SV    SV 
 
 
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN  UNIONENS HÖGA  
REPRESENTANT FÖR  
UTRIKES FRÅGOR OCH  
SÄKERHETSPOLITIK  
Bryssel den 18.5.2015  
JOIN(2015) 22 final  
  
GEMENSAMT MEDDELANDE TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET  
EU och Asean - ett partnerskap med strategisk inriktning   
 
2 
 GEMENSAMT MEDDELANDE TILL EUROPAPARLAMENTET OCH  
RÅDET  
EU och Asean – ett partnerskap med strategisk  inriktning  
1. Inledning  
EU har ett strategiskt intresse av att stärka sina förbindelser med Sydostasiatiska nationers 
förbund (Asean)1. Ett starkt, självständigt och sammanhållet Asean som går vidare med fortsatt 
integration är bra för stabiliteten, välst åndet och säkerheten i regionen och skapar nya möjligheter 
för samarbete för att lösa regionala och globala problem. Länderna i Asean kännetecknas av en 
kombination av stark ekonomisk tillväxt och en dynamisk befolkningsutveckling. Tillsammans 
utgör de vär ldens sjunde största ekonomi och väntas bli den fjärde största 2050. Aseans unga 
medelklass beräknas öka till 65  % av Aseans totala befolkning 2030, jämfört med 24  % 2010. 
Asean har också en central ställning i arbetet med att bygga upp en stabilare region al 
säkerhetssituation i hela Asien och Stillahavsområdet. Ett starkt och enat Asean är nödvändigt för 
att tackla regionala problem på ett regelbaserat sätt. Detta är av direkt intresse för invånarna i 
regionen och även för Europeiska unionen.  
EU har alltså  ett mycket stort intresse av ett framgångsrikt samarbete inom Asean.  
Förbindelserna mellan EU och Asean har fått ny aktualitet och båda parter har ett intresse av att 
upprätthålla dem. Många parter inom Asean har uttryckt förhoppningar om ett större engagemang 
från EU:s sida och skulle vilja se ett formellt ”strategiskt partnerskap”. EU å sin sida har intressen 
inom flera sektorer och starka ekonomiska och politiska skäl att stärka sitt samarbete med denna 
centrala aktör i en strategiskt viktig region . 
Asean arbetar för att upprätta en ekonomisk gemenskap (AEC) under 2015 och håller på att ta 
fram sin vision för tiden efter 2015. I denna ingår förbindelserna med EU och andra 
samtalspartner. Nu är alltså det rätta tillfället att utforma en vision för de  framtida förbindelserna 
mellan EU och Asean.  
Båda regionerna har en lång historia av integrationsarbete, men de uppvisar stora skillnader vad 
gäller genomsnittlig ekonomisk utvecklingsnivå, typ av politiska system och institutionell styrka. 
Asean står inf ör många utmaningar, bl.a. beslutsprocessen som är helt och hållet mellanstatlig 
och bygger på samförstånd. Andra utmaningar är finansieringen av budgeten (som endast uppgår 
till 16 miljoner US -dollar per år, baserad på lika stora bidrag från varje medlems land) och 
behovet av att stärka sekretariatets befogenheter. Samtidigt delar EU och Asean övertygelsen att 
gemenskapstanken, hållbar utveckling och regelstyrd integration är det bästa sättet att ge säkerhet 
och välstånd till medborgarna (mer än 1,1 miljard er totalt). EU:s 2020 -strategi skulle kunna 
fungera som inspiration när Asean utvecklar och genomför sin vision och agenda för tiden efter 
2015.  
Stärkta förbindelser mellan EU och Asean är till stort gagn för EU:s intressen, både ekonomiskt 
och politiskt. Asean å sin sida sätter värde på den roll som EU kan spela i ett regionalt 
                                                            
1  Medlemmar i Asea är Brunei, Kambodja, Indonesien, Laos, Malaysia, Myanmar/Burma, Filippinerna, Singapore, 
Thailand och Vietnam.  
 
3 
 sammanhang på grund av växande strategisk konkurrens. EU har Aseans fö rtroende och kan, 
bättre än någon annan samtalspartner, hjälpa Asean att uppnå sina integrationsmål utan att 
förespråka en viss modell.  
För EU är ett fördjupat samarbete med Asean viktigt för att utveckla en mer komplett strategi för 
Asien. Under de senas te åren har EU  
 anslutit sig till fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien,  
 förstärkt och riktat om samarbetet för att skapa ett mer ambitiöst och politiskt partnerskap 
i enlighet med Bruneihandlingsplanen (2013 –2017)2, som är ramen för allt samarbe te 
mellan EU och Asean och som omfattar många aktiviteter som bedrivs av EU:s 
medlemsstater,  
 deltagit i allt fler besök på hög nivå, och  
 startat nya initiativ för konkret arbete inom prioriterade områden.  
Asean uppmärksammar och uppskattar EU:s engageman g. Man bör nu fortsätta på den inslagna 
vägen och verkställa Aseans och EU:s utrikesministrars gemensamma beslut från juli 2014 om att 
ge relationerna en mer strategisk dimension. Ett stärkt samarbete mellan EU och Asean kommer 
att bygga på och komplettera  de omfattande bilaterala förbindelser som redan existerar på olika 
områden mellan EU och enskilda medlemmar av Asean. Detta bör betraktas som processer som 
stärker varandra.  
2. Konnektivitet – kärnan i regional integration  
Aseans mest centrala gemensamma projekt idag är att främja konnektivitet. De viktigaste målen 
fastställdes i 2010 års översiktsplan för konnektivitet inom Asean, med det övergripande målet att 
föra företag, personer och institutioner närmare varandra genom att avskaffa hinder3. I 
översik tsplanen betonas det att den fysiska infrastrukturen visserligen är betydelsefull, men att 
det även är viktigt med ett stödjande regelverk och en gemensam identitet för att länka samman 
Aseanländerna med varandra och med resten av världen. EU – som också ä r ett exempel på 
regional integration – bygger också på konnektivitet (även om man formulerar det på olika sätt). 
EU är den samtalspartner som har mest att erbjuda Asean när det gäller erfarenheter med att till 
exempel upprätta integrerade transportsystem på kontinental nivå, skapa en inre marknad och 
föra människor samman.  
Vid ministermötet mellan EU och Asean i Bryssel i juli 2014 bekräftades det ömsesidiga intresset 
av att samarbeta när det gäller konnektivitet. Många av de sektorsinitiativ som beskrivs i detta 
meddelande bör ses mot bakgrund av att samarbete när det gäller konnektivitet är kärnan i 
förbindelserna mellan EU och Asean.  
Den lägre Mekongregionen (Kambodja, Laos, Myanmar och Vietnam) utvecklas snabbt men där 
finns också Aseans fattigaste länd er med sämst förhållanden vad gäller sammankoppling. I 
dagsläget är det rikaste Aseanlandets bruttonationalinkomst per capita 26 gånger högre än i det fattigaste (i 
                                                            
2 Handlingsplanen från Bandar Seri Begawan om ett utökat partnerskap mellan EU och Asean (2013 –2017), 
http://eeas.europa.eu/asean/docs/plan_of_action_en.pdf . 
3  http://www.asean.org/resources/publications/asean -publications/item/master -plan-on-asean -connectivity -2. 
 
4 
 EU är detta förhållande mindre än 1:4)4. Att minska utvecklingsklyftan kommer att vara avgö rande 
för konnektiviteten inom Asean och nyckeln till framgång för AEC.  
EU:s utvecklingssamarbete stämmer väl överens med Aseans initiativ för integration (IAI) där 
man lägger stor vikt vid att länderna i lägre Mekong närmar sig utvecklingsnivåerna i de ri kare 
Aseanländerna. Här skulle Asean kunna dra nytta av EU:s erfarenheter av integration och 
sammanhållning.  
Specifika initiativ på detta område omfattar följande:  
 Att främja regelbunden och systematisk dialog mellan EU och Asean om konnektivitet: 
Ett förs ta samtal hölls i Naypyidaw (Myanmar/Burma) i september 2014, som en följd av 
de framgångsrika resultaten av besöket av Aseans samordningskommitté för 
sammankoppling (ASEAN Connectivity coordination Committee, ACCC) i Bryssel och 
Luxemburg i februari 2014.  
 Att inrätta en arbetsgrupp för konnektivitet som fungerar som ACCC:s samtalspartner och 
som driver på EU:s olika insatser för att stödja sammankoppling i Asean.   
 Att fortsätta stödja länderna i lägre Mekong i arbetet med att minska utvecklingsklyftan 
inom Asean och att förbättra sammankopplingen mellan länderna. EU kommer därför att 
tredubbla det bilaterala biståndet till Mekongländerna, från 607  miljoner  euro (2007 –
2013) till 1  705 miljoner  euro (2014 –2020).  
 Att stödja solida projekt för regional konnektivitet inom områdena transport, energi och 
infrastruktur i städerna5. Genom ett instrument för tekniskt stöd till Asean på 
1,1 miljoner  euro, som kan börja användas i mitten av 2015, kommer bidrag att ges till att 
identifiera projekt och utföra geno mförbarhetsstudier.  
 Att kombinera EU -stödet med lån från internationella finansiella institut, bland annat 
Europeiska investeringsbanken (EIB), för att verka för en grön ekonomi i Aseanregionen 
genom investeringsfonden för Asien (AIF).  
 Att förmedla EU:s er farenhet av framgångsrik flodområdesförvaltning, till exempel 
strategin för Donauregionen.  
 Att föreslå en särskild dialog mellan utrikesministrarna när det gäller nedre Mekong för 
att diskutera regionala frågor och nuvarande EU -stöd.  
 Att förmedla EU:s erfarenheter med att upprätta en inre marknad för varor och tjänster i 
samband med Aseans arbete mot att fullborda en ekonomisk gemenskap.  
2.1 Främjande av handel, investeringar och företagande  
Under de senaste tio åren har handels - och investeringsflödena  mellan EU och Asean ökat 
kraftigt. Asean som helhet är idag EU:s tredje största handelspartner utanför Europa (efter USA 
                                                            
4  Världsbankens uppgifter (2013).  
5  Exempel på s ärskilda EU -program som finansieras genom EU:s finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete 
är AATIP (projekt för integration av lufttransporter i Asean), COMPASS (EU –Aseanprogram för statistik - och 
integrationsövervakning), EU -SHARE (program för EU -stöd till högre utbildning i Aseanregionen), E -READI 
(initiativ för stärkt regional EU –Aseandialog) samt EU –Aseanprogrammet för gränsförvaltning och migration.  
 
5 
 och Kina) och EU är Aseans näst största handelspartner (efter Kina), med en bilateral handel med 
varor och tjänster till ett värde av 238 miljarder  euro 2013. EU har också byggt upp solida 
investeringar i Aseanregionen på över 156  miljarder euro. Dessa investeringar utgör den största 
andelen av de totala utländska direktinvesteringarna i Asean (nästan en fjärdedel). Aseans 
investeringar i Europa är av ett senare datum, men har också ökat stadigt och uppgick i slutet av 
2013 till över 57  miljarder  euro.  
Trots dessa redan höga siffror finns det fortfarande ett betydande tillväxtutrymme för 
handelsförbindelserna mellan EU och Asean. Asean är  på väg att bli en inre marknad med mer än 
600 miljoner konsumenter och en växande medelklass. Detta innebär en betydande investerings - 
och exportpotential för europeiska företag.  
EU har arbetat aktivt med Aseanregionen och även alltmer med de enskilda med lemsstaterna. 
Förhandlingar om bilaterala frihandelsavtal inleddes under 2010 med Singapore och därefter med 
Malaysia, Vietnam och Thailand. Förhandlingarna om frihandelsavtalet med Singapore 
avslutades i oktober 2014 och förhandlingar om ett vidare och me r ambitiöst avtal med Vietnam, 
som kan komma att utgöra en viktig grund för andra EU -förhandlingar i regionen, är nära ett 
avslut.  
Under perioden 2014 –2020 kommer EU att anslå ungefär hälften av sitt finansiella stöd till Asean 
(85 miljoner  euro) för att b idra till bättre konnektivitet inom Asean genom hållbar och 
inkluderande ekonomisk integration och handel. EU kommer att avsätta medel från AIF, genom 
att kombinera EU -bidrag med lån från EIB och andra internationella finansiella institut.  
Utöver handelsav tal och ekonomiskt bistånd kommer EU också att arbeta med Asean för att 
främja en smart och hållbar tillväxt för alla. Detta arbete kommer att vara inriktat på att främja en 
företagsvänlig miljö i andra länder, undanröja icke -tariffära hinder, harmonisera standarder, 
stärka rättssäkerheten och genomföra internationella arbetsnormer. Den pågående dialogen 
mellan EU och Asean inom forskning och innovation kommer också att spela en viktig roll för 
social och ekonomisk tillväxt.  
Endast 13  % av EU:s små och mede lstora företag är internationellt aktiva utanför EU6. För att 
skapa affärsmöjligheter för europeiska små och medelstora företag i Aseanländerna krävs bland 
annat förbättringar vad gäller den rättsliga miljön, finansieringsmöjligheter, immateriella 
rättighe ter och marknadstillträde (inklusive offentlig upphandling) och utveckling av 
företagsstyrningen.  
Specifika initiativ på detta område omfattar följande:  
 Att höja handelsförbindelserna till en ny nivå, med regelbundna samråd mellan 
ekonomiministrarna, och a rbeta mot ett ambitiöst frihandelsavtal mellan regionerna, med 
de bilaterala avtalen mellan EU och Aseanländerna som byggblock mot detta mål.  
 Att förbättra affärsmöjligheterna för små och medelstora företag, bland annat genom EU 
Gateway/Business Avenues i Sydostasien, Asean -EU Business Council och gemensam 
                                                            
6  Enligt Eurochambres  är endast 13  % av EU:s små och medelstora företag aktiva utanför EU och cirka 9,7  % av 
de små och medelstora tillverkningsföretagen exporterar till länder utanför EU. Man uppskattar att 90  % av den 
globala tillväxten under de kommande fem åren kommer att ske utanför Europa.  
 
6 
 utveckling av solida projekt för en grön ekonomi som finansieras med en kombination av 
EU-bidrag och lån från europeiska och internationella finansiella institut genom 
investeringsfonden för Asien (AIF).  
 Att tillsammans med EIB och utvecklingsbankerna i Aseanregionen undersöka sätt att 
förbättra tillgången till finansiering för små och medelstora företags expansion utomlands.  
 Att stärka dialogen och samarbetet mellan EU och Asean på området sanitära och 
fytosanitära åtgärder på grundval av internationella standarder för att underlätta handel 
och undanröja befintliga handelshinder på detta område.  
 Att stödja utökat samarbete mellan gränsmyndigheter för att bekämpa tullbedrägerier och 
samtidigt uppmuntra lag lig handel, öppenhet och icke -diskriminering mellan ekonomiska 
aktörer, bland annat genom tekniskt bistånd (som t.ex. pilotprojektet ASEAN 
Computerised Transit System) inom ramen för EU:s program Arise.  
 Att inleda en dialog med Asean för att främja ömsesid ig kunskap om rättsliga och 
industripolitiska ramar. Kemikaliesektorn skulle t.ex. vara hjälpt av ett utbyte av bästa 
praxis när det gäller genomförandet av globala standarder såsom FN:s globalt 
harmoniserade system (GHS) för klassificering och märkning, s amt av att utforska frågor 
av gemensamt intresse.  
 Att främja samarbete mellan företag och företagsnätverk, tillgång till finansiering, och 
regional kapacitetsuppbyggnad inom standardisering, grundat på erkända internationella 
standarder och WTO -principer.  
 Att inleda en dialog om immateriella rättigheter, företagsstyrning och företagens sociala 
ansvar, konsumentskydd, rättsligt samarbete (särskilt internationell handelsrätt) och 
förbättrad tillämpning av internationella arbetsnormer.  
 Att främja dialog inom s ektorer och områden av ömsesidigt intresse, bland annat  
o regionala och internationella standarder inom fordonsindustrin  och hälso - och 
sjukvård ,  
o satellitnavigation, jordobservation, Copernicus och rymdfrågor  i syfte att bygga 
upp en långsiktig samarbetsst rategi som stöds av forskningsbidrag från Horisont 
2020 inom dessa områden,  
o den försvarsrelaterade industrisektorn , för att stödja Europas försvarsindustris 
expansion utomlands, bland annat genom evenemang7 för att skapa kontakter 
mellan EU och Asean,   
o informations - och kommunikationsteknik , med fokus på tillämpningar till förmån 
för medborgarna, spektrumharmonisering och spektrumförvaltning, sök - och 
räddningstjänster, förvaltning av ökad mobil kommunikation, digitala TV - och 
radiosändningar.  
                                                            
7  Se kommissionens meddelanden COM(2013)  542 och COM(2014)  387. Kontaktskapande evenemang kan 
organiseras genom Cosme, EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag.  
 
7 
 2.2 Transp orter  
Den civila luftfarten spelar en viktig roll för konnektiviteten inom Asean och mellan EU och 
Asean. Hälften av den globala trafiktillväxten under de kommande 20 åren kommer att utgöras av 
trafik till, från eller inom Asien och Stillahavsområdet, med en global marknadsandel på nästan 
40 % år 2030. Lufttrafiken mellan EU och Aseanregionen beräknas öka med 65  % under de 
närmaste 20 åren, delvis på grund av ökad turism.  
I kommissionens meddelande från 2012 om EU:s yttre luftfartspolitik8 betonades vikten av 
Aseans inre luftfartsmarknad som erbjuder möjligheter till samarbete mellan regionerna och som, 
genom att kombinera liberalisering och reglering av marknaden, skulle kunna vara en referens för 
Asean. EU har genomgått en liknande process under de senaste  30 åren, vilket har resulterat i den 
fullt integrerade inre luftfartsmarknad som man har idag.  
Genom projektet för integration av lufttransporter i Asean (AATIP), som genomförs i nära 
samarbete med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa), erbjuder E U tekniskt bistånd för att 
utveckla den institutionella kapaciteten inom Asean för att uppnå en säker, trygg och hållbar inre 
marknad för luftfart.  
Aseans framsteg i arbetet med att skapa en inre marknad för luftfart lägger även grunden för ett 
närmare sam arbete mellan regionerna. Toppmötet om luftfart mellan EU och Asean i februari 
2014 och det arbete som därefter har utförts inom en särskild arbetsgrupp har haft stor betydelse 
för denna fråga.  
Specifika initiativ på detta område omfattar följande:  
 Att stä rka dialogen om luftfart, bland annat i syfte att inleda formella förhandlingar om ett 
mellanregionalt avtal om civil luftfart.  
 Att stödja utvecklingen av bättre transportsystem i städer, med medfinansiering av EIB 
och medlemsstaternas utvecklingsbanker o ch/eller AIF.  
2.3 Forskning, innovation och direktkontakter  
Direkta personliga kontakter är av central betydelse för ett mer djupgående partnerskap mellan 
EU och Asean. Detta gäller både dialog och samarbete om forskning och innovation, och 
utbytesprogram för högskolestuderande och forskare. Aseans höga deltagande i EU:s sjunde 
ramprogram för forskning och teknisk utveckling (2007 –2013) ledde till 103 projekt med EU -
bidrag på totalt 20  miljoner euro.  
250 högskolestuderande från Asean per år har fått stipend ier inom ramen för EU:s Erasmus 
Mundus -program, som nu har ersatts av Erasmus+, och EU:s medlemsstater erbjuder också 
många stipendier. Sammanlagt reser fler än 4  000 högskolestuderande från Asean till Europa 
varje år genom stipendier som finansieras av EU  och dess medlemsstater.  
Specifika initiativ på detta område omfattar följande:  
                                                            
8  COM(2012)  556 final.  
 
8 
  Att förbättra samarbetet inom ramen för EU:s nya program för forskning och innovation, 
Horisont 20209, inom de prioriterade områden som togs fram gemensamt av högre 
tjänstemän  inom EU –Asean -dialogen om forskning och innovation i augusti 2014 och 
därefter.  
 Att utvidga samarbetet om utbildning, bland annat genom att förmedla EU:s erfarenheter 
av modernisering och internationalisering av högskolor och systemreformer (t.ex. vad 
gäller inverkan på kvalifikationer, kvalitetssäkring, ackreditering och utvärderingssystem, 
och ömsesidigt erkännande av examensbevis) genom projekt inom Erasmus+ och EU -stöd 
till högre utbildning i Aseanregionen (EU -Share).  
 Att organisera mässor för högre ut bildning och akademiskt utbyte (som en del av EU:s 
stöd till Asean för konnektivitet på utbildningsområdet).  
 Att fortsätta föra en dialog och samarbeta i migrations - och rörlighetsfrågor, till exempel 
laglig migration och visering, irreguljär migration och  återvändande och återtagande av 
irreguljära migranter, människohandel, migration och utveckling samt internationellt 
skydd (asyl och andra former av internationellt skydd).  
 Att samarbeta med medlemsstaterna i Asean om hållbar turism på grundval av de 
erfarenheter som gjorts med Thailand, Myanmar/Burma och Vietnam.  
 Att främja deltagande av icke -statliga aktörer och organisationer i det civila samhället i 
den regionala integrationsprocessen.  
3. Ett grönare partnerskap för en hållbar framtid  
Aseanregionen ha r rika naturtillgångar som utgör grund för en rad olika ekonomiska 
verksamheter och utkomstmöjligheter. Området utgör endast 3  % av världens totala landareal 
men har en exceptionellt stor biologisk mångfald och innehåller naturliga livsmiljöer för över 
20 % av världens kända växt - och djurarter. Befolkningsökning och ekonomisk tillväxt medför 
emellertid ett ökande tryck på naturresurserna i regionen, med vattenbrist, skogsskövling, 
skogsomvandling, dikning av torvmarker och skogsbränder som leder till förlu st av biologisk 
mångfald och en ökning av växthusgasutsläppen samt hälsoproblem och ekonomiska förluster. 
Andra problem i regionen är vattenbrist och dålig avfallshantering som bidrar till det globala 
marina avfallet.  
Aseanregionen är världens tredje största tropiska skogsområde och det område där 
växthusgasutsläppen från avskogning och skogsförstörelse ökar snabbast: för närvarande 
260 miljoner ton koldioxid per år av världens sammanlagda 810  miljoner.  
Sydostasien har  en utsatt situation när det gäller naturkatastrofer som delvis hänger samman med 
klimatförändringen. Detta har lett till betydande förluster av människoliv (i synnerhet tsunamin 
2004, cyklonen Nargis 2008 och supertyfonen Haiyan 2013) och drabbat människo r i Asean och 
även i EU. EU har under flera år, särskilt genom programmet Dipecho, hjälpt Aseanländerna att 
                                                            
9   Andra instru ment på detta område som kan användas utöver Horisont 2020 är den redan nämnda dialogen mellan 
EU och Asean inom forskning och innovation samt den kommande handlingsplanen för Asean inom vetenskap, 
teknik och innovation (Apasti 2015 –2020).  
 
9 
 utveckla en mer effektiv beredskap och kapacitet för tidig varning för att hantera katastrofer 
orsakade av människor och naturkatastrofer. Man har ä ven bidragit med erfarenheter från arbete 
med att utveckla effektiva mekanismer för konsulärt bistånd. EU är en av de största 
bidragsgivarna till Aseans samordningscentrum för humanitärt bistånd (AHA), och arbetar 
samtidigt för att förbättra kopplingarna t ill nationella krishanteringsstrukturer, till exempel i 
Myanmar/Burma och Filippinerna. Genom att stödja utvecklingen efter 2015 av Aseanavtalet om 
katastrofhantering och katastrofinsatser (Aadmer), och i linje med ramverket för 
katastrofriskreducering frå n Sendai10, kommer EU och Asean att inrikta sig på att stärka 
befolkningens förmåga att klara katastrofer samt att minska riskerna, särskilt i stadsområden.  
Med tanke på sitt globala ansvar har EU och Asean ett gemensamt intresse av att utveckla en mer 
effektiv klimatdialog mellan regionerna. Asean och EU delar målet att ligga under en 
temperaturökning på två grader och att utveckla utsläppssnåla och klimattåliga ekonomier och 
samhällen. EU är redo att stödja Asean för att integrera klimatförändringsfrågan i  sin vision för 
tiden efter 2015, bland annat genom särskild finansiering inom det prioriterade området 
klimatförändringar, miljö och katastrofhantering i det regionala programmet för 2014 –2020. EU 
kommer att ge stöd på områden som rör utsläppsbegränsning,  klimatanpassning och stärkt 
återhämtningsförmåga samt samarbete kring katastrofhantering, tillsammans med hjälp för att 
åtgärda klimatförändringarna och dess orsaker på ett integrerat sätt.  
EU:s handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förv altning av och handel med skog 
(Flegt) – som syftar till att förbättra skogsförvaltningen och främja handel med trävaruprodukter 
som avverkats på ett lagligt och hållbart sätt – utgör en god grund för att stärka dialogen och 
bygga upp kapacitet inom Asean.  EU deltar i förhandlingar om eller genomförande av frivilliga 
partnerskapsavtal inom Flegt med de flesta Aseanländerna och har gett stöd till samarbete på 
regional nivå11. Dessutom bidrar EU med 3  miljarder  US-dollar till FN:s klimatpolitiska åtgärder 
och incitament för att minska utsläppen från avskogning och skogsförstörelse (Redd+) och 
kommer att uppmuntra Aseanländerna att utveckla kraftfulla och ambitiösa strategier för Redd+.  
Flera Aseanländer har problem med rökdisförorening, bland annat Indonesien, Malaysia och 
Singapore. Ihållande pyrande glöd och brand på torvmark och annan mark till följd av 
skogsomvandling ger dålig luftkvalitet och hälsoproblem, och påverkar ekonomin. I vissa fall är 
föroreningarna så allvarliga att de lokala myndigheterna har u tlyst undantagstillstånd. 
Växthusgasutsläppen från dränerad och/eller bränd torvmark har en kraftig 
klimatförändringseffekt och bidrar till att Aseanregionen är en av de regioner som har störst 
utsläpp. Det EU -finansierade projektet SEApeat har hjälpt Asea nländer att utveckla och 
genomföra nationella handlingsplaner för att förvalta sin torvmark. Här ingår bland annat 
alternativ inkomstgenererande verksamhet och förebyggande av bränder, till exempel 
kontrollerad avbränning. Ny finansiering planeras för 2014 –2020 inom ett projekt för hållbart 
                                                            
10 http://www.wcd rr.org/uploads/Sendai_Framework_for_Disaster_Risk_Reduction_2015 -2030.pdf  
11 Ett frivilligt partnerskapsavtal är ett rättsligt bindande handelsavtal mellan Europeiska unionen och ett 
trävaruproducerande land utanför EU. Syftet med ett sådant avtal är att se  till att timmer och trävaror som 
exporteras till EU är lagligt producerade. Ett frivilligt partnerskapsavtal mellan EU och Indonesien ingicks 2014. 
Avtalsförhandlingar pågår med Laos, Malaysia, Thailand och Vietnam. Kambodja och Myanmar håller på med 
förberedande arbete. En dialog om Flegt pågår med Filippinerna.  
 
10 
 bruk av torvmark och begränsning av disförorening i Asean (20  miljoner  euro) och ett projekt för 
förvaltning av den biologiska mångfalden och skyddade områden i Asean (10  miljoner  euro).  
Energisektorn kommer under de när maste åren att ha en viktig roll för att främja socioekonomisk 
utveckling och konnektivitet, samtidigt som hänsyn måste tas till klimatförändrings - och 
miljömål. Utbyte av erfarenheter och bästa praxis och demonstration av innovativa lösningar på 
olika omr åden, till exempel minskade koldioxidutsläpp, energieffektivitet och 
efterfrågeminskning, samt utveckling av förnybara energikällor, kan utgöra grunden för en 
framgångsrik energi - och klimatförändringsdialog. Forskning och innovation på dessa områden, 
även  demonstration och spridning av nya lösningar, kommer att ingå i dialogen mellan EU och 
Asean inom forskning och innovation.  
Hållbar användning av naturresurser innebär också att bekämpa olagligt, orapporterat och 
oreglerat fiske (IUU -fiske) som har betyda nde miljömässiga, ekonomiska och säkerhetsmässiga 
återverkningar. EU står fast vid sitt åtagande på internationell nivå att bekämpa IUU -fiske. Detta 
är viktigt för att främja en bättre global förvaltning av haven. Asean har också angett detta som 
en viktig  prioritering.  
Specifika initiativ på detta område omfattar följande:  
 Att stärka samarbetet kring klimatförändringar mellan EU och Asean och att inleda en 
politisk dialog om miljö och hållbar utveckling, i linje med Bruneihandlingsplanen och 
mot bakgrund a v EU:s erfarenhet av arbete med hållbar utveckling på kontinental nivå, 
integration av klimatpolitik i andra politikområden och övergång till en energieffektiv och 
koldioxidsnål ekonomi i Europa.  
 Att öka stödet till Aseans insatser för att hantera klimatfö rändringarna, skydda miljön och 
främja grön och hållbar tillväxt genom EU:s regionala samarbetsprogram (mer än 
60 miljoner  euro av 170  miljoner  euro för perioden 2014 –20) samt genom AIF och 
programmet Switch -Asia12. 
 Att stödja ländernas ansträngningar, i sy nnerhet i lägre Mekong, när det gäller kopplingen 
mellan vatten, energi och livsmedelsförsörjning, utveckling av ett stärkt hållbart jordbruk, 
tryggad livsmedelsförsörjning (inklusive livsmedelssäkerhet), system för förvaltning av 
naturresurser och genom a tt främja en dialog med Donauområdet.  
 Att stärka regionala strategier för Flegt och Redd+, inklusive utarbetande av nya program 
inom Redd+ för utsläppsminskning på nationell nivå eller provins - eller distriktsnivå för 
att bättre tackla orsakerna till avsko gning och skogsförstörelse på ett gränsöverskridande 
sätt och för att få tillgång till resultatbaserade betalningar inom Redd+ med utgångspunkt 
i det EU -stödda Redd -instrumentet.  
 Att främja praktiskt samarbete på olika områden, t.ex. för att bekämpa avskog ning och 
olaglig skogsavverkning och handel, bland annat genom ett effektivt genomförande av 
frivilliga partnerskapsavtal inom Flegt, bekämpa gränsöverskridande rökdisföroreningar, 
bland annat genom att stoppa dikning av torvmark, främja en mer hållbar pro duktion av 
råvaror som palmolja, gummi och kaffe, vända trenden för förlust av biologisk mångfald, 
                                                            
12  http://www.switch -asia.eu/   
 
11 
 bekämpa olaglig handel med vilda djur och växter, förebygga marint avfall, främja god 
hantering av avfall och kemikalier, ge stöd till vattenförsörjning (ink lusive 
gränsöverskridande aspekter) och främja grön stadsutveckling.  
 Att stärka samarbete mellan EU och Asean i energifrågor – dialogen bör i synnerhet 
omfatta energieffektivitet och energisparande, biobränslen, ramar för investeringar, 
förnybara energikäl lor och utveckling av infrastruktur.  
 Att stärka det regionala samarbetet mellan EU och Asean om IUU -fiske, utöver befintliga 
bilaterala dialoger med vissa medlemmar av Asean. Att genomföra lämpliga 
bestämmelser om övervakning och kontroll.  
 Att utveckla s amarbetet mellan EU och Asean om katastrofhantering, särskilt genom 
stärkt operativt samarbete, ökade utbildningsinsatser och ökat deltagande i 
katastrofhjälpövningar inom Aseans regionala forum (ARF) och genom satsning på att 
genomföra ramverket för katas trofriskreducering från Sendai.  
4. Samarbete om politiska frågor och säkerhetsfrågor  
4.1 Säkerhet  
Under de senaste åren har EU och Asean kommit överens om att utveckla ett mer komplett 
partnerskap som går utöver den traditionella inriktningen på ekonomiska  frågor. Detta skedde 
efter Aseans beslut att börja arbeta med säkerhetsfrågor som katastrofhantering, sjöfartsskydd, 
gränsöverskridande brottslighet och terrorism. EU har också utökat sin roll när det gäller 
säkerhetsfrågor bland annat genom Lissabonfördr agets bestämmelser som öppnar för mer 
integrerade utrikespolitiska strategier.  
Asean har visat kreativitet och beslutsamhet med sikte på att vara i centrum för den regionala 
strukturen, där man för samman regionala och globala maktaktörer genom olika koncentriska och 
överlappande grupperingar såsom Asean+3 (Kina, Japan och Sydkorea),  Aseans regionala forum 
(ARF), Aseans försvarsministermöte (ADMM -Plus) och det östasiatiska toppmötet (EAS).  
EAS håller på att utvecklas till det främsta forumet för strategiskt samarbete i regionen, med 
Förenta staterna, Kina, Japan, Sydkorea, Indien, Au stralien, Nya Zeeland och Ryska federationen 
som medlemmar, men ännu inte EU. Med tanke på handel, investeringar och andra kopplingar 
har EU ett klart intresse av stabilitet i regionen och därmed ett intresse av att främja en 
säkerhetsstruktur som är bättr e lämpad för att hantera regionens politiska spänningar och där EU 
spelar en viktig roll, bland annat genom en framtida anslutning till EAS.  
Asean ser positivt på att öka säkerhetssamarbetet med EU. Asean kan hämta inspiration från EU:s 
erfarenheter från a tt utveckla säkerhetssamarbete på regional nivå, och en aktiv men fredlig 
inblandning från EU sida kan hjälpa Asean att upprätthålla flera strategiska alternativ och 
bibehålla sin betydelse i takt med att de större aktörerna gör sig alltmer gällande i regi onen.  
EU och Asean bör utnyttja gemensamma intressen och låta politiska och säkerhetsmässiga frågor 
ingå som en av de mest dynamiska delarna i samarbetet, både inom ramen för EU:s och Aseans 
samarbete och genom en större inblandning från EU:s sida i ARF, s om för närvarande är det enda 
regionala säkerhetsforum där EU är medlem.  
 
12 
 EU har redan ökat sitt engagemang i ARF under de senaste åren. Den höga representanten/vice 
ordföranden har deltagit i ARF:s ministermöte varje år sedan 2012. På tjänstemannanivå har EU 
varit mer aktivt än någonsin, genom att leda möten i ARF som en av ordförandena och genom att 
bidra till genomförandet av ARF:s arbetsprogram. EU:s senaste initiativ omfattar bland annat 
följande:  
 Under 2013 och 2014 var EU ordförande tillsammans med My anmar/Burma i de ordinarie 
mötena i ARF om förtroendeskapande åtgärder och förebyggande diplomati och den 
dithörande dialogen med företrädare för försvarsmakten (Defence Officials Dialogue).  
 Tillsammans med Brunei Darussalam sponsrade EU en utbildning om förebyggande 
diplomati och medling som organiserades av ARF i Brunei i oktober 2014 och var den 
första av sitt slag.   
 I mars 2014 organiserade den europeiska säkerhets - och försvarsakademin ett första 
seminarium om den gemensamma säkerhets - och försvarspo litiken (GSFP), med särskild 
inriktning på säkerhetssamarbetet mellan EU och Asean13. 
Partner i Asean har uppmärksammat den ökade EU -aktiviteten inom säkerhetsfrågor. De ställer 
sig positiva, men frågar sig om den kommer att bibehållas på samma nivå. Bortse tt från EU:s 
generella intresse av stabilitet i regionen kommer förmågan att utveckla säkerhetssamarbetet att 
påverka Aseans bedömning av EU:s ansökan om anslutning till EAS.  
Sjöfartsskyddet är en viktig fråga av gemensamt intresse och en central del av EU :s främjande av 
en bättre förvaltning av haven. Nästan 50  % av världens sjöfart (i tonnage) går genom 
Sydkinesiska havet. Över dessa vatten fraktas energi, råmaterial och varor som är kritiska för de 
flesta ekonomier, även EU:s. Stabilitet och säkerhet i S ydkinesiska havet är därför viktigt för EU, 
och även att internationell rätt respekteras, bland annat FN:s havsrättkonvention (Unclos). EU har 
konsekvent uppmanat till fredliga och samarbetsinriktade lösningar på territoriella konflikter – 
Aseans och Kinas  pågående ansträngningar för att enas om en uppförandekod för Sydkinesiska 
havet har ett starkt stöd i EU som verkar för att förhandlingarna ska avslutas snarast möjligt.  
EU var initiativtagare till den första högnivå -dialogen om sjöfartskydd mellan EU och  Asean i 
Jakarta i november 2013. Dialogen omfattade ingående diskussioner om sjöröveri, 
havsövervakning, hamnsäkerhet och gemensam resursförvaltning. En andra dialog kommer att 
äga rum under 2015, med särskilt fokus på sambandet mellan sjöfartsskydd och b ekämpning av 
organiserad brottslighet.  
EU:s kompetenscentrum för kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker (CBRN) har 
byggt upp ett effektivt regionalt nätverk kring sekretariatet i Manila. Samtliga Aseans tio 
medlemsstater är partner i detta initiativ som utgör en regional plattform för att möta CBRN -
risker och som är en viktig del för att lösa säkerhetsproblem i både Europa och Asean. EU 
uppmuntrar Asean till ett djupare engagemang i initiativet, vilket skulle bidra till att garantera 
långsik tig hållbarhet och politiskt stöd till centrumet.  
Det finns ett växande hot mot Aseans och EU:s intressen på flera områden och båda sidor gynnas 
av närmare samarbete. Exempel på sådana områden är  
                                                            
13  Ett andra seminarium kommer att äga rum under andra halvåret 2015.  
 
13 
  smuggling (människor, narkotika, vilda djur och växter),  
 it-säkerhet och it -brottslighet (inklusive bekämpning av barnpornografi på internet),  
 icke-spridning och nedrustning (inklusive vapenhandelsfördraget),  
 avradikalisering/bekämpning av våldsam extremism,  
 utsatta minoriteters situation med regionala konsekvense r, 
 medling,   
 valövervakning.  
På vart och ett av dessa områden planerar EU konkreta initiativ, både inom EU -Asean och ARF, 
för att fördjupa dialogen och undersöka åtgärder för vidare kapacitetsuppbyggnad.  
Specifika initiativ på detta område omfattar följande:  
 Att stärka EU:s stöd till regionala lösningar på problem med sjöröveri och andra aspekter 
av sjöfartsskydd. Utöver sitt nuvarande arbete när det gäller viktiga sjöfartsrutter genom 
programmet Marsic kommer EU att undersöka åtgärder för uppbyggnad  av kapacitet inom 
och med Asean på sjöfartsskyddsområdet (övervakning, hamnsäkerhet), i enlighet med 
EU:s strategi för sjöfartsskydd och tillhörande handlingsplan (antagen i juni 2014)14. EU 
kommer att satsa på att göra högnivådialogen om sjöfartskydd mell an EU och Asean till 
ett årligen återkommande evenemang.  
 Att stärka dialogen om katastrofhjälp kombinerad med ökad kapacitetsuppbyggnad inom 
Asean (samordningscentret AHA) och på nationell nivå, och att utvidga pågående projekt 
i Myanmar/Burma och Filippin erna till andra medlemsstater i Asean.  
 Att tillsammans med Filippinerna leda ett ARF -seminarium i Manila i september 2015 om 
informationsåtgärder och ARF -samarbete för att minska CBRN -risker.  
 Att anordna ett årligt GSFP -seminarium med fokus på samarbete m ellan EU och Asean 
för att öka medvetenheten om EU:s växande roll för säkerhetsfrågor och för att främja 
stärkt framtida samarbete med Asean och dess medlemsstater på det praktiska och 
operativa planet.   
 Att stärka dialogen och samarbetet när det gäller f rågor av gemensamt intresse såsom 
återvinning av tillgångar för att motverka organiserad brottslighet, olaglig handel med 
vilda djur och växter, kampen mot sexuella övergrepp mot barn, bland annat inom ramen 
för den globala alliansen mot sexuell exploateri ng av barn på internet, och att tillsammans 
hantera den gränsöverskridande frågan om barnsexförbrytare.  
 Att stödja särskilda dialoger om mänskliga rättigheter på både regional och bilateral nivå.  
4.2 Mänskliga rättigheter  
Som en del av ansträngningarna at t forma ett djupare och mer politiskt partnerskap vill EU också 
arbeta konstruktivt med Asean för att främja och skydda internationella normer för mänskliga 
                                                            
14  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SV&f=ST%2011205  %202014  %20INIT . 
 
14 
 rättigheter. En viktig EU -prioritering på detta område är dödsstraffets avskaffande i 
Aseanregionen . EU välkomnade därför inrättandet av Aseans mellanstatliga kommission för 
mänskliga rättigheter (AICHR) 2009 och antagandet av en förklaring från Asean om de 
mänskliga rättigheterna 2012.  
Specifika initiativ på detta område omfattar följande:  
 Att stödja A seans mekanism för mänskliga rättigheter genom att ta emot AICHR (såsom 
skedde 2011 – ett nytt besök är planerat till andra halvåret 2015) och Aseans kommission 
för skydd och främjande av kvinnors och barns rättigheter (ACWC) som besökte Europa 
2013, och a tt anordna besök av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (som 
en uppföljning av besöken i maj 2013 och november 2014).  
 Att intensifiera dialogen och samarbetet med AICHR (i dess roll som övergripande 
mekanism för mänskliga rättigheter inom  Asean) när det gäller frågor som rättigheter för 
migranter och offer för människohandel, företag och mänskliga rättigheter/företagens 
sociala ansvar, tortyr, kvinnors och barns rättigheter, jämställdhet och kampen mot 
diskriminering.  
 Att betona minoriteters rättigheter och frågan om dödsstraff som viktiga områden för 
politisk dialog med Asean. Detta kommer att omfatta en öppen och systematisk process 
för samråd och dialog med det civila samhället och andra berörda parter.  
 Att ge stöd till det civila samhällets organisationer och icke -statliga aktörer i 
Aseanregionen, bland annat genom särskilda program, t.ex. det europeiska instrumentet 
för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR).   
5. Nästa steg mot ett strategiskt par tnerskap mellan EU och Asean  
Den omedelbara prioriteringen är att utveckla partnerskapet i linje med Bruneihandlingsplanen 
och de förslag som läggs fram i detta gemensamma meddelande. För framtiden enades 
utrikesministrar från både EU och Asean i juli om a tt förbindelserna mellan EU och Asean ska 
utvecklas från ett vanligt eller förstärkt partnerskap till ett strategiskt partnerskap och uppdrog åt 
sina högre tjänstemän att utarbeta en färdplan för att uppnå detta mål15. 
Att arbeta för ett strategiskt partner skap mellan EU och Asean innebär att gå bortom det 
nuvarande huvudsakligen bilaterala tänkesättet och sikta på större involvering i viktiga regionala 
och globala frågor. Det finns ett betydande utrymme för att fördjupa dialogen och samordna 
ståndpunkter i frågor av global betydelse inom bland annat  
 klimatförändring,  
 katastrofriskreducering och förbättrad motståndskraft,  
 målen för hållbar utveckling efter 2015 inklusive fattigdomsutrotning,  
 pandemier,  
 kampen mot terrorism, radikalisering och utländska strid ande.  
                                                            
15  De båda ordförandenas uttalande finns på: http://eeas.europa.eu/statements/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
15 
 Regionala konflikter som den i Ukraina, spänningarna i Sydkinesiska havet och de iranska och 
nordkoreanska kärnvapenfrågorna handlar dessutom i huvudsak om grundläggande 
säkerhetsprinciper och om hur man ser till att internationell rätt respekteras.  Som starka 
förespråkare av regelstyrd och effektiv multilateralism har EU och Asean intresse av att utöka sitt 
samarbete kring dessa regionala frågor av global betydelse. Ett fördjupat samarbetet mellan EU 
och Asean inom de olika sektorerna ger en stärkt grund för att gå mot ett strategiskt partnerskap 
och kommer att kräva politisk vilja och resurser på båda sidor. EU är redo att göra sin del för 
betydligt fördjupade förbindelser och har bland annat åtagit sig att  
 delta i en gemensam bedömning av utsiktern a för framgångsrika förhandlingar om ett 
frihandelsavtal mellan regionerna,  
 förhandla om ett avtal om civil luftfart.  
 inleda en politisk dialog mellan EU och Asean inom miljö och hållbar utveckling och 
stärka dialogen om forskning och innovation,  
 fortsätta  dialogen och samarbetet i migrations - och rörlighetsfrågor,  
 öka sitt ekonomiska stöd till regionalt samarbete med Asean och till utvecklingssamarbete 
med mindre utvecklade medlemsstater i Asean (Kambodja, Laos, Myanmar, Vietnam och 
Filippinerna) till mer  än 2 miljarder euro för perioden 2014 –2020,    
 genomföra ett omfattande paket med nya initiativ på områden utanför det traditionella 
särkerhetsområdet (sjöfartsskydd, katastrofhjälp, gränsöverskridande brottslighet, 
utbildning i förebyggande diplomati, krishantering, medling, rättsstatsprincipen och 
valövervakning),  
 utse en särskild fast EU -ambassadör till Asean.  
Informella toppmöten såsom det framgångsrika mötet i oktober 2014 i Milano bör vara ett 
regelbundet inslag i framtiden. Utöver de ordinarie ministermötena mellan EU och Asean 
vartannat år och de uppföljande ministerkonferenserna i samband med ARF skulle den höga 
representanten/vice ordföranden och Aseans utrikesministrar kunna träffas vid öppningen av 
FN:s generalförsamling. Sektorsvisa möten på ministernivå, även informella, skulle också vara 
gynnsamt för bilaterala frågor på många av de områden som behandlas i detta meddelande. EU 
kommer att främja sådana möten så mycket som möjligt, bland annat i samband med 
ministermöten inom Asien –Europa -mötet (Asem) och Asem -toppmötet.  
EU kommer också att fortsätta att främja den parlamentariska dimensionen i förbindelserna 
mellan EU och Asean, bland annat genom att stödja ett mer strukturerat utbyte mellan 
Europaparlamentet och Aseans interparlamentariska församling (Aipa), såsom föreslås i 
Europaparlament ets resolution om de framtida förbindelserna mellan EU och Asean som antogs 
den 15 januari 201416. 
Detta gemensamma meddelande innehåller konkreta idéer om hur förbindelserna mellan EU och 
Asean kan lyftas till en högre nivå genom en enhetlig ram för samarb ete inom olika sektorer och 
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P7 -TA-2014 -
0022+0+DOC+XML+V0//SV  
 
16 
 ett tydligare politiskt fokus. Båda sidor har intresse av att utnyttja detta tillfälle. Detta kommer 
också att ligga till grund för Aseans översyn av EAS, inklusive dess funktionssätt och framtida 
medlemskap. EU har goda möjligh eter att bidra till det praktiska arbetet inom EAS och på så sätt 
hörsamma Aseans önskan om ett större deltagande från EU:s sida. En utveckling av EU:s och 
Aseans samarbete till ett strategiskt partnerskap bör gå hand i hand med EU:s strategiska närvaro 
i regionen.  
Den höga representanten och kommissionen uppmanar rådet och Europaparlamentet att godkänna 
de punkter som läggs fram i detta gemensamma meddelande och att samarbeta för att skapa ett 
modernt strategiskt partnerskap mellan EU och Asean.