[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 20.10.2008

KOM(2008) 659 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

NITTONDE ÅRSRAPPORTEN OM GENOMFÖRANDET AV STRUKTURFONDERNA (2007) {SEK(2008) 2649}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 2

2. Analys av genomförandet 2

3. Överensstämmelse och samordning 2

4. Utvärderingar 2

5. Kontroller 2

6. Kommittéer som biträder kommissionen 2

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

NITTONDE ÅRSRAPPORTEN OM GENOMFÖRANDET AV STRUKTURFONDERNA (2007)

Denna rapport läggs fram i enlighet med artikel 45.2 i förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Den omfattar verksamhet under 2007 med anknytning till stöd från strukturfonderna 2000–2006.

Närmare uppgifter finns i ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar (se bilagan).

1. Inledning

2007 var det åttonde genomförandeåret för programperioden 2000–2006, och den sunda och effektiva förvaltningen av program och projekt under strukturfonderna fortsatte. Sammanlagt förvaltades 659 program under 2007[1].

De omfattande insatserna för att höja kvaliteten på program och projekt som samfinansieras av strukturfonderna fortsatte. Förstärkningen av den ekonomiska förvaltningen, kontrollen och utvärderingen bidrog också till att främja en god förvaltning av de program och projekt som samfinansierades. Den partnerskapsmodell för genomförandet av programmen som inrättats mellan kommissionen och medlemsstaternas nationella och regionala myndigheter har blivit en enastående framgång.

Medlemsstater och regioner med program där genomförandetakten är hög kunde inleda förberedelser för att avsluta stödet. De allmänna ramarna för avslutande av stöd från strukturfonderna 2000–2006 fastställdes genom antagandet av kommissionens beslut C(2006) 3424 från 2006.

Vid sidan av genomförandet av program och projekt under strukturfonderna 2000–2006 och förberedelserna inför avslutandet av dessa arbetade kommissionens avdelningar under 2007 intensivt med planering och programplanering för perioden 2007–2013. Under året slutfördes förhandlingar om sammanlagt 27 nationella strategiska referensramar och 428 program (311 Eruf och 117 ESF)[2].

För att mervärdet av EU:s sammanhållningspolitik skulle kunna påvisas inleddes under 2007 en efterhandsutvärdering av mål 1- och mål 2-program 2000–2006. Dessutom förbereddes utformningen av efterhandsutvärderingen av Interreg och Urban.

Inom initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” har kommissionen aktivt strävat efter en ökad identifiering av projekt som utgör god praxis inom olika områden av betydelse för ekonomisk modernisering, genom nätverksarbete och genom att främja spridning till de allmänna operativa programmen.

I oktober 2007 anordnade kommissionen tillsammans med Regionkommittén OPEN DAYS ”European week of regions and cities”. Detta evenemang, med rubriken Making it happen: regions deliver growth and jobs , besöktes av mer än 5 500 deltagare från 34 länder och 212 regioner. .

Den 28–29 juni 2007 hölls konferensen ”50th Anniversary of the European Social Fund – Review and Prospects” i Potsdam. Konferensen utgjorde det officiella 50-årsfirandet av Europeiska socialfonden.

2. Analys av genomförandet

2.1. Budgetgenomförande

2.1.1. Europeiska regionala utvecklingsfonden

När det gäller budgetgenomförandet var 2007 ett exceptionellt år. Den sammanlagda utnyttjandegraden för Erufs betalningsbemyndiganden uppgick till 99,9 %, samtidigt som betalningsbemyndigandena var högre än någonsin – 17,4 miljarder för programmen 2000–2006. För mål 1 och 2 och gemenskapsinitiativen nåddes fullt utnyttjande av betalningsbemyndigandena. Dessutom låg återbetalningskraven för mål 1-programmen på en högre nivå än vad som ursprungligen förutsetts, vilket uppvägde förskottsbetalningarna till de nya program som antogs i slutet av december 2007 eller vars antagande sköts upp till 2008.

I slutet av 2007 uppgick åtagandena från tidigare år som ännu inte betalats ut (”RAL”) till sammanlagt 27,7 miljarder euro, jämfört med 45,8 miljarder euro 2006.

Under 2007 visade sig regeln om automatiskt återtagande (n+2) återigen vara ett effektivt verktyg för att få medlemsstaterna att ägna resurser och insatser åt att genomföra EU-program i rätt tid. Enligt de senaste prognoserna bör de medel som riskerar att återtas inte överstiga 0,7 % av 2005 års åtaganden (omkring 140 miljoner euro).

Under 2007 uppgick anslagsutnyttjandet inom Eruf för alla medlemsstater till 79 % av det totala finansiella anslaget 2000–2006. De nya medlemsstaterna uppnådde rekordhöga siffror för anslagsutnyttjandet och mottog 3 miljarder euro under 2007, nästan lika mycket som de sammanlagt fick tillbaka under 2004, 2005 och 2006 (3,5 miljarder euro). I slutet av 2007 hade de nått en genomsnittsförbrukning på 71 % av de finansiella anslagen för 2004–2006, medan det genomsnittliga anslagsutnyttjandet för Eruf i EU-15 (perioden 2000–2006) låg på 85 %.

2.1.2. Europeiska socialfonden

Den sammanlagda utnyttjandegraden för ESF:s betalningsbemyndiganden uppgick till 99,9 %, samtidigt som betalningsbemyndigandena var högre än året innan.

ESF:s totala åtaganden för operativa program 2007–2013 uppgick till 10,486 miljoner euro (99,88 %). De återstående medel (13 163 237 euro) som inte utnyttjades 2007 motsvarar det franska operativa programmet för området Martinique, som inte förväntades antas under 2007. Den ackumulerade förbrukningen av betalningsbemyndiganden uppgick till 1 513 miljoner euro, vilket motsvarar 99,87 % av de årliga betalningsbemyndigandena (1 515 miljoner euro). Differensen (1 957 184,6 euro) utgörs av förskottsutbetalningen för det franska operativa programmet för området Martinique, som kommer att göras under 2008.

Vad beträffar tillämpningen av n+2-regeln var det i slutet av 2007 tolv program som berördes, och det handlade om ett belopp på 92,2 miljoner euro. De medel som riskerar att återtas bör inte överstiga 0,8 % av 2005 års åtaganden.

De utestående betalningarna av åtaganden före 2007 uppgick i slutet av 2007 till sammanlagt 12 miljarder euro. De åtaganden från tiden före 2000 som ännu inte betalats ut uppgår nu till 179 miljoner euro (jämfört med 204,6 miljoner euro i slutet av 2006).

2.1.3. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

Sammanlagt under 2007 utbetalades 3,4 miljarder euro. EUGFJ:s betalningsbemyndiganden för program för landsbygdsutveckling för perioden 2000–2006 utnyttjades i sin helhet.

Eftersom operativa program för landsbygdsutveckling inte ingår i strukturfonderna under den nya programperioden 2007–2013, betalades ett något mindre sammanlagt belopp ut 2007 jämfört med året innan (3,6 miljarder euro). För att åstadkomma ett fullständigt utnyttjande gjordes en del interna överföringar, främst från den nya Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Under 2007 gjordes inga åtaganden för landsbygdsutvecklingsprogram för perioden 2000–2006.

I slutet av 2007 uppgick åtagandena från tidigare år som ännu inte betalats ut (”RAL”) till sammanlagt 3,9 miljarder euro, jämfört med 7,3 miljarder euro 2006.

Vad beträffar n+2-regeln (som i slutet av 2007 gäller åtaganden från 2005 eller dessförinnan) visar preliminära beräkningar att de medel från landsbygdsutvecklingsfonder som riskerar att återtas uppgår till omkring 70 miljoner euro.

2.1.4. Fonden för fiskets utveckling

Budgetgenomförandet var mycket tillfredsställande 2007. 97,5 % av betalningsbemyndigandena verkställdes. Betalningsgraden var 96,44 % i mål 1-regioner och 99,96 % i övriga regioner.

De åtaganden från tidigare år som ännu inte betalats ut uppgick i slutet av 2007 för FFU till sammanlagt 811 miljoner (jämfört med 1 336 miljoner euro 2006).

När det gäller tillämpningen av n+2-regeln uppskattas återtagandena till omkring 54 miljoner euro 2007.

2.2. Programgenomförande

2.2.1. Mål 1

Inom mål 1-programmen koncentrerades investeringarna på grundläggande infrastrukturprojekt (41,4 %), och mer än hälften av alla investeringar i denna kategori avsåg transportinfrastruktur (53 %). Mer än en tredjedel (33,5 %) av mål 1-medlen investerades i produktiv miljö, med fortsatt tonvikt på stöd till små och medelstora företag samt hantverk (28,6 %). Projekt för mänskliga resurser upptog 23,2 % av medlen i mål 1-regionerna. De viktigaste insatsområdena var, i nästan lika hög utsträckning, arbetsmarknadspolitiska åtgärder (31,3 %) och utbildning (31 %).

2.2.2. Mål 2

I mål 2-regionerna låg programmens fokus fortsatt på produktiv miljö, med drygt hälften av medlen anslagna till denna kategori (55,8 %). Inom kategorin dominerade stöd till små och medelstora företag samt hantverk (56,6 %). Det näst mest omfattande insatsområdet var grundläggande infrastruktur, med 39,6 % av alla mål 2-medel. Till skillnad från mål 1-programmen var det ekonomiskt sett viktigaste området planering och rehabilitering av industriområden (45,4 %). I fråga om mänskliga resurser (10,1 % av investeringarna i mål 2-regionerna) var de viktigaste områdena arbetskraftens flexibilitet, företagsamhet, innovation och informations- och kommunikationsteknik (30,8 %).

2.2.3. Mål 3

Tyngdpunkten i Europeiska socialfondens program 2007 var fortsatt stöd till den europeiska sysselsättningsstrategin, i synnerhet åtgärder för att förbättra anställbarheten på arbetsmarknaden (32 %), livslångt lärande (27 %) och lika möjligheter (6 %). Vidare kvarstod en markant skillnad i det faktiska ekonomiska genomförandet av program mellan EU-15, där genomförandet av sedan länge etablerade program fortsatte, och EU-10, där vissa medlemsstater har betydande svårigheter med att komma i gång med vissa projekt och åtgärder.

2.2.4. Fiske utanför mål 1

Genomförandet av strukturpolitiken inom fiskerisektorn förbättrades under 2007. Detta återspeglades i det ekonomiska genomförandet av FFU:s operativa program, som bidrog till att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken.

2.2.5. Gemenskapsinitiativ

2.2.5.1. Interreg

Vid utgången av 2007 hade de 81 Interreg III-/grannskapsprogrammen valt ut omkring 15 000 projekt och nätverk inriktade på att minska effekterna av nationsgränser, språkhinder och kulturella skillnader och utveckla gränsområden, stödja strategisk utveckling och regional integration över större områden i EU och åstadkomma bättre integration med unionens grannländer. Effektiviteten i politik och instrument för regional utveckling har också främjats genom utbyte av god praxis och erfarenhet.

Under 2007 gjorde genomförandet fortsatt goda framsteg med en utnyttjandegrad för betalningarna på 68 %. Eftersom samarbetsprogrammen och projekten var mer specifika och krävande kunde återtaganden på grund av n+2-regeln inte undvikas för vissa program.

2.2.5.2. Equal

Under 2006 gjordes fortsatta framsteg i fråga om genomförandet av de 27 programmen och mer än 3 300 projekten under Equal. När det gäller det ekonomiska genomförandet var det sex medlemsstater som inte kunde utnyttja en del (mellan 8 % och 49 %) av budgetåtagandet för 2005 (n+2-regeln).

För att utnyttja resultaten från programmen och projekten inom Equal på bästa sätt i samband med policyarbete och i praktiken, även vid utformning av de nationella och regionala programmen under Europeiska socialfonden för programperioden 2007–2013, fortsatte kommissionen tillsammans med medlemsstaterna det arbete som inletts 2006. Arbetet omfattade relevanta policyfrågor som asylsökande, mångfald och ökad delaktighet, ungas sysselsättning, (åter)integrering av före detta brottslingar, social ekonomi, grundande av integrationsfrämjande företag, media och mångfald samt förvaltningsprinciper (partnerskap, gränsöverskridande samarbete, innovation och integrering av ett jämställdhetsperspektiv).

2.2.5.3. Urban

Under 2007 fortsatte förvaltningen av de 71 operativa programmen för genomförande av gemenskapsinitiativet Urban med analys av årsrapporter, övervakningskommittéer och årliga möten. En aktiv uppföljning av programmet Urbact I säkrades och två Fast Track-pilotnätverk upprättades. Programmet Urbact II, ett av de viktigaste instrumenten för genomförandet av initiativet Regioner för ekonomisk förändring, godkändes och inleddes. Inom Urbact har 20 nätverk och 6 tematiska arbetsgrupper inrättats, liksom arbetsgrupper som samlar flera nätverk kring ett visst tema.

2.2.5.4. Leader+

Gemenskapsinitiativet Leader+ består av tre åtgärder: genomförande av lokala utvecklingsstrategier av offentlig-privata partnerskap, samarbete mellan landsbygdsområden och nätverkssamarbete. För perioden 2000–2006 godkändes 73 Leader+-program för EU-15. Nya medlemsstater gavs möjlighet att integrera åtgärder av Leader+-typ i sina mål 1-program inom EUGFJ.

2.2.6. Innovativa åtgärder

2.2.6.1. Europeiska regionala utvecklingsfonden

GD Regionalpolitik förvaltade dessutom 122 regionala program för innovativa åtgärder (varav 26 avslutades 2007), som bidrar till att främja innovation på strategisk nivå i regionerna genom försök med innovativa metoder och praxis för att förbättra innovationsnivån och EU-stödets kvalitet på tre områden: kunskap och teknisk innovation, informationssamhälle och hållbar utveckling.

2.2.6.2. Europeiska socialfonden

Under 2007 avslutades de sex återstående projekten med anknytning till inbjudan att lämna förslag avseende ”Lokala sysselsättningsstrategier och innovation”. GD Sysselsättning förvaltade också 80 gränsöverskridande projekt som valts ut under de tre omgångarna av den senaste inbjudan avseende ”Innovativa strategier för att hantera förändringar” (22 avslutades 2007). Dessa projekt främjar utveckling och testning av innovativa åtgärder för att förutse och hantera förändring på två prioriterade områden: hantering av omstrukturering och hantering av demografiska förändringar. Dessutom finns det 13 projekt (varav 5 avslutades 2007) för att främja spridning av resultaten av projekt som tidigare valts ut i samband med inbjudan att lämna förslag om ”Överföring och spridning av innovation från projekt som finansierats enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden”.

2.2.6.3. Fonden för fiskets utveckling

GD Havsfrågor och fiske förvaltade 29 projekt för innovativa åtgärder (varav de två sista avslutades 2007).

3. Överensstämmelse och samordning

3.1. Överensstämmelse med gemenskapens politik på andra områden

3.1.1. Konkurrens

Enligt bestämmelserna i förordning 1083/2006 är synen på kontroll av frågor som gäller statligt stöd i samband med strukturfondsåtgärder en helt annan än den som tillämpades för programperioden 2000–2006. Enligt den nya rättsliga ramen ansvarar medlemsstaten, och framför allt förvaltningsmyndigheterna, till fullo för att strukturfondsåtgärderna är förenliga med reglerna för statligt stöd. Den nya synen påverkar dock inte på något sätt kommissionens möjligheter att ingripa, t.ex. genom att granska åtgärder som inte ska ha anmälts eller återvinna oförenligt stöd som inte anmälts i samband med samfinansiering från strukturfonderna.

3.1.2. Inre marknaden

Medlemsstaterna ska även kontrollera att verksamhet som finansieras av strukturfonderna följer EU:s direktiv om offentlig upphandling. Om kommissionen underrättas om åsidosättanden av EG-lagstiftningen eller om revisioner visar att så skett vidtas erforderliga åtgärder. Ett nytt regelverk för offentlig upphandling och upphandling av koncessioner har införts för att skapa större rättssäkerhet för såväl den privata som den offentliga sektorn.

3.1.3. Miljö

När det gäller de pågående programmen har tyngdpunkten legat på att främja överensstämmelse med gemenskapens regelverk för tätortsavlopp, vattenförsörjning, avfallshantering och främjande av biologisk mångfald. Andra viktiga insatsområden har varit miljöinnovation och återställande av förorenad mark. Främjandet av hållbar utveckling har fortsatt genom investeringar i miljövänlig transport och energi, införande av miljökriterier vid projektval och aktivt säkerställande av att projekten uppfyller kraven i miljölagstiftningen.

3.1.4. Transport

Sammanhållningsprogrammen är fortfarande den främsta källan till gemenskapsstöd för förverkligande av EU:s prioriteringar på transportområdet enligt vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” och halvtidsöversynen av den, som offentliggjordes 2006. Anslagen har således används till TEN-T-projekt och projekt till stöd för intermodalitet, energieffektiva transporter, intelligenta transportsystem och rörlighet för stadstrafik.

3.1.5. Jämställdhet

Kommissionen arbetade med genomförandet av ”En färdplan för jämställdhet”, som visar kommissionens engagemang i denna fråga. Jämställdhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv var därför en övergripande fråga som diskuterades i samband med alla program för den nya sammanhållningspolitiska perioden 2007–2013. Vid ett möte med högnivågruppen för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i strukturfonderna i juni 2007 betonades vikten av att jämställdhetsorgan medverkar vid programmens utarbetande och genomförande.

3.2. Samordning av instrumenten

3.2.1. Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden

Under 2000–2006 fick alla 25 medlemsstater stöd från strukturfonderna, medan 13 medlemsstater även fick stöd från Sammanhållningsfonden, som ger stöd till de mindre välbärgade länderna. Strukturfonderna har noga samordnats inbördes och i förhållande till Sammanhållningsfonden (särskilt Eruf) för att förhindra att projekt får stöd från flera håll.

3.2.2. Strukturfonderna och Europeiska investeringsbanken/Europeiska investeringsfonden

Inom ramen för Jaspers (gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna) kom man i mitten av året överens med EU-12 om handlingsplaner (arbetsprogram) för 2007.

Det nya initiativet Jeremie (gemensamma europeiska resurser för mikroföretag till medelstora företag) för att förbättra tillgången till finansiering för små och medelstora företag i regionerna hade ett framgångsrikt första år 2007 och utnyttjades av regioner och förvaltningsmyndigheter samt inom företags- och banksektorerna.

Initiativet Jessica (gemensamt europeiskt stöd till hållbara investeringar i stadsområden), med inriktning på hållbar utveckling, tillväxt och sysselsättning i Europas stadsområden, innebär ett nytt synsätt när det gäller hur stöd från strukturfonderna beviljas, genom att man uppmuntrar återanvändbara stödformer och försöker komma bort från ett rent bidragsberoende.

4. Utvärderingar

Kommissionen fortsatte under 2007 att göra utvärderingar till stöd för beslutsfattandet inom sammanhållningspolitiken och bidrog till kvaliteten på programmen för perioden 2007–2013.

De utvärderingar som slutfördes under 2007 var en analys av sammanhållningspolitikens effekt, en undersökning om utvecklingen av utvärderingskapaciteten i medlemsstaterna och en undersökning om konvergensens ekonomiska inverkan. Kommissionen inledde dessutom efterhandsutvärderingen av mål 1 och 2 för perioden 2000–2006, sammanlagt tolv sammankopplade, etappindelade ”arbetspaket” för att undersöka olika aspekter av sammanhållningspolitikens effektivitet och ändamålsenlighet. När det gäller efterhandsutvärderingen av Europeiska socialfondens program 2000–2006 gjordes under 2007 en omsorgsfull planering av två förberedande undersökningar för att samla in nödvändiga uppgifter.

För bedömningen av de faktiska resultaten och effekterna av ESF:s åtgärder har nya övervakningssystem och utvärderingsrutiner inrättats på nationell nivå under kommissionens ledning. Utvärderingen av gemenskapsinitiativet Equal fortsatte under hela 2007 i syfte att identifiera framgångsrik innovativ praxis som kan integreras i ESF:s program.

5. Kontroller

5.1. Europeiska regionala utvecklingsfonden

För programperioden 1994–1999 utfördes avslutande revisioner av 56 slumpvis utvalda allmänna program och ett Interregprogram som omfattade alla medlemsstater i EU-15. 18 utredningar avslutades och korrigeringar på 23,9 miljoner euro gjordes (inklusive ett formellt beslut av kommissionen motsvarande 9,6 miljoner euro).

För perioden 2000–2006 omfattar revisionerna två faser: en systemöversikt och revision av ett representativt urval projekt. Det ursprungligen planerade revisionsarbetet på plats slutfördes i slutet av 2006 för EU-15 och i slutet av 2007 för EU-10. Ytterligare revisioner av 25 program genomfördes 2007 för att åstadkomma större täckning eller hantera särskilda risker där revisionsresultaten visat att det fanns ett sådant behov, eller för att följa upp genomförandet av handlingsplaner. Vid utgången av 2007 hade 214 revisionsbesök (varav 13 avseende Interreg) gjorts, och 95 program, med 61 % av Erufs planerade bidrag, hade granskats.

5.2. Europeiska socialfonden

För programperioden 1994–1999 avslutades sju program 2007, varav ett där inga korrigeringar gjordes och fem med korrigeringar på sammanlagt 3,4 miljoner euro (Belgien, Spanien, Frankrike, Italien och Storbritannien). Under samma period inleddes fyra förfaranden motsvarande 13 miljoner euro för tre medlemsstater (Belgien, Tyskland och Storbritannien).

För 2000–2006 gjordes 95 revisionsbesök som innefattade revision av både helt eller delvis oreviderade operativa program som identifierats vid 2007 års riskanalys, och uppföljningsbesök avseende genomförandet av rekommendationer från ESF:s granskningsenhet eller resultatet av revisioner som gjorts av revisionsrätten. Under 2007 genomfördes substansgranskning av 433 projekt genom skrivbordsundersökningar och av 270 projekt genom besök på platsen. Den sammanlagda täckningen (sett till belopp) av programperioden 2000–2006, inklusive ytterligare täckning genom nationella revisioner, uppgick till 98,9 %. I nuläget planeras för granskning av 520 projekt inom ramen för 20 revisioner under 2008.

5.3. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

Programmet för efterhandsrevisioner för perioden 1994–1999 slutfördes redan 2006. Under året antog kommissionen fyra beslut om finansiell korrigering omfattande tolv program.

Under 2007 reviderades 19 program för perioden 2000–2006 (EU-25), omfattande 18 % av de planerade utgifterna. Vid årets utgång hade revisioner utförts av 87 av de 152 program som godkänts för utvecklingssektionen vid EUGFJ. De reviderade programmen omfattar 92 % av det planerade bidraget från EUGFJ och 57 % av antalet program. Under året antog kommissionen ett beslut om finansiell korrigering för ett program.

5.4. Fonden för fiskets utveckling

Avdelningen för efterhandskontroll gjorde under 2007 tio kontroller på platsen för FFU. De tio revisioner som gjordes för FFU under 2007 omfattade tolv operativa program och inriktades på att kontrollera och följa upp att förvaltnings- och kontrollsystemen för perioden 2000–2006 fungerar effektivt.

Sammanlagt har de revisioner som genomförts av GD Havsfrågor och fiske omfattat 93,6 % av FFU:s totala bidrag för 2000–2006. För övriga program sker verifiering genom revisionsarbetet vid andra generaldirektorat med koppling till strukturfonderna och/eller genom nationell revision.

5.5. Olaf

Under 2007 gjorde OLAF 37 besök i medlemsstaterna angående åtgärder som samfinansieras av strukturfonderna. Av dessa besök var 19 kontroller på platsen[3] (varvid 26 kontroller på platsen av ekonomiska aktörer utfördes) och 18 gjordes av andra skäl, till exempel för att samla information eller bistå nationella förvaltningar eller rättsliga myndigheter.

Under 2007 anmälde medlemsstaterna i enlighet med förordning (EG) nr 1681/94[4] 3 740 fall av oriktigheter till kommissionen, som omfattade totalt 717 431 387 euro och berörde samfinansierade åtgärder under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006[5]. 124 anmälningar gäller programperioden 1994–1999 och ger en ekonomisk effekt på omkring 33 miljoner euro. Medlemsstaterna har underrättat kommissionen om att administrativa och/eller rättsliga förfaranden på nationell nivå har slutförts för ett antal fall, och ett belopp på 153 465 848 euro har återvunnits.

6. Kommittéer som biträder kommissionen

6.1. Samordningskommittén för fonderna

En ny samordningskommitté för fonderna inrättades som ett forum för att presentera och diskutera kommissionens tillämpningsdokument och delge medlemsstaterna synpunkterna. De huvudsakliga frågor som diskuterades 2007 var de stödberättigande utgifterna för perioden 2007–2013, den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete, ett antal riktlinjer i fråga om revisionsstrategi och bedömning av överensstämmelse samt en undersökning om regionala utgifter för Eruf och Sammanhållningsfonden.

6.2. Kommittén för Europeiska socialfonden

I kommittén för Europeiska socialfonden (inrättad med stöd av artikel 147 i fördraget) diskuterades ESF:s genomförande och framför allt dess synlighet, liksom rollen för kommittén för Europeiska socialfonden och tematiska utvärderingar 2000–2006 gällande hantering av omstrukturering och administrativ kapacitetsuppbyggnad. Den tekniska arbetsgruppen informerades om läget i fråga om godkännande av operativa program för 2007–2013. Bland annat diskuterades revisions- och kontrollfrågor, utvärderingsfrågor, n+2-regeln och förenklingsaspekter, även med avseende på schablonregeln för angivande av indirekta kostnader samt offentlig upphandling.

6.3. Kommittén för jordbrukets struktur och landsbygdens utveckling

Kommittén för jordbrukets struktur och landsbygdens utveckling avgav ett positivt yttrande om ändring av ett program för landsbygdsutveckling (Sapardprogrammet för Kroatien) enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1268/1999.

6.4. Kommittén för fiskets och vattenbrukets struktur

Under 2007 rådfrågades kommittén i en rad frågor: förslaget till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EEG) nr 3440/84 när det gäller villkor för vissa trålar för fartyg som använder pumpsystem, förslaget till kommissionens beslut om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för kontroll, inspektion och övervakning av 2007 års fiske (andra delbetalningen), förslaget till kommissionens förordning om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1966/2006 av den 21 december 2006 om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter och om metoder för fjärranalys, utkastet till kommissionens förordning om landning och vägning av sill och strömming, makrill och taggmakrill, samt kommissionens beslut om att utse Gemenskapens kontrollorgan för fiske.

[1] 226 mål 1 och mål 2, 47 mål 3, 12 FFU (vid sidan av mål 1), 81 Interreg, 71 Urban, 27 Equal, 73 Leader+ och 122 program för innovativa åtgärder.

[2] Se meddelandet om resultaten av förhandlingarna om strategierna och programmen för perioden 2007–2013.

[3] Förordning (EG) nr 2185/96, EGT L 292, 15.10.1996, s. 2.

[4] EGT L 178, 12.7.1994, s. 43.

[5] 2006: 2006: 2 988 anmälda fall till ett sammanlagt belopp av 516 697 561 euro.