Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Tacis - Tekniskt bistånd till Oberoende staters samvälde och Mongoliet"

(98/C 214/22)

Ekonomiska och sociala kommittén beslöt vid sin plenarsession den 10 juli 1997 att utarbeta ett yttrande om "Tacis - Tekniskt bistånd till Oberoende staters samvälde och Mongoliet".

Vid sin plenarsession den 29-30 oktober 1997 beslöt kommittén att i stället för en informationsrapport utarbeta ett yttrande enligt artikel 23.3 i arbetsordningen.

Sektionen för externa relationer, handels- och utvecklingspolitik, som varit ansvarig för det förberedande arbetet i detta ärende, antog sitt yttrande den 15 april 1998. Föredragande var Filip Hamro Drotz.

Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 90 röster för, 1 emot och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

Tacis är förkortningen för "Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States" och utgör EU:s program för tekniskt bistånd till Mongoliet och de nya oberoende staterna i östra och sydöstra Europa.

De tolv nya oberoende staterna är Ryska federationen, Ukraina, Kazakstan, Vitryssland, Uzbekistan, Azerbajdzjan, Georgien, Armenien, Moldavien, Kirgistan, Turkmenistan och Tadzjikistan. Mongoliet har omfattats av programmet från år 1993. De tre baltiska staterna togs med i programmet år 1991, men från och med 1992 har de omfattats av Phareprogrammet.

Den europeiska integrationen intar en central plats i Ekonomiska och sociala kommitténs verksamhet och kommittén har redan tidigare avgivit yttranden och informationsrapporter om förhållandena mellan EU och Ryssland och de övriga nya oberoende staterna. Dessa har beaktats i detta yttrande utan direkta hänvisningar.

I yttrandets bilaga A presenteras grundläggande fakta om Tacisprogrammet och dess tillstånd.

2. Slutsatser

Ekonomiska och sociala kommittén har under den tid man förberett detta yttrande bl.a. skriftligen begärt att få synpunkter från olika aktörer i partnerländerna om Tacisprogrammet och dess funktion i landet i fråga. Representanter för dessa parter från vissa partnerstater har på inbjudan även deltagit i en hearing som arrangerades av ESK i Bryssel i januari 1998. Kommittén har också skriftligen uppmanat de viktigaste samhälleliga organisationerna som verkar inom EU att kommentera Tacisprogrammet.

De framförda synpunkterna har noterats separat och de framgår även av bilagorna B och C. I kommitténs slutsatser och rekommendationer har man tagit hänsyn till dessa synpunkter.

Ekonomiska och sociala kommittén konstaterar följande:

- Tacisprogrammet har hittills förhållandevis vällyckats uppfylla de mål man ställt upp för stöd av övergång till marknadsekonomi och främjande av demokratiseringen i samhället. Kommittén är emellertid medveten om att revisionsrätten har ställt sig mycket kritisk till Tacis- (och Phareprogrammet) för 1996 samtidigt som Europaparlamentet vägrar att godkänna Europeiska kommissionens utgiftsrapport för 1996 till dess kommissionen har utrett de problem som hänför sig till användningen av dessa anslag.

- För att uppnå de uppställda målen behöver partnerländerna även i fortsättningen i hög grad olika former av stöd av EU och dess medlemsstater såväl som av andra stater och internationella finansinrättningar.

- Under de närmaste åren kommer Tacisprogrammet att ha en särskilt central roll i utvecklingen av förhållandena mellan EU och partnerländerna, i synnerhet med hänsyn till ikraftträdandet av partnerskaps- och samarbetsavtalen (PSA-avtalen) och EU:s utvidgningsåtgärder i Centraleuropa. Tacisprogrammet måste i högre grad inriktas på att PSA-avtalens målsättningar uppnås.

- Genom de redan inledda förberedelserna inför den nya Tacisförordningen har EU möjlighet att avsevärt effektivisera samarbetet med partnerländerna. Detta tillfälle bör utnyttjas så att förordningen kan träda i kraft fr.o.m. början av år 2000.

3. Rekommendationer

Även i framtiden är det motiverat att uppdela Tacisprogrammet i nationella program, multilaterala regionala program och s.k. facilitetsprogram, och för att effektivisera det nuvarande Tacisprogrammet - och i synnerhet med tanke på beredningen av den nya Tacisförordningen - vill ESK framföra följande rekommendationer:

3.1. Målen för Tacisprogrammets olika sektorer (energi, jordbruk etc.) bör specificeras och tyngdpunkterna bör skärpas. I Tacisprogrammet bör man fortsatt sträva efter att definiera så klara politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga mål som möjligt. Vid beredningen av Tacisprojekten bör man sträva efter att uppskatta vilken effekt planerade projekt har på bland annat sysselsättningen.

Även i fortsättningen bör tyngdpunkten i Tacis ligga på att främja en fungerande ekonomi och företagsamhet i partnerländerna, att höja den internationella konkurrenskraften för små och medelstora företags verksamhet och produktion, att förbättra ledarutbildning och know-how, att bygga upp en fungerande sociallagstiftning och socialskyddssystem samt att göra en omfattande utbyggnad av infrastrukturen, kommunikationsnäten och jordbrukssektorn.

Vid sidan av det ovannämnda bör Tacisverksamheten inriktas på reformprocesser som grundar sig på principerna om medborgarsamhället, demokratin och rättsstaten. Till en fungerande ekonomi hör även en fungerande arbetsmarknad och en fungerande samhällelig dialog mellan representativa och oberoende intresseorganisationer, bl.a. industrin och arbetsgivarna, löntagarna och jordbrukssektorn samt mellan dessa och staten. Partnerländerna skall ha som målsättning att med stöd från Tacisprogrammet skapa och utveckla dylika strukturer, know-how och trepartsförhållanden.

För att kunna uppnå maximal effektivitet vid förvaltningen av programmet för kärnkraftssäkerhet bör man överväga att lyfta ut denna viktiga och mycket resurskrävande verksamhet ur Tacisprogrammet.

3.2. Man bör i ökad utsträckning satsa på regionala program mellan flera parter för att samarbetet mellan partnerländerna och mellan partnerländer och deras grannländer skall förstärkas på flera områden. Detta är något som även bör uppmärksammas i samband med förberedelserna inför EU:s utvidgning i Centraleuropa.

Förvaltningen av Tacisprogrammen för gränsöverskridande samarbete (CBC-programmen) borde på projektnivå avsevärt effektiviseras och samordnas för att programmen skall fungera väl. Det bör bli enklare att arrangera gemensam finansiering ur flera program (Tacis, Phare och Interreg).

3.3. De rekommendationer som presenteras i kommissionens bedömning för att effektivisera Tacisprogrammet går generellt sett i rätt riktning. ESK har med tillfredsställelse noterat att kommissionen redan börjat vidta de centrala åtgärderna och ge anvisningar. De observerade bristerna bör rättas till innan den nya förordningen träder i kraft.

Förvaltningen av Tacisprogrammet behöver fortfarande målmedvetet förenklas. Vid reformen av förvaltningen kan Phareprogrammet fungera som modell. Man bör fortsätta arbetet med att avskaffa onödig byråkrati samt överlappande och dåligt samordnat arbete. De i EU och medlemsstaterna verksamma ekonomiska och sociala intressegruppernas åsikter kan vara till nytta då EU strävar efter att effektivisera Tacisprogrammet. Kommissionen och medlemsstaterna bör utnyttja dessa aktörer vid programmets genomförande och även ta hänsyn till de synpunkter och prioriteringar som framförs av partnerländernas aktörer.

3.4. Förvaltningen av Tacisprogrammet bör i ökad utsträckning överföras till partnerländerna. Kommissionens närvaro i partnerländerna bör ökas genom att man öppnar nya Taciskontor och förvaltningsförfarandet bör utvecklas landsvis i enlighet med utvecklingen och beredskapen i de olika länderna.

För att stödet skall rikta sig till de viktigaste projekten i partnerländerna bör Tacisprogrammet främja egna initiativ i dessa länder. Man bör främja ett ökat utnyttjande av lokal sakkunskap och allt efter omständigheterna ge partnerländerna verklig beslutanderätt om riktlinjerna för och förverkligandet av programmet. Man borde även sträva efter att koppla ihop Tacisprojekten med partnerlandets egna utvecklingsprojekt för att på så sätt uppnå en närmare koppling till bl.a. ländernas och regionernas budgetar i syfte att säkerställa bättre delfinansiering. Vid Tacisfinansieringen bör man även ta hänsyn till de framsteg som gjorts i ett partnerland vad gäller att uppnå programmets mål.

I partnerländerna bör man genom en till förhållandena anpassad dialog ta hänsyn till näringslivets, löntagarnas, jordbrukarnas, konsumenternas och andra betydelsefulla samhälleliga intressegruppers synpunkter om förvaltningen av Tacisprogrammet. Det föreligger avsevärt större möjligheter att uppnå målen med Tacisprogrammet om man hör dessa parter om programmets mål och tyngdpunkter, enskilda planerade projekt samt om man låter dessa aktörer medverka i genomförandet av projekten och i det regelbundna utvärderings- och uppföljningsarbetet, så att dessa parters kunskaper, erfarenheter och synpunkter kan tas till vara.

Större öppenhet behövs i detta avseende mellan de myndigheter i partnerländerna som handlägger programmet, bl.a. Taciskoordinatorer, och de samhälleliga parterna. För detta ändamål borde man bl.a. sträva efter att skapa mekanismer för rådgivning och erfarenhetsutbyte för Tacisförvaltningen i partnerländerna. Om de självständigt fungerande, representativa samhälleliga aktörerna i partnerlandet inte har tillräcklig know-how för en trovärdig rådgivande verksamhet av denna typ bör Tacisprojekt skapas för att undanröja denna brist.

Man borde använda sig av bl.a. "Democracy"- och "Partnership"-programmen för att bättre knyta de samhälleliga parterna till strävandena att utveckla samhället inom ramarna för Tacisprogrammet. För att uppnå detta borde man även kunna använda sig av andra program, t.ex. Bistro, som med hjälp av objektiva kriterier skulle göras tillgängliga för olika oberoende aktörer.

Tacisprogrammet har i synnerhet med projekt som riktats till små och medelstora företag skapat företagsstrukturer som ofta har svårt att klara sig då Tacisfinansieringen tar slut. De samhälleliga parterna inom EU (näringslivet, jordbrukskretsar, löntagare etc.) kan förmedla sakkunskap och know-how till partnerländerna och deras aktörer för att få sådana problem under kontroll.

3.5. Fastän man har strävat efter att i hög grad sprida information om Tacisprogrammet i partnerländerna bör man även i fortsättningen målmedvetet satsa på detta. Man måste stärka informationskanalerna för spridning av information om Tacis, vid behov genom att inleda separata Tacisprojekt för att förbättra den know-how och de system för informationsbehandling och -distribution som krävs. Detta bör effektiviseras bl.a. genom att involvera de samhälleliga aktörerna och deras i organisationer i informationsverksamheten och vid behov förstärka deras beredskap för denna verksamhet. I partnerländerna behöver man allmänt bl.a. mer regelbundet uppdaterad information och feedback - även om slutförda Tacisprojekt - än man får i dag.

3.6. Man bör säkerställa att man i EU:s nya budgetram reserverar tillräckliga resurser för den nya Tacisförordningen. Samtidigt bör man sträva efter att samordna stödet med andra internationella och nationella finansieringskällor på ett bättre sätt än i dag. Det samarbete som inletts mellan EU, Världsbanken och EBRD är ett exempel på detta. Även nya finansiärer, t.ex. Europeiska investeringsbanken, bör engageras i denna samordnade stödverksamhet.

Med Tacisprogrammet bör man även sträva efter att stabilisera bankväsendet och börsmarknaden i partnerländerna, vilket är en förutsättning för att privat inhemskt och utländskt kapital skall kunna lockas till produktiva investeringar. Att med hjälp av Tacisprogrammet utveckla en lagstiftning och en rättsstat som främjar en solid äganderätt kommer även i fortsättningen att vara av central betydelse för investeringar. Tacisprogrammet bör skapa bättre förutsättningar för framför allt investeringar m.m. från EU:s medlemsstater.

Norge har meddelat sig vara berett att förhandla med EU om att delta vid finansieringen av infrastrukturinvesteringar inom Tacisprogrammet. Kommittén stöder intentionerna att öppna Tacis-samarbetet även för Norge, eftersom detta sannolikt skulle öka förutsättningarna för att Tacisprogrammets målsättningar uppnås.

3.7. För att påskynda strukturella reformer bör andelen resurser som kan användas för att stödja investeringsprojekt avsevärt höjas, förutsatt att man samtidigt ökar partnerlandets eget finansieringsansvar i motsvarande grad vad gäller dessa investeringar. För att öka investeringarna i partnerlandet bör medel för beredning av projekt även kunna användas för att stödja beredning av projekt i producerande företag. En del av Tacisprogrammets resurser borde användas som en "garantireserv" bl.a. för partnerländernas miljöskydds- och infrastrukturprojekt, och sådana investeringar borde även kunna främjas genom räntestöd.

Kommittén betonar dock att Tacisprogrammet även i fortsättningen huvudsakligen bör vara ett program för förmedling av tekniskt bistånd, bland annat för att skapa bättre förutsättningar för investeringar. Det är i detta avseende viktigt att det investeras i ledarutbildning och övriga personalresurser samt i administrativ utveckling.

3.8. Tacisprogramplaneringen samt beredningen och förverkligandet av projekten bör påskyndas, vilket i sin tur även leder till en effektivare användning av de medel som står till Tacisprogrammets förfogande. Man bör öka den totala mängden medel som finns tillgängliga för finansiering av program av samma typ som Bistroprogrammet och med hjälp av dessa s.k. facilitetsprogram bör man öka maximistorleken för projekt som finansieras med dessa medel. På så sätt kan de höga förvaltningskostnaderna sänkas i förhållande till det egentliga stödet.

3.9. Ekonomiska och sociala kommittén strävar efter att i fortsättningen bistå kommissionen genom att ge sina synpunkter på programmet och skapa tätare förbindelser till de samhälleliga aktörerna i partnerländerna. Kommitténs avsikt är att framföra tilläggsyttranden, stärka samarbetet med såväl Europaparlamentet som Regionkommittén, tillvarata de synpunkter och påpekanden aktörerna i partnerländerna har om Tacisprogrammets funktion i partnerlandet och förmedla dessa till kommissionen och övriga EU-organ, samt stödja en förstärkning av de samhälleliga strukturerna i partnerländerna, i enlighet med förslagen i detta yttrande. Målet är att bidra till att man uppnår de mål man inom EU ställt för Tacisprogrammet.

Bryssel den 29 april 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS