[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel, 7.2.2007

SEK(2007) 137 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

Allmän bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Reformen av pakten 2005 genomfördes mot bakgrund av att den hade visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan lägger fram (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram). Luxemburgs första stabilitetsprogram lades fram i februari 1999. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 15 mars 1999, på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

Bakgrund till bedömningen av det uppdaterade programmet

Kommissionen har granskat den senaste uppdateringen av Luxemburgs stabilitetsprogram, som lades fram den 24 november 2006, och har antagit en rekommendation till rådets yttrande om detta program (se faktarutan när det gäller de viktigaste punkterna i bedömningen).

För att beskriva den bakgrund mot vilken strategin för de offentliga finanserna i det uppdaterade stabilitetsprogrammet bedöms, sammanfattas i denna motivering följande:

1. Den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna under de senaste tio åren.

2. Den senaste bedömningen av landets ställning när det gäller paktens preventiva aspekt (en sammanfattning av rådets yttrande om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet).

3. Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006.

Den senaste ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna

Den makroekonomiska utvecklingen i Luxemburg under de senaste 25 åren har varit imponerande när det gäller både produktionstillväxten och ökningen av sysselsättningen. Även om landet har noterat små underskott under de senaste åren är situationen för de offentliga finanserna i grund och botten sund, med en mycket liten offentlig skuld och stora reserver inom den offentliga sektorn. Trots det stora antalet nya arbetstillfällen är emellertid situationen på arbetsmarknaden mindre gynnsam än vad som framkommer vid en första anblick. Arbetslösheten är visserligen alltjämt ganska låg men har ökat sedan 2002 och i landet bosatta personer möts av intensiv konkurrens från utlänningar. Vidare är sysselsättningsgraden hos äldre bosatta personer en av de lägsta i EU, även om den stigit under senare år. Den börda på de offentliga finanserna som dessa arbetslösa och tillkommande pensionärer ger upphov till har hittills kunnat hanteras utan problem tack vare ökande inkomster, men bör inte desto mindre inte underskattas. Den beräknade stora ökningen av åldersrelaterade utgifter under de kommande decennierna är också en källa till oro för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Bedömningen i rådets yttrande om det föregående programmet

Den 14 februari 2006 antog rådet sitt yttrande om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2005–2008. Rådet ansåg att ”samtidigt som den övergripande strategin för att reducera underskottet genom återhållsamhet med utgifterna är lovvärd” borde myndigheterna i Luxemburg ”öka insatserna i fråga om budgetanpassning under 2006 och fastställa och genomföra de åtgärder som krävs för 2007 och 2008 [och] förbättra den långsiktiga hållbarheten genom att hålla tillbaka ökningarna i de offentliga utgifterna genom en reform av pensionssystemet” .

Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006

Rapporten om genomförandet av Luxemburgs nationella reformprogram, som skall tas fram inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, lades fram den 27 oktober 2006. I Luxemburgs nationella reformprogram anges följande centrala problem och prioriteringar: ett utbildningssystem av hög kvalitet, en ekonomi som är integrerad i ett europeiskt och internationellt sammanhang, ett attraktivt ekonomiskt klimat, en stabil makroekonomisk ram och iakttagande av principerna om hållbar utveckling.

Av kommissionens bedömning av det programmet (antagen i samband med dess årliga lägesrapport i december 2006[2]) framgår att Luxemburg gör mycket goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram och av de åtgärder som fastställdes på Europeiska rådets vårmöte 2006, men att det alltjämt finns utrymme för förbättringar när det gäller de brister som identifierades 2005. De makroekonomiska åtgärder som har antagits ger förhoppning om konsolidering av de offentliga finanserna och lägre inflation. Ett lovande åtgärdspaket genomförs nu på det mikroekonomiska planet. Det krävs dock större ansträngningar för att genomföra ett system för att övervaka och bedöma årliga framsteg och ett antal åtgärder måste införas, t.ex. för att hjälpa nyetablerade företag och små och medelstora företag. Trots lovande reformer på sysselsättningsområdet har det inte tillkännagivits något nytt initiativ för att öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, och stora reformer för att förbättra utbildningssystemet måste fortfarande förverkligas.

Mot bakgrund av dessa framsteg uppmanades Luxemburg att inrikta sig på följande områden: strategier för att fortsätta höja sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare och för att reformera de befintliga systemen för förtidspensionering, fortsatta ansträngningar för att minska antalet avbrutna utbildningar och för att undanröja konstgjorda hinder mellan olika typer av utbildning, en noggrann övervakning av hur nyligen vidtaga åtgärder beträffande unga personer inverkar på ungdomsarbetslösheten och större stöd för konkurrensutsatta marknader, för införlivandet av EU-direktiv och för små och medelstora företag.

Faktaruta: De viktigaste punkterna i bedömningen I enlighet med artikel 5.1 (stabilitetsprogram) och artikel 9.1 (konvergensprogram) i rådets förordning (EG) nr 1466/97 tas följande punkter upp i bedömningen: Är de ekonomiska antaganden som programmet bygger på rimliga? Vilket är medlemsstatens medelfristiga mål för de offentliga finanserna? Är anpassningsplanen lämplig för att uppnå detta mål? Är de vidtagna eller föreslagna åtgärderna för att följa denna plan tillräckliga för att nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna över konjunkturcykeln? I bedömningen av anpassningsplanen uppmärksammas om en större anpassning görs i ekonomiskt goda tider och en mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. För de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II uppmärksammas vidare om medlemsstaten som riktvärde eftersträvar en årlig förbättring av det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, motsvarande 0,5 % av BNP för att uppnå sitt medelfristiga mål för de offentliga finanserna. När anpassningsplanen fastställs (för medlemsstater som ännu inte har uppnått målet), eller vid beslut om en tillfällig avvikelse från målet (för medlemsstater som har uppnått målet), ingår det ett genomförande av större strukturreformer som har direkta kostnadsbesparande effekter på lång sikt (t.ex. genom att öka den potentiella tillväxten) och därigenom påvisbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (under iakttagande av villkoret att en tillräcklig säkerhetsmarginal för referensvärdet på 3 % av BNP skall behållas och att situationen för de offentliga finanserna förväntas återgå till det medelfristiga målet under programperioden)? Särskild uppmärksamhet ägnas här pensionsreformer som syftar till att införa system med flera pelare, varav en obligatorisk pelare som fullständigt täcks av fondmedel. Är medlemsstatens ekonomiska politik förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken? Rimligheten i programmets makroekonomiska antaganden bedöms med utgångspunkt i kommissionens höstprognos 2006 och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden för beräkning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon. Bedömningen av förenligheten med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken bygger på de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken när det gäller de offentliga finanserna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Bedömningen tar också upp följande: Utvecklingen av skuldkvoten och utsikterna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilket man "vid övervakningen av de offentliga finanserna [bör] ägna tillräcklig uppmärksamhet" enligt rådets rapport av den 20 mars 2005 "Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten". I ett meddelande från kommissionen av den 12 oktober 2006 anges metoden för att bedöma den långsiktiga hållbarheten[3]. Graden av integration med de nationella reformprogram som medlemsstaterna överlämnat inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I sin följenot av den 7 juni 2005 till Europeiska rådet om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008 framhöll Ekofinrådet att de nationella reformprogrammen borde vara förenliga med stabilitets- och konvergensprogrammen. Efterlevnaden av uppförandekoden[4], som bl.a. föreskriver en gemensam struktur och uppsättning tabeller för stabilitets- och konvergensprogrammen. |

- Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[5], särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

4. Den [27 februari 2007] granskade rådet Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

5. I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att avta något, från 5,5 % under 2006 till i genomsnitt 4,3 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsberäkningar verkar också vara realistiska.

6. Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 1,0 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,8 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Detta beror delvis på att underskottet för 2005 reviderats nedåt, från 2,3 % av BNP i det föregående programmet till 1,0 % av BNP enligt de senaste tillgängliga uppgifterna. Underskottet för 2006 kan också bli lägre än vad som beräknats i det nya programmet (1,5 % av BNP) i det att skatteinkomsterna sannolikt underskattats.

7. Huvudmålet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt enligt programmet är att återgå till balanserade finanser inom programperioden. Detta skall uppnås genom en gradvis förbättring av saldot i de offentliga finanserna, från ett beräknat underskott på 1,5 % av BNP till ett litet överskott för 2009 (0,1 % av BNP). Det primära underskottet utvecklas i linje med det minskande totala underskottet. Anpassningen bygger på att utgiftskvoten minskar med 3,8 procentenheter av BNP, vilket mer än väl kompenserar för nedgången i inkomstkvoten på 2,1 procentenheter av BNP. Denna strategi liknar den som beskrivs i programmet från 2005, där man mot bakgrund av i stort sett liknande makroekonomiska förutsättningar räknade med att underskottet skulle nå sin topp 2005 snarare än 2006 och att finanserna i stora drag skulle vara i balans 2008 snarare än 2009.

8. Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat i enlighet med den allmänt vedertagna metoden väntas förbättras från ett underskott på ungefär 1¼ % av BNP för 2006 till ett överskott på ca 1 % i slutet av programperioden. Liksom i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna ett strukturellt underskott på 0,8 % av BNP. Enligt programmet skall detta mål uppnås senast 2007, dvs. ett år tidigare än i den föregående uppdateringen. Eftersom detta mål är (något) mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

9. Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli bättre än vad som anges i programmet. I synnerhet förefaller beräkningarna av skatteinkomsterna vara tämligen försiktiga, särskilt för 2007. Utfallet för landets offentliga finanser har också mycket ofta varit bättre än beräkningarna under de senare åren, i allmänhet på grund av att inkomsterna blivit avsevärt högre än förväntat.

10. Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna uppnås senast 2007, så som förutses i programmet. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids från och med 2007. Den takt i anpassningen mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna som framgår av programmet ligger helt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara mindre när dåliga ekonomiska tider råder. Även efter det att målet på medellång sikt uppnåtts är programmets finanspolitiska inriktning helt i linje med pakten.

11. Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 7,5 % av BNP år 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten stiga en aning till 8,5 % av BNP mot slutet av programperioden.

12. De långsiktiga effekterna på Luxemburgs offentliga finanser av befolkningens åldrande är bland de största i EU, och har främst sin grund i en mycket stor ökning av pensionsutgifterna, med 7½ procentenheter i förhållande till BNP, och i de totala åldersrelaterade offentliga utgifterna, med 8¼ procentenheter, under perioden 2004–2050 (vilket kan jämföras med EU:s genomsnittliga ökningar på 2¼ respektive 3½ procentenheter i förhållande till BNP). Den nuvarande nivån på bruttoskulden är mycket låg och betydande tillgångar har ackumulerats i socialförsäkringssystemet. Även om dessa tillgångars nuvarande storlek (beräknad till omkring 25 % av BNP) i betydande utsträckning bidrar till de offentliga finansernas hållbarhet, räcker den emellertid inte till för att motverka den långsiktiga inverkan på skuldkvoten av den avsevärda ökningen av åldersrelaterade utgifter. Trots att starka offentliga finanser till en viss del underlättar hanteringen av kostnaderna för åldrandet måste således, vilket myndigheterna erkänner, pensionssystemet förändras i viss mån för att hålla tillbaka den framtida ökningen av offentliga utgifter och minska riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Sammantaget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara medelstora i Luxemburg.

13. Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Dessutom innehåller det viss information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller ta hänsyn till hur reformprogrammets åtgärder påverkar de offentliga finanserna. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet förefaller regeringens avsikt, bekräftad i programmet, att hålla de offentliga investeringarna på en hög nivå avspegla de åtgärder som i det nationella reformprogrammet fastställts som prioriterade insatser, nämligen ökningen av FoU, främjande av hållbar resursanvändning och förbättrade järnvägsförbindelser med grannländerna.

14. Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Några betydande pensionsreformer har emellertid hittills inte genomförts.

15. När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter[6]. Dessutom avviker programmet i några viktiga avseenden från den modell som anges i uppförandekoden[7].

Sammantaget är slutsatsen att programmet mot bakgrund av en förväntad stark tillväxt presenterar snabba framsteg mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, som bör uppnås från och med 2007, och att underskottet därefter väntas minska ytterligare. De utgiftsbegränsande åtgärder som nyligen beslutats har emellertid bara en tillfällig karaktär (dvs. de gäller fram till och med 2009).

Mot bakgrund av denna bedömning och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter uppmanas Luxemburg att förbättra de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet genom att genomföra strukturella reformåtgärder (särskilt i fråga om pensioner).

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Real BNP (förändring i %) | SP nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |

KOM nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | Uppgift saknas |

SP nov. 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | Uppgift saknas |

HIKP-inflation (i %) | SP nov. 2006 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov. 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | Uppgift saknas |

SP nov. 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | Uppgift saknas |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | SP nov. 2006 1 | -1,6 | -0,3 | -0,8 | -0,5 | -1,6 |

KOM nov. 2006 5 | -2,2 | -0,9 | -0,7 | -0,9 | Uppgift saknas |

SP nov. 2005 1 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 | Uppgift saknas |

Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP) | SP nov. 2006 | -1,0 | -1,5 | -0,9 | -0,4 | 0,1 |

KOM nov. 2006 | -1,0 | -1,0 | -0,5 | -0,3 | Uppgift saknas |

SP nov. 2005 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 | Uppgift saknas |

Primärt saldo (i % av BNP) | SP nov. 2006 | -0,8 | -1,3 | -0,8 | -0,2 | 0,3 |

KOM nov. 2006 | -0,8 | -0,8 | -0,3 | -0,1 | Uppgift saknas |

SP nov. 2005 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 | Uppgift saknas |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | SP nov. 2006 1 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |

KOM nov. 2006 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | Uppgift saknas |

SP nov. 2005 1 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | Uppgift saknas |

Strukturellt saldo2 (i % av BNP) | SP nov. 2006 3 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |

KOM nov. 2006 4 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | Uppgift saknas |

SP nov. 2005 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | Uppgift saknas |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP nov. 2006 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |

KOM nov. 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | Uppgift saknas |

SP nov. 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | Uppgift saknas |

Anmärkningar: 1 Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet. 2 Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 3 Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder. 4 Kommissionens höstprognos 2006 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder. 5 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 4,1 %, 4,1 %, 4,4 % respektive 4,7 % under perioden 2005–2008. Källor: Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelande från kommissionen inför Europeiska rådets vårmöte: Implementing the renewed Lisbon strategy for growth and jobs - A year of delivery, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU, 12.10.2006, KOM(2006) 574, och Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006), ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.

[4] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Särskilt saknas uppgifter om sektorsspecifika saldon (utom för den offentliga sektorn som helhet).

[7] Avsnittet om den institutionella ramen för de offentliga finanserna saknas.