ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Åtgärdspunkter Kommissionen avser att: 12.Säkerställa ett inkluderande samrådsförfarande med civilsamhället under alla skeden av handelsavtalens livscykel, från gapanalys till genomförande, inklusive fastställandet av prioriteringar. 13.Ytterligare stärka den roll som EU:s inhemska rådgivargrupper spelar genom att tillhandahålla resurser för logistiskt stöd, kapacitetsuppbyggnad och funktion. 14.Bjuda in företrädare för EU:s inhemska rådgivargrupper till medlemsstaternas expertgrupper för handel och hållbar utveckling under ledning av kommissionen, där de kommer att kunna bidra med särskild sakkunskap, och nära knyta de inhemska rådgivargrupperna till förberedelserna av mötena i kommittén för handel och hållbar utveckling, särskilt VAD gäller fastställande och övervakning av prioriteringar för genomförandet. 15.Främja och underlätta samspelet mellan EU:s och partnerländernas inhemska rådgivargrupper. 16.Främja insyn i sammansättningen av inhemska rådgivargrupper. 17.Utbyta åsikter med EU:s inhemska rådgivande grupper om EU:s projekt för tekniskt bistånd med anknytning till handel och hållbar utveckling. 18.Se till att de inhemska rådgivargruppernas ansvarsområde sträcker sig utöver handel och hållbar utveckling till att omfatta hela handelsavtalen.
Offentligt samråd om en uppsättning europeiska digitala principer Mellan den 12 maj och den 6 september 2021 genomförde kommissionen ett offentligt samråd för att samla in synpunkter på utformningen av europeiska digitala principer som har till syfte att främja och upprätthålla EU:s värden i det digitala rummet. Det offentliga samrådet presenterades under evenemanget ”Att leda Europas digitala decennium” den 1–2 juni, på den digitala plattformen för konferensen om Europas framtid och på konton på sociala medier. Huvudsyftet med samrådet var att samla in synpunkter från alla berörda parter, däribland medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och det civila samhällets organisationer, näringslivsorganisationer och företag, andra berörda parter och naturligtvis allmänheten. Detta markerade inledandet av ett brett samråd med seminarier med aktivt deltagande och riktade intervjuer, en Eurobarometerundersökning för att samla in synpunkter från medlemsstaterna och olika åldersgrupper bland befolkningen, med särskilt fokus på barn och ungdomar och människor med olika sociala bakgrunder. På det hela taget visade samråden att det fanns ett brett stöd för en europeisk förklaring om digitala rättigheter och principer och för den första uppsättningen principer som skisserades i det öppna offentliga samrådet, där det framhölls att vissa principer är av större vikt än andra, samtidigt som en del deltagare betonade behovet av ytterligare principer. De svar som inkommit i samband med de olika samrådsinsatserna har väglett utformningen av den förklaring som läggs fram i dag. En mer detaljerad sammanfattning av samrådet finns i det arbetsdokument som offentliggörs tillsammans med detta meddelande.
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 16.8.2022

COM(2022) 409 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2022) 409 final of 22.6.2022.

Concerns the English language version.

Correction of footnote 9 on page 2.

The footnote mistakenly referred to the “elimination of non-discrimination in respect of employment and occupation”.

The text shall read as follows:

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Styrkan i handelspartnerskap: tillsammans för grön och rättvis ekonomisk tillväxt
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 19.4.2021.

COM(2021) 141 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2021)141 final of 25.03.2021



Concerns all language versions.



It concerns linguistic errors and wrong references in the footnotes.



The text shall read as follows:



MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN EMPTY

om en handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion

{SWD(2021) 65 final}
Flaggskeppsinitiativ om konkurrenskraft ØOptimera systemet för tilläggsskydd för att göra det enklare och transparentare enligt handlingsplanen för immateriella rättigheter – 2022. ØLagstiftningsförslag om ett europeiskt område för hälsouppgifter, för bättre hälsovård, forskning, innovation och evidensbaserade beslut – 2021. ØSenast 2025 upprätta en driftskompatibel infrastruktur för tillgång till uppgifter för det europeiska området för hälsouppgifter, i syfte att underlätta säkra gränsöverskridande analyser av hälsouppgifter. Detta ska testas under 2021 i form av ett pilotprojekt med deltagande av EMA och nationella myndigheter – 2021 – 2025. ØGe ekonomiskt och tekniskt stöd till offentlig-privata partnerskap och partnerskap mellan offentliga aktörer, exempelvis via initiativet Innovativ hälsa, med särskild uppmärksamhet på små och medelstora företag, den akademiska världen och ideella organisationer, och även ge stöd via partnerskapen för omställning av hälsovårdssystemen – 2021. Annan åtgärd ØPrioritera investeringar till stöd för tillgång till kompetent arbetskraft och dess anpassningsförmåga via Next Generation EU och faciliteten för återhämtning och resiliens samt genom åtaganden enligt kompetenspakten – 2022.
Gränsöverskridande partnerskap

Arbetssökande och arbetsgivare i gränsregioner
Tidsskillnad mellan inkomstens beskattningsår och sändningsdatum

Medlemsstaterna är skyldiga att dela DAC1-upplysningar inom sex månader från utgången av medlemsstatens beskattningsår under vilket informationen blev tillgänglig. I praktiken kan det förekomma en försening på upp till 18 månader från utgången av beskattningsåret.

Sammantaget, sedan DAC1-utbytena inleddes, har skatterelaterade upplysningar skickats i genomsnitt tolv månader efter utgången av det beskattningsår som de avser. Det finns emellertid betydande skillnader mellan medlemsstaterna.

Den tid som behövs har minskat med tiden och det finns inga större skillnader mellan de olika inkomstkategorierna. Andelen utbyten som skickas inom sex månader ökade från 31 % för upplysningar avseende beskattningsåret 2014 till 45 % för de som avsåg beskattningsåret 2015.

Inget samband har konstaterats mellan den tid som det tagit att utbyta upplysningar och typen av inkomst och kapital, antalet skickade filer, antalet skattebetalare eller totalt värde som avsetts. Tio medlemsstater skickar dessutom alla meddelanden samtidigt, samtidigt som övriga brukar skicka meddelanden under flera månaders tid.

Hantering och användning av mottagna upplysningar

Det första arbetet för att använda mottagna upplysningar är att öppna filen och börja bearbeta den. Medlemsstaterna tenderar att öppna filerna inom ett år från mottagandet. Under 2017 rapporterade 23 medlemsstater att de öppnade mottagna filer under mottagningsåret, beroende på typ av inkomst. Samma år verkar bara tre medlemsstater (Bulgarien, Malta och Slovakien) inte ha arbetat med de filer som mottagits, varken under det år som de tog emot dem eller under följande år.

Vanligen består de första åtgärderna av att matcha de upplysningar som tas emot mot uppgifter om en identifierad skattebetalare. Upplysningar om oidentifierade skattebetalare är inte lika lätta att använda. Genom matchningen kan upplysningar som mottagits från andra länder kopplas till den relevanta skattebetalarens filer.

Den andel av en skattebetalares uppgifter som utbyts automatiskt enligt DAC1 och som identifierats och matchats mot nationella databaser varierar beroende på typerna av inkomst och kapital. Vad gäller medlemsstater för vilka det fanns matchande resultat för 2017 låg matchningsgraden på i genomsnitt 90 % för inkomst från anställning och pensioner, 75–80 % för styrelsearvoden och ägande av och inkomster från fast egendom och blygsamma 59 % för livförsäkringsprodukter. Nästan 90 % av matchningen görs automatiskt eller halvautomatiskt. Andelen manuell matchning har gått ner över tid.

Riskbedömning och taxering av personlig inkomstskatt är de vanligaste användningsområdena för de upplysningar som rapporterats under alla tre åren. Den allmänna trenden verkar vara en ökad och mer intensiv användning av de upplysningar som tas emot. Det finns inga större skillnader i användning av upplysningar enligt de olika inkomstkategorierna, med undantag för livförsäkringsprodukter, som systematiskt används mindre än övriga inkomsttyper.

Diagram 6. Användning av DAC1-upplysningar

3.DAC2
Ruta 1 – Beslag av produkter av vilda djur och växter i EU 2016 År 2016 mottog Europeiska kommissionen rapporter från behöriga myndigheter i 24 medlemsstater om sammanlagt 2 268 betydande beslag av produkter av vilda djur och växter, varav 63 % vid EU:s yttre gränser. Viktigast bland varugrupper som beslagtagits vid EU:s gränser var medicinska produkter (42 %), elfenben (14 %), koraller (10 %), delar och produkter av kräldjur (7 %), levande kräldjur (5 %), kaviar (4 %) och växter. Beslagtagna importvaror kom främst från Kina, Förenta staterna, Schweiz och Thailand, medan de flesta beslagtagna exportvarorna var på väg till Kina (inklusive Hongkong), Förenta staterna och Vietnam. Merparten av beslagen gjordes på flygplatser, och en större del av de beslagtagna varorna hade sänts via posten eller expresspaket än vad som varit fallet under tidigare år. Över två ton elfenben beslagtogs 2016. Det mesta av detta elfenben var inte avsedd för EU-marknaden och bestod av föremål som antingen befann sig i transit på europeiska flygplatser eller på postcentraler från Afrika till Asien, eller skulle återexporteras utan nödvändig dokumentation till Asien (främst äldre elfenbensföremål). Olaglig handel med ål utgör för närvarande en av de största utmaningarna för EU och dess medlemsstater i deras kamp mot olaglig handel med vilda djur och växter. Under fiskesäsongen 2016–2017 greps 48 personer och 4 000 kg levande ungfisk (glasål) beslagtogs. Ålen upptäcktes och beslagtogs när den var på väg att exporterades till Asien och värdet uppgick till cirka 4 miljoner euro. Europols och vissa EU-medlemsstaters utredningar tyder på att transnationella organiserade kriminella nätverk medverkat i utsmugglingen av ål från Europa.
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 9.11.2018

COM(2018) 549 final/3

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 549 final of 20.07.2018

Concerns all language versions

Correction of the numbering of sections-paragraphs.

The text shall read as follows:

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Andra lägesrapporten om genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet

{SWD(2018) 380 final}
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 27.8.2018

COM(2018) 556 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2018) 556 final of 19.7.2018



Concerns all language versions



Correction of minor clerical errors



The text shall read as follows:

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Förberedelser inför Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen den 30 mars 2019
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den31.5.2018

COM(2018) 401 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects the COM (2018) 401 final of 23.5.2018

Concerns all languages versions

Level of sensibility removed from the cover page

The text should read as follows:



Rekommendation till

RÅDETS REKOMMENDATION

om Belgiens nationella reformprogram 2018



med avgivande av rådets yttrande om Belgiens stabilitetsprogram 2018
Exempel på politiska åtgärder och reformer inom ramen för de nationella ungdomsgarantisystemen I Belgien lanserade Brysselregionen i maj 2013 programmet Transition Traineeship som riktar sig till unga arbetssökande och studerande med låg utbildningsnivå. Fokus ligger särskilt på coachning och uppföljning. Tolv månader efter avslutad praktik var de totala positiva resultaten (t.ex. att få ett jobb eller återuppta studier) 73 % för praktikanterna, jämfört med 47 % i en kontrollgrupp. I Bulgarien infördes ett nätverk med ungdomsrådgivare 2015 vars syfte är söka upp icke-registrerade unga som varken arbetar eller studerar i deras egen miljö och aktivera dem. Ungdomsrådgivarna fungerar som mellanhänder med offentliga institutioner som tillhandahåller sociala tjänster, hälso- eller utbildningstjänster eller andra tjänster. Under perioden maj–december 2015 sökte ungdomsrådgivarna upp 5 078 ungdomar. I Finland startades 2015 gemensamma kontaktpunkter i 35 kommuner, med finansiering främst via ESF men även med nationella anslag. Syftet är att stärka och förenkla tjänsterna för unga under 30 år genom personlig rådgivning och vägledning, stöd för att hantera livet, karriärplanering, social kompetens samt utbildnings- och sysselsättningsstöd. I Italien har ungdomsgarantin lett till förändringar som avspeglas i de vidare reformer som införts till följd av den nya arbetslagstiftningen. Antalet unga som är registrerade i programmet har ökat stadigt och uppgick till mer än en miljon den 1 mars 2016. I Lettland stöder Know and Do-projektet uppsökande verksamhet på kommunal nivå. Syftet är att identifiera icke-registrerade unga som varken arbetar eller studerar i åldern 15–29 år och att aktivera och motivera dem att återgå till utbildning eller arbete. Projektet startade hösten 2015 med stöd från ESF och målet är att stödja 5 260 ungdomar. I Slovenien syftar First Challenge 2015-programmet till att ge upp till 2 859 ungdomar i åldern 15–29 år stöd för att komma in i arbetslivet genom subventionerade anställningar under 15 månader, med stöd av sysselsättningsinitiativet för unga och ESF. Lärlingssystemet i Spanien har genomgått betydande strukturreformer, som lett till en ökning av antalet lärlingar från 4 000 till 15 000 på bara tre år (mellan 2013 och 2016). Under samma period har antalet företag med lärlingsverksamhet ökat från knappt 500 till 5 660.
Budgetpost Åtagandebemyndiganden

(i euro) Betalningsbemyndiganden

(i euro) 05.040501 (Landsbygdsutvecklings program 2007–2013) - 10 329 896 149 05.040502 (Tekniskt stöd 2007–2013) - 6 433 956 05.046001 (Landsbygdsutvecklings program 2014–2020) 13 970 049 059 1 267 275 423 05.046002 (Tekniskt stöd 2014–2020) 17 222 000 7 748 500

1.3. Antagandet av ändringsbudgetar

Ändringsbudget nr 2 antogs den 17 december 2014. Däri minskades betalningsbemyndigandena för landsbygdsprogram 2014–2020 med 20 miljoner euro.

2. Anslagsförvaltning

2.1. Förvaltning av åtagandebemyndiganden

2.1.1. Landsbygdsprogram inom Ejflu

Budgeten för 2014 innehöll inga åtagandebemyndiganden för Ejfluprogrammen för 2007–2013, medan åtagandebemyndigandena för Ejfluprogrammen för 2014–2020 uppgick till totalt 13 970 miljoner euro.

Tabell 3

Förvaltning av åtagandebemyndiganden 2014 – Ejflu Budgetpost 05.040501 (belopp i euro) Budgetpost 05.046001 (belopp i euro) Anslag i början av 2014 - 13 970 049 059 Överföring från 2013 - 0 Disponibla anslag under 2014 - 13 970 049 059 Anslag som utnyttjats under 2014 - 3 294 627 697

2.1.2. Tekniskt stöd

Enligt artikel 51.1 i förordning (EU) nr 1305/2013 får Ejflu använda upp till 0,25 % av sitt årliga anslag för att finansiera, på kommissionens initiativ, tekniska stödåtgärder som behövs för att genomföra politiken för landsbygdsutveckling, särskilt kostnaderna för att inrätta och driva det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling och nätverket för det europeiska innovationspartnerskapet. I 2014 års budget avsattes ursprungligen 17,2 miljoner euro för detta ändamål. Av detta belopp omfördelades 0,7 miljoner euro till andra budgetposter. I slutet av 2014 hade åtaganden gjorts för 11,9 miljoner euro.

2.2. Förvaltning av betalningsbemyndiganden

2.2.1. Landsbygdsprogram inom Ejflu

Betalningsbemyndigandena i den antagna budgeten för 2014 uppgick till 10 330 miljoner euro för program 2007–2013. Dessutom uppgick tillgängliga inkomster avsatta för särskilda ändamål som antingen överförts från 2013 eller betalats in under året till 149,9 miljoner euro. Under året visade övervakning av genomförandet av budgeten och analysen av de prognoser som medlemsstaterna lämnat in ett ytterligare behov på 536,4 miljoner euro i betalningsbemyndiganden. Detta ökade behov täcktes av överföringar från programmen för 2014–2020 och budgetposter för tekniskt stöd.

Det totala belopp som utbetalades till medlemsstaterna för Ejfluprogram 2007–2013 under 2014 uppgick till 10 947 miljoner euro. 69 miljoner euro i inkomster avsatta för särskilda ändamål överfördes automatiskt till 2015.

För program 2014–2020 uppgick betalningsbemyndigandena i den antagna budgeten till 1 267 miljoner euro. Av denna summa användes endast 225 miljoner euro under 2014 på grund av det sena antagandet av de nya landsbygdsprogrammen. Överskottet gjordes delvis tillgängligt för tidigare program (532 miljoner euro) och resten ingick i överföringen vid årets slut (490 miljoner euro) eller i ändringsbudget nr 2/2014 (20 miljoner euro).

Tabell 4
De viktigaste resultaten i kommissionens höstprognos för 2015 För EU som helhet förväntas den reala BNP-tillväxten öka från 1,9 % under 2015 till 2,0 % under 2016 och 2,1 % under 2017. Sysselsättningen i EU spås öka med 1,0 % under 2015 och med 0,9 % under 2016 och 2017. Arbetslösheten tros sjunka från 9,5 % under 2015 till 9,2 % under 2016 och 8,9 % under 2017. Den årliga inflationen förväntas öka från 0 % i EU under 2015 till 1,1 % 2016 och 1,6 % under 2017. Den totala kvoten mellan underskott och BNP för EU som helhet spås minska från uppskattningsvis 2,5 % i år till 1,6 % under 2017, medan kvoten mellan skuld och BNP spås minska från förväntade 87,8 % i år till 85,8 % under 2017.
Exempel på icke-statliga organisationers projekt som finansierats genom programmet Europa för medborgarna Projekt för att ge EU-medborgarna möjlighet att fundera över, diskutera och utbyta åsikter om EU-frågor, även med kandidater, och göra välgrundade val i Europaparlamentsvalet: JoiEU: Joint Citizen Action for a Stronger, Citizen-friendly Union (European Citizen Action service – ECAS). 2014 Transeuropa Caravans: transnationella medborgares engagemang i Europaparlamentsvalet (europeiska alternativ). Encouraging Young Europeans to Vote Out the EU Democratic Deficit (International Management Institute).
[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 20.5.2009

KOM(2009) 249 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om förhandlingarna om ett protokoll till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och ändring av Kyotoprotokollet

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om förhandlingarna om ett protokoll till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och ändring av Kyotoprotokollet

Förhandlingar om en framtida internationell klimatordning pågår i två parallella arbetsgrupper inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet: ad hoc-gruppen för långsiktigt samarbete enligt konventionen (AWG-LCA) och ad hoc-gruppen för ytterligare åtaganden för parterna i bilaga I till Kyotoprotokollet (AWG-KP).

Gemenskapen och medlemsstaterna har åtagit sig att uppnå en övergripande global klimatöverenskommelse i Köpenhamn i december 2009, som kan få olika rättsliga former. Ett par möjligheter är en genomgripande ändring av Kyoto-protokollet, ett nytt protokoll enligt UNFCCC eller en kombination av icke-rättsligt och rättsligt bindande instrument.

Innan en rättsligt bindande överenskommelse kan antas i Köpenhamn måste vissa procedurbestämmelser uppfyllas. Förslag till protokoll eller ändring måste läggas fram av en part senast sex månader före mötet i Köpenhamn (sexmånadersregeln).

I slutet av april hade flera förslag från parterna inkommit till UNFCCC-sekretariatet. Ett av förslagen, från Japan om ett nytt protokoll enligt UNFCCC, uppfyller sexmånadersregeln. Det är följaktligen möjligt att anta ett nytt protokoll i Köpenhamn enligt konventionen. Hittills har inga andra förslag lagts fram enligt Kyotoprotokollet. I avsaknad av lämpliga förslag från övriga parter och för att se till att det är möjligt att anta genomgripande ändringar av protokollet, föreslår kommissionen följande för det åttonde mötet för AWGKP (1-12 juni 2009):

1. Att gemenskapen och medlemsstaterna lägger fram genomgripande förändringar av Kyotoprotokollet för antagande vid 15:e partskonferensen för UNFCCC (COP15) i Köpenhamn, i enlighet med artikel 20 i Kyotoprotokollet.

2. Att den föreslagna ändringen kan vara en kombination av de senast framförhandlade texterna presenterade av AWGKP:s ordförande och de senaste bidragen från gemenskapen och medlemsstaterna till UNFCCC-sekretariatet.

3. Att gemenskapen och medlemsstaterna anger att det här förslaget läggs för att uppfylla de procedurbestämmelser som krävs för att ett nytt protokoll och en ändring ska kunna antas vid COP15. Förslaget påverkar inte gemenskapens och medlemsstaternas slutgiltiga ståndpunkt vid förhandlingarna.

Gemenskapen och medlemsstaterna ska bedriva ett nära samarbete vid COP15 och under de förberedande mötena för att se till att eventuella rättsliga instrument som antas vid COP15 uppfyller målen i rådets slutsatser från den 3 mars 2009 och i kommande slutsatser som antas med utgångspunkt i COP 15.
[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 23.5.2007

KOM(2007)272 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Antidumpningsförfarandet rörande import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Malaysia och Taiwan

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Antidumpningsförfarandet rörande import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Malaysia och Taiwan

Denna rapport har utarbetats i enlighet med artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EGT L 56, 6.3.1996, s. 1).

I artikel 9 i den förordningen anges följande:

"Avslutande utan åtgärder samt införande av slutgiltiga tullar

1. Om klagomålet återkallas kan förfarandet avslutas med mindre ett sådant avslutande skulle strida mot gemenskapens intresse.

2. Om det efter samråd fastställs att skyddsåtgärder inte är nödvändiga och om rådgivande kommittén inte anför några invändningar, skall undersökningen eller förfarandet avslutas. I alla övriga fall skall kommissionen omedelbart lämna en rapport till rådet om resultaten av samrådet tillsammans med ett förslag om att förfarandet skall avslutas . Förfarandet skall anses vara avslutat om inte rådet inom en månad med kvalificerad majoritet har beslutat annorlunda”. (vår understrykning) .

Efter samråd om förslaget att avsluta förfarandet framfördes invändningar i den rådgivande kommittén. Förslaget om att avsluta och samrådet beskrivs närmare i bilagorna.

Bilagor :

3. Sammanfattning av de yttranden som avgetts under och efter mötet i den rådgivande kommittén (föreligger endast på engelska konfidentiellt ( EU restricted )).

4. I utkastet till kommissionens förordning anges skälen till att förfarandet i fråga avslutas (föreligger på alla språk).