Civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare bedriver många verksamheter i medlemsstaterna och på EU-nivå. Civilsamhällesorganisationerna utgör en heterogen grupp – de kan ha breda mandat kopplade till grundläggande rättigheter eller tillhandahålla specialkunskaper eller specialiserat stöd beträffande vissa rättigheter. De kan bedriva landsomfattande verksamhet eller ha ett regionalt eller lokalt ansvarsområde. De kan antingen bedriva en mängd olika verksamheter eller endast rikta in sig på vissa typer av arbete, såsom opinionsbildning eller tillhandahållande av tjänster som är anpassade till medlemmarnas eller stödmottagarnas behov. Samtidigt bidrar nationella människorättsinstitutioner, likabehandlingsorgan och ombudsmannainstitutioner på många sätt till åtgärder för att genomföra EU:s lagstiftning och politik.

Exemplen i denna rapport har valts ut för att visa de stora förändringar som ägt rum under de senaste åren och innefattar både utmaningar och positiva aspekter som fastställts av berörda parter i medlemsstaterna. Exemplen på och beskrivningarna av nationella åtgärder och initiativ är inte uttömmande och tas endast med i informationssyfte. De sammanfattande rapporterna om samråden och de enskilda bidragen innehåller ytterligare åtgärder och initiativ. Ämnena i varje kapitel (som inriktas på skyddet, stödet och förstärkningen av det civila samhället) valdes ut som viktiga ömsesidigt beroende indikatorer för en gynnsam miljö för det civila samhället.

Under båda kriserna har civilsamhällesorganisationer varit på plats och redogjort för de extra svårigheter som särskilda grupper fått utstå, däribland kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning, hbtqi-personer, romer och äldre, och har därigenom bidragit till välgrundade beslut om hur man bäst tillgodoser dessa gruppers särskilda behov.

För att underlätta informationsutbyte och samordning av initiativ mellan aktörer i det civila samhället inrättade kommissionen ett särskilt nätverk för berörda hälsoaktörer, med benämningen ”Supporting Ukraine, EU neighbouring Member States and Moldova” (Stöd till Ukraina, de angränsande EU-länderna och Moldavien), på EU:s folkhälsoplattform.

Under covid-19-pandemin förespråkade civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare transparenta och proportionerliga åtgärder för att hantera hälsokrisen, och i vissa medlemsstater tillhandahöll de nödvändigt stöd till de drabbade .

Trots dessa utmaningar uppvisar civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare stor tålighet när de fortsätter sitt arbete. I vissa medlemsstater har de spelat en väsentlig roll under covid-19-pandemin och i Rysslands anfallskrig mot Ukraina och har gått i täten för att säkerställa att individers behov förstås, kommuniceras och tillgodoses och att deras rättigheter försvaras.

Civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare är viktiga i våra konstitutionella demokratiska samhällen för att ge liv åt och skydda de värden och rättigheter som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och i stadgan. De bidrar med sin sakkunskap till de nationella myndigheternas och EU-institutionernas beslutsfattande och lagstiftningsarbete och hjälper till att säkerställa att dessa organ hålls ansvariga för respekten för de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen. Såsom denna rapport kommer att visa har medlemsstaterna och EU i varierande utsträckning vidtagit åtgärder för att skydda, stödja och stärka aktörer i det civila samhället och tillhandahåller en rad möjligheter för dem att samarbeta. Under de senaste åren har civilsamhällesorganisationerna och rättighetsförsvararna emellertid i allt högre grad även ställts inför utmaningar kopplade till det krympande medborgerliga utrymmet. Olika rättsliga, administrativa och politiska åtgärder har gradvis begränsat deras grundläggande friheter, vilket påverkar deras förmåga att bedriva verksamhet till stöd för grundläggande rättigheter som strategiska partner till EU och medlemsstaterna.

-För att öka människors medvetenhet om sina rättigheter enligt stadgan inledde kommissionen kampanjen #RightHereRightNow 2021. Information om stadgan tillhandahålls även via ”Dina rättigheter” på europeiska e-juridikportalen och ”Dina rättigheter i EU” på webbplatsen Europa.

-Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden har under de första två åren gett stöd till nästan 600 projekt på omkring 260 miljoner euro. Programmets mål har varit att främja EU:s värden och bekämpa hat, diskriminering och intolerans i EU. Programmet Rättsliga frågor finansierar även projekt för att utbilda rättstillämpare i grundläggande rättigheter.

Genom den ändrade Århusförordningen stärks miljöorganisationernas rätt att begära att EU:s institutioner och organ omprövar sina beslut för att säkerställa efterlevnad av EU:s miljörätt . Ändringen utökade avsevärt antalet och typerna av beslut som kan bestridas. På samma sätt föreskrivs i förslaget till direktiv om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet att organisationer ska ha rätt att lämna in klagomål direkt till ett företag om dess verksamhet eller värdekedjor kan skada de mänskliga rättigheterna eller miljön.

Civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare bidrar även till det demokratiska beslutsfattandet genom att förespråka grundläggande rättigheter inom lagstiftningen och politikutformningen. Samråden kan ske genom strukturerade arrangemang eller på civilsamhällesorganisationernas och rättighetsförsvararnas eget initiativ och ger människor möjlighet att delta direkt i beslutsfattandet i frågor som påverkar dem. Vissa civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare stöder även utsatta gruppers demokratiska deltagande. I Belgien deltar till exempel företrädare för civilsamhället i Bryssels rådgivande nämnd för personer med funktionsnedsättning och Bryssels jämställdhetsråd (vilka båda inrättats av regeringen), som kan yttra sig om lagförslag. I Frankrike är civilsamhällesorganisationer representerade i Commission Nationale consultative des Droits de l’Homme, som lämnar in årliga rapporter till regeringen om olika ämnen, däribland bekämpning av rasism, främlingsfientlighet och antisemitism, människohandel och diskriminering av hbtqi-personer. Flera medlemsstater samverkar med civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare vid genomförandet av handlingsplaner för öppen förvaltning i syfte att främja öppenhet, ansvarsskyldighet, deltagande, offentlig integritet och samarbete i samhället.

Civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare stöder rättighetshavare och offer för kränkningar av de grundläggande rättigheterna genom att förklara, försvara och hävda deras rättigheter. Detta gör de genom att samla in och tillhandahålla information, utreda påstådda kränkningar och rapportera till nationella, regionala och internationella övervakningsorgan. De kan hjälpa offer för kränkningar att söka rättslig eller utomrättslig prövning, erbjuda juridiskt bistånd eller väcka strategisk talan. Civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare kan bedriva liknande verksamhet internationellt och hjälpa enskilda klagande att informera organ som övervakar mänskliga rättigheter om sina farhågor. Till exempel driver det belgiska likabehandlingsorganet processer på anställdas vägnar som påstås ha diskriminerats på grund av kön, och i Slovenien kan ombudsmannen anföra författningsbesvär mot kränkningar av de grundläggande rättigheterna i enskilda fall. I Nederländerna väckte en sammanslutning av civilsamhällesorganisationer och privatpersoner talan om överträdelse av artiklarna 7 och 8 i stadgan om respekt för privatlivet och familjelivet och skydd av personuppgifter samt ifrågasatte huruvida ett rättsligt instrument för att upptäcka bedrägerier var lagligt.

Civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare övervakar hur de grundläggande rättigheterna respekteras i praktiken och har en viktig väktarfunktion. De är ofta de första som får information om effekterna av lagstiftningsåtgärder och politiska åtgärder och är därför väl lämpade att komma med förslag om hur befintliga åtgärder kan vidareutvecklas. De får förstahandsinformation om eventuella kränkningar av rättigheterna. I Irland har till exempel civilsamhällesorganisationer en erkänd officiell roll när det gäller att bevaka genomförandet av nationella jämlikhetsstrategier för migration, jämställdhet, resandefolks och romers rättigheter, hbtqi-inkludering och rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I Rumänien utvärderade ombudsmannen under pandemin de nationella åtgärdernas inverkan på de grundläggande rättigheterna och utfärdade en rekommendation om respekten för de mänskliga rättigheterna och de undantagsåtgärder som beslutades under den period som det rådde undantagstillstånd och beredskapsläge. I flera medlemsstater bidrar civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare avsevärt till internationella människorättsorgans regelbundna övervakning av länderna.

Återkoppling från samråd I det samråd som genomfördes för att utarbeta denna rapport uppgav 61 % av de civilsamhällesorganisationer som valde att delta att de har stött på hinder som begränsar det utrymme där de känner sig trygga (s.k. safe space). Mer specifikt uppgav 44 % att de har utsatts för verbala angrepp och trakasserier, hot, negativa beskrivningar eller smutskastnings- eller desinformationskampanjer. Andra hinder var digitala attacker (19 %), kriminalisering av humanitärt arbete eller arbete med grundläggande rättigheter (18 %), administrativa trakasserier (15 %), fysiska angrepp på människor och egendom (15 %), dataskyddsöverträdelser (14 %), övervakning (12 %), hinder med koppling till den etiska användningen av teknik eller artificiell intelligens (9 %) och strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt (7 %). Särskilt utsatta var organisationer som arbetade med kvinnors rättigheter samt sexuella och reproduktiva rättigheter, hbtqi-rättigheter, migranters och asylsökandes rättigheter och miljöskydd. Rättighetsförsvarare, t.ex. nationella människorättsinstitutioner, står inför liknande utmaningar. Enligt FRA hade ett stort antal anställda och volontärer utsatts för hot eller trakasserier (verbala och skriftliga och även på nätet) i samband med sitt arbete för den nationella människorättsinstitutionen. I vissa medlemsstater upplevde de nationella människorättsinstitutionerna hinder för sitt oberoende samt för att säkra tillräckliga resurser och fullgöra sitt breda mandat. Detsamma gäller för ombudsmännen. Likabehandlingsorgan rapporterade även om en alltmer utmanande miljö på grund av minskad social enighet i jämlikhetsfrågor och att olagliga diskriminerande uttalanden anses godtagbara. På grund av extern press och otillräckligt med personal har det förekommit fall där likabehandlingsorgan saknar oberoende och verkningsfullhet.

3.1.Exempel på hur medlemsstaterna skyddar det medborgerliga utrymmet

En gynnsam miljö är avgörande för att civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare ska kunna utföra sitt arbete och skydda sin föreningsrätt. I många medlemsstater stöds och uppmuntras de i sitt arbete och åtnjuter ett rättsligt skydd. Under de senaste åren har flera positiva framsteg gjorts i olika delar av EU för att främja en sådan gynnsam miljö för civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare, och vissa medlemsstater genomför lagstiftningsmässiga och institutionella förändringar. Kroatien och Tyskland håller till exempel på att utarbeta nationella handlingsplaner för att förbättra situationen för civilsamhällesorganisationer. I Slovenien syftar en lag om icke-statliga organisationer till att skapa en gynnsam miljö för civilsamhällesorganisationer. Andra medlemsstater, som Bulgarien och Litauen, har gett särskilda offentliga organ i uppdrag att utarbeta en politik för att stödja civilsamhället. I Finland har regeringens delegation för medborgarsamhällspolitik utarbetat en strategi för civilsamhället.

I vissa medlemsstater uttryckte emellertid civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare oro över att deras föreningsfrihet inskränks av lagstiftning, särskilt på området allmän ordning eller säkerhet, och i vissa fall har dessa farhågor även framförts inför domstol. Andra hinder som rapporterats av berörda parter rör lagstiftning om insyn , terrorismbekämpning och bekämpning av penningtvätt . Civilsamhället har också rapporterat om avskräckande åtgärder, t.ex. revisioner och undersökningar rörande finansiering, samt hinder för tillgång till finansiering.

I de flesta av medlemsstaterna finns inga särskilda förfaranden för att rapportera och övervaka hot och angrepp. Civilsamhällesorganisationerna och rättighetsförsvararna spelar därför själva en viktig roll när det gäller att övervaka och rapportera om det medborgerliga utrymmet. Det slovakiska nationella centrumet för mänskliga rättigheter har till exempel dokumenterat hot, trakasserier och inskränkningar av rättigheter riktade mot den del av civilsamhället som arbetar med miljöskydd, hbtqi-rättigheter och kvinnors rättigheter, inklusive rättigheter som rör sexuell och reproduktiv hälsa. I Finland utvecklade en civilsamhällesorganisation verktyget ”Tillsammans mot hat” för att samla in uppgifter om hot eller angrepp mot civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare. Vidare kartlägger forskningsplattformen Civicus Monitor friheten i det civila samhället i 197 länder och territorier, medan Civic Space Watch samlar in uppgifter från grupper i Europa om förhållandena i civilsamhället och ringar in nationella och alleuropeiska tendenser.

För att motverka fysiska angrepp och angrepp på nätet mot civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare i Frankrike övervakar inrikesministeriet rapporter om olagliga handlingar mot dessa grupper och kan vidta lämpliga åtgärder genom sin säkerhetstjänst. Luxemburg och Nederländerna har genomfört projekt som gör det möjligt för utländska rättighetsförsvarare, som hotas eller utsätts för påtryckningar i sitt eget land, att förbli i säkerhet i upp till tre månader. Sverige har antagit en nationell handlingsplan för att ta itu med hot och hat mot bland andra civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare.

Nationella människorättsinstitutioner och likabehandlingsorgan arbetar också för att främja en säker och gynnsam miljö för civilsamhällesorganisationer på nationell nivå. De nationella människorättsinstitutionerna bedriver ett nära samarbete med civilsamhällesorganisationer, till exempel genom att utbilda dem och hjälpa till med deras kapacitetsuppbyggnad. I Grekland förespråkade den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter att ett lagförslag skulle antas för att skydda rättighetsförsvarare från angrepp, repressalier och inskränkningar av deras rättigheter.

3.2.EU-initiativ för att skydda det medborgerliga utrymmet

EU har vidtagit ett antal åtgärder för att skydda civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare. Verktyg som utvecklats för att främja och skydda demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna syftar till att skapa, upprätthålla och skydda en gynnsam miljö för civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare.

I kommissionens årsrapport om rättsstatsprincipen som en del av dess fjärde pelare, som omfattar institutionella kontroller och motvikter, ingår särskilt en bedömning av situationen i fråga om det medborgerliga utrymmet i alla medlemsstater. I rapporten erkänns att ”det civila samhället även spelar en viktig roll i systemet för kontroller och motvikter” och utvecklingen av den ram som skapar förutsättningar för det civila samhället granskas. I 2022 års rapport om rättsstatsprincipen utfärdades i vissa fall rekommendationer till medlemsstaterna, bland annat om situationen i fråga om det medborgerliga utrymmet.

Genom kommissionens initiativ mot strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt från 2022 införs konkreta åtgärder för att skydda aktörer som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk och kommer därför att bidra till en säker och gynnsam miljö för civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare.

I förslaget till ett nytt miljöbrottsdirektiv bekräftas att personer, däribland medlemmar i civilsamhällesorganisationer, som anmäler miljöbrott bör ges nödvändigt stöd och bistånd vid eventuella straffrättsliga förfaranden. Miljöförsvarare omfattas också av det föreslagna direktivet och rekommendationen om åtgärder mot strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt, i enlighet med kraven i Århuskonventionen.

Den föreslagna europeiska mediefrihetsakten kommer att förbättra den inre marknadens funktion för medier genom att öka insynen och ta itu med snedvridningar på marknaden, och därigenom även öka mediefriheten och pluralismen i alla medlemsstater och garantera att journalister och redaktörer kan arbeta utan inblandning. Kommissionens rekommendation om säkerställande av journalisters och andra mediearbetares skydd, säkerhet och egenmakt syftar också till att säkerställa säkrare arbetsvillkor för mediearbetare, både på och utanför internet.

I enlighet med Europaparlamentets rekommendation arbetar kommissionen även med ett lagstiftningsinitiativ om ett gränsöverskridande erkännande av sammanslutningar i EU. Detta initiativ kommer att inriktas på sammanslutningarnas gränsöverskridande verksamhet så att de kan dra full nytta av den inre marknaden och sina grundläggande rättigheter enligt stadgan.

Utöver rättsliga åtgärder skyddar kommissionen civilsamhällesorganisationer och rättighetsförsvarare genom att vidta verkställighetsåtgärder mot åtgärder som påverkar dem och som strider mot EU-rätten, inklusive stadgan. Kommissionen inledde två överträdelseförfaranden mot Ungern angående en lag om utländsk finansiering av civilsamhället och ett lagförslag om att göra stöd till asylsökande straffbart. EU-domstolens domar i dessa två mål har skapat ett prejudikat mot liknande lagstiftning och framhållit domstolens centrala roll när det gäller att skydda det medborgerliga utrymmet och de grundläggande rättigheterna i EU.

EU:s åtagande att bidra till att skydda och främja det medborgerliga utrymmet återspeglas även i EU:s yttre åtgärder, bland annat i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2020–2024). Det beskrivs även i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare.

Sedan 2015 har kommissionen gett stöd åt mekanismer för att skydda de mest utsatta människorättsförsvararna. EU:s nödfond för utsatta människorättsförsvarare stöder människorättsförsvarare med mindre bidrag. ProtectDefenders.eu är en sammanslutning av civilsamhällesorganisationer som verkar internationellt med att ta emot, behandla och svara på ansökningar om stöd från människorättsförsvarare. Den tillhandahåller en permanent flexibel tjänst för att utforma stöd – från kapacitetsuppbyggnad, juridisk rådgivning och säkerhetsrådgivning till omplacering och skyddat boende. Krisinstrumentet för mänskliga rättigheter ger bidrag till civilsamhällesorganisationer för att se till att människorättsrörelser överlever i de mest repressiva verksamhetsmiljöerna.

Kommissionen finansierade även utvecklingen av CSO Meter, som bedömer öppenheten i det civila samhället i länderna i det östliga partnerskapet inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet.

För att skydda det medborgerliga utrymmet har EU utvecklat ett nära samarbete och en dialog med internationella organisationer. Framför allt utnyttjar EU fullt ut de standarder och den kunskap som utvecklats av Europarådet och dess övervakningsorgan. Europarådets ministerkommitté har antagit tre icke-bindande instrument om det medborgerliga utrymmet. Den mellanstatliga styrkommittén för mänskliga rättigheter granskar effekterna av nationell lagstiftning, politik och praxis på civilsamhällesorganisationers och rättighetsförsvarares verksamhet och fastställer bästa praxis för att främja och skydda det medborgerliga utrymmet. Expertrådet för lagstiftning om icke-statliga organisationer följer genomförandet av en rekommendation om icke-statliga organisationers rättsliga ställning och ger råd om hur nationell lagstiftning och praxis kan anpassas till europeiska standarder. Safety of Journalists Platform registrerar attacker mot journalister, med uppgift om huruvida de ansvariga var statliga eller icke-statliga aktörer och om hur allvarliga attackerna var.