C 226/68 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Yttrande från Regionkommittén om ”Nionde och tionde årsrapporten för strukturfonderna 1997
och 1998 ERUF — ESF — EUGFJ — FFU”
(2000/C 226/18)
BAKGRUND
”Nionde årsrapporten, strukturfonderna 1997 — ERUF — ESF — EUGFJ — FFU” (KOM(1998) 562
slutlig).
”Tionde årsrapporten för strukturfonderna 1998 — ERUF — ESF — EUGFJ — FFU” (KOM(1999) 467
slutlig).
Presidiets beslut av den 2 juni 1999 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget utarbeta
ett yttrande i ärendet och att ge utskott 1 (regionalpolitik, strukturfonder, ekonomisk och social
sammanhållning, samarbete över nations- och regiongränser) i uppdrag att förbereda ärendet.
Utkastet till yttrande (CdR 220/99 rév. 3) som utskott 1 antog den 2 februari 2000 (föredragande: Willy
Burgeon, ordförande i Valloniens kommunförbund, B–PSE).
Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 33:e plenarsession den
12–13 april 2000 (sammanträdet den 13 april).
1.Allmän bakgrund 1.5. Som en följd upprättades Europeiska regionala utveck-
lingsfonden ”ERUF” 1975, som i början bara finansierade
betalningar avseende nationella regionalpolitiska åtgärder i
enlighet med nationella kvoter fastställda av ministerrådet (1).
1.1. Syftet med detta yttrande är dubbelt: dels att redogöra
för huvuddragen i årsrapporten och dels att granska situatio-
nen 1997 och 1998.
1.6. I samband med utvidgningen 1972 (Storbritannien,
Danmark, Irland), 1981 (Grekland) och 1986 (Spanien ochPortugal) riktade Europeiska gemenskapen in sig på problemet1.2. ReK ämnar göra en analytisk genomgång av detregional konvergens. Frågan om balans mellan geografiskastrategiska tankesätt som präglat strukturfondernas verksam-zoner (nord-syd, perifera länder) med olika industrialiserings-het under åren, där året 1997 snarare ses som en brytpunktgrad blev således viktig. I detta sammanhang beaktade manmellan tidigare och kommande reformer.även effekterna av Tysklands återförening och unionens framti-
da östutvidgning (
2).
1.3. Med tanke på detta kan det vara lämpligt att kort
redogöra för den politiska vilja som låg till grund för struktur-fondernas upprättande (1975), liksom för dess olika reformer
1.7. Enligt artikel 130c i Maastrichtfördraget är ERUF:s syfte 1984, 1988 och 1993.
att ”bistå med att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna
i gemenskapen genom att delta i utvecklingen och den
strukturella anpassningen av regioner som utvecklas långsam-
mare samt i omstruktureringen av industriregioner på tillbaka-gång”.Historik
1.4. Redan i Romfördraget fastställs att Europeiska gemen-
skapen är angelägen att ”stärka den ekonomiska gemenskapen(1) Courrier hebdomadaire du CRISP — 1998, nr 1605–1606: ”La
mellan sina länder och att trygga en harmonisk utveckling réforme des fonds structurels européens” av Luc Vandendorpe,
genom att minska klyftan mellan olika regioner samt eftersläp- s. 6.
(2) Se föregående not, s. 7. ningen för mindre gynnade regioner”.
8.8.2000 SV C 226/69 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
1984 års reform 1993 års reform (3)
1.8. Kommittén urskiljer följande två betydelsefulla föränd-1.11. Förutom att bekräfta de grundläggande principernaringar, varav den ena kan ses som mer teknisk och den andrafrån 1988 utvecklade 1993 års reform två av dem ochpolitisk:grundlade ett nytt begrepp:
(1) Fastställda nationella kvoter ersätts med tilldelningsramar
per land.
( 1 ) Koncentration
(2) 20 % av ERUF:s tillgångar går direkt till gemenskaps-
program som beslutats på initiativ av Europeiska kommis-1.12. Bevarandet av principen om koncentration av fonder-sionen (1).na till unionens mest eftersatta regioner liksom inriktning av
åtgärder på 6 prioriterade mål (1, 2, 3, 4, 5a, 5b).
1.9. Europeiska rådet ger därmed kommissionen initiativ-
rätt för finansiering. Denna förändring utgör grundstenen förupprättandet av principen om partnerskap mellan Europeiska
(2) P a r t n e r s k a p kommissionen och medlemsstaterna.
1.13. Denna princip är fortfarande hörnstenen för förvalt-1988 års reform (
2)ningen av strukturfonderna. Reformen innebär att det vertikala
partnerskapet förstärks så att det formella förfarandet för
kommissionens godkännande av program förenklas. Vikten av1.10. Det är under 1988 som strukturfonderna verkligendet horisontella partnerskapet bekräftas, liksom nödvändighe-förses med effektiva redskap för att bättre uppnå de målsätt-ten att arbetsmarknadens parter och andra intresseorganisatio-ningar som fastställts:ner medverkar.
(1) En fördubbling av utgifterna för strukturåtgärder mellan
1987 och 1993, från 15 % av gemenskapsutgifterna 1988till 31 % 1993.( 3 ) Utvärdering (
4)
(2) Nödvändiga förändringar för ett bättre utnyttjande av
1.14. Enligt kommittén handlar det här om en betydelsefull strukturfonderna:
förändring. I lagstiftningen rörande strukturfonderna blir det
hädanefter obligatoriskt både för medlemsstaterna och för— Åtgärderna koncentreras till gemenskapens mest efter-kommissionen att göra en systematisk utvärdering av program-satta regioner.men både före, under och efter genomförandet.
— Inriktning på vissa specifika områden (infrastruktur,1.15. Under den europeiska konferensen om utvärderingutveckling av små och medelstora företag, utbildning).(Berlin 2–3 december 1996) fastställdes tre grundläggande
faktorer som är nödvändiga för att göra en utvärdering med
— Nödvändig planering och samordning av vidtagna kvalitet:
åtgärder.
— Utvärderingen skall göras före, under och efter genomfö-(3) Införandet av prioriterade målsättningar och begreppetrandet av strukturåtgärden.stödområden.
— Utvärderingen skall grundas på kvantitativ och kvalitativ (4) Införandet av begreppen horisontellt och vertikalt partner-
information från förvaltarna men även på intervjuer med skap och programplanering.
stödmottagare.
(5) Bekräftandet av begreppet additionalitet (den nationella
finansieringen måste vara minst lika stor som den som— Utvärderingen måste i tekniskt och metodologiskt hän-
fanns före tilldelningen av stöd från strukturfonderna). seende utformas på ett sådant sätt att slutsatserna kan
godkännas av expertgruppen.
(1) Se föregående not, s. 8.
(2) Uppgifterna hämtade från Courrier hebdomadaire du CRISP —
1998, nr 1605–1606: ”La réforme des fonds structurels euro- (3) Se föregående not, s. 14–19.
(4) Se föregående not, s. 18–19. péens” av Luc Vandendorpe, s. 9–14.
C 226/70 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
2.Agenda 2000 — GI 1: gränsöverskridande samarbete och samarbete inom
regioner som syftar till en harmonisk och balanserad fysiskplanering.
2.1. Efter att kort ha gått igenom historiken kring struktur-
fonderna i syfte att urskilja betydelsen av 1997 års åtgärder,— GI 2: landsbygdsutvecklingmåste dessa sättas in i ett framtidsperspektiv inom ramen för
strategierna för den nya reformen 2000–2006.— GI 3: mänskliga resurser inom ramen för lika möjligheter.
2.2. Reformen som infördes inom ramen för Agenda 2000
publicerades av Europeiska kommissionen den 16 juli 1997.(3) Utveckling av partnerskapetReformen kan ses i ett ekonomiskt och ett politiskt ljus, det
vill säga i termer av budgetrestriktioner (ett resultat av
budgetåtstramningen i och med Ekonomiska och monetära 2.6. En ny vinkling av partnerskapet mellan kommissionen
unionens genomförande) och utvidgningen av Europeiska och medlemsstaterna kommer att göra verksamheten inom
unionen (
1). ramen för strukturfonderna effektivare. Förvaltningen av pro-
grammen kommer således att decentraliseras till medlemsstats-
och regionnivå, men kommissionen kommer i gengäld att bli
Den nya reformen kommer att kretsa kring fyra huvud- mer selektiv och strikt när man i förväg fastställer priorite-
teman (2). ringar.
(4) Effektivare utvärderingssystem (1) Bevarandet av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden
2.7. För att förstärka uppföljnings- och utvärderingssyste-2.3. Bevarandet av strukturfonderna ligger i linje med enmen och kontrollerna har kommissionen inom ramen försträvan efter regional konvergens inom EU. Enligt kommitténAgenda 2000 lagt fram förslag till förordningar som täckersyftar Sammanhållningsfondens bevarande till att främja socialverksamheten inom strukturfonderna och Sammanhållnings-sammanhållning och hjälpa sammanhållningsländerna att ge-fonden under perioden 2000–2006. Dessa förslag innefattarnomföra nationella program för att uppfylla konvergenskrite-
rierna för EMU:s tredje etapp.
— en grundförordning om strukturfonderna,
— en förordning för varje fond,
(2) En förstärkt koncentration
— en omprövning av Sammanhållningsfonden och
2.4. Denna princip är fortfarande en av strukturfondernas— en förordning om ett nytt instrument inför anslutningen.grundläggande komponenter. Strukturåtgärderna bör därför
koncentreras ännu mer till de mest eftersatta målgruppernaoch begränsas till tre vägledande inriktningar:
3.Strukturfonderna 1997
— Mål 1: avser regioner med eftersatt utveckling som fastställs
i förhållande till BNP/capita.
3.0. Uppgifterna i detta kapitel har hämtats från Europeiska
kommissionens nionde årsrapport för strukturfonderna 1997— Mål 2: avser ekonomisk och social omvandling av regioner(ERUF — ESF — EUGFJ — FFU).med strukturella problem. Målet omfattar alltså industrire-
gioner under omstrukturering, stadsområden och lands-
bygdsområden. Kriterierna är mer omfattande än de förtidigare mål 2. A. Situationen 1997
— Mål 3: Helt omdefinierat, målet syftar numera till att3.1. Inom ramen för den ekonomiska och sociala samman-genomföra specifika åtgärder för att utveckla mänskligahållningspolitiken och strukturfonderna föreslog man underresurser i alla regioner som inte omfattas av mål 1 och 2.1997 — i anslutning till den framtida reformen av strukturfon-
derna (2000–2006) — en minskning av antalet mål, enförenkling av förfarandena, en ökad koncentration av stödet2.5. I samma anda av förenkling har gemenskapsinitiativenoch en minskning av antalet genomförandeprogram, framförbegränsats till tre, vilka kommer att vara följande:allt i fråga om gemenskapsinitiativen. Man påpekade även
behovet av att följa upp resultaten av gemenskapsstödet. Det
var också i detta sammanhang som man inledde diskussionernaom hur viktigt det är att fastställa objektiva kriterier för att
(1) Se föregående not, s. 20.
(2) Se föregående not, s. 22–26. mäta utgifternas effektivitet.
8.8.2000 SV C 226/71 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
3.2. Man kom likaledes fram till att i strävan efter en oumbärligt. Dess målsättning är att förbättra förvaltningen
och kontrollen av strukturfonderna, och i detta syfte fattade bättre europeisk ekonomisk och social sammanhållning måste
regionerna kunna diversifiera sina ekonomiska strukturer man under 1997 tre beslut som gav följande resultat:
och öka sin innovationsförmåga. Det är mycket viktigt att
strukturfonderna ger ett mer kraftfullt stöd till det livslångalärandet och att de med alla medel stimulerar sysselsättning 1. Förteckning över stödberättigade utgifter.
och konkurrenskraft.
2. Förordning (EG) nr 2064/97 om fastställande av närmare
3.3. Av denna anledning används ovan nyckelbegrepp bestämmelser för medlemsstaternas finansiella kontroll av
som diversifiering, innovationsförmåga, sysselsättning och verksamhet som finansieras av strukturfonderna.
konkurrenskraft.
3. Kommissionens interna riktlinjer för tillämpningen av
3.4. Verksamheten under 1997 har gjort det möjligt att finansiella nettokorrigeringar.
fastställa sex prioriteringar för anpassningen av strukturfonder-
na fram till slutet av 1999:
3.9. I fråga om de tematiska prioriteringarna för samman-
1. Grundläggande infrastruktur. hållningen har diskussionen koncentrerats till fem huvud-
frågor:
2. Produktionsmiljön.
(1) I fråga om Informationssamhället — en utmaning har man
uppmärksammat att regionernas förmåga att utnyttja3. FoTU och informationssamhället.informationssamhället är en allt viktigare faktor som
avgör deras konkurrensförmåga på den europeiska och
internationella marknaden. 4. Miljö och hållbar utveckling.
5. Mänskliga resurser och utbildning.(2) Inom ramen för Mot ett program för städer är den
huvudsakliga uppgiften att utarbeta en samordnad och
sammanhållen strategi för att ta itu med de ökande6. Jämställdhet mellan män och kvinnor.problemen i städerna. Det är viktigt att på ett mer
strategiskt sätt införliva stadsdimensionen i unionens fram-
tida politik. Städerna är motorn bakom den ekonomiska3.5. Dessa sex prioriteringar syftar även till att uppmuntratillväxten, konkurrensförmågan och sysselsättningen.de nationella och regionala parterna att säkerställa program-
mens kvalitet och effektivitet.
(3) Det finns behov av ett nytt gemenskapsinitiativ för lands-
bygdsutveckling efter 1999, som uppmuntrar privata3.6. År 1997 antog kommissionen 88 nya program. Deinitiativ samtidigt som det bevarar de regionala särdragen.fördelade sig på olika mål, men majoriteten av dem gällde mål
2 för perioden 1997–1999. Det står därför klart att en av de
absolut viktigaste prioriteringarna i samband med framtida(4) Regionalpolitiken och konkurrenspolitiken. Det råder skill-insatser är att värna om och främja sysselsättningen. I fråganad mellan de områden som omfattas av det nationellaom de territoriella sysselsättningspakterna upprepar kommis-regionalstödet och dem som omfattas av strukturfondernassionen sin vilja att vid lämpligt tillfälle och med lämpligaregionala mål. Befolkningen i de områden som är berättiga-medel sammanfatta deras innehåll och dra lärdom av dessade till stöd från strukturfonderna är större än befolkningenerfarenheter när det gäller att skapa nya arbetstillfällen.i de områden som får direkt nationellt stöd.
3.7. Dessutom antogs 33 nya program för gemenskapsini-(5) Sammanhållningen och konkurrenskraften måste främjastiativ. Det rörde sig dels om de sista programmen under dengenom forskning, teknisk utveckling och innovation. Där-ursprungliga tilldelningen och fem program för tekniskt stöd,för är det viktigt att insatserna inriktas på regionernasdels de första program som finansierats genom den fördelningproduktionsstruktur.av reserverade medel som kommissionen beslutade om 1996.
För första gången kan man säkert säga att alla gemenskapsini-
tiativ som planerades för perioden 1994–1999 faktiskt var
under genomförande, i varierande omfattning, under 1997. 3.10. Under 1997 skedde ett fullständigt genomförande av
programmen. År 1997 markerade inträdet i den andra delen
av den aktuella programperioden och var för strukturfonderna
det tredje räkenskapsåret med full verksamhet, med undantag 3.8. Med hänsyn till de omfattande mål som Europeiska
kommissionen ställt upp framstår initiativet ”SEM 2000” som för Spanien inom mål 2 och Italien inom mål 1.
C 226/72 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
3.11. Det är tydligt att en mycket stor plats ges åt små och 3.14. Mer än en miljard ecu utgjorde åtaganden som gjorts
före 1994, dvs. 5 % av de genomförda betalningarna under medelstora företag som tilldelas 15–20 % av strukturfondernas
totala medel. I fråga om små och medelstora företag kan året, varav 40 % gick till insatser i Italien.
diskussionerna och de politiska besluten sammanfattas enligt
följande: Eftersom strukturfondernas finansiering är koncentre-rad till mål 1-regionerna blir stödet till utvecklingen av små3.15. Var och en av strukturfonderna kan finansiera innova-och medelstora företag avsevärt större i dessa regioner än i detionsstrategier och tekniskt stöd, det vill säga åtgärder inriktadeandra stödberättigade områdena. De små och medelstorapå utbildning, pilotprojekt eller tekniköverföring. Under 1997företagen är de mest sårbara i samband med industriellalanserades 49 nya pilotprojekt eller nyskapande åtgärder förförändringar, samtidigt som de spelar en viktig roll när dettotalt 100 miljoner ecu under artikel 10 i ERUF-förordningen.gäller att skapa nya arbetstillfällen. I princip angår därförDet rörde sig om tre typer av åtgärder: pilotprojekt i städer,strukturfondernas målsättning inom ramen för mål 4 samtligapilotåtgärder för fysisk planering och TERRA-projekt förarbetstagare och i synnerhet dem som riskerar att förlora sittinterregionalt samarbete rörande fysisk planering inom vissaarbete. Det är med andra ord fråga om en förebyggande åtgärdområden.i en ekonomisk struktur som främst består av små och
medelstora företag. Innovation har sålunda även fortsättnings-vis en pådrivande och väsentliga roll för de små och medelstora3.16. Dessutom genomfördes 200 andra nyskapande pro-företagens utveckling.jekt med finansiellt stöd enligt ERUF-förordningen inom
följande områden: nya sysselsättningsmöjligheter, kultur och
kulturarv, regionala innovationsstrategier (RIS), tekniköverfö-3.12. Avslutandet av programmen inom mål 2 för periodenring (RTT), informationssamhället (RISI) samt externt (Ecos-1994–1996 ledde till en överföring av icke utnyttjade anslagOuverture) och internt (Recite II) samarbete mellan regioner.på 848 miljoner ecu till perioden 1997–1999. I slutet av 1997
uppgick antalet program till 580 inom ramen för de olika
målen och till 446 inom ramen för gemenskapsinitiativen. År
3.17. Stödet till små och medelstora företag (SMF) är 1997 kännetecknas också av en intensiv finansieringsverksam-
huvudtemat i rapporten om strukturfonderna 1997. Dessa het, vilket främst inneburit en inhämtning av förseningarna i
företag svarar för 66 % av den privata sysselsättningen och utnyttjandet av anslagen.
står för 60 % av de europeiska företagens omsättning. Deras
utveckling är därför avgörande för att öka sysselsättningen ochuppnå en större ekonomisk och social sammanhållning inomÅtaganden:unionen.
— 62 % av gemenskapsstödet för perioden 1994–1999 (46 %
betalda). 3.18. Under den aktuella programperioden (1994–1999)
har 15–20 % av strukturfondernas totala medel särskilt avsatts
till stöd för SMF, vilket sammanlagt motsvarar mellan 23 och— 100 % av programmen för nationella initiativ beträffande30 miljarder ecu. Denna finansiering sker genom en mängdalla mål under 1997 (för första gången under periodenolika åtgärder. De viktigaste är:1994–1999), med undantag för mål 5a (36 % av åtagande-
na under rubriken fiske).
— Stöd till kapitalinvesteringar i form av direkt stöd eller
finansieringslösningar (riskkapitalfonder).
Genomförda betalningar:
— Samfinansiering av företagsområden.
— 100 % av de tillgängliga betalningsbemyndigandena för
alla mål i slutet av 1997 (en klar förbättring jämfört med1996 då endast två mål uppvisade 100 % genomförda — Utbildningsinsatser (mål 4 och gemenskapsinitiativet
betalningar). Adapt).
— 46 % av stödet för perioden när det gäller de kumulerade — Rådgivning och information.
utbetalningarna i slutet av 1997.
— Åtgärder för att utveckla forskningen och den tekniska
utvecklingen samt integrationen i informationssamhället. 3.13. När det gäller gemenskapsinitiativen har åtaganden
avseende 56 % av det totala stödet för perioden 1994–1999gjorts och 31 % utbetalats. Under 1997 genomfördes dessutom— Stöd till internationalisering.bara 61 % av de tillgängliga åtagandena och 90 % (jämfört
med 80 % 1996) av de tillgängliga betalningsbemyndigandena.Med anledning av förseningarna inom vissa gemenskapsinitia-
tiv har en dialog med medlemsstaterna inletts för att undersöka 3.19. När det gäller programmens tillämpning i medlems-
staterna hänvisas till bilaga I (Inforegio — sammanfattning av möjligheterna till en omfördelning av medlen mellan initia-
tiven. årsrapporten / 17 december 1998 ”Strukturfonderna 1997”).
8.8.2000 SV C 226/73 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
B.Utvärdering och analys av strukturfondernas effekter 4.2. Vid sidan om det centrala temat sammanfattas verk-
samheten 1998 i fyra huvudpunkter vad gäller politik förekonomisk och social sammanhållning och strukturfonderna.
3.20. Kommittén kan konstatera att följande två mål klart
och tydligt fastställts:
( 1 ) Antagande av de sista programmen
1. Granska effektiviteten i utnyttjandet av strukturfonderna.
Eftersom 1998 var det näst sista året i den aktuella programpe-
rioden, fanns det anledning att i rapporten betrakta det som 2. Förbereda den framtida programplaneringen av strukturs-
en etapp för programplaneringens konsolidering i och med att tödet.
de sista programmen ännu inte hade godkänts.
3.21. Ser man den andra målsättningen som ett resultat av
gemensamma överväganden, är det mycket relevant att här( 2 ) Snabbare finansiellt genomförandebehandla den första målsättningen om effektiviteten i utnytt-
jandet av fonderna.
I kommissionens rapport fastställs att inhämtningen, som
inleddes 1997, av de förseningar som noterades i början av
3.22. Det bör påpekas att EU:s strukturpolitik ofta beskrivs perioden fortsatte under 1998.
som en viktig källa till innovation i det politiska och admini-
strativa förfarandet. Analysen av de regionala skillnadernakommer att möjliggöra stora teoretiska framsteg i frågan.
( 3 ) En fördjupning av vissa prioriterade
ämnen
3.23. Från att ha varit inriktad på den regionala tillväxten
har man alltså övergått till att koncentrera sig på hur manSysselsättningen är och förblir en prioriterad fråga som mankan omfördela regionernas inkomster i syfte att minskaständigt måste värna om och främja. Det är därför somskillnaderna mellan regionerna. En analys av regionerna påkommissionen, i likhet med 1997, på nytt har förbundit siggemenskapsnivå bör därför beakta det nära förhållandet mellanatt förstärka sina åtgärder och prioriteringar. Det är dessutompositiva och normativa mål (till exempel BNP per capita ochviktigt att framhålla att man i rapporten klargör att strukturfon-arbetslöshetsnivån). Samtidigt som strukturfonderna utgör enderna gradvis kommer att ta allt större hänsyn till de nationellamycket viktig faktor när det gäller den regionala balansenhandlingsplanerna för sysselsättning i sina verksamheter ochinom EU, förblir direktinvesteringarna, entreprenörinitiativen,därmed skapa en övergripande ram för åtgärder till förmån förden tekniska utvecklingen och den vetenskapliga forskningenmänskliga resurser.avgörande för de minst välmående regionernas inhämtning av
eftersläpningen.
Dessutom framhåller kommittén de utvärderingar som genom-
fördes under 1998 efter halva tiden för mål 1 och 6 för att få
bättre kunskaper om strukturfondernas faktiska effektivitet
och verkan i de mottagande regionerna.
4.Strukturfonderna 1998
Följande andra tematiska prioriteringar fördjupades också
under 1998: 4.0. Uppgifterna i detta kapitel har hämtats från Europeiska
kommissionens tionde årsrapport för strukturfonderna 1998(ERUF — ESF — EUGFJ — FFU). Hela stycken från rapporten— Strukturfondsstödet till forskning och teknisk utveckling1998 som enligt Regionkommittén är särskilt intressanta harsamt innovation.tagits med i detta yttrande.
— Samordningen mellan sammanhållningspolitiken och kon-
kurrenspolitiken.
A. Situationen 1998— Samverkan mellan sammanhållningspolitiken och trans-
portpolitiken.
4.1. Det centrala tema som tas upp i årsrapporten 1998— Hållbar utveckling av stadsområden.gäller åtgärder till förmån för den lokala utvecklingen. Koncep-
tet med ett centralt tema infördes för några år sedan och dess
uppenbara fördelar uppfattas mer och mer på alla politiska — Gemenskapens regionalpolitik genom ESDP (Regional ut-
vecklingsplanering i europeiskt perspektiv). nivåer.
C 226/74 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
( 4 ) Förberedelser inför perioden 2000- återhämtningen uppgick arbetslösheten för hela unionen i
slutet av 1998 fortfarande till cirka 10 %. Därtill kommer att 2006
arbetslösheten är mycket ojämnt fördelad mellan de olika
regionerna; från 3–4 % i vissa regioner till 20–24 % i andra.Efter Agenda 2000 som antogs i juli 1997 står det klart att år
1998 var det år under vilket de konkreta förberedelserna för
4.6. När man talar om sysselsättningsproblematiken tänker perioden 2000–2006 gjordes. Förslagen till förordningar om
man omedelbart på arbetslösheten. Man måste dock framhålla fonderna för den kommande perioden antogs sålunda av
följande intressanta reflektion som ges i rapporten: Hög kommissionen den 18 mars 1998.
regional arbetslöshet leder till social utslagning, vilket gör att
arbetslösheten blir mer resistent mot ekonomiska förbätt-
I enlighet med vad som specificeras i årsrapporten 1998 ringar. Därför krävs det en integrerad strategi för att lösa detta
bekräftas och infogas de principer som fastställdes i Agenda problem, där åtgärder för att stärka regionens ekonomiska
2000 i förordningen om allmänna bestämmelser för struktur- grundvalar kombineras med åtgärder för att förbättra tillträdet
fonderna, det vill säga: till arbetsmarknaden (bland annat genom utbildning).
— En minskning av antalet huvudmål till tre.4.7. I övrigt noteras en minskning av skillnaderna när det
gäller grundläggande infrastrukturer och mänskliga resurser.
— Koncentration till en mindre folkmängd och samtidigt Man kan även konstatera framgångar i fråga om nyskapande
införande av stöd under en övergångsperiod till de regioner verksamhet och förvaltningsapparatens effektivitet.
som inte längre blir stödberättigade.
4.8. Likaså kan man notera en snabb utveckling sedan— Minskning av antalet gemenskapsinitiativ till tre (ökat till1993 eller 1994 när det gäller de central- och östeuropeiskafyra) varvid varje initiativ finansieras genom en enda fondländernas situation. I de flesta av dessa länder noterar man åter(ERUF, ESF eller EUGFJ).ökad tillväxt. Man måste dock vara medveten om att länderna
i Central- och O ¨steuropa dras med en svag produktion och
— Förenkling av programplaneringen och utnyttjandet av en otillräcklig produktivitet. Dessutom ligger kvaliteten på
stöden. infrastrukturerna i dessa länder generellt sett klart under
kvalitetsnivån på infrastrukturerna i gemenskapen.
— Förtydligande av ansvarsområden i fråga om övervakning
och utvärdering.4.9. Mot bakgrund av detta betonas att strukturfonderna
kommer att ha en mycket viktig roll efter utvidgningen när det
— Förenkling av den finansiella förvaltningen av stöden gäller att ta itu med dessa problem. I årsrapporten 1998 nämns
genom införande av ett system för årliga förskott och dock att det är nödvändigt med särskilda insatser för att bygga
betalningar som ersättning för faktiska utgifter. upp de strukturer som behövs för att förvalta fondmedlen, det
vill säga innan länderna i Central- och O ¨steuropa är färdiga att
delta i unionens strukturpolitik. — Förstärkning av bestämmelserna för finansiell kontroll och
inrättande av en resultatreserv.
4.10. Med tanke på att förberedelserna inför nästa program-
period kommer att påbörjas i medlemsstaterna under 1999har kommissionen ansett det lämpligt att under 1998 utarbetaB.Preliminärt förslag till riktlinjer för fonderna under periodenett preliminärt förslag till riktlinjer. Förslaget skall hjälpa de2000–2006nationella och regionala myndigheterna att utarbeta strategier
för programplanering inom strukturfondernas mål 1, 2 och 3
och för kopplingen till Sammanhållningsfonden. 4.3. Kommittén påpekar att den sjätte periodiska rapporten
om regionernas socioekonomiska situation och utvecklingutgjorde en viktig grund för det preliminära förslaget till4.11. De preliminära riktlinjerna sammanfattas kring föl-riktlinjer för fonderna med avseende på perioden 2000–2006.jande tre huvudlinjer:
4.4. Rapporten visar att de fattigaste regionerna förvånans-
värt snabbt håller på att hämta in sin ekonomiska eftersläpning ( 1 ) Att förbättra den regionala konkurrens-
i jämförelse med unionen i övrigt. Den viktigaste förklaringen kraften
är visserligen en allt större ekonomisk integration, men i
rapporten understryks även vikten av strukturfondernas roll iEnligt rapporten för 1998 skall detta ske genom att bygga utdenna process. I årsrapporten anges det att enligt de fyrainfrastrukturerna för transport, energi, informationssamhället,makroekonomiska modeller som har tillämpats beror enforskning och miljö, främja utvecklingen av integrerade strate-tredjedel av konvergensresultaten på stödet från strukturfon-gier för FoTU och innovation på regional nivå, förbättraderna.företagsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, bland
annat genom stöd till införande av tekniska nyheter och
forskning, industriellt samarbete och nätuppbyggnad, utveck- 4.5. Mycket återstår dock att göra särskilt i fråga om
sysselsättningen. I årsrapporten anges att trots den ekonomiska ling av mänskliga resurser, riskkapital och företagstjänster.
8.8.2000 SV C 226/75 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
( 2 ) Att främja sysselsättningen — gemen- ( 2 ) Forskning, teknisk utveckling och inno-
vation skapens högst prioriterade fråga
Slutsatserna från utvärderingarna har också kastat ljus över ett Enligt exemplet skall detta ske särskilt inom mål 3 (genom
antal andra viktiga aspekter, till exempel nödvändigheten att åtgärder på arbetsmarknaden, insatser mot utslagning, utveck-
bättre utnyttja befintlig forskningskapacitet, behovet av bättre ling av yrkesanpassad utbildning, sysselsättningsfrämjande
målanpassning av åtgärderna och av tydligare urvalskriterier åtgärder för kvinnor), men även inom de nya målen 1 och 2
samt nödvändigheten att införa en mer systematisk utvärde- genom en gemensam referensram för mänskliga resurser.
ringspraxis för att bedöma resultat och effekter.
På ett mer generellt plan förordar rapporten att åtgärderna på( 3 ) Att integrera stads- och landsbygdsut-ett tydligare sätt skall omorienteras i riktning mot innovation,vecklingen i en balanserad plan för fy-högre kvalifikationsnivå för det mänskliga kapitalet och upp-sisk planering inom unionenbyggnad av nät mellan aktörerna, särskilt när det gäller små
och medelstora företag, både över regions- och landsgränserna.
C. Halvtidsutvärderingar
(3) M i l j ö
4.12. Under de följande punkterna tar kommittén uppI rapporten anges att inom ramen för undersökningen utveck-de viktigaste faktorerna som rör halvtidsutvärderingarna. I
lades en metod för att bedöma miljöeffekterna av strukturfon-rapporten anges det att syftet med halvtidsutvärderingarna ärdernas program och programmens bidrag till en hållbaratt bedöma genomförandegraden av programmen jämfört medutveckling.den ursprungliga målsättningen och, om nödvändigt, att
föreslå mindre eller större korrigeringar beroende på hur
effektivt utnyttjandet av strukturfonderna varit.I utvärderingsrapportens slutsatser rekommenderas att för-
handsbedömningar av program i framtiden även bör omfatta
en analys av regionens svaga och starka punkter, möjligheter4.13. Under 1998 avslutades fyra tematiska utvärderingaroch risker, både miljömässigt och ekonomiskt.som inletts under 1997 (små och medelstora företag, FoTU,
miljö och jämställdhet inom ESF) samt en övergripande
utvärdering (partnerskapet). I det följande redogörs för de
( 4 ) Lika möjligheter och ESF:s stödåtgärder viktigaste slutsatserna av dessa utvärderingar.
Jämfört med föregående period kan man konstatera att
könsuppdelningen har blivit bättre både i bakgrundsstatistiken ( 1 ) Utvärdering av små och medelstora fö-
och i uppgifterna om programplanering eller genomförande, retag
givetvis med variationer beroende på vilken medlemsstat eller
vilket mål det gäller.
Under programperioden 1994–1999 beräknas det direkta
stödet till denna sektor uppgå till ungefär 21 miljarder ecuVidare konstateras en allmän tendens till underrepresentationinom mål 1, 2, 5b och 6. I utvärderingen dras slutsatsen attav kvinnor i ESF-åtgärderna.strukturstödet har haft en positiv effekt inom detta område.
Till slut kan man också konstatera att gemenskapsåtgärderna,
Det framhålls i rapporten att enligt materialet från fallstudierna liksom under föregående programperiod, fortsätter att vara en
har de olika mer avancerade finansiella lösningar som använts drivkraft.
visat sig vara effektiva och hållbara stödformer, även om
sådana lösningar inte kan bli aktuella i vissa regioner förränvid en senare tidpunkt på grund av en otillräckligt utvecklad(5) P a r t n e r s k a p e tfinansiell tjänstesektor.
Kommittén noterar att partnerskapets bidrag också har varitUtvärderingen visar att det finns ett behov att förbättra stödetsett viktigt inslag i förvaltnings- och genomförandefasen, efter-målanpassning, men den framhåller också värdet av vertikalasom det har medfört att åtgärderna blivit mer öppna för insynoch övergripande nät av små och medelstora företag, liksomoch mer kända, förbättrat den organisatoriska samordningende fördelar som finns i att låta samarbetspartner från denoch även bidragit med en viss innovationsförmåga och flexibi-privata sektorn delta i programförvaltningen. Kommittén villlitet.även framhålla att det rent allmänt är lämpligt att anta ett mer
kommersiellt synsätt när det gäller stödet till de små och
medelstora företagen, men betonar samtidigt att man också Det betonas dock att partnerskapet borde spela en större roll
när det gäller att sprida goda lösningar, system för uppföljning skall vara lyhörd för de särskilda förhållanden som råder på
lokal eller regional nivå. och utvärdering och effektiva metoder för programförvaltning.
C 226/76 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Sammanfattningsvis konstateras det i rapporten att många 4.18. I årsrapporten anges det också att kommittén uttalar
sitt stöd för kommissionens strategiska inriktning på regioner olika partnerskapsformer och partnerskapsstrukturer kan med-
föra komplikationer ur förvaltningssynpunkt. Det specificeras som utvecklas långsammare och välkomnar den integrerade
strategi som föreslås för mål 2, men gör vissa förbehåll för dock att situationen kan lösas genom att det införs en enhetlig
partnerskapsstruktur för varje program, samtidigt som en kriterierna för stödberättigande.åtskillnad görs mellan olika samarbetspartners roll och kapaci-
tet att påverka besluten under de olika programplaneringsfa-
serna.4.19. Man kan likaså notera i rapporten att kommittén
önskar att partnerskapet skall stärkas till förmån för regioner
och kommuner.
D. Finansiell kontroll — ESF, ERUF och EUGFJ-utveckling
4.20. Å andra sidan framhålls det i rapporten att kommittén4.14. De viktigaste bristerna beträffande ESF som avslöjatsär positivt inställd till kommissionens meddelande om städer-vid kontrollerna är följande:nas problem och uppmanar kommissionen att utarbeta en
politik för städer som utgör ett komplement till den som förs— Underlåtelse att tillämpa gemenskapens regler om offent-i medlemsstaterna.liggörande.
— För få eller inga kontroller av medfinansierade åtgärder.
4.21. När det gäller jordbruksfrågor anges det i rapporten
om strukturfonderna 1998 att Regionkommittén har utarbetat— Brist på klara urvalskriterier för programmen.ett yttrande om förslaget till förordning om EUGFJ:s stöd till
landsbygdsutveckling. Yttrandet antogs den 14 januari 1999. I
— Underlåtenhet att betala förskott och andra utbetalningar yttrandet understryker kommittén vikten av de mål som
till stödmottagare inom de föreskrivna tidsfristerna. eftersträvas med förslaget och uttalar sitt stöd för förslagets
principer. Kommittén gör dock ett förbehåll i fråga om
möjligheten att uppnå de mål för landsbygdspolitiken som4.15. De vanligaste iakttagelserna i fråga om ERUF gällerfastställdes vid konferensen i Cork och understryker därvidföljande:framför allt bristen på finansiella medel, avsaknaden av
kriterier för ekonomisk bärkraft, ett otillräckligt integrerat
— Svårigheter vid avstämningen mellan deklarerade utgifter tillvägagångssätt och otydligheter vad gäller de regionala och
och slutmottagarens bokföring. lokala myndigheternas roll i partnerskapet.
— Underlåtenhet att iaktta gemenskapens regler för offentlig
upphandling.
— Brister i verifikationskedjan som försvårar uppföljningen5.Sammanfattningav finansiella flöden från gemenskapsbudget till slutmotta-
gare.
5.1. Åren 1997 och 1998 kännetecknades bland annat av4.16. Beträffande EUGFJ-U har kontrollerna lett till atten inhämtning av den eftersläpning i anslagsutnyttjandetföljande brister upptäckts:som registrerades i början av perioden. Totalt sett förefaller
utnyttjandet av programmen vara tillfredsställande.
— Svagheter i förvaltnings- och kontrollsystemen.
— Medfinansiering av icke stödberättigande utgifter.5.2. Såväl för 1997 som för 1998 bör det noteras att
de medlemsstater som har det bästa anslagsutnyttjandet i
— Ej godkända avdrag. allmänhet är EU:s minst välmående regioner, vilka även är
fondernas främsta förmånstagare, särskilt när det gäller mål 1;
dvs. Spanien, Portugal och Irland. — Administrativa felaktigheter på grund av att de utgifter
som redovisats till kommissionen har överskattats.
5.3. Situationen för gemenskapsinitiativen varierar stort
beträffande anslagsutnyttjandet på grund av vissa förseningarE.Dialogen med Regionkommitténsom ofta beror på antingen ett försenat antagande av program-
men (många program antogs under 1996 och 1997 till följdav fördelningen av de reserverade medlen), eller genomföran- 4.17. När det gäller strukturfondernas framtid noteras det
att Regionkommittén i sina yttranden betonar ekonomisk det av specifika delar av vissa gemenskapsinitiativ, som
partnerskapet inom Urban och Interreg II, eller mycket speciel- och social sammanhållning som en hörnsten för europeisk
integration och solidaritet. la och nyskapande åtgärder inom gemenskapsinitiativet SMF.
8.8.2000 SV C 226/77 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
5.4. Strukturfondsinsatserna vidtas med diversifiering, ny- — Utveckling av infrastrukturer i nära anslutning till eller
avsedda för företagen. skapande, sysselsättning och konkurrenskraft i åtanke. Då den
absoluta prioriteringen är att bevara och skapa arbetstillfällen
utvecklas regionernas, städernas och kommunernas partner- — Stöd till inrättande och skydd av små och medelstora
skap inom ramen för en lokal ekonomi som kan skapa en företag som integrerats i det lokala nätverket.
lokal hållbar sysselsättning och i bästa fall skapa mervärde.
— Främjande av forskning och innovation inom små och
medelstora företag och inrättande av nätverk för små och
medelstora företag. 5.5. Regionkommittén har i sin rapport 1997 velat illustre-
ra åtgärder till förmån för SMF under strukturfonderna.
— Utbildningsåtgärder för såväl företagsledare som löntagare. Strukturfondernas anslag har främjat SMF genom en mängd
olika åtgärder, av vilka de viktigaste är:
— Utveckling av resurser inom turistsektorn med hänsyn till
den lokala potentialen.— Stöd till kapitalinvesteringar i form av direkt stöd eller
finansieringslösningar.— Utnyttjande av jordbruksresurser och marina tillgångar på
lokal nivå.
— Samfinansiering av företagsområden.
5.9. Vid sidan om det centrala temat — lokal utveckling
— vill vi också framhålla de fyra huvudpunkterna som— Utbildningsinsatser, inbegripet ledningsutbildning.sammanfattar verksamheten under 1998. Genomförandet av
dessa hänger direkt samman med den ekonomiska och socialasammanhållningspolitiken och strukturfonderna. Dessa hu- — Rådgivning och information.
vudpunkter är följande:
— Åtgärder för att utveckla forskningen och den tekniska— Antagande av de sista programmen.utvecklingen.
— Snabbare finansiellt genomförande.
— Insatser rörande informationssamhället.
— En fördjupning av vissa prioriterade ämnen.
— Stöd till internationalisering genom innovativa åtgärder — Förberedelser inför perioden 2000–2006.
som Europartenariat eller Recite II som går ut på att
utveckla det internationella affärssamarbetet mellan SMF5.10. Kommittén välkomnar att ett effektivare utnyttjandeeller inom ramen för gemenskapsinitiativet SMF.av fonderna eftersträvas, i synnerhet att ett bredare utnyttjande
av finansiella instrument (till exempel garantier, kapitaltillskotteller återbetalningsbart stöd) kommer att främjas genom att5.6. SMF framstår allt tydligare som en prioriterad frågaden maximala stödandelen varieras. Detta kommer att leda tillinom strukturpolitiken, vilket visar sig i de nyaste programpla-en förstärkning av strukturfondernas effekter på de ekonomi-neringsdokumenten genom ett ökat finansiellt åtagande.ska och sociala strukturerna och av konkurrenskraften i
regionerna och i företagen inom EU, särskilt i de små och
medelstora företagen.5.7. Årsrapporten 1998 ägnas nästan helt åt att framhålla
och förstärka begreppet lokal utveckling . Detta begrepp har på5.11. Kommittén vill även uppmärksamma uppgifterna inågra år blivit en verklig politisk filosofi. A ¨ven om lokalrapporten för 1998 beträffande sysselsättningen, och att manutveckling som sådan i själva verket inte är en prioritering på1998 konstaterade att den genomsnittliga arbetslösheten igemenskapsnivå anges det i rapporten att ett stort antal beslutunionen fortfarande låg på cirka 10 % trots den ekonomiskapå senare tid beaktar den geografiska dimensionen i störreåterhämtningen. Dessutom skiljer sig fördelningen av arbets-utsträckning i strukturpolitiken.lösheten från region till region. Man bör vara medveten om att
hög regional arbetslöshet medför social utslagning, vilket gör
arbetslösheten mer resistent mot ekonomiska förbättringar.5.8. Kommittén vill framhålla att den lokala utvecklingenSåledes krävs en integrerad strategi för att lösa detta problem,ständigt betonas i strukturfondernas olika delar. Detta är endär åtgärder för att stärka regionens ekonomiska grundvalarinriktning som verkar ha valts för den framtida verksamhetenkombineras med åtgärder för att förbättra tillträdet till arbets-och kommittén stöder detta. A ¨ven om det är svårt att bedömamarknaden.de lokala utvecklingsåtgärdernas del i de totala programmen
framhåller kommittén att om man beaktar alla typer av
5.12. Kommittén vill fästa uppmärksamhet på resultaten åtgärder utgör dessa åtgärder ca 10 % av fondåtgärderna under
från halvtidsutvärderingarna under 1998. Följande fem viktiga den aktuella perioden. Detta gäller i ännu större utsträckning i
kommentarer tas upp direkt i årsrapporten 1998: de stödberättigade områdena enligt mål 2 där man uppskattar
att cirka 15 % av gemenskapsstödet är avsett för lokala
utvecklingsåtgärder. Kommittén framhåller att dessa åtgärder — När det gäller de små och medelstora företagen visar
utvärderingarna att stödets målanpassning måste förbätt- vidtas på följande områden inom mål 1–6 och presenteras
enligt följande i årsrapporten: ras, vilket kräver att det inrättas specialiserade förmedlings-
C 226/78 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
organ, företrädesvis i form av decentraliserade så kallade olika partnerskapsformer och partnerskapsstrukturer kan
medföra komplikationer ur förvaltningssynpunkt. ”one-stop shops”.
5.13. Regionkommittén vill dessutom:— Inom ramen för FoTU visar utvärderingarna att det är
nödvändigt att ge ny och klar inriktning åt innovationsåt- — Att partnerskapet skall stärkas till förmån för regioner och
gärderna, höja kvalitetsnivån för de mänskliga resurserna kommuner.
och inrätta nät mellan aktörerna, särskilt för små och— Att det skall utarbetas en stadspolitik som utgör ettmedelstora företag, både över regions- och landsgränserna.komplement till den som förs i medlemsstaterna.
— Göra förbehåll i fråga om möjligheten att uppnå de mål — Vad gäller miljön bör förhandsbedömningarna av pro-
för landsbygdspolitiken som fastställdes vid konferensen i grammen i framtiden omfatta en analys av starka och
Cork och i detta sammanhang framför allt understryka svaga sidor samt av regionala fördelar och risker såväl när
bristen på finansiella medel, avsaknaden av kriterier för det gäller miljö som ekonomiska frågor.
ekonomisk bärkraft, ett otillräckligt integrerat tillväga-
gångssätt och otydligheter vad gäller de regionala och— Man kan konstatera en allmän tendens av underrepresenta-lokala myndigheternas roll i partnerskapet.tion av kvinnor i ESF-åtgärder.
5.14. Slutligen vill kommittén avsluta sitt yttrande om den
”Nionde och tionde årsrapporten för strukturfonderna 1997 — Partnerskapets roll måste förstärkas ytterligare när det
gäller att överföra bästa praxis, system för uppföljning och och 1998 — ERUF — ESF — EUGFJ — FFU” med att uttrycka
sitt helhjärtade stöd till alla initiativ som betonar behovet av utvärdering samt effektiva metoder för programförvalt-
ning. Dessutom får man inte bortse ifrån att många en fortsatt lokal utveckling.
Bryssel den 13 april 2000.
Regionkommitténs
ordförande
Jozef CHABERT