Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järvägssystemet för konventionella tåg

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT ...

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [2],

[2] EGT ...

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [3], och

[3] EGT ...

av följande skäl:

(1) För att unionsmedborgare, ekonomiska aktörer och regionala och lokala samhällen i full utsträckning skall kunna utnyttja de fördelar som följer av att ett område utan inre gränser skapas, bör gemenskapen bidra till att främja sammanlänkningen av och driftskompatibiliteten hos de nationella näten och tillgängligheten till dessa nät.

(2) Kommersiell drift av tåg längs hela det transeuropeiska järnvägsnätet förutsätter en utomordenligt god enhetlighet mellan infrastrukturens och den rullande materielens egenskaper, men också en effektiv sammanlänkning av infrastrukturförvaltarnas och användarnas informations- och kommunikationssystem. Prestanda, säkerhet, tjänstens kvalitet och kostnaderna för den är beroende av denna enhetlighet och sammanlänkning, vilka är av särskild vikt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

(3) Rådet vidtog den 23 juli 1996 en första åtgärd för att uppnå dessa målsättningar genom att anta direktiv 96/48/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg [4].

[4] EGT L 235, 17.9.1996.

(4) Kommissionen meddelade i vitboken En strategi för vitalisering av gemenskapens järnvägar [5] från 1996 att man skulle vidta ytterligare en åtgärd beträffande det järnvägssystemet för konventionella tåg, och beställde därefter en utredning om integrationen av de nationella järnvägsnäten. Resultatet offentliggjordes 1998 och innehöll en rekommendation om att ett direktiv liknande direktivet om höghastighetståg skulle antas. I utredningen rekommenderas också att inte alla hinder för driftskompatibiliteten skall angripas på en gång, utan att problemen i stället skall lösas efter hand enligt en prioritetsordning som bör upprättas med utgångspunkt i de kostnadsfördelar varje åtgärd innebär. Enligt utredningen ger harmonisering av förfaranden och driftsföreskrifter och sammanlänkning av informations- och kommunikationssystem större fördelar än till exempel åtgärder som gäller infrastrukturella lastprofiler.

[5] KOM(96) 421, 30.6.1996.

(5) I kommissionens meddelande om integrationen av de konventionella järnvägssystemen [6] rekommenderas att föreliggande direktiv antas och att de viktigaste likheterna och skillnaderna jämfört med direktivet om höghastighetståg utreds. De viktigaste skillnaderna gäller anpassningen av det geografiska tillämpningsområdet, utvidgningen av det tekniska tillämpningsområdet, bland annat för att resultaten av den ovan nämnda utredningen skall beaktas, samt det successiva undanröjandet av hindren för driftskompatibiliteten hos järnvägssystem.

[6] KOM(1999) ...

(6) I artikel 155 i fördraget föreskrivs att gemenskapen skall genomföra de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa nätens driftskompatibilitet, särskilt när det gäller teknisk standardisering.

(7) Rådet uppmanade den 6 oktober 1999 kommissionen att lägga fram ett förslag till en strategi för att förbättra driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet och få bort flaskhalsarna så att de tekniska, administrativa och ekonomiska hindren snabbt kan undanröjas samtidigt som en hög säkerhets-, utbildnings- och kvalifikationsnivå bevaras för personalen.

(8) Rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar [7] innebär att järnvägsföretagen måste få ökad tillgång till medlemsstaternas järnvägsnät, vilket förutsätter driftskompatibilitet mellan infrastrukturer, utrustning och rullande materiel.

[7] EGT L 237, 24.8.1991, s. 25.

(9) Medlemsstaterna ansvarar för att de säkerhets-, hälso- och konsumentskyddsregler som gäller för järnvägsnät i allmänhet alltid följs vid projektering, uppbyggnad, ibruktagande och under drift. Tillsammans med lokala myndigheter har de även ansvar för frågor som gäller marklagstiftning, fysisk planering och miljöskydd.

(10) Det råder stora skillnader mellan de nationella föreskrifter och interna regler samt tekniska specifikationer som järnvägarna tillämpar. De nationella föreskrifterna och de interna reglerna innehåller tekniska bestämmelser som är specifika för varje lands industri, bland annat om mått och dimensioner, särskilda anordningar och särskilda egenskaper. Detta innebär att tåg inte kan framföras under gynnsamma villkor inom hela gemenskapen.

(11) Denna situation har gjort att den nationella järnvägsindustrin och de nationella järnvägarna under årens lopp knutits mycket nära samman, vilket har utgjort ett hinder för öppnandet av marknaderna. För att dessa industrier skall kunna bli konkurrenskraftiga på världsmarknaden måste den europeiska marknaden öppnas och utsättas för konkurrens.

(12) Det är sålunda nödvändigt att för hela gemenskapen fastställa väsentliga krav för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

(13) På grund av omfattningen av och komplexiteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg har det av praktiska skäl visat sig nödvändigt att dela upp det i delsystem. För varje sådant delsystem måste väsentliga krav definieras för hela gemenskapen och sådana tekniska specifikationer fastställas, särskilt vad gäller komponenter och gränssnitt, som krävs för att de väsentliga kraven skall uppfyllas.

(14) Genomförandet av bestämmelserna om driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg får inte leda till att det uppstår orimliga hinder i form av alltför höga kostnader för medlemsstaterna att bibehålla enhetligheten i sina befintliga järnvägsnät; de måste dock anstränga sig för att uppnå driftskompatibilitetsmålet.

(15) En medlemsstat kan i särskilda fall undantas från tillämpningen av vissa tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) och det bör fastställas förfaranden för kontroll av undantagens berättigande. I artikel 155 i fördraget föreskrivs att vid gemenskapens insatser avseende driftskompatibilitet skall hänsyn tas till projektens potentiella ekonomiska livskraft.

(16) Enligt bestämmelserna om upphandlingsförfaranden inom järnvägssektorn, särskilt direktiv 93/38/EEG [8], skall de upphandlande enheterna inkludera de tekniska specifikationerna i de allmänna dokumenten eller i de kontraktbestämmelser som hänför sig till varje kontrakt. Det är nödvändigt att utarbeta en uppsättning europeiska specifikationer som referenser för dessa tekniska specifikationer.

[8] Rådets direktiv 93/38/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsförfarandena inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (EGT L 199, 9.8.1993, s. 84), ändrat genom 1994 års anslutningsakt och Europaparlamentets och rådets direktiv av den 16 februari 1998 om ändring av direktiv 96/38/EEG.

(17) I direktiv 93/38/EEG definieras en europeisk specifikation som en gemensam teknisk specifikation, ett europeiskt typgodkännande eller en nationell standard som inför en europeisk standard. En harmoniserad europeisk standard kommer att på uppdrag av kommissionen utarbetas av ett europeiskt standardiseringsorgan, Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (CENELEC) eller Europeiska standardiseringsinstitutet för telekommunikation (ETSI). En hänvisning till den kommer att offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

(18) Det ligger i gemenskapens intresse att det finns ett internationellt standardiseringssystem inom vilket standarder utformas som verkligen används i den internationella handeln och som uppfyller de gemenskapspolitiska kraven. De europeiska standardiseringsorganen bör följaktligen fortsätta sitt samarbete med de internationella standardiseringsorganen.

(19) De upphandlande enheterna fastställer de ytterligare specifikationer som krävs för att komplettera de europeiska specifikationerna eller övriga standarder. Dessa specifikationer får inte hindra uppfyllandet av de väsentliga krav som harmoniserats på gemenskapsnivå och som det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg måste uppfylla.

(20) Förfarandena för bedömning av komponenternas överensstämmelse eller lämplighet bör grunda sig på utnyttjandet av de moduler som avses i beslut 93/465/EEG [9]. För att främja industrins utveckling är det nödvändigt att i största möjliga utsträckning utveckla förfarandena för kvalitetssäkring. Begreppet komponent täcker såväl materiella föremål som immateriella föremål, såsom programvara.

[9] Rådets beslut 93/465/EEG av den 22 juli 1993 om moduler för olika stadier i förfaranden vid bedömning av överensstämmelse samt regler för anbringande och användning av CE-märkning om överensstämmelse, avsedda att användas i tekniska harmoniseringsdirektiv (EGT L 220, 30.8.1993, s. 23).

(21) Bedömningen av lämpligheten kommer att göras för de komponenter som är mest avgörande för systemets säkerhet, tillgänglighet eller ekonomi.

(22) De upphandlande enheterna anger i förfrågningsunderlagen, särskilt i fråga om komponenter och med hänvisning till de europeiska specifikationerna, vilka egenskaper som tillverkarna enligt kontraktet skall tillgodose.

(23) Under dessa omständigheter är komponenternas överensstämmelse i huvudsak knuten till användningsområde för att systemets driftskompatibilitet skall säkerställas och garanteras, och inte bara till deras fria rörlighet på den gemensamma marknaden.

(24) Tillverkaren behöver sålunda inte EG-märka komponenter som omfattas av detta direktiv utan - på grundval av den bedömning av överensstämmelse eller lämplighet som görs i enlighet med de tillämpliga förfarandena i detta direktiv - tillverkarens försäkran om överensstämmelse är tillräcklig.

(25) Detta påverkar inte tillverkarens skyldighet att EG-märka vissa komponenter för att styrka att de överensstämmer med andra gemenskapsbestämmelser.

(26) De delsystem som utgör det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg skall underkastas ett kontrollförfarande. Genom denna kontroll skall de ansvariga myndigheter som ger tillstånd till ibruktagande kunna försäkra sig om att resultatet på projekterings-, uppbyggnads- och ibruktagandestadiet överensstämmer med tillämpliga regler och tekniska och driftsmässiga bestämmelser. Kontrollförfarandet gör även att tillverkarna kan räkna med likabehandling i alla länder. Det är sålunda nödvändigt att utforma en modul som fastställer principerna och villkoren för en EG-kontroll av delsystemen.

(27) Förfarandet för EG-kontroll grundar sig på de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD). Specifikationerna utarbetas på uppdrag av kommissionen av ett gemensamt representativt organ som företräder infrastrukturförvaltarna, järnvägsföretagen och industrin. En hänvisning till de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet är oundgänglig för att säkerställa driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg. Dessa specifikationer omfattas av bestämmelserna i artikel 18 i direktiv 93/38/EEG.

(28) De anmälda organ som har till uppgift att handha förfarandena för bedömning av komponenternas överensstämmelse eller lämplighet liksom förfarandet för kontroll av delsystemen måste, särskilt om någon europeisk specifikation inte finns, samordna sina beslut i så stor utsträckning som möjligt.

(29) I rådets direktiv 91/440/EEG föreskrivs, vad gäller redovisningen, att åtskillnad skall göras mellan aktiviteter som avser transportverksamheten och förvaltningen av järnvägsinfrastrukturen. I detta sammanhang bör de särskilda organ inom infrastrukturförvaltarna som utses till anmälda organ struktureras så att de uppfyller de kriterier som gäller för denna typ av organ. Andra specialiserade organ kan bemyndigas när de uppfyller samma kriterier.

(30) För att genomföra detta direktiv krävs sådana åtgärder med allmän räckvidd som avses i artikel 2 i rådets beslut av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [10].

[10] EGT L 184, 17.1.1999, s. 23.

(31) Driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg är en fråga som berör hela gemenskapen. Medlemsstaterna kan inte var för sig vidta de åtgärder som krävs för att uppnå denna driftskompatibilitet. Enligt subsidiaritetsprincipen måste denna insats sålunda göras på gemenskapsnivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

1. I enlighet med artikel 154 och 155 i fördraget syftar detta direktiv till att fastställa de villkor som måste uppfyllas för att driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg, såsom det beskrivs i bilaga I, skall kunna genomföras inom gemenskapen. Dessa villkor gäller projektering, uppbyggnad, ibruktagande, ombyggnad, modernisering, drift och underhåll av de delar av systemet som tas i bruk efter det att detta direktiv trätt i kraft.

2. Detta kommer att leda till en teknisk standardisering som gör det möjligt att förverkliga den inre marknaden för sådan utrustning och sådana tjänster som behövs för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tågs uppbyggnad, modernisering, ombyggnad och drift.

Artikel 2

I detta direktiv avses med

a) det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg: det system som beskrivs i bilaga I och som utgörs av de järnvägsinfrastrukturer, bestående av järnvägslinjer och fasta installationer, som ingår i det transeuropeiska transportnätet och som konstruerats eller anpassats för konventionell eller blandad järnvägstrafik samt den rullande materiel som är avsedd att framföras på dessa infrastrukturer,

b) driftskompatibilitet: möjlighet att med det transeuropeiska järnvägssystemets för konventionella tåg erbjuda säker tågtrafik utan driftsavbrott samtidigt som angivna prestandakrav uppfylls.

Denna möjlighet grundar sig på alla de föreskrifter samt tekniska och driftsmässiga villkor som skall iakttas för att de väsentliga kraven skall uppfyllas,

c) delsystem: det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg är, som anges i bilaga II, uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet, för vilka väsentliga krav skall anges,

d) driftskompatibilitetskomponenter: alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter, underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i ett delsystem och som driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg är direkt eller indirekt beroende av,

e) väsentliga krav: de krav som anges i bilaga III och som det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, delsystemen, driftskompatibilitetskomponenterna och gränssnitten skall uppfylla,

f) europeisk specifikation: en gemensam teknisk specifikation, ett europeiskt tekniskt godkännande eller en nationell standard som genomför en europeisk standard, så som de definieras i artikel 1.8-12 i direktiv 93/38/EEG,

g) tekniska specifikationer för driftskompatibilitet, nedan kallade "TSD": de specifikationer som delsystem och delsystemens beståndsdelar är underkastade för att de väsentliga kraven skall kunna uppfyllas och driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg uppnås,

h) gemensamt representativt organ: organ bestående av företrädare för infrastrukturförvaltarna, järnvägsföretag och industrin och som har till uppgift att utarbeta de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet. Med infrastrukturförvaltare menas de organ eller företag som avses i artiklarna 3 och 7 i direktiv 91/440/EEG,

i) anmälda organ: organ som har till uppgift att bedöma driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse och lämplighet eller handlägga förfarandet för EG-kontroll av delsystemen,

j) grundegenskaper: regler och tekniska eller driftsrelaterade villkor som är av stor betydelse för driftskompatibiliteten och som fastställs genom beslut fattat enligt det förfarande som avses i artikel 21 innan det gemensamma representativa organet utarbetar förslag till TSD,

k) specialfall: del i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg som nödvändiggör särskilda (tillfälliga eller definitiva) föreskrifter i TSD av skäl som hänför sig till begränsningar som beror på geografi, topografi eller stadsmiljö eller en strävan att uppnå enhetlighet med det befintliga systemet,

l) ombyggnad: större arbete som innebär en sådan förändring av ett delsystem eller av en del av ett delsystem att ett nytt sådant tillstånd för idrifttagande som avses i artikel 14 måste utfärdas,

m) modernisering: större arbete som innebär att ett delsystem eller en del av ett delsystem byts ut på ett sådant sätt att ett nytt sådant tillstånd för idrifttagande som avses i artikel 14 måste utfärdas,

Artikel 3

1. Detta direktiv innehåller bestämmelser om delsystemens driftskompatibilitetskomponenter, gränssnitt och förfaranden och de villkor för det transeuropeiska järnvägssystemets för konventionella tåg allmänna enhetlighet som krävs för att uppnå driftskompatibilitet i systemet.

2. Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser. Vad gäller driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt kan emellertid uppfyllandet av de väsentliga kraven i detta direktiv innebära att särskilda, för ändamålet fastställda europeiska specifikationer måste tillämpas.

Artikel 4

1. Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, delsystemen, driftskompatibilitetskomponenterna och gränssnitten skall uppfylla de väsentliga kraven.

2. Sådana tilläggskrav som avses i artikel 18.4 i direktiv 93/38/EEG och som krävs för att komplettera de europeiska specifikationerna eller andra standarder som tillämpas inom gemenskapen får inte strida mot de väsentliga kraven.

KAPITEL II

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD)

Artikel 5

1. Varje delsystem skall omfattas av en TSD. Ett delsystem kan vid behov omfattas av flera TSD, bland annat för att kategorier av linjer, knutpunkter eller rullande materiel skall kunna behandlas var för sig eller för att kunna lösa prioriterade problem rörande driftskompatibiliteten. I sådana fall gäller denna artikel också dessa delar av delsystemet.

2. Delsystemen skall stämma överens med TSD. Denna överensstämmelse skall föreligga under hela den tid delsystemet är i bruk.

3. Varje TSD skall, i den mån det är nödvändigt för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och förverkliga den inre marknad som avses i artikel 1, innehålla

a) de väsentliga kraven för delsystemen och deras gränssnitt mot andra delsystem,

b) definitioner av driftsrelaterade och tekniska specifikationer som gäller för delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem för var och en av de kategorier av linjer eller knutpunkter som anges i bilaga I,

c) bestämmelser om eventuella tillämpningsregler för specialfall,

d) bestämmelser om vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som skall bli föremål för europeiska specifikationer, däribland de europeiska standarder som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg,

e) bestämmelser för varje planerat fall om vilka av de moduler som anges i beslut 93/465/EEG och, i förekommande fall, vilka specifika förfaranden som skall tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet och EG-kontroll av delsystem,

f) ett förslag, vid behov, till tidsplan och strategi för specifikationens genomförande med angivande av tekniska och/eller geografiska delmål för att driftskompatibiliteten i det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg skall kunna uppnås.

4. TSD skall utarbetas med utgångspunkt i en utredning av det befintliga delsystemet och skall sätta upp ett mål för delsystemet som kan uppnås stegvis inom en rimlig tid. Genom att TSD antas successivt och följs kan driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg uppnås stegvis samtidigt som enhetligheten i varje medlemsstats järnvägsnät i största möjliga utsträckning bibehålls.

Artikel 6

1. TSD-förslagen skall utarbetas på uppdrag av kommissionen, enligt det förfarande som anges i artikel 21.2. TSD skall antas och ses över enligt samma förfarande. Kommissionen skall offentliggöra TSD i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

2. Det gemensamma representativa organet skall inrättas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 21.2. Organet skall följa bestämmelserna i bilaga VIII. Om organet bryter mot bestämmelserna eller inte besitter den kompetens som behövs vid utarbetandet av en viss TSD skall en annan företrädare utses med tillämpning av samma förfarande.

3. Det gemensamma representativa organet eller, i förekommande fall, företrädaren skall ansvara för att förbereda översyn och uppdatering av TSD och skall förse den kommitté som avses i artikel 21 med lämpliga rekommendationer för att den tekniska utvecklingen eller förändringar i de samhälleliga kraven skall kunna beaktas.

4. En TSD skall utarbetas i två steg.

I det första steget skall det gemensamma representativa organet fastställa vilka grundegenskaper denna TSD skall ha. För varje grundegenskap skall de bästa alternativen läggas fram och motiveras ur teknisk och ekonomisk synvinkel, varefter ett beslut skall fattas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 21.2.

Det gemensamma representativa organet skall därefter med utgångspunkt i dessa grundegenskaper utarbeta ett förslag till TSD. Organet skall också beakta redan utfört standardiseringsarbete, befintliga arbetsgrupper och känd forskning.

5. För att kunna hitta och genomföra de mest fördelaktiga lösningarna skall vid utarbetande, antagande och översyn av en TSD förutsebara kostnader för de tekniska lösningar som krävs för genomförandet av denna beaktas.

Det gemensamma representativa organet eller, i förekommande fall, företrädaren skall därför se till att TSD-förslagen innehåller en övergripande bedömning av kostnaderna för och fördelarna med den föreslagna lösningen. Av bedömningen skall det framgå vilka kostnader förslaget innebär för samtliga berörda aktörer och ekonomiska aktörer. Medlemsstaterna skall bidra till bedömningen genom att tillhandahålla nödvändiga uppgifter.

6. Den kommitté som avses i artikel 21 skall regelbundet informeras om arbetet med att utarbeta TSD. Kommittén kan under detta arbete utfärda rekommendationer om utformningen av TSD och om bedömningen av kostnaderna och fördelarna.

7. När en TSD antas skall dagen för dess ikraftträdande fastställas enligt det förfarande som avses i artikel 21.2.

Artikel 7

En medlemsstat kan undantas från tillämpningen av vissa TSD, inbegripet sådana som gäller rullande materiel, när

- uppbyggnaden av en sådan del av systemet som avses i artikel 1.1 redan är långt framskriden när en TSD offentliggörs,

- en befintlig sträcka moderniseras eller byggs om och grundegenskaperna hos berörda TSD är inkompatibla med sträckans grundegenskaper och tillämpningen av dessa TSD skulle kunna hota projektets lönsamhet eller enhetligheten i medlemsstatens järnvägssystem.

I båda fallen skall den berörda medlemsstaten på förhand meddela kommissionen om sin avsikt att avvika från TSD och överlämna ett underlag med uppgifter om vilka TSD eller delar av TSD medlemstaten vill slippa tillämpa och de specifikationer som den i stället önskar tillämpa. Kommissionen skall undersöka om de åtgärder som medlemsstaten planerar är berättigade och skall fatta beslut enligt det förfarande som avses i artikel 21.2. Vid behov skall en rekommendation utfärdas om vilka specifikationer som skall följas.

KAPITEL III

Driftskompatibilitetskomponenter

Artikel 8

Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att driftskompatibilitetskomponenter

- endast släpps ut på marknaden om de medger att driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg uppnås och de uppfyller de väsentliga kraven,

- används inom avsett användningsområde och på avsett sätt och installeras och underhålls korrekt.

Dessa bestämmelser utgör inte något hinder för att komponenterna släpps ut på marknaden för andra tillämpningar.

Artikel 9

Medlemsstaterna får inte, på sitt territorium och med hänvisning till detta direktiv, förbjuda, begränsa eller förhindra att driftskompatibilitetskomponenter släpps ut på marknaden för användning i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg om de uppfyller bestämmelserna i detta direktiv. De får inte heller begära att sådana kontroller görs som redan gjorts inom ramen för förfarandet för EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet.

Artikel 10

1. Medlemsstaterna skall betrakta driftskompatibilitetskomponenter försedda med en EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet, närmare beskriven i bilaga IV, som överensstämmande med de väsentliga kraven i detta direktiv.

2. En driftskompatibilitetskomponents överensstämmelse med de väsentliga kraven och dess lämplighet skall fastställas i förhållande till tillämplig TSD och eventuella europeiska specifikationer.

3. Hänvisningar till europeiska specifikationer skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och skall anges i TSD:n. Om de europeiska specifikationerna i fråga offentliggörs efter det att TSD:n antagits skall specifikationerna beaktas vid nästa översyn av TSD:n.

4. Medlemsstaterna skall offentliggöra hänvisningar till de nationella standarder genom vilka de europeiska standarderna genomförs.

5. Under perioden före offentliggörandet av en TSD skall medlemsstaterna, om det inte finns några europeiska specifikationer och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20.5, meddela övriga medlemsstater och kommissionen vilka standarder och tekniska specifikationer som används för att uppfylla de väsentliga kraven. Denna anmälan skall göras senast ett år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

6. Om en europeisk specifikation inte finns tillgänglig när en TSD antas skall TSD:n hänvisa till den senaste tillgängliga versionen av förslaget till specifikation eller inkorporera hela eller delar av förslaget.

Artikel 11

Om en medlemsstat eller kommissionen upptäcker att någon europeisk specifikation inte uppfyller de väsentliga kraven kan specifikationen helt eller delvis dras tillbaka från de publikationer där den är införd eller ändras genom ett beslut fattat enligt det förfarande som anges i artikel 21.2 och, när det gäller europeiska standarder, efter samråd med den kommitté som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EEG av 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter.

Artikel 12

1. Om en medlemsstat konstaterar att en driftskompatibilitetskomponent försedd med EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet som släppts ut på marknaden och används på avsett sätt möjligen inte uppfyller de väsentliga kraven, skall medlemsstaten vidta nödvändiga åtgärder för att begränsa komponentens användningsområde, för att förbjuda dess användning eller för att dra tillbaka den från marknaden. Medlemsstaten skall genast underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits och ange skälen till beslutet, samt särskilt ange om avvikelsen beror på

- att de väsentliga kraven inte har uppfyllts,

- att de europeiska specifikationerna tillämpats på ett felaktigt sätt, i den mån det hänvisas till dessa specifikationer,

- att de europeiska specifikationerna är otillräckliga.

2. Kommissionen skall så snart som möjligt samråda med de berörda parterna. Om kommissionen efter samrådet konstaterar att åtgärden är motiverad skall den genast underrätta den medlemsstat som har tagit initiativet och övriga medlemsstater. Om kommissionen efter samrådet konstaterar att åtgärden inte är motiverad skall den genast underrätta den medlemsstat som har tagit initiativet och tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud om detta. Om det beslut som avses i första stycket motiverats med att de europeiska specifikationerna är otillräckliga skall det förfarande som anges i artikel 11 tillämpas.

3. Om en driftskompatibilitetskomponent försedd med en EG-försäkran om överensstämmelse visar sig inte uppfylla kraven om överensstämmelse, skall den behöriga medlemsstaten vidta lämpliga åtgärder mot den som utfärdat försäkran och underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om detta.

4. Kommissionen skall försäkra sig om att medlemsstaterna hålls informerade förfarandets förlopp och resultat.

Artikel 13

1. Tillverkare eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall vid utfärdandet av EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för en driftskompatibilitetskomponent följa tillämpliga TSD-bestämmelser.

2. Bedömningen av en driftskompatibilitetskomponents överensstämmelse och lämplighet skall handläggas av det anmälda organ hos vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud ansöker om bedömning.

3. Om en driftskompatibilitetskomponent omfattas av andra gemenskapsdirektiv som behandlar andra aspekter skall det framgå av EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet att komponenten också uppfyller de krav som uppställs i dessa direktiv .

4. Om varken tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud har fullgjort de skyldigheter som anges i punkterna 1-3, övergår dessa skyldigheter på den person som släpper ut komponenten på marknaden. Vad detta direktiv beträffar övergår skyldigheterna också på den som monterar driftskompatibilitetskomponenter eller delar av driftskompatibilitetskomponenter av olika ursprung eller tillverkar driftskompatibilitetskomponenter för eget bruk.

5. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 12 gäller följande:

a) Om en medlemsstat konstaterar att en EG-försäkran om överensstämmelse har utfärdats på ett otillbörligt sätt, skall tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bringa driftskompatibilitetskomponenten i överensstämmelse och se till att otillbörligheten upphör på det sätt som medlemsstaten fastställer.

b) Om överensstämmelsen fortfarande brister skall medlemsstaten vidta lämpliga åtgärder för att begränsa eller förbjuda driftskompatibilitetskomponentens utsläppande på marknaden eller se till att den dras tillbaka från marknaden enligt de förfaranden som anges i artikel 12.

KAPITEL IV

Delsystem

Artikel 14

1. Varje medlemsstat skall besluta om tillstånd till ibruktagande av strukturella delsystem som ingår i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och som är belägna på dess territorium eller drivs av där etablerade järnvägsföretag.

För detta ändamål skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att ett delsystem kan tas i bruk endast om det har utformats, anlagts och installerats på ett sådant sätt att de väsentliga kraven som gäller delsystemet uppfylls när det integreras i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

2. Det åligger varje medlemsstat att vid ibruktagandet och därefter regelbundet kontrollera att delsystemen drivs och underhålls i enlighet med de väsentliga kraven.

Artikel 15

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 19 får en medlemsstat inte, på sitt territorium och med hänvisning till detta direktiv, förbjuda, begränsa eller förhindra anläggande, ibruktagande eller drift av strukturella delsystem som ingår i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och uppfyller de väsentliga kraven. En medlemstat får inte heller begära att sådana kontroller skall göras som redan gjorts inom ramen för förfarandet för EG-kontrollförklaring.

Artikel 16

1. Medlemsstaterna skall betrakta strukturella delsystem som ingår i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och är försedda med en EG-kontrollförklaring som driftskompatibla och överensstämmande med de väsentliga kraven.

2. Driftskompatibiliteten hos ett strukturellt delsystem som ingår i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg skall med beaktande av de väsentliga kraven kontrolleras med ledning av TSD, när sådana finns.

3. Under perioden före offentliggörandet av en TSD skall medlemsstaterna tillhandahålla övriga medlemsstater och kommissionen en förteckning över de tekniska föreskrifter som tillämpas för att tillgodose de väsentliga kraven. Denna anmälan skall göras senast ett år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

Artikel 17

Om det visar sig att TSD inte helt uppfyller de väsentliga kraven kan ärendet på begäran av en medlemsstat eller på kommissionens initiativ föreläggas den kommitté som avses i artikel 21.

Artikel 18

1. Vid utfärdandet av en EG-kontrollförklaring skall den upphandlande enheten eller dess ombud överlåta åt det anmälda organ som den utser för ändamålet att genomföra förfarandet för EG-kontroll.

2. Uppdraget för det anmälda organ som utsetts att utföra en EG-kontroll av ett delsystem skall börja på projektstadiet och sedan pågå under hela uppbyggnadstiden fram till överlämnandet innan delsystemet tas i bruk. I uppdraget ingår också att kontrollera att det delsystem som skall tas i bruk är enhetligt med det större system som det skall bli en del av.

3. Det anmälda organet skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall åtfölja EG-kontrollförklaringen. Detta tekniska underlag skall innehålla alla nödvändiga dokument som rör delsystemets egenskaper och, i förekommande fall, alla intyg om driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse. Det skall också innehålla närmare uppgifter om villkor och begränsningar för användandet, skötselföreskrifter, kontinuerlig eller periodisk övervakning, inställningar och underhåll.

Artikel 19

1. Om en medlemsstat konstaterar att ett strukturellt delsystem, för vilket en EG-kontrollförklaring åtföljt av det tekniska underlaget utfärdats, inte till fullo uppfyller bestämmelserna i detta direktiv och de väsentliga kraven, kan den begära att kompletterande kontroller genomförs.

2. En medlemsstat som gör en sådan begäran skall omedelbart informera kommissionen om de kompletterande kontroller som har begärts och redovisa skälen för dem. Kommissionen skall utan dröjsmål inleda det förfarande som avses i artikel 21.2.

KAPITEL V

Anmälda organ

Artikel 20

1. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om vilka organ som har fått i uppgift att genomföra förfarandet för bedömning av överensstämmelse och lämplighet enligt artikel 13 och kontrollförfarandet enligt artikel 18, och ange varje organs kompetensområde.

Kommissionen skall tilldela dessa organ identifikationsnummer. Den skall i Europeiska gemenskapernas officiella tidning offentliggöra en förteckning över dessa organ med identifikationsnummer och kompetensområde, samt tillse att förteckningen uppdateras.

2. Medlemsstaterna skall vid bedömningen av de organ som skall anmälas tillämpa de kriterier som anges i bilaga VII. Organ som uppfyller bedömningskriterier som anges i relevanta europeiska standarder skall anses uppfylla kriterierna i bilaga VII.

3. En medlemsstat skall upphäva godkännandet av ett organ om det inte längre uppfyller de kriterier som anges i bilaga VII. Om så sker skall medlemsstaten omedelbart informera kommissionen och övriga medlemsstater.

4. Om en medlemsstat eller kommissionen anser att ett organ som anmälts av en annan medlemsstat inte uppfyller kriterierna skall frågan föreläggas den i artikel 21 angivna kommittén, som skall avge ett yttrande inom tre månader; mot bakgrund av kommitténs yttrande skall kommissionen informera den berörda medlemsstaten om vilka ändringar som är nödvändiga för att det anmälda organet skall kunna behålla den ställning som det tilldelats.

5. I förekommande fall skall de anmälda organen samordnas i enlighet med artikel 21.5.

KAPITEL VI

Kommitté och arbetsprogram

Artikel 21

1. Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 21 i direktiv 96/48/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg och som består av företrädare för medlemsstaterna och har en företrädare för kommissionen som ordförande (nedan kallad "kommittén").

2. Vid hänvisning till denna punkt skall det föreskrivande förfarande som anges i artikel 5 i beslut 1999/468/EG tillämpas och bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet iakttas.

3. Den period som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

4. Kommittén kan från och med den dag då detta direktiv träder i kraft behandla alla frågor som rör driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg. Kommittén kan också vidta åtgärder för att uppnå driftskompatibilitet mellan det transeuropeiska järnvägssystemet och system utanför gemenskapen.

5. Kommittén kan vid behov tillsätta arbetsgrupper som skall bistå kommittén vid fullgörandet av dess uppgifter, till exempel för att samordna de anmälda organen.

Artikel 22

1. Kommittén skall upprätta ett arbetsprogram med beaktande av prioriteringsordningen för utarbetandet av TSD och prioriteringen av kommitténs övriga uppgifter. Arbetsprogrammet beslutas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 21.2.

2. Prioriteringsordningen för utarbetande av TSD skall antas efter samråd med det gemensamma representativa organet, och kan gälla till exempel delsystem eller delar av delsystem, kategorier av linjer eller rullande materiel eller knutpunkter. Vid fastställandet av prioriteringsordningen skall fördelar och förutsebara kostnader för respektive TSD jämföras. Följande aspekter skall anses vara prioriterade i det första arbetsprogrammet: kontrollstyrning och signalering, telematikapplikationer för godstrafik, drift och trafikledning (inbegripet personalens kvalifikationer), bullerstörningar samt rullande materiel.

3. Det första arbetsprogrammet skall bland annat innehålla följande steg:

a) inrättande av det gemensamma representativa organet,

b) utarbetande av en plan för det järnvägssystemet för konventionella tåg med utgångspunkt i ett förslag från det gemensamma representativa organet och grundad på en förteckning över delsystemen (bilaga II), som garanterar enhetlighet mellan olika TSD. Planen skall bland annat innehålla systemets grundläggande delar och deras gränssnitt. Den skall tjäna som referens för avgränsningen av respektive TSD:s tillämpningsområde.

c) antagande av en mall för utarbetande av TSD,

d) utarbetande av en metod för analys av kostnader och fördelar beträffande de lösningar som anges i TSD,

e) fastställande av de uppdrag som kommer att behövas för utarbetandet TSD,

f) fastställande av grundegenskaper för varje TSD,

g) godkännande av förslagen till standardiseringsprogam,

h) hantering av övergångsperioden mellan tidpunkten för direktivets ikraftsträdande och offentliggörandet av TSD.

KAPITEL VII

Slutbestämmelser

Artikel 23

Beslut som fattas i enlighet med detta direktiv och som rör bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet och kontroll av delsystem i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg samt beslut som fattas i enlighet med artiklarna 11, 12, 17 och 19 skall motiveras noggrant. Beslutet skall snarast delges den berörda parten med angivande av vilka möjligheter till överklagande som finns enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning och vilka tidsfrister som gäller.

Artikel 24

1. Medlemsstaterna skall inom arton månader från detta direktivs ikraftträdande sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa det. De skall genast underrätta kommissionen om detta. Det faktum att de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet inte offentliggjorts kan inte anföras som skäl för att tidsfristen överskrids.

2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 25

Kommissionen skall vartannat år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om de framsteg som gjorts beträffande driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

Det gemensamma representativa organet skall för detta ändmål utarbeta och regelbundet uppdatera ett hjälpmedel som, på en medlemsstats eller kommissionens begäran, kan ge en bild av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg av vilken de grundläggande egenskaperna (t.ex. grundegenskaperna) för varje del i systemet (linjer och knutpunkter, serier för det rullande materielet) och deras överensstämmelse med TSD tydligt framgår.

Artikel 26

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 27

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA I DET TRANSEUROPEISKA JÄRNVÄGSSYSTEMET FÖR KONVENTIONELLA TÅG

Infrastrukturer

Det transeuropeiska järnvägssystemets för konventionella tåg infrastrukturer är de som ingår i det transeuropeiska transportnät som anges i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet eller i senare ändringar av beslutet föranledda av den revidering som avses i artikel 21 i riktlinjerna.

Vad detta direktiv beträffar delas nätet upp i följande kategorier:

- linjer avsedda för långväga persontrafik

- linjer avsedda för blandad trafik (person- och godstrafik)

- linjer särskilt anlagda eller ombyggda för godstransport (godskorridorer)

- linjer avsedda för regionaltrafik

- knutpunkter för persontrafik

- knutpunkter för godstrafik

- anslutningsspår mellan de uppräknade delarna.

Rullande materiel

Rullande materiel omfattar all materiel som trafikerar hela eller delar av det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg, bland annat

- motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift

- lok med med el- eller förbränningsmotordrift

- personvagnar

- godsvagnar

Enhetlighet i det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg

För att järnvägstransporterna i Europa skall kunna hålla hög kvalitet krävs bland annat en utomordentligt god enhetlighet mellan infrastrukturen (i vid mening, dvs. inbegripet delsystemens fasta installationer) och den rullande materielen (inbegripet komponenter ombord i delsystemen). Prestanda, säkerhet, tjänstens kvalitet och kostnaderna är beroende av denna enhetlighet.

BILAGA II DELSYSTEM

1. Förteckning över delsystemen

Vad detta direktiv beträffar indelas det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg i delsystem, som motsvarar antingen

a) strukturellt definierade områden som

- infrastrukturer,

- energi,

- kontrollstyrning och signalering,

- drift och trafikledning,

- telematikapplikationer för person- och godstrafik,

- rullande materiel, eller

b) funktionellt definierade områden som

- underhåll.

2. Beskrivning av delsystemen

För varje delsystem eller del av ett delsystem skall det gemensamma representativa organet vid utarbetandet av motsvarande TSD-förslag lägga fram ett förslag till förteckning över vilka delar och aspekter som har anknytning till driftskompatibiliteten.

Utan att detta är att uppfatta som att vissa aspekter eller driftskompatibilitetskomponenter anges i förväg, eller att delsystemen skall anpassas till TSD i någon viss ordning, skall delsystemen bland annat inbegripa följande:

2.1. Infrastruktur

Spår, växlar och kryss, konstbyggnader (broar, tunnlar m.m.), infrastruktur vid stationer (plattformar och lastkajer, tillfartsanordningar m.m.) samt säkerhets- och skyddsutrustning.

2.2. Energi

Strömförsörjningssystem, luftledningar och strömavtagarsystem.

2.3. Kontrollstyrning och signalering

All utrustning förknippad med säkerhet, styrning och kontroll som rör tågtrafik som med tillstånd trafikerar nätet.

2.4. Drift och trafikledning

Förfaranden och utrustning som krävs för en sammanhängande drift av de olika strukturella delsystemen, både under normala förhållanden och vid nöddrift, inbegripet framförande av tåg, trafikplanering och trafikledning.

2.5. Telematikapplikationer

Detta delsystem består av två delar:

- applikationer som ingår i servicen till passagerarna, bland annat information till resande före och under resan, biljettbokningssystem, betalningssystem, bagagehantering, anslutningssamordning mellan tåg och med andra transportsätt, samt

- applikationer för godstrafiken, bland annat informationssystem (övervakning i realtid av gods och tåg), ranger- och tilldelningssystem, reserverings- betalnings- och faktureringssystem, anslutningssamordning med andra transportsätt, utfärdande av elektroniska följedokument.

2.6. Rullande materiel

Strukturen, styr- och kontrollsystem för all tågutrustning, drivsystem och energiomvandlingssystem, bromssystem, koppel, hjul (boggier, axlar) och hjulupphängning, dörrar, gränssnitt mellan människa och maskin (förare, tågpersonal, passagerare), aktiva eller passiva säkerhetsåtgärder, åtgärder för passagerarnas och tågpersonalens hälsa.

2.7. Underhåll

Förfaranden, utrustning, installationer för underhållslogistik, resurser som medger utförande av obligatoriska reparationer och förebyggande underhåll som krävs för att driftskompatibiliteten i järnvägssystemet och nödvändiga prestanda skall kunna uppnås.

BILAGA III VÄSENTLIGA KRAV

1. Allmänna krav

1.1. Säkerhet

1.1.1. Utformning, uppförande eller tillverkning samt underhåll och övervakning av säkerhetskritiska komponenter och särskilt av komponenter som är av betydelse för tågtrafiken skall ske på ett sätt som garanterar en säkerhetsnivå som motsvarar de mål som ställts upp för nätet, också i vissa angivna nöddriftssituationer.

1.1.2. Parametrar som avser kontaktytan hjul-räl skall följa de kriterier för körstabilitet som är nödvändiga för att garantera säker trafik vid högsta tillåtna hastighet.

1.1.3. De komponenter som används skall under hela sin livslängd kunna motstå angivna, normala eller exceptionella påkänningar. Genom lämpliga åtgärder skall de säkerhetsmässiga konsekvenserna av oförutsedda fel i komponenterna begränsas.

1.1.4. Fasta anläggningar och rullande materiel skall utformas och material för dessa väljas på ett sådant sätt att uppkomst, spridning och följderna av eld och rök begränsas i händelse av brand.

1.1.5. Anordningar som är avsedda att hanteras av användarna skall vara så utformade att en förutsägbar användning i strid med anvisningarna inte medför någon säkerhetsrisk.

1.2. Tillförlitlighet och tillgänglighet

Övervakning och underhåll av fasta eller rörliga delar som ingår i tågtrafiken skall organiseras och utföras på ett sådant sätt och i sådan omfattning att komponenteras funktionsduglighet bibehålls under angivna förhållanden.

1.3. Hälsovård

1.3.1. Material som vid normal användning kan komma att innebära en hälsofara för personer som utsätts för dem får inte användas i tågen eller i järnvägsinfrastrukturerna.

1.3.2. Materialen skall väljas, iordningställas och användas på så sätt att utsläpp av rök eller skadliga och farliga gaser begränsas, särskilt i händelse av brand.

1.4. Miljöskydd

1.4.1. Den miljöpåverkan som anläggning och drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg medför skall bedömas och beaktas vid utformningen av detta system i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser.

1.4.2. De material som används i tågen och i infrastrukturen får inte medföra utsläpp av rök eller gaser som är skadliga och farliga för miljön, särskilt i händelse av brand.

1.4.3. Rullande materiel och energiförsörjningssystem skall utformas och byggas på så sätt att de är elektromagnetiskt kompatibla med installationer, anläggningar och allmänna och privata nät med vilka det föreligger risk för interferens.

1.4.4. Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg skall drivas under iakttagande av föreskrivna gränsvärden för buller.

1.4.5. Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg får inte ge upphov till markvibrationer som är oacceptabla för verksamhet och omgivningar som ligger nära infrastrukturen och som är normalt underhållna.

1.5. Teknisk kompatibilitet

Infrastrukturens och de fasta installationernas tekniska egenskaper skall vara kompatibla inbördes och med de tekniska egenskaperna hos tåg som skall trafikera det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

När det på vissa delar av nätet visar sig svårt att ta hänsyn till dessa egenskaper kan tillfälliga lösningar som garanterar framtida kompatibilitet utnyttjas.

2. Särskilda krav för varje delsystem

2.1. Infrastrukturer

2.1.1. Säkerhet

Anpassade åtgärder skall vidtas för att hindra oönskat tillträde till eller intrång i installationerna.

Åtgärder skall vidtas för att begränsa den olycksrisk människor utsätts för, särskilt när tåg passerar stationer i hög hastighet.

Infrastruktur till vilken allmänheten har tillträde skall utformas och byggas på ett sådant sätt att säkerhetsriskerna för människor begränsas (stabilitet, brand, tillträde, evakuering, plattformar osv.).

Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.

2.2. Energi

2.2.1. Säkerhet

Driften av energiförsörjningssystemen får varken inverka på säkerheten för tåg eller människor (användare, driftspersonal, personer som bor nära järnvägen och tredje man).

2.2.2. Miljöskydd

Driften av energiförsörjningssystemen får inte ge skador på miljön utöver angivna gränsvärden.

2.2.3. Teknisk kompatibilitet

Försörjningssystemen för elenergi eller bränsle skall

- möjliggöra för tågen att uppnå angiven prestanda, samt

- beträffande elenergi, vara kompatibla med de strömavtagare som är installerade på tågen.

2.3. Kontrollstyrning och signalering

2.3.1. Säkerhet

Anläggningar och åtgärder för kontrollstyrning och signalering skall möjliggöra tågtrafik med en säkerhetsnivå som motsvarar de mål som fastställts för nätet.

2.3.2. Teknisk kompatibilitet

Ny infrastruktur och ny rullande materiel som tillverkas eller utvecklas efter det att kompatibel kontrollstyrning och signalering antagits, skall anpassas så att de kan användas med dessa system.

Utrustning för kontrollstyrning och signalering som installeras i tågförarhytterna skall möjliggöra normal drift under angivna förhållanden i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

2.4. Rullande materiel

2.4.1. Säkerhet

Rullande materiel och förbindelserna mellan vagnar skall utformas så att passagerarutrymmen och förarhytt skyddas i händelse av kollision eller urspårning.

Den elektriska utrustningen får inte försämra driftsäkerheten för kontrollstyrnings- och signalanläggningarna.

Bromsteknik och bromskrafter skall vara förenliga med spårens, konstbyggnadernas och signalsystemens konstruktion.

För att inte äventyra människors säkerhet skall åtgärder vidtas för att begränsa åtkomligheten till spänningsförande komponenter.

Det skall finnas anordningar som gör det möjligt för resande att i händelse av fara göra lokföraren uppmärksam på situationen och för tågpersonalen att sätta sig i förbindelse med denne.

Dörrarna skall vara försedda med lås- och öppningssystem som garanterar de resandes säkerhet.

Det skall finnas tydligt markerade nödutgångar.

Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.

Tågen skall vara utrustade med ett tillräckligt kraftfullt och oberoende nödbelysningssystem.

Tågen skall vara utrustade med en högtalaranläggning som möjliggör för tågpersonal och personal i kontrollcentraler utanför tåget att överföra meddelanden till de resande.

2.4.2. Tillförlitlighet och tillgänglighet

Den grundläggande utrustningen för hjul, drivsystem, bromsar och kontrollstyrning skall vara utformad på så sätt att tågets färd kan fortsätta i angivna nöddriftssituationer utan allvarliga konsekvenser för den utrustning som fortfarande fungerar.

2.4.3. Teknisk kompatibilitet

Den elektriska utrustningen skall vara kompatibel med installationerna för kontrollstyrning och signalering.

Vid elektrisk drivning skall strömavtagarnas egenskaper möjliggöra tågtrafik med strömförsörjningssystemen vid det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

Den rullande materielen skall ha sådana egenskaper att den kan trafikera de linjer som den planeras trafikera.

2.5. Underhåll

2.5.1. Hälsa

De tekniska installationer och metoder som används vid underhållsanläggningar får inte medföra risk för människors hälsa.

2.5.2. Miljöskydd

Tekniska installationer och metoder som används vid underhållsanläggningar får inte överskrida tillåtna miljögränsvärden.

2.5.3. Teknisk kompatibilitet

Underhållsanläggningar för konventionellt rullande materiel skall kunna användas för säkerhets-, hygien- och komfortarbeten för all sådan materiel för vilken anläggningen är avsedd.

2.6. Drift och trafikledning

2.7.1. Säkerhet

Enhetliga regler för drift av nätet och för lokförarnas och tåg- och kontrollcentralspersonalens kvalifikationer skall garantera säker drift.

Underhållsåtgärder, underhållsfrekvens, utbildning och kvalifikationer för personal vid underhållsanläggningar och kontrollcentraler samt de kvalitetssäkringssystem som inrättats vid dessa anläggningar av de berörda operatörerna skall garantera en hög säkerhetsnivå.

2.7.2. Tillförlitlighet och tillgänglighet

Underhållsåtgärder, underhållsfrekvens, utbildning och kvalifikationer för personal vid underhållsanläggningar och kontrollcentraler samt de kvalitetssäkringssystem som inrättats vid dessa anläggningar av de berörda operatörerna skall garantera en hög tillförlitlighet i och tillgänglighet till systemet.

2.7.3. Teknisk kompatibilitet

Enhetliga regler för drift av nätet och för lokförarnas samt tåg- och driftledningspersonalens kvalifikationer skall garantera effektiv drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

2.7. Telematikapplikationer för person- och godstrafik

2.7.1. Teknisk kompatibilitet

De väsentliga kraven för telematikapplikationer avsedda att garantera resande och godskunder en lägsta servicenivå gäller i första hand den tekniska kompatibiliteten.

När det gäller dessa applikationer måste följande uppnås:

- Databaser, programvara och dataöverföringsprotokoll måste utarbetas för största möjliga datautbyte mellan de olika applikationerna och mellan operatörerna.

- Användarna måste enkelt kunna få tillgång till information.

2.7.2. Tillförlitlighet och tillgänglighet

Användning, handhavande, uppdatering och underhåll av databaserna, programvaran och dataöverföringsprotokollen skall ske för högsta möjliga effektivitet och kvalitet.

2.7.3. Hälsa

Gränssnitten mellan systemen och användarna måste vara i enlighet med minimireglerna för ergonomi och hälsoskydd.

BILAGA IV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTERS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH LÄMPLIGHET

1. Driftskompatibilitetskomponenter

EG-försäkran är tillämplig på de i artikel 3 angivna driftskompatibilitetskomponenter som är av betydelse för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg. Dessa driftskompatibilitetskomponenter kan vara följande:

1.1. Komponenter med flera användningsområden

Dessa komponenter är inte specifika för järnvägssystemet och kan i befintligt skick användas också på andra områden.

1.2. Komponenter med flera användningsområden och särskilda egenskaper

Dessa komponenter är inte i sig specifika för järnvägssystemet, men de måste uppfylla särskilda prestanda om de skall användas på järnvägsområdet.

1.3. Särskilda komponenter

Dessa komponenter är avsedda för användning i järnvägssystem.

2. Tillämpningsområde

EG-försäkran avser

- ett eller flera anmälda organs bedömning av om en driftskompatibilitetskomponent i sig överensstämmer med de tekniska specifikationerna, eller

- ett eller flera anmälda organs bedömning eller värdering av en driftskompatibilitetskomponents lämplighet för avsedd användning i järnvägssammanhang, särskilt när det handlar om gränssnitt, med utgångspunkt i de tekniska specifikationer, särskilt av driftsrelaterade sådana, som skall kontrolleras.

För de bedömningsförfaranden som de anmälda organen tillämpar på konstruktions- och tillverkningsstadiet skall de moduler som anges i beslut 93/465/EEG användas i enlighet med de regler som anges i TSD.

3. EG-försäkrans innehåll

EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet och åtföljande dokument skall vara daterade och undertecknade.

Försäkran skall avfattas på samma språk som instruktionsboken och innehålla följande uppgifter:

- Hänvisningar till direktivet.

- Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn också uppges.)

- Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ osv.).

- Uppgift om vilket förfarande som tillämpats för försäkran om överensstämmelse eller lämplighet (artikel 13).

- Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt beträffande komponentens användningsbetingelser.

- Namn och adress för de anmälda organ som medverkat i förfarandet för förklaringen om överensstämmelse eller lämplighet, provningsintygets datum och, i förekommande fall, giltighetstid och giltighetsvillkor.

- I förekommande fall, hänvisning till de europeiska specifikationerna.

- Uppgifter om den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande verkan.

BILAGA V KONTROLLFÖRKLARINGAR OM DELSYSTEM

EG-kontrollförklaringen och åtföljande dokument skall vara daterade och undertecknade.

Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och innehålla följande uppgifter:

- Hänvisningar till direktivet.

- Den upphandlande enhetens eller dennas i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig adress skall uppges. Om det är fråga om ett ombud skall den upphandlande enhetens firmanamn också uppges.)

- Kortfattad beskrivning av delsystemet.

- Namn och adress för det anmälda organ som utfört det EG-kontrollförfarande som avses i artikel 18.

- Hänvisningar till dokumenten i det tekniska underlaget.

- Alla relevanta, tillfälliga eller slutliga bestämmelser som delsystemet skall uppfylla, särskilt sådana som gäller eventuella begränsningar av eller villkor för driften.

- Om EG-förklaringen är tillfällig skall giltighetstid anges.

- Uppgifter om undertecknaren.

BILAGA VI KONTROLLFÖRFARANDE FÖR DELSYSTEM

1. Inledning:

EG-kontroll är det förfarande genom vilket ett anmält organ på anmodan av en upphandlande enhet eller dess ombud i gemenskapen kontrollerar och intygar att ett delsystem

- överensstämmer med direktivets bestämmelser,

- överensstämmer med andra regler som skall tillämpas i överensstämmelse med fördraget,

och att det kan tas i drift.

2. Etapper i förfarandet

Kontrollen av ett delsystem innehåller följande etapper:

- Den allmänna utformningen.

- Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, montering av komponenterna och avstämning av hela delsystemet.

- Provning av det färdiga delsystemet.

3. Intyg

Det anmälda organ som ansvarar för EG-kontrollen skall utfärda ett intyg om överensstämmelse för den upphandlande enheten eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som därefter skall utfärda den EG-kontrollförklaring som är avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där delsystemet inrättats eller är i drift.

4. Tekniskt underlag

Det tekniska underlag som åtföljer kontrollförklaringen skall innehålla

- för infrastrukturen: ritningar över anläggningarna, besiktnings- eller mottagningsprotokoll för mark- och armeringsarbeten, provnings- och kontrollrapporter om betongarbeten,

- för övriga delsystem: allmänna ritningar och detaljritningar som överensstämmer med utförandet, elektriska och hydrauliska diagram, styrkretsdiagram, beskrivningar av datasystem och automatiska system, drifts- och underhållsinstruktioner osv.,

- en förteckning över driftskompatibilitetskomponenter som avses i artikel 3 och som ingår i delsystemet,

- kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse eller lämplighet som skall vara utfärdade för komponenterna i enlighet med bestämmelserna i artikel 13 i direktivet, vid behov åtföljda av tillhörande beräkningar och av en kopia av de provnings- och undersökningsprotokoll som upprättats av de anmälda organen på grundval av gemensamma tekniska specifikationer,

- intyg från det anmälda organ som ansvarar för EG-kontrollen om att projektet överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv med tillhörande beräkningar attesterat av det anmälda organet; intyget skall innehålla eventuella förbehåll som givits under arbetets utförande och som inte dragits tillbaka, och åtföljas av inspektions- och kontrollrapporter som det anmälda organet enligt punkterna 5.3 och 5.4 nedan utarbetat inom ramen för sitt uppdrag.

5. Övervakning

5.1. Syftet med EG-övervakningen är att säkerställa att de förpliktelser som följer av det tekniska underlaget fullgörs under uppbyggnaden av delsystemet.

5.2. Det anmälda organ som ansvarar för att kontrollera utförandet skall ha permanent tillträde till byggplatser, tillverkningsanläggningar, lagerutrymmen, prefabriceringsanläggningar, provningsanläggningar och generellt till alla de platser som organet anser sig behöva ha tillgång till för att utföra sitt uppdrag. Den upphandlande enheten eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall till det anmälda organet överlämna eller låta överlämna alla dokument som organet kan ha användning för i detta sammanhang, särskilt arbetsplaner och teknisk dokumentation för delsystemet.

5.3. Det anmälda organ som ansvarar för övervakningen av utförandet skall regelbundet kontrollera att bestämmelserna i direktivet följs. Det skall vid dessa tillfällen överlämna en kontrollrapport till de parter som ansvarar för utförandet. Organet kan kräva att få närvara vid vissa moment i arbetet.

5.4. Det anmälda organet kan också avlägga oanmälda besök på byggarbetsplatsen eller i tillverkningsanläggningarna. Vid dessa besök kan det anmälda organet göra fullständiga eller partiella kontroller. Organet skall överlämna en inspektionsrapport och i förekommande fall en kontrollrapport till de parter som ansvarar för utförandet.

6. Deponering

Hela det tekniska underlag som avses i punkt 4 skall deponeras hos den upphandlande enheten eller dennes i gemenskapen etablerade ombud och utgöra stöd för det intyg om överensstämmelse som utfärdas av det anmälda organ som ansvarar för kontrollen av det driftklara delsystemet. Det tekniska underlaget skall bifogas den EG-kontrollförklaring som den upphandlande enheten skall överlämna till tillsynsmyndigheten i den berörda medlemsstaten.

Den upphandlande enheten skall behålla en kopia av underlaget under delsystemets hela livlängd. Underlaget skall överlämnas till de medlemsstater som begär detta.

7. Offentliggörande

Varje anmält organ skall regelbundet offentliggöra relevant information om

- inkomna ansökningar om EG-kontroll,

- utfärdade intyg om överensstämmelse, och

- de fall då intyg om överensstämmelse inte utfärdats.

8. Språk

Underlag och korrespondens om EG-kontrollförfaranden skall vara avfattade på ett av de officiella språken i den medlemsstat där den upphandlande enheten eller dennes ombud i gemenskapen är etablerad, eller på ett språk som denna godkänner.

BILAGA VII MINIMIKRITERIER SOM MEDLEMSSTATERNA SKALL BEAKTA NÄR DE ANMÄLER ORGAN

1. Organet, dess chef och den personal som skall utföra kontrollarbetet får varken, direkt eller som ombud, medverka i utformning, tillverkning, konstruktion, marknadsföring eller underhåll av driftskompatibilitetskomponenter eller delsystem eller medverka i driften. Detta utesluter dock inte utbyte av teknisk information mellan tillverkaren eller byggaren och det anmälda organet.

2. Organet och den personal som ansvarar för inspektionen skall utföra sitt kontrollarbete med största möjliga yrkesintegritet och tekniska kompetens och skall stå fria från alla påtryckningar och incitament, särskilt av ekonomisk art, som skulle kunna påverka bedömningen eller inspektionsresultaten, särskilt från personer eller grupper av personer som har intresse av kontrollresultaten.

3. Organet skall förfoga över den personal och de medel som behövs för att det på ett adekvat sätt skall kunna uppfylla de tekniska och administrativa uppgifterna i samband med kontrollerna; det skall också ha tillgång till det material som krävs för extraordinära kontroller.

4. Den personal som ansvarar för kontrollerna skall ha

- god teknisk yrkesutbildning,

- tillräckliga kunskaper om föreskrifterna för de kontroller som den utför och tillräcklig erfarenhet av sådana kontroller,

- erforderlig förmåga att utforma de intyg, protokoll och rapporter som utgör dokumentationen för de utförda kontrollerna.

5. Kontrollpersonalens oberoende måste garanteras. Den anställdes ersättning får inte vara knuten till antalet genomförda kontroller eller till kontrollresultaten.

6. Organet skall teckna en ansvarsförsäkring om inte detta ansvar enligt nationell rätt täcks av staten eller kontrollerna utförs direkt av medlemsstaten.

7. Organets personal har tystnadsplikt beträffande allt som den får kännedom om under utövandet av sina funktioner (förutom gentemot de behöriga administrativa myndigheterna i den stat i vilken den utövar sin verksamhet) i samband med detta direktiv eller nationell lagstiftning för direktivets tillämpning.

BILAGA VIII Allmänna regler för det gemensamma representativa organet

1. Det gemensamma representativa organet skall i enlighet med de allmänna gemenskapsförfarandena för standardisering verka på ett öppet sätt som medger insyn, grundat på samförstånd och oberoende av enskilda intressen. Därför måste aktörer som tillhör någon av de tre grupper som det gemensamma representativa organet företräder (infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag och industrin) få tillfälle att yttra sig under utarbetandet av TSD, i enlighet med det gemensamma representativa organets interna bestämmelser och innan det utfärdar det slutgiltiga TSD-förslaget .

2. Om det gemensamma representativa organet inte besitter den kompetens som behövs vid utarbetandet av en viss TSD skall den omedelbart underrätta kommissionen.

3. Det gemensamma representativa organet skall inrätta de arbetsgrupper den anser behövs för utarbetandet av TSD. Arbetsgrupperna skall ha en flexibel och lämplig organisation. Antalet experter skall därför vara begränsat. Sammansättningen skall utgöra en avvägning mellan företrädare för å ena sidan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag och å den andra industrin. Sammansättningen skall också på ett lämpligt sätt avspegla nationaliteterna. Experter från länder utanför gemenskapen kan delta som observatörer i arbetsgrupperna.

4. Svårigheter som uppstår i samband med direktivet och som inte kan lösas i det gemensamma representativa organets arbetsgrupper skall utan dröjsmål meddelas kommissionen.

5. Kommissionen skall ha tillgång till de arbetsdokument den behöver för att följa det gemensamma representativa organets arbete.

6. Det gemensamma representativa organet skall vidta de åtgärder som krävs för att bevara konfidentialiteten beträffande viktig information som kommer till dess kännedom under organets verksamhet.

7. Det gemensamma representativa organet skall vidta de åtgärder som behövs för att informera medlemmarna och de experter som deltar i arbetsgrupperna om resultaten av arbetet i den kommitté som avses i artikel 21 och kommitténs och kommissionens rekommendationer.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg.

2. Berörda budgetposter

B5-300 har använts för finansiering av två TSD (rullande materiel och underhåll) inom ramen för direktiv 96/48.

B5-314: för uppdrag till CEN/CENELEC/ETSI om harmoniering av standarder.

Budgetposten B5-700 (transeuropeiska nät) har använts för finansiering av tre TSD (infrastruktur, kontrollstyrning och energiförsörjning) inom ramen för direktiv 96/48.

Dessa uppgifter avser beteckningarna i budgeten för 1999 och hindrar inte att andra beteckningar kan komma att användas om andra anslag används för arbetet i samband med det föreslagna direktivet.

3. Rättslig grund

Artikel 155 i fördraget.

4. Beskrivning av åtgärden

4.1. Allmänt mål

Att skapa en uppsättning tvingande tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) och harmoniserade standarder i syfte att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

4.2. Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse

2001-2010

5. Klassificering av utgifter och inkomster

Inga.

6. Typ av utgifter och inkomster

Bidrag kommer att anslås till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn (industrin, infrastrukturförvaltarna och järnvägsföretagen).

Varken hela eller delar av gemenskapens bidrag kommer att återbetalas om åtgärden visar sig vara en ekonomisk framgång.

Åtgärden kommer inte att ändra inkomstnivån.

7. Budgetkonsekvenser

7.1. Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad

I detta avseende måste utgifterna för utarbetande av de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) särskiljas från utgifterna för utarbetande av de standarder som behövs för tillämpningen av TSD.

När det gäller TSD behövs inom ramen för budgetförfarandet medel till samordningen av de tio arbetsgrupper bestående av industrin och järnvägarna (CER och UIC) som ansvarar för utarbetandet av TSD för åtta delsystem: infrastruktur, energiförsörjning, underhåll, kontrollstyrning, rullande materiel, drift och trafikledning, telematikapplikationer för persontrafik och telematikapplikationer för godstrafik. Två samordningsgrupper tillkommer för gränssnitt för delsystem och bedömning av överensstämmelse, samt en grupp för samordning av bedömning av kostnader och fördelar. Huvuddelen av arbetet i arbetsgrupperna kommer att uföras av experter från industrin och järnvägarna.

Kommissionen kommer att skjuta till medel för arbetsgruppernas verksamhet, och kommer dessutom att ansvara för finansieringen av de sammanträden som hålls i den kommitté som avses i artikel 21.

Gemenskapens bidrag till utarbetandet av TSD för höghastighetståg ligger i genomsnitt på 400 000 euro. Finansieringen har i dagsläget mycket lite utrymme för flexibilitet och lämpar sig inte för de arbetsmetoder som är tänkta att användas för de konventionella järnvägarna. Dessutom har AEIF för avsikt att ändra sin organisation så att den bättre passar kommitténs behov. Därför bör utöver arbetsgrupperna en fast enhet inrättas som består av minst en expert per delsystem och som kan agera på kommitténs uppmaning och utarbeta arbetsdokument och kompromisshandlingar. Arbetsgruppernas verksamhet blir på detta sätt mycket effektivare, och kommitténs frågor kan besvaras snabbare. Förbättringen innebär dock en merkostnad som beräknas till i genomsnitt 200 000 euro per TSD.

AEIF anser att det skulle vara mera logiskt om järnvägarna och industrin själva finansierade sina experters arbete i de olika grupperna, och att gemenskapen i större utsträckning skulle finansiera den fasta enheten.

Antalet TSD kommer att vara större beträffande de konventionella järnvägarna. Av artikel 5.1 i direktivet följer att en TSD kan omfatta tekniska aspekter av delsystemen eller geografiska aspekter av nätet för att lösa problem som särskilt påverkar tjänstens kvalitet.

Om man till TSD-arbetet lägger den översyn av de TSD för höghastighetståg som skall antas under år 2000 (bland annat ERTMS-specifikationer som ingår i TSD:n för kontrollstyrning) och annat arbete (bland annat arbete som avses i artikel 24.2), och beaktar det faktum att vissa delsystem omfattas av flera TSD kommer gemenskapen under alla omständigheter att få bidra med åtminstone 2 miljoner euro per år under tio år.

Antalet standarder kommer att anges i varje TSD. När en TSD antagits kommer uppdraget att utarbeta standarder att gå till CEN, CENELEC eller ETSI. Beräknad kostnad: 10 miljoner euro (ca 200 normer à 50 000 euro).

Dessa kostnader kommer att täckas av de årliga anslagen från berörda budgetposter och inga ytterligare anslag krävs.

7.2. Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar

De beräkningar som redovisas ovan (20 miljoner euro för TSD och 10 miljoner euro för standarder) skall fördelas jämnt över tio år. Det går inte att i dagsläget göra någon närmare bedömning.

7.3. Driftskostnader för undersökningar, experter m.m. som omfattas av del B i budgeten

Det kommer att behövas 100 000 euro per år under tio år, vilket täcker utredningar, bedömningar, expertsammanträden, information och publikationer.

7.4. Vägledande tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndiganden

a) Utarbetande av TSD (enligt beteckningarna för budgeten 1999, budgetpost B5-700)

Utarbetande av TSD (och motsvarande standarder) hänger samman med det arbetsprogram som kommittén enligt artikel 22 i direktivet skall anta för sitt arbete.

Tidsplanen grundar sig på följande förutsättningar:

- Direktivet antas i början av 2001 och de första åtagandena görs i slutet av 2001 motsvarande 1,5 miljoner euro (två TSD à 600 000 euro och en TSD à 300 000 euro; de första TSD kommer förmodligen att gälla kontrollstyrning, telematikapplikationer för godstrafik och bullerstörningar). De första utbetalningarna blir alltså aktuella 2001.

- Utbetalningarna delas för varje TSD upp i tre etapper: 30 % under det första året (förskottsbetalning), 40 % för det andra året (mellanbetalning) och resterande 30 % under det tredje året (andra mellanbetalning och återstoden).

>Plats för tabell>

b) Utarbetande av standarder (enligt beteckningarna för budgeten 1999, budgetposterna B5-300 och B5-314)

Utarbetandet av standarderna beror på takten i utarbetandet av TSD. Tidsplanen för standarderna följer därför den ovanstående, och grundar sig på samma förutsättningar.

>Plats för tabell>

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Vad standardiseringsarbetet beträffar innehåller ramavtalen mellan kommissionen och CEN, CENELEC och ETSI kontroll- och revisionsbestämmelser.

Kommissionens enheter kontrollerar bidragen och att prestationer, förberedande utredningar, förstudier och beställda bedömningar utförts innan utbetalning sker med beaktande av avtalsrättsliga förpliktelser, och principer om ekonomi, god finanssed och god förvaltningssed. Alla kommissionens avtal och överenskommelser med betalningsmottagare innehåller bestämmelser om bedrägeribekämpning (kontroll, inlämnande av rapporter m.m.).

9. Analys av kostnadseffektivitet

9.1. Mål

För närvarande finns inte de nödvändiga gemensamma bestämmelserna för tågtrafiken och ingen standardisering. Åtgärden syftar till utarbetande av de gemenskapsbestämmelser och harmoniserade normer som behövs för att driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet skall kunna förverkligas inom ramen för uppbyggandet av ett transeuropeiskt konventionellt järnvägsnät och förverkligandet av den inre marknaden genom att den offentliga upphandlingen öppnas och konkurrenskraften inom denna näringslivssektor ökas.

Direktivets målgrupp är medborgarna och de ekonomiska aktörerna vad rörligheten beträffar, och personal inom förvaltningarna, järnvägsföretagen och näringlivet vad driftskompatibiliteten inom det transeuropeiska järnvägsnätet beträffar.

9.2. Skäl för åtgärden

Gällande rättsliga och tekniska bestämmelser hindrar tågen från att trafikera hela det transeuropeiska järnvägsnätet, hindrar uppnåendet av skalfördelar och öppnandet av berörda marknader. Detta gör det svårare för den europeiska industrin att förbättra sin konkurrenskraft på världsmarknaden. Komponenter och material till järnvägen kan inte tillverkas och användas på ett europeiskt plan.

Aktörerna kan inte förväntas att frivilligt standardisera eller ömsesidigt erkänna de respektive nationella föreskrifterna. Det finns ingen gemensam inställning beträffande föreskrifter och gemensamma regler, vilket gör att det inte går att uppnå ett transeuropeiskt konventionellt järnvägsnät och en öppen och konkurrensutsatt marknad utan att först definiera väsentliga krav och grundegenskaper.

9.3. Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Enligt artikel 24 skall det gemensamma representativa organet ta fram ett hjälpmedel som kan ge en representativ bild av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och som visar de grundläggande egenskaperna för varje del i systemet och deras överensstämmelse med TSD. På så vis kan kommittén och kommissionen hålla sig informerade om hur driftskompatibiliteten i järnvägssystemet utvecklas och noggrant följa direktivets genomförande och inverkan.

10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A I AVSNITT III I BUDGETEN)

10.1. Konsekvenser för antalet tjänster

Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten.

>Plats för tabell>

* I varje enskilt fall, en för övervakningen av utarbetandet av TSD och en för utarbetandet av standarder.** Utöver de båda tjänstemän som avses i *, en tjänsteman som förbereder och samordnar kommitténs arbete i samband med detta direktiv.

10.2. Total budgetkonsekvens av ytterligare personal

>Plats för tabell>

10.3. Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Kostnaderna för A7 under punkt 10 kommer att täckas av anslag från det övergripande anslaget till berörda GD.

KONSEKVENSANALYS FÖRSLAGETS KONSEKVENSER FÖR FÖRETAG, SÄRSKILT SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Beteckning på förslaget:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg.

Dokumentets referensnummer:

Förslaget

1. Varför behövs det, med tanke på subsidiaritetsprincipen, gemenskapslagstiftning på detta område, och vilka är huvudmålen-

För närvarande finns inte de nödvändiga gemensamma bestämmelserna för tågtrafiken och standarder. Åtgärden syftar till utarbetande av de gemenskapsbestämmelser och harmoniserade normer som behövs för att driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet skall kunna förverkligas inom ramen för uppbyggandet av ett transeuropeiskt konventionellt järnvägsnät och förverkligandet av den inre marknaden genom att den offentliga upphandlingen öppnas upp och konkurrensen inom denna näringslivssektor ökas.

De rättsliga och tekniska bestämmelser som nu är i kraft hindrar tågen från att trafikera hela det transeuropeiska järnvägsnätet, hindrar uppnåendet av skalfördelar och öppnandet av berörda marknader. Detta gör det svårare för den europeiska industrin av förbättra sin konkurrenskraft på världsmarkanden. Komponenter och material till järnvägen kan inte tillverkas och användas på ett europeiskt plan.

Aktörerna kan inte förväntas att frivilligt standardisera eller ömsesidigt erkänna de respektive nationella föreskrifterna. Det finns ingen gemensam inställning beträffande föreskrifter och gemensamma regler vilket gör att det inte går att uppnå ett transeuropeiskt konventionellt järnvägsnät och en öppen och konkurrensutsatt marknad utan att först definiera väsentliga krav och grundegenskaper.

Åtgärdens kostnader och fördelar beskrivs i det meddelande som bifogas förslaget till direktiv.

Konsekvenser för företagen

2. Vilka påverkas av förslaget-

- Vilka sektorer-

Företag som tillverkar järnvägsmateriel, järnvägsföretagen, infrastrukturförvaltarna, byggföretag och företag som sysslar med telematikapplikationer.

- Hur stora är de företag som påverkas (vilken är de små och medelstora företagens andel)-

Tillverkningen av järnvägsmateriel är koncentrerad till stora företag som måste anpassa sig till de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD). Små och medelstora företag berörs som underleverantörer.

Uppskattning av de stora företagens respektive de små och medelstora företagens marknadsandel beträffande alla typer av rullande materiel, i värde, för 1998:

? ALSTOM, ADTRANZ och SIEMENS Verkehrstechnik är de tre stora företagen med 50 % av intäkterna och 37 % av de 137 000 sysselsatta inom sektorn;

? Små och medelstora företag har 20 % av marknaden.

- Är dessa företag belägna i vissa geografiska områden inom gemenskapen-

Det finns företag som tillverkar järnvägsmateriel över hela gemenskapen, med koncentrationer till Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Italien, Spanien, Sverige och Tyskland.

Antalet anställda inom sektorn hos infrastrukturförvaltarna och järnvägsföretagen uppskattas till 850 000 fördelat på ett 50-tal företag (UIC, 1997).

3. Vilka åtgärder måste företagen vidta för att följa förslaget-

Tillverkningsföretagen: tillämpning av de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD), harmoniserade standarder samt förfaranden beträffande överensstämmelse.

Upphandlande företag: upphandling med hänvisning till TSD och harmoniserade standarder.

Järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna: innan delsystem tas ibruk, kontroll att delsystemen överensstämmer med de väsentliga kraven med ledning av TSD.Ömsesidigt erkännande av försäkran om överensstämmelse.

4. Vilka ekonomiska verkningar förväntas förslaget få

* för investeringar och nyetableringar av företag-

Sammanlänkningen av och driftskompatibiliteten hos järnvägsnätet kommer att förbättra tillgången till nätet och förbättra trafikflödet, vilket kommer att ge upphov till att nya företag grundas eller till att de förbättrade villkoren för de befintliga företagen gör att järnvägen får en större marknadsandel.

* för sysselsättningen-

Sammanlänkningen och driftskompatibiliteten kommer att gynna sysselsättningen genom att nyetableringar och de små och medelstora företagens verksamhet främjas. Detta kommer att gynna tjänstesektorn.

* för företagens konkurrenskraft-

Driftskompatibiliteten bidrar till att öka både de stora företagens och de små och medelstora företagens konkurrenskraft, både på gemenskapsmarknaden och på världsmarknaden. Driftskompatibiliteten kommer att bidra till öppnandet av marknader, vilket gör det möjligt för små och medelstora företag att specialisera sin produktion ytterligare och göra affärer med flera tillverkare i stället för att, som i dagsläget, vara knutet till en tillverkare. Dessa stordriftsfördelar kommer att förbättra deras konkurrenskraft.

5. Innehåller förslaget åtgärder för att ta hänsyn till de små och medelstora företagens särskilda situation (inskränkningar eller skillnader i kraven, el.dyl.)-

Offentliggörandet av TSD och standarder kommer att gynna små och medelstora företag, eftersom den ökade öppenheten och öppnandet av marknaden gör det lättare för dem att få tillgång till marknaden. En särskild åtgärd är att låta de små och medelstora företagen komma till tals vid utarbetandet av TSD-förslag.

Rådfrågade

6. Förteckning över organisationer som rådfrågats om förslaget och som fört fram särskilda synpunkter.

* Experter från medlemsstaternas regeringar har visat stor samstämmighet när det gäller behovet av ett direktiv i frågan och tillvägagångssättet, särskilt beträffande utarbetandet av de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD), samarbetet mellan kommissionen, industrin och järnvägarna vid utarbetandet av dessa TSD och förfarandena för bedömning av överensstämmelse.

* UNIFE och de viktigaste företag som tillverkar järnvägsmateriel har uttryckt sitt gillande över förslaget till direktiv, som är en naturlig fortsättning på direktiv 96/48.

* Europeiska järnvägarnas gemenskap (CER) och Internationella järnvägsunionen (UIC) samtycker till förslaget till direktiv, både när det gäller behov och uppläggning.

De är främst angelägna om att AEIF skall kvarstå som gemensamt representativt organ och om behovet av beakta det befintliga nätet som utgångspunkt, vilket skulle vara en viktig skillnad jämfört med fallet med höghastighetstågen.