EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Bryssel den 15.10.2002
KOM(2002) 557 slutlig
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN
ÅRSREDOVISNING FÖR SAMMANHÅLLNINGSFONDEN (2001)
2INNEHÅLLSFÖRTECKNING
FÖRORD 5
SAMMANFATTNING 6
1. ALLMÄN BAKGRUND 8
1.1. Konvergens och ekonomisk utveckling i Sammanhållningsfondens mottagarländer 8
1.1.1 Grekland 81.1.2. Spanien 8
1.1.3. Irland 9
1.1.4. Portugal 101.2. Villkorat stöd 102. F
ÖRVALTNINGSPRINCIPER OCH BEVILJAT STÖD 12
2.1. Samordning med gemenskapspolitiken i övrigt 122.1.1. Offentlig upphandling 122.1.2. Konkurrens 122.1.3. Miljö 122.1.4. Transport 132.2. Samordning med strukturfonderna: de strategiska referensramarna 14
2.2.1. Miljö 142.2.2. Transport 172.3. Budgeten och dess utnyttjande, åtag ande– och betalningsbemyndiganden 19
2.3.1. Disponibla budgetmedel 192.3.2. Budgetutnyttjande 202.3.3. Budgetutnyttjande under föregående period (1993–1999) 213. P
ROJEKT OCH VIDTAGNA ÅTGÄRDER 22
3.1. Fondens stöd per medlemsstat 223.1.1. Grekland 223.1.1.1 Miljö 223.1.1.2 Transport 243.1.2. Spanien (inklusive de mest avlägsna regionerna) 253.1.2.1 Miljö 253.1.2.2 Transport 29
33.1.3.1. Miljö 31
3.1.3.2. Transport 313.1.4.1. Miljö 323.1.4.2. Transport 333.2. Tekniskt stöd och utredningar 343.2.1 Fondens allmänna politik 343.2.2. Tekniskt stöd på kommissionens initiativ 344. Ö
VERVAKNING , KONTROLL OCH OEGENTLIGHETER 35
4.1. Övervakning: kommittéer och kontrollbesök 354.1.1. Grekland 354.1.1.1 Övervakningskommittéer 354.1.1.2. Kontrollbesök 354.1.2. Spanien 354.1.2.1. Övervakningskommittéer 354.1.2.2. Kontrollbesök 364.1.3. Irland 364.1.3.1. Övervakningskommittéer 364.1.3.2. Kontrollbesök 364.1.4. Portugal 374.1.4.1. Övervakningskommittéer 374.1.4.2. Kontrollbesök 374.2. Kontrolluppdrag och slutsatser 374.2.1. Grekland 384.2.2. Spanien 384.2.3. Irland 384.2.4. Portugal 384.2.5. Slutsatser 384.3. Oegentligheter och innehållande av stöd 395. B
EDÖMNING OCH UTVÄRDERING 40
5.1. Allmänt 405.2. Handläggning och förhandsbedömning av projekt 40
45.3. Samarbete med Europeiska  investeringsbanken vid handläggning av projekt 40
5.4. Den ekonomiska och sociala effekten av  fonden i medlemsstaterna och på den
ekonomiska och sociala samm anhållningen i Europeiska  unionen, samt effekten på
sysselsättningen 41
5.5. Program för utvärdering i efterhand 415.5.1. Miljö 415.5.2. Transport 416. D
IALOG MELLAN INSTITUTIONER , INFORMATION OCH OFFENTLIGHET 43
6.1. Presentation av årsredovisningen för år 2000 436.1.1. Europaparlamentet 436.2. Information till medlemsstaterna 436.3. Andra informationstillfällen 436.3.1. Information till arbets marknadens parter 43
6.4. Kommissionens åtgärder för offentlighet och information 43
B
ILAGA I 45
5FÖRORD
Denna årsredovisning för Sa mmanhållningsfondens verksa mhet avser kalenderåret
2001.
Redovisningen gäller verksamheten under det andra året av programperioden 2000–
2006.
Årsredovisningen är utformad enligt kraven  i förordningen om inrättandet av en
sammanhållningsfond. Dess struktur har ut formats med beaktande av de synpunkter
som framförts av Europaparlamentet,  Ekonomiska och sociala kommittén och
Regionkommittén.
Vi hoppas att denna årsr edovisning kommer att utgöra en  värdefull referens för alla
som är intresserade av att främja och stärka union ens ekonomiska och sociala
sammanhållning.
6SAMMANFATTNING
Ekonomiskt klimat och villkorat stöd
Sammanhållningsfondens mo ttagarländer har genere llt sett klarat av de
makroekonomiska kriteri erna. Det är bara i Portugal  som situationen ser annorlunda
ut.
Den 25 juli 2002 meddelade de  portugisiska myndigheterna att underskottet i de
offentliga finanserna för 2001 uppgick  till 4,1 % av BNP, alltså klart över
referensvärdet på 3 %. Efter detta medde lande beslutade kommissi onen att inleda det
förfarande för alltför stort underskott som föreskrivs i rådets resolution omstabilitets- och tillväxtpakten.
Detta problem har inte uppstått i övriga länder som får stöd från
Sammanhållningsfonden.
Budgetutnyttjande
Det definitiva beloppet fö r Sammanhållningsfondens resurser år 2001 efter
indexering är 2,715 miljarder euro.
Åtaganden och och betalninga r har gjorts enligt följande:
Sammanfattande tabell över Sammanhållningsfondens medelsutnyttjande 2001  (€)
Åtagandebemyndiganden Ursprungliga Överförda Slutligt anslag Utnyttjande Återtagna Överf. till 2001
Budget 2001 2 715 000 000 0 2 715 000 000 2 711 685 504 0 3 314 496
Medel som överförts från 2000 (ej utnyttjade) 413 546 759 0 413 546 759 413 546 759 0 0Återuppförda medel (frigjorda 2000) 0 00000
Ö v e r f ö r d a  f ö r s k o t t  ( å t e r b e t a l n i n g a r ) 000000Summa 3 128 546 759 0 3 128 546 759 3 125 232 263 0 3 314 496
Betalningsbemyndiganden
Ursprungliga Överförda Slutligt anslag Utnyttjande Återtagna Överf. till 2001
Budget 2001 2 860 000 000 0 2 860 000 000 1 983 398 232 876 601 768 0
Medel som överförts från 2000 (ej utnyttjade) 300 000 000 0 300 000 000 0 300 000 000 0Ö v e r f ö r d a  f ö r s k o t t  ( å t e r b e t a l n i n g a r ) 000000
Summa 3 160 000 000 0 3 160 000 000 1 983 398 232 1 176 601 768 0
Samordning med strukturfonderna: de strategiska referensramarna
Transporter
Transportsektorn svarade år 2001 för 48,5 % av Sammanhållnin gsfondens totala
åtaganden. Liksom tidigare krävde kommi ssionen att fondens verksamhet skulle
koncentreras på järnvägar.
Miljö
Miljösektorn svarade år 2001 för 51,5 % av Sammanhållnin gsfondens totala
åtaganden. Liksom tidigare prioriteras dricksvattenförsörj ning, behandling av
avloppsvatten och hantering av fast avfall.
Information och offentlighet
7Ett informationsmöte med de 15 medlem sstaterna hölls i Bryssel den 24 oktober
2001. Vid mötet redovisade kommissionen försla get till förordning om förvaltnings-
och kontrollsystem och förfarande för genomfö rande av finansiella  rättelser när det
gäller bidrag som beviljats från Samma nhållningsfonden samt år sredovisningen för
Sammanhållningsfonden för år 2000.
Utvärdering
Ett program för utvärdering i efterhand på börjades år 1998 för en period av tre år.
Sammanlagt 120 projekt har utvärderats, 60 i var och en av sektorerna miljö och
transport. Genomförandet av miljöprojekten har inte varit förenat med några störresvårigheter, och projekten har uppnått si na mål. Däremot har genomförandet av
transportprojekten stött på många svårigheter, som har tagit sig uttryck iöverskridanden av kostnads- och tidsramarna.
Oegentligheter och innehållande av stöd
Enligt artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1831/94
1 om oriktigheter och
återvinning av belopp som felaktigt har ut betalats i samband med finansiering från
Sammanhållningsfonden och om organisationen av ett info rmationssystem på detta
område är de mottagande medlemsstaterna skyldiga att anmäla till kommissionen fallav oegentligheter som har varit föremål för administrativa eller rättsligaundersökningar.
Under år 2001 anmälde en mottagande medlemsstat, Grekland, till kommissionen
fyra fall av oegentligheter som berörde ett belopp av totalt 2 429 040 euro. Enligtdessa meddelanden har de na tionella myndigheterna vidtagit nödvändiga åtgärder för
att skydda gemenskapens e konomiska intressen. I tre av fallen pågår återvinning av
de medel som utbetalats olagligt, och i det fjärde har projektledaren ålagts attkorrigera bristerna, vilket redan skett. Övriga tre mottagande medlemsstater harenligt ovannämnda förordning upplyst kommissi onen om att de inte avslöjat några
oegentligheter under året.
                                                
1 EGT 191, 29.7.1994.
81. A LLMÄN BAKGRUND
1.1. Konvergens och ekonomisk utveckling i Sammanhållningsfondens
mottagarländer
1.1.1 Grekland
Efter rådets beslut av den 19 juni 2000 gi ck Grekland med i euroområdet från den 1
januari 20012. Under 2001 följde Greklands ekono miska politik riktlinjerna i det
första stabilitetsprogrammet,  som lades fram i december 2000 enligt kraven i
stabilitets- och tillväxtpakten. Det första stabilitetsprogrammet syftar till att bekräftaatt den makroekonomiska  politiken är stabil och att fö rbättra marknadernas funktion
genom strukturella reformer. Rådet yt trade sig över programmet den 12 februari
2001
3.
År 2001 nåddes inte budgetmålet i stabilite tsprogrammet från år  2000, trots att den
offentliga sektorns finanser förbättrades  avsevärt jämfört med år 2000. Statsbudgeten
gav ett underskott som minskade från 0,8 % av BNP år 2000 till 0,4 % av BNP år2001, eller ett litet överskott på 0,1 % av BNP om intäkterna från UMTS-
rättigheterna räknas in. I stabilitetsprogra mmet beräknade s ett överskott på 0,5 % av
BNP för år 2001. Att budgetmåle t inte nåddes berodde på lägre budgetintäkter,
särskilt skatteintäkter, eftersom den reella BNP ökade långsammare än väntat, och attde löpande primära utgifterna överskreds, vilket delvis kompenserades av betydligt
högre intäkter från andra källor än skatter, främst icke budgeterade intäkter frånförsäljning av mobiltelefonlicenser (UMTS), som uppgick till omkring 0,5 % av
BNP. Det primära överskottet var 6,3 % av  BNP. Skuldkvoten minskade ytterligare,
från 102,8 % av BNP år 2000 till 99,7 % av BNP år 2001.
I december 2001 lade Grekland fram sin fö rsta uppdatering av stabilitetsprogrammet,
som omfattade perioden 2001–2004. Programmet bedömdes av  rådet den 12 februari
2002
4. På grundval av budgetutfallet år 2001 och en långsammare  reell BNP-tillväxt
i tillväxtscenariet än som förutsågs i det ursprungliga programmet beräknas i detuppdaterade stabilitetsprogra mmet överskottet i den offe ntliga sektorn öka under
perioden, men i långsa mmare takt. Överskottet bör nå 0,8 % av BNP år 2002 och
1,0 % av BNP år 2003. Den offentliga sektorns skuldkvot kommer enligt prognosenatt minska ytterligare till 97,3 % av BNP 2002. Det grekiska stabilitetsprogrammets
budgetstrategi går ut på att höga primära överskott skall bibehålla s och stödjas av en
betydande minskning av räntebetalningarna som ett resultat av lägre räntesatser och
en minskande skuldkvot.
1.1.2. Spanien
År 2001 beskrevs de huvudsakliga riktlin jerna för den ekonomiska politisk som
bedrivs i Spanien i uppdateringen av  stabilitetsprogra mmet 2001–2004. Programmet
bekräftade den ekonomiska strategi som följts under senare år, som bygger på
förstärkning av statsinkomsterna och strukt urella reformer, och som rådet ansåg vara
                                                
2 EGT L 167, 7.7.2000.
3 EGT C 77, 9.3.2001, s. 1.
4 EGT C 51, 26.2.2002, s. 5.
9förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten5. Under den intern ationella ekonomiska
nedgången växte BNP med 2,8 % år 2001 jä mfört med 3,6 % som tidigare antogs i
uppdateringen. Trots denna svagare tillväxt och med ett underskott på 0,3 % av BNP
år 2000 nåddes målet om balans i statsbudgeten, medan den skuldkvot som
beräknades i uppdateringen överskreds något.  Prisutvecklingen var däremot sämre än
väntat, inte endast till följd av prisökning ar på mera lättrörliga poster, utan även
genom att inflationstakten ökade.
Uppdateringen av det tredje stabilite tsprogrammet, som omfattar perioden 2002–
2005, överlämnades till Eur opeiska kommissionen den 9 december 2001 och
bedömdes av rådet den 12 februari 20026. I sitt yttrande ansåg rådet att
uppdateringen uppfyllde bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten och stämde
överens med de allmänna ri ktlinjerna för den ekonomiska  politiken. Den balans i
statsbudgeten som nåddes år 2001 komme r att bibehållas år en 2002 och 2003, medan
små överskott på 0,1 % respektive 0,2 % av BNP förutses för åren 2004 och 2005.Den skattestrategi som beskri vs i uppdateringen kvarstår oförändrad från de tidigare
programmen. Den bygger på åt erhållsamhet med löpande primära utgifter, stödd av
minskande räntebetalningar, vilket ger utrymme för ökade offentliga investeringar.Programmet i sin tur utgår från att en ny inkomstskattereform skall träda i kraft 2003,
vilket innebär att skatte bördan minskar i konsekvens med att förstärkningen av
statsinkomsterna upprätthålls. En ytterligare minskning av skuldkvoten i förhållande
till BNP väntas, så att den sjunker till mindre är 56 % av BNP 2002 och når 50 % vid
programperiodens utgång.
1.1.3. Irland
Rådet ansåg att Irlands stabilitetsprogr am för perioden 2001–2003 var förenligt med
stabilitets- och tillväxtpakten
7. I motsats mot tidigare år låg utfallet av statsbudgeten
för 2001 långt under målet, varför överskotte t beräknades till 1,7 % av BNP i stället
för 4,3 % som planerat. Den främsta orsake n till denna svaga prestation var ett stort
underskott i skatteintä kterna, men vissa kostnadsövers kridanden noterades också. De
svaga skatteintäkterna beror främst på en lägre tillväxt, som troligen låg omkring tvåprocentenheter under det antagande om 8,8 % som 2001 års budget byggde på.
Skuldkvoten minskade ytterligare, till omkring 36 % år 2001.
Den nya uppdateringen av stabilitetspr ogrammet, som omfattar perioden 2002–2004,
bedömdes av rådet den 12 februari 2002
8. De irländska myndigheternas mål för år
2002 är ett litet överskott, me n därefter beräknas balans en övergå till ett (mindre)
underskott. I budgetprognoserna för 2003–2004 ingår emellertid stora avsättningarför oförutsedda utgifter (mot oförutsedda händelser), utan vilka ett litet överskottskulle uppstå varje år. Rådet fann därför  att stabilitets- och tillväxtpaktens mål om
nära balans i huvudsak skulle uppnås under hela programperiode n, om dessa medel
för oförutsedda utgifter inte används. Nä r det gäller skuldens utveckling förutser
stabilitetsprogrammet att skuldkvoten unde r perioden fram till 2004 i det närmaste
kommer att stabiliseras på den mycket låga nivån 34 % av BNP.
                                                
5 EGT C 109, 10.4.2001.
6 EGT C 51, 26.2.2002.
7 EGT C 77, 9.3.2001.
8 EGT C 51, 26.2.2002.
10På grund av en imponerande tillväxt unde r det senaste årtiondet minskade den
irländska arbetslösheten snabbt från  en topp på 15,6 % år 1993 till 3,8 % år 2001.
Den internationella och i nhemska nedgången under 2001 har emellertid lett till en
måttlig ökning sedan mitten av år 2001 till 4,3 % i februari 2002. Irland har gjort
anmärkningsvärda framsteg mot en nomin ell konvergens. Från 77 % av genomsnittet
i EU år 1991 beräknas den nominella BN P per capita ha stigit till 121 % år 2001.
Irlands internationella BNP, som kan vara en bättre mätare på landets prestation medhänsyn till att en betydande del av vinsterna förs ut ur landet, ökade från 71 % tilluppskattningsvis 102 %.
1.1.4. Portugal
Under 2001 utvecklades budgeten en ligt strategin i det uppdaterade
stabilitetsprogrammet (2001–2004), som be dömdes av rådet den 12 mars 2001
9.
Programmet ställde upp ett a llmänt mål för budgetundersko ttet på 1,1 % av BNP. Det
underskott som beräknades av de portugisiska myndigheterna i anmälan i februari
2002 är 2¼ % av BNP. Långsammare ekonomisk tillväxt än väntat var en viktigfaktor bakom detta budgetu tfall för år 2001, som var be tydligt sämre än väntat.
Andra faktorer ligger emellertid också bakom detta, särskilt a tt det inkomstbortfall
som följde med den år 2001 genomförda re formen av de direkta skatterna
underskattades, och att de beräknade effe ktivitetsvinsterna i uppbörd och förvaltning
av skatter inte förverkligades. Dessutom överskrider för närvarande de löpande
primära utgifterna målet, trots att ett åtstramningsprogram antogs i juni.
Den tredje uppdateringen av stabilite tsprogrammet för perioden 2001–2005 antogs
av den portugisiska regeringen den 13 de cember 2001 och bedömdes av rådet den 12
februari 2002. Trots att bud getmålet inte nåddes år  2001, står målet kvar att
statsfinanserna skall vara i balans år 2004, vilket innebär att uppgiften att förstärka
statsinkomsterna blir väsentligt me ra krävande under perioden 2002–2004. Rådet
ansåg att när den ekonomiska återhämtningen väl är ett faktum, bör den portugisiska
regeringen förstärka sina ansträngningar  för att snabbt uppnå sitt mål på medellång
sikt att eliminera underskotte t till år 2004. Detta kräver som ett minimum att regeln
om ett tak för tillväxten i den centrala regeringens nominella löpande primärutgifterför år 2003 och 2004 på 4 % efterlevs strikt, och kan också kräva ytterligare åtgärder.
Den 25 juli 2002 meddelade de  portugisiska myndigheterna att underskottet i de
offentliga finanserna för 2001 uppgick  till 4,1 % av BNP, alltså klart över
referensvärdet på 3 %. Efter detta medde lande beslutade kommissi onen att inleda det
förfarande för alltför stort underskott som föreskrivs i rådets resolution omstabilitets- och tillväxtpakten.
1.2. Villkorat stöd
Sammanhållningsfondens mo ttagarländer har genere llt sett klarat av de
makroekonomiska kriteri erna. Det är bara i Portugal  som situationen ser annorlunda
ut.
Efter de portugisiska myndigheternas me ddelande den 25 juli 2002 om ett underskott
i de offentliga finanserna på 4,1 % av BNP (jfr punkt 1.1.4. ovan) beslutade
                                                
9 EGT C 109, 10.4.2001.
11kommissionen att upprätta en rapport till Ekonomiska och finansiella kommittén,
som måste lämna ett yttrande. Kommissionen kan därefter lämna en rekommendationtill rådet, som kommer att be sluta vad denna situation skall få för konsekvenser.
Detta problem har inte uppstått i övriga länder som får stöd från
Sammanhållningsfonden.
122. F ÖRVALTNINGSPRINCIPER OCH BEVILJAT STÖD
2.1. Samordning med gemens kapspolitiken i övrigt
2.1.1. Offentlig upphandling
Kommissionen kontrollerar särskilt uppmärksa mt att gemenskapens lagstiftning om
offentlig upphandling iakttas noggrant i de projekt som medfinansieras av
Sammanhållningsfonden.
Vid handläggning av ansökningar krävs en ligt formuläret för stödansökan att kopior
av offentliggörande av anbudsinfordringar  och annan verifikati on över att förfarandet
för tilldelning av kontrakt skötts korrekt skickas in. Om kontrakten ännu inte har
tilldelats vid tidpunkten för ansökan, vid delu tbetalningar eller när slutredovisningen
läggs fram skall den mottagande medlemsstaten lämna besked om att reglerna förtilldelning av kontrakt respekterats.
I samband med sina olika kontrollb esök kontrollerar kommissionen också
rutinmässigt att relevanta direktiv om  offentlig upphandling iakttas, och att
tilldelningen av kontrakt görs på ett riktigt sätt.
2.1.2. Konkurrens
Enligt rådets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av en  sammanhållningsfond
skall projekten särskilt vara förenlig a med gemenskapens konkurrenspolitik. I detta
sammanhang skall granskningen av ansökning ar om finansiering främst inriktas på
en bedömning av förenligheten med fördraget av den verksamhet som
medfinansieras av fonden, så  att insatserna bedrivs med fullt hänsynstagande till
gemenskapens konkurrensregler, och sä rskilt till reglerna för statligt stöd.
Liksom vid tidigare tillfällen konstaterar kommissionen att dess in satser i allmänhet
inte medför några problem  med bristande förenlighe t med konkurrensrätten, eftersom
de i allmänhet avser projekt till stöd för transportinfrastruktur eller miljövård som,utan att det påverkar reglerna om tilldel ning vid offentlig upphandling, inte gynnar
vissa företag. Därför fortsätter geme nskapen att genomföra sin kontroll från
konkurrenssynpunkt i huvudsak med avseende på  fri tillgång till infrastruktur för alla
aktörer som uppfyller de nödvändiga tekni ska och rättsliga förutsättningarna.
2.1.3. Miljö
I årsredovisningen för år 2000 beskrevs principerna för miljöpolitiken enligt artikel
174 i fördraget, samt de direktiv som är närmast knutna till genomförandet av projektsom medfinansieras av Sammanhållningsfonden.
Likaså betonas vikten av att Sammanhå llningsfonden bidrar till att de mål som
fastställs i fördraget uppnås, och särsk ilt till att lösa specifika problem, som att
minska vattenföroreningar och sörja för en tillfredsställande avfallshantering, samtnödvändigheten av att integrera miljödimensi onen i transportinfrastrukturerna för att
minimera och kontrollera icke öns kvärda bieffekter av dessa.
13Under år 2001 har kommissionen fortsatt si na ansträngningar för att genomföra
miljölagstiftningen, inte endast genom att direktfinansiera infrastrukturer förbehandling av avloppsvatten e ller avfallshantering utan även genom att skapa respekt
för en korrekt tillämpning av vissa direktiv som villkor för att bevilja finansiering.Detta gäller såväl tematiska direktiv med utpräglat territoriell dimension (om t.ex.naturvård, avfallshantering och avlopps vatten), som miljökonsekvensdirektivet.
Uprättande av gemenskapsförteckningar öv er lokaler för nätverket Natura 2000
prioriteras fortfarande av  kommissionen. Det bör noteras  att gemenskapens första
förteckning över lokaler för Natura 2000 godkändes den 28 december 2001 förregionen Makaronesien (Kanarieöarna, Madeira och Azorerna).
Det initiativ kommissionen tagit att knyta beviljande av gemenskapsfinansiering till
den inlämning av förteckningar över loka ler för Natura 2000 som krävs sedan 1995
har påskyndat inlämningen av dessa förteckningar avsevärt.
Kommissionen har i förekommande fa ll kontrollerat att ansökningar om
medfinansiering från Samma nhållningsfonden följer artikel  6 i direktiv 92/43/EG,
"Habitatdirektivet".
När det gäller hantering av kommunalt avfall har kommissionen bedömt ansökningar
om finansiering med beaktande av den politik och lagstiftning som är tillämplig påsektorn.
När det gäller kommunalt avloppsvatten
10 föreskrivs att projekten för behandling av
kommunalt avloppsvatten endast  kan finansieras på lämp lig nivå (primär, sekundär
eller tertiär, beroende på områdets beteckning – mindre känsligt, normalt ellerkänsligt) enligt direktiv 91/271/EEG.
Kommissionen har redan i bedömningen av an sökningar om medfinansiering tagit
hänsyn till om projekten ingår i funktione lla integrerade system och hur de är
integrerade i avrinningsområdesplanerna.
I de projekt som finansieras av Sammanhå llningsfonden har principen att förorenaren
betalar kunnat använda s genom tillämpning av olika stödnivåer
11. Tillämpningen av
principen att förorenaren betalar kommer snart att förstärkas genom tillämpning avramdirektivet för vatten
12.
2.1.4. Transport
Medan projekt inom transeur opeiska nät (TEN) av gemensamt intresse finansieras
från budgetposten för TEN, anslår Sa mmanhållningsfonden medel speciellt till
TEN:s transportinfrastruktur.
Det är viktigt att de  transeuropeiska tran sportnätens budget och
Sammanhållningsfonden samor dnas, eftersom dessa ge menskapens finansiella
instrument fyller behovet av att länka samman ge menskapens centrala regioner med
                                                
10Direktiv 91/271/EEG.
11Arbetsdokument nr 1, GD Regionalpolitiks tillämpning av principen att förorenaren betalar.
12Direktiv 2000/60/EG.
14sådana regioner som besväras av strukture lla handikapp och är öar, omgivna av land
eller avlägset belägna.
Förordningen för TEN medger inte att samma fas av ett enskilt projekt finansieras
både från TEN:s budget och från andra gemenskapskällor, me n i vissa fall kan
förstudier som finansieras från TEN:s budget följas av stöd frånSammanhållningsfonden och Europeiska investeringsbanken (EIB) till
anläggningsarbeten i den aktuella investeringen.
Finansieringsförordningen för TEN (EG nr 2236/95) ändrades genom EG nr 1655/99
för att möjliggöra planering på medellång sikt genom vägledande flerårigainvesteringsprogram för gemenskapsfinans iering, och för att främja partnerskap
mellan den offentliga och privata sektor n, tillsammans med anvä ndning av ett litet
belopp från budgetposten (1–2 %) för att stödja projekt som behöver riskkapital.
I förslaget till flerårigt investeringsprogram 2001–2006 som kommissionen antog i
september 2001 beräknas tota lt ca 2,8 miljarder euro till 11 prioriterade projekt
(Essenprojekten), projektet Globala navigationssatellitsystem (“Galileo”) och fyragrupper projekt av ”gemensamt intresse”.
Under år 2001 anslogs totalt 563 miljoner euro i åtagandeanslag till TEN-
transportprojekt inom fleråriga investeringsprogram, Galileoprojektet och projekt avgemensamt intresse utanför de fleråriga investeringsprogrammen.
Fördelar man gemenskapens stöd 2001 per tr ansportsätt, går den i särklass största
delen av utgifterna till transporter i TEN-t ransportbudgeten till järnvägsprojekt (nära
55 %), med Galileo (20,6 %) och vägar (12 %) på andra och tredje platserna.
Kommissionen antog den 12 september en vit bok om transporter, där förbättring av
transportförhållandena är en av de mest angelägna frågorna, och särskilt följandepunkter:
– Minskning av trafikstockningarna.
– Anläggning av ny infrastruktur, särskilt järnvägsinfrastruktur.
– Avgiftsbeläggning som medel för att återställa balansen mellan transportsätten
och finansiera infrastruktur.
För att genomföra dessa ambitiösa mål stöder sig kommissionen på den finansiering
som kan fås från transportnätens budge t, Sammanhållningsf onden och Europeiska
regionala utvecklingsfonden (ERUF), samt på det strukturpolitiskaföranslutningsinstrumentet (ISPA) i kandidatländerna.
2.2. Samordning med strukturfonderna: de strategiska referensramarna
2.2.1. Miljö
Grekland
Den strategiska referensramen för miljösektorn beskrivs som ett särskilt kapitel i det
operativa programmet för miljön i gemenskapens stödram för Grekland för åren2000–2006. Kommissionen godkände detta ope rativa program den 24 juli 2001
15(beslut E(2001) 1357). Den strategiska referensramen är ett verktyg i en
övergripande intervention med syfte att förbättra landets efterlevnad av sinaförpliktelser enligt EU:s miljölagstiftning och att medverka till en hållbar utveckling.
Detta finansiella bidrag från Sammanhållningsfonden nä r det gäller miljöplanen kan
inte tillgodose alla Greklands stora be hov av infrastruktur för dricksvatten,
kommunalt avloppsvatten och hant ering av fast avfall. Det väntas emellertid ge ett
betydande bidrag i rätt riktning.
När det gäller hantering av fast avfall gr undas den övergripande handlingsplanen på
den nationella planen för hantering av fast avfall, som har utarbetats av ministerietför miljö, planering och offentliga arbeten och lagts fram för Europeiska unionen.
Denna plan bygger på hanteringsplaner som godkänts på nationell,  regional och lokal
nivå, och det allmänna målet är en korrekt hantering av alla slags fast avfall och därså krävs återställande av miljön om den har försämrats och förorenats av avfall.
En motsvarande planering har också gjor ts för sektorn för kommunalt avloppsvatten
enligt kraven i direktiv 91/271/EEG för he la landet. Sa mmanhållningsfonden och de
medel ERUF ställer till förfogande kommer att hjälpa de grekiska myndigheterna attuppfylla bestämmelserna i direktivet.
Spanien
De viktigaste sektorerna för de insats er Sammanhållningsf onden skall finansiera
under programperioden 2000–2006 är följande:
– Hantering av kommunalt, i ndustriellt och farligt avfall.
– Behandling av avlopps vatten och spillvatten.
– Vattenförsörjning.
Dessa insatser bör ingå i en samordnad stra tegi, utformad för var och en av de valda
sektorerna, och formas inom program där de viktigaste insatserna i de olika
sektorerna prioriteras. De måste också samordnas med insatser inom samma sektorersom finansieras genom strukturfonderna. In nehållet i var och en av de strategiska
sektorsramarna beskrevs redan i Sammanhållnin gsfondens årsberättelse för år 2000.
Sedan programplaneringen för struktu rfonderna för åren 2000–2006 för de spanska
mål 1- och mål 2-regionerna avslutats år 2001, och sedan förvaltningsmyndigheten
antagit respektive programkomplettering ar, har finansieringen av de olika
insatstyperna genom strukturfonderna fastställts. Dessutom krävs samordning avåtgärderna mellan de myndigheter som har ansvar för förvaltningen av respektive
fonder och projekt inom sekt orer som valts ut för finansiering med förtur genom
Sammanhållningsfonden.
Irland
Den strategiska referensramen för miljö sektorn redovisades av de irländska
myndigheterna år 2000. Denna referensram fortsätter att bilda grunden föröverväganden om stöd till enskilda projekt i delsektorerna för avloppsvatten och fast
avfall. Det är ganska lätt att skapa sa mmanhang mellan strukt urfondernas program
16och Sammanhållningsfondens prioriteringar genom att Sammanhålln ingsfondens
stöd är koncentrerat till ett fåtal stora byggnadsprojekt. Godtagbara projekt saknasfortfarande på området fast avfall, en delsektor som kräver stora investeringar.
Referensramen beskrevs  mera i detalj i årsb erättelsen för år 2000.
Portugal
För perioden 2000–2006 anges följande priorite ringar i den miljöstrategiska ramen
för Portugal:
– Att ytterligare utveckla och färdigställa den grundläggande
miljöinfrastrukturen.
– Att utveckla förutsättningarna för en hållbar utveckling, miljövård och
förvaltning av naturresurserna.
Stöd från Sammanhållningsfonden önskas fö r större infrastrukturprojekt för
vattenförsörjning, avledning och beha ndling av kommunalt avloppsvatten samt
hantering av fast kommunalt avfall.
Huvudmålen för vattenförsörjning samt av ledning och behandlin g av avloppsvatten
är att betjäna en betydligt större an del av befolkningen och, när det gäller
vattenförsörjning, att förb ättra dricksvatte nkvaliteten i linje med gemenskapens
direktiv, samt att förbättra försörjningssäkerheten.
 Procent av befolkningen som systemen betjänar år 2006
(Portugals fastland)
Dricksvattenförsörjning 95
Avledning och behandling av avloppsvatten 90
Hantering av fast avfall 98
För vattenförsörjning samt avledning oc h behandling av kommunalt avloppsvatten
tillämpas i allmänhet en st rategi med integrerade system uppbyggda kring
mellankommunala system som omfattar hela vattnets kret slopp och förvaltas av en
enda enhet. Dessa mellankommunala system omfattar i allmänhet de viktigastedelarna av ett eller flera avrinningsområden. Detta är en avvikelse från den tidigaresituationen, där flertalet kommuner förva ltade sina egna i ndividuella system.
Den enhet som förvaltar dessa system är antingen ett offentligt bolag, där
kommunerna nu innehar en stor andel, eller ett mellankommuna lt förbund som har en
speciell lagfäst stadga. I båda fallen har överföring och delning av ansvaret för
förvaltning av dessa integrerade system krävt komplicerade förhandlingar ochutformning av serviceavtal mellan parterna.
Sammanhållningsfondens stöd kom pletteras med finansieri ng från ERUF som hjälp
till att anlägga eller renovera de mindre,  lokala komponenterna i dessa system.
Denna stödmekanism i två steg har krävt och kommer att fortsätta att kräva en närasamordning av tidsplanen och prioriteringen av projektets utveckling i dess helhet för
att de övergripande system en, dvs. Sammanhållningsfonde ns ”stomprojekt" och de
mindre projekten i de regi onala programmen (N orte, Centro, Alen tejo, Lissabon och
Tejodalen, Algarve, Madeira och Azorer na) skall utvecklas på ett bra sätt.
17Under 2001 skapades den tematiska miljö gruppen under övervakningskommittén för
gemenskapens stödramar. En av dess vi ktigaste uppgifter är att övervaka och
rapportera genomförandet av den stra tegiska ramen för miljön i Portugal.
2.2.2. Transport
Grekland
Den strategiska referensramen för trans portsektorn i Grekland har godkänts genom
de operationella prog rammen "Utveckling av huvudvägar, hamnar och tätorter" samt
"Järnvägar, flygplatser och kollektivtr ansporter" i mars och april 2001. I den
strategiska referensramen ingår insatser som tillsammans med medfinansieringenfrån ERUF främst syftar till att:
a) Färdigställa de prioriterade huvudväga rna inom TEN i Grekland, dvs. huvudvägarna
PATHE och EGNATIA, Joniska huvudvägen samt motorvägen Korint–Tripoli–Kalamata/Sparti.
b) Färdigställa PATHE-stambanan och dess elektrifiering från Aten till bulgariska
gränsen.
c) Färdigställa och modernisera infrastrukt uren i två hamnar, nämligen Igoumenitsa och
Heraklion.
d) Färdigställa moderniseringen av flygtrafikledningssystemet i Grekland.
Prioriterade områden för transportsektorn  under innevarande period är – i enlighet
med den överenskomna strategin – mo torvägar, järnvägar och hamnar.
Huvudsyftet är att genomföra de transeur opeiska näten genom anläggning av de
prioriterade huvudvägarna PATHE och EGNATIA.
När det gäller järnvägar behövs ytterligar e ansträngningar för att helt och fullt
genomföra PATHE-stambanan och elektrifie ringen av järnvägskorridorerna Aten–
Thessaloniki–Promachon.
Spanien
I samband med överläggningarna mellan ko mmissionen och Spanien har de spanska
myndigheterna lagt fram ett dokument om  investeringar i de transeuropeiska
transportnäten (TEN) där den allmänna strategin på området för programperioden2000–2006 fastställs. Som en komplettering  till detta dokument har de spanska
myndigheterna fastställt en strategi för utnyttjande av strukturfonderna och
Sammanhållningsfonden för att skapa bä ttre sammanhang och komplementaritet
mellan dessa två instrument.
Denna strategi för utnyttjande av fondern a för att finansiera investeringar i de
transeuropeiska transportnäten är relativ t enkel och klar, oc h kan sammanfattas på
följande sätt:
– De höghastighetsjärnvägslinjer som ingår i den strategiska ramen (Madrid–
Barcelona–franska gränsen, Madri d–Valladolid, Madrid–Valencia och
Cordoba–Malaga) är stambanor som medverkar till en bättre intermodal
18jämvikt för att nå en mera rationell och miljövänlig fördelning. Dessa projekt
har högsta prioritet under perioden  2000–2006. Denna prioriterade ställning
och den regionsövergripande karaktären  (utom när det gäller linjen Cordoba–
Malaga) gör Sammanhållningsfonden till den huvudsakliga finansieringskällan
för tre av de fyra linjerna. Undantag et är linjen Cordoba–Malaga, som kommer
att medfinanieras av ERUF.
– Medfinansieringen av de stora järnvägs linjerna enbart genom EU:s fonder får
inte leda till att man försummar att söka en bättre hävstångseffekt av dessafonder genom att utnyttja pa rtnerskap mellan offentliga och privata intressen.
När det gäller järnvägar kan emellertid denna möjlighet utnyttjas endast genomatt införa ett konkurrenskr aftigt taxesystem som kan dra till sig trafik från
andra, konkurrerande transportmedel (la ndsväg, flyg) och samtidigt göra det
möjligt att nå målet om en balans mellan transportsätten.
– Investeringar i höghastighetslinjer kommer att få avsedd effekt endast om
konventionella järnvägar utvecklas pa rallellt, så att nyttan av de nya
snabblinjerna sprids till hela det nationella territoriet. Sammanhållningsfondenkan inte medverka till detta, varför utnyttjande av främst ERUF:s resurser tycksvara bästa sättet att sprida nyttan av dessa linjer till mål 1-regionerna.
– När det gäller vägtransportleder med hög kapacitet kan dessa delas in i två
kategorier: de som kompletterar det existerande nätet eller knyter samman destora transportlederna och de som främst tjänar till att minska nuvarande
trafikstockningar i vissa ut vecklade områden. För de förstnämnda visar sig
utnyttjande av EU:s fonder (ERUF) va ra oundgängligt. I de andra kan den
privata sektorn medverka genom att betalningssystem införs.
– Hamnar och flygplatser är också trans portinfrastruktur av särskild betydelse.
Deras karaktär av infrastruktur omgiven av  begränsade fysiska ytor i stället för
infrastruktur av typen nät som landbasera d infrastruktur, gör deras finansiering
genom avgifter för sjö- eller flygtransport relativt lätt. I Spanien har särskildaoffentliga organ med ansvar för dessa infrastrukturer inrättats i det syftet. Deinvesteringar som behövs för att minska underskotten från dessa infrastrukturer
utesluter emellertid in te ett visst bidrag fr ån gemenskapsfonderna.
Irland
De irländska myndigheterna redovisade år  2000 den strategiska referensramen för
transportsektorn. Denna referensram fort sätter att bilda grunden för överväganden
om stöd till individuella projekt i delsektorerna för vägar och järnvägar.Sammanhanget mella n prioriteringarna i berörd a strukturfondsprogram och
Sammanhållningsfonden kan uppnås relativt enkelt, då  Sammanhållningsfondens
stöd är koncentrerat till ett fåtal stora byggnadsprojekt. De högst prioriteradeprojekten har valts ut i båda delsektorerna.
Referensramen beskrevs  mera i detalj i årsredovisningen för år 2000.
Portugal
Sammanhållningsfonden strategiska inriktning på transportområdet har inte ändrats i
någon högre grad under 2001.
19Fondens insatser har dock koncentrerats star kt på delsektorn jä rnvägar, såväl genom
att arbetena på att modernisera den norra linjen kommit igång på två viktiga sträckorsom genom att två ansökningar som rör den sista sträckan av den direkta
järnvägsförbindelsen från Lissabon till Alentejo och Algarve godkänts.
Följaktligen är alla projekt som ingår i moderniseringen av den nord-sydgående
stambanan under utförande (med undantag av en kort sträcka på förbifartsleden vid
Lissabon), vilket tillsammans  med andra investeringar för att modernisera
Algarvelinjen kommer att fö rkorta restiden mellan Lissabon och Faro till 2 timmar
och 45 minuter år 2004.
Järnvägssektorns konkurrenskraft gentemot landsvägstransport av passagerare och
gods har hittills inte kunnat förbättras på tagligt. Detta motiverar att vikten av
delsektorn järnvägar ökar under 2001, så att en bättre balans skapas mellan
transportsätten i hela det portugisiska systemet.
Fondens bidrag till investeringarna i korri doren Lissabon/Faro har redan förbättrat
förbindelsen mellan det natio nella nätet och hamnen i Si nes, vilket tillgodoser en
ökande efterfrågan på omlastning av gods som kommer från och skickas till dennahamn, och bör kunna återuppliva denna järnvägslinje och förstärka dess
konkurrenskraft gentemot landsvägstransport i transporterna mot Algarve.
Investeringarna i fråga avser främst arbeten med renovering och fullständig
elektrifiering av linjen, så att hastigheten, tillförlitligheten och säkerheten kanförbättras. De gör det också lönsamt att införa nya passagerarförbindelser genom attutnyttja pendeltåg.
Slutligen har också en sträcka i Lissabons tunnelbanenät antagits år 2001, vilket
kommer att underlätta anknytningen av he la nätet till den inte rnationella Oriente-
stationen och därmed skapa tillträde till det internationella järnvägsnätet. Utan tvekankommer miljön också att påverkas positivt.
2.3. Budgeten och dess utnyttjande, åtagande– och betalningsbemyndiganden
2.3.1. Disponibla budgetmedel
Enligt artikel 4 i förordning nr 1164/94, ändrad genom förordning nr 1264/99,
"förordningen för Sammanhållningsf onden", uppgick Sammanhållningsfondens
medel för åtaganden för år 2001 till 2 615 milj oner euro i 1999 års priser. Det slutliga
belopp som efter indexering togs upp i budgeten var 2 715 miljoner euro.
Med tillämpning av det intervall för resursfördelning per medlemsstat som fastställs i
bilaga I till förordningen för Sammanhållningsfonden är den vägledandefördelningen av dessa medel per land följande:
Land Gräns Gräns
Miljoner € % Miljoner € %
Spanien 1 655 61,0 % 1 723 63,5 %
Grekland 434 16,0 % 488 18,0 %
Irland 54 2,0 % 163 6,0 %
Portugal 434 16,0 % 488 18,0 %
Tekniskt stöd 2 2
Budgetmyndigheten har beslutat ta upp betalningsbemyndiganden till ett belopp av
2 860 miljoner euro för Sammanhållningsfonden.
20Med tillämpning av bestämmelserna i artikel 7 i finansieringsförordningen har
kommissionen beslutat medge öve rföring av 413,5 miljoner euro i
åtagandebemyndiganden, det sa ldo som fanns tillgängligt vid utgången av år 2000,
och överföring av 300 miljoner euro i be talningsbemyndiganden. De medel som
frigjorts år 2001 till ett belopp av 10,9 miljoner euro har återtagits.
2.3.2. Budgetutnyttjande
Av tabellerna nedan framgår utnyttjandet  av Sammanhållningsfondens anslag år
2001, med angivande av de me del som överförts till år 2002.
 Sammanfattande tabell över Sammanhållningsfondens medelsutnyttjande 2001 (€) 
Åtagandebemyndiganden Ursprungliga Överförda Slutligt anslag Utnyttjade Återtagna  Överf. till 2001
Budget 2001  2 715 000 000 02 715 000 000 2 711 685 504 0 3 314 496
Medel som överförts från 2000 (ej utnyttjade)  413 546 759 0 413 546 759 413 546 759 0 0
Återuppförda medel (frigjorda 2000)  0 0 0 0 0 0
Överförda förskott (återbetalningar)  0 0 0 0 0 0
Summa 3 128 546 759 03 128 546 759 3 125 232 263 0 3 314 496
Betalningsbemyndiganden Ursprungliga Överförda Slutligt anslag Utnyttjade Återtagna  Överf. till 2001
Budget 2001  2 860 000 000 02 860 000 000 1 983 398 232 876 601 768  0
Medel som överförts från 2000 (ej utnyttjade)  300 000 000 0 300 000 000 0 300 000 000  0
Överförda förskott (återbetalningar)  0 0 0 0 0 0
Summa 3 160 000 000 03 160 000 000 1 983 398 232 1 176 601 768  0
Enligt bestämmelserna i artikel 7 i finansieringsförordningen skall de medel som inte
utnyttjats vid slutet av budge tåret återtas, om inte ko mmissionen fattar ett särskilt
beslut om överföring. De överförda åtagandebemyndigandena hade utnyttjats heltföre den 31 mars 2002. Inget betalnin gsbemyndigande hade överförts till 2002.
Av tabellerna nedan framgår utnyttjandet per land och typ av projekt, miljö, transport
och blandat.
Medelsutn yttjande 2001 inklusive medel överförda till 2002
Åtagandebemyndiganden 2001 (inklusive medel överförda till 2002)
Land Miljö Transport Bland Sum
Belopp %  miljö Belopp %  transp. Belopp Belopp %
Spanie n 865 912 007 51,7% 810 332 029 48,3% 0 1 676 244 036 61,8%
Grekla
d253 138 698 54,2% 214 261 684 45,8% 0 467 400 382 17,2%
Irlan d 39 734 066 34,6% 75 265 934 65,4% 0 115 000 000 4,2%
Portugal 237 919 087 52,2% 217 780 043 47,8% 0 455 699 130 16,8%
Tekniskt stö d 0 0,0% 0 0,0% 656 452 656 452
Sum 1 396 703 858 51,5% 1 317 639 690 48,5% 656 452 2 715 000 000 100,0%
Betalningsbemyndigan
Land Miljö Transport Bland Sum
Belopp %  miljö Belopp %  transp. Belopp Belopp %
Spanie n 647 308 574 66,1% 332 222 094 33,9% 0 979 530 668 49,5%
Grekla
d161 587 555 63,4% 93 393 201 36,6% 0 254 980 756 12,9%
Irlan d 203 731 649 65,5% 107 313 707 34,5% 0 311 045 356 15,7%
Portugal 201 503 013 46,5% 232 134 366 53,5% 0 433 637 379 21,9%
Tekniskt stö d 0 0,0% 0 0,0% 4 204 073 4 204 073
Sum 1 214 130 792 61,3% 765 063 368 38,7% 4 204 073 1 983 398 233 100,0%
För att återge utnyttjandet av de åtaga ndebemyndiganden som gavs år 2001 har de
medel som överförts till 2002 tagits med i tabellen ovan, medan utnyttjandet av
medel som överförts från budgetåre t 2000 till budgetåret 2001 inte ingår.
21I utnyttjandet 2001 har balansen kunnat åter ställas i medelstilld elningen mellan
Sammanhållningsfondens motta garländer, medan utnyttja ndet år 2000 avvek något
från de vägledande anslag kommissionen an tagit. De länder som hade överskridit
sina anslag år 2000, som Irland, har fått mi ndre anslag 2001 och vice versa, som för
Grekland.
Det kumulerade utnyttjandet per land 2000–2001 (tekniskt stöd undantaget) framgår
av följande tabell:
 Kumulerat utnyttjande av åtagandebemyndiganden 2000-2001 (inkl.  överföringar till n+1 ) 
Milj.  € 
Land Genomsnittl. 
andel 2000 2001Summa 
Spanie n 61,02% 1 601,3 1 676,9 3 278,2
Grekland 16,81% 435,6 467,4 903,0
Irland 5,30% 169,6 115,0 284,6
Portugal 16,87% 450,8 455,7 906,5
Summa 100,00% 2 657,3 2 715,0 5 372,3
2.3.3. Budgetutnyttjande under föregående period (1993–1999)
Åtagandena för perioden 1993–1999 utny ttjades helt upp till den gräns som
fastslagits för den 31 december 1999. Neda n visas betalningar under 2001 av belopp
som återstod att betala (RAL) för perioden 1993–1999.
 Betalning under 2001 av åtaganden för perioden 1993-1999  
Land Urspr.RAL Frigjort Betaln. Slutl. RAL
Spanien  2 060 532 662 7 125 100 622 003 948  1 431 403 61 4
Grekland  749 668 182 769 818 168 696 947  580 201 41 7
Irland 251 821 464 0 99 415 024  152 406 44 0
Portugal  320 356 542 2 414 493 162 610 592  155 331 45 7
Tekniskt stöd  1 393 518 561 659 521 698  310 161
Summa  3 383 772 368 10 871 070 1 053 248 209  2 319 653 08 9
De medel som återstod a tt betala för perioden 1993–1999 vid slutet av år 2000 är
mindre än Sammanhållningsf ondens budget för ett år.
En betydande del av de medel som återstår att betala avser projekt som överförts till
den nya perioden 2000–2006. Det innebär att de ssa medel kommer a tt betalas ut som
intermediära betalningar snarare än efter avslutanden.
223. P ROJEKT OCH VIDTAGNA ÅTGÄRDER
3.1. Fondens stöd per medlemsstat
3.1.1. Grekland
Under 2001 godkände kommissionen anslag  från Sammanhållningsfonden till ett
totalt belopp av 797,8 miljoner euro, vara v 398,2 miljoner euro åtogs i det årets
budget.
Om åtaganden som gjorts genom besl ut under tidigare år (69,2 miljoner euro)
medräknas, uppgick det totala åtag na beloppet år 2001 till 467,4 miljoner euro.
Följande tabell visar stöd från Sammanhållningsfonden som godkändes år 2001 samt
det totala belopp som åtogs det året.
Stödberättigande kostnad* Totalt stöd från fonden Åtaganden
2001*
Miljö 374 627 934 298 827 349 253 138 698
Transport 919 635 445 499 036 159 214 261 684
Summa fonden 1 294 263 379 797 863 508 467 400 382
 % Miljö 29 % 37 % 54 %
 % Transport 71 % 63 % 46 %
* inberäknat åtaganden grundade på beslut som tagits år 2001 och tidigare
3.1.1.1 Miljö
Under budgetåret 2001 koncentrerade Sammanh ållningsfonden sitt finansiella stöd
till de prioriterade sektorerna avloppsvatten och behandling av avloppsvatten,
hantering av fast avfall, vattenförsörjni ng och översvämningsskydd. Syftet var att
komplettera stödcykeln och fylla brister i de befintliga systemen för att genomföraden överenskomna strate giska referensramen.
Under 2001 godkände kommissionen stöd frå n Sammanhållningsf onden till ett totalt
belopp av 298,8 miljoner euro, varav 242,8 miljone r euro hade åtagits i det årets
budget. De godkända stöden och åtagna an slagen fördelar sig på följande sätt:
– År 2001 godkändes 21 nya projekt med stöd från Sammanhållningsfonden på
totalt 280,2 miljoner euro, varav 224,2 miljone r euro åtogs från det årets
budget. Följande tabell visar de  projekt som antogs år 2001:
23Projekt nr Projektbenämning Total
kostnadFondens stöd Åtaganden
2001
(euro) (euro)
CCI 2001GR16CPE 014 Anläggning och förbättring av nät för vattenförsörjning och
avledning av avloppsvatten samt utvidgning av avloppsreningsverki kommunen LARISSA25 000 000 18 750 000 15 000 000
CCI 2001GR16CPE013 Anläggning och förbättring av nät för vattenförsörjning och
avledning av avloppsvatten samt utvidgning av avloppsreningsverki kommunen KARDITSA20 000 000 15 000 000 12 000 000
CCI 2001GR16CPE 030 Reglering av fors i XIRIAS 40 194 000 29 443 500 23 554 800
CCI 2001GR16CPE 016 Anläggning och förbättring av nät för vattenförsörjning, regnvatten
och spillvatten i Nafplio11 372 000 8 529 000 6 823 200
CCI 2001GR16CPE 002 Integrerat system för avfallshantering i regionen Västra
Makedonien (fas A)12 974 868 9 731 151 7 784 921
CCI 2001GR16CPE 003 Interna och externa nät för vattenförsörjning till kommunen
Kozani  med omgivningar, fjärrkontroll och fjärrstyrning av läckor27 940 000 20 955 000 16 764 000
CCI 2001GR16CPE 004 Anläggning av en deponi (avsnitt II) i västra Attika 21 300 000 15 975 000 12 780 000
CCI 2001GR16CPE 005 Ledningar för avledning av regnvatten och spillvatten i återstående
del av kommunen Préveza10 271 460 7 703 595 6 162 876
CCI 2001GR16CPE 006 Vattenförsörjning och avloppsvatten i kommunen Igoumenitsa 10 564 930 7 923 698 6 338 958
CCI 2001GR16CPE 001 Utvidgning - förbättring och modernisering av
vattenförsörjningsystem - avledning av avloppsvatten i kommunen
Ioannina10 270 924 7 703 193 6 162 554
CCI 2001GR16CPE 007 Ledningsnät och reningsverk för avloppsvatten i staden Grevena 15 115 518 11 336 639 9 069 311
CCI 2000GR16CPE 007 Ledningar för avledning av spillvatten och nederbördsvatten i
staden Patras14 271 500 10 703 625 8 562 900
CCI 2000GR16CPE 002 Vattentillförsel i Patras  från floderna Piros  och Parapiros:
undersökningar och expropriation14 600 000 10 950 000 8 760 000
CCI 2000GR16CPE 003 Vattentillförsel till den utvidgade region som består av öarna
Korfu och Paxi : förstudier och expropriation10 271 460 7 703 595 6 162 876
CCI 2001GR1-CPE-024 Avloppsledningsnät och avloppsreningsverk i kommunen
Chalastra19 515 000 14 636 250 11 709 000
CCI 2000GR16CPE023 Avledning av spillvatten och regnvatten i kommunen Kilkis 15 800 000 11 850 000 9 480 000
CCI 2001GR16CPE022 Utvidgning och förbättring av näten för vattenförsörjning och
avloppsvatten i kommunen Serres11 000 000 8 250 000 6 600 000
2001-GR-16-C-PE-026 Anläggning av nät för spillvatten och regnvatten i kommunerna
Héraklion och Alikarnassos samt arbeten med förbättring av
avloppsreningsverk i Heraklion  på Kreta21 302 274 15 976 706 12 781 365
2001-GR-16-C-PE-009 Anläggning av gemensamt avloppsnät för fyra kommuner i staden
CHANEA  på Kreta19 000 000 14 250 000 11 400 000
2001-GR-16-C-PE-025 Vattenförsörjning och system för avledning av spillvatten och
regnvatten på Korfu20 000 000 15 000 000 12 000 000
2001-GR-16-C-PE-008 Nät för vattenförsörjning, spillvatten och regnvatten i kommunen
Ermoupolis på Syros23 864 000 17 898 000 14 318 400
Summa 374 627 934 280 268 952 224 215 161
– Kommissionen godkände år 2001 sju ansökning ar om ändringar av beslut som
tagits under tidigare år. Sammanhålln ingsfondens stöd uppgår till 18,5 miljoner
euro, som i sin helhet åtagits i det årets budget.
Följande tabell visar de ändringa r av beslut som antogs år 2001:
Projekt nr Projektbenämning Total
kostnadFondens
stödÅtaganden
2001
(euro) (euro)
CCI 1994GR16CPE
003 94/09/61/029-3Ledningar för avledning av avloppsvatten och
installationer för behandling av avloppsvatten i
kommunen Pyrgos1 230 618  984 494  984 494
CCI 1995GR16CPE
001 95/09/61/011-10Damm i Evinos : elektromekaniska installationer  990 500  742 875  742 875
CCI 1994GR16CPE
001 94/09/61/027-3,078Avloppsledningar och utvidgning av installationer
för behandling av avloppsvatten i kommunenMarkopoulo. Avloppsledningar i kommunenKalyvia. Avloppsledningar i kommunen
Kouvaras10 867 161 8 145 814 8 145 814
CCI 1994GR16CPE
087 94/09/61/024Avloppsledningar och installationer för
behandling av avloppsvatten i kommunen Parga2 680 000 2 144 000 2 144 000
CCI 1994GR16CPE
076 94/09/61/034Återställande av avfallsupplag i Ano Liossia 6 670 000 5 336 000 5 336 000
CCI Dräneringsnät och avloppsreningsverk i  440 518  352 414  352 414
241994GR16CPE055 kommunen Soufli
CCI
1994GR16CPE074Dräneringsnät och avloppsreningsverk i
Didymoteiho1 066 000  852 800  852 800
Summa 23 944 797 18 558 397 18 558 397
– Dessutom har på grundval av ett beslut som togs föregående år ett belopp på
10,4 miljoner euro åtagits i det år ets budget (vattenförsörjning till
Thessaloniki-Aliakmon).
– Slutligen lämnade medlemsstaten in 54 ansökningar om ändringar av beslut
som inte påverkar finansieri ngen, vilka kommissionen godkände.
Ändringsbesluten avser mindre juster ingar av det fysiska utförandet,
omfördelningar inom finansieringsp lanen och kontraktsförlängningar.
3.1.1.2 Transport
I de stödbeslut kommissionen g odkände år 2001 uppgår stödet från
Sammanhållningsfonde n till transportsektorn till 499 miljoner euro, varav 214
miljoner euro åtogs från det årets budget.
Godkända anslag och totalt åtagna be lopp fördelar sig på följande sätt:
– Stöd från Sammanhållningsfonden till se x nya projekt på totalt 400,5 miljoner
euro godkändes år 2001, varav 120,5 miljoner euro åtogs från det årets budget.Följande tabell visar de nya projekt som antogs år 2001.
Projektbenämning Åtaganden Järnvägar Motorvägar Total kostnad Fondens
stöd
2000GR16CPT004
Anläggning av en ny järnväg till Limena Ikoniou31 823 091 31 823 091 143 000 000 71 495 710
2001GR16CPT003
Egnatia avsnitt Nymfopetra-Rentina-Asprovalta17 905 500 17 905 500 160 580 675 88 428 566
2001GR16CPT001
Väg Korint-Tripolis-Megalopolis-Kalamata3 520 000 3 520 000 8 000 000 4 400 000
2001GR16CPT004
Via EGNATIA, METSOVO - trafikplats - PANAGIA32 070 941 32 070 941 255 710 613 140 814 720
2000GR16CPT005 Förbifartsled Arta-Filippiada 21 336 120 21 336 120 48 500 000 26 670 150
2000GR16CPT006 Förbifartsled Agrinio 13 829 985 13 829 985 125 000 000 68 737 500
Summa 120 485 637 31 823 091 88 662 546 740 791 288 400 546 646
– Kommissionen godkände tre ansökningar om ändring av beslut som tagits
föregående år. Stödet från Sammanhållningsfond en uppgår till 98,5 miljoner
euro, varav 35 miljoner euro åtogs i de t årets budget. Följande tabell visar de
ändringsbeslut som antogs år 2001.
PROJEKTBENÄMNING Åtaganden Motorvägar Total kostnad Fondens
stöd
1994GR16CPT941
PATHE - avsnitt Raches - Agroinvest inst. (km 240 - km 244)3 651 817 3 651 817 15 601 387 8 591 372
1994GR16CPT942 "
PATHE, avsnitt SKOTINA-LITOHORO-DION-KATERINI6 586 212 6 586 212 28 537 050 15 714 783
940833036 940965016-k
COHESION - VIA EGNATIA AVSNITT DODONI TUNNEL24 709 462 24 709 462 134 705 720 74 183 358
Summa 34 947 491 34 947 491 178 844 157 98 489 513
– Dessutom har ett belopp på  58,8 miljoner euro åtagits i 2001 års budget enligt
beslut som togs föregående år.
– Slutligen lämnade medlemsstaten in 11 ansökningar om ändringar av beslut
som inte påverkar finansieri ngen, vilka kommissionen godkände.
Ändringsbesluten avser mindre juster ingar av det fysiska utförandet,
omfördelningar i finansieringspla nen och kontraktsförlängningar.
253.1.2. Spanien (inklusive de mest avlägsna regionerna)
Kommissionen godkände ett stöd från Sa mmanhållningsfonden på 2 213 miljoner
euro, varav 1 677 miljoner euro åtogs i 2001 års budget. Dessa åtaganden, varav
51,7 % avser miljösektorn och 48,3 % transportin frastruktur, följer av nya beslut som
tagits under året samt ändringar och årliga ut betalningar enligt tidigare fattade beslut.
Följande tabell visar beloppet per sektor.
Total stödberättigande kostnad
(miljoner €)Summa stöd*
(miljoner €)Åtaganden 2001*
(miljoner €)
Miljö 1 400 1 092  867
Transport 1 621 1 121  810
Summa fonden 3 020 2 213 1 677
 % Miljö 50,5 % 49,3 % 51,7 %
 % Transport 49,5 % 50,7 % 48,3 %
* avrundade tal
3.1.2.1 Miljö
Sammanhållningsfonden har fort satt att koncentrera sitt fi nansiella stöd till de tre
prioriterade sektorer na vattenförsörjning, sanering och rening av avloppsvatten samt
hantering av fast kommunalt, industriellt oc h farligt avfall. Undantagsvis har under
året tre projekt som rör den urbana miljön godkänts för att avsluta den andra fasen av
tidigare beslutade projekt. Målet var att hjälpa kommuner och regioner att förbättra
dricksvattenförsörjning och avloppsnä t och att samla upp och behandla avfall.
Sammanhållningsfondens bidrag  per sektor visar att sanering och rening av
avloppsvatten fortfarande tar emot merparte n av resurserna på miljöområdet, detta år
följt av avfallssektorn.
Sektor Total stöd-berättigande
kostnad
(miljoner €)Totalt stöd
(miljoner €) Andel av stödet,
%Åtaganden 2001
(miljoner €)
Vattenförsörjning 267,13 218,19 19,99 162,66
Sanering och rening av avloppsvatten 575,99 464,94 42,59 375,50
Hantering av fast avfall 550,63 403,75 34,33 301,37
Urban miljö 41,23 32,98 3,02 26,38
Tekniskt stöd 0,95 0,81 0,07 0,65
Summa 1 456,24 1 137,94 100,00 866,56
Vattenförsörjning
Under 2001 uppgick gemenskapens stöd till in satser som rör vattenförsörjning 218,2
miljoner euro, vilket är 20 % av de t belopp som anslogs till miljösektorn.
De projekt som finansieras i denna sektor syftar främst till att dricksvatten skall
kunna levereras i tillräckliga mängder, oc h att kvaliteten på de t dricksvatten som
distribueras till konsumenterna skall kunna gara nteras enligt gemenskapens direktiv.
De gör det möjligt att förbättra dricksvattnets kvalitet i flera städer, bl.a. Granada,och i provinserna Murcia och Alicante (genom anläggning av en kulvert för att leda
vatten av god kvalitet till dessa områden), samt att lösa torkproblemen i provinsenCordoba (Colada-dammen) och Huelva (regionen Andevalo).
26VATTENFÖRSÖRJNING – Projekt antagna år 2001
Projektnummer Projektbenämning Total kostnad
(miljoner €)Fondens stöd
(miljoner €)
2000 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning till befolkningen i Guadianas flodområde: Colada-
dammen17 516 490 13 137 367
2000 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning till befolkningen i Seguras flodområde 77 957 530 66 263 900
2000 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning till befolkningen i Ebros flodområde 10 789 700 9 171 245
2000 ES 16 C PE 033 Insatser för vattenförsörjning på Kanarieöarna. 2001 - Grupp I 18 030 380 14 424 304
2000 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning i Dueros flodområde - 2001 5 389 000 4 311 200
2000 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning i Tejos flodområde - 2001 12 578 895 10 063 116
2000 ES 16 C PE 033 Projekt för vattenförsörjning i Ebros flodområde - 2001 - Grupp 1 7 301 580 5 841 264
2000 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning i Guadianas flodområde - 2001 - Grupp 1 19 474 109 15 579 287
2000 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning i norra flodområdet - grupp 2001 13 639 823 10 911 858
2000 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning till befolkningen i Guadianas flodområde: regionen
Andévalo14 274 020 11 419 216
2001 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning till Lorca och Puerto Lumbreras 10 691 899 9 088 114
2001 ES 16 C PE 033 Projekt för vattenförsörjning på Kanarieöarna. 2001 - Grupp II 5 201 930 4 161 544
2001 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning i norra flodområdet: Asturien, 2001 8 187 144 6 549 715
2001 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning till nordöstra delen av kommunsammanslutningen i
Montejurra9 991 826 7 993 461
2001 ES 16 C PE 033 Vattenförsörjning till staden Granada 28 170 639 22 536 511
Behandling av avloppsvatten
Sektorn tog emot 465 miljoner euro år  2001, dvs. 43 % av Sammanhållningsfondens
miljöanslag, den högsta andelen av de resurser som står till förfogande för sektorn.Insatserna inriktas fortfarande på att uppfylla direktiv 91/271/EEG och att genomföra
den nationella planen för sanering och rening.
För projekt och grupper av projekt som genomförs i de viktigaste flodområdena har
32 beslut antagits, vartill kommer ett beslut om ändring av ett projekt som redanantagits. Projekten avser förbättring av  reningsanläggningar, huvudledningar för
avlopp och reningsverk.
27BEHANDLING AV AVLOPPSVATTEN – Projekt antagna 2001
Projektnummer Projektbenämning Total kostnad
(miljoner €)Fondens stöd
(miljoner €)
2000ES16CPE005 Sanering och rening av Seguras flodområde 35 812 000 28 649 600
2000ES16CPE026 Sanering och rening av Guadalquivirs flodområde: Doñanas omgivningar 5 051 000 4 293 350
2000ES16CPE040 Sanering och rening i Baskien - Norra flodområdet - III 18 288 000 14 630 400
2000ES16CPE067 Sanering och rening i Guadianas flodområde: Campiña Sur, Guadajirafloden
och Vegas Bajas+B6255 593 000 47 254 050
2000ES16CPE068 Sanering och rening i Júcars flodområde: avloppsreningsverk i Alzira 22 291 000 18 947 350
2000ES16CPE070 Sanering och vattenförsörjning i Dueros flodområde 2001 8 765 589 7 012 471
2000ES16CPE073 Projekt för sanering och rening på Kanarieöarna 14 311 412 11 449 130
2000ES16CPE075 Projekt för sanering och rening i Guadianas flodområde - (Grupp 2001) 7 947 582 6 358 065
2000ES16CPE077 Sanering och vattenförsörjning i södra flodområdet och i Guadalquivirs
flodområde16 740 149 13 392 119
2000ES16CPE079 Sanering i Dueros flodområde 2001 - Grupp 1 12 389 685 9 911 748
2000ES16CPE080 Sanering och rening i Júcars flodområde - 2001 - Grupp 1 9 573 982 7 659 186
2000ES16CPE082 Sanering och rening i vattendragsförbund i Katalonien. Ebros flodområde -
Grupp 200025 831 026 20 664 821
2000ES16CPE085 Saneringsprojekt i norra flodområdet III: Baskien - 2001- Grupp 2 24 392 387 19 513 910
2000ES16CPE086 Övergripande projekt för vattenförvaltning i flodområdet Ripoll - Sabadell 11 665 762 9 332 610
2000ES16CPE090 Projekt för sanering och rening i Guadalquivirs flodområde - 2001 - Grupp 1 17 256 819 13 805 455
2000ES16CPE096 Projekt för sanering i norra flodområdet: Galicien - Grupp 2001 20 013 023 16 010 418
2000ES16CPE097 Projekt för sanering i norra flodområdet: Asturien - Grupp 2001 7 999 745 6 399 796
2000ES16CPE104 Projekt för återställande av de kommunala avloppsledningsnäten i Terrasa 10 453 800 8 363 040
2000ES16CPE105 Projekt för sanering och rening i Guadalquivirs flodområde - 2001 - Grupp 2 17 465 354 13 972 283
2000ES16CPE129 Sanering av Balearernas flodområde - 2001 - Grupp 1 4 818 960 3 855 176
2001ES16CPE015 Sanering av Dueros flodområde 2001 - Grupp 2 18 858 662 15 086 930
2001ES16CPE016 Sanering av Guadianas flodområde - 2001 - Grupp 2 8 791 770 7 033 416
2001ES16CPE018 Sanering av Ebros flodområde: inre flodområden i Katalonien 2001 - Grupp 3 24 707 273 19 765 818
2001ES16CPE022 Sanering och vattenförsörjning i norra flodområdet - Galicien - 2001 8 589 716 6 871 773
2001ES16CPE032 Sanering av norra flodområdet: Galicien - 2001 - Grupp 2 10 605 737 8 483 790
2001ES16CPE034 Sanering i Ebros flodområde - 2001 - Grupp 2 7 632 857 6 106 286
2001ES16CPE036 Sanering i norra flodområdet: Galicien - 2001 - Grupp 3 24 446 167 19 556 934
2001ES16CPE048 Sanering av norra flodområdet: Asturien - 2001 - Grupp 2 15 379 899 12 303 919
2001ES16CPE049 Sanering av norra flodområdet: Baskien - 2001 - Grupp 1 27 456 928 21 965 542
2001ES16CPE051 Sanering av Kanarieöarnas flodområde - 2001 - Grupp 2 6 521 500 5 217 200
2001ES16CPE056 Sanering och rening av Tejos flodområde - 2001 - Grupp 2 35 472 793 28 378 234
2001ES16CPE061 Sanering av Tejos flodområde - 2001 - Grupp 3 18 703 718 14 962 974
Avfall
För att genomföra den nationella avfallspl an som godkändes år 2000 har de spanska
myndigheterna presenterat ett stort antal projekt i sektorn.
Under år 2001 har 23 beslut antagits om av fallshantering och ett beslut om ändring
av ett tidigare antaget projekt. Flertalet avser kommunala projekt, antingen i enskildakommuner eller gemensamma mellan komm uner, beroende på deras läge i de
autonoma regionerna. Ett stöd på 375 miljoner euro har beviljats, vilket är 34 % avdet totala anslaget till miljön.
Högsta prioritet har getts åt projekt för hantering av fast kommunalt avfall, selektiv
insamling, komposterings- och återvinningsanläggningar, anläggningar för utvinningav biogas, system för pneumatisk insamlin g och stängning av avfallsupplag, som den
i Valdemingómez vid Madrid  med utvinnning av energin i den producerade gasen.
28AVFALL – Projekt antagna 2001
Projektnummer Projektbenämning Total kostnad
(miljoner €)Fondens stöd
(miljoner €)
2000ES16CPE002 Komplex för industriell återanvändning av fast icke-specifikt kommunalt och
industriellt avfall i Kantabrien65 194 920 15 405 578
2000ES16CPE014 Åtgärder på avfallshanteringsområdet i Asturien 2001 - Grupp I 8 668 100 1 134 000
2000ES16CPE018 Åtgärder på avfallshanteringsområdet i Kastilien - La Mancha 20 709 900 16 567 920
2000ES16CPE020 Åtgärder på avfallshanteringsområdet i Extremadura (andra fasen av
generalplanen)16 972 500 13 578 000
2000ES16CPE029 Åtgärder på avfallshanteringsområdet à Murcia 11 083 500 8 866 800
2000ES16CPE069 Uppförande av en anläggning för biogasframställning och kompostering av
den nedbrytbara fraktionen i fast kommunalt avfall samt återvinning avenergin vid avgasning av avfallsupplaget i Pinto45 580 758 36 464 606
2000ES16CPE132 System för pneumatisk insamling av fast kommunalt avfall i Palma de
Mallorcas historiska centrum15 311 600 12 249 280
2000ES16CPE138 Avfallshantering i Andalusien - 2001- Grupp 1 31 636 559 25 309 247
2000ES16CPE140 Avfallshantering i Kastilien-La Mancha - 2001- Grupp 1 16 564 736 13 251 789
2000ES16CPE141 Avfallshantering i autonoma regionen Kastilien-León - 2001 35 517 017 28 413 614
2000ES16CPE146 Avfallshantering i Melilla 3 792 471 3 033 977
2001ES16CPE005 Selektiv insamling i södra Zarzaquemada och utveckling av systemet för
selektiv insamling i norra Zarzaquemada10 930 910 8 744 728
2001ES16CPE007 Avfallshantering i Andalusien - 2001 - Grupp 2 16 348 755 13 079 004
2001ES16CPE009 Avfallshantering i Asturien - 2001 12 899 865 10 319 892
2001ES16CPE010 Avfallshantering i Katalonien - 2001 16 088 089 12 870 471
2001ES16CPE011 Avfallshantering i Galicien - 2001 - Grupp 1 10 070 843 8 056 674
2001ES16CPE012 Avfallshantering à Madrid - 2001 - Grupp 2 76 785 683 61 428 546
2001ES16CPE014 Underjordiska behållare för fast kommunalt avfall i Kantabrien 3 355 297 2 684 238
2001ES16CPE026 Avfallshantering i regionen Valencia - 2001 - Grupp 2 39 256 200 31 404 960
2001ES16CPE030 Anläggning för behandling, återvinning och återanvändning av fast
kommunalt avfall i autonoma regionen La Rioja9 766 446 7 813 157
2001ES16CPE045 Avfallshantering i Galicien - 2001 - Grupp 2 26 270 031 21 016 025
2001ES16CPE046 Plan för biogasutvinning i kommunsammanslutningen för hantering av fast
kommunalt avfall i La Ribera - Navarra4 577 603 3 662 082
Urban miljö
Tre beslut av undantagsnatur har tagits i se ktorn. Dessa projekt är den tredje fasen av
projekt som tidigare godkänts och kompl etterar dessa. Stöde t till sektorn under 2001
uppgår till 33 miljoner euro, dvs. 3 % av det totala anslaget till miljön.
URBAN MILJÖ – Projekt antagna 2001
Projektnummer Projektbenämning Total kostnad
(miljoner €)Fondens stöd
(miljoner €)
2000ES16CPE043 Plan för återställande av vattendrag i Pamplona: Arga (fas 2), Elorz och Sadar 10 800 638 8 640 510
2000ES16CPE061 Återställande av miljön på det sista avsnittet av Besos flodfåra, fas II 16 275 417 13 020 333
2001ES16CPE060 Återställande av den urbana miljön i kommunerna i autonoma regionen
Katalonien14 149 877 11 319 901
Tekniskt stöd
Ett stöd på 812 268 euro har beviljats  för att stödja Sa mmanhållningsfondens
förvaltning under perioden. Stödet syftar till att förbättra kvalite ten på ansökningarna
om stöd till de presenterade projekten, a tt förstärka utvärdering och uppföljning av
projekten, att sköta kontrollbesöken och att underlätta de autonoma regionernas och
kommunernas arbete med Samma nhållningsfondens förvaltning.
De yttersta randområdena
I åtgärderna uppmärksammas liksom tidigare be tydelsen av utvecklingen i de yttersta
randområdena (Kanarieöarna), som förstärks av kommissionens rapport
KOM/2000/0147 om åtgärder för att genomföra artikel 299.2 i fördraget.Gemenskapsstöd har beviljats till ett belopp av 35 miljoner euro.
Dricksvattenförsörjning
29Sammanhållningsfonden lägger sä rskild vikt vid denna sekt or på Kanarieöarna med
anledning av öarnas begränsningar. I de åtgärder som presenterats år 2001 fortsätter
insatserna för vattenförsörjni ngsnät på medelstora orter.
Behandling av avloppsvattenKanarieöarna har brister på detta område, och en betydande insats pågår för att få till
stånd en påtaglig förbättring av vattenkva liteten. I de åtgärder som presenterats år
2001 ligger tonvikten på förbättr ing av reningsanläggningarna.
AvfallKanarieöarna är i egenskap av öar utsatta för mycket strikta begränsningar när det
gäller behandling av avfall. Sammanhållnings fonden har gjort en insats för att råda
bot på dessa och införa en basinfrast ruktur. Tidigare på började arbeten med
anläggning av miljökomplex fortsätter.
3.1.2.2 Transport
Av alla stöd som kommissione n godkände år 2001 gick 51 % av det totala stödet och
48,3 % av de åtaganden som genomfördes under 2000 till transportsektorn.
Under år 2001 har kommissionen antagit samma nlagt 12 beslut om finansiering av
projekt i transportsektorn för anknutna investeringar av storleksordningen 1 621
miljoner euro. Det godkända stödbel oppet uppgår till 1 121 miljoner euro.
Fördelningen per transportsätt visas i följande tabell.
Transportsätt Total stöd-berättigande
kostnad (miljoner €)Fondens
stöd (miljoner €) Andel av stödet, % Åtaganden 2001
(miljoner €)
Vägar 183,5 156,0 13,9 91,6
Järnvägar 1 055,9 762,7 68,0 651,7
Hamnar 381,6 202,2 18,1 67,0
Summa 1 621,0 1 120,9 100,0 810,3
Vägnät
För detta transportsätt har företräde även detta år getts åt att bygga ut
huvudtrafiklederna för förbindelse med Fra nkrike, samt att utveckla förbindelserna
mellan vägnät som tillhör det transeuropeiska nätet.
Under 2001 godkände kommissionen stöd till de två projekt som presenterades av de
spanska myndigheterna. Projekten avser fö rbifartsleden kring Zaragoza, som är en
viktig knutpunkt för olika huvudleder som löpe r samman i staden och en del av den
transversala trafikleden genom Kataloni en, mellan Cervera och Santa María del
Camí. Detta sistnämnda ar bete fullbordar hela denna  viktiga kommunikationsled.
Följande tabell visar de pr ojekt som antogs under 2001 i delsektorn för vägar.
VÄGAR – Projekt antagna 2001
Projektnummer Projektbenämning Stöd-berättigande
kostnad (miljoner €)Fondens stöd (miljoner €)
2001.ES.16.C.PT.011 Motorväg Cervera -S.M. Camí 128,2 108,9
2001.ES.16.C.PT.013 Motorväg Ronda Sur, Zaragoza 55,3 47,0
SUMMA 183,5 155,9
30Järnvägsnät
Insatsen för att främja investeringarna på höghastighetslinjen Madrid–Barcelona–
franska gränsen fortsatte unde r 2001. Det bör erinras om att denna järnvägslinje är ett
av de stora projekt som förklarades som prio riterade av Europeis ka rådet i Essen (9–
10 december 1994). De beslut som godkändes under 2001 berör främst byggande avdenna linje i autonoma regionen Katalonien  med sikte på att utsträcka arbetena till
Barcelona.
JÄRNVÄGAR – Projekt antagna 2001
Projektnummer Projektbenämning Stöd-berättigande kostnad
(miljoner €)Fondens stöd
(miljoner €)
98.11.65.002 Ändring Höghastighetslinjen Madrid - Lleida 141,1 101,7
Olika projekt Höghastighetslinjen Lleida - Tarragona - Martorell 914,8 660,9
Summa 1 055,9 762,6
Hamnar
När det gäller kusthamnar finansie rade Sammanhållnin gsfonden under 2001
projektet för utvidgning av Barcelonas ha mn. Medfinansieringe n berör endast vissa
delar av planen för utvidgning av Barcel onas hamn, närmare bestämt två vågbrytare
(den östra och den södra) och vissa korrigerande åtgärder för att mildra arbetenasmiljöpåverkan. Dessa arbeten ingår i generalplanen för Barcelonas hamn, somomfattar alla arbeten knutna till utvidgningen av Barcelonas hamn.
Generalplanen för hamnen syftar till att eliminera de största strukturella flaskhalsarna
i Barcelonas hamn: utrymmesbristen och jä rnvägsförbindelserna som avviker från
Europas.
Utvidgningen av Barcelonas hamn är e tt projekt av gemensamt intresse enligt
formuleringen i artikel 7 i beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för
utbyggnad av det transeuropeiska trans portnätet. Sammanhållnin gsfonden medverkar
med sin finansiella insats på ett avgörande sätt till att utvidgningprojektet över huvud
taget kan genomföras.
Sammanhållningsfonden fina nsiella bidrag till proj ektet uppgår till 202 miljoner
euro. Utöver Sammanhållningsfonden medverkar  även EIB i finansieringen av andra
faser i generalplanen med e tt belopp av 250 miljoner euro.
3.1.3. Irland
Under 2001 godkände godkände kommissione n endast ett nytt anslag från
Sammanhållningsfonden till Irland på totalt 87,1 milj oner euro, varav 37,8 miljoner
euro åtogs från 2001 års budget. Fyra andra åtaganden gjordes under året till ettbelopp av 77,2 miljoner euro, vilket var antinge n en första eller se nare utbetalning till
redan antagna projekt. Detta åtagandemöns ter påverkas av storleken av det anslag
som finns tillgängligt för Irland och den tre nd som inletts under se nare år att övergå
från stöd till små projekt mot stöd till stora projekt med flerårsbudgetar.
När det gäller åtaganden utjämnas balans en mellan transport-  och miljöprojekt under
perioden 2000–2006 i viss mån med dessa  åtaganden, från proportionen
19,3 %/80,7 % år 2000 till 38,0 %/62,0 % åren 2000–2001. Med ett fåtal storaprojekt är det ganska svårt a tt nå balans varje år. Målet är emellertid fortfarande att
nå en 50:50-balans und er programperioden.
31Nio projekt från perioden 1993–1999 avslutades  också, och slutrapporterna från fem
andra projekt bedömdes under år 2001. Dessu tom gjordes 22 ändringar av projekt
som beslutats åren 1993–1999.
IRLAND – PROJEKT SOM FÅTT STÖD ÅR 2001 – BEHANDLING AV AVLOPPSVATTEN
CCI NR Projektbenämning Type av projekt/åtagande Åtagande 2001
(miljoner €)
2000 IE 16 C PE 001 Avloppsvattenbehandling i Dublinregionen (fasV) Andra årliga utbetalningen 16,27
1999 IE 16 C PE 002 Huvudavvattning i Limerick (fas III) Andra årliga utbetalningen 23,46
SUMMA 39,73
IRLAND – PROJEKT SOM FÅTT STÖD ÅR 2001 VÄGAR
CCI NR Projektbenämning Typ av projekt/åtagande Åtagande 2001
(miljoner €)
2000 IE 16 C PT 001 M50 Sydöstra motorvägen (fas II) Första årliga utbetalningen 37,88
2000 IE 16 C PT 002 M1 Cloghran - Lissenhall (fas II) Andra årliga utbetalningen 19,40
2000 IE 16 C PT 003 M1 Lissenhall Balbriggan Första årliga utbetalningen (1)17,98
SUMMA 75,26
(1) anslaget antogs i december 2000.
3.1.3.1. Miljö
De två prioriterade områdena för miljö sektorn under den på gående perioden är
uppsamling och behandling av avloppsvatten och hantering av fast kommunalt avfall.
Uppsamling och behandling av avloppsvatten
Inget nytt projekt fick stöd under 2001.
Fast avfall
Inget nytt projekt fick stöd under 2001.
3.1.3.2. Transport
Liksom i miljösektorn finns det endast två prioriterade områden under denna period,
vägar och kollektivtrafik.
Vägar
Under 2001 togs ett beslut om stöd. Det avsåg anläggningsfasen i ett
motorvägsprojekt som fått stöd tidigare. De tta projekt är beläget på M50, som är en
prioriterad väg i transportinitiativet Transeuropeiska nätet.
Vägar Projekt antagna 2001
Projektnummer NamnTotal stöd-berättigande kostnad
(miljoner €)Fondens stöd
(miljoner €)
2000/IE/16/C/PE/001 M50, sydöstra motorvägen (fas II) 87,1 74,0
Målen för projektet M50 kan sammanfattas på följande sätt:
M50, sydöstra motorvägen (fas II): M50, sydöstra motorvägen är en del av M50
Dublins ringväg, som i sin tur är en del av E01 mellan hamnarna Larne och Rosslare.
Projektet är ”den felande lä nken” i den kedja av projekt som skall bilda en komplett
C-ringmotorväg omkring Dublin. Projektets planering fram till anläggningsfasenmed detaljplanering, plat sundersökningar och miljökonsekvensbeskrivning fick stöd
från Sammanhållningsf onden i fas I. Kommissionen lämnar stöd till byggnads- och
anläggningskostnader för ca 8,6 km av motorvägens huvudsträckning medtillhörande strukturer och tre trafikplatser.
32Liksom för tidigare prioriterade vägproje kt finansierade av  Sammanhållningsfonden
och med tanke på anläggningsarbeten as volym och Sammanhållningsfondens
begränsade medel för stöd har kommissi onen och de irländska myndigheterna
kommit överens om att det aktu ella stödbeslutet skall inri ktas på finansiering av
valda anläggningskostnader i detta projekt.
Järnvägar
Inget nytt projekt fick stöd under 2001.
3.1.4. Portugal
Under 2001 godkände kommissionen 16 nya proj ekt, för vilka en finansiering på
566,7 miljoner euro beviljades, varav 327,7 miljoner euro åtogs i 2001 års budget.
Efter dessa åtaganden, och med beaktande av  de projekt som antagits under tidigare
år och som påverkar 2001 års budget, b lir årets totala åtaganden följande:
Total stödberättigande
kostnad
(miljoner €)Fondens totala stöd
(miljoner €)Åtaganden 2001
(miljoner €)
Miljö 2001 457 302,3 231,7
Transport 2001 354,7 264,4 96
Miljö från tidigare år 116,8 64,6 6,3
Transport från tidigare år 649,4 504,5 121,8
Summa 1577,9 1135,8 455,8
3.1.4.1. Miljö
Liksom under föregående period är huvudprio riteringarna för fondens insatser åren
2000–2006 behandling av avloppsvatten, dricks vattenförsörjning och hantering av
kommunalt avfall. Det bör noteras att Portugal enligt riktlinjerna i ramdirektivet förvatten har antagit en ny strategi för vattenförvaltning. De projekt som presenteratsföljer avrinningsområdena och avser hela vattnets kretslopp, dvs. uttag, behandling
och distribution av dricks vatten samt lämplig behandling av avloppsvatten. Därför
begränsar sig fördelningen nedan till den integrerade vattensektorn och sektorn förfast kommunalt avfall.
Sålunda antog kommissionen 12 nya proj ekt på miljöområdet under 2001, varav 7 i
vattensektorn och 5 i sektor n för fast kommunalt avfall.
Stödberättigande kostnad
(miljoner €)Finansiellt stöd
(miljoner €)Andel av totala
miljöstödetÅtaganden 2001
(miljoner €)
Den integrerade vattensektorn 301 185,2 61,3 % 148,2
Sektorn för fast kommunalt avfall 156 117,1 38,7 % 83,4
Projekt från tidigare år - - - 6,3
Summa 457 302,3 100 % 237,9
Vattensektorn
Under föregående period koncentrerades fondens insatser till de tätast befolkade
områdena. Som konstaterades redan föregående år görs insatserna under denna
period även i mera glesbefolkade om råden, däribland den autonoma regionen
Madeira, enligt den strategi som fastställts för sektorn.
Den tillämpade förvaltningsmodellen bygge r på mellankommunala system och gör
det möjligt att genomföra storskaliga pr ojekt som skapar värdefull skalekonomi,
varigenom strategin lättare kan följas.
33De sju projekt som godkänts avser en investering på 301 miljoner euro, varav 185,2
miljoner euro beviljats av  Sammanhållningsf onden. Detta utgör ca 61,3 % av det
stöd som beviljades år 2001 till miljöprojekt i Portugal.
Vattensektorn Projekt antagna 2001
Projektnummer Projektbenämning Total
stödberättigande
kostnad (miljoner €)Fondens stöd
(miljoner €)
1998/PT/16/C/PE/002 Behandling av avloppsvatten från Lissabon -
Avloppsreningsverk i Alcântara33,4 10
2000/PT/16/C/PE/005-010 Undersökningsgrupp, tekniska förslag och tekniskt stöd - fas 1 36,6 31,1
2000/PT/16/C/PE/009 Mellankommunalt system i Minho Lima 39,1 25,4
2000/PT/16/C/PE/007 Mellankommunalt system i Zêzere Côa 54,9 34,6
2001/PT/16/C/PE/002 Optimal vattenförvaltning i autonoma regionen Madeira - fas 1 39,7 29
2001/PT/16/C/PE/007 Mellankommunalt system i Zêzere Nabão 63,7 44,6
2000/PT/16/C/PE/004Behandling av avloppsvatten från södra Storporto -
Avloppsreningsverk i Sobreiras33,6 10,5
Kommunalt avfall
Liksom under föregående period (1993–1999 ) fortsätter kommissionen och Portugal
att lägga särskild vikt vi d hanteringen av kommunalt av fall för att nå målen i den
strategiska plan för fast kommunalt avfall som antogs 1996.
Sålunda godkände Sammanhållningsfonden år 2001 fem nya projekt som följer den
fastställda strategin, särskilt genom att de på nationell nivå bildar ett nät av primärinfrastruktur för att samla i n, behandla och föra bort avfa ll, och för att stänga icke
kontrollerade avstjälpningsplatser (sopti ppar), där det mesta kommunala avfallet
tippades under miljömässigt oacceptabla förhållanden.
Hittills har infrastruktur skapats främst i Portugals kustområden – de tätast befolkade
områdena – men Sammanhå llningsfondens insatser görs numera liksom under
föregående år i det inre av Portugal för att hela territoriet skall täckas snarast möjligt.
I linje härmed godkände kommissionen år 2001 två nya projekt (se tabellen nedan)
som avsåg två nya avfallshanteringssystem i inlandet, nya faser av två tidigareantagna projekt och ytterligare ett projekt som avser att förbättra behandlingen i vissasystem som redan är i drift.
De fem godkända projekten motsvarar en  investering på 156 miljoner euro, varav
117,1 miljoner euro beviljats av Sammanhå llningsfonden. Detta utgör ca 38,7 % av
det stöd som beviljades år 2001 till miljöprojekt i Portugal.
Hantering av KOMMUNALT AVFALL Projekt antagna år 2001
Projektnummer Projektbenämning Total kostnad
(miljoner €)Fondens stöd
(miljoner €)
2001/PT/16/C/PE/001 Avfallshanteringssystem i Nedre Alentejo 22,1 18,9
97/10/61/015 Avfallshanteringssystem i Västra regionen - Förstärkning av stöd 31,3 26,6
2000/PT/16/C/PE/002 Förbränningscentral på Madeira -fas 2 68 45,4
2000/PT/16/C/PE/015 Avfallshanteringssystem i Cova da Beira 16,4 13,9
2001/PT/16/C/PE/003 Kompletterande åtgärder för behandling av avfall 18,2 13,6
3.1.4.2. Transport
Med hänsyn till den finansie lla omfattningen av de projekt som antogs år 2000 i
järnvägssektorn fanns det in te mycket utrymme för att anta några nya projekt på
transportområdet, eftersom de åtagande n som belastar 2001 års budget för dessa
projekt redan tog upp en väsentlig del av  anslaget till Portugal. Beloppen för nya
projekt samt beloppet för åtaganden avse ende delbeloppen för år 2001 av projekt
34som antogs under 2000 framgår av följande ta bell. Det framgår också att nästan hela
anslaget till transportsektorn (92,6 %) under 2001 gick till järnvägar.
Liksom under 2000 har Sammanhållningsfonde n gjort betydande investeringar i
järnvägar i Portugal. Denna insats fortsätter att koncentreras till två linjer av storstrategisk betydelse – norra linjen och Algarvelinjen – som ingår i det prioriteradeprojektet nr 8.
Stödberättigande kostnad
(miljoner €)Finansiellt stöd
(miljoner €)Andel av totala
transportstödetÅtaganden 2001
(miljoner €)
Järnvägssektorn 315,6 244,8 92,6 % 80,3
Hamnsektorn 39,1 19,6 7,4 % 15,7
Projekt från tidigare år 121,8
Summa 354,7 264,4 100 % 217,8
Kommissionen har antagit fyra nya projekt (s e tabellen nedan), varav två ingår i ett
omfattande program för modernisering av Algarvelinjen, ett avser förbättring avLissabons tunnelbanenät genom anläggning av en sträcka som knyter samman olikatransportsätt och ett skall förbättra tillfarten till hamnen i Aveiro.
De fyra godkända projekten motsvarar en  investering på 354,7 miljoner euro, varav
264,4 miljoner euro beviljats av Sammanhållningsfonden.
Järnvägssektorn Projekt antagna år 2001
Projektnummer Projektbenämning Total kostnad
(miljoner €)Fondens stöd
(miljoner €)
2001/PT/16/C/PT/001 Modernisering av Algarvelinjen - Sträcka IV 9,5 7,6
2001/PT/16/C/PT/002 Lissabons tunnelbana - Sträckan S.Sebastião/Alameda 132,1 98
2001/PT/16/C/PT/003 Modernisering av Algarvelinjen -Sträcka V 174 139,2
2000/PT/16/C/PT/010 Hamnen i Aveiro - Tillfart via väg och järnväg 39,1 19,6
3.2. Tekniskt stöd och utredningar
3.2.1 Fondens allmänna politik3.2.2. Tekniskt stöd på ko mmissionens initiativ
Spanien
Det tekniska stödet på kommissionens initiativ har utnyttjts för förhandsbedömning
av att projekt för återställande av miljön på  upplagsplatser för gruvavfall i i regionen
Riotinto i Andalusien. Uppdragets syft e var att utvärdera exploateringen i
Aguzaderas avrinningsområde.
354. Ö VERVAKNING , KONTROLL OCH OEGENTLIGHETER
4.1. Övervakning: kommittéer och kontrollbesök
4.1.1. Grekland
4.1.1.1 Övervakningskommittéer
MiljöÖvervakningskommittén och den särskilda kommittén för de stora projekten
Psyttalia, Evinos och EYDAP sammanträ dde i Aten i maj 2001. Arbetet i dessa
övervakningskommittéer redovisas i respektive protokoll.
TransportÖvervakningskommittén sammanträdde i Aten i maj 2001. Kommitténs arbete
redovisas i protokolle t från sammanträdet.
4.1.1.2. Kontrollbesök
Ett antal projektbesök gjordes under 2001. De  hade två syften: dels att kontrollera
framstegen mot färdigställande av de olik a projekten, dels att klarlägga problem i
vissa projekt .
Projektbesöken förtecknas i bilaga I.
4.1.2. Spanien
4.1.2.1. Övervakningskommittéer
En övervakningskommitté sa mmanträdde i Madrid den 26 och 27 april 2001. Det var
det femtonde sammanträde t med Sammanhållningsfonde ns övervakningskommitté.
Kommittén är indelad i sju unde rkommittéer efter sektor och förvaltande myndighet
enligt följande:
– De autonoma regionernas projekt.
– Beskogningsprojekt.
– Lokala projekt.
– Centrala förvaltninge ns transportprojekt.
– Höghastighetslinjen Madrid–Barcelona.
– Offentliga och privata partnerskap.
– Centrala förvaltningens miljöprojekt, inklusive vattenprojekt.
Varje underkommitté granskade läget de n 31 december 2000 i vissa projekt och
grupper av projekt (sammanlagt 63 beslut), som valts ut i förväg i samråd mellan de
36ansvariga i finansministeriet och kommissione n. Uppgifter rörande läget i de projekt
som inte valts ut lämnades också till kommittén och skickades till kommissionen förkännedom.
Diskussionen inriktades på strategiska frågo r i transportsektorn och på problematiska
inslag i vissa miljöprojekt. Samtidigt redogjorde kommissionen för de nya riktlinjersom kommer att fastställas för ändringar av beslut.
Vid kommitténs sammanträde me ddelade de spanska myndigheterna att ansökningar
om ändring av finansieringsplaner och da tum för arbetenas färdigställande skickats
in för ett stort antal projekt. Samtidigt meddelade de att vissa projekt avslutats, ochklargjorde att administrativa frågor knutna till besiktningen av arbetena kan försena
presentationen av slutrapporterna.
Ansökningar om slutbetalning av beskogni ngsprojekten har lämnats in planenligt.
Under 2001 har 19 beslut avsl utats och slutbetalats.
4.1.2.2. Kontrollbesök
De besök som genomförts har syftat till a tt utvärdera och kontrollera framstegen i
arbetet med pågående proj ekt och att klara ut probl em som uppstått vid deras
genomförande (se bilaga I).
4.1.3. Irland
4.1.3.1. Övervakningskommittéer
Övervakningskommittén sammanträdde tv å gånger under 2001, den 18 maj och 18
oktober. Allmänt sett var kommissionen nöjd med kvaliteten på den information deirländska myndigheterna lämnade om förv altningen av projekt, och olösta frågor
behandlades på ett tillfredsställande sätt.
Vid dessa sammanträden undersökte kommittén skriftlig a lägesrapporter över 41
pågående projekt från perioden  1993–1999 och 7 projekt från perioden 2000–2006.
Framsteg gjordes också i slutförandet av ytterligare 9 projekt år 2001. De projekt
från perioden 1993–1999 som återstår att slutfö ra vid utgången av år 2001 motsvarar
ca 30 % av de projekt som fått stöd under den perioden.
När det gäller ansökningar om ändring elle r utvidgning av projekt år 2001 meddelade
kommissionen de irländska myndi gheterna att den höll på a tt ompröva sina principer
för framflyttning av datum för färdigställande av projekt som finansieras avSammanhållningsfonden, oc h att nya direktiv skulle utarbetas för medlemsstaterna
som avspeglade kommissionens mera restrik tiva principer för ändring av projekt. I
avvaktan på dessa riktlinjer har kommissionen redan börjat ta in en klausul sominskränker möjligheten att modifiera beslut där flera ändringar har gjorts.
4.1.3.2. Kontrollbesök
De projektbesök som gjorde s år 2001 hade följande mål:
– Att kontrollera framsteg i slutförandet av berörda projekt.
37– Att klara ut de problem med vissa projekt som tidigare rapporterats till
övervakningskommittén och att medge ändringar i projekten.
Projektbesöken förtecknas i bilaga I.
4.1.4. Portugal
4.1.4.1. Övervakningskommittéer
I enlighet med föreskrift i förordningen för Sammanhållningsfonden sammanträder
övervakningskommittén två gånger per år.
År 2001 hölls sammanträdena den 15 oc h 16 maj och den 11 och 12 december.
Utöver en individuell genomgång av  varje projekt kunde man vid dessa
sammanträden diskutera allmänna frågor som offentlighet, kontroll, offentlig
upphandling, reglerna för genomförand e, olika slags information etc.
I Portugal har en särskild kommitté inrätta ts för att följa utbyggnaden av Madeiras
flygplats, och en särskild kommitté för projekt som rör hantering av fast avfall.Projektet för anläggning av vattenkraf tverket i Alqueva oc h övervakningen genom
den allmänna kommittén fö ljs också upp inom den vidare ramen för
strukturfondernas övervakningskommitté för det särskilda programmet för integrerad
utveckling av Alquevaområdet (PEDIZA).
4.1.4.2. Kontrollbesök
Förutom att delta i övervakningskommitténs sammanträden genomförde
Portugalenheten i GD Regionalpolitik  under 2001 flera kontrollbesök för att
utvärdera projektens framsteg, för att på platsen lära känna de  problem som uppstått i
genomförandet, och för att söka de bäst a lösningarna för att projekten skall kunna
genomföras normalt.
Portugalenheten deltog också i ett kontrollbesök som genomfördes den 5–7
november 2001 av den enhet i GD Regiona lpolitik som ansvarar för kontroll av
Sammanhållningsfondens in satser i projekten 95/10/61/026 - Valorsul och
95/10/65/002 - Lissabons hamn - Sta. Apolónia.
I övrigt har andra tekniska uppdrag genomförts i samband med handläggning av
vissa ansökningar under året, bl.a. de inte grerade mellankommunala  vattensystemen i
området Oeste, Simtejo oc h Simlis den 14 december 2001 med Àguas de Portugal.
De kontrollbesök som Portugalenheten i GD Regionalpolitik genomfört förtecknas i
bilaga I.
4.2. Kontrolluppdrag och slutsatser
Inom Sammanhållningsfondens ansvar sområde genomförde kommissionen sex
revisionsuppdrag under 2001. Målet för uppdrage n var att granska det förvaltnings-
och kontrollsystem som medlemsstaterna tillä mpar inom fondens ansvarsområde och
att kontrollera ett vi sst antal projekt.
384.2.1. Grekland
GD Regionalpolitiks kontroll:
Under 2001 genomförde GD Regionalpolitik ett kontrollbesök i Grekland som gällde
revision av Sammanhållningsf ondens system och revision av ett stort projekt. De
viktigaste slutsatserna från uppdraget är att kostnaderna fö r arbetena överskridits i
hög grad. Dessa tilläggskostnader har uppko mmit utan att direktivet om offentlig
upphandling följts, särskilt då oförutsedda arbeten bestä llts. Detta beror i allmänhet
på brister i utarbetandet av de fö rslag som lagts fram för kommissionen.
4.2.2. Spanien
GD Regionalpolitiks kontroll:
Under år 2001 har tre revisionsuppdrag genom förts i Spanien: ett hos den centrala
förvaltningen och de två andra hos två au tonoma regioner. Läget i Spanien är inte
homogent, vilket beror på att den dece ntraliserade administrativa organisationen
överlåter mera ansvar för förvaltning och kontroll av projekten till de autonoma
regionerna. De prelimära resultaten från kontrollerna visar emelle rtid att de lokala
myndigheterna har ett systematiskt problem  med otillräcklig kontroll av system och
projekt. För en grupp av projekt verkar de t på detta stadium som om man inte följt
bestämmelserna om offentlig upphandling.
4.2.3. Irland
GD Regionalpolitiks kontroll: Inget revisionsuppdrag har genomförts i Irland under
2001.
4.2.4. Portugal
GD Regionalpolitiks kontroll:
Två revisionsuppdrag har genomförts i Po rtugal under 2001 i syfte att revidera
Sammanhållningsfondens system i Portugal oc h granska fyra särskilda projekt. Man
har kunnat konstatera briste r i kontrollen (ingen kontroll på primär och sekundär
nivå) med bl.a. personalbrist. Dessutom har 1996 års beslut om offentlighet inte följts
när det gäller de fyra reviderade projekt som Sammanhå llningsfonden stöder.
För ett projekt som genererar inkomster va r utvärderingen av dessa mycket oklar,
och de verkliga inkomsterna är mycket st örre än de som redovisades när ansökan om
finansiering lämnades in till kommissionen.
4.2.5. Slutsatser
Även om den revision av stöd från Sa mmanhållningsfonden so m GD Regionalpolitik
genomförde år 2001 är begränsad, kan några bekymmersamma punkter ändåframhållas, som brist på offentlighet om EU-finansie ringen (1996 års beslut),
förekomst av otillåtna utgifter, tillämpning  av anbudsförfaranden som inte alltid är
tillfredsställande, underlåt enhet att beakta intäkter, o tillräckliga projektförberedelser
och brist på åtskillnad mellan be talnings- och kontrollfunktionerna.
39De kontroller som påbörjades 2001 fortsätter med mycket st örre intensitet under hela
år 2002. De avser en detaljerad granskning av förvaltnings- och kontrollsystemet i de
fyra medlemsstater som berörs av Sa mmanhållningsfonden samt revision av ett
betydande antal stora projekt i sektorn.
Förslaget till tillämpningsföreskrifter för rå dets förordning (EG) 1164/94 om system
för förvaltning och kontroll och förfarande t för genomförande av  finansiell rättelse
angående Sammanhållningsfonden har avsl utats. Det bör antas av kommissionen
under första halvåret 2002.
4.3. Oegentligheter och innehållande av stöd
Enligt artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1831/9413 om oriktigheter och
återvinning av belopp som felaktigt har ut betalats i samband med finansiering från
Sammanhållningsfonden och om organisationen av ett info rmationssystem på detta
område, är de mottagande medlemsstaterna skyldiga att till kommissionen anmälaoegentligheter som har varit föremål för en första administrativ eller rättsligundersökning.
Under år 2001 har en av de mottagande  medlemsstaterna, nämligen Grekland, till
kommissionen anmält fyra fall av oege ntligheter till ett sammanlagt belopp av
2 429 040 euro. Oegentligheterna bestod i beta lning av utgifter som inte ingick i
godkännandet av projekte n. Fallen i fråga avslöjades vid de kontroller som
genomfördes av finansministeriets ekono mistyrningsfunktioner. I samband med
dessa anmälningar har kommissionen fått besk ed om att de nati onella myndigheterna
har vidtagit nödvändiga åtgärder för att sky dda gemenskapens fina nsiella intressen. I
tre av fallen pågår förfaranden för åter krävande av de be lopp som betalats ut
otillbörligt, och i det fjärde har projektledaren ålagts att korrigera bristerna, vilketredan skett.
Det bör framhållas att övriga tre motta gande medlemsstater inom ramen för
ovannämnda förordning har informerat ko mmissionen om att de inte har avslöjat
några oegentligheter unde r det aktuella året.
                                                
13 EGT 191, 29.7.1994.
405. B EDÖMNING OCH UTVÄRDERING
5.1. Allmänt
Enligt förordningen skall kommissione n och de mottagande medlemsstaterna
bedöma och utvärdera Sammanhållningsfonde ns projekt för att garantera att
gemenskapens stöd är effektivt.
Varje ansökan om stöd skall åtföljas av en  förhandsbedömning av det projekt som
läggs fram av den mottagande medlemsstat en, som skall visa att de sociala och
ekonomiska fördelarna på me dellång sikt står i proporti on till de resurser som tas i
anspråk. Kommissionen granskar denna utvärdering, eventuellt med stöd av experterfrån EIB eller externa konsulter. På denna grund godkänner den projektet i
förekommande fall och beslut ar om nivån på gemens kapens medfinansiering.
Sedan projektet har kommit in i exploateringsfasen, kan kommissionen vid sin
utvärdering i efterhand bedöma om de ur sprungliga målen har uppnåtts eller kommer
att uppnås, och projek tets miljöpåverkan.
5.2. Handläggning och förhandsbedömning av projekt
Inom ramen för aktualiseringen av handle dningen för kostnads-/nyttoanalys av stora
projekt genomförde kommissionen under 2001 ett betydande internt arbete som
syftade till att förbättra sammanhanget i den finansiella förhandsbedömningen avolika projekt. Särskilt övervägdes vilken räntesats som skulle tillämpas vidnuvärdesberäkningen, formerna för tillämpning  av principen att förorenaren betalar
när det gäller projekt för vattenförvaltn ing, hänsynstagande i den finansiella
lönsamhetskalkylen till historiska kostnader innan projektet presenterades förkommissionen, samt den eventu ella redovisningen av finansiella kostnader.
Resultaten av dessa övervä ganden bör läggas fram för medlemsstaterna under 2002
för diskussion.
5.3. Samarbete med Europeiska investeri ngsbanken vid handläggning av projekt
Enligt ett ramavtal som undertecknades av de båda institutionerna år 2000 och som
gäller fram till slutet av år 2006 kan ko mmissionen begära tekniskt stöd från EIB
med bedömning av Sammanhålln ingsfondens projekt, stora projekt som stöds av
ERUF eller projekt som finansieras av  ISPA. Vidare får kommissionen från EIB
regelbundet all information som lämnas till någon av dessa tre fonder om projekt
som banken själv beslutat stödja.
År 2001 beställde kommissionen mer än tjugo analyser från EIB för projekt som
stöds av Sammanhållningsfonde n, flertalet på transportområdet och belägna i
Spanien. Efter dessa expe rtutlåtanden har kommissione n anmodat medlemsstaterna
att ändra vissa projekt eller göra preliminära kompletterande utredningar. Pågrundval av dessa samråd har bl.a. vissa  transportprojekt minskats ner så att
investeringskostnaderna kunnat reduceras ut an att målens genomförande äventyrats,
och eventuella tekniska eller administrativa problem som hänger samman medgenomförandet av saneringsprojekt har kunnat förebyggas.
415.4. Den ekonomiska och sociala effekten av fonden i medlemsstaterna och på den
ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europeiska unionen, samt effektenpå sysselsättningen
Förordningen om inrättande av Sammanh ållningsfonden kräver att kommissionen
skall bedöma effekten av fondens insa tser på den ekonomiska och sociala
sammanhållningen samt på sysselsättningen, såväl på projektnivå som förgemenskapens stöd i dess helhet.
Genom det arbete som genomförts under år  2001 för att aktualisera handledningen
för kostnads-/nyttoanalys av stora proj ekt kan bedömningen av den sociala och
ekonomiska effekten på projektnivå vi d förhandsbedömning och utvärdering i
efterhand förbättras. I den nya handledni ngen, som väntas komma ut under våren
2002, finns praktiska exempel på kostnads-/nyttoanalys av transport- ochmiljöprojekt. Exemplen skall framförallt belysa kommissionens krav på analys av deprojektförslag den tar emot. Tack vare en bättre samstämmighet i analyserna kommerdetta arbete också att unde rlätta bedömningen av de  samlade effekterna av
gemenskapens insatser.
5.5. Program för utvärdering i efterhand
Ett program för utvärdering i efterhand infördes år 1998 för en period av tre år.
Totalt har 120 projekt utvärderats, 60 i var och en av sektorerna miljö och transport.
5.5.1. Miljö
Miljöprojektens genomförande har inte me dfört några större svårigheter, och
projekten har uppnått sina mål. Faserna proj ektering, anläggning och drift har i stort
sett varit tillfredsställande, även om vissa reningsverk måst förstärkas genomkompletterande arbeten och pe rioden för driftsstart i vissa avfallshanteringsprojekt
har förlängts genom användarnas oväntade  betänkligheter mot källsorteringskravet.
Projektens miljöeffekt har varit mycket tillfredsställande, särskilt när det gäller
saneringsprojekten, för vilka effekterna  är omedelbara. Genom att livsvillkoren
förbättrats och arbetstillfällen skapats har projekten haft en mycket positiv socialeffekt, som också tar sig uttryck i att ma rkens värde ökar och turismen och ekonomin
utvecklas i de områden som betjä nas av den nya infrastrukturen.
5.5.2. Transport
På transportområdet däremot har projek tens genomförande st ött på många problem
som yttrat sig i mer eller mindre bety dande kostnadsöverdrag och försening av
genomförandet: expropriationskostnader som blivit högre än beräknat, prishöjningar
under anläggningsfasen, ändringar i det ursr prungliga förslaget, förvaltnings- eller
institutionella problem etc.
Projektens sociala och ekonomiska effekt har dock allmänt sett varit mycket positiv,
och de politiska målen e konomisk och social konvergen s mellan regionerna har
förverkligats i högre grad än väntat. Tids vinsterna och förbättringen av säkerheten
genom den nya infrastrukturen har ofta varit påtaglig. Trafiken på det trans-europeiska nätet har ökat mer än väntat. Tack vare projekten har vissa områden på
gemenskapens territorium blivit bety dligt mera tillgängliga, randområdenas
ekonomiska isolering har minskat och gränseffekterna har mildrats, medan
42trafikstockningarna i de stadsområden so m fått den nya infrastrukturen har minskat
starkt. Effekten av projektens genomförande för att skapa arbetstillfällen har varitmåttlig. Miljön har ägnats mycken uppm ärksamhet: ansökningshandlingarna
åtföljdes av en miljökonsekvensanalys, och många åtgärder har vidtagits för att
motverka en eventuell nega tiv effekt av projekten.
436. D IALOG MELLAN INSTITUTIONER , INFORMATION OCH OFFENTLIGHET
6.1. Presentation av års redovisningen för år 2000
6.1.1. Europaparlamentet
Parlamentet uttrycker i sin rapport14 sin tillfredsställelse öve r årsredovisningen, som
är ett viktigt verktyg för a tt bedöma fondens verksamhet.
Det noterar emellertid att kommissionen har visat sig mindre tillfreds med kvaliteten
på förhandsbedömningarna. I övrigt bet onar Europaparlamen tet att kommissionen
genomförde färre kontroller under budgetåret 2000 än under de föregående åren, ochenligt dess uppfattning var an talet alltför begränsat.
De kontroller som påbörjades under 2001 fortsä tter i en betydligt utökad omfattning
under hela år 2002.
Parlamentet erinrar också om att ko mmissionen med kraft måste följa upp att
reglerna för insyn respekte ras i den allmä nna upphandlingen.
6.2. Information till medlemsstaterna
Ett informationsmöte med de 15 medlem sstaterna hölls i Bryssel den 24 oktober
2001.
Vid mötet lade kommissione n fram Sammanhållnin gsfondens årsredovisning för år
2000. Den delade också ut förslaget till förordning om system för förvaltning ochkontroll och förfarandet för genomförande  av finansiell rättelse angående
Sammanhållningsfonden. En diskussion fö ljde om vissa artiklar i förslaget.
6.3. Andra informationstillfällen
6.3.1. Information till arbe tsmarknadens parter
Ett möte med arbetsmarkna dens parter ägde rum den 14 mars 2001. Vid detta möte
redovisades Samma nhållningsfondens verksamhet under år 2000.
6.4. Kommissionens åtgärder för offentlighet och information
Kommissionen har gjort en särskild in sats för publicering under 2001 genom att
strukturera om sina broschyrsamlingar (s ammanställda per land, framgångshistorier
per ämne och broschyrer enligt territoriell typologi). I samtliga dessa nya broschyrerhar den utnyttjat de lyckade projekt so m Sammanhållningsfonde n medfinansierat.
Årsredovisningen har offentliggjorts i lämpligt format oc h sammanfattats i
informationsbladen Inforegio, som publiceras av Generaldirektoratet förregionalpolitik.
                                                
14 Turcorapporten.
44Särskilt material utformas för speciella arrangemang såsom informationsmöten,
konferenser och utställningar (portabla informationsmontrar, presentation av
datorproducerade diabilder och diagram, audiovisuellt material och trycksaker).
Detta informationsmaterial är delvis direkt tillgänglig t på webbplatsen Inforegio på
kommissionens server europa.
Kommissionen har organiserat möten med my ndigheterna i Portugal och Grekland
på temat information och offentlighet om regionalpolitik och sammanhållning. Viddessa möten har man också behandlat information om Sammanhållningsfonden.
45BILAGA I
Förteckning över besök för kontroll och övervakning 2001
Grekland
– Mars: Avloppsreningsverk i Kozani.
– Mars Tekniskt möte om landsvägs -, järnvägs- och hamnprojekt.
– April Tekniskt möte om begärda ändringar i Sammanhållningsfondens
miljöprojekt.
– Maj Möte med övervakningsko mmittén för Sammanhå llningsfondens
projekt.
– Maj Möte med Ministeriet för na tionell ekonomi om landsvägs- och
järnvägsprojekt.
– Juni Invigning av ett projekt med st öd från Sammanhållningsfonden i Aten
och utbildningsseminairum om Sammanhållningsfondens projekt.
– Möte för Sammanhållningsfondens  projekt i miljöministeriet.
– Oktober Möte om Sammanhållningsf ondens projekt i regionen Ipiros .
Spanien
Följande kontrollbesök har genomförts per geografisk enhet:
– Januari: ”Projektet Höghastighetslinje Madrid–Barcelona–franska gränsen”.
Besök med representanter för EIB i samband med uppdatering av
utvärderingsrapporten.
– Juli: Barcelona. Projekt 2000.ES.16.CPE .061. ”Återställande av miljön på den
sista sträckan av Besos flodfåra, fa s 2”. Besök på platsen i samband med
handläggningen av projektet för att ska ffa information om det eftersträvade
miljömålet från de myndigheter som ansvarar för projektet.
Irland
25–27 mars - Dublin
Projekt nr 96/07/61/011 - Offentlighet och information: Kommissionen informerade
sig om de framsteg som gjorts och skälen för att flytta fram datum för projektetsfärdigställande. Kommissionen bedömde i vad mån projekte ts effekt var mätbar,
utöver att det uppfyllde kommissionens beslut 96/455/EG av den 25 juni 1996.
Projektet Three Rivers, nr 94/07/61/014 (P rogram för förvaltn ing av vattenkvaliteten
i River Suirs avrinningsområde), nr 95 /07/61/001 (Program för skydd av River
Boynes avrinningsområde) och nr 94 /07/61/015 (Vattenplan för River Liffeys
avrinningsområde): Kommissionen frågade ef ter motivet för att ta in komponenter
46från de tre besluten i projektet för överva kning och förvaltning av avrinningsområdet
och begärde full och klar finansiell redovisn ing för vart och ett av delprojekten.
Projekt nr 95/07/61/013 - Vattenförsörjning till Dublin III: Besöket gjordes för att
kontrollera framstegen med de komponent er i projektplaneringen som krävde
framflyttning av datum för färdigställandet (Stillorgan-reservoarerna) och attkontrollera ändringar som gjor ts i de arbeten som krä vdes i Sammanhållningsfondens
stödbeslut (Dun Laoghaire/ Killiney).
Projekt nr 96/07/61/001 - Vattenvård Dub lin: Besöket gjorde s för att kontrollera
framtagandet av vattenvårdsstrategin för Dublin och att verifiera behovet av en
framflyttning av datum för färdigställande samt att det arbete som krävs för attmotsvara den fysiska beskrivning en i stödbeslutet fullbordats.
Projekt nr 99/07/61/003 - Avloppsprojekt fö r Dublinregionen (Reningsverk), fas V:
Besöket gjordes för att kontrollera de fysiska framstegen i anläggningen av
reningsverket i Ringsend, Dublin. I besö ket vid reningsverket ingick en kort
presentation av projektet på platskontoret  och en rundtur till de  omfattande arbeten
som pågår. Bolaget lämnade färsk information/reklammaterial och foton avanläggningarna.
Projekt nr 98/07/61/004 - Avloppsprojekt för Dublinregionen (Undervattensledning
Dublin). Besöket, som också ingick i en rundtur i Ringsendverket, bestod av ett kort
besök vid platsen för ledningsarbeten a i Ringsend och en inspektion av de
informationstavlor som satts upp vid naturre servatet och längs sjösidan, vilken har
hägnats in längs ledningsgraven.
Projekt nr 99/07/65/002 - Heustons station och utbyggnad av sydvästra
järnvägskorridoren: Syftet med besöket va r att göra en första inspektion av det
nyligen godkända projektet Heustons station och utbyggnad av sydvästra
järnvägskorridoren.
17 maj - DublinProjekt nr 96/07/65/010 - M50 Motorväg Southe rn Cross: Syftet med besöket var att
kontrollera framstegen mot färdigställand e med sikte på att öppna vägen för trafik
sommaren 2001, och genomförda arrangemang för information och offentlighet.
Portugal
Kontrollbesök
– 4 maj - Setúbal
Projekt nr 97.10.61.018 - System för sanering av Setúbal med avskärande ledningar
och ett avloppsreningsverk.
– 5 och 6 juni - Vila Nova de Gaia, Esposende och Vila do Conde
Projekt nr 94/10/61/010-011; 97/10/61/004 - Syst em för sanering av Vila Nova de
Gaia och avloppsreningsverk.
Projekt nr 95/10/61/015 - System för saneri ng av Esposende och avloppsreningsverk.
47Projekt nr 96/10/61/019 - Södra avskär ande ledningen i Vila do Conde.
– 26/11/2001 - Madeira (Funchal)
Projekt nr 2001/PT/16C/PE/002 - Optimal va ttenförvaltning på ögruppen Madeira.
– 22/6/2001 - Madeira (Funchal)
Projekten nr 96/10/61/007 och 2000/PT/16/C/PE/002 - Fas 1 och 2 av
avfallshanteringscentralen för ögruppen Madeira.