EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 26.06.1996 
KOM(96) 297 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om en av ridet antagen gemensam åtgärd att 
inritta ett program for 
fortbildning, utbytesverksamhet och samarbete 
på området identitetshandlingar 
(framlagt av kommissionen) 

INNEHÅLL 
h Motivering: sida 3 
A: Bakgrund sida 3 
B: Räckvidd sida 4 
C: Kommentar till artiklarna sida 5 
II: Utkast: sida 9 
A: Ingress sida 9 
B: Bestämmelser sida 10 
C: Finansieringsöversikt sida 16 
MOTIVERING 
A: Bakgrund 
1. Redan långt innan Maastrichtfördraget trädde i kraft betraktades säkerheten vid 
framställning av identitetshandlingar och åtgärder mot förfalskningar som prioriterade 
områden för att åstadkomma bättre personkontroll vid de yttre gränserna. Genom det 
samarbete som föreskrivs enligt avdelning VI i Maastrichtfördraget bekräftas 
prioriteringen. Vid sidan om satsningen på informationskällor, särskilt bedrägerikatalogen 
och förteckningen över autentiska handlingar, framstår arbetet med att fortbilda den 
personal som utövar kontrollfunktionerna som en grundläggande effektivitetsfaktor. 
Fortbildningsinsatserna leder inte bara till att personalgrupper via utbytesverksamhet lär 
känna varandra bättre utan också till att förfaranden och tekniker som används 
vidareutvecklas. Därför förefaller denna typ av insatser vara utmärkta medel att motverka 
människosmuggling i allmänhet och illegal invandring i synnerhet. 
Enligt artikel K 1.2 i Maastrichtfördraget skall "kontrollförfaranden" i samband 
med personers överskridande av medlemsstaternas yttre gränser betraktas som en fråga 
av gemensamt intresse. 
2. Invandrarministrarna bestämde vid mötet i juni i Lissabon att arrangera 
fortbildningskurser i detta syfte. Hitintills har två sådana kurser hållits. De var inriktade 
på specialister som förväntas sprida inhämtad erfarenhet vidare. Den andra kursen som 
hölls 1995, finansierades via gemenskapsbudgeten enligt bestämmelserna i arjikel K 8 i 
Maastrichtfördraget. 
Både kursdeltagarna och rådets behöriga arbetsgrupp gjorde en positiv utvärdering 
av sistnämnda kurs och underströk att dessa försök förtjänar att vidareutvecklas och 
systematiseras inom ramen för noggrant förberedda program. 
Det stod således klart att samarbetet hade en praktisk inriktning och att det kunde 
vara ett bra komplement till rådets normgivande verksamhet. Man bör vara medveten om 
att artikel K 3 innehåller bestämmelser som uttryckligen stadgar om samarbete mellan 
behöriga, nationella myndigheter. 
3. Av de första försöken har det framgått att behoven är störst på två områden: 
Utbildning av fortbildare och av specialister. Satsningen på att utbilda fortbildare 
motiveras av att information som inhämtats på unionsnivå kan få ett mångdubbelt 
genomslag på nationsnivå. Satsningen på att utbilda specialister har sin grund i att den 
ständigt pågående tekniska utvecklingen kräver fortlöpande uppdatering av specialisternas 
kunnande. Deras kunskaper är ju garant för att den information som förs vidare till 
personalen med kontrollbefogenheter håller hög kvalitet. Insatserna på området kan endast 
krönas med framgång om de bedrivs långsiktigt och ges en genomtänkt utformning och 
organisation. 
B: Räckvidd 
4. Den gemensamma åtgärden har som mål att 
dels, med avseende på innehåll, åstadkomma ett genomtänkt och heltäckande 
program, som skall integrera olika komponenter i en kompetensutvecklingsstrategi 
och inbegripa såväl fortbildning i sig som praktik- eller utbytesperioder i andra 
medlemsstater med inriktning på att stärka banden mellan olika länders personal 
med kontrollfunktion, 
dels, med avseende på varaktighet, skapa ett flerårigt perspektiv för det praktiska 
samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för kontroll av identitetshandlingar, 
vilket bör leda till bättre ömsesidig kunskap om de tekniker som används i 
medlemsstaterna och följaktligen till skärpt bevakning vad gäller falska handlingar. 
De inledande lärdomarna förtjänar att vidareutvecklas. Man bör särskilt satsa på 
att få till stånd en fungerande utbytesverksamhet för tjänstemännen och att utveckla 
komponenten forskning och studier för att programmets resultat även skall nå dem som 
inte personligen deltagit i fortbildningsinsatserna. 
5. Därför är programmet utformat som årslånga fortbildningspaket, som omfattar 
kurser, utbytesverksamhet samt studie- och forskningsverksamhet. Uppläggningen har 
styrts av behoven såsom de framställdes vid utvärderingen av de tidigare genomförda 
kurserna. Det som framkom under utvärderingen fick stöd i diskussionerna mellan 
medlemsstaternas sakkunniga i rådets arbetsgrupper. Programmets uppläggning är sådan 
att man mycket väl i mån av behov kan ge plats åt initiativ som berör utvecklingen av 
teknik för att framställa handlingar som inte går att förfalska eller för att upptäcka 
förfalskade handlingar. 
Det komplementära i uppläggningen gör att det fleråriga programmet kan styras 
med viss flexibilitet utan att avsteg görs från de grundläggande målsättningarna. Det är 
nödvändigt att så snabbt som möjligt kunna anpassa sig till teknisk utveckling och nya 
sätt att använda falska handlingar och därför måste man kunna anpassa sig till för tillfället 
rådande omständigheter. 
6. Avsikten med programmet är att uppfylla dessa målsättningar genom att stödja 
offentliga och privata fortbildningsinitiativ som siktar mot att ge insikt om framställning 
av identitetshandlingar och om insatserna för att bekämpa falska handlingar. Tack vare 
de besparingar på grund av storskalighet som programmet i bästa fall ger upphov till kan 
det på sikt bli möjligt att införliva programmet i ett större gränskontrollprogram, som 
bedrivs i form av "pilotverksamhet" under 1996. 
C: Kommentar till artiklarna 
A rtikel 1 
I artikeln definieras programmets allmänna termer och anges att gemenskapsstöd 
skall utgå till programmet. I den bilagda finansieringsöversikten anges att 5 miljoner ecu 
kommer att anslås totalt under de första fem åren. För budgetåret 1996 finns ett anslag 
på 400 000 ecu. 
Syftet med programmet anges vara de två målsättningarna att permanenta 
insatserna och vidareutveckla innehållet. Tonvikten läggs särskilt på att tydligt definiera 
målsättningarna för att åstadkomma ett genomtänkt och heltäckande program. En 
långsiktig uppläggning antas vara en viktig förutsättning för att lyckas vidareutveckla 
metoderna och bredda sättet att gripa sig an problemet till att omfatta alla både preventiva 
och repressiva komponenter (tekniska och juridiska, samt även kulturella och sociala 
aspekter). 
A rtikel 2 
Artikeln innehåller grundläggande definitioner för de termer som behövs för att 
få en uppfattning om den gemensamma åtgärdens exakta omfång. Fokus är_ identitets­
handlingar och den typ av insatser som är huvudinslag i programmet. 
A rtikel 3 
Artikeln handlar om den första komponenten i de årliga fortbildningspaketen, 
nämligen kurserna. De bör vara antingen grundkurser med inriktning på fortbildare, vars 
uppgift därefter kommer att vara att ge en "multiplikatoreffekt" åt den inhämtade 
informationen i medlemsstaterna eller fördjupningskurser med inriktning på specialister 
och avsedda att fördjupa deras kunskaper på avgränsade områden där det behövs extra 
insatser. Det är tänkt att kurserna skall hållas regelbundet varje år för att skapa en 
spridningseffekt som skall leda till att man mot slutet av programperioden har byggt upp 
en rejäl informationsreserv att referera till. Kursernas gemensamma drag blir att de skall 
handla om teoretiska och praktiska aspekter på säkerheten i samband med 
identitetshandlingar, samt ge möjlighet till uppdatering av befintliga kunskaper och 
vidareutveckling av fortbildamas pedagogiska förmåga. Det är här lämpligt att undvika 
intrång på gemenskapens behörighetsområden, dvs insatserna får inte innebära att man 
kommer in på områden där Europeiska gemenskapen har befogenhet, såsom t. ex. 
visumprototypen eller unionsmedborgarnas uppehållskort. 
Inom ramen för de särskilda förbindelserna med de associerade länderna i Central-
och Östeuropa, liksom med Cypern och Malta, och med hänsyn till att det är nödvändigt 
att utvidga kampen mot falska identitetshandlingar till att omfatta ett större område än 
Europeiska unionen är det tänkt att representanter för de associerade länderna skall kunna 
delta i vissa kurser. Detta skulle kunna ske antingen genom att sakkunniga från dessa 
länder tillåts delta i brett upplagda kurser eller genom att vissa kurser arrangeras särskilt 
för vissa associerade länder för att skapa ett forum för spörsmål som särskilt rör just dem. 
A rtikel 4 
I den här artikeln behandlas den komponent i programmet som är tänkt att vara 
ett komplement till kurserna, nämligen utbytesverksamheten för tjänstemän. Det kan i 
synnerhet röra sig om praktikperioder, som kan organiseras ensidigt eller som utbyten hos 
nationella kontrollmyndigheter, för att ge en bild av vilka problem man stöter på i andra 
medlemsländer, liksom av de modernaste teknikerna vid utforming och framställning av 
identitetshandlingar. 
Även representanter från tredje land kan delta i utbytesverksamheten - här finns 
alltså ingen strikt begränsning till enbart representanter för de associerade länderna - för 
att det dessutom skall bli möjligt att dra nytta av erfarenheterna i vissa tredje länder som 
strävar i samma riktning. 
A rtikel 5 
Den tredje komponenten i de årliga fortbildningspaketen utgörs av sludie- och 
forskningsverksamhet. Syftet är i synnerhet att ta fram och sprida pedagogiska hjälpmedel 
(läromedelspaket, datorprogram, etc). Forskningen skulle kunna fokuseras på att ta fram 
verktyg för kontroll av handlingar och teknik för att snabbt sprida information om falska 
handlingar och hur de används. 
Artikel 6 
Villkoren för att erhålla finansiering är först och främst att insatserna skall ha 
intresse för unionen. För att detta säkert skall uppnås gäller principen att en satsning som 
endast berör medlemsstater måste omfatta minst tre stater. Vad gäller insatser som även 
inbegriper associerade länder är det rimligt att kräva att minst två medlemsstater och tre 
associerade länder deltar. Därmed undanröjs risken för dubblering med medlemsstaternas 
bilaterala initiativ. 
Artikel 7 
Artikeln om finanskontroll rör kommissionens och revisionsrättens respektive 
behörighetsområden och är av sedvanlig typ. 
Artikel 8 
I artikeln läg|s de allmänna villkoren för finansiering via gemenskapsbudgeten 
fast. 1 punkt 2 anges en övergripande gräns enligt principen att de nationella 
myndigheterna skall bidra med ett lägre belopp än det som utgår ur gemenskapsbudgeten. 
För att värna om den flexibilitet som krävs för anpassning till särskilda program kan 
emellertid detta tak höjas i händelse av sådana särskilda omständigheter som beskrivs i 
punkt 3. 
I punkt 4 lägger man fast principen om en särskild interventionsbegränsning när 
det gäller vissa typer av kostnader och understryker därvid att budgetposten har ett 
operativt och inte administrativt ändamål. Även här skall en viss grad av flexibilitet finnas 
för att man skall kunna anpassa sig till särskilda omständigheter. 
Artikel 9 
Artikeln innehåller bestämmelser om formella förfaranden som gäller på området 
och är av sedvanlig typ. 
A rtikel 10 
I artikeln slås kommissionens ansvar när det gäller förvaltning och ledning av 
programmet fast, särskilt vid uppläggningen av de årliga fortbildningspaketen. 
Kommissionen har en central roll när det gäller att driva fortbildningspaketen.^Under det 
inledande arbetet faller det på kommissionen att bedöma ansökningshandlingar som 
skickas in. I detta arbete ingår även att bedöma förslag som lämnas av medlemsstaterna, 
som därmed har en möjlighet att delta i uppläggningen av de årliga fortbildningspaketen. 
Förslagen kommer att bedömas mot bakgrund av tre kriterier som anges i punkt 2 andra 
stycket. För att säkert ha den sakkunskap som krävs i arbetet kommer kommissionen att 
kalla in experter med fackkunskap på särskilda delar av arbetet med att avslöja falska 
identitetshandlingar. 
Artikel 11 
Artikeln behandlar det förfarande som skall tillämpas vid beslut om att avbryta det 
årliga fortbildningspaketet. För detta ändamål inrättas en kommitté enligt förfarande Ila 
i rådets beslut 87/373 av den 13 juli 1987 om närmare villkor för utövandet av 
kommissionens genomförandebefogenheter (EGT, Specialutgåva 1994, Volym 02, s. 72). 
Det årliga fortbildningspaketet granskas av en kommitté med en företrädare för 
kommissionen som ordförande. Kommittén beslutar med den majoritet som föreskrivs i 
artikel K 4.3 stycke 2 i Maastrichtfördraget. Om kommissionen inte anser att den kan 
följa kommitténs utslag faller det på rådet att fatta ett beslut. Förfarandet är en möjlighet 
dels till samråd med medlemsstaterna i kommittén, dels till effektivt beslutsfattande om 
samsyn föreligger. Detta beprövade förfarande från andra sammanhang kommer att bli 
lika framgångsrikt i detta programmet. 
Artikel 12 
Syftet med artikeln är att säkerställa utvärdering och uppföljning av insatserna. 
Uppgiften tillfaller i första hand kommissionen, som skall svara för att ändamålsenlig 
information lämnas till Europaparlamentet och rådet så att överensstämmelsen med 
pågående eller planerade arbeten på området yttre gränser och invandring kan bibehållas. 
Artikel 13 ^ 
Artikeln anger när den gemensamma åtgärden träder i kraft och är av sedvanlig 
typ. 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om en av rådet antagen gemensam åtgärd att 
inrätta ett program for 
fortbildning, utbytesverksamhet och samarbete 
på området identitetshandlingar 
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska unionen, särskilt artiklarna 
K 3.2 b och K 8.2, 
med beaktande av kommissionens förslag av den ..., och 
med beaktande av följande: 
Medlemsstaterna betraktar utövandet av kontrollen vid överskridandet av de yttre 
gränserna och i synnerhet säkerheten vad beträffar identitetshandlingar som en fråga av 
gemensamt intresse. 
Åtgärden att inrätta en ram för fortbildnings-, informations-, studie- och 
utbytesverksamhet är sådan att den leder till bättre ömsesidig kunskap om tekniker för att 
framställa och kontrollera identitetshandlingar samt till effektivare insatser mot 
förfalskningar. 
Detta är mål som man på ett effektivare sätt kan uppnå på unionsnivå än på nationsnivå 
på grund av besparingar till följd av storskalighet och de planerade insatsernas kumulativa 
verkan. 
Denna gemensamma åtgärd påverkar inte gemenskapens behörighetsområden, särskilt inte 
fortbildningsområdet, och inkräktar följaktligen inte på gemenskapens åtgärder för att 
genomföra politiken på detta område, och särskilt för att genomföra programmet Leonardo 
da Vinci. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE 
AVSNITT 1: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 
A rtikel 1 
Grundtanke och mål 
1. För perioden 1996-2000 inrättas härmed ett program (nedan kallat Sherlock-
programmet) för fortbildning, utbytesverksamhet och samarbete på området säkerhet vad 
gäller identitetshandlingar enligt definitionerna i artikel 2 i denna gemensamma åtgärd och 
till detta program skall gemenskapsstöd utgå. 
2. Sherlock-programmet skall inte påverka gemenskapens behörighetsområden och 
skall i kraft av att det sträcker sig över flera år ha som allmänt mål att bredda befintligt 
samarbete avseende identitetshandlingar. Genom att ange tydliga prioriteringar kommer 
man på lång sikt att kunna rationalisera samarbetet. 
A rtikel 2 
Definitioner 
I Sherlock-programmets mening skall orden nedan ha följande betydelse: 
Identitetshandlingar. Handlingar som utfärdas av medlemsstaterna eller av tredje 
land och som särskilt tillåter innehavaren att styrka sin identitet samt eventuellt 
att passera en yttre gräns. 
Fortbildning: Anordnande av kurser inriktade på teoretiskt och praktiskt kunnande 
om säkerhet vad gäller identitetshandlingar. 
Utbytesverksamhet: Tjänstemäns vistelser i en annan stat än den egna för att 
grundligare lära känna kontrollteknikerna på fältet. 
Studieverksamhet: Framtagning och spridning av pedagogiska hjälpmedel för att 
förebygga och motverka falska identitetshandlingar. 
AVSNITT H: PROGRAMMETS UPPBYGGNAD 
10 
A rtikel 3 
Fortbildning 
1. I huvudsak skall Sherlock-programmet innebära att följ ande årligen återkommande 
kurser skall anordnas: 
Grundkurs för att utbilda fortbildare. 
Fördj upningskurs om framställning av identitetshandlingar med inriktning på redan 
erkända specialister. 
2. Kurserna skall vara avsedda för tjänstemän i medlemsstaterna. Det kan emellertid 
hända att särskilda kurser anordnas som tjänstemän från associerade stater kan delta i. 
Artikel 4 
Utbytesverksamhet 
Sherlock-programmet skall också omfatta utbytesverksamhet för tjänstemän från 
både medlemsstaterna och tredje stat. Utbytesverksamheten skall i synnerhet utgöras av 
tidsbegränsad praktik vid nationella myndigheter med ansvar för kontroll av 
identitetshandlingar. 
Artikel 5 
Studie- och forskningsverksamhet 
1. Sherlock-programmet skall omfatta utformning, framtagning och spridning av 
pedagogiska hjälpmedel avsedda att mångfaldiga resultaten av fortbildningspaketen i 
medlemsstaterna och de associerade staterna. 
2. Studie- och forskningsverksamhet kan också ägnas åt att ge båttre åtkomst till 
information om avslöjade bedrägerier med identitetshandlingar. 
AVSNITT III: FINANSIERINGSBESTAMMELSER 
11 
A rtikel 6 
Villkor for finansiering 
Projekt som berättigar till gemenskapsfinansiering skall vara av intresse för 
Europeiska unionen och beröra minst tre medlemsstater. 
Projekt som är avsedda att stärka samarbetet med de associerade staterna skall 
beröra minst två medlemsstater och tre associerade stater. 
Artikel 7 
Finanskontroll 
Besluten om finansiering och de kontrakt som dessa beslut ger upphov till skall 
vara underkastade tillsyn och finanskontroll av kommissionen samt revision av 
revisionsrätten. 
Artikel 8 
Gemenskapsfinansieringens nivå 
1. Alla slags kostnader som direkt kan hänföras till verksamhetens drift under en 
bestämd, i kontraktet angiven tidsperiod skall berättiga till gemenskapsfinansiering. 
2. Gemenskapsfinansieringen skall uppgå till 60 % av projektets totalkostnad och kan 
i undantagsfall uppgå till högst 80 % enligt de förfaranden som avses i avsnitt 4 i denna 
gemensamma åtgärd. 
3. Kostnader för översättning och tolkning, för ADB, för utrustning och 
förbrukningsvaror skall inte tas med i beräkningen annat än om de utgör en förutsättning 
för att verksamheten skall kunna drivas, och detta slags kostnader skall endast finansieras 
med högst SO % av bidraget eller 80 % om det är nödvändigt på grund av verksamhetens 
art. 
4. Kostnader för lokaler och offentliga anläggningar samt för löner till tjänstemän i 
stat eller offentliga organ skall inte tas med i beräkningen annat än om de utgör ersättning 
för användning eller för arbete, som saknar samband med vad dessa är avsedda för eller 
satta att utföra, utan specifikt är knutna till att genomföra den verksamhet som är i 
Europeiska unionens intresse. 
12 
Artikel 9 
Formella förfaranden 
1. Kommissionen skall, enligt finansförordningen av den 21 december 1977 med 
tillämpning på Europeiska gemenskapernas allmänna budget, senast ändrad genom 
förordning nr 2335/95 av den 18 september 1995, utöva tillsyn över de insatser som 
programmet är inriktat på och som finansieras med gemenskapsmedel. 
2. Kommissionen skall, när den lägger finansieringsförslag, ta hänsyn till de 
grundsatser för god ekonomisk förvaltning, särskilt för hushållning och 
kostnadseffektivitet, som anges i artikel 2 i finansförordningen. 
AVSNITT IV: FÖRVALTNINGS- OCH LEDNINGSANSVAR 
Artikel 10 
Utformning av programmet 
1. Kommissionen skall förvalta och leda programmet och skall för detta ändamål 
vidta lämpliga åtgärder. 
2. Kommissionen skall ta fram ett förslag till årligt fortbildningspaket, som skall 
innefatta en fördelningsmodell för tillgängliga medel och som skall bygga på prioriterade 
teman enligt Sherlock-programmets uppbyggnad och mål. 
I detta syfte skall kommissionen granska inlämnade projekt mot bakgrund av 
följande kriterier: 
Den föreslagna verksamhetens nyskapande karaktär. 
I vilken utsträckning verksamheten är angelägen för att förbättra säkerheten när 
det gäller identitetshandlingar. 
Att programmet får en genomtänkt helhet. 
Artikel 11 
Genomforande av programmet 
13 
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté bestående av företrädare för 
medlemsstaterna med kommissionens företrädare som ordförande. Denna skall förelägga 
kommittén förslaget till årligt fortbildningspaket som avses i artikel 10 i denna 
gemensamma åtgärd. Kommittén skall yttra sig över fortbildningspaketet inom den tid 
som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande det är. Den skall fatta sitt 
beslut men den majoritet som anges i artikel K 4.3 stycke 2 i fördraget om Europeiska 
unionen. Ordföranden får inte rösta. 
2. Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt 
med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana 
fall får kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid 
som inte överstiger en månad från dagen då rådet underrättats. 
Rådet får fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges 
i föregående stycke. 
AVSNITT V: SLUTBESTÄMMELSER 
A rtikel 12 
Utvärdering 
Kommissionen skall årligen utvärdera de insatser som genomförts under det 
gångna året och lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. 
Artikel 13 
Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den offentliggörs i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Utfärdat i Bryssel den 
På rådets vägnar 
Ordförande 
14 
Finansieringsöversikt 
Artikel B5-800: Samarbete i rättsliga och inrikes frågor. Åtagandebemyndigandena är 
införda i kapitel BO-40. 
1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 
Gemensam åtgärd avseende ett program för fortbildning, utbytesverksamhet och 
samarbete på området identitetshandlingar (kallat Sherlock-programmet). 
2. BERÖRDA BUDGETPOSTER 
B5-800: Gemensamma åtgärder inom ramen för samarbetet i rättsliga och inrikes 
frågor, särskilt områdena i artikel K 1.2 och K 1.3 i Maastrichtfördraget. 
3. RÄTTSLIG GRUND 
Artikel K 3.2 i Maastrichtfördraget. 
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1 Allmänt mål för åtgärden 
Inom det samarbete, som hör till avdelning VI i Maastrichtfördraget, framstår 
förbättrad säkerhet vad beträffar identitetshandlingar som ett prioriterat ^område, i 
synnerhet för att åstadkomma effektivare kontroller vid unionens yttre gränser. Vid sidan 
om arbetet med att ta fram informationsverktyg (bedrägerikatalogen, förteckningen över 
autentiska handlingar, kodat referensmaterial om handlingar) är kompetenshöj ande insatser 
riktade till personalen som är verksam på området en avgörande effektivitetsfaktor, 
särskilt när dessa insatser leder till ökat utbyte mellan medlemsstaterna och till bättre 
kännedom om de tekniker, förfaranden och verktyg som används. Två kurser för 
specialister, som förutsätts sprida inhämtad kunskap vidare, har redan genomförts inom 
ämnesområdet. Den andra, som hölls 1995, finansierades med gemenskapsmedel i kraft 
av bestämmelserna i artikel K 8 i Maastrichtfördraget. 
Den allmänna målsättningen för insatserna är att med hjälp av ett flerårigt program 
bredda samarbetet på området, rationalisera insatserna genom att samordna dem kring 
tydliga prioriteringar samt permanenta resultaten genom att arbeta långsiktigt. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden 
Insatserna sträcker sig över en programperiod på fem år med början år 1996. 
15 
5. UTGIFTSKATEGORI 
I eke-obligatoriska utgifter / Differentierade anslag 
6. TYP AV UTGIFT 
Bidrag (upp till högst 80 %) för finansiering tillsammans med andra offentliga 
eller privata finansiärer. 
7. BUDGETKONSEKVENSER 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad 
Bidrag skall utgå på följande områden: 
- Fortbildning. 
- Utbytes- och praktikverksamhet. 
- Studie- och forskningsverksamhet samt informationsspridning. 
Med förbehåll för att ändringar kan göras under det årliga budgetförfarandet är 
avsikten att anslå ekonomiska medel på ungefär 5 miljoner ecu för att genomföra 
programmet under perioden 1996-2000 enligt tidsplanen i punkt 7.2. 
Per år kommer det enligt en uppskattning som grundar sig på redan genomförda 
liknande åtgärder (inklusive Karolus- och Mattheus-programmen) att röra sig om 
följande belopp: 
- 1996: 
- fortbildning: * fortbildningskurs för fortbildare: 30 
deltagare (2x15 medlemsstater) under 15 dagar (kostnad per deltagare: 6 300 ecu): 
190 000 ecu 
* grundkurs för associerade länder i Central-
och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 medlemsstater: 20 deltagare (2 per 
stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas 
till 
90 000 ecu 
* studie- och forskningsverksamhet, 
informationsspridning (framtagning av pedagogiska hjälpmedel, utgivning av 
material): 
120 000 ecu 
- per år under perioden 1997/1998: 
16 
- fortbildning: * fortbildningskurs för fortbildare: 30 
deltagare (2x15 medlemsstater) under 15 dagar (kostnad per deltagare: 6 300 ecu): 
190 000 ecu 
* fördjupningskurs (15 dagar för en deltagare 
per medlemsstat kostar 6 300 ecu): 94 500 ecu som avrundas till 
95 000 ecu 
* grundkurs för associerade länder i Central-
och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 medlemsstater: 20 deltagare (2 per 
stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas 
till 
90 000 ecu 
* fortbildningskurs för fortbildare för 
associerade länder i Central- och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 
medlemsstater: 20 deltagare (2 per stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 
4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas till 
90 000 ecu 
- utbyten: * 5-dagarspraktik (kostnad per praktikant: 
2 000 ecu) för 150 tjänstemän från medlemsländerna: 
300 000 ecu 
* 5-dagarspraktik (kostnad per praktikant: 
2 000 ecu) för 50 tjänstemän från de associerade staterna: 
100 000 ecu 
* övrig utbytesverksamhet (studiebesök vid 
produktionsanläggningar, forskningslaboratorier, etc): schablonbelopp på 
60 000 ecu 
- studie- och forskningsverksamhet, informationsspridning: 
75 000 ecu 
- per år under perioden 1999/2000: 
- fortbildning: * fortbildningskurs för fortbildare: 30 
deltagare (2x15 medlemsstater) under 15 dagar (kostnad per deltagare: 6 300 ecu): 
190 000 ecu 
* fördjupningskurs (15 dagar för en deltagare 
per medlemsstat kostar 6 300 ecu): 94 500 ecu som avrundas till 
95 000 ecu 
* grundkurs för associerade länder i Central-
och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 medlemsstater: 20 deltagare (2 per 
stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas 
till 
90 000 ecu 
* fortbildningskurs för fortbildare för 
associerade länder i Central- och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 
medlemsstater: 20 deltagare (2 per stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 
4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas till 
90 000 ecu 
17 
- utbyten: * 5-dagarspraktik (kostnad per praktikant: 
2 000 ecu) för 150 tjänstemän från medlemsländerna: 
300 000 ecu 
* 5-dagarspraktik (kostnad per praktikant: 
2 000 ecu) för 100 tjänstemän från de associerade staterna: 
200 000 ecu 
* övrig utbytesverksamhet (studiebesök vid 
produktionsanläggningar, forskningslaboratorier, etc): schablonbelopp på 
100 000 ecu 
- studie- och forskningsverksamhet, informationsspridning: 
235 000 ecu 
7.2 Kostnademas fördelning mellan åtgärdemas olika delar 
ÅB i miljoner ecu 
(i löpande priser) 
Fördelning 
Fortbildning (kurser) 
Fortbildning (utbyten) 
övriga utbyten 
Studier, forskning, 
informationsspridning 
TOTALT 1996 
0,28 
0,12 
0,4 1997 
0,465 
0,4 
0,06 
0,075 
1 1998 
0,465 
0,4 
0,06 
0,075 
1 1999 
0,465 
0,5 
0,1 
0,235 
1,3 2000 
0,465 
0,5 
0,1 
0,235 
1,3 Totalt 
2,14 
1,8 
0,32 
0,74 
5 
7.3 Tidsplan över anslag 
ÅB i miljoner ecu 
Åtagande-
bemyndiganden 
Betalnings-
bemyndiganden 
1996 
1997 
1998 
1999 
2000 
TOTALT 1996 
0,4 1997 
1 1998 
1 1999 
1,3 2000 
1,3 2001 Totalt 
5 
0,1 
0,1 0,3 
0,7 
1 0,3 
0,7 
1 0,3 
1 
1,3 0,3 
1 
1,3 0,3 
0,3 0,4 
1 
1 
1,3 
1,3 
5 
18 
För perioden 1996-2000 planeras ett ekonomiskt anslag på ungefär 5 miljoner ecu. 
Programmet är uppdelat i tre faser. 
För 1996 gäller att de första utbetalningarna inte kommer att göras förrän under 
årets sista tredjedel och därför har det årliga beloppet uppskattats med hänsyn till en 
realistisk idé om vad som kommer att genomföras efter att det nödvändiga 
förberedelsearbetet avslutats. 
Under perioden 1997-1998 förväntas en kraftig hävstångseffekt i medlemsstatemas 
nationella fortbildningsprogram eftersom man då skall ha tillgång till fortbildare som följt 
kurser på unionsnivå och pedagogiska hjälpmedel som tagits fram gemensamt. 
Under perioden 1999-2000 kommer resultaten av den förväntade hävstångseffekten 
i medlemsstaterna att ge upphov till nya behov på unionsnivå. För att möta de nya 
behoven kommer man att fördjupa och bredda insatserna och därvid ta hänsyn till 
resultatet av en utförligare utvärdering än årsrapporten, som skall göras efter halva tiden 
i slutet av år 1998. 
8. BEDRAGERIBEKAMPNINGSBESTAMMELSER SAMT RESULTAT AV ATT 
DE TILLÄMPAS 
Kommissionen sköter kontrollen av bidragen och av att de tjänster, förberedande 
studier, genomförbarhetsstudier samt utvärderingar som man krävt tillhandahålls. 
Kontrollen görs före utbetalning och med hänsyn till kontraktsåtaganden och grundsatser 
om hushållning och god allmän samt ekonomisk förvaltning. Bedrägeribekämpnings-
bestämmelser (kontroll, rapportering, etc) finns i alla avtal eller kontrakt som sluts mellan 
kommissionen och mottagare av utbetalningar. 
9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 
9.1 Särskilda, mätbara mål och målgrupp 
Särskilda mål: 
Inom ramen för det allmänna mål som anges i punkt 4.1 skall kommissionen 
särskild anstränga sig att nå följande mål: 
* Att permanenta fortbildningsinsatserna på området säkerhet när det gäller 
identitetshandlingar på tre områden, nämligen 
- kurser för fortbildare, 
- fördjupningskurser för redan bekräftade specialister, 
- grundkurser avsedda för vissa länder i Central- och Östeuropa. 
Avsikten med detta första mål är att samordna fortbildningsarbetet genom 
specialisering på varje nivå. På unionsnivå hålls kurser för fortbildare och för specialister, 
på nationsnivå sker spridningen av den inhämtade informationen till största möjliga antal 
19 
tjänstemän. I samma avsikt att samordna, med siktet inställt på anslutning, hålls kurserna 
för tjänstemännen från länderna i Central- och Östeuropa på unionsnivå. 
* Att i anknytning till målet ovan ta fram pedagogiska hjälpmedel som gör det 
möjligt att genomföra fortbildningsprogrammen i medlemsstaterna och därigenom förränta 
erfarenheterna från kurserna på unionsnivå. 
Två fördelar med att ta fram hjälpmedlen på unionsnivå är att man gör besparingar 
på grund av storskaligheten och att fortbildningen i medlemsstaterna kan baseras på 
samordnade pedagogiska hjälpmedel. 
* Att bedriva forskningsverksamhet för att ta fram bättre verktyg för 
informationsspridning på området kunskap om identitetshandlingar och om iakttagna 
bedrägerier. 
Detta sista mål bidrar till att undanröja risken för dubbelarbete inom forskningen 
på ett område där informationsutbytet mellan medlemsstaterna är grundläggande om det 
skall lyckas att helt och hållet genomföra fri rörlighet. 
Målgrupp: 
Anställda som ansvarar för att utforma, utfärda eller kontrollera 
identitetshandlingar. 
Anställda som ansvarar för kompetensutveckling, särskilt de som utformar och 
genomför kurser i de berörda enheterna och i allra högsta grad de som utformar kurser 
för fortbildare. 
9.2 Skäl för åtgärden 
Inom ramen för det samarbete mellan medlemsstaterna, som kommissionen deltar 
helt och fullt i och som definieras i avdelning VI i Maastrichtfördraget, anges frågor som 
medlemsstaterna anser vara av gemensamt intresse. En av de centrala frågorna är den om 
säkerhet när det gäller identitetshandlingar, med betydelse i synnerhet för kontrollen vid 
överskridande av de yttre gränserna. Samarbetet på unionsnivå mellan medlemsländemas 
nationella förvaltningar kommer att utgöra ett komplement till det arbete dessa 
förvaltningar utfört inom sina egna behörighetsområden. Den snabbhet informationen 
färdas med leder till krav på att arbeta i "realtid" och innebär därmed att tjänstemännen 
måste skaffa sig bättre kunskaper om vad som sker hos kollegerna i andra medlemsstater. 
Sherlock-programmet är en del av denna verklighet och ansluter sig till 
subsidiaritetsprincipen genom insatsemas uppdelning, som beskrivs i redogörelsen ovan 
för programmets särskilda mål. 
Urvalskriterierna för projekten vilar på följande två grundförutsättningar: 
20 
in 
- Respekt för programmets uppläggning som den beskrivs i avsnitt II i den 
gemensamma åtgärden. Uppläggningen går ut på att insatserna skall upprepas 
regelbundet för att nå effektivitet på lång sikt och fa till stånd en spridningseffekt 
i medlemsstaterna. 
- Respekt för kriterierna i artikel 10 i den gemensamma åtgärden, som anger att 
programmet skall ha en genomtänkt helhet, vara nyskapande (teknisk utveckling 
till exempel) och angeläget (nya typer av identitetshandlingar, nya förfalskarligor). 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Två typer av indikatorer har valts för att mäta i vilken utsträckning målen 
uppfyllts: 
- Antal deltagardagar som genomförts på unionsnivå, oberoende av om det rört sig 
om kurs- eller utbytesverksamhet. 
- Antal deltagardagar som genomförts av medlemsstaterna med hjälp av fortbildare 
som följt kurser inom Sherlock-programmet eller med hjälp av pedagogiska 
hjälpmedel som tagits fram inom ramen för programmet. 
Dessa kvantitativa mätningar kommer att kompletteras med mera kvalitativa 
utvärderingar inriktade på att mäta kursemas effekt på deltagarna (panel med utvärdering 
vid olika intervall efter kursen). 
Årsrapporterna kommer att kompletteras med en mera detaljerad rapport över 
utbildningsresultaten när programmet pågått i tre år. 
10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (del A i avsnitt m i den allmänna budgeten) 
Hur mycket personal som kan avdelas beror på det beslut kommissionen fattar 
varje år om hur stora resurser som skall avsättas. Hänsyn kommer att tas till personalen 
och till de extra belopp som budgetmyndigheten beviljar. 
Det bör understrykas att denna gemensamma åtgärd innebär förvaltning av 
åtagandebemyndiganden på ungefär 5 miljoner ecu under fem år och om det skall gå att 
garantera "god ekonomisk förvaltning*' av driftsanslagen måste man också anslå 
administrativa anslag som täcker det extra arbete den ökade verksamheten under perioden 
drar med sig på grund av att den gemensamma åtgärden genomförs. 
Uppskattningen av ytterligare anslag är gjord på basis av den kostnad för extra 
tjänster som uppstod i samband med att pilotverksamheten inom fortbildning enligt 
avdelning VI genomfördes och som finansierades via budgeten år 1995. 
21 
10.1 Konsekvenser för antalet tiänster 
Typ av tjänster 
Fast 
anställda 
eller 
tillfälligt 
anställda A 
B 
C 
Andra tjänster 
Totalt Erforderlig personal 
för att förvalta 
åtgärden 
Fasta 
tjänster 
1 
1/2 
1/2 
2 Tillfälliga 
tjänster varav 
Befintliga 
tjänster 
inom berört 
DG eller 
berörd 
enhet Ytterligare 
tjänster 
1 
1/2 
1/2 
2 Period 
5 år från 
och med 
september 
1996 
10.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal 
Belopp Beräkningsmetod (ecu) 
Fast anställda 
Tillfälligt anställda 
Andra tjänster 
Totalt 765 000 (92 000 ecu + 33 000 + 28 000) x 5 år 
Märk: enl. skala från DG IX 
765 000 
Beloppen anger total kostnad för ytterligare tjänster under hela åtgärden 
22 
10.3 ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden 
Budgetpost Belopp Beräkningsmetod (ecu) 
(Nummer och titel) 
A 2510 12 000 Tjänsteärenden: 20 dagar/tjänsteman: 
20 x 120 ecu x 5 år 
50 000 Resor: 10 resor per år x 1000 ecu x 
5o 
ar 
156 375 Kommitté enl. artikel 11: 15 
personer x 695 ecu x 3 möten x 5 år 
Sakkunniga: 20 dagar/sakkunnig/år x 
80 400 804 ecu x 5 år 
TotaIt TZTZZ 
298 775 
» 
Beloppen avser total kostnad för åtgärden. Syftet med tjänsteärendena är att utvärdera och samordna insatserna som ingår i programmet 
samt att säkerställa lämplig uppföljning av projektet på ort och ställe. Kostnaden för dessa 
tjänsteärenden uppskattas till 62 000 ecu. 
23 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 297 slutlig 
DOKUMENT 
SV 06 11 
Katalognummer : CB-CO-96-306-SV-C 
ISBN 92-78-05749-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Ik