bifogade förlagan (tillägg 1).

Till varje licensansökan skall bifogas ett kvitto på att avgiften för licensens giltighetstid har betalats samt en kopia av mätbrevet. Betalningen skall göras till det konto som öppnats i Republiken Guineas statskassa.

Varje fartyg skall företrädas av en skeppsklarerare av guineansk nationalitet, som är etablerad i Republiken Guinea. Skeppsklarerarens namn och adress skall anges i licensansökan.

Avgifterna skall inkludera alla nationella och lokala avgifter med undantag för hamnavgifter och avgifter för tjänster.

När kvittot på betald avgift har mottagits skall licensen undertecknas. Fiskeriministeriet skall via Europeiska kommissionens delegation i Republiken Guinea till fartygsägarna eller deras företrädare utfärda licensen inom 30 dagar efter det att det kvitto som avses ovan har mottagits. Om kontoret för Europeiska kommissionens delegation är stängt vid den tidpunkt då licensen undertecknas skall licensen överlämnas direkt till fartygets skeppsklarerare med kopia till delegationen.

Licensernas giltighetstid skall fastställas på grundval av följande årsperioder:

- Första perioden: 1 januari 2004-31 december 2004

- Andra perioden: 1 januari 2005-31 december 2005

- Tredje perioden: 1 januari 2006-31 december 2006

- Fjärde perioden: 1 januari 2007-31 december 2007

- Femte perioden: 1 januari 2008-31 december 2008

En licens får inte börja gälla under en årsperiod och upphöra att gälla under följande årsperiod.

Genom tillämpning av artikel 4.1 i avtalet får fartyg som för flagg som tillhör en medlemsstat i Europeiska gemenskapen utöva fiskeverksamhet i Guineas fiskezon endast om de har en fiskelicens som är utfärdad inom ramen för detta protokoll och i enlighet med de ovannämnda bestämmelserna.

Licensen skall beviljas för ett visst fartyg och kan inte överlåtas. Om force majeure kan bevisas och på begäran av gemenskapen får dock licensen för ett fartyg ersättas med en ny licens som utfärdats för ett annat fartyg med liknande egenskaper som det fartyg som skall ersättas. Ägaren av det fartyg som skall ersättas skall via Europeiska kommissionens delegation i Republiken Guinea återlämna den annullerade licensen till fiskeriministeriet.

Den nya licensen skall innehålla uppgift om

- utfärdandedatum,

- den nya licensens giltighetstid som skall omfatta perioden från och med ersättningsfartygets ankomstdag till och med licensens sista giltighetsdag för det fartyg som ersatts.

I detta fall skall ingen avgift enligt artikel 5 andra stycket i avtalet tas ut för den återstående giltighetstiden. Ersättningsfartyget skall inställa sig för teknisk undersökning i Conakrys hamn enligt punkt 1.1.1, om denna ännu inte har gjorts.

Licensen skall alltid förvaras ombord.

1.1. Bestämmelser för trålare

1. Varje fartyg skall en gång om året innan licensen utfärdas inställa sig i Conakrys hamn för inspektion i enlighet med gällande bestämmelser. Inspektionen får endast utföras av behörig personal och skall ske inom 24 arbetstimmar efter det att fartyget anlöpt hamnen om ankomsten aviserats minst 48 arbetstimmar i förväg. Om licensen förnyas under samma kalenderår skall fartyget undantas från ytterligare inspektion.

Fartygsägarna skall stå för avgifter i samband med tekniska undersökningar och dessa avgifter får uppgå till högst 250 euro per båt och år.

2. a) Licenserna skall utfärdas för perioder om tre, sex eller tolv månader. De skall kunna förnyas. I beräkningen av utnyttjandet av de fiskemöjligheter som avses i artikel 1 i protokollet skall licensernas giltighetstid beaktas.

Kvartalslicenserna skall börja den 1 januari, 1 april, 1 juli och 1 oktober.

Halvårslicenserna skall börja den 1 januari och den 1 juli.

Årslicenserna skall börja den 1 januari.

b) Fartygsägarnas avgifter skall fastställas i euro per bruttoregisterton enligt följande:

- För årslicenser:

Fisktrålare // 197 euro/BRT

Bläckfisktrålare // 219 euro/BRT

Räktrålare // 279 euro/BRT

- För halvårslicenser:

Fisktrålare // 102 euro/BRT

Bläckfisktrålare // 113 euro/BRT

Räktrålare // 144 euro/BRT

- För kvartalslicenser:

Fisktrålare // 52 euro/BRT

Bläckfisktrålare // 58 euro/BRT

Räktrålare // 73 euro/BRT

Dessa avgifter skall höjas med 2,5 % från och med 2006.

1.2 Bestämmelser för tonfiskfartyg och ytlångrevsfartyg

Licensen skall alltid förvaras ombord. Fiskeverksamhet är dock tillåten så snart Republiken Guineas fiskeriministerium mottagit meddelande om förskottsbetalning från Europeiska kommissionen. Fartyget skall registreras i en förteckning över fartyg med tillstånd att fiska som skall översändas till de myndigheter i Republiken Guinea som ansvarar för fiskerikontrollen. En kopia av licensen kan erhållas via telefax i avvaktan på den riktiga licensen. Kopian skall förvaras ombord.

Den årliga avgiften skall vara 25 euro per ton som fiskas i Republiken Guineas fiskezon.

Licenserna skall utfärdas efter betalning till statskassan av ett årligt förskott på 2 500 euro per notfartyg för tonfisk, 400 euro per spöfiskefartyg för tonfisk, 1 000 euro per ytlångrevsfartyg, vilket motsvarar avgifterna för fångst av

- 100 ton tonfisk per år för notfartyg för tonfisk,

- 16 ton per år för spöfiskefartyg för tonfisk,

- 40 ton per år för ytlångrevsfartyg.

Den slutliga beräkningen av de avgifter som skall betalas in för fiskesäsongen skall fastställas av Europeiska kommissionen och Guineas fiskeriministerium vid utgången av varje kalenderår med beaktande av förskott och de avgifter som anges ovan. Beräkningen skall göras med utgångspunkt i en beräkning av fångsterna gjord på grundval av de fångstdeklarationer som upprättas av varje fartygsägare. Beräkningen av fångsterna skall verifieras av de behöriga vetenskapliga institut som kontrollerar fångstuppgifterna, exempelvis Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografia (IEO), Instituto Português de Investigação Marítima (IPIMAR) och Centre national des Sciences Halieutiques de Boussoura (CNSHB dg@cnshb.org.gn). Sammanräkningen skall överlämnas samtidigt till fiskeriministeriet och till fartygsägarna. Fartygsägarna skall inom 30 dagar efter meddelande om den slutliga sammanräkningen betala in alla eventuella tilläggsavgifter till det konto som öppnats hos Republiken Guineas statskassa.

Om beloppet i den slutliga avräkningen är lägre än det ovannämnda förskottsbeloppet skall dock mellanskillnaden inte återbetalas till fartygsägaren.

2. Fångstdeklaration

Alla gemenskapsfartyg som enligt avtalet har rätt att bedriva fiske i Republiken Guineas fiskezon skall underrätta fiskeriministeriet om sina fångster med en kopia till Europeiska kommissionens delegation i Republiken Guinea, i enlighet med nedanstående villkor:

- Trålarna skall deklarera sina fångster i enlighet med det bifogade formuläret (tillägg 2). Dessa fångstdeklarationer skall vara månatliga och överlämnas minst en gång per kvartal.

- För notfartyg för tonfisk, spöfiskefartyg för tonfisk och ytlångrevsfartyg skall en fångstjournal för varje fiskeperiod i Republiken Guineas fiskezon föras i enlighet med tillägg 3. Senast 45 dagar efter fiskeperiodens slut skall formuläret överlämnas till Republiken Guineas fiskeriministerium genom förmedling av Europeiska kommissionens delegation i Republiken Guinea.

Formulären för fångstdeklaration skall fyllas i läsligt och undertecknas av fartygets befälhavare. Formulären måste fyllas i för alla fartyg som har erhållit licens, även om de inte har fiskat.

Om denna bestämmelse inte följs förbehåller sig fiskeriministeriet rätten att dra in licensen och, vid upprepad underlåtenhet, neka att utfärda nya licenser för det aktuella fartyget till dess att formaliteten har uppfyllts. I detta fall skall Europeiska kommissionens delegation i Republiken Guinea underrättas.

I förekommande fall skall den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet undersöka tillståndet beträffande gemenskapsfartygens utrustning när det gäller deras möjligheter att på elektronisk väg meddela uppgifter rörande fiskeverksamheten.

3. Landning av fångster

För att bidra till försörjningen med fisk till den guineanska lokalbefolkningen skall trålare som har tillstånd att fiska i Republiken Guineas fiskezon vara förpliktade att utan kostnad landa 200 kg fisk per BRT och år.

Landningar får ske individuellt eller kollektivt, under förutsättning att de berörda fartygen anges.

4. Bifångster

4.1 Fisktrålare får ha högst 9 % kräftdjur och 9 % bläckfisk ombord, räknat på den totala fångsten i Republiken Guineas fiskezon.

Bläckfisktrålare får ha högst 9 % kräftdjur och 35 % fisk ombord, räknat på den totala fångsten i Republiken Guineas fiskezon.

Räktrålare får ha högst 15 % fisk och 10 % bläckfisk ombord, räknat på den totala fångsten i Republiken Guineas fiskezon.

4.2 Dessa gränser får dock tillfälligt överskridas upp till de nivåer som anges i punkterna 5 a, 5 b och 5 c i denna bilaga, på villkor att alla överskridanden meddelas till de myndigheter som utsetts av fiskeriministeriet, och dessa kan antingen organisera uppsamling till havs av de överskjutande fångsterna, eller beordra att fångsterna tillfälligt skall behållas ombord för senare uppsamling, eller beordra att de skall kastas överbord. I det första fallet skall fiskeriministeriet fastställa en skälig tidsperiod inom vilken fångsterna skall uppsamlas i enlighet med de bestämmelser som anges i tillägg 4. Efter denna tidsperiod får de överskjutande bifångsterna inte längre behållas ombord.

4.3 Alla överskridanden av de gränser som anges i punkt 4.1 skall genast meddelas till de myndigheter som nämns i punkt 4.2. Om dessa myndigheter beslutar att beordra att överskjutande bifångster skall behållas ombord för senare uppsamling skall ett andra meddelande lämnas när de nivåer som anges i punkterna 5 a, 5 b och 5 c i denna bilaga har uppnåtts. Dessa nivåer får under inga omständigheter överskridas, och ytterligare fångster skall omedelbart kastas överbord. Efter det andra meddelandet kan de myndigheter som nämns i punkt 4.2 antingen organisera uppsamling till havs av överskjutande fångster eller beordra att de skall kastas överbord. Befälhavaren kan dock välja att gå in i hamn och utan kostnad landa dessa fångster.

4.4 De meddelanden som nämns i punkterna 4.2 och 4.3 skall lämnas under befälhavarens ansvar, med beaktande av de uppgifter som den av fiskeriministeriet utsedde ombordvarande observatören har samlat in. En eventuell avsaknad av observatör ombord innebär inte att befälhavaren är befriad från skyldigheten att lämna dessa meddelanden.

4.5 Fångster som uppsamlas till havs eller landas i enlighet med punkterna 4.2 och 4.3 skall överlåtas utan kostnad för att bidra till lokalbefolkningens försörjning. Dessa fångster skall beaktas när det gäller uppfyllandet av det villkor om kostnadsfri landning av 200 kg fisk per BRT och år som anges i punkt 3 i denna bilaga.

5. Fångst som kastas överbord

Det är förbjudet att kasta säljbara arter av fisk, kräftdjur och bläckfisk överbord, utom efter uttryckligt tillstånd från Guineas fiskerimyndigheter och i de fall bifångsterna av dessa arter uppnår följande nivåer:

a) För fisktrålare 13,5 % kräftdjur och 13,5 % bläckfisk, räknat på den totala fångsten i Republiken Guineas fiskezon.

b) För bläckfisktrålare 13,5 % kräftdjur och 52,5 % fisk, räknat på den totala fångsten i Republiken Guineas fiskezon.

c) För räktrålare 22,5 % kräftdjur och 15 % bläckfisk, räknat på den totala fångsten i Republiken Guineas fiskezon.

6. Påmönstring av sjömän

De fartygsägare som har beviljats fiskelicenser enligt avtalet skall bidra till den praktiska yrkesutbildningen av medborgare från Republiken Guinea på följande villkor och med följande förbehåll:

6.1. Varje ägare till en trålare förbinder sig att mönstra på

- två guineanska sjömän för varje fartyg upp till 200 BRT,

- tre guineanska sjömän för varje fartyg över 200 BRT och upp till 350 BRT,

- fyra guineanska sjömän för varje fartyg med ett tonnage över 350 BRT.

6.2. För flottan av notfartyg för tonfisk skall sex guineanska sjömän mönstras på permanent.

6.3. För flottan av spöfiskefartyg för tonfisk skall fem guineanska sjömän mönstras på för den faktiska tidsperiod som fartygen tillbringar i Republiken Guineas vatten, dock med högst en sjöman per fartyg.

6.4. För flottan av ytlångrevsfartyg förbinder sig fartygsägarna att påmönstra två guineanska sjömän per fartyg för den faktiska tidsperiod som fartyget tillbringar i Republiken Guineas vatten.

6.5. De guineanska sjömännens lön skall, innan licenserna utfärdas, fastställas genom en gemensam överenskommelse mellan fartygsägarna eller deras företrädare och fiskeriministeriet. Lönen skall betalas av fartygsägarna och omfatta de socialförsäkringar som gäller för sjömännen (bland annat liv-, olycksfalls- och sjukförsäkring).

Om inga sjömän mönstras på skall ägarna till notfartyg för tonfisk, spöfiskefartyg för tonfisk samt ytlångrevsfartyg betala ett schablonbelopp till fiskeriministeriet, vilket motsvarar lönerna för de sjömän som inte mönstras på enligt bestämmelserna i punkterna 6.2, 6.3 och 6.4 ovan.

Detta belopp skall användas till utbildning av fiskare från Republiken Guinea och skall betalas till det konto som fiskeriministeriet har anvisat.

6.6 ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet skall gälla fullt ut för sjömän som påmönstrat på fartyg från EU. Det gäller i synnerhet föreningsfrihet, erkännande av arbetstagarnas rätt till kollektiva förhandlingar och icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning.

6.7 Lokala sjömäns anställningskontrakt, varav en kopia skall lämnas till de undertecknande parterna, skall upprättas mellan fartygsägarens företrädare och sjömännen och/eller deras fackföreningar eller företrädare i samråd med de lokala behöriga myndigheterna. Kontrakten skall säkerställa att sjömännen ingår i det tillämpliga sociala trygghetssystemet och att detta omfattar liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkring. De lokala sjömännens lönevillkor får inte vara sämre än dem som gäller för besättningar från fiskeavtalets signatärstater och under inga förhållanden sämre än ILO:s normer.

6.8 Om arbetsgivaren är ett lokalt företag skall fartygsägare och flaggstat anges i anställningskontraktet.

6.9 Fartygsägaren skall dessutom säkerställa att levnads- och arbetsvillkoren för påmönstrade lokala sjömän motsvarar dem som gäller för sjömän från EU.

7. Observatörer

7.1. På varje trålare skall en av fiskeriministeriet utsedd observatör tas ombord.

Observatören får normalt inte stanna ombord mer än två på varandra följande fiskeresor.

7.2 På begäran av Republiken Guineas myndigheter skall notfartyg för tonfisk och ytlångrevsfartyg ta ombord en observatör. Den tid observatören skall finnas ombord bestäms av Republiken Guineas myndigheter, men den skall dock normalt inte överstiga den tid som behövs för fullgörande av observatörens uppgifter.

7.3. Observatören skall behandlas som en befälsperson ombord. Observatören skall

- observera fartygens fiskeverksamhet,

- kontrollera fartygens position vid fiske,

- genomföra biologiska provtagningar inom ramen för vetenskapliga program,

- upprätta en förteckning över de fiskeredskap som används,

- kontrollera fångstuppgifterna i loggboken när det gäller Republiken Guineas fiskezon,

- kontrollera bifångsternas procentandel och göra en uppskattning av hur stora mängder av säljbara arter av fisk, kräftdjur och bläckfisk som kastas överbord,

- meddela fiskeuppgifterna en gång i veckan via radiosändare, bl.a. hur stora mängder som finns ombord av fångster och bifångster.

Observatören skall under sin vistelse på fartyget

- vidta alla lämpliga åtgärder för att hans ombordstigning och närvaro ombord på fartyget inte skall avbryta eller hindra fisket,

- respektera egendom och utrustning ombord samt sekretessen för alla de handlingar som tillhör fartyget,

- sammanställa en verksamhetsrapport som skickas till de behöriga myndigheterna i Republiken Guinea med en kopia till Europeiska kommissionens delegation.

Villkoren för observatörens ombordstigning skall bestämmas i samråd mellan fartygsägaren eller hans skeppsklarerare och myndigheterna i Republiken Guinea. Observatörens lön och sociala avgifter skall betalas av fiskeriministeriet. Till det nationella centrumet för övervakning och skydd av fisket skall fartygsägaren via skeppsklareraren betala 15 euro per dag med observatör ombord på varje trålare och 10 euro per dag med observatör ombord på varje notfartyg för tonfisk och ytlångrevsfartyg. Om fartygsägaren inte har möjlighet att låta observatören gå ombord och gå iland i en hamn i Republiken Guinea enligt överenskommelse med de guineanska myndigheterna skall fartygsägaren stå för alla kostnader för observatörens förflyttning.

Om observatören inte inom tolv timmar efter överenskommen tid befinner sig där han skall gå ombord skall fartygsägaren automatiskt befrias från sin skyldighet att ta ombord observatören.

8. Inspektion och övervakning

Varje gemenskapsfartyg som bedriver fiske i Republiken Guineas fiskezon skall tillåta tjänstemän från Republiken Guinea med ansvar för inspektion och övervakning att komma ombord samt underlätta för dem att fullgöra sina åligganden. Tjänstemännens närvaro ombord får inte överstiga den tid som är nödvändig för att kontrollera fångstmängden genom stickprovskontroll, vilket också gäller för varje annan inspektion i anslutning till fiskeverksamheten.

9. Fiskezoner

9.1 Alla fartyg som avses i artikel 1 i protokollet skall ha rätt att bedriva fiske i vattnen utanför gränsen på tio sjömil, även spöfiskefartyg för tonfisk som används för att skaffa levande bete.

9.2 Republiken Guinea förbinder sig att i sin fiskeplan för 2004 och därefter, under giltighetstiden för detta protokoll, införa en bestämmelse som innebär att den fiskezon som ligger mellan kusten och djupkurvan 20 meter och, om denna djupkurva går längre än tolv sjömil från kusten, den zon som ligger mellan kusten och tolv sjömil från kusten skall förbehållas för Guineas icke-industriella flotta.

För att undvika diskriminering som skadar gemenskapen skall denna bestämmelse tillämpas för gemenskapsflottan endast om den tillämpas för alla industriella fiskeflottor, utan undantag.

Republiken Guinea skall en månad i förväg meddela kommissionen från vilket datum denna bestämmelse skall tillämpas. Fram till och med detta datum skall gemenskapsflottans fiskezon vara den som fastställs i punkt 9.1.

10. Minsta tillåtna maskstorlek

Minsta tillåtna maskstorlek för trålfiske (sträckta maskor) skall vara

a) 40 mm för räkor,

b) 70 mm för bläckfisk,

c) 70 mm för fisk,

d) 16 mm för fiske med levande bete som används med ringnot.

Dessa maskstorlekar skall också tillämpas för fiske med bomtrål.

11. Inträde i och utträde ur fiskezonen

Alla gemenskapsfartyg med avsikt att träda in i eller ut ur Republiken Guineas exklusiva ekonomiska zon skall minst 8 timmar i förväg meddela detta till radiostationen vid det nationella centrumet för övervakning av fisket (CNSP). De skall meddela datum, klockslag och position för varje inträde i och utträde ur Republiken Guineas fiskezon.

Fartygsägarna skall av CNSP underrättas om radiostationens anropssignal och frekvens när licensen utfärdas.

Om kommunikation via radio inte kan ske får fartygen använda andra kommunikationsmedel, till exempel telefax (CNSP: nr 224-41-36-60 eller fiskeriministeriet: nr 224-41 43 10) eller e-post (cnsp94_gn@yahoo.fr).

12. Förfarande vid bordning

12.1. Europeiska kommissionens delegation i Republiken Guinea skall underrättas inom 48 timmar om varje bordning i Republiken Guineas fiskezon av fiskefartyg som för någon av medlemsstaternas flagg och som bedriver fiske enligt detta avtal eller ett avtal mellan gemenskapen och ett tredjeland och samtidigt ta emot en kortfattad redogörelse för omständigheterna kring och anledningen till bordningen.

12.2. För fartyg som har tillstånd att fiska i Republiken Guineas vatten skall, inom 48 timmar efter det att ovannämnda uppgifter har mottagits och innan några åtgärder avseende fartygets befälhavare eller besättning eller varje annan åtgärd beträffande fartygets last och utrustning vidtas, med undantag av sådana åtgärder som är nödvändiga för att kunna säkra bevis om en förmodad överträdelse, samråd hållas mellan Europeiska kommissionens delegation, fiskeriministeriet och tillsynsmyndigheterna, eventuellt med deltagande av en företrädare för den berörda medlemsstaten.

Under samrådet skall parterna utbyta alla sådana handlingar och all sådan information, särskilt automatiskt registrerade uppgifter om fartygets positioner under fiskeresan fram till bordningen, som kan bidra till att klarlägga de faktiska omständigheterna.

Fartygsägaren eller dennes företrädare skall underrättas om resultatet av mötet och om alla åtgärder som kan bli följden av bordningen.

12.3 Innan ett domstolsförfarande inleds skall ett försök göras att lösa frågan om den förmodade överträdelsen genom ett förlikningsförfarande. Detta förfarande skall avslutas senast tre arbetsdagar efter bordningen.

12.4. Om ärendet inte kan regleras genom förlikning och talan av den anledningen väcks vid behörig rättsinstans skall den behöriga myndigheten inom 48 timmar efter det att förlikningsförfarandet avslutats och i avvaktan på rättsavgörandet fastställa en bankgaranti som fartygsägaren skall stå för. Garantins storlek får inte överstiga det högsta bötesbelopp som den nationella lagstiftningen föreskriver för den påstådda överträdelsen i fråga. Den behöriga myndigheten skall återlämna bankgarantin till fartygsägaren så snart målet har avgjorts utan att någon dom meddelats mot det berörda fartygets befälhavare.

12.5. Fartyget och dess besättning skall släppas fria

- antingen när samrådet har avslutats, om resultatet av samrådet medger detta, eller

- så snart de förpliktelser som följer av förlikningsförfarandet har fullgjorts, eller

- så snart bankgaranti har ställts av fartygsägaren (rättssak).

Tillägg 1

FORMULÄR FÖR ANSÖKAN OM FISKELICENS

För myndighetens anteckningar // Kommentarer

Nationalitet: ................................................

Licensnummer: ................................................

Datum för undertecknande: ...........................................

Datum för utfärdande: ................................................

//

...............................................................

................................................................

.................................................................

.................................................................

SÖKANDE

Företagsnamn: .....................................................................................................................

Nummer i handelsregistret: ......................................................................................................

Efternamn och förnamn för ansvarig person: .................................................................................

Födelsedatum och -ort: ............................................................................................................

Yrke: .................................................................................................................................

Adress: ..............................................................................................................................

........................................................................................................................................

Antal anställda: .....................................................................................................................

Skeppsklarerarens namn och adress:

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

FARTYG

Fartygstyp: ...................................... Registreringsnummer: .........................................................

Nytt namn:...................................... Tidigare namn:.................................................................

Konstruktionsdatum och -ort: ....................................................................................................

Ursprungsnationalitet: ............................................................................................................

Längd: ....................................... Bredd: ................................. Djup: ......................................

Bruttotonnage: .............................. Nettotonnage: ........................

Konstruktionsmaterial: .............................................................................................................

Huvudmotorns märke: ...........................Typ: ...........................Effekt i hk: .................................

Propeller: Fast: | | Vridbar: | | Dysa: | |

Hastighet: ...........................................................................................................................

Anropssignal: ............................................. Frekvens: ............................................................

Förteckning över utrustning för lokalisering av fisk, navigering och sändning:

Radar: | | Sonar: | | Ekolod på överteln, nätsond: | |

VHF: | | SSB: | | Satellitnavigation: | | Annan: ...................

Antal sjömän: ......................................................................................................................

LAGRINGSMETOD

Is: | | Is + kylning: | |

Nedfrysning: i saltlake: | | i torrt tillstånd: | | i kylt havsvatten: | |

Total kylkapacitet: .................................................................................................................

Fryskapacitet per 24 timmar (ton): ..............................................................................................

Lastrumskapacitet: ................................................................................................................

TYP AV FISKE

A. Demersalt fiske

Kustfiske: | | Djuphavsfiske: | |

Typ av trål: bläckfisktrål: | | räktrål: | | fisktrål: | |

Trålens längd: ................................... Övertelns längd: .....................................

Maskstorlek i trålsäcken: .....................................................................................................

Maskstorlek i trålarmarna: .....................................................................................................

Trålhastighet: ....................................................................................................................

B. Fiske efter stora pelagiska arter (tonfisk)

Spöfiske: | | Antal spön: | |

Notfiske: | | Nätlängd:............................ Nätdjup: ...............................

Antal tankar: ........................................ Kapacitet i ton: ................................................

C. Fiske med långrev samt burar, tinor och mjärdar

vid ytan: | | vid botten: | |

Linans längd: ............................................ Antal krokar: ......................................................

Antal linor: ......................................................................................................................

Antal burar, tinor och mjärdar: ...............................................................................................

ANLÄGGNINGAR I LAND

Adress och godkännandenummer: .............................................................................................

........................................................................................................................................

Företagsnamn: .....................................................................................................................

Verksamhet: ........................................................................................................................

Fiskhandel inom landet: | | fiskexport: | |

Typ av fiskhandel och godkännandenummer: ..................................................................................

Beskrivning av anläggningar för beredning och lagring:

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

Antal anställda: .....................................................................................................................

OBS: Sätt kryss i lämpliga rutor.

Tekniska kommentarer

Tillstånd från fiskeriministeriet

Tillägg 2

>Plats för tabell>

Tillägg 3

>Plats för tabell>

Tillägg 4

GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER FÖR UPPSAMLING AV FÅNGSTER

1. Guineas myndigheter skall sätta in ett fartyg (nedan kallat uppsamlingsfartyget) för uppsamling av fångster som har tagits av fiskefartyg i Guineas exklusiva ekonomiska zon och som skall landas i Guinea.

2. Uppsamlingsfartyget skall ha ansvaret för uppsamling av överskjutande bifångster och fångster som inte är avsedda för gemenskapsmarknaden från fiskefartyg som för flagg tillhörande en EU-medlemsstat, i enlighet med punkt 4 i bilagan.

3. Uppsamlingsfartyget skall utrustas och finansieras av Republiken Guineas regering.

4. Om de guineanska myndigheterna beslutar att samla upp fångster som avses i punkt 2 och som meddelats av ett gemenskapsfartyg i enlighet med punkt 4.2 eller punkt 4.3 i bilagan till protokollet, skall de meddela befälhavaren när uppsamlingen senast skall ske.

5. Gemenskapsfartygets befälhavare skall föreslå de guineanska myndigheterna plats, datum och tidsintervall för omlastning av fångsten. Datum och tidsintervall skall avtalas mellan de båda parterna så att uppsamlingsfartyget i tid kan nå fram till angiven plats.

6. Vid omlastningen skall den ansvarige för uppsamlingsfartyget överlämna ett mottagningsbevis med angivelse av omlastade kvantiteter samt tid och plats för omlastningen.

7. Guinea skall stå för kostnaden för uppsamlingen. Fartygsägaren skall stå för kostnaden för lagring ombord av fisk som skall omlastas.

8. Den omlastade fisken skall användas till försörjning av marknaden för att bidra till en tryggad livsmedelsförsörjning.

9. De båda parterna skall på förslag av Republiken Guineas regering fastställa tekniska bestämmelser och meddela dessa till fartygsägarna så snart som möjligt.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n): Fiske

Verksamhet(er): 1103 Internationella fiskeavtal

Åtgärdens beteckning:

Nytt fiskeavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea.

1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)

B78000: Internationella fiskeavtal

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1 Sammanlagda anslag för åtgärden (del B):

3 900 000 euro under det första året, 4 125 000 euro under det andra året, och 4 250 000 euro per år under det tredje, fjärde och femte året, i åtagandebemyndiganden.

2.2 Tillämpningsperiod:

Detta protokoll, som innehåller bestämmelser för fiskemöjligheter och ekonomisk kompensation, har ingåtts för en period på fem år från och med ikraftträdandet (1.1.2004-31.12.2008).

2.3 Flerårig total utgiftsberäkning:

minimum: 17 800 000 euro

maximum: 20 775 000 euro

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (ÅB/BB) (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkterna 7.2 och 7.3) (euro)

>Plats för tabell>

i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

2.4 Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

|X| Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

| | Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

| | i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

2.5 Påverkan på inkomsterna

|X| Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

- Artikel 37 i fördraget, jämförd med artikel 300.2 och artikel 300.3 första stycket.

- Fiskeavtal EG/Republiken Guinea (EGT L 111, 27.4.1983).

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1 Behovet av en gemenskapsåtgärd

Det nuvarande protokollet om fiskeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea löper ut den 31 december 2003 [4]. För att säkerställa kontinuiteten i gemenskapsflottans fiskeverksamhet i Republiken Guineas vatten har kommissionen förhandlat fram ett nytt fiskeprotokoll med Guinea som skall ersätta det nuvarande och träda i kraft den 1 januari 2004. Förhandlingarna grundade sig på resultaten av direktutvärderingen av Guineas fiskbestånd, utförd genom tråldrag i forskningssyfte i oktober 2002 samt på utvärderingen av det nuvarande protokollet och en konsekvensbedömning av det framtida protokollet.

[4] Rådets förordning (EG) nr 445/2001 av den 26.2.2001 (EGT L 64, 6.3.2001). Förlängd 2002 genom förordning (EG) nr 924/2001 av den 30.5.2002 (EGT L 144, 1.6.2002). Protokollet kommer att förlängas ytterligare 2003, och förfarandet för att anta motsvarande förordning pågår.

5.1.1 Mål för åtgärden

Detta nya protokoll utgör en del av de båda parternas strävan att stärka sina fiskeförbindelser och främja utvecklingen av ett ansvarsfullt och hållbart fiske i Guinea som bland annat grundar sig på ett effektivt och avskräckande övervakningssystem och en kraftfull politik för fiskeriforskning.

I protokollet betonas bland annat behovet av att bevara fiskeresurserna och att prioritera det traditionella icke-industriella fisket. Ett annat syfte är att bidra till en tryggad livsmedelsförsörjning genom att avsevärt minska den del av fångsten som kastas överbord och genom att införa ett uppsamlingssystem så att fartyg från gemenskapen kan landa fångster i Guinea. Protokollet innebär en satsning på fiskeavtalet som en ram för utvecklingen av fisket i Guinea.

Det nya protokollet gör det möjligt att främja partnerskap mellan aktörer från gemenskapen och från Guinea för att få ett gemensamt och ansvarsfullt utnyttjande av Guineas fiskeresurser.

Fartygsägare från gemenskapen kan alltså fortsätta med sitt fiske (bland annat av räkor, bottenlevande fisk, bläckfisk och tonfisk) inom Guineas exklusiva ekonomiska zon.

Allmänt sett kommer gemenskapen att eftersträva en ansvarsfull roll genom att hjälpa Guinea att bevara sina fiskeresurser och utveckla sin egen förmåga till industriellt fiske med tillhörande verksamhet.

För en mer detaljerad beskrivning av målen för det nya protokollet och indikatorerna för en kommande utvärdering, se förhandsbedömningen i bilagan.

5.1.2 Åtgärder som vidtagits till följd av förhandsbedömningen

Kommissionen har gjort de bakgrundsanalyser som krävdes inför förhandlingarna om det nya protokollet. Analyserna omfattade en preliminär och en slutlig utvärdering av det nuvarande fiskeprotokollet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea (protokoll 2000/2001, förlängt från 1.1.2002 till 31.12.2002 och från 1.1.2003 till 31.12.2003) samt en konsekvensanalys och förhandsbedömning av vad det nya fiskeprotokollet mellan de båda parterna innebär för hållbar förvaltning av fiskeresurserna. För genomförandet av dessa uppgifter stödde sig kommissionen på en undersökning som var gjord av en extern konsult och som tillhandahölls av GD Fiske innan förhandlingarna med Republiken Guinea inleddes.

Slutsatser och resultat av förhandsbedömningen

- Aktörerna inom den privata europeiska fiskerinäringen är intresserade av Guineas vatten (och Västafrika i allmänhet) som fångstområde för värdefull fisk som är en förutsättning för vinster och sysselsättning. EU har också ett dubbelt intresse av att utveckla och upprätthålla Guineas fiskerisektor: dels för att den bidrar ekonomiskt till utvecklingen i Guinea som är en av grundarna av AVS-gruppen, dels för att den ger ett sammanhang att verka i för den europeiska flottan som anställer nationella fiskare och förser den europeiska marknaden med fisk.

- Republiken Guineas regering har intresse av sina kustvatten som en källa till livsmedel för befolkningen och som en nationell resurs som genererar utländsk valuta. Fiskerisektorn är också en potentiell källa till tekniköverföring och till sekundära inkomster från verksamhet i produktionsled före och efter fisket.

- Den privata sektorn i Guinea utgörs huvudsakligen av fiskare som bedriver icke-industriellt fiske och personer som arbetar med beredning och distribution av fisk eller inom hamnverksamhet, och dessa är beroende av fisket för att få sysselsättning, näring och utbildning.

- Fiskeverksamheten i Guineas vatten är i viss mån oreglerad, och bland annat förekommer illegalt fiske av i synnerhet asiatiska flottor. Så länge denna situation består kommer Guineas regering att fortsätta att förlora inkomster och löper risken av att fiskbestånden överutnyttjas och ödeläggs. Regeringen har därför intresse av och skyldighet att vidta åtgärder för att få till stånd en bättre kontroll av fiskeverksamheten.

Närmare uppgifter om de analyser som rör förhandsbedömningen återfinns i bilagan.

Efter de lärdomar som dragits av efterhandsutvärderingen (se punkt 5.1.3) har det nya protokollet fått de inslag som krävs för att neutralisera svagheterna i det nuvarande protokollet och för att stärka de punkter som har visat sig vara positiva.

Bestämmelser som införts i det nya protokollet

Följande klausuler har föreslagits av kommissionen och godkänts av Guinea. Det rör sig om innovativa bestämmelser som införs till följd av efterhandsutvärderingen:

- Bidrag till skapande av ett ansvarigt fiske: Mot bakgrund av överutnyttjandet av kustzonen förbinder sig Republiken Guinea att i sin fiskeriplan för 2004 och därefter, under giltighetstiden för detta protokoll, införa en bestämmelse som innebär att den fiskezon som ligger mellan kusten och djupkurvan 20 meter och, om denna djupkurva går mindre än tolv sjömil från kusten, den zon som ligger mellan kusten och tolv sjömil från kusten skall förbehållas för Guineas icke-industriella flotta. Se följande figur:

>Hänvisning till>

Guinée // Guinea

Ligne de base // Baslinje

Limite des 10 miles // 10-sjömilsgräns

Limite des 12 miles // 12-sjömilsgräns

Limite de la ZEE // Gräns för exklusiv ekonomisk zon

Zone de la côte à 10 miles au large (4 900 km2) // Zon mellan kustlinjen och 10-sjömilsgränsen (4 900 km2)

Zone délimitée par la ligne des 10 miles vers la côte, et la ligne des 12 miles et l'isobathe 20 mètres au large (5033 km2) // Zon avgränsad inåt av 10-sjömilsgränsen och utåt av 12-sjömilsgränsen och djupkurvan 20 meter (5 033 km2)

Figure 6: Carte de la ZEE guinéenne montrant l'impact de la limitation de la zone de pêche industrielle à plus de 12 miles de la côte et à plus de 20 mètres de profondeur // Figur 6: Karta över Guineas exklusiva ekonomiska zon som visar resultatet om zonen för industriellt fiske avgränsas av 12-sjömilsgränsen och djupkurvan 20 meter

För att undvika diskriminering som skadar gemenskapen skall denna bestämmelse tillämpas för gemenskapsflottan endast om den tillämpas för alla industriella fiskeflottor, utan undantag. Republiken Guinea skall en månad i förväg meddela kommissionen från vilket datum denna bestämmelse skall tillämpas. Fram till detta datum skall gemenskapsflottans fiskezon vara densamma som nu (från och med tolv sjömil från kusten).

- Bidrag till förbättring av avtalets socioekonomiska effekter: För att minimera fångst som kastas överbord av europeiska fartyg har det införts ett system för uppsamling av överskjutande fångster. Fångster som uppsamlas till havs eller landas inom detta system skall överlåtas utan kostnad för att bidra till lokalbefolkningens försörjning. Dessa fångster skall beaktas när det gäller uppfyllandet av det villkor om kostnadsfri landning av 200 kg fisk per BRT och år som anges i punkt 3 i denna bilaga. Det kommer inte längre att vara möjligt att betala i stället för att landa denna kvantitet.

- Bidrag till samarbete mellan privata aktörer: De båda parterna förbinder sig att främja bildandet av tillfälliga samriskföretag mellan aktörer från gemenskapen och från Guinea för gemensamt utnyttjande av fiskeresurserna i Republiken Guineas exklusiva ekonomiska zon. Fartygsägare från gemenskapen som är partner i sådana tillfälliga samriskföretag skall prioriteras vid beviljande av fiskelicenser och skall få ett incitament i form av sänkt avgift. Republiken Guineas regering förbinder sig att bevilja de lättnader som anges i investeringsreglerna. Dessutom skall dessa fartygsägare se till att all fångad fisk som inte är avsedd för den europeiska marknaden landas i Guinea.

Dessutom har en exklusivitetsklausul (gemenskapsfartyg får fiska i Guinea endast i enlighet med avtalet) och en social klausul införts i protokollet.

Förändringar som införts i det nya protokollet i jämförelse med tidigare inslag

Fiskemöjligheterna, den ekonomiska kompensationen, avgifterna, systemet för förvaltning av licenser och andra tekniska åtgärder ingår i alla fiskeprotokoll och är resultatet av en förhandling med gemenskapens partner. De viktigaste förändringar som gjort i det nya protokollet med Republiken Guinea gäller protokollets varaktighet, fiskemöjligheterna, den ekonomiska kompensationen, avskaffande av bidraget och fartygsägarnas licensavgifter (utan konsekvenser för gemenskapens budget).

- Varaktighet fem år (1.1.2004-31.12.2008). Denna varaktighet innebär att de ovannämnda åtgärderna får tid att ge resultat.

- Ökade fiskemöjligheter från och med 2005 för fisktrålare och bläckfisktrålare om följande villkor uppfylls:

- Tillgängliga vetenskapliga uppgifter visar att beståndens status är god.

- Kvoter som fastställts utanför avtalet minskas i motsvarande mån.

- Graden av utnyttjande av fiskemöjligheterna är tillfredsställande.

- Den ekonomiska kompensationen per bruttoregisterton har ökats från 740 euro/BRT till 850 euro/BRT, vilket är något mer än i protokollet med Guinea-Bissau men klart mindre än i protokollen med andra länder i samma region (Angola, Senegal och Mauretanien). Det rör sig alltså om en ökning på 15 % efter fyra år, vilket kan anses vara måttligt och en konsekvens av en rimlig förhandling. I absoluta tal motsvarar det 440 000 euro per år, vilket med tanke på att EU:s vinst kan uppskattas till 90,5 miljoner euro (se efterhandsutvärderingen) inte är särskilt mycket.

- Det bidrag som föreskrivs i det nuvarande protokollet för minskning av den totala fiskeansträngningen har ersatts av två betalningar på 500 000 euro och 300 000 euro under protokollets två första år för inköp av minst två övervakningsfartyg. Denna åtgärd bedöms göra större nytta än den gamla åtgärden när det gäller att förstärka övervakningen.

- Licensavgifterna för trålare har ökats till samma nivå som i protokollet med Guinea-Bissau (+23 % för fisktrålare, +25 % för bläckfisktrålare och +58 % för räktrålare). Förskottsbeloppen för tonfiskfartyg och ytlångrevsfartyg har också ökats (+11 % för notfartyg, +7 % för spöfiskefartyg och mellan 14 % och 60 % för ytlångrevsfartyg. Referensbeloppet på 25 euro/ton har dock inte ändrats. Ökningarna syftar till att undvika diskriminering av Republiken Guinea i förhållande till ett grannland och har ingen inverkan på gemenskapens budget (de betalas av fartygsägarna).

- Kvartalslicenserna skall börja den 1 januari, 1 april, 1 juli och 1 oktober. Halvårslicenserna skall börja den 1 januari och den 1 juli. Årslicenserna skall börja den 1 januari. Detta möjliggör en bättre förvaltning av licenserna och bättre kontroll av fiskeansträngningen.

5.1.3 Åtgärder som vidtagits till följd av efterhandsutvärderingen

Kostnads-nyttoanalys av avtalet 2000-2003

a) De största kostnaderna för EU utgörs av GD Fiskes utbetalning av kompensationer och de europeiska fartygsägarnas avgifter för licenser. Enbart dessa kostnader uppgår till 11,4 miljoner euro på tre år av ett uppskattat totalbelopp på 13,3 miljoner euro.

b) De största vinsterna för EU hänger samman med följande:

i) Värdet av den fisk som fångas av de europeiska fartygen i Guineas vatten, vilket uppskattas till 26,4 miljoner euro baserat på landningspriset. Därtill kommer en uppskattad värdeökning vid beredning och distribution av fisk motsvarande 18,9 miljoner euro. Den totala vinsten för fisk fångad i Guinea uppgår alltså till 45,3 miljoner euro.

ii) Värdet av den europeiska sysselsättning som direkt hänger samman med fiskeverksamheten i Guinea (besättning) och den uppskattade direkta sekundära sysselsättningen i ursprungslandet uppgår till 45,2 miljoner euro.

iii) Det totala värdet på 90,5 miljoner euro på tre år fördelar sig alltså lika mellan det värde som skapas av fångsten och det värde som ligger i bevarad direkt och sekundär sysselsättning, dvs. ett värde på 15 miljoner euro per år vardera.

c) Vinsterna för Guinea är huvudsakligen ekonomiska. EU:s betalning av kompensationer och EU:s avgifter för licenser utgör 89 % av den beräknade vinsten på 12,7 miljoner euro.

d) De kostnader som belastar Guinea genom fiskeavtalet utgör endast 1 % av vinsterna (128 000 euro). Den viktigaste delen av denna kostnad är kostnaden för CNSP:s övervakningsverksamhet (varav endast 11 % gäller EU:s fiskeverksamhet, baserat på antalet berörda fartyg med undantag för tonfiskfartyg).

Beskrivning av efterhandsutvärderingens viktigaste resultat

Efter utvärderingen i efterhand av det föregående protokollet kan följande lärdomar dras, vilka har beaktats vid utformningen av det nya protokollet:

- De bestämmelser för förvaltning av fiskeresurserna som införts av Guinea har inte räckt för att stoppa överutnyttjandet av kustzonen.

Republiken Guinea förbinder sig att i sin fiskeplan för 2004 och därefter, under giltighetstiden för detta protokoll, införa en bestämmelse som innebär att den fiskezon som ligger mellan kusten och djupkurvan 20 meter och, om denna djupkurva går längre än tolv sjömil från kusten, den zon som ligger mellan kusten och tolv sjömil från kusten skall förbehållas för Guineas icke-industriella flotta (se punkt 5.1.2).

- De tidigare protokollen har inte lett till bättre försörjning av den lokala marknaden eller större trygghet i livsmedelsförsörjningen för befolkningen. Samtidigt utgör fångst som kastas överbord ett slöseri med resurser.

För att minimera fångst som kastas överbord av gemenskapsfartyg har det införts ett system för uppsamling av överskjutande fångster. Fångster som uppsamlas till havs eller landas inom detta system skall överlåtas utan kostnad för att bidra till lokalbefolkningens försörjning (se punkt 5.1.2).

- Åtgärderna för skydd och kontroll av fisket i Guinea är ineffektiva och de tidigare protokollen har inte lyckats minska det illegala fisket.

För att förbättra denna situation kommer två utbetalningar om 500 000 euro och 300 000 euro att ske under protokollets två första år, för inköp av minst två övervakningsfartyg (se punkt 5.1.2). Dessutom kommer minst 400 000 euro per år att gå till förbättring av fiskerikontrollen och förvaltning av fiskeansträngningen.

- De tidigare protokollen har inte heller bidragit särskilt mycket till att höja det lokala förädlingsvärdet.

För att förbättra denna situation kommer minst 175 000 euro per år att gå till att organisera det icke-industriella fisket och minst 150 000 euro per år till att främja utbildning inom olika vetenskapliga, tekniska och ekonomiska discipliner som rör fisket.

- Guineanernas sysselsättning inom fiskerisektorn utgörs i stor utsträckning fortfarande av icke-industriellt fiske.

För att förbättra denna situation förbinder sig de båda parterna att främja bildandet av tillfälliga samriskföretag mellan aktörer från gemenskapen och från Guinea för gemensamt utnyttjande av fiskeresurserna i Republiken Guineas exklusiva ekonomiska zon. De fartygsägare som verkar inom dessa företag skall se till att all fångad fisk som inte är avsedd för den europeiska marknaden landas i Guinea (se punkt 5.1.2).

- Det regionala samarbetet med andra västafrikanska länder har varit begränsat.

För att förbättra denna situation kommer minst 175 000 euro per år att gå till Republiken Guineas bidrag till och deltagande i internationella fiskeriorganisationer.

- Bristen på uppgifter om fiskeverksamheten i Guinea gör det svårt att få exakta mått på fiskerisektorns verksamhet och resultat.

För att förbättra denna situation har det införts ett mer strikt system för förvaltning av licenser (se punkt 5.1.2).

5.2 Planerade åtgärder och närmare bestämmelser för stödet

Det nya protokollet kommer att gälla i fem år från och med den 1 januari 2004.

5.2.1 Närmare bestämmelser för stödet

Avtalets finansiella medel består av följande delar:

| | Den ekonomiska ersättning som avses i artikel 2 i protokollet. Den ekonomiska ersättningen består i sin tur av följande delar:

* En ekonomisk kompensation som betalas till regeringen som kompensation för de fördelar som avtalet innebär för gemenskapen.

* Finansiering enligt den fördelning som anges i artikel 3 i protokollet av åtgärder för att nå målen för hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser, som har fastställts i den guineanska regeringens sektorsprogram.

Målen är följande:

* Förbättrade kunskaper om fiskeri och biologi i Republiken Guineas fiskezon.

* Bättre fiskerikontroll och förvaltning av fiskeansträngningen.

* Institutionell förstärkning av fiskeriministeriets enheter.

* Främjande av utbildning inom olika vetenskapliga, tekniska och ekonomiska discipliner som rör fisket.

* Republiken Guineas bidrag till och deltagande i internationella fiskeriorganisationer

| | Två utbetalningar om 500 000 euro och 300 000 euro kommer att ske under protokollets två första år, för inköp av minst två övervakningsfartyg som skall användas för att bekämpa illegalt fiske.

Den ekonomiska ersättningen fastställs till följande:

- För 2004 är den 3 400 000 euro (varav 2 000 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 400 000 euro för åtgärder som syftar till att nå de ovannämnda målen för hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser).

- För 2005 är den 3 825 000 euro (varav 2 200 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 625 000 euro för åtgärder som syftar till att nå de ovannämnda målen för hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser).

- För 2006 är den 4 250 000 euro (varav 2 300 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 950 000 euro för åtgärder som syftar till att nå de ovannämnda målen för hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser).

- För 2007 är den 4 250 000 euro (varav 2 300 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 950 000 euro för åtgärder som syftar till att nå de ovannämnda målen för hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser).

- För 2008 är den 4 250 000 euro (varav 2 300 000 euro i ekonomisk kompensation och 1 950 000 euro för åtgärder som syftar till att nå de ovannämnda målen för hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser).

Villkor för beviljande av den ekonomiska kompensationen

Den ekonomiska kompensationen skall utbetalas senast den 30 september det första året (2004) och den 1 februari varje år de följande åren (2005, 2006, 2007 och 2008).

Om de ökade fiskemöjligheterna för 2005 och följande år inte beviljas skall den ekonomiska ersättning som Europeiska gemenskapen betalar till Republiken Guinea anpassas proportionellt mot det värde som anges ovan.

Republiken Guineas regering har ensam behörighet att besluta hur den ekonomiska kompensationen skall användas och den skall betalas in till statskassan på ett konto som anvisas av den guineanska regeringen.

Villkor för beviljande av finansiering av åtgärder för att nå målen för hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser

De båda parterna har förbundit sig att fastställa de indikatorer som skall användas för att bedöma i vilken grad målen för hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser har uppnåtts. Vid fastställande av dessa indikatorer skall kommissionen bland annat grunda sig på den metod och den förteckning över indikatorer som föreslås inom ramen för en undersökning som ställs till kommissionens förfogande av en extern konsult.

5.2.2 Identifiering av det nya protokollets effekter

Den grundläggande fråga som tas upp i detta protokoll gäller bevarande av en lämplig nivå av fiskerättigheter för de europeiska fartygen i Republiken Guineas territorialvatten. De europeiska fartygen har haft sådana rättigheter genom ett avtal mellan EU och Guinea som undertecknades första gången 1983 och som sedan har förnyats successivt ända fram till i dag. Sedan 2000 har det i detta avtal fastställts vissa fiskemöjligheter för EU som kommissionen har fördelat mellan de medlemsstater som traditionellt har bedrivit fiskeverksamhet i denna region.

Följande samhällsgrupper och sektorer är potentiellt berörda av om det finns ett avtal eller ej och av avtalets villkor:

* Fiskarsamhällen i de regioner i EU där fiskefartygen i allmänhet har sin hemmahamn. För tonfiskfiske gäller det huvudsakligen Bretagne (Frankrike) och Vizcaya (Spanien), medan det för räkfiskets del främst gäller Ligurien (Italien) och Pireusregionen (Grekland). För dessa regioner har möjligheten att fiska i Guineas vatten en - om än begränsad - ekonomisk och därmed social betydelse. (Några hundra personer är direkt berörda, sannolikt runt tusen om man räknar med direkt sekundär sysselsättning).

* För Guineas kustsamhällen (ca 3 miljoner personer) kan det få miljömässiga eller ekologiska konsekvenser om de guineanska vattnen förorenas av EU:s fiskeverksamhet, eller om denna rubbar den ekologiska jämvikten.

* Den guineanska befolkningen i allmänhet (7,6 miljoner) kan få se sina resurser hotade och sin livsmedelstrygghet försämrad om EU:s fiskeverksamhet leder till minskade fiskbestånd.

* Guineas ekonomi i sin helhet (BNP: 3,3 miljoner euro), som får ekonomiska kompensationer från EU.

* I synnerhet fiskerisektorn som får direkt eller indirekt nytta av kompensationer som utbetalas av EU till ministeriet för fiske och vattenbruk (en organisation med en budget på cirka 2,8 miljoner euro).

* De guineanska fiskarna, huvudsakligen icke-industriella fiskare, kan påverkas ekonomiskt om EU:s fiskeverksamhet stör deras egen verksamhet, vilket skulle få sociala konsekvenser. (I storleksordningen 10 000 fiskare och 70 000 personer vars resurser är beroende av fisket).

* De övriga industriella fiskeflottor som verkar i Guineas vatten, vilkas verksamhet kan påverkas av de bestämmelser som EU och Guinea inför i det nya avtalet. Påverkan kan vara direkt (exempelvis ökade eller minskade fiskerättigheter för EU) eller indirekt (exempelvis om de nya reglerna i protokollet skulle tillämpas för hela den industriella fiskeflottan). (Omkring 150 fiskefartyg, motsvarande cirka 50 000 ton fisk per år).

* EU:s befolkning i allmänhet (i storleksordningen 300 miljoner), för vilken en större tillgång till fisk på marknaden kan få sociala konsekvenser.

Konsekvenserna av de åtgärder som ingår i det nya protokollet och deras relativa betydelse kan sammanfattas på följande sätt:

- Förslaget att utvidga den zon som förbehålls för det icke-industriella fisket (från <10 sjömil till <12 sjömil och <20 meters djup) kommer att ge betydande fördelar för Guinea:

- Miljövinster (återhämtning av överutnyttjade bestånd och bevarande av ekosystemet).

- Ekonomiska vinster (högre avkastning för det icke-industriella fisket).

- Sociala vinster (till följd av ekonomisk utveckling).

Övrigt:

- Utvidgningen av zonen för det icke-industriella fisket kommer att fastställas av ministeriet för fiske och vattenbruk och tillämpas för alla industriella fiskeflottor, med den multiplikatoreffekt som detta innebär.

Den eventuella negativa effekten för EU är mycket liten (minskning av den fiskezon som är tillgänglig för EU-flottan). Fisket efter tonfisk och räkor kommer inte att påverkas (djupa vatten), och andra typer av fiske torde endast påverkas i liten utsträckning. Den negativa effekten är eventuellt mer betydande för andra utländska industriella flottor. Men de negativa konsekvenserna för dessa flottor ger i gengäld positiva effekter för Guinea och för miljön.

- Ökade kompensationer till ministeriet för fiske och vattenbruk kommer att ge positiva ekonomiska och sociala effekter för Guinea, genom att större resurser kan gå till fiskerikontroll. Då det blir lättare att bedriva icke-industriell fiskeverksamhet i den utvidgade zonen kan fler småskaliga fiskare lockas att ge sig in i verksamheten. Den icke-industriella fiskeverksamheten bör därför också kontrolleras så att den inte förtar de positiva effekterna av skyddsbestämmelserna för kustzonen.

- Den totala fiskeansträngningen kommer inte att öka, eftersom en eventuell ökning av fiskemöjligheterna för trålare från gemenskapen kan ske endast om de licenser som utfärdas utanför avtalet minskar i motsvarande mån.

- Minskningen av fångster som kastas överbord och nyttiggörande av dessa för försörjning av den lokala marknaden kommer att ge positiva effekter både för miljön och för livsmedelstryggheten.

5.3 Genomförandebestämmelser

Genomförandet av protokollet är helt och hållet kommissionens ansvar, vars tjänstemän i Bryssel och vid delegationen i Moçambique kommer att sköta förvaltningen.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1 Totala budgetkonsekvenser för del B (för hela programperioden)

6.1.1 Finansiellt stöd: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

6.2. Kostnadsberäkning per åtgärd för del B (för hela programperioden)

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1. Personalbehov för åtgärden

>Plats för tabell>

7.2 Total budgetkonsekvens av personalbehov

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader.

7.3 Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader.

>Plats för tabell>

Behoven av personal och administrativa resurser skall i varje enskilt fall täckas av det anslag som beviljats den behöriga myndigheten.

Om avtalet inte hade slutits (paraferats) skulle det ändå ha medfört en betydande arbetsbelastning och avsevärda utgifter för tjänsteresor och möten.

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1 Bestämmelser om uppföljningen

Den ekonomiska kompensationen skall utbetalas senast den 30 september det första året (2004) och den 1 februari varje år de följande åren (2005, 2006, 2007 och 2008).

Om de ökade fiskemöjligheter som anges i artikel 1.1 i protokollet inte beviljas skall den ekonomiska ersättning som Europeiska gemenskapen betalar till Republiken Guinea anpassas proportionellt mot det värde som anges ovan.

Republiken Guineas regering har ensam behörighet att besluta hur den ekonomiska kompensationen skall användas. Den skall betalas in till statskassan på ett konto som anges av Republiken Guineas regering.

När det gäller finansiering av åtgärder för att nå vissa mål som anges i den guineanska regeringens sektorsprogram, förbinder sig de båda parterna att fastställa de indikatorer som skall användas för att bedöma i vilken grad dessa mål har uppnåtts. Vid fastställande av dessa indikatorer skall kommissionen bland annat grunda sig på den metod och den förteckning över indikatorer som föreslås inom ramen för en undersökning som ställs till kommissionens förfogande av en extern konsult.

Åtgärderna tillsammans med de årliga belopp som fördelas på dem skall fastställas av fiskeriministeriet som meddelar kommissionen detta.

Bestämmelser om överföring av medel:

Årsbeloppen skall vara berörda organ tillhanda senast den 30 september 2004 för det första året och senast den 2 maj för de följande åren och betalas, på grundval av hur de är planerade att användas, till de bankkonton som fiskeriministeriet har uppgivit. Fiskeriministeriet skall meddela vilka bankkonton som skall användas för dessa betalningar.

Fiskeriministeriet skall senast tre månader efter årsdagen för protokollets ikraftträdande till Europeiska kommissionens delegation en överlämna utförlig rapport för det första året och för de följande åren där det anges i vilken grad de ovannämnda målen har uppnåtts på grundval av de använda indikatorerna. Europeiska kommissionen förbehåller sig rätten att från fiskeriministeriet begära alla typer av kompletterande uppgifter om resultaten samt att granska de berörda betalningarna för att se till att åtgärderna verkligen har genomförts.

8.2 Former och tidsplan för planerade utvärderingar

Före en eventuell förnyelse 2008 kommer protokollet att utvärderas, i enlighet med meddelandet av den 26 juli 2000 om bättre utvärdering av kommissionens verksamhet (SEK(2000)1051).

Denna utvärdering skall ta hänsyn till direkta ekonomiska indikatorer (fångster och deras värde), konsekvensindikatorer (antal arbetstillfällen som skapats och bevarats och förhållandet mellan kostnaden för protokollet och fångsternas värde) och indikatorer för påverkan på ekosystemet.

Beträffande åtgärder för att nå målen för hållbar förvaltning av Guineas fiskeresurser, se ovan.

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Eftersom EU lämnar den ekonomiska kompensationen i direkt utbyte mot de erbjudna fiskemöjligheterna bestämmer tredjelandet ensamt hur den skall användas. Gemenskapen skall dock underrättas, enligt föreskrifterna i avtalet, om hur vissa anslag används. Europeiska kommissionen förbehåller sig rätten att begära kompletterande information om vilka resultat som uppnåtts samt att granska betalningarna för att se till att åtgärderna verkligen har genomförts.

Kommissionen skall via sin delegation i Republiken Guinea lämna in en ansökan till fiskeriministeriet för varje fartyg som önskar bedriva fiske i enlighet med avtalet, minst 30 dagar före den begärda licensens första giltighetsdag. En första kontroll av att ansökningarna uppfyller villkoren görs av GD Fiske.

Varje licensansökan skall åtföljas av ett kvitto på att avgiften för licensens giltighetstid har betalats samt en kopia av mätbrevet. Betalningen skall göras till det konto som öppnats hos Republiken Guineas statskassa.

Varje fartyg skall företrädas av en skeppsklarerare av guineansk nationalitet, som är etablerad i Republiken Guinea. Skeppsklarerarens namn och adress skall anges i licensansökan.

Efter det att kvitto på betald avgift har mottagits skall fiskeriministeriet via Europeiska kommissionens delegation i Republiken Guinea utfärda licensen till fartygsägarna eller deras företrädare.

Dessutom måste de medlemsstater vars fartyg fiskar enligt avtalet till kommissionen intyga att de uppgifter som finns i fartygens mätbrev stämmer, så att licensavgifterna kan beräknas på korrekt grund.

Enligt det förlängda protokollet är fartygsägare från gemenskapen även skyldiga att fylla i fångstdeklarationer (som måste meddelas kommissionen och Guineas myndigheter) vilka skall ligga till grund för den slutliga årliga avräkningen av de tonfiskfångster som tas inom ramen för protokollet och motsvarande avgifter.

BILAGA [5]

[5] Denna bilaga har utformats på grundval av information från en undersökning som har utförts av METRA Economic Consulting på uppdrag av Europeiska kommissionen och som offentliggjordes av GD Fiske den 20 juni 2003.

FÖRHANDSBEDÖMNING

Inledning

Vid genomförandet av denna förhandsbedömning av det eventuella nya protokollet för 2004-2008 har vi beaktat att aktörerna och de inblandade parterna är samma som dem som ingick i efterhandsutvärderingen och konsekvensanalysen av det nuvarande protokollet.

Presentation av aktörerna

Aktörer och berörda parter // Ansvars- och intresseområden

1. Europeiska kommissionen // Administration av fiskeavtalet med Guinea, generellt ansvar för att kontrollera utfärdande av licenser och fångstdeklarationer

Betalning av kompensationer till Guinea

Administration av tekniskt stöd och andra program till stöd för Guinea (av andra GD)

2. Aktörer inom EU:s fiske // Betalning av licenser för fiske i Guinea

Drift av fiskeflottor i Guinea

3. EU:s fiskeindustri // Import, beredning och distribution av fisk och marina produkter från Guinea

4. EU-fiskare // Besättningsmedlemmar på EU-fartyg som fiskar i Guineas vatten

5. Guineas statsutgifter // Utgifter för fiskeri och för fiskeriprogram och -projekt i Guinea

Politik. Infrastrukturer och organisation för fiskeindustrin i Guinea

Guineas representation på regional och internationell nivå

Verksamhetsrapport till EU och utgifter i samband med fiskeavtalet mellan EU och Guinea

6. Guineas statsinkomster // Kompensationer från EU och betalning för licenser

7. Guineas fiskerisektor // Huvudsakligen icke-industriellt fiske på bynivå

Beredning (rökning) och lokal distribution

Viss bearbetning (förpackning, frysning) för export till Europa

8. Hamntjänster i Guinea // Hamntjänster (reparationer, proviantering, bränsleförsörjning, kyl- och fryslagring)

Behov (på medellång och lång sikt)

För var och en av de nämnda aktörerna har följande behov identifierats i samband med fiskeavtalet:

De olika aktörernas/parternas behov

>Plats för tabell>

De kortsiktiga behoven motsvarar behov som redan finns och som skall beaktas i alla fiskeavtal. De långsiktiga behoven är de som bestämmer utvecklingen inom Guineas fiskerisektor på 5-10 års sikt.

Mål, förväntade resultat och indikatorer

I det föreslagna fiskeprotokollet bör följande generella mål beaktas:

Mål som skall beaktas i det nya protokollet

>Plats för tabell>

Mervärde genom gemenskapens insats

Se kostnads-nyttoanalys.

Risker och alternativa lösningar

Upprättandet av ett nytt fiskeprotokoll innebär givetvis ett antal risker. I följande tabell sammanfattas dessa risker och förslag till åtgärder för att hantera riskerna.

Risker i samband med förslagen och alternativa lösningar

Risker // Alternativa lösningar

Bedrägeri: Guineas inkomster fördelas inte enligt avtalet // Förbättrad uppföljning från EU:s sida av inkomster och utgifter

De kinesiska och koreanska flottorna fortsätter att nonchalera licenser och andra kontroller // Förbättring av övervakningsfartygens kontrollverksamhet

Skapa bättre efterlevnad av lagar och bestämmelser genom beivran, böter, beslagtagande av redskap

Fiskbestånden längs kusten fortsätter att minska // Utvidgning av den reserverade zonen till 12 sjömil och 20 meters djup

De icke-industriella fiskarna fortsätter att vara marginaliserade, och deras andel av fångsterna och deras inkomst ökar inte // Översyn och förbättring av åtgärder som gynnar denna grupp

Bristande investeringar (lokala eller utländska) i verksamhet som innebär ökat förädlingsvärde

// Översyn av villkoren för utfärdande av licenser beträffande skyldigheten för utländska flottor att utnyttja lokala hamnanläggningar

Översyn av lagar och initiativ för att gynna investeringar

Översyn av kostnadsfaktorn (vatten, elektricitet osv.)

Ansvaret för de alternativa lösningarna ligger främst på EU och Guineas regering.

Slutsatser

I denna utvärdering har behandlats ett antal teman som griper in i varandra:

- EU har ett dubbelt intresse av att utveckla och upprätthålla Guineas fiskerisektor: dels för att den bidrar ekonomiskt till utvecklingen i Guinea som är en av grundarna av AVS-gruppen, dels för att den ger ett sammanhang att verka i för den europeiska flottan som anställer nationella fiskare och förser den europeiska marknaden med fisk.

- Aktörerna inom den privata europeiska fiskerinäringen och yrkesfiskarna är intresserade av Guineas vatten (och Västafrika i allmänhet) som fångstområde för värdefull fisk som är en förutsättning för vinster och sysselsättning.

- Republiken Guineas regering har intresse av sina kustvatten som en källa till livsmedel för befolkningen och som en nationell resurs som genererar utländsk valuta. Fiskerisektorn är också en potentiell källa till tekniköverföring och till sekundära inkomster från verksamhet i produktionsled före och efter fisket.

- Den privata sektorn i Guinea utgörs huvudsakligen av fiskare som bedriver icke-industriellt fiske och personer som arbetar med beredning och distribution av fisk eller inom hamnverksamhet, och dessa är beroende av fisket för att få sysselsättning, näring och utbildning.

- Fiskeverksamheten i Guineas vatten är i viss mån oreglerad, och bland annat förekommer illegalt fiske av i synnerhet asiatiska flottor. Så länge denna situation består kommer Guineas regering att fortsätta att förlora inkomster och löper risken av att fiskbestånden överutnyttjas och ödeläggs. Regeringen har därför intresse av och skyldighet att vidta åtgärder för att få till stånd en bättre kontroll av fiskeverksamheten.

Alla dessa faktorer är beroende av varandra och därför finns ett gemensamt intresse av att införa ett nytt protokoll som tar hänsyn till de olika behoven.

Tidigare erfarenheter

Efter utvärderingen i efterhand av det föregående protokollet kan följande lärdomar dras, vilka har beaktats vid utformningen av det nya protokollet:

- De bestämmelser för förvaltning av fiskeresurserna som införts av Guinea har inte räckt för att stoppa överutnyttjandet av kustzonen.

- De tidigare protokollen har inte lett till bättre försörjning av den lokala marknaden eller större trygghet i livsmedelsförsörjningen för befolkningen. Samtidigt utgör fångst som kastas överbord ett slöseri med resurser.

- Åtgärderna för skydd och kontroll av fisket i Guinea är ineffektiva och de tidigare protokollen har inte lyckats minska det illegala fisket.

- De tidigare protokollen har inte heller bidragit särskilt mycket till att höja det lokala förädlingsvärdet.

- Guineanernas sysselsättning inom fiskerisektorn utgörs i stor utsträckning fortfarande av icke-industriellt fiske.

- Det regionala samarbetet med andra västafrikanska länder har varit begränsat.

- Bristen på uppgifter om fiskeverksamheten i Guinea gör det svårt att få exakta mått på fiskerisektorns verksamhet och resultat.