Phare 
"^U^-
jr"" 
Phare 
Årsrapport 1994 
av Europeiska kommissionen 
Bryssel 20.7.1995 Com (95) 366 slutlig 
Vad är Phare? 
Phare-programmet är ett initiativ av Europeiska gemen­
skapen för att stödja utvecklingen mot en större gemen­
skap av demokratiska nationer inom ett Europa 
kännetecknat av välstånd och stabilitet. Syftet är att hjälpa 
a i Ost- ot a att ansluta si ti 
eiska utvecklingen eenom ett 
tia metiiemskap i huropeiska unione 
etta svfte ställer Phare finansiella medel till förfogande 
att stodia tien ekonomiska relormen och tlemokratisei 
igsprocessen i samarbetsländerna tills tless i 
a sm tie lorpiiktelsei 
are ställt 4 24S.5 miljoner e fram till 1994 har 
förfogantle lör 1 I 
till det största 
bidragsprogrammet i sitt sia lör alla länder även om de befinner sig pa olika stadier 
i reformprocesen. Nyckelområdena omfattar omstruk­
turering av statliga företag, inbegripet jordbruket, utveck­
ling av den privata sektorn, reformer av institutioner, lags­
tiftning och offentlig förvaltning, socialförsäkringsre­
former, sysselsättning, ulbiltlnine och hälsovård, utveck-
ocn teiekt 
jö- och kärnsäkerhe 
Miiansiernmen 
pa att hjälpa de kinder som har ingått Europaavtal att 
uppfylla villkoren för ett medlemsskap i Europeiska 
gemenskapen. Detta gäller särskilt förberedelserna inför 
ett deltagande i Europeiska unionens inre marknad och 
utvecklinuen av infrastrukturen, särskilt i gränsområdena. izransomratlen; 
'hare bestämmer metlelsanvändnimien i nära samarbete 
samarnetsiantlerna ocn inom tien ram som 
stalls att hitiraue opeiska gemenskapen. Pa sa sätt saker-
Iran Phare är anpassat till varje stats 
och etina pnoritetïntiar. 
Phare lämnar stöd till samarbetsländerna i I orm av 
kunskapsöverföring Iran ett stort antal icke-kommersiclla. 
offentliga och privata organisationer. Programmet (spelar 
en pådrivande rolllfar en multiplikationseffekt genom att 
uppmuntra till investeringar och genom att fylla behov 
som inte kan tillgodoses pa annat sätt. Phare är en kraftig 
katalysator som hjälper att frigöra resurser för viktiga 
projekt hos andra biståndsgivare genom utredningar, kapi­
talstöd, olika garantisystem och kreditbiständ (kreditlin­
jer). Programmet gör även direkta investeringar i olika 
infrast'ukturarbeten ock kommer att öka insatserna pa 
detta område allteftersom integrationsprocessen fram­
skrider. 
Innehållsförteckning 
Kommissionsledamotens förklaring 2 
Phare 1994 - finansiell översikt 3 
1994 - en vändpunkt för Phare 6 
Politisk utveckling under 1994 6 
Stöd till reformprocessen 8 
Konsolidering och integration - en ny roll för Phare 8 
Förvaltning av Phare-programmet 14 
Albanien 17 
Bulgarien 18 
Tjeckien 19 
Estland 21 
Ungern 22 
Lettland 23 
Litauen 24 
Polen 25 
Rumänien 27 
Slovakien 28 
Slovenien 29 
Phares medelsanvisning per land 30 
Phares medelsanvisning per sektor 28 
Phares finansiella resultat 44 
Projekt som satts i gång under 1994 47 
Multinationella program som är i gång under 1994 50 
Kommissionsledamotens förklaring 
Phare programmet upprättades som Europeiska unionens 
svar på de utmaningar som länderna i Central- och 
Östeuropa konfronterade med när de började frigöra sig 
från totalitarismen och 40 år av ekonomisk 
centralstyrning. 
Ingen kunde vid denna tidpunkt förutse exakt vad detta 
kom att innebära och hur snabbt utvecklingen skulle gå 
fram i varje land. Detta medförde att Phare programmet 
utformades för att kunna fungera inom den allmänna och 
ekonomiska politiken som de berörda ländernas regeringar 
förde och tillgodose deras egna behov. I detta avseende 
intar Phare en särställning bland de många initiativ som 
togs av gemenskapen världen över för att stödja de 
förändringar som inträffade i centrala och östra Europa. 
Under programmets första år, då ramen för det politiska 
samarbetet fortfarande var oklar, koncentrerades 
ansträngningarna på de omedelbara och självklara målen 
för den ekonomiska omvandlingen. Nu när processen är i 
gång och i vissa fall nästan närmar sig sitt slut, får dock 
frågan om vilken roll Phare har i ett bredare politiskt 
perspektiv större betydelse. I detta avsseede var 1994 ett 
mycket betydelsefullt år, där höjdpunkten var antagandet 
under rådsmötet i Essen av en strategi för anslutningen av 
de central- och östeuropeiska länderna till Europeiska 
unionen. 
Phare programmet är numera en av hörnstenarna i 
anslutningsstrategin och viktiga åtgärder har vidtagits 
under 1994 för att koncentrera programmet på denna 
integration (detta integrationsarbete). Detta gäller särskilt 
utvecklingen av infrastrukturen, investeringsstöd och ett 
intensivare gränsöverskridande samarbete såväl mellan 
Europeiska unionen och länderna i Central- och Östeuropa 
som dessa länder sinsemellan. Phare har även gjort viktiga framsteg i sin egen 
förvaltning. Detta har medfört en ökad effektivitet i 
tillhandahållandet av finansiering och under 1994 har, 
jämfört med året innan, programmets kontrakterade 
belopp ökat med 15 procent och de verkligen utbetalade 
beloppen med 38 procent. Detta innebär i dagsläget att 95 
procent av det totala kontraktsbeloppet har utbetalats. 
Phares blotta existens förblir en viktig bekräftelse av att 
strävandet efter medlemsskap i Europeiska unionen inte är 
en uppgift som enbart bör axlas av de länder som söker 
anslutning. Europeiska unionen bär själv ansvaret för att 
förbereda vägen till medlemsskap både genom att lämna 
stöd genom Phare programmet och genom att förändra 
sina egna strukturer för att kunna motta de central- och 
östeuropeiska länder som önskar ansluta sig. 
Det är en spännande framtid för Phare och för 
förbindelserna mellan Europeiska unionen och länderna i 
central och Östeuropa med många utmaningar och många 
belöningar. Undertecknade europeiska kommissions­
ledamöter ansvariga för 1994 års program och för 
fortsättningen under 1995 överlämnar härmed gemensamt 
denna årsrapport. 
Hans van den Broek 
Medlem av 
Europeiska 
Kommissionen Sir Leon Brittan 
Vice-ordförande 
for Europeiska 
Kommissionen 
Phare 1994 - Finansiell översikt 
Under 1994 har PP anvisat 963,3 miljoner ecu till 
samarbetsländerna. Härigenom uppgår det totala beloppet 
sedan programmet inleddes till 4 284,5 miljoner ecu. 
Under 1994 har Phare slutit finansieringsavtal för 
659,8 miljoner ecu, en ökning med 15 procent jämfört 
med året innan. Programmet har betalat ut 721 miljoner 
ecu, en ökning med 38 procent jämfört med året innan. 
Detta betyder att för närvarande 52,4 procent av Phares 
totala medelsanvisningar är fastlagda i finansieringsavtal 
och att 95,8 procent av detta belopp har utbetalats. Detta 
innebär att utbetalningskvoten är över genomsnittet för 
denna typ av program som består av ett stort antal 
småskaliga kunskapsöverföringsprojekt och inte av ett 
begränsat antal stora investerings- eller lånetransaktioner. 
Uppdelningen av 1994 års medelsanvisningar per land och 
per sektor visas nedan. 
Total medelsanvisning 1990-1994 
4.248,5 miljoner ecu 
773,7 
495,2 
1990 1991 1992 1993 1994 
Medelsanvisning per land 1990-1994 (i miljoner ecu) 
Albanien 
Bulgarien 
Tjeckiska 
Republiken 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 
1994 
Tjeckoslovakien 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
Estland 
Östtyskland 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 0 
1992 0 
1993 0 
1994 0 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 89,8 
197 
200 
Rumänien 
Slovakien 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 
1994 
Slovenien 
F d Jugoslavien 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 0 
Flerlandsprogram 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
Medelsanvisning per sektor 1990-1994 (i miljoner ecu) 
Jordbrukets-
omstrukturering 
Undervisning, 
hälsovård, 
utbildning 
och forskning 
Miljö- och 
kärnenergisäkerhet 
Humanitär-och 
livsmedelshjälp 
Infrastruktur 
(energi, transport 
och telekom­
munikationer) 
Utveckling av 
privatsektorn 
och bidrag till 
företags­
verksamhet 
Reform av 
offentliga 
institutioner 
och verk 
Social utveckling 
och arbetsmarknad 
Annat 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 »%smit&me**&$-
77,5 102,5 
100 
101,7 
ïïff!«r. 119,8 
'> 
26,5 
25.2 
65,7 
''*&*&$&&£8&0^Mt%2'*$r. 81,9 
1994 - en vändpunkt för Phare 
1994 - en vändpunkt för Phare-programmet, initiativet av 
Europeiska gemenskapen för att stödja utvecklingen mot 
en större gemenskap av demokratiska nationer inom ett 
Europa kännetecknat av välstånd och stabilitet. 
1994 var kanske de mest betydelsefulla året för Phare 
sedan idén för programmet kom till år 1989. Det var året 
då en tydlig ram för Phares framtida utveckling växte 
fram, mot bakgrund av det gemensamma politiska och 
ekonomiska arbetsprogram som utvecklats för 
relationerna mellan Phare och samarbetsländerna i 
Central- och Östeuropa. 
Phare-programmet utvecklades till en början som ett 
omedelbart svar på de utmaningar som länderna i Central-
och Östeuropa stod inför i sina försök att återuppta sin 
centrala ställning i Europas kultur och civilisation och att 
ansluta sig till Europas olika ekonomier och 
samhällssystem. En vändpunkt nåddes i juni 1993 då 
Europeiska rådet i Köpenhamn beslutade att de 
associerade länderna i Central- och Östeuropa som önskar 
det skall bli medlemmar i Europeiska unionen när de har 
förmågan att påta sig de förpliktelser som ett medlemsskap innebär genom att uppfylla de ekonomiska 
och politiska villkoren som krävs. Detta är ett mål för 
Europeiska unionen, Phare och samarbetsländerna. 
Utmaningen under 1994 var att upprätta ett system som 
säkerställer att Phare har möjlighet att ge 
samarbetsländerna ett stöd under varje steg mot detta mål. 
Resultatet av detta är att Phare inte är något statiskt 
instrument enbart avsett att hjälpa dessa länder att ta steget 
från planekonomi över till en marknadsekonomi. Det är 
numera ett flexibelt program för att stödja den 
ekonomiska reformen och demokratiseringsprocessen i 
samarbetsländerna tills dess att de uppnått en nivå där de 
är redo att ta på sig de förpliktelser som ett medlemsskap i 
Europeiska unionen innebär. 
Att Phare spelar en avgörande roll i denna process 
bekräftades i slutet av året genom att rådsmötet i Essen 
antog en anslutningsstrategi. Genomförandet av denna 
strategi kommer att innebära betydande förändringar för 
Phare-programmets grundläggande inriktning. 
Politisk utveckling under 1994 
Utvecklingen av Phare-programmet hänger numera nära 
samman med den allmänna utvecklingen av de politiska 
och ekonomiska relationerna mellan Europeiska unionen 
och samarbetsländerna i Phare. Dessa relationer har 
stärkts genom Phare-programmets roll som ett finansiellt 
instrument i Europaavtalen och genom dess centrala 
ställning i den anslutningsstrategi som antogs vid 
rådsmötet i Essen. 
I detta avsnitt skisseras bakgrunden till de politiska och 
ekonomiska relationerna och utvecklingen under 1994 
samt utvärderas slutsatserna från rådsmötet i Essen och 
deras effekt på Phare. 
Bakgrund 
Phare har alltid arbetat sida vid sida med de övriga 
initiativen från Europeiska gemenskapen i fråga om 
ekonomiska och politiska förbindelserna med länderna i 
centrala och östra Europa. Dessa initiativ var till en början 
inriktade på att etablera handelsförbindelser, utvidga 
tillträdet till marknaderna (öppna marknaden) och utöka 
möjligheterna att få lån. På senare tid ha de fått ett större 
inslag av politiskt, socialt och kulturellt samarbete. Processen påbörjades 1988 i och med undertecknandet av 
handels- och samarbetsavtal som skapade gynnsamma 
handelsrelationer och syftade till att öka handeln mellan 
Europeiska gemenskapen och dessa länder på ett 
omfattande(betydande) sätt. 
1990 utvecklade Europeiska gemenskapen en ny form av 
avtal som omfattar mer än enbart handelsfrågor. Genom 
dessa nya avtal, som kallas för Europaavtal, skapas ramen 
för en närmare integration med Västeuropa. De omfattar 
därför förutom avsnitt om handelsförbindelser även 
områden som politiskt, ekonomiskt och kulturellt 
samarbete. Avtalen grundas på ömsesidig förståelse och 
gemensamma värden och öppnar vägen för integrationen. 
Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater har 
ingått avtal med sex länder: Bulgarien, Tjeckiska 
republiken, Ungern, Polen, Rumänien och Slovakien. 
Europaavtalen fick större ekonomisk betydelse efter det 
europeiska rådsmötet i Köpenhamn i juni 1993. Vid detta 
toppmöte ställde rådet medlemsskap i Europeiska unionen 
i utsikt för länderna med Europaavtal under förutsättning 
att de kunde axla de ekonomiska och politiska krav som 
detta medför. 
På detta sätt blev Europaavtalen i praktiken en struktur 
inom vilken olika länder kan arbeta sig fram mot ett 
medlemsskap i Europeiska unionen. Phare betecknas i 
dessa avtal som det finansieringsinstrument som står till 
dessa länders förfogande för att hjälpa dem att uppnå sina 
mål. 
Utvecklingen under 1994 
I februari 1994 trädde Europaavtalen med Polen och 
Ungern i kraft. Dessa avtal undertecknades redan i 
december 1991, men väntade på att bli ratificerade av 
samtliga medlemsländer. Under tiden trädde interimsavtal 
i kraft beträffande de grundläggande handelsavsnitten , för 
att undvika att den avtalsaspekten skulle drabbas av 
förseningar. Avtalen med Bulgarien, den Tjeckiska 
republiken , Rumänien och Slovakien kommer att träda i 
kraft i februari 1995. 
Polen och Ungern har även formellt inlämnat ansökan om 
medlemsskap i Europeiska unionen. 
I 1994 undertecknade gemenskapen även nya handels-
och ekonomiska samarbetsavtal med Estland, Lettland och 
Litauen. Genom avtalen upprättas fri handel med dessa 
länder. Förhandlingar om Europaavtal med var och en av 
de baltiska staterna har påbörjats och liknande 
förhandlingar väntas inledas med Slovenien. 
1994 togs ett stort steg varigenom den samarbetsprocess 
som grundlades i Europaavtalen fick en mycket tydligare 
inriktning mot målet att uppnå medlemsskap i Europeiska 
unionen. Europeiska rådet vid toppmötet i Essen i 
december antog nämligen en anslutningsstategi som 
utarbetats av Europeiska kommissionen. 
Strategin gör upp en färdplan för de associationsländer 
som förbereder sig på en anslutning. Planen omfattar 
gradvisa förberedelser inför integrationen inom 
Europeiska gemenskapens inre marknad med stöd av olika 
politiska åtgärder som genomförs för att främja 
• integrationen genom utvecklingen av infrastrukturen, 
inbegripet utvidgningen av de transeuropeiska 
transportnäten, 
• mellanregionalt samarbete mellan länderna i centrala 
och östra Europa, 
. samarbete i miljöfrågor, 
• samarbete på området för den gemensamma utrikes-
och säkerhetspolitiken, . samarbete i rättsliga och inrikes frågor, inom området 
för kultur, utbildning och yrkesutbildning. 
Essens anslutningsstrategi och innebörden för 
Phare 
I Essen strategin förklaras att "Denna integration skall 
stödjas med Europeiska unionens PP som skall utvecklas 
som ett riktningsangivande och medelfristigt finansiellt 
instrument för att främja utvecklingen av infrastrukturen 
och samarbetet mellan regioner" 
I praktiken innebär detta att Phare kommer att ägna en 
större del av sin finansiering åt samfinansiering av 
utvecklingsprojekt för infrastruktur i och med att gränsen 
för denna typ av finansiering har höjts från 15 till 25 
procent av årsbudgeten. Infrastrukturarbeten kommer 
dessutom att få betydande finansiella resurser 
(Omfattande resurser kommer dessutom att slussas till) 
genom det gränsöverskridande programmet och via 
transport- och miljöutvecklingsprojekt. Phare kommer 
även att vidta åtgärder för att främja samarbetet mellan 
samarbetsländerna (Phare staterna) och att ägna mer 
uppmärksamhet åt investeringsstöd. Den kommer även att 
koncentrera sig på att stödja samarbetsländernas åtgärder 
för samordna sin lagstiftningen, sina normer och praxis 
med Europeiska gemenskapen inför ett deltagande i den 
inre marknaden. Detta kommer att medföra betydande 
stödåtgärder till den offentliga förvaltningen för att 
säkerställa att den lagstiftning som behöver antas även 
genomförs i praktiken på ett effektivt sätt. 
Europeiska rådet enades om att 1995 års budgetprognos 
för Phare programmet kommer att utgöra ett minimimått 
för åren fram till 1999, totalt sett 5,5 miljarder ecu. 
Därigenom får Phare möjligheter att utveckla ett 
omfattande flerårigt ramprogram för sin verksamhet under 
hela denna period. 
Ytterligare tillskott kan härröra frän budgetanpassningar 
till följd av Europeiska unionens utvidgning och från 
vidare diskussioner om anslagsfördelning 
(budgetanvisningarfördelningar) inom ramen för 
Europeiska gemenskapens finansieringsutsikter som 
helhet. 
Stöd till reformprocessen 
Essen strategin medför att Phare nu står inför utmaningen 
att spänna över ett mycket brett verksamhetsområde, om 
den skall vara flexibel nog för att uppfylla alla 
samarbetsländernas behov. 
Phare har utvecklat ett antal närmanden, varav många i 
nära samarbete med Europeiska kommissionens andra 
sektorprogram, som motsvarar de olika stadier som ett 
land passerar på vägen mot ett medlemsskap. 
Phares närmande omfattar i första fasen stöd till 
grundläggande makroekonomisk stabilitet, humanitär 
hjälp och leverans av de väsentliga produkter som behöver 
importeras för att upprätthålla industrin och jordbruket. 
Andra fasen omfattar en vidsträckt sektorhjälp, varav 
merparten utgörs av kunskapsöverföring, för att upprätta 
de strukturer som behövs för en marknadsekonomi. Tredje fasen innebär konsolidering, med en hårdare 
fokusering av kunskapsöverföringen särskilt på offentlig 
förvaltning och offentliga styrmekanismer. Även 
investeringsstödet och utvecklingen av infrastrukturen får 
en mer framträdande roll. 
I fjärde fasen görs betydande insatser för att förbereda 
själva anslutningen. Fasen innebär utveckling av 
infrastrukturen, fysisk integration av gränsområden med 
Europeiska unionen och utveckling och genomförande av 
den lagstiftning som är nödvändig för att delta i den inre 
marknaden. 
Stödet till fas ett och två är väletablerat inom Phare 
programmet. Under 1994 har stödet från Phare blivit mer 
inriktad på den tredje stödfasen och besluten från Essen 
har givit Phare en ram för att gå in i fjärde fasen. 
Konsolidering och integration - en ny 
roll för Phare 
Det gångna året har varit viktigt för Phare i fråga om 
utvecklingen av Phares kapacitet på de områden som har 
anknytning till konsolideringen av reformprocessen och 
till en närmare integration i Europeiska unionen. Dessa två 
områden kommer att få en ökad betydelse för Phare och 
samarbetsländerna allteftersom anslutningen till 
Europeiska unionen närmar sig och får en högre prioritet 
för varje samarbetsland. 
Konsolidering 
Konsolideringen av reformarbetet koncentreras på två 
väsentliga områden. För det första gäller det att utveckla 
statsförvaltningens förmåga att på alla nivåer hantera och 
reglera ett marknadsorienterat system. En av de djupaste 
förändringar som har inträffat i länderna i centrala och 
östra Europa har varit övergången från ett statligt styrt 
system till ett system grundat på reglering. Detta har även 
inneburit förändringar i det sociala försäkringssystemet 
som dessförinnan har varit kopplat till praktiskt taget full 
sysselsättning i statsägda företag. Då många industrier 
numera omstrukturerats eller överförts i privat ägo står 
upprättandet av ett socialt försäkringssystem som är 
anpassat till marknadsekonomins behov, högt på 
prioriteringslistan. Stödet från Phare koncentreras därför både på 
utvecklingen av nya institutioner inom statliga och icke­
statliga organ som har en roll att spela när det gäller att 
driva och reglera ett marknadsorienterat system. Likaså är 
det viktigt att ge stöd till utveckling och genomförande av 
ny lagstiftning och andra normer och praxis. 
Kunskapsöverföring förblir en viktig beståndsdel av Phare 
stödet eftersom fortsatta framsteg på detta område beror 
på varje enskild lands förmåga att bilda grundläggande 
kunskaps och erfarenhetsresurser - både inom och utanför 
de statliga organen och den offentliga förvaltningen. 
Det andra området som är kopplat till konsolideringen av 
reformen är investeringsstödet. Då många länder för 
närvarande går igenom en grundläggande omvandlingsfas 
i och med att statsägda företag omstruktureras och 
villkoren införs för utveckling av privat företagsamhet 
tilltar behovet att tillhandahålla eller attrahera 
investeringar för att bibehålla dynamiken i den 
ekonomiska utvecklingen. 
Phares stöd inom detta område inriktas därför på att skapa 
förutsättningar för att dra till sig investeringar och att 
lämna finansiering till de områden som inte förmår dra till 
sig kapital från andra håll, vanligtvis på grund av 
marknadsbrister, dessa direkta investeringar görs i stor 
utsträckning i sektorn för småföretagen. 
Integration 
Phares stöd till integrationen omfattar fyra stora 
verksamhetsområden 
. samfinansiering av investeringar i infrastrukturen, 
• undanröjning av flaskhalsar vid gränsöverskridande 
och upprättande av tull. 
. det gränsöverskridande samarbetsprogrammet, 
• multinationellt och mellanregionalt samarbete. 
Merparten av dessa områden är fokuserade på 
utvecklingen av en infrastruktur för transport och 
innehåller en betydande andel av direkta investeringar. 
Kunskapsöverföringen förblir dock en viktig beståndsdel, 
särskilt i ett antal multinationella program och utgör ett 
stöd för och en komplettering till olika 
investeringsprojekt. 
Verksamheter med anknytning till 
konsolidering och integration 
Ett särskilt kännetecken för Phares arbete under 1994 är 
utvecklingen av möjligheterna på de områden som är 
aktuella för de SI som går in i tredje och fjärde fasen av 
utvecklingen på vägen mot ett medlemskap i Europeiska 
unionen. Dessa faser utgörs av konsolideringen av 
reformarbetet och av integrationen både i Europeiska 
unionen och i andra central- och östeuropeiska länder. 
Dessa möjligheter behandlas utförligare nedan. 
Reformer av lagstiftning och offentlig förvaltning 
Utvecklingen av juridiska ramar och harmoniseringen av 
lagstiftningen med Europeiska gemenskapens lagar har 
alltid varit en viktig beståndsdel av Phare stödet. Phare 
lämnar för närvarande stöd på följande områden: 
immaterialrätt, 
konsumentskydd, 
harmonisering av tekniska normer och regler, 
tull och statistik, 
miljö, 
offentlig upphandling, 
konkurrens och statligt stöd, transport, post och 
telekommunikationer, 
• banksektorn, skattelagstiftning och bokföring. 
Detta område har dock fått en särskilt stor betydelse mot 
bakgrund av Essen strategin som understryker vikten av att förbereda anslutningsländerna att anta Europeiska 
gemenskapens inre marknad. Denna process innebär i 
huvudsak antagandet och genomförandet av en samling 
lagar, normer och praxis som ofta betecknas med 'Tacquis 
communautaire". 
Europeiska kommissionen utarbetar för närvarande en 
vitbok som kommer att ge en detaljerad vägledning om 
antagandet av Europeiska gemenskapens regelverk 
('Tacquis communautaire") på området för den inre 
marknaden och som förväntas bli offentliggjord före juni 
1995. Detta kommer att bygga vidare på det arbete som 
redan utförts av Phare under tidigare år i fråga om 
harmonisering av lagstiuftningen. 
1994 tog Phare ett viktigt steg mot utvecklingen av en ram 
inom vilken enskilda länder kan utveckla sina egna 
program för anpassning (samordning) av lagstiftningen. I 
juni ingicks nämligen ett ramavtal för att underlätta 
tillnärmningen av lagstiftningen i den Tjeckiska 
republiken. Ett konsortium bestående av tre advokatbyrår 
och två utbildningsorgan medverkar till att utarbeta och 
revidera lagar och förordningar, bidrar med utbildning, 
hårdvara och program, böcker och dokumentation och 
översättningar av stora delar juridisk dokumentation. Ett 
liknande närmande diskuteras med Ungern och Slovakien 
och har föreslagits till Bulgarien, Rumänien och Polen. 
Därutöver har ett ramprogram för stöd till utveckling och 
närmande av lagstiftning satts upp för Lettland, Litauen, 
Estland, Slovenien och Albanien. 
Reformen av det offentiga förvaltningssystemet är 
kopplad till utvecklingen av ny lagstiftning. Detta beror på 
att en effektiv statsförvaltning och lämpliga administrativa 
strukturer, personal och utrustning är väsentliga för det 
faktiska förverkligandet av den lagstiftning som 
utarbetats. 
Phare stödjer de reformer som behövs i de central- och 
östeuropeiska ländernas statsförvaltningar genom att 
tillhandahålla know-how för att stärka ländernas 
administrativa kapacitet. Under 1994 understödde Phare 
regeringarnas ansträngningar att reformera sina 
statsförvaltningar genom stöd på följande områden: 
• Stöd till bättre styrning och ledning (känt som SIGMA-
programmet) ett program utarbetat i samarbete med 
Organisationen för ekonomiskt samarbete och 
utveckling (OECD). 
• Juridiska systemreformer: utarbetande av privat- och 
straffrätten, utbildning av domare, reformer av 
justitiedepartementen och åklagarämbetet, polisutbildning. 
• Uppbyggnad av institutioner: utveckling av strategier, 
politik för civilförvaltningen och utbildning av 
statstjänstemän, omstrukturering och förbättring av 
kvaliteten på statsförvaltningen, decentraliserings­
politik och förstärkning av lokalförvaltningen. 
• Utveckling av informationsteknologi. 
Social rekonstruktion 
Phare stödet till den sociala sektorn får en ständigt ökande 
betydelse för de länder som befinner sig i reformens 
konsolideringsfas. Detta beror på att införandet av ett 
socialt skyddsnät som är anpassat till marknadsekonomins 
behov är en stort företag som kräver långsiktiga åtgärder. 
Dessutom hindras ytterligare framsteg i det ekonomiska 
reformarbetet om motsvarande framsteg i den sociala 
rekonstruktionen uteblir. 
För att tillgodose detta behov utvecklas stödet från Phare 
numera i riktning mot stöd till långsiktiga 
omstruktureringsarbeten som en uppföljning av de insatser 
som inledningsvis koncentrerades på de omedelbara 
behoven som framkom i reformens första fas. Phare 
koncentrerar sig på följande områden: 
. Reform av pensionssystemet. 
• Socialförsäkringssystemet, för att utveckla ett nytt 
närmande till den sociala tryggheten grundat på 
erfarenheterna i Västeuropa. 
• Sysselsättninspolitik, för att motarbeta förlusten av 
arbetstillfällen till följd av privatiseringen och 
omstruktureringen av statsägda företag. 
• Hälsovård, särskilt sjukdomsförebyggande vård, 
omorganisation och finansiering av hälsovårdstjänsten, 
utbildning av vårdpersonal och läkemedelspolitik. 
Utökat investeringsstöd 
När grundförutsättningarna för en ekonomisk omvandling 
väl kommit på plats, är upprätthållandet av en 
investeringskvot avgörande för att bibehålla dynamiken i 
den ekonomiska utvecklingen. 
PP har alltid insett vikten av stödinvesteringar och har 
därför sedan programmets början tagit upp initiativ för att 
utveckla investeringar över hela skalan av 
delprogrammen. Med hänsyn till att det blir allt viktigare 
att attrahera investeringar inom ramen för den 
integrationsprocess som framhävs i Essen strategin, har 
Phare dock valt att i framtiden koncentrera 
investeringsstödet till följande nyckelområden : 
. Förbättra regelverket. 
. Fortsatt stöd till de investeringsfrämjande organ som 
inrättats tidigare under Phare programmet. Sådana 
organ har inrättats i Tjeckien - Czechinvest 
Estland - Estonian Foreign Investment Agency 
Ungern - Investment and Trade Development Agency 
Litauen - Latvian Development Agency 
Polen - State Foreign Investment Agency 
Rumänien - Romanian Development Agency 
Slovakien - Slovak National Agency for Foreign 
Investment and Development 
• Tillhandahålla finansiella medel via etablerade 
förmedlare till en bred skala av småföretag. Detta har 
stor betydelse eftersom denna viktiga sektorn på så sätt 
får tillgång till finansiella medel som den annars inte 
skulle få och eftersom det är en modell som 
banksektorn kan utnyttja för sin egen långivning till 
denna sektorn. 
• Reform av banksystemet. Banksystemet är ännu inte 
tillräckligt strukturerat för att på ett effektivt sätt 
kanalisera sparmedel till investeringar och 
möjligheterna att få tillgång till riskkapital är inte 
särskilt välutvecklade heller. Därför kommer Phare att 
öka sina ansträngningar för att stödja reformen av 
banksektorn och främja tillhandahållandet av kapital, 
inbegripet riskkapital. 
• Managementutbildning. Ett antal pilotprojekt 
påbörjades 1994 och i framtiden kan programmet ge 
stöd till ett program för utbildning i stor skala inom 
näringslivet. 
Investeringar i infrastruktur 
Beslutet av rådsmötet i essen att höja den del av Phare 
budgeten som kan användas för att samfinansiera 
investeringar i infrastruktur visar att förbättringen av 
infrastrukturer är av överordnad betydelse i 
förberedelserna inför en anslutning. Detta beror på att det 
finns ett behov av att förbättra de fysiska förbindelserna 
mellan samarbetsländerna och den Europeiska 
gemenskapen och att investeringer i infrastruktur har en 
multiplikationsffekt på den ekonomiska tilllväxten. 
Även om Phare procentuellt sett enbart finansierar en 
ringa del av ett projekts totala kostnad kan Phare spela en 
avgörande roll genom att överbrygga gapet mellan de 
belopp som internationella kreditinstitut är beredda att 
låna ut och de bidrag som krävs av staten eller genom att 
ställa garantier i stället för län vilket kan förbättra 
kvaliteten av ett finansiellt pakets sammansättning. 
Denna typ av finansiering lämnas av Phare i de fall detta 
ger ett incitament för mer omfattande lån från 
internationella kreditinstitut eller andra investorer eller när 
det gäller projekt som stödjer viktiga integrationssyften 
och som annars inte skulle komma i gång. 
10 
Merparten av de projekt som samfinansierats hittils gäller 
transportsektorn (ligger inom). Även om Phare kan 
finansiera vilket projekt som helst enligt rådsmötets beslut 
i Köpenhamn, har projekten hittils dock haft anknytning 
till de sju viktigaste projekten i Central- och Östeuropa 
som prioriteras för utvecklingen av transeuropeiska 
nätverk eller till undanröjningen av flaskhalsar vid kritiska 
gränsövergångar. 
Under 1994 har 100 miljoner ecu anslagits till 
samfinansiering av investeringar i infrastrukturer i fem 
länder (Polen, Ungern, Rimänien, Bulgarien och 
Albanien). Detta omfattar åtta projekt (sex inom 
transportområdet, ett gasledningsprojekt och ett 
telekommunikationsprojekt). 
Gränsöverskridande programmet 
Det gränsöverskridande programmet är ett armant viktigt 
initiativ med anknytning till integrationen och med en 
betydande inriktning, åtminstone i de första skeden, mot 
utvecklingen av infrastrukturen. beslutas för att antal år framöver från 1994 till 1999. det 
finns planer på att förbereda vägledande fleråriga program 
motsvarande Interregs handlingsprogram för att 
åstadkomma en referensram för årliga finansieringsbeslut. 
En av de påfallande skillnader mellan Phare samarbetet 
och Interreg är att Phare länderna lägger tonvikten på 
infrastukturåtgärder (framför allt inom transport och 
miljö), medan medlemsstaterna i Europeiska 
gemenskapen inriktar sig på regional utveckling. För att ta 
itu med dessa olikheter kommer samarbetsavtal mellan 
grannländer att förberedas. Dessa avtal och inrättandet av 
gemensamma program- och övervakningskommittér 
kommer att ge ramen inom vilken man kan enas om 
målsättningar, genomförande och övervakning. Det första 
samarbetsavtalet undertecknades mellan Polen och 
Tyskland i december 1994. 
De viktigaste projekt som påbörjades av 1994 års 
gränsöverskridande program har fokuserats på följande 
sektorer: 
Programmet startades 1994 på Europaparlamentets 
initiativ. Det kompleterar och är lopplat till Europeiska 
gemenskapens framgångsrika Interreg initiativ. Interreg 
är ett program för utveckling av samarbetet mellan 
gränsområden inom Europeiska gemenskapen. Phare 
gränsöverskridande programmet syftar till att utvickla nät 
och andra former av samarbete i gränsområden mellan 
samarbetsländerna och med närliggende Interreg-regioner 
av Europeiska gemenskapen. De viktigaste områdena 
ärtransport, allmännyttiga tjänster, miljö, ekonomisk 
utvickling och mänskliga reurser. 
I Från början avsattes 15 miljoner ecu till Phare budgeten 
till samarbetet för mellanregional infrastruktur. 1994 
utökades detta till 150 miljoner ecu. De länder som var 
berättigade till stöd under 1994 var Albanien, Bulgarien, 
Tjeckien, Polen och Slovenien. Detta utökades till Ungern 
och Slovakien till följd av utvidgningen av Europeieska 
unionen genom anslutningen av Österrike, Sverige och 
Finland. Transport. 
Miljö. 
Energi. 
Utbildning. 
Kommunikationer. 
Jordbruk. 
Vidare har stöd lämmats till ett mindre mellanregionalt 
samarbetsinitiativ för att vidga ECOS / Ouverture. 
Programmet vilket stöder samarbete för valda ämnen 
mellan städer och regioner inom Europeiska gemenskapen 
och samarbetslanderne. Phare stöder möjligör städer och 
Östeuropa att ta en aktiv del av programmet. 
Undanröjning av gränsöverskridande flaskhalsar. 
Det tredje inslaget i Phare programmet som berör 
integrationen utgörs av de projekt inom transportsektorn 
som utvecklats som en del antingen av 
samarbetsländernas nationella program eller av det 
multinationella transportprogrammet. 
Under 1994 har Phare fört ett nära samarbete med 
generaldirektoratet för regionalpolitik som ansvarar för 
Interreg för att samordna bådas insatser inom samarbetet 
över gränserna. I linje med dessa ansträngningar och med 
besluten av rådsmötet i essen har Phare som målsättning 
att sätta in de gränsöverskridande samarbetsprogrammen i 
ett flerårigt perspektiv så att de motsvarar 
handlingsprogrammen i Interreg II programmet vilket På detta område har Phare i stor utsträckning inriktat 
uppmärksamheten på förbättringen av passagerna vid 
gränsen för att undanröja flaskhalsar. De tidigare 
systemens sammanbrott och öppnandet av gränserna har 
medfört att gränstrafiken har ökat långt utöver vad 
gränsinstallationerna var avsedda att klara av. Detta 
resulterar i förseningar, särskilt för godstrafiken, som vid 
vissa gränsövergångar kan uppgå upp emot 40 timmar. 
De svårigheter som många samarbetsländer har ställts 
inför har uppstått på grund av 
. dåliga infrastrukturer och tullinstallationer vid eller i 
anslutning till själva gränsövergångarna, 
• föråldrade eller oanpassade tullformaliteter och-
kontroller, 
• brist på samordning mellan myndigheterna på båda 
sidor om gränsen. 
Phare har därför koncentrerat sitt stöd till att förbättra 
praxis genom kunskapsöverföring och genom direkta 
investeringar i bättre infratsrukturer. Under föregående år 
hade Phare lagt tonvikten på kunskapsöverföring genom 
råd om införandet av nödvändiga procedurer och genom 
utbildning av tullpersonalen. Sedan flertalet av 
samarbetsländer ordnat upp detta inriktas stödet från Phare 
numera mer på de investeringar som behövs för att 
förbättra själva gränsövergångsställena. Detta kan 
innebära förbättring av vägar och av uppställningsplatser 
för fordon så att trafikökningen kan klaras av samt 
omstrukturering och ombyggnad av själva tullstationerna. 
Phare har satsat mer än 100 miljoner ecu på detta område 
och i slutet av 1995 kommer fler än 50 moderniserings­
projekt av enskilda gränsövergångar att vara genomförda. 
Ungefär 80 miljoner ecu har ställts till förfogande för 
harmonisering och standardisering av dokumenten och 
förfaranden samt för datoriseringen av tullförvaltningen. 
Ett nytt viktigt initiativ som togs under 1994 var 
utvecklingen av begreppet tullkorridor. Begreppet fördes 
fram i samband med etableringen av en passage för att 
förbättra transporten till Balkan som hade blivit avbruten 
på grund av konflikten i det forna Jugoslavien. 
Planeringsarbetet för tullkorridoren till Balkan är nu i stort 
sett klart tack vare ett samarbete mellan fem länder som 
samordnats av Phare med stöd av Europeiska 
kommissionens generaldirektorat VII och XXI. 
I mars 1994 har de europeiska transportministrarna 
sammanträffats på Kreta för en alleuropeisk 
transportkonferens som fastställde nio prioriterade 
transportkorridorer. Phare finansierar den största delen av 
förinvesteringen i förstudierna som är första steget i 
utvecklingen av dessa korridorer. Phare har även påbörjat 
arbetet med utvecklingen av en tullkorridor i de baltiska 
staterna. Främjande av multinationellt och mellanregionalt 
samarbete 
Utvecklingen av samarbetet mellan samarbetsländerna i 
Phare har blivit erkänt som ett viktigt inslag i 
reformarbetet, inte enbart i fråga om att utveckla närmare 
ekonomiska band men även för att främja politisk 
stabilitet. Essens anslutningsstrategi betonar även vikten 
av att utveckla samarbete mellan samarbetsländerna i 
Phare och att främja goda relationer med granskapet "bon 
voisinage". 
I detta sammanhang ger Phare sitt aktiva stöd till 
stabilitetspakten för Europa som syftar till att främja goda 
förbindelser mellan länderna i centrala och östra Europa 
och som är en av de första gemensamma åtgärder av den 
gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Totalt sett 
har för 200 miljoner ecu Phare medel använts för att 
finansiera olika projekt föreslagna av de centrala och 
östeuropeiska länderna i de följande sex stora områden 
som enligt pakten utgör nyckelområden för samarbetet: 
Regionalt gränsöverskridande samarbete. 
Minoritetsfrågor. 
Kulturellt samarbete, inklusive språkutbildning. 
Regionalt ekonomiskt samarbete. 
Juridiskt samarbete och administrativ utbildning. 
Miljöfrågor. 
Man har fortsatt att lägga tonvikten på att utveckla 
samarbetet mellan samarbetsländerna genom Phares 
multinationella program som upprättades år 1991. Under 
1994 har 86 miljoner ecu tilldelats de multinationella 
programmen som omfattade följande nyckelområden: 
• Energi med särskild tonvikt på en ren kolstrategi, 
samkopplings- och nätverksprogram och harmoni­
seringen av energipolitiken. 
• Transport med fortsatt betoning på undanröjningen av 
flaskhalsar vid gränsövergångar. 
• Statistik i syfte att utveckla informationssystem för att 
främja och övervaka de ekonomiska reformerna. 
• Utbildning och forskning, särskilt kommissionens ACE 
och COSINE program som båda fick ytterligare stöd. 
• Offentlig förvaltning, med SIGMA programmet som 
fick ytterligare stöd och utvidgades till Albanien, de 
baltiska staterna och Slovenien. 
12 
Förberedande arbeten utfördes även 
distansundervisning och telekommunikationer. inom 
Phare ländernas nationella bistandssamordnare är 
företrädare i gruppen som sammanträffar två gånger om 
året. Orförandeskapet tillvaratas i turordning i 
bokstavsföljd efter landets namn. 1994 innehade Ungern 
ordförandeskapet som vid årets slut övergick till Polen. Under 1994 fortsattes ansträngningarna för att 
decentralisera programadministrationen och förstärka det 
tekniska stödet till de sektorsamordnare som utses av 
samordningsgruppen. Som ett resultat av detta har ett antal 
enheter för programsamordning (PCU Programme 
Coordination Units) upprättats inom programmen för 
transport, telekommunikationer, energi, tull och 
narkotikabekämpning. 
Under 1994 godkändes för första gången ett vägledande 
dokument för de multinationella programmen som 
fastställer de prioriteringar som gäller under årets lopp för 
den multinationella finansieringen. 
13 
Förvaltning av Phare programmet 
1994 var en viktig vändpunkt när det gäller förvaltningen 
av Phare programmet. Den nya politiska och ekonomiska 
situationen till följd av anslutningen och de erfarenheter 
som gjorts under de fyra åren som programmet 
genomfördes, medförde att programmets funktionsätt i 
många aspekter behövde tänkas om. 
Detta resulterade i att kommissionen genomförde ett 
antal grundläggande förbättringar i programmets 
struktur, genomförande och administration och 
utarbetade ett nytt närmande till programmets 
administration för framtiden. 
Ett av de viktigaste utvecklingsområden var relaterat till 
Essen mötets anslutningsstrategi. I detta sammanhang 
utarbetades detaljerade arbetsdokument om hur Phare 
programmet kunde tillgodose behovet att stödja de 
central- och östeuropeiska ländernas föreberedelser inför 
ett medlemsskap. 
Utarbetandet (Framställningen) av dessa dokument har lett 
till betydande förändringar i fråga om policy och 
förvaltning rörande både stödets beskaffenhet och sättet på 
vilket det kunde lämnas. De områden som byggdes ut, och 
som även behandlades i rapportens förra avsnitt, var 
investeringar i infrastruktur, alla multinationella och 
gränsöverskridande samarbetsformer, utvecklingen av inre 
marknaden och främjandet av investeringar. 
I anknytning till Essen strategin, särskilt avtalet om 
flerårigt finansiellt stöd fram till 1999, har 
programmeringsarbetet byggts ut. 
Decentraliseringsfrågan, som erkändes vara ett viktigt steg 
i utvecklingen av Phare, fick ännu större betydelse mot 
bakgrund av besluten i Essen och Phare har gjort stora 
framsteg i fråga om decentralisering av den ekonomiska 
förvaltningen och när det gäller att fastställa bästa sättet att 
bygga ut decentraliseringen av programplanering och -
genomförande. 
Vidare har Phare tagit ett viktigt initiativ i fråga om 
finansiell förvaltning genom att upprätta ett gemensamt 
ekonomiskt förvaltningssystem som gäller för samtliga 
enheter för programadministration, inbegripet system för 
övervakning och utvärdering. 
Slutligen har ledningen till följd av den från många håll 
ständigt växande efterfrågan på information om 
programmet för första gången på allvar tagit itu med 
kommunikationsfrågan. Decentralisering 
Kommissionen, parlamentet och revisionsrätten är eniga 
om att Phare måste fortsätta sin utveckling i riktning mot 
större decentralisering. 
Förut betraktades decentraliseringen i första hand som en 
fråga om teknisk och finansiell förvaltning och 
förknippades med införandet av ett system som gjorde det 
möjligt för samarbetsländernas enheter för 
programadministration att ta ansvar för projektens 
genomförande och administration. Den nya synen på 
Phare som ett instrument för anslutning har öppnat en 
mycket bredare horisont för Phares ambitioner i fråga om 
decentralisering. Det har blivit klart att samarbetsländerna 
i större utsträckning själv måste vidta de åtgärder som 
behövs för att fastställa och hantera sina egna program 
under förutsättning att detta kopplas till de särskilda av 
Phare fastställda villkoren och överensstämmer med de 
mer generella målsättningarna i Europaavtalen. 
Detta kommer att påverka Phares struktur. Många 
(ledningsuppdrag) gruppledarfunktioner som för 
närvarande utförs i huvudkontoret i Bryssel kommer att 
överföras till samarbetsländerna och verksamheten i 
Bryssel kommer att koncentreras på strategiutveckling och 
vägledning. Innan detta kan genomföras generellt måste 
varje land dock ha infört vissa strukturer som t.ex. 
bestämmelser för offentlig upphandling, en juridisk grund 
för anbudsförfaranden och ett effektivt system för 
statsförvaltning och ekonomisk rapportering, detta 
förklarar varför det är viktigt att stödet från Phare numera 
inriktas på dessa områden. 
Programmering 
Phare har infört flerårsprogrammering i de vägledande 
program för 1994 till 1996 som förhandlades fram under 
1994 efter det att begreppet "flerårsprogrammering " för 
första gången hade framförts i Phares riktlinjer för 1993 
till 1997 vilka antagits året innan. Initiativet syfte är att 
säkerställa att stödet från Phare bättre motsvarar varje 
lands reformprioriteringar på medellång sikt i stället för att 
betraktas som en serie årliga initiativ som tas ett efter ett. 
Då det först infördes hade begreppet flerårs­
programmering inte något flerårigt finansiellt åtagande 
som underlag,vilket förhindrade att det genomfördes det i 
praktiken. Enskilda länder skulle i själva verket inte vara 
benägna att planera in stöd från Phare utan att ha någon 
form av garanti att finansieringen verkligen skulle ställas 
till förfogande. 
14 
Avsaknaden av ett flerårigt finansiellt åtagande fördröjer 
även projektets genomförande eftersom det är grundat på 
en årsbudget som måste anslås varje år. Detta betyder att 
hela programmeringscykeln måste genomgås varje år och 
att det verkliga finansiella åtagandet koncentreras till årets 
slut. Detta innebär vidare att ledningen måste avsätta 
oproportionerligt mycket tid till själva anslagsförfarandet 
på bekostnad av projekets ledning, genomförande, 
övervakning och utvärdering. 
I slutet av 1994, vid rådsmötet i Essen, gjorde rådet 
åtagandet att tillhandahålla ett minimum av finansiellt stöd 
för perioden fram till 1999. På så sätt säkrades den 
finansiella kontinuitet som behövs för utbyggnaden av 
medelfristiga program för användningen av Phare medel. 
Detta medför att de vägledande program som kommer att 
utvecklas i framtiden för Tjeckien, Ungern, Polen och 
Slovakien kommer att omfatta perioden från 1995 till 
1999 och att de vägledande programmen för de övriga 
samarbetsländerna kommer att täcka perioden från 1996 
till 1999. 
Ledningen för Phare på huvudkontoret i Bryssel har även 
påbörjat utvecklingen av ett nytt system av riktlinjer för 
programadministration som motsvarar det nya 
flerårsperspektivet och innehåller en större komponent av 
övervakning och utvärdering. Dessa riktlinjer bildar en 
effektivare struktur för ett mer långsiktigt närmande i 
planeringen av spridningen av Phares resurser. 
Dessa riktlinjer förväntas träda i kraft så att de kan 
tillämpas på stora delar av 1995 års programmering. 
Genomförande 
Under 1994 tog Phare ett viktigt initiativ med avseende på 
det praktiska genomförandet av Phare programmen. Det 
gäller införandet av en metodhandledning för systemet för 
decentraliserat genomförande (Decentralised Imple-
mentaion System DIS). 
DIS är ett system som utgör en enhetlig, sammanhållande 
ram för projektledning. Den består huvudsakligen av en 
övergripande strategisk plan, enskilda handlingsplaner och 
ett rapporteringssystem för övervakning och utvärdering 
av programmet under hela dess livstid. 
Fördelen med systemet är att det är första gången som ett 
enda system för projektadministration gäller för samtliga 
projektgenomförare (enheter för programadministration) i 
samarbetsländerna. 
Nyckelfaktorn i systemet är ramverkets logiska matris, ett 
system för att fastställa och mäta de grundläggande målen 
i varje enskilt projekt. Bokföringsystemet på huvudkontoret i Bryssel som ingår i 
systemet för decentraliserat genomförande och som hade 
använts i två år har anpassats och utvidgats till att omfatta 
enheterna för programadministration. 
Handledningen till systemet för decentraliserat 
genomförande och ytterligare en handbok om avtals- och 
upphandlingsregler har under året presenterats för 
samtliga enheter för programadministration Inom ramen 
för ett utbildningsprogram. 
De nya handledningarna utgör ett viktig steg mot 
strömlinjeformningen av projektadministrationens 
tekniska och finansiella aspekter. Handledningarna har fått 
en flexibel utformning så att de kan bli uppdaterade. 
Responsen från SI används för att ytterligare förbättra 
systemet. 
Övervakning och utvärdering 
Phare har tagit ett antal viktiga initiativ under 1994 i fråga 
om övervakning och utvärdering. Dessa initiativ avser 
såväl de finansiella förfarandena som utvärderingen av 
programmets effektivitet jämfört med målsättningen. 
Under 1994 har Phare undertecknat ramavtal med ett antal 
oberoende revisionsbolag. Deras uppgift är att utföra en 
noggrann ekonomisk revision av ett antal valda projekt. 
Phare-enheterna i kommissionens delegationer hos 
samarbetsländerna har lämnat förteckningar över 
prioritede revisionsåtgärder, men det slutliga målet av 
revisionsövningen är att säkerställa att varie Phare 
program blir granskat minst två gånger under sin livstid 
som i vanliga fall sträcker sig över två till tre är. 
Revisionsplanen överlämnades till revisionsrätten och 
generaldirektoratet XX (revision) och likaså rapporterna 
från granskningsgrupperna. 
Resultaten av dessa revisioner visar sig redan på detta 
stadiet vara värdefulla för planeringen av ett effektivt 
förfarande för granskningen av de i framtiden mer 
decentraliserade verksamheterna. 
Under 1994 har ett antal rapporter från oberoende organ 
beställts för att bedöma effekten av Phare programmet. 
För denna utvärdering valdes Ungern som land och olika 
enskilda sektorer i ett antal länder. 
Resultaten av dessa undersökningar har bekräftat att 
Phares grundläggande principer är sunda, eftersom 
programmålen överensstämmer med samarbetsländernas 
behov och resultaten uppfyller målen. Rapporterna har 
dock fästat uppmärksamheten på områden där 
15 
förändringar är nödvändiga för att göra förvaltningen mer 
effektiv. Det handlar särskilt om förändringar i finansiella 
och administrativa förfaranden för att ge dem som 
genomför projektet mer tid för att koncentrera sig på 
själva projektadministrationen hellre än på den finansiella 
rapporteringen. 
Systemet för decentraliserat genomförande i sig själv ger 
upphov till ett mera kontrollerat närmande av både den 
tekniska och den ekonomiska utvärderingen på grund av 
de regelbundna kontroll- och utvärderingsrapporter som 
framkommer ur ramverkets logiska matris. 
Nästa steg i fråga om utvärdering är att fastställa ett mer 
systematiskt närmande till en (fristående) obunden 
programutvärdering på liknande sätt som för 1994 års 
revisioner. 
Kommunikationer 
Phare programmet är I det närmaste unikt bland 
Europeiska kommissionens initiativ på grund av det stora 
och motiverade intresset som många grupper har för 
programmet såväl inom medlemsstaterna som i de elva 
samarbetsländerna. Under 1993 framgick klart att de resurser som ägnades till 
att uppfylla dessa gruppers behov inte räckte till och att ett 
mer systematiskt närmande behövdes. Därför beslutade 
Phare ledningen att en omfattande kommunikations­
strategi skulle utarbetas och att större medel skulle anslås 
för kommunikationsfrågor. Strategin grundas på ett 
omfattande forskningsprogram som definierar 
informations- och kommunikationsbehoven hos de de 
främsta beslutsfattarna och hos dem som arbetar för 
programmet både inom och utanför kommissionen. 
Programmet startades utifrån huvudkontoret i Bryssel i 
mitten av 1994. Responsen var tillräckligt uppmuntrande 
för att öka verksamhetsnivån under 1995. Programmen 
innehöll en ingående omprövning av företagets identitet, 
ett omfattande program med publikationer på 22 språk, 
däribland publicering i rätt tid av information om 
pågående avtal, utveckling av en kommunikationsdatabas 
som för närvarande innehåller mer än 40 000 namn. 
Programmet är nu i full gång i Bryssel, Warszawa, Praag 
och Budapest och kommer under 1995 att utvidgas till 
minst tre och möjligen till fem flera samarbetsländer. 
Övriga samarbetsländer deltar på olika sätt från fall till 
fall. 
16 
Albanien 
1994 var ett viktigt år för Albanien och Phare 
programmet. Insatserna från Phare fortsatte att utvecklas 
från krisåtgärder i riktning mot den kunskapsöverföring 
som är nödvändig för att sätta upp grundstrukturen till en 
marknadsekonomi och ett demokratiskt samhälle. 
Denna förskjutning är en återsspegling av de stadiga 
förbättringar av den ekonomiska situation efter den 
allvarliga ekonomiska krisen som medfördes av den 
tidigare regimens sammanbrott. Bruttonationalprodukten 
(BNP) ökade med 6 procent och den industriella 
produktionen, som hade rasat med 30 procent år 1991, 
steg med 12 procent under 1994. 
Denna utveckling har gjort det möjligt för regeringen att 
sätta upp en mer långsiktig strategi för ekonomisk 
återuppbygnad. Regeringens medelfristiga ekonomiska 
stragin för 1993 till 1996 och programmet för offentliga 
investeringar för perioden 1994 till 1996 utgör grunden 
för Phares vägledande program som täcker perioden 1994 
till 1996. 
Samarbetet mellan Phare och regeringen har visat att man 
är överens om vilka som är reformens högsta prioriteter. 
Tack vare detta har kraftfulla program kunnat utarbetas 
som kan genomföras på ett effektivt sätt. 
Det vägledande programmet för 1994 undertecknades i 
maj 1994 och 29 miljoner ecu anslogs för de följande fem 
nyckelområden: Medelsanvisning per sektor 1994 
49 miljoner ecu 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 4,6 
Infrastruktur 
(energi, transport och 
telekommunikationer) 23 Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 9,4 
Humanitär-och 
livsmedelshjälp 7 
Jordbruketsomstrukturering 5 
Jordbruket fortsatte att vara en nyckelprioritet för stödet 
från Phare under 1994. Landreformprocessen har kommit 
långt med 98 procent av den odlingsbara marken i privat 
ägo, fast det mesta ägs av små gårdar för egen försörjning. 
För att jordbruket skall kunna utvecklas som en bärkraftig 
sektor för privat företagsamhet omfattar Phares 
verksamhet främjandet av ett effektivt system för 
jordbrukskrediter, utvecklingen av tjänsterna för 
utvidgandet av det privatägda jordbruket och stöd till 
arealkartläggning. Phare har tillhandahållit utbildning och 
utrustning till tre kartografiska institut som ansvarar för 
uppmätning, kartläggning och registrering av drygt 1,8 
miljoner tomter. 
• Sektorvis åteuppbyggnad (jordbruk, hälsovård, utveckling 
av små och medelstora företag). 
• Utveckling av infrastruktur. 
• Utveckling an mänskliga resurser. 
• Institutionell utveckling. 
• Humanitärt bistånd. 
Därutöver avsattes 20 miljoner ecu till gränsöverskridande 
samarbete med grannländerna Grekland och Italien. 
Tonvikten ligger på transportsektorn och särskilt på 
förbättringen av väginfrastrukturen och 
gränsövergångsställena i nyckelpassagerna (de viktigaste 
genomfartsvägarna i riktningen) i riktning öster- väster 
och norr - söder. 
Vid årets slut godkändes ett samlat betalningsbalansstöd 
om 35 miljoner ecu. Av detta belopp kommer 15 miljoner 
ecu att belasta 1994 års budget medan de återstående 20 
miljoner kommer att lämnas under 1995. Det finns ett tilltagande och brådskande behov att ta itu 
med allvarliga brister i Albaniens infrastruktur, en 
situation som regeringen erkänner och tagit hänsyn till i 
sitt statliga investeringsprogram. Phare koncentrerar sig 
därför på att förbättra infrastrukturen, särskilt 
utbyggnaden av vägar och hamnar. Phare samfinansierar 
även moderniseringen av Durres färjeläger. Den befintliga 
infrastrukturen mäste förbättras betydligt för att kunna ta 
emot trafikökningen sedan två år tillbaka. 
Albanien uppnår goda resultat vad gäller programmets 
genomförande. Vid utgången av 1994 var 70 procent av 
de medel som anvisats till landet faktiskt kontrakterade, 
ett tal som ligger långt över det allmänna genomsnittet på 
52 procent för Phare länderna. Även utbetalningskvoten är 
tillfredsställande då 66 procent av av de kontrakterade 
medel har utbetalats i praktiken. 
17 
Bulgarien 
I Bulgarien har grunderna lagts till en marknadsekonomi 
och ett demokratiskt samhälle. Den ekonomiska reformen 
och utvecklingen har dock slagit av på takten under de två 
senaste åren på grund av särskilt svåra ekonomiska 
omständigheter, embargot mot Serbien och Montenegro 
och politiska förändringar. Landet drabbas fortfarande av 
hög inflation och arbetslöshet samt av ett stort 
budgetunderskott. 
Under 1994 har dock vissa poistiva tecken kommit fram. 
Regeringen införde en ambitiös ekonomisk plan och 
gjorde framsteg på åtskilliga områden, däribland 
godkännandet av en konkurslag och införande av ett 
momsystem som trätt i kraft den 1 april 1994. Likaså har 
handeln med västländerna ökat betydligt under senare år. 
Phare har spelat en betydande roll i de bulgariska 
ekonomins omvandling. Phare medel har gått till 
omvandlingens kärnområden, inbegripet privatisering och 
rekonstruktion av statliga företag, utveckling av den 
privata sektorn, modernisering av bank- och 
finanstjänster, arbetsmarknads- och sociala reformer. 
Därutöver har Phare lämnat humanitärt bistånd och 
särskilda kompletterande budgetmedel till kärnsäkerheten. 
Det har dock blivit allt svårare för Phare att genomföra 
sina program, särskilt på grund av att formen för stödet 
förskjutits från leveransprogram och överföring av 
grundkunskaper till mer specialiserade former av stöd. En 
sådan förskjutning förutsätter en högre nivå av samarbete 
med regeringen och framsteg i fråga om införandet av 
juridiska och institutionella omstruktureringar på vissa 
nyckelområden. Dessa framtseg har varit svåra att uppnå 
på grund av åtskilliga regeringsbyten. 
Regeringen presenterade emellertid under 1994 ett 
ambitiöst reformprogram. Phares insatser anpassades för 
att stödja detta program samtidigt som de koncentrerades 
mer på sådana områden där tidigare erfarenheter har givit 
positiva resultat. Det gäller 
• utvecklingen av den privata sektorn, 
. utvecklingen av mänskliga resurser och institutionella 
reformen, 
• invsteringsstödet. 
I 1994 års program har totalt sett 85 miljoner ecu anslagits 
till Bulgarien. 
Av det samlade beloppet av medel som anslagits till 
Bulgarien sedan programmet inleddes år 1990 är den 
procentuella andelen av kontrakterade medel något under 
genomsnittet (48 procent jämfört med 52 procent för hela Medelsanvisning per sektor 1994 
85 miljoner ecu 
Annat 1,2 
Reform av offentliga Utveckling av privatsektorn 
institutioner och verk 1,2 och bidrag till företagsverksamhet 3 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 12 
Miljö- och 
kärnenergisäkerhet 5 
Infrastruktur 
(energi, transport 
telekommunikationer) 62,6 
programmet). Utbetalningskvoten för perioden ligger över 
programgenomsnittet (51 procent av de årligen 
kontrakterade medlen jämfört med genomsnittet 50 
procent). 
Bland Phares insatser under 1994 framträder särskilt 
stödet till energisektorn, både vad gäller förbättring av 
säkerheten vid kärnkraftsanläggningar och minskat 
beroende av kärnkraft genom förbättringar av koldrivna 
kraftverk. I synnerhet kommer Phare att medverka vid 
finansieringen av installationen av ett system för att 
minska utsläppen vid Maritsa East kraftverket. Därigenom 
kommer miljönomerna att kunna uppfyllas vilket är en 
förutsättning för att Europeiska investeringsbanken och 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 
skall frigöra medel för anläggningens modernisering. 
Phare deltar även i finansieringen av ett antal viktiga 
infrastrukturprojekt, bl.a. utbyggnaden av E79 
motorvägen norr-söder. 
Phare stödjer även det pågående arbetet med 
rationaliseringen av den bulgariska 
telekommunikationssektorn såväl genom utbildning och 
utveckling av handlingsprogram i fråga om 
personalresurser som genom modernisering av det 
bulgariska postverkets anläggningar. 
Inom ramen för det gränsöverskridande programmet med 
Grekland finansierar Phare vidare återuppbyggnaden av ett 
antal avsnitt av järnvägslinjen mellan Dupnitza och Kulata, 
bl.a. elektrifiering av järnvägen över 114 kilometer i en 
riktning. I ytterligare ett projekt lämnas bidrag till 
installationen av en telekommunikationsförbindelse från 
Kavala till Haskovo, inbegripet dragningen av en 120 
kilometer lång fiberoptisk kabel och installationen av ett 
digitalt överföringssystem i Sofia. 
18 
Tjeckien 
1994 var en vändpunkt för Phare i Tjeckien. I samband 
med förberedningen av 1994-1996 års vägledande 
program har en översyn av Phares verksamheter utförts. 
Nya orienteringar har fastlagts på grund av vilka Phare 
kunnat försäkra sig om ett betydligt större stöd från 
regeringen utifrån ett gemensamt erkännande av Phares 
betydelse när det gäller att bistå Tjeckien på vägen till det 
önskade medlemsskapet i Europeiska unionen. I 
översynen togs även hänsyn till den tjeckiska regeringens 
önskemål att lägga om huvudvikten för Phare-stödet från 
utbyggnaden av den privata sektorn till sektorn för 
offentliga tjänster, inbegripet investeringar i infrastruktur. 
Regeringen begärde även en minskning av de selektiva 
stödåtgärder till företagsrekonstruktioner och att 
ansträngningarna i den privata sektorn på medellång sikt 
skulle koncentreras på stödet till allmänna tjänster ich 
affärsutvecklingsprogram. 
Programöversynen visade att förseningar i genomförandet 
av 1991 till 1993 års programmen på grund av 
uppdelningen av Tjeckien och Slovakien samtidigt som 
den tjeckiska ekonomin snabbt omvandlades från en 
planekonomi till en marknadsekonomi innebar att 
finansieringen gick till områden som nödvändigtvis inte 
längre var prioriterade. Mer än 90 procent av statens f.d. 
tillgångar är för närvarande i privat ägo, inflationen är 
under kontroll och arbetslösheten är låg. Den ekonomiska 
tillväxtens tillbakagång verkar vara omkastad och 
prognoserna pekar numera på en tillväxt omkring fyra 
procent. Statsbudgeten är i jämvikt och landet har ett 
överskott i betalningsbalansen. 
Regeringens prioriteringar har flyttats över till 
konsolidering av den ekonomiska reformen och 
utveckling av integrationen med Europeiska unionen. 
Detta medför att Phare alltmer kommer att koncentrera 
sina insatser på integration av lagstiftningen och 
genomförandet av Europaavtalet samt på utbyggnad av 
infrastrukturen. 
Detta nya närmande kommer att utvecklas vidare i 1995-
1999 års vägledande program. 
Under 1994 har 60 miljoner ecu tilldelats Tjeckien, varav 
25 miljoner lämnades till projekt inom ramen för det nya 
gränsöverskridande programmet. 
De viktigare initiativen som togs under 1994 omfattar bl.a. 
uppbyggnaden av det regionala investeringsbolaget i 
Ostrava och av den nationella utbildningsfonden. Dessa 
initiativ utgör ett viktigt steg mot decentralisering och Medelsanvisning per sektor 1994 
60 miljoner ecu 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 11 Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 5,5 
Social utveckli 
och arbetsmarknad 14 Jordbruketsomstrukturering 4,5 
Infrastruktur 
(energi, transport och 
telekommunikationer) 25 
större inblandning av tjeckiska organisationer i fråga om 
användningsområdet för Phare medel. Två nya intressanta 
initiativ förbereds för närvarande, energiskyddsfonden och 
miljökreditfonden, och förväntas genomföras under 1995 i 
samarbete med EBRD. 
Det regionala investeringsbolaget är en fond med 8 
miljoner ecu till sitt förfogande för utvecklingen av 
företag med en hög tillväxtpotential i Ostrava regionen. 
Phare har tillhandahållit kapitalet och en verkställande 
direktör som har fått stöd från ett invetseringsbolag i 
Europeiska unionen. De finansiella beslut godkänns av en 
styrelse bestående av lokala affärsmän. Sedan fonden 
offficiellt började sina verksamheter i juni 1994 har den 
investerat 1,1 miljoner ecu i fyra projekt. Ytterligare en 
investering om 2,7 miljoner ecu har godkänts av styrelsen 
och håller på att genomföras. 
Den nationella utbildningsfonden har lämnat finsiering till 
13 pilotptojekt med lokala företagsledningsinstitut som 
skall ge intensiva modulformade kurser på hög nivå till 
mellanledningen för privata och offentliga tjeckiska 
inrättningar. 
Idén att upprätta sektorfonder har inlemmats i Phares nya 
närmande som kommer att lanseras i 1995-1999 års 
vägledande program. 
Inom ramen för programmet för små och medelstora 
företag har stöd i form av rådgivning beviljats till drygt 
5000 entreprenörer genom ett nät av 20 regionala centra 
och affärsinformationscentra. 
19 
Det gränsöverskridande samarbetsprogrammet var den 
främsta innovationen under 1994. Trots vissa 
betänkligheter i inledningsskedet visar programmet sig 
vara ett populärt och mycket uppskattat initiativ. Sex 
projekt har blivit godkända rörande förbättring av 
transportinfrastrukturen, vattenrening, en ångvärme 
ledning för förbättring av värmedistributionen och 
minskning av giftiga utsläpp i det tjeckiskt-tyska 
gränsområdet. 
Inom området för utlandsinvesteringar har Czechinvest, 
det av Phare stödda organet för investeringsfrämjande, 
utvecklat sin verksamhet bl.a. genom att etablera ett 
nätverk av lokala företrädare i olika tjeckiska regioner och 
en utlandsrepresentation i London (Frankrike och 
Tyskland är under förberedande). Vidare har Czechinvest 
säkrat sex investeringar under 1994 till ett samlat värde av 
48 miljoner US-dollar och med 1250 nya arbetstillfällen. Kontrakt- och utbetalningskvoten i Tjeckien är mycket 
lägre än programmets genomsnitt överlag, eftersom endast 
13 procent av de anvisade medlen har anslagits och 21 
procent av de kontrakterade medlen i praktiken har 
utbetalats sedan programstödet till landet påbörjades. 
Detta utfall har ännu inte haft allvarliga påverkningar på 
projektgenomförandet då det enbart gäller själva Tjeckien 
sedan det blev oberoende år 1993. 
Phare vidtog dessutom viktiga åtgärder i fråga om 
utvecklingen av ett positivt agerande i telekommunikations­
frågan. En undersökning har genomförts under årets senare 
del för att bestämma bästa sättet att förbättra 
kommunikationerna genom programmets nyckelmål­
grupper. Undersökningsresultaten har använts för att 
utforma ett kommunikationsprogram för 1995 som 
understödjer den allmänna kommunikationsstrategi som 
Europeiska kommuissionen utvecklat för Phare. 
20 
Estland 
Under 1994 har bidraget från Phare till Estland nästan 
fördubblats jämfört med 1993 genom em ökning från 12 
miljoner ecu till 22,5 miljoner ecu. Ökningen är grundad 
på Phare programmets goda resultat och regeringens 
starka engagemang i reformprocessen. 
Tack vare samarbetet mellan den estländska regeringen 
och Phare har projekten genomförts effektivt och har 
kontraktskvoten varit hög (55,5 procent av det totalt 
anvisade beloppet). Utbetalningarna motsvarade vid 
utgången av 1994 25 procent av de kontrakterade medlen. 
Regeringens och institutionernas förmåga att bestämma 
och genomföra program har på så sätt förbättrats med stöd 
av samordningsenheten för Phare biståndet som etablerats 
inom finansdepartementet. Med denna enhets hjälp är de 
olika statliga och icke-statliga organ numera i stånd att 
själva förvalta merparten av programmen i stället för att 
behöva anlita Phare tjänsterna i Bryssel för programmens 
konkreta genomförande. 
Regeringen har varit framgångsrik med att upprätta en 
ram för en självständig ekonomi efter den ytterligt stora 
ekonomiska upplösningen efter Estlands frigörelse från 
Sovjetunionen. Handeln har koncentrerats mot väster. Ett 
viktigt initiativ som togs i detta sammanhang var 
undertecknandet av ett frihandelsavtal med Europeiska 
gemenskapen och inledningen av förhandligar om ett 
Europaavtal. 
Under 1994 har finansieringen från Phare mer 
koncentrerats till kritiska reformområden som 
privatisering och strukturreformer. Enligt vad som angavs 
i vägledande programmet undertecknat i maj , omfattar 
Phare stödet sådana områden som ekonomiska reformer, 
utbyggnad av infrastrukturer och utveckling av 
institutioner och mänskliga resurser. Medelsanvisning per sektor 1994 
22,5 miljoner ecu 
Infrastruktur 
(energi, 
transport 
och telekom­
munikationer) 6 Annat 1,5 
Miljö- och 
kärnenergisäkerhet 2,5 Utveckling av privatsektorn 
och bidrag till 
företagsverksamhet 8 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 4,5 
Vidare ställer programmet allmänna resurser för tekniskt 
bistånd till förfogande som skall lägga tonvikten på 
införandet av ett nytt frihandelsavtal och på stödet till ett 
program för offentliga investeringar. 
I slutet av augusti 1994 var nästan hälften av Estlands 
stora statliga företag privatiserade och hade 157 
affärstransaktioner undertecknats till ett samlat värde av 
ungefär 60 miljoner ecu. Därvid lämnade Phare stöd 
genom bildandet av Estlands privatiseringsverk, relevanta 
lagstiftningsförslag, förberedning av förstudier till 
privatiseringar av nyckelindustrier och utbildning av 
styrelseledamöter och ledningen för privatiserade företag. 
Därutöver gjorde Phare insatser på miljöområdet genom 
utvecklingen av en nationell miljöstrategi och 
tilldelningen av 4 miljoner ecu för att lösa akuta 
miljöproblem. 
21 
Ungern 
Ungern har kommit långt i den ekonomiska 
reformprocessen och har lagt huvuddelen av grunden för 
en marknadsekonomi och ett demokratiskt samhälle. 
Det har därför nått till ett stadium i sina relationer med 
Phare där stödet inriktas mer på konsolideringen av 
reformen och integrationen i Europeiska unionen. 
Detta är ett viktigt och svårt stadium eftersom det ofta 
innebär att politiskt känsliga frågor skall tas upp och svåra 
beslut skall fattas. I Ungern hade ett antal allvarliga 
makroekonomiska problem inte tagits itu med, som bl.a. 
den höga konsumtionsnivån, utlandskulden och ett 
budgetunderskott på ungefär nio procent av BNP detta har 
hotat reformens dynamik. 
Phare har tillsammans med den nya regering som valdes i 
maj 1994 fastställt ett antal grundläggande mål, nämligen 
följande: 
. Främja de förutsättningar som gynnar en återhämtning 
av den ekonomiska tillväxten utan att störa jämvikten i 
landet och med omvärlden. 
• Fördjupa och utvidga reformarbetet. 
• Ta itu med de brådskande sociala frågorna. 
Det samlade bidraget till Ungern under 1994 var 85 
miljoner ecu och prioriterade sektorer för Phare stödet var 
utvecklingen av den privata sektorn, av infrastrukturen 
och av de mänskliga resurserna. 
Phare projekten genomfördes i något större takt i Ungern 
än genomsnittet för samtliga Phare-stater. Vid utgången 
av 1994 var 55 procent av det samlade stödet till Ungern 
över hela programmets livslängd kontrakterat. detta skall 
jämföras med de 52 procent som gäller för programmet 
överlag. 62,5 procent av de kontrakterade medlen har 
utbetalats. 
Samarbetet behövs doch förbättras mellan den ungerska 
nationella samordningsbyrån och kommissionen för att 
fastställa de projekt som passar inom ramen för 
regeringens reformprioriteter och som kan genomföras 
snabbt och effektivt. 
Ett antal mycket positiva utvecklingar har dock inträffat 
under året. Programmet för stöd till små och medelstora 
företag har varit ett av de mest framgångsrika någonsin i Medelsanvisning per sektor 1994 
85 miljoner ecu 
Infrastruktur 
(energi, transport och 
telekommunikationer) 29 
Miljö 
kärnenergisäkerhet 15,5 Utveckling av privatsektorn 
och bidrag till 
företagsverksamhet 16,5 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 24 
Phare-staterna. Vidare har Phare bidragits till ett antal 
viktiga utvecklingar av bank- och finansväsendet, särskilt 
fullbordandet av ett andra rondens återkapitaliserings-
system av bankerna. 
1994 var även första året som Phare gjorde betydande 
investeringar i infrastruktur. Phare har lagt tonvikten på 
sektorer som transport, miljö, energi och på 
moderniseringen av gränsövergängsställen. I synnerhet 
godkände förvaltningskommittén för Phare under 1994 
samfinansieringen av två vägrenoveringsprojekt (E77 
länken till Slovakien och M5 länken till Rumänien) medan 
renoveringen av fem gränsövergångsställen har 
prioriterats, tre mot Rumänien och ett mot vardera 
Slovakien och Ukraina. Dessa förbättringar har fått stor 
prioritet på grund av den ökade trafiken förorsakad av 
Balkankonflikten. Dessa projekt bör sättas i gång i början 
av 1995. 
Likaså har det europeiska utbildningsprogrammet för 
(Tempus) för utbyte med europeiska inrättningar av 
akademisk personal och studenter på universitet och 
högskolor varit mycket framgångsrik och erhållit 
ytterligare 16 miljoner ecu under 1994. 
Under året noterades en betydande ökning av antalet 
ungerska organisationer som slutit avtal om genomförande 
av Phare-projekt. De ungerska organisationer utgör 80 
procent av det totala antalet kontrakt som tilldelats av 
Phare mellan 1990 och 1994. 
22 
Lettland 
Under 1994 har Phare -bidraget till ökat betydligt. Från 18 
miljoner ecu året innan har bidraget stigit till 29,5 miljoner 
1994. Detta berodde på att Lettland har givit prov på sin 
förmåga att genomföra projekt på ett effektivt sätt och 
därför har utrymme för att ta upp ett större bidragsbelopp. 
Detta framgår även av progranmmet finansiella utfall. I 
slutet av 1994 var redan 49 procent av de medel som 
anvisats sedan Phare började stödja Lettland 
kontrakterade. Utbetalningarna för samma period (1992-
1994) uppgick till 25 procent av de kontrakterade medlen. 
Regeringen blir alltmer medveten om den roll som Phare 
kan spela när det gäller att utveckla ekonomin och dra 
nytta av en ökad integration och ett ökat handelsutbyte 
med Europeiska gemenskapen. Medelsanvisning per sektor 1994 
29,5 miljoner ecu 
Annat 4,5 
Undervisning 
hälsovård, utbildning 
och forskning 5 Utveckling av privatsektorn 
och bidrag till 
företagsverksamhet 14,5 
Efter en allvarlig ekonomisk recession i början på 1990-
talet var 1994 ett positivt år för Lettlands ekonomiska 
utveckling. Betalningsbalansen har förbättrats betydligt, 
arbetslösheten har stannat vid 6,1 procent och inflationen 
har minskat. Växelkursen för den nya lettiska valutan, 
Lats, har varit stabil gentemot de viktigaste valutorna 
under 1994 års första kvartal och har en beständig tendens 
att bli starkare mot US-dollarn. 
Under 1994 års senare del har regeringen lagt fram ett 
nationellt vägledande program som omfattar perioden från 
1995 till 1997 med följande prioriteringar: 
. Ekonomisk stabilisering och utveckling med särskild 
tonvikt på bank- och finansväsendet. 
• Juridiska reformer, inbegripet en landreform, 
fastighetsregistrering och andra frågor som måste lösas 
för att underlätta privatisering. 
• Reformen av den offentliga förvaltningen inbegripet 
institutionell utveckling och utveckling av mänskliga 
resurser. Phares finansiella stöd till Lettland inriktades under 1994 
på den ekonomiska reformen, utvecklingen av 
institutionella och mänskliga resurser och utbyggnaden av 
infrastrukturen. 
Bland de viktigare programutvecklingar under 1994 
ingick upprättandet av ett utbildningsprogram för 10 000 
tjänstemän i statsförvaltningen. Programmet kommer att 
utvidgas under 1995 till utbildningen av 17 000 
tjänstemän i den lokala förvaltningen och inom polisen. 
Vidare har Phare under 1994 deltagit i reformen av det 
nationella utbildningssystemet . Under årets trede kvartal 
ställdes ett tilläggsbelopp om 3 miljoner ecu till 
förfogande för att stödja yrkesutbildningen och 
utbildningsreformer. 
För att stödja regeringens ambitiösa program på det 
offentliga förvaltningsområdet har Phare utvecklat 
program Inom tullväsendet, statistik och 
kvalitetskontrolltjänster. 
Programmet kommer att utgöra ett nyttigt rättesnöre för 
utvecklingen av Phares vägledande program för 1995 till 
1999. 
23 
Litauen 
De Phare-medlen som anvisades för Litauen höjdes från 
25 miljoner ecu till 39 miljoner ecu 1994. Detta 
föranleddes av att landet har visat prov på sin förmåga att 
ta upp bidragsbelopp och att genomföra projekt genom 
effektiv samordning mellan regeringen och Phare. 
Vid utgången av 1994 hade 49 procent av de medel som 
anvisats sedan programmets början 1992 kontrakterats. 
Utbetalningarna uppgår till 24 procent av de kontrakterade 
medlen. 
Regeringen fortsatte sina program för strukturreformer, 
makroekonomisk stabilisering, finanspolitisk 
återhållsamhet och främjandet av den privata sektorn. 
Politiska påtryckningar har dock förorsakat förseningar i 
fullbordantet av privatiseringsprogrammet och antagandet 
och genomdrivandet av väsentlig ekonomisk lagstiftning. 
På samma sätt som för Estland och Lettland grundades 
stödet från Phare fram till 1993 på medel/lån för allmänt 
tekniskt bistånd (allmänna tekniska biståndsmedel, allmän 
teknisk biståndsfinansiering, allmänna tekniska 
biståndslån) och omfattade en bred skala av sektorer. 
Detta utgjorde grunden för fastställandet av mer konkreta 
sektorstrategier som återfinns i 1994 års vägledande 
program. 
I detta VPet anslogs 39 miljoner ecu till följande områden: 
utbyggnad av infrastruktur, ekonomisk utveckling och 
utveckling av mänskliga resurser. 
En viktig utveckling under 1994 var samarbetet mellan 
Phare och regeringen för att förbereda första utkastet till 
ett statligt investeringsprogram. Programmet håller på att 
genomföras av den litauiska regeringen i nära samarbete 
med Phare och Världsbanken. Ps roll i programmet är att 
ge råd till regeringen vid fastställandet av de strategiskt 
viktiga sektorer som det bör investeras i. Vidare ingår 
anordnandet av utbildningskurser i projektplanering och -
analys för personalen på de litauiska departementena och 
andra statliga organ. Därigenom kommer Phare-stödet att 
få en viss tyngdpunkt på infrastrukturområdet där man för 
närvarande avser att starta projekt inom transport, energi 
och miljö. Medelsanvisning per sektor 1994 
39 miljoner ecu 
Infrastruktur 
(energi, transport 
och telekom­
munikationer) 
16,5 Utveckling av privatsektorn 
och bidrag till 
företagsverksamhet 14,5 
Miljö- och 
kärnenergisäkerhet 1 Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 6 
En nyckelfaktor i omvandlingen av Litauens ekonomi har 
varit takten i vilken ekonomin har privatiserais. Inom 
loppet av tre år har 80 procent av de ifrågavarande 
företagen inom nyckelområden privatiserais. 
I syfte att ytterligare stödja företagens 
omstruktureringsprocess har kompletterande medel 
tilldelats under 1994. Vidare utvidgades den kreditlinje för 
små företag som förmedlas via affärsbankerna och 
kommer Phare att fortsätta sitt stöd till de åtgärder som 
vidtas av byrån för investeringsfrämjande som upprättades 
av programmet i slutet av 1993. 
Bland de övriga viktiga projekt som genomfördes under 
året ingår utbyggnaden av en s.k. "roll-on-roll-off 
godsterminal (containerterminal för snabb omlastning) i 
Klaipeda hamnen, finansierad med medel från 
programmet för samarbete över gränserna och 
moderniseringen av utrustningen för det litauiska 
statistikdepartementets huvudkontor. 
Vad gäller reformen på arbetsmarknadsområdet har Phare 
förberett ett brett utvecklingsprogram för sekundärskolor 
och påbyggnadsskolor med yrkesinriktning. 
24 
Polen 
I Polen har den ekonomiska reformen på många sätt gått 
fortare och längre än i grannländerna. Reformprocessen 
har dock försvagats något under 1994. Man har stött på 
stora svårigheter när det gäller att angripa vissa av 
reformens kvarstående kritiska områden. Dessutom är det 
svårt för den nya koalitionsregeringen att vidta kraftiga 
åtgärder eftersom ett antal olika synpunkter på reformen 
måste avvägas mot varandra. 
Det tog därför lång tid innan regeringen kunde fastställa 
prioriteterna för Phare biståndet. Den fördelning som 
fastställdes till slut var spridd över ett stort antal olika 
verksamheter och var inte koncentrerad på 
reformkonsolidering och integration, vilket kunde ha 
förväntas av ett land som Polen där den ekonomiska 
omvandlingsprocessen har kommit så långt. Medelsanvisning per sektor 1994 
208,8 miljoner ecu 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 21,5 
Social utveckling 
och arbetsmarknad 9 
Infrastrukt 
(energi, transport och 
telekommunikationer) 93 Reform av offentliga 
institutioner och verk 31 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 39 
Jordbruketsomstrukturering 2,5 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 12 
I det vägledande programmet som till slut undertecknades 
i november 1994 anvisas 208,8 miljoner ecu till följande 
nio områden: 
• Utbyggnad av den finansiella sektorn. 
. Investering i transportinfrastruktur. 
• Samarbete över gränserna. 
• Utveckling av universitets- och högskoleutbildning 
genom Tempus programmet. 
• Stöd till demokratiseringen av institutionerna och 
utvecklingen av ett medborgarsamhälle på lokal nivå. 
• Arbetarskydd. 
• Skydd av skogarna. 
• Industriell rekonstruktion, privatisering och 
energiinvesteringar. 
• Fiesta III - långivning som omfattar flera sektorer. 
Den nuvarande avmattningen av reformarbetet har ännu 
inte påverkat den ekonomiska utvecklingen. Ekonomin 
har vuxit starkt och bruttonationalinkomsten (BNI 
exklusive export/import) har ökat med 5 procent medan 
BNP ökat med 8 procent. Tack vare privatiseringarna och 
privatsektorns utbyggnad har den privata sektorn bidragit 
med 56 procent av BNI. Phares privatiseringsprogram har 
dock blivit försenat i väntan på regeringsbeslut om den 
fortsatta privatiseringstakten och även Phares program för 
regionalutveckling har visat sig vara mer komplicerat än 
förväntat. 
Av det samlade medelsbelopp som anvisats till Polen 
sedan programmet inleddes var endast 39 procent 
verkligen kontrakterade i slutet av 1994. Detta skall 
jämföras med ett genomsnitt av 52 procent för hela 
programmet. Med hänsyn till storleken av budgetanslaget till Polen innebär detta att beloppet av icke-kontrakterade 
medel är mycket stort. Huvudanledningen till detta är 
behovet att ta hänsyn till politiska påtryckningar för att 
sprida insatserna i stället för att koncentrera dem på 
särskilda områden där Phare kan vara mycket effektiv. 
Även den polska utbetalningskvoten på 49 procent av det 
kontrakterade beloppet är under genomsnittet. 
Trots vissa svårigheter togs dock ett antal initiativ i positiv 
riktning under 1994. Phare satsade omfattande medel för 
att uppmuntra rekonstruktionen av den polska 
banksektorn, en fortlöpande prioritet för Phare-biståndet. 
Dessa medel lämnades för att finansiera 
kunskapsöverföring och omfattade bl.a. en utvärdering av 
osäkra fordringar. Vidare ställdes medel till förfogande för 
att stödja rekapitaliseringen av banker med en av 
historiska skäl osund lånepolitik och ett oförsiktigt 
skuldrisktagande, särskilt kooperativa banker på 
landsbygden och på länsnivå. 
Under 1994 tilldelades 35 miljoner ecu till projekt för 
förbättring av transportinfrastrukturen, särskilt sådana som 
gäller modernisering av motorväg- och 
järnvägförbindelser med medlemsstater i Europeiska 
unionen, projekt som betraktas som en delmoment i de 
transeuropeiska nätverken. Vidare görs betydande 
infrastrukturinvesteringar via samarbetsprogrammet över 
gränserna som har fördelat 58,75 miljoner ecu. Merparten 
av dessa medel tilldelades projekt för undanröjning av 
flaskhalsar vid gränsövergångar. Bland dessa projekt 
ingick uppförandet av moderna tullterminaler och 
byggnaden av nya tillfartsvägar för att underlätta 
transportflödet över gränserna. 
25 
1994 var dessutom det första året som den av Phare 
kapitaliserade polska byrån för regional utveckling 
inledde sina finansieringsoperationer med att bevilja 
investeringslån. 
Phare-programmet stödjer den polska regeringen i sina 
försök att reformera den offentliga förvaltningen. 
Reformer på detta området fortsätter att stöta på 
svårigheter, men blir allt viktigare om Polen vill 
genomföra de nödvändiga initiativen för att uppfylla 
målen med sikte på en integration i Europeiska unionen. De initiativ som togs inom detta område innebar stöd till 
byrån för kommunal utveckling och till den nationella 
arbetsinspektionen. 
Därutöver har Phare hållit en hög profil i sina framgånger 
på miljöområdet genom att medverka i ett projekt där 
miljövänliga kemiska produkter användes för att rensa 
800 000 hektar skogar från angreppet av nunnefjärilar som 
förstört stora skogsmarksområden. 
26 
Rumänien 
Rumäniens väg mot reformen är bland de svåraste i de f.d. 
kommunistiska länderna eftersom landet står inför den 
ohyggliga uppgiften att utplåna följderna av en 
isolationistisk kultur och en mycket obalanserad 
ekonomisk struktur. Under 1994 fortsatte regeringen 
genomförandet av ett omfattande makroekonomiskt 
stabiliseringsprogram som inleddes 1993. Detta ledde till 
en markant minskning av inflationen, liberaliserade 
valutamarknaden och lade band på den dolda 
subventioneringen via banksystemet. 
Dessa åtgärder möjliggjorde ett avtal om ett beredskapslån 
från Internationella valutafonden och bidrog till att höja 
Rumäniens anseende i de internationella investerings-
kretsarna. Medelsanvisning per sektor 1994 
100 miljoner ecu 
Reform av offentli 
institutioner och verk Ç 
Infrastruktur 
(energi, transport 
ochtelekommunikationer) 25 Utveckling av privatsektorn 
och bidrag till 
företagsverksamhet 23,4 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 37 
På företagsekonomisk nivå har framstegen på kritiska 
reform- och rekonstruktionsområden dock varit svaga 
under 1994. Viktiga delar av lagstiftningen, särskilt i fråga 
om konkurs och konkurrensvillkor, har stoppats 
i parlamentet, det lagförslag beträffande mass-
privatiseringar som lades fram i mitten av 1994 utsattes 
för häftig kritik. 
Detta har påverkat Phares verksamheter och förhindrat 
privatiseringsprogrammet och andra initiativ knytna till 
den ekonomiska rekonstruktionen att göra framsteg. 
Allmänt sett är programförvaltningen och samarbetet med 
regeringen dock god. Detta framgår av det finansiella 
utfallet som visar att 50 procent av de anvisade medlen 
har kontrakterats och 47 procent av de kontrakterade 
medlen har utbetalats vid 1994 års utgång. 
100 miljoner ecu anslogs till 1994 års program. De fyra 
stora områden för bistånd för peioden 1994-1996 var 
utbyggnaden av den privatekonomiska sektorn, mänskliga 
resurser, sysselsättning och utveckling av socialpolitiken, 
institutionella reformer och förvaltning av offentliga 
medel, regionalutveckling ockh europeisk integration. Under 1994 godkändes vidare ett viktigt samfinansierat 
infrastrukturprojekt, det första stora projekt som 
genomförsinom ramen för det program som 
överenskommits vid rådsmötet i Köpenhamn i juni 1993. 
Projektet innebär en omfattande renovering av vägar och 
samfinansieras av Europeiska banken för återuppbyggnad 
och utveckling och av Europeiska investeringsbanken. 
Projektet innebär dessutom början på en större fokusering 
på investeringar och initiativ med sikte på integration. 
Under året inträffade även det första avbrottet i ett Phare 
program (i form av utebliven förlängning). Det gällde ett 
program som genomfördes i samarbete med 
hälsovårdsdepartementet och som konsekvent försenades 
på grund av motsättningar på vissa policyområden 
fastställda i det grundläggande finansiella memorandum 
undertecknat av Phare och regeringen. Detta är ingalunda 
något typexempel på förhållandet mellan Phare och den 
rumänska regeringen, men är betydelsefullt eftersom det 
är det första konkreta exemplet på Phares skyldighet att 
finansiellt dra sig ur resultatlösa program. 
Av betydelse för utvecklingen under 1994 är det stora 
antalet program för att stödja decentraliserade initiativ på 
lokal nivå. Dessa omfattar bl.a. stöd till små och 
medelstora företag, regionalekonomisk utveckling, turism 
och utveckling av medborgarsamhället. Dessa program 
kommer att administreras med mindre inblandning av den 
centrala förvaltningen. 
27 
Slovakien 
Slovakien står inför större ekonomiska problem än sin 
förra partner Tjeckien eftersom det är mer beroende av ett 
relativt begränsat antal statsägda monoindustrier (som 
t.ex. vapemindustrin) som har erbjudit särskilda 
rekonstruktionssvårigheter. Vidare har den politiska 
instabiliteten varit större vilket har påverkat reformtakten. 
1994 var dock ett positivt år. Efter fyra år av ekonomisk 
tillbakagång började tecknen på en återhämtning av den 
ekonomiska verksamheten växa fram. BNI beräknas öka 
med 4,4 procent på ett år i reala termer., inflationen 
försvagas och den löpande betalningsbalansen börjar 
förbättras. 
Den koalitionsregering som bildades i mars införde en ny 
ekonomisk poltik med syfte att ge nytt liv åt 
reformprocessen. Trots att regeringen därefter föll, vilket 
medfört vissa farhågor om den framtida reformtakten, har 
Phare utifrån denna ekonomiska plan kunnat klargöra 
prioriteringarna. 
I det fleråriga vägledande programmet som 
undertecknades 1994 fastställs följande fem stödområden : 
. Utveckling av den privata sektorn. 
• Utveckling av mänsliga resurser, inbegripet 
vetenskaps- och teknologireformer. 
• Förstärkning av det sociala skyddssystemet. 
• Främjande av utvecklingen av infrastruktur. 
• Modernidering av statens och samhällets strukturer. 
Totalt sett har 40 miljoner ecu anvisats till Slovakien 
under 1994. 
Phare och den slovakiska regeringen har vidtagit ett antal 
viktiga åtgärder under 1994 som har förbättrat utfallet av 
många program. Detta åstadkoms i stor utsträckning 
genom att lösa vissa svårigheter i kölvattnet av f.d. 
Tjeckoslovakiens uppdelning. 
Denna uppdelning har påverkat Phare programmet på ett 
påtagligare sätt i Slovakien än i Tjeckien. Detta berodde 
på att det fanns ett större behov av att inrätta olika 
departement och regeringsmekanismer och på de därmed 
sammanhängande förseningarna vid upprättandet av 
enheterna för administrationen av Phare programmet i de 
nyinrättade departementen. Detta arbete har nu 
emellertidfullbordats och vid årets utgång hade Phare 
programmet i Slovakien kontrakterat 52,7 procent av de 
medel som stod till förfogande i slutet av 1993. Detta är 
något över genomsnittet för Phare länderna. Landets 
utbetalningskvot för samma period var 37,5 procent av det 
kontrakterade beloppet. Medelsanvisning per sektor 1994 
40 miljoner ecu 
Utveckling av 
privatsektorn och bidrag 
till företagsverksamhet 5 
Social 
utveckling 
och 
arbetsmarknad 
5.5 
Infrastruktur 
(energi, transport och 
telekommunikationer) 6.5 Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 9 
Jordbruketsomstrukturering 5 
En bland de mer betydelsefulla initiativ som Phare 
genomförde under 1994 är en omfattande insats för att 
sätta de medel i rörelse som anvisats under tidigare år för 
att främja en andra privatiseringsvåg. Vidare har Phare 
öronmärkt vissa medel för att tillsammans med 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 
samfinansiera en fond för efterprivatiseringsbehoven. När 
fonden är på plats skall den ge kapitalbidrag till 
nyprivatiserade företag som är i behov av 
omstrukturering. 
Phare har även lämnat värdefulla bidrag till banksektorn i 
fråga om tillsyn och utbildning inom bankväsendet, både 
för slovakiska nationalbanken och finansdepartementet. 
Däri ingick utvecklingen av en strategi för hanteringen av 
portföljer med dåliga lån och för inrättandet av 
utbildningsenheter. 
Därutöver har Phare upprättat en fond för långivning till 
små och medelstora företag i samarbete med tre 
slovakiska banker och regeringen. Fonden är ett led i de 
övergripande initiativ för stöd till små och medelstora 
företag som även omfattar en utvecklingsbyrå och ett 
nätverk om 14 regionala rådgivnings- och 
informationscentra och ett centrum för affärsförnyelse. 
Vidare har under 1994 tillsammans med regeringen en 
effektiv struktur satts upp för att övervaka och samordna 
genomförandet av Europaavtalet som undertecknades 1993. 
Dessutom har under 1994 planerna färdigställts för 
etableringen i Bratislava av en delegation för Europeiska 
kommissionen. Detta kommer att leda till ytterligare 
förbättringar i samordningen av programmet med den 
slovakiska regeringen och i genomförandet av 
kommunikationsprogrammet. 
28 
Slovenien 
Slovenien har varit ett av de mest framgångsrika Phare-
länderna i fråga om ekonomisk omvandling och främjande 
av den ekonomiska tillväxten med en ökning av BNI på 
5,5 procent under 1994. Med en statsskuld på ungefär tre 
procent och en balanserad budget uppfyller landet redan 
två av de tre konvergenskriterier för Europeiska unionens 
valutaunion. 
Sloveniens ekonomiska framsteg i riktning mot 
integrationen har ett viss försprång på de politiska 
förbindelserna med Europeiska unionen. Ett handels- och 
samarbetsavtal har varit i kraft sedan 1993 i väntan på 
slutandet av ett Europaavtal. 
Efter rådsmötet i Essen kommer Phare i framtiden att 
koncentrera sig på främjandet av förberedelserna inför 
anslutningen och på genomförandet av det kommande 
Europaavtalet, samt att fortsätta stödet till 
nyckelsektorerna för förbättrad ekonomisk effektivitet och 
konkurrenskraft med sikte på ekonomins återuppbyggnad 
på medellång sikt. 
Slovenien erhöll 24 miljoner ecu för 1994 och har 
prioriterat de fem följande områden: Medelsanvisning per sektor 1994 
24 miljoner ecu 
Utveckling av den privata sektorn. 
Harmonisering av lagstiftning i 
accepterade europeiska normerna. 
Allmän infrastruktur. 
Vetenskap och teknologi. 
Utveckling av mänskliga resurser. enlighet med de Infrastruktur 
(energi, transport och 
telekommunikationer) 6 
Utveckling av privatsektorn 
och bidrag till 
företagsverksamhet 12,5 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 5,5 
Därutöver ställer Phare medel till förfogande inom ramen 
för de allmänna tekniska biståndskrediterna, för 
finansiering av småskaliga initiativ i ett antal olika 
sektorer. Stödet omfattar bl.a. rådgivning angående 
policyn för utveckling av telekomminikations- och 
transportsektorn, stöd för främjandet av den privata 
sektorns deltagande i forskning, analys av 
marknadsmässiga, teknologiska och ekonomiska faktorer 
för att förbereda en strategi för kemiskindustri och 
pappersindustri, stöd till Sloveniens riksbank vid 
genomförande av kontroller på plats av banker som skall 
ansluta sig till byrån för återuppbyggnad av bankväsendet 
och utveckling av ett omfattande utbildningsprogram om 
ekonomisk lagstiftning. 
Under 1994 erhöll Slovenien även 4 miljoner ecu inom 
ramen för programmet för samarbete över gränserna. 
Dessa medel används för finansieringen av initiativ i 
gränsområdet med Italien på följande tre områden: 
transport och infrastruktur för gränsövergäng, miljö och 
jordbruk. Av det totala medelsbelopp som Phare anvisat till 
Slovenien har 57,5 procent kontrakterats. Detta är ett bra 
resultat särskilt med tanke på att programmet inte inleddes 
förrän år 1992. Även utbetalningskvoten är uppmuntrande 
eftersom 43 procent av de kontrakterade medlen var 
utbetalda vid utgången av 1994. 
Vidare har Phare ombesörjt de förstudier som behövs för 
att främja öst-väst passagen finansierad av Europeiska 
banken för återuppbyggnad och utveckling. 
Under 1994 inledde Phare ett program för energi och 
miljö, vilket finansierar föreberedningen och 
genomförandet av energibesparande åtgärder som 
bildandet av en fond för energibesparingar, utvecklingen 
av ett kolreningsprogram och stöd i form av rådgivning. 
29 
Phares medelsanvisning per land 
I detta avsnitt ges en detaljerad översikt av hur Phare-
medlen som anvisats till varje land har tilldelats till olika 
sektorer. 
För varje land ges följande uppgifter: 
• En översikt över den totala medelsanvisningen per år 
sedan början av PP. 
• En översikt över fördelningen per sektor av den totala 
medelsanvisningen. 
Samma uppgifter ges även för medelsanvisningen inom 
ramen för multinationella program. 
För vissa länder kommer siffrorna inte att ge helhetsbilden 
över fördelningen per sektor eftersom en stor del av 
medlen fördelas i form av allmänna tekniska 
biståndsmedel (GTAF). Dessa medel tas upp under 
rubriken "övriga" men används ofta för att finansiera 
initiativ som spänner äver ett antal olika sektorer. 
Albanien 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Jjifrastraktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
0 
0 35 
1,2 
50 
15 
0 
4,4 
0 
0 
4,4 42 
8,5 
10 
10 
3,3 
0 
0 
1,2 
0 0 
9,4 
7 
5 
0 
23 
0 
4,6 
0 77 
19,1 
77 
30 
3,3 
27,4 
0 
5,8 
4,4 
Summa 10 110 75 49 244 
Not: Albanien tillträdde Phare-programmet under 1991. 
30 
Bulgarien 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 0 
0 
5 
16 
3,5 
0 
0 
0 
o 30 
5 
20 
25 
26,5 
13 
2,5 
0 
0 22,5 
23 
0 
10 
8,3 
13 
0 
0 
0 11 
28 
0 
0 
10,8 
13,9 
4 
16 
1,5 3 
12 
0 
0 
5 
62,6 
0 
1,2 
1,2 66,5 
68 
25 
51 
54,1 
102,5 
6,5 
17,2 
2,7 
Summa 24,5 122 76,8 85,2 85 393,5 
Tjeckien 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 27 
8 
0 
0 
0 
9 
8 
0 
8 0 
5,5 
0 
4,5 
0 
25 
14 
11 
0 27 
13,5 
0 
4,5 
0 
34 
22 
11 
Summa 60 60 120 
Not: Innan 1993 har Tjeckoslovakien erhållit medel från Phare. 
31 
Estland 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10,5 4,5 
0 
0 
2,5 
6 
0 
0 
1,5 7 
0 
0 
2,5 
6 
0 
0 
21 
Summa 10 12 22,5 44,5 
Ungern 
Tilldelade anslag per sektor och år Not: Estland tillträdde Phare-programmet under 1992. 
1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 
Summa 31 
7,5 
0 
20 
27 
1,3 
3 
0 
0 59,5 
22 
0 
13 
10 
7 
0 
8 
0 
89,8 119,5 11 
16 
0 
5 
10 
0 
26 
14,5 
15 
97,5 31 
36 
0 
30,5 
0 
0 
0 
1,5 
0 
99 16,5 
24 
0 
0 
15,5 
29 
0 
0 
0 149 
105,5 
0 
68,5 
62,5 
37,3 
29 
24 
15 
85 490,8 
32 
Lettland 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag ull företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
13,5 0 
2 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
16 14,5 
5 
0 
0 
5,5 
0 
0 
0 
4,5 14,5 
8,5 
0 
0 
5,5 
0 
0 
0 
34 
Summa 15 18 29,5 62,5 
Litauen Not: Lettland tillträdde Phare-programmet under 1992. 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 9,5 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
9 0 
2,5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
22,5 14,5 
6 
0 
0 
1 
16,5 
0 
0 
1 24 
10 
0 
0 
1 
16,5 
0 
0 
32,5 
Summa 20 25 39 84 
Not: Litauen tillträdde Phare-programmet under 1992. 
33 
Polen 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forekning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrakturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 40 
2,8 
0 
100 
22 
6 
0 
10 
0 72 
34,5 
0 
17 
35 
10 
18 
7,5 
3 79,2 
42 
0 
18 
18 
26,4 
7,2 
9,1 
0 27 
45 
0 
30 
0 
63 
0 
27 
33 31 249,2 
39 163,3 
0 
2,5 
12 
21,5 
0 0 
167,5 
87 
93,8 199,2 
9 34,2 
75,2 
36 
Summa 180,8 197 200 225 208,8 1.011,6 
Rumänien 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 
Summa 0 
0 
15,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
35 
34,3 
34 
0 
9 
0 
0 
26 
15,5 138,3 45 
13 
22 
32 
5 
0 
15 
0 
16 
148 70 
18 
9,9 
5 
0 
0 
0 
10 
27 
139,9 23,4 
37 
0 
0 
0 
25 
0 
9,6 
5 138,4 
103 
81,7 
71 
5 
34 
15 
19,6 
74 
100 541,7 
34 
Slovakien 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 19 
5 
0 
3 
0 
5 
3 
0 
5 5 
9 
0 
5 
0 
6,5 
5,5 
4 
5 24 
14 
0 
8 
0 
11,5 
8,5 
4 
10 
Summa 40 40 80 
Slovenien Not: Innan 1993 har Tjeckoslovakien erhållit medel från Phare. 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
mfrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 0 
2,3 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
6,7 0 
3,5 
0 
0 
0 
0 
0 
o 
7,5 12,5 
5,5 
0 
0 
0 
6 
0 
0 
0 12,5 
11,3 
0 
0 
0 
6 
0 
0 
14,2 
Summa 11 24 44 
Not: Slovenien tillträdde Phare-programmet under 1992. 
35 
Tjeckoslovakien 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 0 
4 
0 
0 
30 
0 
0 
0 
0 39 
9 
0 
0 
5 
11 
15 
0 
20 31 
25 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
34 70 
38 
0 
0 
35 
21 
15 
0 
54 
Summa 34 99 100 233 
Not: Sedan 1993 tilldelas medlen från Phare särskilt till Tjeckien och till Slovakien. 
Östtyskland 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och Q 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, ^ 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 0 
Jordbruketsomstrukturering 0 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 20 
Infrastruktur (energi, transport o 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 0 
Reform av offentliga o 
institutioner och verk 
Annat 14 0 
1 
0 
0 
20 
0 
0 
0 
14 
Summa 35 - - - - 35 
Not: Stödet till DDR har upphört efter den tyska återföreningen. 
36 
F.d. Yugoslavien 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 0 
0 
30,2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
6 
7,1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
47,8 
0 
0 
0 
0 
0 
0 o 
o 
25 
0 
0 
0 
0 
o 
o o 
o 
23 
0 
o 
o 
o 
2 
0 o 
6 
133,1 
0 
0 
0 
0 
2 
0 
Summa 30,2 13,1 47,8 25 25 141,1 
Multinationella program 
Tilldelade anslag per sektor och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Utveckling av privatsektorn och 
bidrag till företagsverksamhet 
Undervisning, hälsovård, 
utbildning och forskning 
Humanitär-och livsmedelshjälp 
Jordbruketsomstrukturering 
Miljö- och kärnenergisäkerhet 
Infrastruktur (energi, transport 
och telekommunikationer) 
Social utveckling och arbetsmarknad 
Reform av offentliga 
institutioner och verk 
Annat 0 
21,5 
51 
0 
0 
0 
0 
0 
13,4 20 
28,5 
0 
0 
23,5 
0 
0 
11 
15,8 3 
24 
0 
0 
46 
35 
0 
1,5 
50,3 27,5 
30,6 
0 
0 
20 
24 
0 
10 
70,6 21 
26 
0 
0 
36 
33 
0 
28 
51,5 71,5 
130,6 
51 
0 
125,5 
92 
0 
50,5 
201,6 
Summa 85,9 98,8 159,8 182,7 195,5 722,7 
37 
Phares medelsanvisning per sektor 
Under 1994 inträffade några betydande förskjutningar i 
Phares medelsanvisning per sektor. Dessa förskjutningar 
beror på att Phare anpassar sig till samarbetsländernas 
förändrande behov. 
Det är särskilt finansieringen av infrastruktur som ökat 
betydligt (transport, energi och telekommunikationer). De 
medel som tilldelats denna sektor ökade från 114,9 
miljoner ecu 1993 till 326,4 miljoner 1994, en ökning med 
184 procent. Detta avspeglar förhållandet att förbättringen 
av infrastrukturen i samarbetsländerna, särskilt de fysiska 
förbindelserna mellan dessa länder och Europeiska 
unionen, blir ett allt viktigare mål i samband med en 
integration och slutligen ett medlemsskap i Europeiska 
unionen. 
Även de medel som tilldelats miljön har ökat betydligt. 
Phare-budgeten för denna sektor ökade från 34,1 miljoner 
1993 till 77,5 miljoner 1994. Ökningen har gått parallellt 
med att Phare förändrat tonvikten från finansieringen av 
nödhjälpsinsatser och etableringen av en elementär policy 
och institutionella grunder till ett mer långsiktigt 
strategiskt närmande. Denna satsning innebär i synnerhet 
en ökning av den allmänna miljömedvetenheten och en 
förstärkning av icke-statliga miljöorganisationer samt 
sådana kapitalinvesteringar som behövs för att stimulera 
de uppskattningsvis 300 miljarder ecu som krävs under de 
kommande femton åren för att väsentligen förbättra 
miljökvaliteten i centrala och östra Europa. 
Även biståndet för social utveckling och sysselsättning 
ökade från 15 miljoner till 28,5 miljoner ecu. Anledningen 
är att det blir en allt viktigare prioritet för Phare länderna 
att göra slut på den stigande arbetslöshet som förorsakas 
av strukturförändringarna i industrin och att införa ett nytt 
socialt skyddssystem. Biståndet till utveckling av den privata sektorn och till 
företagsstöd har minskat från 149,4 miljoner ecu till 105,1 
miljoner. Detta förklaras av att merparten av det inledande 
arbetet i fråga om privatisering och omstrukturering har 
genomförts, särskilt vad gäller införandet av nödvändiga 
lag- och andra författningsramar, ett område där 
kunskapsöverföring via Phare spelar en viktig roll. 
Även Phare-biståndet till jordbruket har minskat, i 
huvudsak beroende på att leveransprogrammen till 
jordbruket, som var en typisk form av Phare-bistånd till ett 
antal länder i omvandlingens inledningsskede, har tonats 
ner betydligt . Numera är Phare-stödet mer koncentrerad 
på överföring av nödvändiga kunskaper för att förbättra 
resultaten i denna sektor och på utveckling av olika 
regeringshandlingsprogram som ligger i linje med 
Europeiska unionens lagar och andra författningar. 
Likaså har det humanitära biståndet minskat då denna typ 
av nödhjälpsinsatser endast krävs för att hjälpa länderna 
att övervinna chocken i inledningskedet av övergången till 
en marknadsekonomi. 
I detta avsnitt ges en detaljerad översikt av hur de 
sektorvist anvisade Phare-medel har fördelats per land. 
Följande uppgifter ges för varje sektor: 
• En översikt av det totala bidraget per år sedan 
programmets början. 
• En översikt över fördelningen per land av det totala 
bidraget från 1990 till 1994. 
Bidraget till offentlig förvaltning och intitutionella 
reformer ökade med 25 procent. Ökningen beror på att 
regeringarna i samarbetsländerna fortfarande står inför 
stora uppgifter när det gäller att erbjuda 
förvaltningstjänster både på central och lokal nivå som är 
anpassade till ett marknadsorienterat system. 
Det är särskilt de länder som lägger en större tonvikt på 
integrationen i Europeiska unionen som behöver ett sådant 
stöd för att genomföra de ändringar av lagar och 
bestämmelser som behövs för att anta Europeiska 
unionens regelverk ("akin"). 
38 
Utveckling av privata sektorn och företagsstöd 
Beviljade anslag per land och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Polen 40 72 79,2 27 31 249,2 
Ungern 31 59,5 11 31 16,5 149 
Rumänien 0 0 45 70 23,4 138,4 
Bulgarien 0 30 22,5 11 3 66,5 
Tjeckiska Republiken 0 0 0 27 0 27 
Slovakien 0 0 0 19 5 24 
Tjeckoslovakien 0 39 31 0 0 70 
Albanien 0 0 35 42 0 77 
Litauen 0 0 9,5 0 14,5 24 
F d Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
Östtyskland 0 0 0 0 0 0 
Lettland 0 0 0 0 14,5 14,5 
Estland 0 0 0 0 8 8 
Slovenien 0 0 0 0 12,5 12,5 
Flerlandsprogram 0 20 3 27,5 21 71,5 
Summa 71 220,5 236,2 254,5 149,4 931,6 
Utbildning, hälsa, yrkesutbildning och forskning 
Beviljade anslag per land och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Polen 2,8 34,5 42 45 39 163,3 
Ungern 7,5 22 16 36 24 105,5 
Rumänien 0 35 13 18 37 103 
Bulgarien 0 5 23 28 12 68 
Tjeckiska Republiken 0 0 0 8 5,5 13,5 
Slovakien 0 0 0 5 9 14 
Tjeckoslovakien 4 9 25 0 0 38 
Albanien 0 0 1,2 8,5 9,4 19,1 
Litauen 0 0 1,5 2,5 6 10 
F d Jugoslavien 0 6 0 0 0 6 
Östtyskland 10 0 0 0 1 
Lettland 0 0 1,5 2 5 8,5 
Estland 0 0 1 1,5 4,5 7 
Slovenien 0 0 2,3 3,5 5,5 11,3 
Flerlandsprogram 21,5 28,5 24 30,6 26 130,6 
Summa 36,8 140 150,5 188,6 182,9 698,8 
39 
Infrastruktur 
Beviljade anslag per land och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Polen 6 10 26,4 63 93,8 199,2 
Ungern 1,3 7 0 0 29 37,3 
Rumänien 0 9 0 0 25 34 
Bulgarien 0 13 13 13,9 62,6 102,5 
Tjeckiska Republiken 0 0 0 9 25 34 
Slovakien 0 0 0 5 6,5 11,5 
Tjeckoslovakien 0 11 10 0 0 21 
Albanien 0 0 4,4 0 23 27,4 
Litauen 0 0 0 0 16,5 16,5 
F d Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
Östtyskland 0 0 0 0 0 0 
Lettland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 6 6 
Slovenien 0 0 0 0 6 6 
Flerlandsprogram 0 0 35 24 33 92 
Summa 7,3 50 88,9 114,9 326,4 587,5 
Miljöskydd och kärnsäkerhet 
Beviljade anslag per land och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Polen 22 35 18 0 12 87 
Ungern 27 10 10 0 15,5 62,5 
Rumänien 0 0 5 0 0 5 
Bulgarien 3,5 26,5 8,3 10,8 5 54,1 
Tjeckiska Republiken 0 0 0 0 0 0 
Slovakien 0 0 0 0 0 0 
Tjeckoslovakien 30 5 0 0 0 35 
Albanien 0 0 0 3,3 0 3,3 
Litauen 0 0 0 0 11 
F d Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
Östtyskland 20 0 0 0 0 20 
Lettland 0 0 0 0 5,5 5,5 
Estland 0 0 0 0 2,5 2,5 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
Flerlandsprogram 0 23,5 46 20 36 125,5 
Summa 102,5 100 87,3 34,1 77,5 401,4 
40 
Omstrukturering av jordbruket 
Beviljade anslag per land och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Polen 100 17 18 30 2,5 167,5 
Ungern 20 13 5 30,5 0 68,5 
Rumänien 0 34 32 5 0 71 
Bulgarien 16 25 10 0 0 51 
Tjeckiska Republiken 0 0 0 0 4,5 4,5 
Slovakien 0 0 0 3 5 8 
Tjeckoslovakien 0 0 0 0 0 0 
Albanien 0 0 15 10 5 30 
Litauen 0 0 0 0 0 0 
F d Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
Östtyskland 0 0 0 0 0 0 
Lettland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 0 0 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
Flerlandsprogram 0 0 0 0 0 0 
Summa 136 89 80 78,5 17 400,5 
Humanitär och livsmedelsbistånd 
Beviljade anslag per land och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Polen 0 0 0 0 0 0 
Ungern 0 0 0 0 0 0 
Rumänien 15,5 34,3 22 9,9 0 81,7 
Bulgarien 5 20 0 0 0 25 
Tjeckiska Republiken 0 0 0 0 0 0 
Slovakien 0 0 0 0 0 0 
Tjeckoslovakien 0 0 0 0 0 0 
Albanien 0 10 50 10 7 77 
Litauen 0 0 0 0 0 0 
F d Jugoslavien 30,2 7,1 47,8 25 23 133,1 
Östtyskland 0 0 0 0 0 0 
Lettland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 0 0 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
Flerlandsprogram 51 0 0 0 0 51 
Humanitärhjälp 0 0 0 0 0 0 
Summa 101,7 71,4 119,8 44,9 30 367,8 
41 
Reformer av offentlig förvaltning och administration 
Beviljade anslag per land och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Polen 10 7,5 9,1 27 21,5 75,1 
Ungern 0 8 14,5 1,5 0 24 
Rumänien 0 0 0 10 9,6 19,6 
Bulgarien 0 0 0 16 1,2 17,2 
Tjeckiska Republiken 0 0 0 0 11 11 
Slovakien 0 0 0 0 4 4 
Tjeckoslovakien 0 0 0 0 0 0 
Albanien 0 0 0 1,2 4,6 5,8 
Litauen 0 0 0 0 0 0 
F d Jugoslavien 0 0 0 0 2 2 
Östtyskland 0 0 0 0 0 0 
Lettland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 0 0 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
Flerlandsprogram 0 11 1,5 10 28 50,5 
Summa 10 26,5 25,2 65,7 81,9 209,3 
Social utveckling och sysselsättning 
Beviljade anslag per land och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Polen 0 18 7,2 0 9 34,2 
Ungern 3 0 26 0 0 29 
Rumänien 0 0 15 0 0 15 
Bulgarien 0 2,5 0 4 0 6,5 
Tjeckiska Republiken 0 0 0 8 14 22 
Slovakien 0 0 0 3 5,5 8,5 
Tjeckoslovakien 0 15 0 0 0 15 
Albanien 0 0 0 0 0 0 
Litauen 0 0 0 0 0 0 
F d Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
Östtyskland 0 0 0 0 0 0 
Lettland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 0 0 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
Flerlandsprogram 0 0 0 0 0 0 
Summa 3 35,5 48,2 15 28,5 130,2 
42 
Övriga sektorer 
Beviljade anslag per land och år 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 
Polen 0 3 0 33 0 36 
Ungern 0 0 15 0 0 15 
Rumänien 0 26 16 27 5 74 
Bulgarien 0 0 0 1,5 1,2 2,7 
Tjeckiska Republiken 0 0 0 8 0 8 
Slovakien 0 0 0 5 5 10 
Tjeckoslovakien 0 20 34 0 0 54 
Albanien 0 0 4,4 0 0 4,4 
Litauen 0 0 9 22,5 1 32,5 
F d Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
Östtyskland 14 0 0 0 0 14 
Lettland 0 0 13,5 16 4,5 34 
Estland 0 0 9 10,5 1,5 21 
Slovenien 0 0 6,7 7,5 0 14,2 
Flerlandsprogram 13,4 15,8 50,3 70,5 51,5 201,5 
Summa 27,4 64,8 157,9 201,5 69,7 521,3 
43 
Phares finansiella resultat 
Phare programmets finansiella resultat kan mätas med 
följande indikatorer: 
• Åtagandenivå jämfört med årsbudgeten. 
Kontrakterat belopp. 
• Utbetalningsnivå jämfört med utbetalningsbudget vid 
årets början. 
. Utbetalt belopp. 
Ackumulerade kontrakt och betalningar i procent av 
ackumulerade åtaganden. 
Phare-budgetens åtagandenivå 
Från början av programmet har åtagandena i procent av 
budgeten alltid varit nära maximitalet 100 procent och 
1994 uppgick de till 99,9 procent av årsbudgeten. Fig 1 - Beviljade, kontrakterade och utbetalade anslag 
1990-1994 (4.248,5 miljoner ecu) 
(i ecu miljoner) 
1990 1991 1992 1993 1994 
Bevillningar • Kontrakter Utbetalningar 
Kontrakterat belopp 
Det kontrakterade beloppets storlek har ökat våldsamt 
sedan programmet inleddes. År 1990 uppgick det 
kontrakterade beloppet endast till 155 miljoner ecu. Detta 
ökade till 297 miljoner ecu 1991, 542 miljoner ecu 1992, 
572 miljoner ecu 1993 och uppgick till 660 miljoner 1994 
(se diagram 1). 
I diagram 2 visas de kontrakterade beloppen 
ackumulerade vid utgången av varje budgetår. Det visar 
att nivån för det kontrakterade beloppet år 1994 uppgår till 
fjorton gånger 1990 års nivå. Fig 2 - Ackumulerade anslag beviljade, kontrakterade 
och utbetalade 1990-1994 (i ecu miljoner) 
1990 1991 1992 1993 1994 
Bevillningar • Kontrakter Utbetalningar 
44 
Av diagram 3 framgår till vilket budgetår de olika 
kontrakten tillhör som undertecknades varje kalenderår. 
Utbetalning jämfört med budget 
Phare-programmet fastställer i början av varje år det 
budgeterade belopp som skall utbetalas under året. 1994 
utbetalades mer än 99 procent av det budgeterade 
beloppet. Fig 3 - Avslutade kontrakt per kalenderår 
(i ecu miljoner) 
1.012,6 i.oo3,6 
963,3 
% kontrakterad per 94-12-31 
kontrakterade 1990 kontrakterade 1991 
• kontrakterade 1992 • kontrakterade 1993 
• kontrakterade 1994 • inte ännu avtalat 
Finansieringsprocessen 
Varje fas i programmets cykel, som börjar med att 
handlingsprogram utarbetas, motsvaras av en 
finansieringsfas. 
Åtagande. Utformningen av handlingsprogrammen 
och av de tillhörande finansiella förslagen motsvaras av 
det s.k. medelsåtagandet. När ett finansiellt förslag har 
godkänts av Föivaltningskommittén för Phare och 
beslutats av kommissionen betraktas de medel som är 
knutna till förslaget i fråga som åtagna. Phare måste se 
till att inom budgetåret i fråga göra åtaganden för hela 
årsbudgeten . I annat fall återgår det icke-åtagna 
beloppet till Europeiska unionens allmänna medel. 
Kontraktering. Nästa finansieringsfas, den s.k. 
kontrakteringen, föregås av ett anbudsförfarande. Så 
snart ett anbudsförfarande har avslutits med framgång 
och ett kontrakt har undertecknats anses medlen i fråga 
som kontrakterade. Betalning. Betalningen är slutfasen i finansierings-
processen. Detta sker under hela projektets förlopp, 
som kan pågå i upp till två eller tre år. 
Kontrakteringen är den viktigaste åtgärden under 
programmets genomförande eftersom det innebär att 
Phare-medel frigörs och att det konkreta utförandet på 
fältet påbörjas. 
45 
Utbetalt belopp 
Den ovan nämnda ökningen av det kontrakterade beloppet 
har givetvis medfört ökade utbetalningar, dock med en 
viss fördröjning eftersom utbetalningen är spridd över 
kontraktsperioden. De utbetalningar som gjorts under 
vissa år överstiger ibland det kontrakterade beloppet. 
Detta beror på de förskott som kommissionen betalat till 
programmets förvaltningsenheter i samarbetsländerna så 
att de kan uppfylla sina avtals- och betalningsförpliktelser. 
Utbetalningsnivån har dock förbättrats betydligt under 
1994 och uppgick till 721 miljoner ecu (se diagram 1). 
Detta är en ökning med 38 procent jämfört med 
föregående år och fyra gånger beloppet som utbetalats 
1990. 
Diagram 4 visar vilka budgetår de olika betalningar tillhör 
som gjordes varje år. Fig 4 - Utbetalningar under varje budgetår 
(i ecu miljoner) 
1.012,6 1.003,6 
963,3 
1990 års 1991 års 
budget budget 
95,9% 81,4% 1992 års 1993 års 
budget budget 
62,1% 32,4% 1994 års 
budget 
7,7% 
% utbetalad per 94-12-31 
utbetalade 1990 utbetalade 1991 
• utbetalade 1992 «utbetalade 1993 
• utbetalade 1994 • inte ännu betalat 
Ackumulerade kontrakt och betalningar i procent av 
ackumulerade åtaganden. 
Både dessa kvoter har förbättrats betydligt under Phare-
programmets lopp (se diagram 5). År 1990 var endast 
31 procent av åtagandebeloppet kontrakterat och 
35 procent utbetalt. I slutet av 1994 ökade båda kvoter till 
52 respektive 50 procent. Fig 5 - Ackumulerade kontrakter och utbetalningar 
1990-1994 
1990 1991 1992 1993 1994 
Ackumulerade kontrakter 
i procent av 31% 36% 44% 48% 52% 
ackumulerade bevillningar 
Ackumulerade utbetalningar 
i procent av 35% 36% 39% 43% 50% 
ackumulerade kontrakter 
46 
Större projekt som satts i gång under 
1994 ' 
Jordbruk 
Jordbruk och fastighetsregistreringsprogram 
Tjeckien 4,5 miljoner ecu 
Jordbruk och fastighetsregistreringsprogram 
Slovakien 5 miljoner ecu 
Program för lån, utvidgning av marknaden för 
jordegendom och omstrukturering av jordbruksmetoder 
(förädlingen inom jordbruket) 
Albanien 5 miljoner ecu 
Utbildning och hälsa 
Regionalt samarbete för distansundervisning 
samtliga 3 miljoner ecu 
Regionalt immaterialrättsprogram 
samtliga 0,8 miljoner ecu 
Nätverk för forskning och utveckling 
samtliga 4 miljoner ecu 
Program för reformen av yrkesutbildningen 
Slovakien 4 miljoner ecu 
Program för reformen av yrkesutbildningen 
Rumänien 25 miljoner ecu 
Program för omstrukturering 
av hälsovårdssektorn 
Albanien 5 milj oner ecu 
Program för nationella utbildningsfonden 
Tjeckien 2 miljoner ecu 
Program för reformen av yrkesutbildningen 
Estland 3 miljoner ecu 
Program för att stärka banden mellan 
utbildning och näringslivet 
Ungern 8 miljoner ecu 
Program för reformen av yrkesutbildningen 
Lettland 3 miljoner ecu 
Program för reformen av yrkesutbildningen 
Litauen 4 miljoner ecu 
Program för utveckling av arbetsmarknaden 
Slovakien 3,5 miljoner ecu 
Program för reformen av yrkesutbildningen 
Slovenien 3 miljoner ecu Miljö 
Program för miljöskydd 
Litauen 1 miljoner ecu 
Program för övervakning av miljöförstöring 
och för miljölagstiftning 
Estland 2,5 miljoner ecu 
Program för utbyggnad av vattenförsörjningen 
på landsbygden 
Lettland 2,5 miljoner ecu 
Program för skogsskydd 
Polen 
Energi 12 miljoner ecu 
Harmonisering av Europeiksa energipolitiken 
och -strategin, sammankoppling av energinät 
Samtliga 
Minskning av svaveldioxidutsläpp 
Bulgarien 
Program för energi och miljö 
Ungern 
Program för energi 
(effektiviseringspolitik) 
Slovakien 
Program för energisektorn 
Estland 
Program för energisektorn 
Litauen 
Program för energi och miljö 
Slovenien 
Infrastruktur 
Program för transportinfrastruktur 
Rumänien 
Program för utveckling 
av transportinfrastrukturen 
Bulgarien 
Program för utveckling 
av transportinfrastrukturen 
Litauen 
Program för infrastruktur 
(transport, energi, miljö) 
Slovakien 13 miljoner ecu 
15 miljoner ecu 
15,5 miljoner ecu 
4 miljoner ecu 
3 miljoner ecu 
6,9 miljoner ecu 
2 miljoner ecu 
25 miljoner ecu 
12 miljoner ecu 
4,6 miljoner ecu 
6,5 miljoner ecu 
1 Följande förteckning omfattar namnen på de större projekt som 
startades under 1994 per sektor och land, med uppgift om 
budgetstorleken. Kontrakt under 500 000 ecu beaktas ej. 
47 
Program för transport 
Albanien 
Program för allmän infrastruktur 
Bulgarien 
Program för utveckling 
av transportinfrastrukturen 
Ungern 
Program för transport, 
kommunikationer och vattenhantering 
Ungern 
Program för utveckling 
av transportinfrastrukturen 
Polen 
Program för modernisering 
av gränsövergångar 
Ungern 
Program för gränsöverskridande 
samarbete med Grekland och Italien 
Albanien 
Program för gränsöverskridande 
samarbete med Grekland 
Bulgarien 
Program för gränsöverskridande 
samarbete med Tyskland 
Tjeckien 
Program för gränsöverskridande 
samarbete med Tyskland 
Polem 
Program för gränsöverskridande 
samarbete med Italien 
Slovenien 
Program för gränsöverskridande 
samarbete med Danmark 
Estland 
Program för gränsöverskridande 
samarbete med Danmark 
Lettland 
Program för gränsöverskridande 
samarbete med Danmark 
Litauen 
Program för gränsöverskridande 
samarbete med Danmark 
Polen 
Program för gränsöverskridande 
miljösamarbete 
samtliga 3 miljoner ecu 
10,6 miljoner ecu 
18 miljoner ecu 
3 miljoner ecu 
35 miljoner ecu 
8 miljoner ecu 
20 miljoner ecu 
25 miljoner ecu 
25 miljoner ecu 
55 miljoner ecu 
4 miljoner ecu 
3 miljoner ecu 
3 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
3,8 miljoner ecu 
3 miljoner ecu Utveckling av den privata sektorn och 
omstrukturering av företag 
Program för ekonomisk utveckling 
(privatisering och omstrukturering 
av företag, bankväsendet, offentliga 
finanser och bokföring) 
Estland 
Program för utveckling av 
den privata sektorn 
Ungern 
Program för utveckling av 
den privata sektorn 
Lettland 
Program för ekonomisk utveckling 
Litauen 
Program för utveckling av 
den privata sektorn 
Slovakien 
Program för utveckling av små 
och medelstora företag 
samtliga 
Program för utveckling av 
den finansiella sektorn 
Polen 
Program för massprivatiseringar 
Bulgarien 8 miljoner ecu 
16,5 miljoner ecu 
10,5 miljoner ecu 
12,5 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
10 miljoner ecu 
20 miljoner ecu 
3 miljoner ecu 
Program för omstrukturering av företag, 
privatisering och energi 
Polen 11 miljoner ecu 
Program för utveckling av små och 
medelstora företag och för regional utveckling 
Rumänien 18,4 miljoner ecu 
Reform av offentliga institutioner och 
förvaltning 
Regionalt konsumentskydd 
samtliga 2 miljoner ecu 
Regionalt program för skydd av upphovsrätten 
samtliga 2 miljoner ecu 
Program för utveckling av medborgarsamhället 
Tjeckien 2 miljoner ecu 
Program för modernisering av den statistiska 
informationen 
Rumänien 4,6 miljoner ecu 
48 
Program för modernisering av tullverket 
Lettland 
Program för modernisering av Lettlands 
statistiska centralkommitté 
Lettland 
Program för modernisering 
av Litauens statistiska departement 
Litauen 
Program för modernisering 
av tullverket 
Litauen 
Program för reformen av 
den offentliga förvaltningen 
Rumänien 
Program för utveckling av 
medborgarsamhället 
Bulgarien 
Program för arbetarskydd 
Polen 
Program för stöd till 
decentraliserade verksamheter 
Polen 
Program för utveckling av 
turismen 
Rumänien 
Program för utveckling av 
medborgarsamhället 
Rumänien 
Program för stöd till den offentliga 
förvaltningen 
Slovakien 
Social utveckling 
Program för reformen av den sociala 
tryggheten 
Tjeckien 
Program för reformen av det sociala 
försäkringssystemet 
Slovakien 
Program för arbetsmarknadsutveckling 
Tjeckien 2,5 miljoner ecu 
1,5 miljoner ecu 
1 miljon ecu 
1 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
1,2 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
10 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
4 miljoner ecu 
6 miljoner ecu 
2 miljoner ecu 
6 miljoner ecu Multinationella program 
Länken mellan icke-statliga 
europeiska organisationer (LIEN) 
Budget 5 miljoner ecu 
Telekommunikationer och posttjänster 
Budget 1 miljon ecu 
Transportprogram 
Budget 30 miljoner ecu 
Kompletterande program för multinationellt 
samarbete på statistikområdet 
Budget 17 miljoner ecu 
Program för skydd av konkurrenskraften 
Budget 
Program för förbättring av diagnoser och 
kontroll av djursjukdomar 
Budget 
Program för stöd till Europeiska 
kommissionen vid genomförande av 
TEMPUS och för vidareutbildning av 
personal Inom yrkesutbildningen 
Budget 2 miljoner ecu 
6 miljoner ecu 
2,6 miljoner ecu 
Övriga 
Allmänna tekniska biståndslån (GTAF) 
S lo venien 12,5 milj oner ecu 
Allmänna tekniska biståndslån (GTAF) 
Albanien4,6 miljoner ecu 
Allmänna tekniska biståndslån (GTAF) 
Estland 1,5 miljoner ecu 
Allmänt tekniskt stöd och kunnande 
Tjeckien 9 miljoner ecu 
Allmänna tekniska biståndslån (GTAF) 
Estland 1,5 miljoner ecu 
Allmänna tekniska biståndslån (GTAF) 
Litauen 1 miljon ecu 
Allmänt tekniskt stöd och kunnande 
Slovakien 5 miljoner ecu 
Informationsprogram om Europaavtal 
Bulgarien 1,2 miljoner ecu 
Program för tillhandahållandet av flexibla 
tekniska biståndstjänster (Fiesta III) 
Polen 22 miljoner ecu 
49 
Multinationella program som pågick 
under 1994 
I de multinationella program som pågick under 1994 gavs 
stöd till följande nyckelsektorer: 
Infrastruktur 
Miljöskydd och kärnsäkerhet 
Utbildning, hälsa och forskning 
Reform av offentliga institutioner och förvaltningen 
Utvecklingen av privata sektorn och företagsstöd. 
Infrastruktur 
75 miljoner ecu Transport - start 1992 
Budget 
Mål: 
• Återuppbygga och moderniseratranpsortinfrastrukturen 
• Främja den pågående integrationen av Väst- och 
Östeuropa 
• Ge bistånd till samordningen av olika tekniska 
bistånds- och utbildningsverksamhete. 
Projekt 
• Infrastruktur/gränsöverskridande komponent 
• Utbildning för lufttrafiktjänster (ATS) 
• Transeuropeiska motor- och järnvägar (EMP/PER) 
• SektorundersökningskomponentUtveckling av ett 
integrerat transportinformationssystem (ITS) 
• Program för undanröjning av flaskhalsar vid 
gränsövergångar 
• Förstudier till investeringar 
• Regionala studier/seminarier. 
Telekommunikationer - start 1992 
Budget 8 miljoner ecu 
Mål 
• Komplettera pågående projekt 
• Främja bestämmandet och förberedningen 
avinvesteringsrelaterade projekt 
• Utbilda personal i lagstiftnings- och driftsfrågor. 
Projekt 
• Utbildningsmoduler 
Regleringar inom telekommunikationssektorn 
Administration av ett telekommunikationsföretag 
Administration av mänskliga resurser ? 
Marknadsföring och försäljning av telekom­
munikationsprodukter och -tjänster 
Införande av ny teknologi 
Administration av datasystem inom telekom­
munikationsområdet. Energi - start 1992 
Budget 25 miljoner ecu 
Mål 
Öka samarbetet mellan Öst och Väst 
Förbättra utformningen av energipolitiken, utbud- och 
efterfrågeproblem, effektivitet och energibevarande 
åtgärder, miljömässiga och övriga säkerhetsåtgärder. 
angående hopkoppligen av Projekt 
• Undersökningar 
naturgasledningar 
• Undersökningar angående kolrening 
• Samordning av naturgasstrategier i de baltiska staterna 
• Utbytes- och utbildningsaktiviteter 
• Harmonisering av energipolitiken. 
Tullväsendet - start 1994 
Budget 2 miljoner ecu 
Mål 
Införa en ny tullnomenklatur i Phare-länderna 
Fortsätta kampen mot olaglig transport av kärnavfall. 
Projekt 
• Modernisering av tullväsendets laboratorier 
• Tekniskt bistånd och utbildning till 
tullförvaltare och-tjänstemän. statliga 
Miljö och kärnsäkerhet 
Miljö - start 1991 
Budget 46 miljoner ecu 
Mål 
• Uppmuntra kapitalinvesteringar på miljöområdet 
genom projekt- och genomförandebistånd till 
projektförberedningskommittéer (PPC), donatorer, 
banker och Phare-länder. 
Projekt 
Program för integration av miljöområdet kring Donau 
Regionalt miljöprogram för den s.k. svarta triangeln 
Corine-programmet för samordning av miljö­
information 
Forskningsprogram om luftföroreningar och hälsa 
Rapport om tillståndet på miljöområdet 
Regionalt miljöcentrum för Central- och Östeuropa 
Miljöprogram för Svartahavsregionen 
Regionalt program för Östersjö. 
50 
Utbildning, hälsa och forskning 
ACE (Handlingsprogram för ekonomiskt samarbete) -
start 1991 
Budget 22,5 miljoner ecu 
Mål 
. Främja den intellektuella liberaliserings- och reform­
processen 
. Öka utbytet av vetenskapliga och ledningskunskaper 
mellan yrkesmän och akademiska vetenskapsmän. 
Projekt 
. Stipendier 
• Konferenser 
• Forskning. 
COSINE (samarbete för öppna internationella 
nätsystem i Europa) - start 1991 
Budget 6,5 miljoner ecu 
Mål 
Ge CEEC-ländernas forsknings- och utvecklingskår (de 
centrala och östeuropeiska länderna) tillgång till 
depaneuropeiska nätverkstjänsterna. 
3 miljoner ecu Distansundervisning - start 1994 
Budget 
Mål 
• Leda ett program för distansundervisning 
. Stödja utbildningssystemet för att bemöta de aktuella 
svårigheterna och anpassa sig till snabbt ändrade 
ekonomiska behov. 
Projekt 
. Allmänna åtgärder och försökskurser för personalut­
bildning 
. Elementär infrastruktur 
. Enhet för regional samordning 
. Genomförande 
. Leverans av utrustning. 
Narkotikabekämpning - start 1992 
Budget 12 miljoner ecu 
Mål 
Vidta åtgärder och överföra kunskaper för att 
kontrollera den illegala narkotikahandeln Projekt 
• Åtgärder mot kringgåendet av förebud 
• Åtgärder mot penningtvätt 
• Utveckling av ett narkotikainformationssystem 
• Stöd till program för att minska efterfrågan 
• Utveckling av ett tvärvetenskapligt utbildningsprogram 
om narkotikafenomenet och dess konsekvenser 
• Kontroll av illegal framställning och langning 
• Åtgärder för att kontrollera framställning av och handel 
med psykotrofiska ämnen och besläktade kemiska och 
läkemedelsprodukter. 
Offentlig förvaltning 
SIGMA (Stöd för förbättring av förvaltningen och 
administrationen i central- och östeuropeiska länder) -
start 1992 
Budget 11 miljoner ecu 
Mål 
• Lämna stöd på kort och lång sikt för utveckling av 
sammanhängande reformstrategier 
• Bistå myndigheterna i samarbetsländerna för att klara 
av de förändringar som medförs av institutionella 
reformer och ta avstånd från centraliseringen 
• Stödja utvecklingen av effektiva och kompetenta 
offentliga institutioner som kan upprätthålla en 
marknadsekonomi, utgöra grunden för ett pluralistiskt 
demokratiskt system och genomföra de offentliga 
handl ingsprogrammen. 
Stödområden 
• Administration av uppläggningen av politiken (t.ex. 
organisation och förfaranden för att bistå ministerrådet) 
. Budgetarbete och finansiell förvaltning (t.ex. budget 
och revisionsystem) 
• Förvaltning av allmänna tjänster (t.ex. statsför­
valtningslagstiftning, betalsystem) 
• Förvaltningskontroll (t.ex. besvärsförfaranden och stöd 
till reformatorerna) 
• Administration av förändringarna (t.ex. utbyggnad av 
inhemsk konsultkapacitet). 
Statistik 
Budget start 1991 
22,5 miljoner ecu 
Mål 
• Utveckla statistiska informationssystem för att 
understödja och kontrollera de ekonomiska reformerna. 
51 


ISSN 1024-4506. Kom (95) 366 slutlig • DOKUMENT • SV • Katalognummer: CB-CO-95-392-SV-C 
ISBN 92-77-92093-9 • Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 
Europeiska Kommissionen • Informationsbyrå för Phare • Generaldirektoratet för yttre förbindelser: 
Europa och de nya oberoende staterna, gemensam utrikes - och säkerhetspolitik, Tjänsten för yttre representation', (GD IA) 
Besöksadress Aarlenstraat 88 1/06 Rue d'Arlon B-1040 Bryssel Tel (+32-2) 295 25 85 / 296 60 65 / 296 10 70 Swedish 
Postadress AN 88 1/06 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bryssel Fax (+32-2) 231 04 41 P/SV/08.95/01/02/11/B