ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
B4-1269/96

Resolution om dödsdomarna och de hårda straff som utdömts mot georgiska parlamentsledamöter och framstående demokrater

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

A. De mänskliga rättigheterna är fortfarande hotade i Georgien, vilket är djupt oroande.

B. Den 19 november 1996 kommer enligt åklagarmyndigheten dödsstraff att krävas för Zviad Dzidziguri, genom fria val utsedd ledamot av Georgiens parlament och för officerarna Vakhtang Kobalia och Jambul Bokuchava samt ett trettonårigt fängelsestraff för parlamentsledamoten Nugzar Molodinashvili.

C. Ytterligare tre parlamentsledamöter i Georgien, Viktor Domukhovski, Valter Shurgaia och Zaur Kobalia, har sedan oktober 1993 hållits fängslade under oacceptabla förhållanden.

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

1. Parlamentet uppmanar rådet att omgående informera president Sjevardnadze om den indignation som Europaparlamentets ledamöter känner,

2. anmodar sin ordförande att mot bakgrund av frågans brådskande natur omedelbart kräva att de georgiska myndigheterna under inga omständigheter tillåter att dödsstraff utdöms,

3. uppmanar de georgiska myndigheterna att bevilja de opartiska observatörerna tillträde till rättegångarna i georgien mot företrädare för oppositionen,

4. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra den här resolutionen till rådet och Georgiens regering.
B4-1057, 1063 och 1081/96

Resolution om skärpningen av straffen mot de homosexuella i Rumänien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av den allmänna deklarationen om de mänskliga rättigheterna,

- med beaktande av Europeiska konventionen angående skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

- med beaktande av sina tidigare resolutioner om Rumänien, och med beaktande av följande:

A. Den rumänska deputeradekammarens beslut i samband med en översyn av brottsbalken om att skärpa straffen för alla former av frivilligt homosexuellt umgänge mellan vuxna.

B. Homosexualitet är i Rumänien belagt med straff på mellan sex månaders och tre års fängelse och förslaget till ändring av artikel 200 i brottsbalken syftar till att skärpa straffet till upp till fem års fängelse.

C. Europarådets parlamentariska församling har särskilt yrkat på att Rumänien skall avkriminalisera sexuellt umgänge mellan vuxna av samma kön.

D. Den föreslagna lagändringen kan endast träda i kraft om en kompromisstext godkänts av parlamentets båda kammare och kontrasignerats av republiken Rumäniens president.

1. Parlamentet uttrycker sin djupa indignation över dessa beslut som fattats av Rumäniens parlament och fördömer varje försök att kriminalisera sexuellt umgänge mellan vuxna av samma kön,

2. uppmanar Rumäniens president att utnyttja alla sina befogenheter för att förhindra att den föreslagna ändringen av brottsbalken träder i kraft,

3. påminner om sitt engagemang för respekten för de mänskliga rättigheterna och uppmanar Rumäniens regering att leva upp till sina åtaganden inför Europarådet och fullständigt avkriminalisera homosexualitet,

4. uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter, utöva påtryckningar för att förhindra att de diskriminerande reglerna antas,

5. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådet samt till Rumäniens president, regering och parlament.
B4-0734/96

Resolution om valen i Bosnien-Hercegovina

Europapaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

A. Enligt Daytonavtalet skall det hållas landsomfattande val i Bosnien- Hercegovina senast den 14 september 1996.

B. Förutsättningarna för att det skall kunna hållas demokratiska val behöver omedelbart förbättras, i synnerhet beträffande rörelsefrihet, pressfrihet och möjligheterna för fördrivna människor och flyktingar att återvända.

C. Valen utgör en möjlighet till återintegrering av Bosnien-Hercegovina.

D. Ett uppskjutande av valen skulle medföra en risk för att splittringen av Bosnien-Hercegovina förvärras eftersom republiken då kommer att sakna såväl ett nationellt parlament som en nationell regering och styrelse. Ett uppskjutande skulle även bidra till att förlänga den regim av lokala ledare som i dag styr utan legitimitet.

E. Följande bestämmelse i Daytonavtalet kan avhålla flyktingar från att rösta eftersom det kan ge dem intrycket av att de löper risk att tvingas tillbaka om de utövar sin rösträtt: «En flyktings utövande av sin rösträtt skall tolkas som en bekräftelse på hans eller hennes avsikt att återvända till Bosnien-Hercegovina».

Europapaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

1. Parlamentet betonar vikten av att det på alla nivåer i Bosnien-Hercegovina - inom kommuner, regioner, självständiga områden och på riksplanet - hålls val enligt tidsplanen,

2. betonar att man inte får spara någon möda när det gäller att skapa bästa möjliga goda förutsättningar för demokratiska val,

3. uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att öka trycket på alla ledare - men särskilt på de serbiska och kroatiska ledare som är inflytelserika i Bosnien-Hercegovina - för att garantera yttrandefrihet, pressfrihet och rörelsefrihet i Bosnien-Hercegovina.

4. uppmanar de politiker som är ansvariga för Natos genomförandestyrka samt Iforstyrkans befälhavare att se till att Ifor gör mer av sitt uppdrag i Bosnien-Hercegovina, i synnerhet när det gäller att förmå Iforsoldater att spela en mer aktiv roll för att arrestera krigsförbrytare, bryta vägblockader, eskortera flyktingar till deras hem samt eskortera journalister som önskar rapportera från hela republiken,

5. uppmanar de medlemsstater som har tagit emot flyktingar från Bosnien- Hercegovina att garantera att ingen av dessa flyktingar kommer att tvingas återvända enbart för att han eller hon har utövat sin rösträtt,

6. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i medlemsstaterna, regeringarna och parlamenten i Bosnien-Hercegovina, Serbien/Montenegro och Kroatien, Iforstyrkans högkvarter samt till det internationella samfundets höge representant.
B4-0145, 0166, 0192, 0223 och 0232/96

Resolution om hotet om militära åtgärder från Kinas sida gentemot Taiwan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

A. Kina har mobiliserat trupper längs den kinesiska kustlinjen mot Taiwan.

B. I Pekingdeklarationen beskrivs kustlinjen mot Taiwan som en «krigszon».

C. Taiwan har genomgått en radikal omvandling till en demokratisk stat och kommer att hålla sina första demokratiska presidentval i mars 1996.

D. De rykten som florerar, och som uppenbarligen har spritts ut med avsikt, om att Kina avser att skjuta iväg missiler mot Taiwan om President Lee Tenh-hui vinner valet, är oroande.

E. De åtgärder som vidtas av Kina tros vara ett försök att störa den demokratiska processen i Taiwan.

F. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i Fördraget om Europeiska unionen syftar framför allt till bevarande av fred, stärkande av den internationella säkerheten, främjande av internationellt samarbete, utvecklande av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i hela världen.

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

1. Parlamentet uppmanar Kinas regering att avstå ifrån aggressiva handlingar,

2. uppmanar rådet att utöva sitt inflytande över Kinas regering för att förhindra dylika aggressiva handlingar gentemot Taiwan samt övertyga Kina om att avstå från all skrämselpropaganda med syfte att påverka valen,

3. begär att rådet skall inhämta sådana försäkringar från Kinas regering,

4. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, samt Kinas och Taiwans regeringar.
B4-1365, 1383 och 1414/95

Resolution om ratificeringen av konventionen om förstörande av kemiska vapen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sina tidigare resolutioner som täcker frågor om kemiska vapen, i synnerhet de från den 12 juni 1986 ((EGT nr C 176, 14.7.1986, s. 118 och 119.)), 15 september 1988 ((EGT nr C 262, 10.10.1988, s. 124.)), 17 november 1988 ((EGT nr C 326, 19.12.1988, s. 208.)), 18 januari 1989 ((EGT nr C 47, 27.2.1989, s. 61.)), 19 januari 1989 ((EGT nr C 47, 27.2.1989, s. 130.)), 14 mars 1989 ((EGT nr C 96, 17.4.1989, s. 34.)), 18 april 1991 ((EGT nr C 129, 20.5.1991, s. 139.)), 12 september 1991 ((EGT nr C 267, 14.10.1991, s. 165.)), 20 januari 1994 ((EGT nr C 44, 14.2.1994, s. 173.)) och 10 februari 1994 ((EGT nr C 61, 28.2.1994, s. 178.)),

A. Parlamentet konstaterar att konventionen om kemiska vapen förbjuder utveckling, produktion, innehav, överlåtelse och användning av kemiska vapen och att 159 stater har undertecknat den och 42 har ratificerat den.

B. Parlamentet noterar att konventionen träder i kraft 180 dagar efter det att 65 stater har ratificerat den.

C. Parlamentet noterar att alla stater i Europeiska unionen har undertecknat konventionen men beklagar djupt att Belgien, Irland, Italien, Luxemburg, Portugal och Förenade kungariket ännu inte har ratificerat den.

Parlamentet

och med beaktande av följande:

1. betonar behovet av att konventionen tidigt träder i kraft; uppmanar alla regeringar och parlament i de av EU:s medlemsstater som ännu inte har ratificerat konventionen om kemiska vapen att snabbt vidta åtgärder för att slutföra ratificeringen,

2. uppmanar EU:s medlemsstater att säkerställa att tillräckliga befogenheter och resurser finns för att ett aktivt, effektivt och öppet övervakningssystem för hur konventionen uppfylls skall fungera på deras territorier,

3. uppmanar Europeiska rådets kommande möte i Madrid att upprepa den politiska utfästelse som samtliga regeringschefer gjort om tidig ratificering av konventionen,

4. uppmanar Europeiska rådet att anmoda Förenta staterna och Ryssland att ratificera konventionen såsom en mycket brådskande fråga,

5. uppmanar kommissionen att förbereda en rapport om de rättsliga aspekterna av genomförandet av konventionen om kemiska vapen i medlemsstaterna för att tillåta samordning av deras exportkontroll av kemikalier och andra bestämmelser på detta område i överensstämmelse med deras individuella förpliktelser enligt villkoren i konventionen om kemiska vapen,

6. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen samt till de stater som undertecknat konventionen om kemiska vapen.
B4-1270/95

Resolution om mordet på bönder i Guatemala

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

A. Den 5 oktober 1995 anföll en armépatrull den guatemalanska byn Aurora 8 de octubre i Chisecregionen och efterlämnade elva döda, varav två var barn, och sjutton skadade.

B. Guatemalas president har tagit på sig skulden för händelsen och försvarsministern, Mario Enríquez, har avgått.

C. I mars 1994 skrev regeringen och gerillan under ett generellt avtal om mänskliga rättigheter.

D. Denna grupp bönder tillhör de nästan 40 000 som flydde och som nu återvänder till landet.

Parlamentet

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

1. fördömer mordet på bönderna och kräver en fullständig utredning av händelsen och att de skyldiga dragas inför domstol,

2. välkomnar beslutet från republikens president att avsätta kommendanten för militärområdet i Cobán och godta försvarsministerns avskedsansökan som ett påtagligt bevis för sin bestämda vilja att kämpa mot straffriheten,

3. hoppas att instruktionerna från Guatemalas president till den nationella fonden för fred snabbt skall utmynna i att ett skadestånd betalas ut till de avlidnas och skadades anhöriga i byn «Aurora 8 de octubre»,

4. kräver att de statliga myndigheterna vidtar alla erforderliga åtgärder för att garantera säkerheten för de bönder som återvänder till landet på så sätt undvika att beklagliga händelser återupprepas hädanefter,

5. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Guatemalas regering, the Presidential Commission on Human Rights (COPREDEH), the Archbishop´s Office for Human Rights (ODHA), the Pro-Human Rights Association (PDH) och FN:s sändebud i Guatemala,
B4-1362, 1363 och 1391/95

Resolution om cyklonen «Tania» som har drabbat ögruppen Azorerna

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

A. Natten mellan den 1 och 2 november 1995 passerade cyklonen Tania Azorerna med våldsamma kastvindar till följd, vilket orsakade stor förödelse i synnerhet på öarna Terceira, Faial, Pico och St. Jorge.

B. Stormen uppnådde lokalt en vindstyrka på 170 km/h och en spansk sjöman drunknade medan ett flertal personer skadades.

C. Skadorna och förödelsen, vars omfattning ännu inte har uppskattats helt, var enorma för detta randområde i EU. Fartyg har skadats och sjunkit, utrustning har förstörts, kommunikationsnät, el-, tele- och vattenförsörjning har skadats, gator och vägar har blockerats, hus och skolbyggnader har skadats, i synnerhet departementet för havsforskning och fiskeri vid Azorernas universitet, personer saknas och odlingar (frukt och grönsaker), betesmarker och boskapssektorn har drabbats mycket hårt.

Parlamentet

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

1. uttrycker sin solidaritet med Azorernas befolkning, i synnerhet med de som förlorat sina bostäder eller arbetsverktyg,

2. anmodar kommissionen att så snart som möjligt och i samarbete med regionala och lokala myndigheter bevilja ekonomiskt katastrofbistånd till de hårdast drabbade områdena för att minimera skadorna och stödja återuppbyggandet av infrastrukturer, bostäder och drabbade offentliga byggnader, till fiskare med sjunkna och förstörda båtar samt till de offer som har det sämst ställt,

3. påkallar ånyo uppmärksamheten hos kommissionen och medlemsstaternas myndigheter beträffande det faktum att man oundvikligen måste bistå ansvariga myndigheter med operationella tekniska och mänskliga insatser för att förebygga kris- och katastrofsituationer samt undsätta i sådana situationer,

4. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, den autonoma regionen Azorernas regering och parlament samt till regionens lokala förvaltningar och fullmäktige.
B4-0687, 0697 och 0706/95

Resolution om den italienska fiskebåten som attackerades av den kroatiska kustbevakningen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

A. Den italienska fiskebåten «Marisella I» från Giulianovas fiskeflotta med 4 besättningsmän ombord uppbringades den 23 mars 1995 av den kroatiska kustbevakningen med en vedettbåt, efter en dramatisk jakt under kulsprutebeskjutning.

B. Inget fiske företogs vid tillfället från båten Marisella I, som endast sökte skydd mot den storm som rasade.

C. Kaptenen för fiskebåten blev svårt skadad i axeln och halsen och fick nästan sätta livet till, men räddades efter en svår operation som gjordes på Sibeniks sjukhus, dit han fördes efter tillfångatagandet.

D. En händelse som denna skapar stor spänning bland dem som har havet som sitt arbetsfält och som ser hur problemen med säkerheten för maritim verksamhet på Adriatiska havet ökar.

Parlamentet

1. uppmanar rådet och kommissionen att påskynda de diplomatiska kontakterna för att klarlägga händelseförloppet,

2. uppmanar kommissionen att med hjälp av berörda yrkeskategorier ta sig an problemen med säkerheten för maritim verksamhet, eventuellt med en revidering av överenskommelserna rörande samarbete inom fiskerisektorn, om flera sådana händelser skulle inträffa gentemot Europeiska unionens medlemsland,

3. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och den kroatiska regeringen.
B4-0414, 0457, 0474/95

Resolution om torkan i södra Europa

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

A. De allvarliga torrperioder av strukturell karaktär som sedan flera år regelbundet drabbar Spanien, Grekland, Italien och Portugal, hotar allvarligt jordbrukets och boskapsuppfödningens överlevnad samt förädlingsindustrin inom dessa sektorer.

B. De enorma förluster som följt av torkan medför en kraftig försämring av inkomsterna inom jordbrukssektorn.

C. I Spanien, Italien, Grekland och Portugal finns miljoner hektar bevattnade och icke-bevattnade arealer som drabbas genom bristen på regn.

D. Torkan orsakar det spanska jordbruket och boskapsuppfödningen irreparabla och oundvikliga skador och förädlingsindustrin har svårt att till rimliga priser förse sig med vissa sorters råvaror.

E. De kontakter som etablerats mellan ansvariga statliga myndigheter och kommissionen, har tillåtit kommissionen att på plats inse vidden av de problem som torkan och av torkan orsakade eldsvådor innebär när det gäller genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken.

F. Gemenskapen har redan tidigare vidtagit åtgärder mot detta problem (förordningarna (EEG) nr 3311/92 ((EGT nr L 332, 18.1.29, s. 1.)) och 787/94 ((EGT nr L 92, 8.4.1994, s.1.)) om särskilda åtgärder för jordbrukare som drabbats av torkan i Portugal 1991/1992 och 1992/1993).

Parlamentet

1. begär att man förklarar torkan i Spanien, Grekland, Italien och Portugal för «strukturell», i syfte att kunna tillåta förändringar av gemenskapens normer, så att jordbrukarnas och boskapsuppfödarnas inkomstnivåer kan bevaras,

2. begär att man på nytt överväger hur stor basytan måste vara för att gemenskapskompensation skall utbetalas, både för bevattnade och icke- bevattnade zoner, så att totalsummorna för båda ökas,

3. föreslår kommissionen och rådet att snarast vidtaga de åtgärder som är nödvändiga för att så långt möjligt lindra den nästan katastrofala situation som jordbruket, boskapsuppfödningen och förädlingsindustrin befinner sig i,

4. föreslår utarbetandet av en gemensam plan för kommissionen och de berörda medlemsstaterna för att garantera ett rationellt utnyttjande av vattenresurserna och för att modernisera vattenledningar och bevattningssystem, allt i syfte att använda dessa resurser på ett så bra sätt som möjligt; planen skall även innehålla miljöfrämjande åtgärder, vars mål skall vara att spara på vatten använt till bevattning,

5. föreslår att kommissionen och medlemsstaterna gemensamt beviljar de anslag som krävs för att säkra effektiviteten av krisåtgärderna,

6. anmodar gemenskapens institutioner att räkna torkan som en specialsituation, som mycket allvarligt kan skada utvecklingen i vissa regioner inom Europeiska unionen, och att denna situation håller på att ändras från att ha varit något övergående av konjunkturkaraktär till att befästas som ett strukturellt fenomen,

7. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén och medlemsstaternas regeringar.
B4-0424, 0429, 0450, 0472/95

Resolution om Västra Sahara

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av FN:s resolution om en folkomröstning om självbestämmande i Västra Sahara,

- med beaktande av interimsrapporten från FN:s generalsekreterare av den 14 december 1994 om genomförandet av fredsplanen i Västra Sahara,

- med beaktande av sina tidigare resolutioner om Västra Sahara, och

A. Parlamentet stöder UNMIRWS, FN:s delegation för folkomröstningen i Västra Sahara, som upprättades i september 1991 för att övervaka vapenvilan i kriget mellan Polisariofronten och de marockanska styrkorna och för att genomföra en folkomröstning om detta områdes framtid.

B. UNMIRWS har otillräckligt med personal, och parlamentet är bekymrat över dess roll som oberoende delegation, i synnerhet vad gäller förberedelserna inför folkomröstningen.

C. Det faktum att folkomröstningen, som ursprungligen skulle äga rum 1992, nu planeras till november 1995 efter att ha skjutits upp vid flera tillfällen, är djupt oroväckande.

D. Uppgifterna om oegentligheter i samband med anmälan, registrering och identifiering av röstdeltagare väcker oro.

Parlamentet

1. kräver att de marockanska myndigheterna iakttar sina åtaganden och upphör med sina förhalningsmanövrer, som syftar till att hindra tillämpningen av fredsplanen,

2. varnar för att säkerheten i hela området riskeras om konflikten inte kan lösas,

3. riktar en uppfordrande uppmaning till FN:s generalsekreterare att aktivare verka för att UNMIRWS effektivt bidrar till att en fri och rättvis folkomröstning hålls om Västra Sahara,

4. anmodar än en gång Polisariofronten och i synnerhet Marocko att inleda direkta förhandlingar för att uppnå ett korrekt genomförande av fredsplanen tills en fri och rättvis folkomröstning kan hållas,

5. anmodar ordförandekonferensen att undersöka möjligheten att utse en lämplig delegation av ledamöter för att i en nära framtid utföra ett faktainsamlande uppdrag i Västra Sahara och granska förberedelserna inför folkomröstningen, och anmodar den marockanska regeringen att underlätta denna delegations inresa i Västra Sahara,

6. anmodar också den marockanska regeringen att inte längre hindra utländska observatörer från att resa in i Västra Sahara, i synnerhet observatörer som är parlamentsledamöter, jurister eller journalister,

7. anmodar unionens myndigheter och medlemsstaternas regeringar att inom ramen för sina politiska, ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med Marocko göra allt för att den marockanska regeringen iakttar sina åtaganden och reservationslöst genomför FN:s fredsplan,

8. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Marockos regering, UNMIRWS, FN:s generalsekreterare, OAU (Afrikanska enhetsorganisationen) och Polisariofronten.
B4-0878, 0890, 0892, 0909, 0914 och 0925/95

Resolution om årsdagen av massakern på Himmelska fridens torg

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande till sina tidigare resolutioner om Kina, och

A. Parlamentet har tidigare fördömt att de kinesiska myndigheterna slog ned demokratidemonstrationerna i Beijing, Chendong och andra delar av Kina i juni 1989.

B. Parlamentet vill fästa uppmärksamhet på rapporten från Human Rights Watch om landsförvisning liksom det faktum att ett flertal systemkritiker ansattes den 31 maj inför sexårsdagen av massakern på Himmelska fridens torg och noterar att en annan, Wang Xizhe, sedan dess fängslats för att ha talat med utländska journalister.

C. Demokratirörelsen växer medan sådana aktiviteter alltjämt undertrycks.

D. En framställning har undertecknats av flera kända personer för att politiska fångar i Kina skall släppas fria och ett öppet brev har skickats till ordföranden för det kinesiska parlamentet från Qiao Shi och 53 andra politiska fångar.

E. Parlamentet påminner om Maastrichtfördragets hänvisningar till mänskliga rättigheter och demokrati i världen och den vikt som läggs vid dessa.

Parlamentet

1. fördömer de fortsatta brotten mot mänskliga rättigheter i Kina och understryker återigen sitt stöd till de demokratiska krafter som i Kina försvarar människans grundläggande fri- och rättigheter, såsom rätten till åsiktsfrihet, föreningsrätt, pressfrihet och politisk pluralism,

2. uppmanar den kinesiska regeringen att släppa alla dem som hålls som fångar för sina åsikters skull eller för att ha försökt ge uttryck för dem, och särskilt att ge amnesti till dem som sitter fängslade för att ha deltagit i demonstrationerna på Himmelska fridens torg 1989,

3. uppmanar den kinesiska regeringen att offentliggöra namnen på dem som i samband med händelserna i juni 1989 dödades av polisen, armén eller andra förtryckets utövare, såsom offrens mödrar begärt,

4. anmodar kommissionen och rådet att i diplomatiska kontakter och handelsförbindelser med kinesiska myndigheter påminna om den stora vikt man lägger vid respekten för mänskliga fri- och rättigheter och att för Kinas regering betona att utvecklingen av EU:s förbindelser med Kina i stor utsträckning är beroende av den inställning som den kinesiska regeringen har till mänskliga fri- och rättigheter,

5. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament liksom till Kinas regering.