[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 13.8.2008

KOM(2008) 503 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Slutlig utvärderingsrapport om gemenskapens ramstrategi och handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) {SEK(2008) 2365 }

1. INLEDNING

Gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män antogs 2000[1] och ett gemenskapsprogram[2] upprättades 2001 för att stödja genomförandet av ramstrategin. I enlighet med artikel 12 i beslutet om programmet lade kommissionen under 2004 fram en preliminär utvärderingsrapport för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén[3]. Enligt samma artikel ska också en slutlig utvärderingsrapport om den ramstrategi och det program som behandlas i det här meddelandet med bilagor läggas fram.

2. FÖRVERKLIGANDE AV MÅLEN I HANDLINGSPROGRAMMET OCH RAMSTRATEGIN

Kommissionen antog gemenskapens ramstrategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) i juni 2000. Syftet med strategin var att upprätta en enda samordnad ram för kommissionens insatser på detta område. I strategin fastställdes följande fem prioriterade mål: jämställdhet i det ekonomiska livet, lika deltagande och representation, lika tillgång till sociala rättigheter för kvinnor och män, jämställdhet i det civila samhället samt förändring av könsroller och stereotyper.

Målen i ramstrategin skulle uppnås genom samordnade insatser via flera olika EU-instrument, bl.a. lagstiftning, finansieringsprogram och dialog med arbetsmarknadens parter och det civila samhället. Jämställdhetsmålen skulle integreras i övrig politik avseende sysselsättning, social integration, utbildning, frihet och rättvisa, vetenskap och forskning samt utvecklingssamarbete. Särskilda åtgärder syftade också till att förbättra situationen för kvinnor och män på områden som påverkar dem direkt.

De åtgärder som räknas upp som exempel i ramstrategin skulle genomföras av kommissionen, medlemsstaterna och organisationer som bedriver jämställdhetsarbete.

Gemenskapens handlingsprogram upprättades för att stödja genomförandet av ramstrategin genom övergripande åtgärder och samordning. Handlingsprogrammet har bidragit till att uppnå målen i ramstrategin för perioden 2001–2006 med en budget på sammanlagt 61 742 241 euro fördelat på tre programområden. Den största delen av budgeten har använts till programområde 3 för samarbete mellan olika aktörer (45 %), därefter programområde 1 för upplysning om jämställdhetens EU-dimension (38 %) och programområde 2 för analysverksamhet (16 %).

Genom finansieringen av programområde 1 har gränsöverskridande upplysningsverksamhet kunnat bedrivas om prioriterade frågor i ramstrategin för att öka förståelsen för jämställdhetsmålen.

Genom 57 transnationella partnerskap för ökad medvetenhet har under hela perioden olika aktörer och organ som arbetar för jämställdhet kunnat föras samman. Vid konferenser som anordnats två gånger per år av medlemsstaterna i samarbete med ordförandelandet i rådet har flera prioriterade frågor i ramstrategin kunnat behandlas, t.ex. löneskillnader mellan kvinnor och män, kvinnors roll i beslutsprocesser, mäns roll i jämställdhetsarbetet och våld mot kvinnor. Konferenserna har bidragit till att sprida kunskap om de värderingar som ligger till grund för jämställdhetspolitiken och till att de viktigaste aktörerna fått möjlighet att utbyta tankar om olika utmaningar i jämställdhetsarbetet.

Programområde 2 har omfattat arbete med statistik i syfte att förbättra metoderna och att få tillgång till jämförbara uppgifter på europeisk nivå när det gäller jämställdhet. En databas har upprättats för att kartlägga situationen för kvinnor när det gäller beslutsfattande och för att på EU-nivå fastställa indikatorer för andelen kvinnor på poster med politiskt och ekonomiskt ansvar. Analyserna och nya uppgifter har förbättrat kommissionens kunskaper bl.a. om löneskillnader, kvinnors underrepresentation på beslutsfattande poster, möjligheterna att förena arbete och familj och tillgång till barnomsorg. De nya uppgifterna har varit till nytta som stöd för kommissionens arbete och politiska förslag. Allt detta arbete har berikat kunskaperna om de prioriterade frågorna i ramstrategin. Offentliggörandet av analyser och rapporter har tydliggjort jämställdhetspolitiken.

De inbjudningar att lämna projektförslag som finansierats genom programområde 3 har riktats till icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter på europeisk nivå och till transnationella nätverk för regionala eller lokala myndigheter. Under hela perioden har 87 partnerskap för transnationellt utbyte finansierats. Dessa åtgärder har gett positiva effekter när det gäller att föra ut jämställdhetspolitiken och samtidigt gjort det möjligt att mobilisera det civila samhället och andra partner kring jämställdhetsteman. Dessa åtgärder har dock på ett mindre konkret och tydligt sätt bidragit till frågor som rör jämställdhetspolitiken än inom den andra två programområdena.

Programmet har också gjort det möjligt för kandidatländerna och de anslutande länderna att medverka i åtgärder i syfte att göra dem bekanta med EU:s politik och arbetsmetoder på jämställdhetsområdet. Upplysningskampanjer om EU-lagstiftningen organiserades i de tio kandidatländerna och i Kroatien och Turkiet i form av konferenser, seminarier och utbildning på jämställdhetsområdet. I dessa deltog offentliga myndigheter, politiska aktörer, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer i syfte att förbereda dessa länder för förhandlingarna i samband med processen för anslutning till Europeiska unionen.

Sammantaget har programmet på ett effektivt sätt bidragit till att förverkliga målen i ramstrategin. Åtgärderna till stöd för de olika målen har genomförts så att de har kompletterat andra finansieringsinstrument som angetts för att uppnå målen i ramstrategin.

På sysselsättningsområdet har experternas arbete bidragit till att förstärka EU-dimensionen i den nationella jämställdhetspolitiken genom analys av nationella sysselsättningsplaner och tillhandahållande av statistik. EU-finansieringen (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och initiativet Equal) har varit ett viktigt redskap i Lissabonstrategin och har på ett kompletterande sätt bidragit till att förverkliga de mål som fastställdes vid Europeiska rådets möte 2000.

Ramstrategin har med all tydlighet också bidragit till arbetet med att uppnå målet att främja lika deltagande och representation på EU-nivå. Kommissionen har stött kvinnors deltagande i beslutsfattandet genom att rikta uppmärksamheten mot det demokratiska underskott som följer av den bristande jämvikten mellan kvinnor och män på beslutsfattande poster i det ekonomiska, sociala och politiska livet. Kunskaperna om detta förhållande har ökat tack vare EU-databasen och de transnationella utbytena när det gäller hinder som kvinnor stöter på för att nå ansvarsfulla poster. Åtgärder har bidragit till att mobilisera aktörer som normalt sett är föga intresserade av jämställdhetsmål och bland annat till att stärka kvinnors ställning inom forskningen.

De insatser som gjorts för att främja lika tillgång och fullt utnyttjande av rättigheter i samhället har kompletterat arbetet med att uppnå jämställdhetsmålen inom ramen för den öppna samordningsmetoden för socialt skydd och social integration, särskilt genom experternas arbete. För att stödja jämställdhetsmålen på det internationella planet har den institutionella och operationella kapaciteten när det gäller att främja kvinnors rättigheter stärkts i utvecklingsbiståndet.

Flera initiativ för jämställdhet i det civila livet har tagits. En juridisk expertgrupp i frågor som rör sysselsättning, socialpolitik och jämställdhet har analyserat tillämpningen av lagstiftningen och den rättsliga utvecklingen på nationell nivå och EU-nivå. Andra åtgärder har omfattat icke-statliga organisationer som arbetar mot könsrelaterat våld och människohandel. Jämställdhet har också främjats genom Europeiska flyktingfonden och förberedande åtgärder för integration av medborgare från tredjeländer. Vissa program har omfattat polissamarbete och rättsligt samarbete och har bidragit till kampen mot människohandel och sexuellt utnyttjande av barn.

Kampen mot könsstereotyper har också fått stöd genom åtgärder avseende kvinnors och mäns könsroller i samhället. Utbildningsprogrammen har stött kampen mot stereotyper och uppmuntrat kvinnor till att i ökad utsträckning söka sig till vetenskapliga och tekniska yrkesbanor. Frågan om segregationen mellan kvinnor och män i utbildningen beaktas även i uppföljningen av utbildningssystemens utveckling i Europa, bl.a. önskan att fler kvinnor ska välja en vetenskaplig inriktning.

Ramstrategin och programmet har i stor utsträckning bidragit till att förbättra styrningen på europeisk nivå. Samarbetet mellan aktörer på nationell nivå har förstärkts genom inrättandet av gruppen med höga tjänstemän från medlemsstaterna med ansvar för integrering av jämställdhetspolitiken och genom högnivågruppen för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i strukturfonderna. Dialogen med arbetsmarknadens parter på europeisk nivå har utmynnat i att det har införts ramar för jämställdhetsarbetet. Det civila samhället och de icke-statliga organisationerna har fått stöd som syftar till att befästa deras funktion på jämställdhetsområdet. Kommissionens egna avdelningar har följt upp genomförandet av strategin genom gruppen av kommissionsledamöter med ansvar för frågor som rör grundläggande rättigheter, kamp mot diskriminering och lika möjligheter och genom den avdelningsövergripande jämställdhetsgruppen.

3. SLUTSATSER

Målen i ramstrategin var ambitiösa, eftersom de förutsatte att jämställdhetsprincipen ska beaktas i all EU-politik. De fem politikområden som fastställdes för att strukturera EU-ramarna för åtgärderna sammanföll med de viktigaste utmaningarna när det gäller att stödja jämställdhetsmålen. Med denna allmänna ram har kommissionen skapat förutsättningar för ett samordnat genomförande av de olika instrumenten. Strukturfonderna har använts som en ekonomisk hävstång för att se till att jämställdhetsperspektivet beaktas i medlemsstaternas politik. Genom riktade EU-insatser har jämställdhetslagstiftningen blivit effektivare och aktörerna inom institutioner och i det civila samhället fått stöd för att främja jämställdhet på ett effektivt sätt inom alla områden.

Programmet har visat att det har gett ett mervärde genom att det kan stödja förverkligandet av jämställdhetsmålen och förstärka samordningmekanismerna och styrningen på EU-nivå. De åtgärder som har bidragit till att stödja främjandet av värderingar och förbättra kunskaperna i jämställdhetsfrågor har varit till stor nytta för EU-insatserna.

Trots dessa positiva slutsatser kvarstår stora brister när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. För att anta dessa utmaningar antog kommissionen i mars 2006 en färdplan för jämställdhet[4]. Planen syftar till att motverka bristande jämställdhet på sex prioriterade områden. För att omsätta sina åtaganden i praktiken anger kommissionen de åtgärder som omfattas av institutionens befogenheter på de olika områdena med tidsfrister för dessa åtgärder och förstärker samtidigt styr- och uppföljningsmekanismerna. Finansieringen av jämställdhetsåtgärderna i det nya programmet Progress (2007–2013)[5] kommer att stödja kommissionens genomförande av åtgärderna i färdplanen. Genom att man samlar de gamla programmen i ett enda program (Progress) kan också ökad hänsyn tas till jämställdhetsaspekter i all verksamhet som kommissionen bedriver.

I praktiken återstår åtskilliga jämställdhetsutmaningar som också kräver engagemang från alla parter. Kommissionen har förbundit sig att förstärka sina insatser och har samtidigt uppmanat övriga parter att ta sitt ansvar. Arbetsmarknadens parter på europeisk nivå har förbundit sig att genomföra sina egna insatser för jämställdhet. Även det civila samhället och de icke-statliga organisationerna är fast beslutna att arbeta för att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män. Ansvaret för att föra vidare jämställdhetsarbetet ligger också på medlemsstaterna. Europeiska rådet sände i mars 2006 ett starkt politiskt budskap till stats- och regeringscheferna genom att fastställa prioriteringar för jämställdhet i den europeiska jämställdhetspakten.

[1] KOM(2000) 335 slutlig.

[2] Beslut 2001/51/EG.

[3] SEK(2004) 1047.

[4] KOM(2006) 92 slutlig.

[5] Beslut nr 1672/2006/EG.