•k * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 05.05.1995 
KOM(95) 40 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
UTVÄRDERING AV FISKETS BIOLOGISKA PÅVERKAN 

1. Bakgrund 
Följande deklaration gjordes på det möte om fiskefrågor som Europeiska unionens 
ministerråd höll i december 1993: 
"Kommissionen och rådet bekräftar nödvändigheten att på hållbar grund säkra 
en rationell och ansvarsfull exploatering av havens levande resurser, med 
beaktande av hur det marina ekosystemet påverkas av fiske i allmänhet och det 
industriella fisket i synnerhet. Kommissionen och rådet bekräftar också behovet 
att utarbeta mål och prioriteringar för framtida arbete inom den gemensamma 
fiskeripolitiken. 
Mot denna bakgrund kommer kommissionen att tillsätta en arbetsgrupp av 
marinekologer ochfiskeribiologerför att definiera medel och metoder att förbättra 
kvaliteten på och omfånget av de data som används som grund för fiskevård, 
inklusive data om bifångster och kasserade fångster, och beskrivningar av 
effekterna av olika fiskeredskap på unga fiskar, fiskarter utan ekonomisk 
betydelse, sjöbottensbiota, sjöfåglar och små valar, samt för att utarbeta en 
förteckning över prioriterade frågor. " 
Till följd av denna deklaration tillsatte kommissionen en arbetsgrupp som sammanträdde vid 
det danska institutet för fiskeri och havsforskning i Charlottenlund, Danmark, under perioden 
6-10 maj 1994. 
Arbetsgruppen gavs följande arbetsuppgifter: 
1. Att definiera de databaser som behövs för att kvantitativt skatta fiskets 
påverkan på alla relevanta biota samt relevanta biotas effekter på fisket. 
2. Att ange aktuell status för den databas eller de databaser som behövs och i 
synnerhet peka ut områden där data saknas eller där förstärkning av 
befintliga data krävs. 
3. Att definiera prioriterade undersökningsområden. 
4. Att rapportera mötesprotokollen till kommissionen. 
Arbetsgruppens mötesprotokoll har cirkulerat som arbetshandlingar för kommissionens; 
tjänstemän med rubriken 
"Rapport från mötet om databasen för utvärdering av fiskets biologiska påverkan -
Charlottenlund, Danmark, 6-10 maj 1994" SEC(94)1453, Bryssel 7.9.1994. 
Föreliggande dokument sammanfattar innehållet i den vetenskapliga rapporten och visar på 
möjliga framtida utvecklingslinjer. 
2. Sammanfattning av den vetenskapliga rapporten 
2.1. Diskussionernas ramar 
Arbetsgruppen konstaterade att fiskets ekologiska påverkan pä det marina ekosystemet i första 
hand drabbar de arter man fiskar efter. Det finns redan gpda kunskaper om hur dessa effekter 
kan kvantifieras, och metoder att göra sådana kvantifieringar har nu börjat användas av 
internationella organisationer (t.ex. Internationella havsforskningsrådet) vid rutinmässiga 
skattningar av exploateringen av fiskbestånden. Gruppens insatser fokuserades därför på 
fiskets effekter på biota som inte utgör någon målgrupp för fisket och sådana biotas effekter 
på fisket. 
Diskussionen begränsades till grupper av biota som har identifierats i den allmänna debatten, 
dvs. fisk, fåglar, däggdjur och bentiska organismer (organismer som lever på eller under 
bottnen). 
Ingen hänsyn togs till de möjliga effekterna av program för vattenbruk och förbättring av 
bestånden. 
2.2. Fiskets effekter på ekosystem 
Arbetsgruppen behandlade interaktioner mellan fisket och fyra grupper av organismer, 
nämligen 
- fisk, 
- fågel, 
- däggdjur, 
- bentiska organismer. 
Gruppen behandlade fiskets direkta beskattning av organismer, fiskets effekter på tillgången 
på föda och förändringar av livsmiljön som orsakas av fisket. Gruppen nämnde även ett antal 
andra inbördes relationer mellan fisket och olika biota. 
2.2.1. Fiskets direkta beskattning av organismer 
Fiskets funktion är att direkt ta ut fisk, skaldjur etc. av olika arter från deras respektive 
populationer. Många arter beskattas idag alltför hårt, vilket leder till lägre avkastning eller 
t.o.m. åderlåtning av bestånd till nivåer som innebär att återväxten genom reproduktion är 
hotad. Dessutom kan många års fångst av fisk av en viss storlek leda till att genetiska 
egenskaper hos fiskbestånden påverkas. 
Fiskeaktiviteter leder även till att fåglar, däggdjur och bentiska organismer tas ut från sina 
respektive populationer. Fåglar, däggdjur och bentiska organismer fångas och dödas, vanligen 
oavsiktligt, i fiskeredskap, och bentiska organismer kan krossas när fiskeredskap passerar 
över bottnen. Det är känt att fåglar och däggdjur fastnar i kasserade fiskeredskap. 
2.2.2. Effekter på tillgången på föda 
Uttag av fisk från ett bestånd kan förväntas få komplexa konsekvenser för dess rovdjur, 
konkurrenter och bytesdjur. Många av bytesdjuren är andra fiskarter som själva exploateras 
av fisket. I vissa fall kan även andra djurarter än fisk påverkas. Konsekvensernas art och 
omfattning beror på vilka funktioner de respektive interaktiva elementen har i näringsväven 
och på de "lagar" som reglerar vilka typer av interaktion som finns mellan olika djurarter 
och mellan djurarter och fisket. 
Konsekvenserna av dessa flerartsinteraktioner visar sig på många olika sätt. Fåglars och 
däggdjurs fortplantningskolonier kan påverkas om fisket konkurrerar om de arter som de är 
beroende av. Åderlåtning av den tillgängliga födan kan leda till minskad fortplantning hos 
fåglar och däggdjur. Förändringar i tillgången på ett visst bytesdjur kan leda till att rovdjur 
går över till andra bytesdjur, vilket leder till ökad dödlighet hos dessa. 
Fisket kan också leda till att vissa organismer får tillskott av föda. Kasserade fångster och 
slaktavfall i samband med kommersiellt fiske ger asätande fåglar tillgång på föda som inte 
annars skulle vara tillgänglig. Även olika fiskarter kan livnära sig på kasserade fångster och 
slaktavfall. Upptagning av skaldjur i tidvattenzonen kan exponera föda för fåglar som annars 
inte skulle vara tillgänglig. Vissa bentiska djur, som t.ex. sjöstjärnor och eremitkrabbor, är 
relativt immuna mot skador från trålar osv. och exploaterar andra organismer som har 
exponerats, skadats eller dödats av passerande fiskeredskap. 
2.2.3. Förändringar av livsmiljön 
Vissa typer av bentiska organismer, både flora och fauna, fungerar som barnkammare för 
larver och unga organismer av olika typer. Skador på bentiska miljöer av detta slag kan 
därför ha ogynnsamma ekologiska effekter. Vissa bentiska organismer bildar samhällen som 
stabiliserar de sediment de växer på och skador på sådana samhällen kan leda till erosion av 
de underliggande sedimenten. 
Marina däggdjur kan få dödliga eller försvagande skador av båttrafik. När det gäller salar 
kan bandet mellan moder och unge slitas av genom störningar som orsakas av fiske eller 
annan marin verksamhet. Marina däggdjur kan också påverkas av olika bullerkällor, bl.a. 
användning av ekolod. 
2.2.4. Andra inbördes relationer 
Vissa typer av djur kan uppfattas som skadliga för fisket. Salar äter hela eller bitar av fiskar 
som har fångats i fasta fiskeredskap. Stora populationer av fiskätande marina däggdjur och 
fåglar kan uppfattas som allvarliga konkurrenter till fisket. Salar fungerar som värddjur för 
fortplantningsstadiet av minst två parasiter som kan infektera människan. Olika fiskarter 
fungerar som värddjur för parasiternas prereproduktiva stadier. Större däggdjurspopulationer 
kommer att leda till att fler fiskar infekteras, vilket i sin tur leder till större sannolikhet för 
infektioner hos människan. 
2.2.5. Arbetsgruppens rekommendationer 
Gruppen har lämnat 23 rekommendationer som listas i bilagan till denna rapport. 
2.3. Problem 
2.3.1. Tillgång till lämpliga data 
Data som möjliggör skattning av fångstmängderna för olika fiskarter samlas ofta rutinmässigt 
in av fiskeriforskare. Dessa data utgör grunden för årliga skattningar av fiskbestånden. Det 
har emellertid alltid varit så att endast de ekonomiskt betydelsefulla arterna/bestånden har 
undersökts och få eller inga uppgifter finns om många andra fiskbestånd. Dessutom har 
nedskärningar av medlen till datainsamling för rutinmässiga skattningar av fiskbestånden lett 
till betydande försämringar när det gäller dessa kunskaper. 
I allmänhet saknas data som möjliggör skattningar av uttagssatserna för andra biota. De data 
som finns är antingen ofullständiga eller har samlats in i samband med särskilda 
vetenskapliga projekt. 
2-3.2. Datas användbarhet 
De data som för närvarande är tillgängliga är ofta voluminösa och väl lämpade för det 
ursprungliga ändamålet. Dessa data är emellertid svåra att syntetisera i en gemensam databas 
och därför inadekvata när det gäller att utveckla en mer djupgående förståelse av fiskets 
ekologiska effekter. 
Huvudproblemet i detta avseende är att data som har samlats in i syftet att studera ett visst 
problem ofta avser en tidsmässig och geografisk skala som innebär att de inte kan användas 
till att studera andra problem. Data för skattningen av fiskbeståndens status samlas ofta in 
kvartalsvis eller årsvis för stora geografiska områden som Nordsjön. Sådana data är inte 
särskilt användbara när man skall analysera effekterna av den eventuella åderlåtningen av 
föda i omedelbar närhet till fåglars häckningskolonier, som endast existerar under några 
veckor eller månader varje år. 
2.3.3. Urval av arter eller grupper av arter för undersökning 
Det förefaller osannolikt att det någonsin kommer att ställas tillräckliga resurser till 
förfogande för att studera allt av betydelse. Det är därför nödvändigt att välja ut 
undersökningsområden. 
Från rent vetenskaplig synvinkel kan det vara önskvärt att studera de arter som man tror 
spelar en dominerande roll i marina samhällen. Å andra sidan kanske fiskevårdare föredrar 
en mer problemorienterad metod enligt vilken undersökningen inriktas på arter eller 
samhällen som är särskilt sårbara eller är av särskilt allmänt intresse. I båda fallen är det 
troligt att ökade kunskaper och förändringar i den allmänna uppfattningen kommer att leda 
till att fokuseringen på vissa arter flyttas över till andra arter. 
2.3.4. Experimentella metoder 
När det är möjligt, och för att skilja mellan naturliga och antropogena effekter (inbegripet 
fiskets effekter) på ekosystemet, är det önskvärt med direkta experiment. Experiment som 
avser fiskets effekter på den bentiska zonen har redan genomförts. Liknande experiment 
avseende fiskets effekter på andra typer av organismer kan vara svårare att utföra. 
2.3.5. Matematiska analyser 
I princip kan två typer av matematiska metoder tas under övervägande. Den holistiska 
metoden försöker att kvantifiera egenskaper på ekosystems-/samhällsnivå. Denna metod kan 
utvecklas så att den ger indikationer på hur olika index för populationskomplexitet och 
interaktioner kan förändras till följd av fiskevårdsåtgärder. 
Den reduktionistiska metoden försöker beskriva komponenter i systemet och deras inbördes 
relationer. Denna metod är lämplig vid utarbetandet av modeller för specifika interaktioner 
mellan olika artgrupper, t.ex. effekterna av att spärra av områden i närheten av 
fågelkolonier. 
Båda metoderna måste vidareutvecklas. 
23.6. Definition av riskbegreppet 
Den formella vetenskapliga definitionen av risk innefattar begrepp som "förlust av nytta" och 
är därför inte lättbegriplig för lekmän. Vanligen antar man att risk är detsamma som 
sannolikheten för att "något oönskat kommer att inträffa". Detta begrepp är emellertid öppet 
för mycket breda tolkningar - det kan innebära att en art utrotas eller att en population 
minskar till under någon miniminivå. Det står klart att det är nödvändigt att fastställa en 
enhetlig definition av begreppet risk, eftersom det är mot detta begrepp som lämpligheten av 
vissa fiskevårdsåtgärder kommer att bedömas. 
3. Kommissionens kommentarer 
Arbetsgruppens rapport leder till två uppenbara slutsatser: 
i) Även om forskarsamhället idag har en klar uppfattning om ramarna för det arbete som 
krävs i framtiden, kan det i allmänhet inte tillhandahålla några lösningar på många av de 
frågor som kan ställas. 
ii) För att forskarsamhället skall kunna utveckla och bibehålla den kapacitet som krävs för 
att komma fram till lösningar på alla frågor som sannolikt kommer att ställas, fordras 
betydande insatser vad gäller samordning samt en mycket omfattande budget (som ännu är 
ospecificerad). 
Dessa slutsatser betyder inte att forskarna inte kan göra någonting idag. Det finns en rad 
olika exempel där det förefaller som om det grundläggande arbetet redan har utförts eller att 
tillräckligt allsidiga lösningar kan tillhandahållas. 
För tillfället finns det en avsevärd oro hos allmänheten över flera tänkbara problem. 
Kommissionen anser att åtgärder som tar itu med denna oro bör ges högsta prioritet. På 
grund av detta, och med målsättningen att utveckla lämpliga metoder för att kontrollera och 
övervaka fiskets biologiska påverkan, bör arbetet i den omedelbara framtiden koncentreras 
på att göra kvantitativa undersökningar av följande frågeställningar: 
1 ) Fiskets effekter på valar, salar, reptiler och fåglar, 
2) det industriella fiskets direkta och indirekta effekter på fåglar och viktiga arter av 
rovfisk, och 
3) fiskets direkta och indirekta effekter på bentiska samhällen. 
Med arbetsgruppens rekommendationer för ögon kommer arbetet på dessa områden att 
inriktas på insamling och standardisering av data om olika arters situation, deras antal och 
dödlighetsprocent, på undersökningsmetoder och värderingsmetoder och på införlivandet av 
dessa i existerande eller nya modeller. 
Sådana arbetsprogram bör samordnas internationellt och finansieras på ett ändamålsenligt sätt. 
Kommissionen anser att Internationella rådet för havsforskning (ICES) är den vetenskapliga 
organisation som är bäst lämpad att inta en central roll i samordningen av sådant arbete i 
nord-östra Atlanten och Östersjön och att General Fisheries Council for the Mediterranean 
(GFCM) skulle kunna inta en liknande roll inom sitt område. Kommissionen kommer att 
kontakta dessa organisationer angående deras eventuella medverkan. 
I samband med att arbetet gör framsteg har kommissionen för avsikt att ta med de 
ny utvecklade praktiska målen och åtgärderna i sina förslag till regler för gemenskapens fiske. 
För att stödja denna forskning kommer det att behövas en tillräcklig budget. Kommissionen 
räknar med att medlemsstaterna kommer att behöva bidra till denna budget tillsammans med 
tredje länder, i den mån dessa deltar i forskningsprogrammen. Kommissionen kommer att 
undersöka möjligheterna att erhålla bidrag från Europeiska unionen. 
BILAGA: Arbetsgruppens rekommendationer 
Arbetsgruppen har lämnat 23 rekommendationer, vilka återges nedan. 
Omedelbara problem 
1. Undersökningar bör utföras a) för att studera befintliga datauppsättningars 
användbarhet när det gäller att besvara frågor om fiskets bredare effekter och b) för 
att bestämma i vilken utsträckning befintliga förfaranden för datainsamling rimligen 
kan ändras så att användbarheten ökar. 
2. Man bör stimulera initiativ till att utveckla kraftfulla strategiska modellverktyg med 
hjälp av vilka man kan ge råd om fiskevård i angelägna frågor. 
Deskriptorer för ekosystem och samhällen (framträdande egenskaper) 
3. Dessa förenklade parametrars användbarhet bör undersökas genom jämförande 
studier av storleksstrukturen, den biologiska mångfalden, näringsstrukturer, 
stabilitet/återhämtningsförmåga och förändringar i energiflödet i historiska tidsserier 
och mellan områden. 
4. För att lättare kunna sätta dessa resultat i samband med fiskets effekter, bör 
skattningar göras av fiskedödligheten efter storlekskomponenter i ekosystemet. 
5. Empiriska undersökningar av samhällens respons på förändringar i fisketrycket bör 
genomföras. 
6. Användbarheten av systemdeskriptorerna bör undersökas genom modeller med vilka 
man kan förutse vilka förändringar som följer av hypotetiska fiskesystem och deras 
omfattning. 
Datas kompabilitet 
7. Utveckling av databaser på internationell nivå som medger åtkomst till data i 
separata format liksom sammanförande av data till gemensamma områden bör 
stödjas. Lämpliga enheter för separation skulle vara ICES rektangel och månad. 
Fiskets effekter på komponenter i ekosvstemet och interaktioner mellan komponenter 
Fiske genererad dödlighet och risk: effekten av direkt fångst 
8. Lämpliga metoder och data för att skatta den dödlighet som beror på landning av 
fångster, kassation och bifångster bör utvecklas för alla arter. 
9. Alla landade arter bör registreras i EU-loggböcker. 
10. I syftet att skatta populationernas storlek bör skattningar av 
standardundersökningsredskaps fångstkapacitet (den andel av populationen som 
fångas av en fiskeansträngningsenhet) utvecklas för fiskarter av intresse, 
11. Fortsatt bevakning och förbättring av skattningen av marina däggdjurs- och 
fågelpopulationers storlek, fördelning och struktur. 
12. Undersökningar av dödlighet i trålars färdväg och livshistorieparametrar bör 
genomföras för bentiska arter. 
13. Där så är möjligt bör tidsserier eller gamla data för alla biota sammanställas. Arter 
som uppfattas som hotade av fisket och angelägna populationer bör prioriteras i 
detta sammanhang. 
14. Den risk som fisket utgör bör skattas för angelägna arter. Detta kräver skattning av 
adekvata livshistorieparametrar och alternativa orsaker till dödlighet. 
15. Genetiska undersökningar bör utföras på populationer av arter som är utsatta för 
intensiv beskattning av vissa storlekar. 
16. Nya typer av fiske (t.ex. efter djupvattensarter) har ofta konsekvenser för relativt 
oförändrade ekosystem. Interaktionerna mellan sådant fiske och ekosystemet bör 
studeras i ett tidigt skede av exploateringen. 
Effekter som uppstår genom interaktioner i näringskedjan 
17. Undersök småfisks populationsstruktur, rörlighet och livshistoria. Identifiera och 
kvantifiera de energikällor som sådan fisk behöver samt rovdjurs och fiskets 
beskattning. Data måste samlas in i lokal och regionomfattande skala. Utveckla 
modeller för förutsägelser om fiskets påverkan på sådan fisks ekologiska roll. 
18. Kassationer bör med standardiserade metoder kvantifieras efter art, storlek, 
fördelning över tid samt produktionssätt. 
19. Undersökningar av vad som händer med kassationer och slaktavfall, särskilt under 
vattenytan, bör utföras. 
20. Utveckla befintliga flerartsmodeller (som MSVPA - Multispecies Virtual Population 
Analysis) för att inbegripa rumsliga faktorer och högre rovdjur. Granska tillgängliga 
skattningar av sjöfåglars och marina däggdjurs diet. Skaffa skattningar av högre 
rovdjurs beskattning i en skala som lämpar sig för flerartsmodeller. 
21. Utveckla generaliserade modellverktyg för att skatta interaktioner mellan biota och 
fisket i lokal skala. Använd dessa till att välja ut lokala problem. 
Effekter på livsmiljöer 
22. Utvalda bentiska samhällen (flora och fauna) bör övervakas för att uppskatta 
effekterna av fiskeaktiviteter på residenta samhällen och rekryteringen av andra 
biota. 
23. Karakteristika bör bestämmas för miljöer som är livsnödvändiga för marina 
däggdjur samt för marina däggdjurs beteende under orubbade och rubbade 
förhållanden. 
KOM(95) 40 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 14 
Katalogminimer : CB-CO95-052-SV-C 
ISBN 92-77-85600-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
- 10 • •