Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av handlingsplanen för den cirkulära ekonomin

(COM(2019) 190 final)

(2020/C 47/14)

Föredragande: Peter SCHMIDT

Remiss Kommissionen, 11.4.2019 Rättslig grund Artikel 29.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Presidiets beslut 19.3.2019 Ansvarig sektion Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö Antagande av sektionen 1.10.2019 Antagande vid plenarsessionen 31.10.2019 Plenarsession nr 547 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 164/2/0

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK välkomnar kommissionens rapport om genomförandet av handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, och i synnerhet erkännandet av hur viktigt det är att berörda aktörer engagerar sig i omställningen till en cirkulär ekonomi. Kommittén stöder också planerna på att lansera en europeisk grön giv och på att föreslå en ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin som ska fokusera på specifika sektorer, såsom textil- och byggindustrin, vilket fastställs i de politiska riktlinjerna från kommissionens tillträdande ordförande, Ursula von der Leyen ( 1 )

1.2 Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin (ECESP) är en etablerad plattform där aktörer inom den cirkulära ekonomin i Europa samlas. Den inrättades 2017 på gemensamt initiativ av kommittén och kommissionen mot bakgrund av rekommendationerna i EESK:s yttrande om paketet för cirkulär ekonomi ( 2 ) . Partnerskapet mellan institutionerna har varit en viktig del i plattformens framgång. Det är viktigt inför en eventuell ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin att detta partnerskap fortsätter och växer för att säkerställa att aktörer inom civilsamhället har en central roll i omställningen.

1.3 Kommittén är fast övertygad om att plattformen spelar en nyckelroll för att säkerställa aktörernas engagemang – en roll som bör upprätthållas och förstärkas i framtiden. Framför allt bör plattformen vidareutvecklas för att ta ett helhetsgrepp om den cirkulära ekonomin, där man tar fasta på kopplingarna till andra politikområden (t.ex. energi, klimatförändringarna, socialpolitiken, medborgarnas engagemang, välbefinnande, social integration/delaktighet, medborgarnas/konsumenternas rättigheter och skyldigheter osv.) och mellan olika styresnivåer (europeisk, nationell, regional och lokal). Den bör också kartlägga hinder för omställningen till en cirkulär ekonomi, särskilt på centrala områden som textil-, livsmedels- och byggindustrin, elektronik och (mikro)plast. Uppgifter måste samlas in om fördelarna med jobbskapande, tillgång till tjänster, kostnadsbesparingar och modeller för samverkanskonsumtion.

1.4 För att återspegla den cirkulära ekonomins ökande betydelse och mångsidighet bör samordningsgruppens medlemmar som stöder plattformen inför nästa mandatperiod involvera andra viktiga aktörer (t.ex. ungdomar och finanssektorn), bidra till att utarbeta framtidsscenarier för att stärka kopplingarna mellan sektorer, sammanträda mer regelbundet och bli ambassadörer för plattformen även i forum utanför den cirkulära ekonomins område. Samordningsgruppens framtida verksamhet skulle även kunna omfatta att stödja testning av kretsloppsekonomiska lösningar på fältet genom pilotinsatser och levande laboratorier som underlag för det politiska beslutsfattandet. Samordningsgruppen har varit, är och kommer att förbli avgörande för plattformens framgång och bör därför höras om den politiska inriktningen i varje ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin.

1.5 EESK framhåller att omställningen till en cirkulär ekonomi nu måste drivas framåt på nationell, regional och lokal nivå för att vara inkluderande. Det är viktigt att verksamheten anpassas till lokala frågor och att man drar nytta av lokala förmågor.

1.6 Ett decentraliserat tillvägagångssätt kan vara särskilt användbart för att utforska hur den cirkulära ekonomin bidrar till ett bra liv för medborgarna. EESK rekommenderar att man inrättar en panel för medborgarnas perspektiv för att bedöma medborgarnas beteende, motiv och hinder för att anamma cirkulära lösningar. Denna medborgarpanel skulle bygga vidare på och utvidga den befintliga panelen för konsumentperspektivet, ett initiativ från medlemmar i ECESP:s samordningsgrupp som syftar till att öka förståelsen av konsumenternas och medborgarnas engagemang och påskynda omställningen till de cirkulära beteenden som verkligen gör skillnad.

1.7 Finanssektorn spelar redan en viktig roll för att möjliggöra omställningen. För att den cirkulära ekonomin ska kunna decentraliseras ytterligare och för att lösningar ska kunna anpassas till lokala förhållanden bör lokala finansinstitut ges möjlighet att bättre anamma den cirkulära ekonomin – t.ex. genom att Europeiska investeringsbankens program för kretsloppsstäder utvidgas till att omfatta ”kretsloppsbyar”. Ett annat förslag för att styra ekonomin mot kretsloppsekonomiska principer är att använda moms som ett ekonomiskt instrument för att säkra en produkts livslängd genom återanvändning och reparation.

1.8 För att ta fasta på den viktiga roll som återförsäljare spelar för att göra produkterna mer cirkulära skulle en arbetsgrupp för cirkulära återförsäljare kunna bidra till att ytterligare integrera principerna för den cirkulära ekonomin längs värdekedjan, även genom att möjliggöra ett cirkulärt beteende. EESK föreslår att kommissionen skulle kunna stödja denna arbetsgrupp genom det redan befintliga återförsäljarforumet. Organisationer i det civila samhället och expertorganisationer för hållbara beteenden och livsstilar bör involveras i denna process för att säkerställa medborgarrepresentation och en integrerad strategi för cirkulär produktion och konsumtion.

1.9 Offentlig upphandling kan vara en central drivkraft för att påskynda omställningen. För att främja ett större genomslag för cirkulära produkter, bygg- och anläggningsarbeten och tjänster och dra nytta av dess potential att driva på cirkulariteten är det viktigt att institutionalisera cirkulär offentlig upphandling, bygga upp kapacitet och kunskap hos relevanta aktörer, skapa rättslig klarhet och stödja genomförandet av cirkulär offentlig upphandling. Utbildningskurser i cirkulär offentlig upphandling vore mycket ändamålsenliga. En uppsättning workshoppar om marknadsengagemang i Europa med kretsloppsinriktning skulle också vara effektivt. För att minimera och i bästa fall undvika negativ miljöpåverkan och uppkomst av avfall under livscykeln bör minimimiljökriterier bli obligatoriska vid offentlig upphandling i alla medlemsstater, något som redan föreskrivs i EU:s direktiv.

1.10 Konsumenternas förståelse och engagemang är också avgörande för att omställningen till en cirkulär ekonomi ska lyckas. Införandet av en kretsloppsmärkning skulle kunna påskynda omställningen och hjälpa konsumenterna att göra hållbara val, men bör åtföljas av en EU-omfattande kommunikationskampanj. Kapacitetsuppbyggnad är också centralt för att hjälpa de berörda aktörerna att förstå och engagera sig i EU:s omställning till en cirkulär ekonomi.

2. Handlingsplanen för den cirkulära ekonomin

2.1 I Europa 2020-strategin betonas smart och hållbar tillväxt för alla som ett sätt att förbättra EU:s konkurrenskraft och produktivitet samt understödja en hållbar social marknadsekonomi. Den cirkulära ekonomin är ett viktigt led i att förverkliga strategin och säkerställa välmående för vår planet och dess invånare. År 2015 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan för den cirkulära ekonomin för att stödja och driva på omställningen från en linjär till en cirkulär ekonomisk modell i Europa.

2.2 Handlingsplanen ( 3 ) innehåller ett ambitiöst program med 54 åtgärder som omfattar flera värdekedjor. Exempelvis behandlas produktion, konsumtion, avfallshantering och returråvaror. På flera ställen i handlingsplanen anger kommissionen att berörda aktörer bör involveras och ingå i samarbeten för att möjliggöra omställningen till en cirkulär ekonomisk modell.

2.3 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antog 2016 ett yttrande om paketet för cirkulär ekonomi ( 4 ) . I yttrandet ingick ett förslag om att inrätta en plattform där aktörer inom den cirkulära ekonomin skulle kunna föra diskussioner samt utbyta god praxis, kunskap och erfarenheter. Tillsammans inrättade kommittén och kommissionen Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin (ECESP) ( 5 ) – ett virtuellt forum där aktörer kan samlas på nätet, och även träffa varandra vid en årlig konferens. Plattformen stöds av en samordningsgrupp som består av 24 personer som företräder civilsamhällesorganisationer från hela Europa och som fungerar som ambassadörer för plattformen.

2.4 År 2019 antog Europeiska kommissionen en rapport ( 6 ) om genomförandet av handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, där man beskrev de huvudsakliga resultat som uppnåtts inom ramen för planen samt framtida utmaningar. I rapporten behandlas ämnen såsom att bygga en cirkulär ekonomi och att skynda på omställningen. Under den sistnämnda rubriken nämner kommissionen särskilt behovet av ett starkt engagemang hos berörda aktörer. EESK noterar att underlagen till rapporten (SWD (2019) 90/91/92) endast finns tillgängliga på engelska, vilket hindrar förståelsen och deltagandet på medlemsstatsnivå.

2.5 EESK välkomnar denna lägesrapport, och i synnerhet erkännandet av hur avgörande engagemanget från berörda aktörer är för omställningen till en cirkulär ekonomi.

2.6 EESK noterar att den cirkulära ekonomin också bör inkluderas i de nationella energi- och klimatplanerna och att den sociala dimensionen också bör lyftas fram starkare i detta sammanhang.

2.7 Kommittén framhåller behovet av en fullständig analys av alla materialflöden, både in och ut ur EU, som en del av en bredare analys av den cirkulära ekonomins inverkan på handeln.

3. Att engagera berörda aktörer för en framtida handlingsplan för den cirkulära ekonomin

3.1 Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin har redan blivit ett framgångsrikt och uppmärksammat forum på EU-nivå för att underlätta sektorsöverskridande dialog mellan många aktörer och utbyte av god praxis, strategier och kunskap inom många olika frågor som rör den cirkulära ekonomin.

3.2 Nu är det dags att sprida detta lyckade flerpartsformat för engagemang till regional, nationell och lokal nivå, så att de positiva effekterna kan sprida sig i alla medlemsstater och öka medborgarnas deltagande. Det är viktigt att verksamheten decentraliseras och anpassas till lokala frågor och att man drar nytta av lokala förmågor. Eftersom det finns en mångfald av kulturer och sammanhang i Europa är olika fokusområden och olika branscher relevanta för olika länder. Detta lyfts fram i en av kommittén beställd studie om strategier och färdplaner för den cirkulära ekonomin i Europa, som genomfördes för att kartlägga synergieffekter och potential för samarbete och alliansbyggande ( 7 )

3.3 Även medborgarnas beteende och vilka faktorer som motiverar dem till eller hindrar dem från att ta till sig cirkulära lösningar beror på sammanhanget. Det är därför viktigt att genomföra ett flertal decentraliserade experiment för att bättre förstå och påskynda verkligt betydelsefulla cirkulära beteenden. Formerna för engagemanget bör vara relevanta med hänsyn till lokala omständigheter, inrikta sig på handling samt möjliggöra specifika genomförandeinsatser i de olika länderna, för att därmed tillgodose lokalbefolkningens behov och öka dess välbefinnande. Denna och andra strategier för att ta itu med medborgarnas beteende undersöks för närvarande i panelen för konsumentperspektivet, och vi rekommenderar att de utvidgas ytterligare.

3.4 Ett decentraliserat tillvägagångssätt kan vara särskilt användbart för att utforska hur den cirkulära ekonomin bidrar till ett bra liv för medborgarna. Detta kan göras genom att ta med sociala indikatorer när man mäter vilken framgång verksamheter inom den cirkulära ekonomin har haft på lokal nivå. Aspekter såsom graden av socialt samspel och social integration som möjliggörs genom initiativ för delande eller känslan av tillfredsställelse som uppstår när man lär sig nya färdigheter för att kunna reparera produkter eller producera egna livsmedel eller kläder är några exempel på detta samband.

3.5 Detta skulle kunna göras genom evenemang för berörda aktörer på nationell, regional eller kommunal nivå ( 8 ) med inriktning på lokala problem och på att stärka engagemanget hos berörda aktörer på lokal nivå. Lokala små och medelstora företag, myndigheter, civilsamhällesorganisationer och i synnerhet konsumenter skulle utgöra viktiga aktörer och tillsammans — ta itu med specifika utmaningar av lokal betydelse, — fastställa på vilka sätt den cirkulära ekonomin kan bidra till personligt välbefinnande, — kartlägga hur cirkulär ekonomi kan möjliggöra lycka och öka livskvaliteten, — utforma valmöjligheter som gör det möjligt för medborgare att ha hållbara och cirkulära livsstilar, — upprätta kontakter med lokala organ och lokal infrastruktur (eller investera i nya där sådana saknas), — skapa tillfällen till kontaktskapande för att lösa lokala problem, — engagera fackföreningar i uppbyggnaden av lokala arbetstagares kompetens, — starta centrum för lärande som finns kvar efter evenemangen, — diskutera standardiseringsprocesser som den italienska ”Prassi di Riferimento” (9) för den cirkulära ekonomin.

3.6 Denna typ av evenemang och plattformar kommer att vara särskilt relevanta i länder och regioner där cirkulär verksamhet inte bedrivs i någon större utsträckning. Evenemangen bör inspirera till nya cirkulära åtgärder och till engagemang för att säkerställa en bredare förståelse för den cirkulära ekonomin och öka dess genomslag i hela EU. Framtida handlingsplaner för den cirkulära ekonomin bör stödja lokala berörda aktörer och lokala lösningar för att framgångsrikt genomföra EU-strategier och förbättra välbefinnandet i alla Europas länder.

3.7 För att ge impuls till lokala kretsloppsekonomiska lösningar och främja en bredare användning av sådana metoder är det viktigt att uppmärksamma och utöka upprepningsbara projekt för cirkulär ekonomi i olika sammanhang – exempelvis 100 cirkulära stadsdelar, 100 cirkulära samhällen, 100 cirkulära byar, 10 cirkulära universitetsområden och 10 cirkulära öar.

3.8 Finanssektorn spelar redan en viktig roll för att möjliggöra omställningen. För att den cirkulära ekonomin ska kunna decentraliseras ytterligare och för att lösningar ska kunna anpassas till lokala förhållanden bör lokala finansinstitut ges möjlighet att bättre anamma den cirkulära ekonomin – från bättre förståelse av cirkulära principer till bättre stöd för omställningen genom produkter, tjänster och verksamhet. Europeiska investeringsbanken skulle t.ex. kunna använda befintliga verktyg för storstäder, t.ex. programmet för kretsloppsstäder, och utvidga det till ”kretsloppsbyar”. Lokala banker bör spela en mer aktiv roll i denna process. Kopplingarna mellan klimatförändringen och finansieringen av den cirkulära ekonomin bör också undersökas närmare.

3.9 Miljökriserna är systemmässigt sammanflätade med ojämlikhets-, migrations- och demokratikriser. Dessa kriser uppstår – men inte enbart – ur den enorma ojämlikhet som följer av den finansiella kapitalismen och den fortsatta urholkningen av demokratin, och är ett resultat av det marknadssamhälle som vi har kommit att leva i. Dessa kriser kan inte hanteras tillräckligt väl var och en för sig, och en väl utformad cirkulär ekonomi kan bidra till att minska sårbarheten i det ekonomiska, miljömässiga och sociala systemet.

3.10 Vid ett systemskifte bör man även ta itu med åtföljande sociala och miljömässiga utmaningar. Dessa är tätt förbundna med de kriser som uppstår till följd av ojämlikhet eller urholkning av demokratin. Det är viktigt att främja dialog med civilsamhällesorganisationer för att hantera potentiella risker och mer djupgående frågor i samband med den cirkulära ekonomin, och för att bygga upp de relevanta civilsamhällesorganisationernas kompetens och därigenom säkerställa en rättvisare omställning.

3.11 Omställningen till en cirkulär ekonomi innebär att berörda aktörer måste utveckla nya kunskaper och färdigheter för att tänka och agera cirkulärt. Det kan handla om allt från mer ingående kunskaper om materialsammansättning till förbättrad förståelse av affärsmodeller och sociala beteenden, framför allt på centrala områden som textil-, bygg- och livsmedelsindustrin, elektronik och (mikro)plast. Det är viktigt att utveckla och förbättra den cirkulära kompetensen hos viktiga berörda aktörer, såsom entreprenörer, tillverkare, återförsäljare, offentliga upphandlare och medborgare.

3.12 Entreprenörer, tillverkare, fackföreningar och konsumenter bör få stöd i att utveckla en smart, IKT-driven cirkulär ekonomi för att bidra till att främja omställningen. Det finns flera sätt att åstadkomma detta. Ett exempel är inrättande av kompetenscentrum för en smart cirkulär ekonomi, som kan integreras i lokala centrum för att främja utbyten och kontaktskapande, eller inrättandet av en arbetsgrupp med viktiga aktörer inom IKT-sektorn.

3.13 Användningen av mervärdesskatt (moms) bör undersökas som ett sätt att se till att en produkt får ett längre liv genom återanvändning och reparation. Ett flertal EU-medlemsstater har redan vidtagit åtgärder för att minska momsen på både begagnade varor och reparationstjänster ( 10 )

3.14 Det finns också utrymme för att använda de befintliga ramar som företagen redan är vana vid, exempelvis verktyg för miljörevision såsom miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas), internationella verktyg såsom de som tagits fram av ISO (t.ex. ISO 14001 eller kommande ISO/TC 323 om cirkulär ekonomi) eller minimimiljökriterierna (vilka fastställs i EU:s direktiv, men vars tillämpning i medlemsstaterna inte är obligatorisk).

3.15 Återförsäljare spelar redan en viktig roll i att göra produkter mer cirkulära, exempelvis genom att minska användningen av förpackningar. Återförsäljare skulle också kunna ha ett starkt inflytande på konsumenters livsstilar, eftersom de avgör vad konsumenterna har att välja på samt påverkar vad konsumenter köper och till och med hur de använder och gör sig av med produkter. En arbetsgrupp för cirkulär återförsäljning som liknar återförsäljarforumet kan bidra till att ytterligare integrera principerna för den cirkulära ekonomin längs värdekedjan, bland annat för att möjliggöra ett cirkulärt beteende, och bör även utvidgas till att omfatta medborgare/beteendemönster och konsumentorganisationer samt fackföreningar.

3.16 Offentlig upphandling är en viktig drivkraft för att påskynda omställningen. I handlingsplanen för den cirkulära ekonomin fastställdes åtgärder för att göra det lättare att integrera den cirkulära ekonomins principer i offentlig upphandling. Pionjärarbeten har utförts och lärdomar har dragits. Man börjar nu diskutera vad cirkulär upphandling innebär i praktiken och vilken inverkan cirkulär upphandling skulle kunna ha när det gäller att främja den cirkulära ekonomins utveckling – till exempel som dragkraft (genom att skapa en större marknad för befintliga cirkulära lösningar tack vare sin köpkraft) eller till och med som potentiell drivkraft (genom att medverka till att skapa nya lösningar för att tillgodose offentliga köpares behov). För att främja ett större genomslag för cirkulär offentlig upphandling och dra nytta av dess potential att driva på innovationen är det viktigt att institutionalisera cirkulär offentlig upphandling samt att bygga upp kapacitet och kunskap hos relevanta aktörer, skapa rättslig klarhet och främja dialog om cirkulär offentlig upphandling.

3.17 En cirkulär livsstil eller cirkulära beteendeförändringar kan utgöra en kompletterande indikator för att mäta omställningen till cirkulär ekonomi på systemnivå, och visa vilket inflytande infrastruktur, näringsliv och politik för cirkulär ekonomi har på medborgarnivå. Det är viktigt för oss EU-medborgare att kunna tänka över vad vi använder, reparerar och gör oss av med i dag och hur vi gör det, snarare än vad vi använde, hyrde, reparerade och gjorde oss av med tidigare och hur vi gjorde det. Verktyg som ”levande laboratorier” bör skapas på stadsnivå. Levande laboratorier är verkliga miljöer, såsom hushåll, organisationer och även stadsdelar, där cirkulära lösningar och åtgärder kan användas som prototyper, testas i verkligheten och ge underlag till strategier för den cirkulära ekonomin. Planerat åldrade bör hanteras mer beslutsamt, vilket EESK rekommenderade i sitt yttrande ”För en hållbarare konsumtion: industriprodukters livslängd och konsumentupplysning för att återställa förtroendet”. I synnerhet bör en förlängning av garantin till minst fem år övervägas. Panelen för konsumentperspektivet undersöker i samarbete med näringslivet, icke-statliga organisationer och konsumentorganisationer lösningar och modeller för att främja livslånga garantimodeller.

3.18 Den cirkulära ekonomin är ett avgörande instrument för att kunna uppnå målen för hållbar utveckling och en koldioxidsnål ekonomi. För att ange takten för omställningen till en cirkulär ekonomi är det viktigt att främja dialog och utbyten om hur berörda aktörer kan använda den cirkulära ekonomin som ett verktyg för att uppnå målen för hållbar utveckling eller andra relevanta mål. Arbetstagare bör stödjas inom befintliga ramar, såsom yrkesutbildning, så att dagens och framtidens arbetstagare utrustas med kunskaper för att underbygga omställningen. På så sätt säkerställer man att en cirkulär och hållbar ekonomi fungerar för alla berörda aktörer.

3.19 Det är viktigt att utforska och visa upp hur innovation för en cirkulär ekonomi kan göra en mer hållbar och koldioxidsnål ekonomi mer konkurrenskraftig. Universitet och forskningscentrum bör bli potentiella nav för cirkulär innovation där innovationer kan utvecklas, testas och spridas, eftersom universitet har god forskningskapacitet för att ta itu med cirkulära utmaningar. Problembaserat lärande och utbildning är värdefullt för att dana framtida innovatörer, entreprenörer och forskare som gör karriär inom universitetsvärlden. Universitet med många anställda och studenter och hög efterfrågan på resurser kan fungera som levande laboratorier för att testa lösningar innan de lanseras. Här behövs pilotprojekt för att utveckla och demonstrera cirkulära metoder och lösningar för universitetsområden som sedan kan användas i större skala. Ett nätverk av cirkulära universitetsområden kan bidra till att ytterligare främja kunskapsutbyte.

3.20 Omställningen till en cirkulär ekonomi i Europa kommer utan tvivel att påverka berörda aktörer på internationell nivå, exempelvis genom handelsavtal. Genom innovationer som främjar omställningen till en cirkulär ekonomi kan Europa sätta globala standarder för en rättvisare ekonomi som gynnar alla medborgare – en ekonomi som är varierad och kan anpassas till såväl landsbygd som tätorter. För detta krävs en metod på lokal, regional och nationell nivå för att göra berörda aktörer inom det civila samhället delaktiga i att skapa, utveckla, genomföra och övervaka strategier för cirkulär ekonomi ( 11 ) som fungerar för regionerna i fråga (dvs. strategier som tar itu med fattigdom, leder till arbetstillfällen av god kvalitet och högre livskvalitet samt håller sig inom ekologiska gränser). Ett exempel på god praxis i detta avseende är Sloveniens tillvägagångssätt i fråga om sin färdplan för den cirkulära ekonomin. EESK uppmuntrar beslutsfattare som arbetar med att ta fram cirkulära strategier och färdplaner att använda sig av detta tillvägagångssätt.

4. Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin och dess roll

4.1 Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin är en etablerad plattform där aktörer inom den cirkulära ekonomin i Europa samlas. Den inrättades 2017 på gemensamt initiativ av kommittén och kommissionen mot bakgrund av rekommendationerna i EESK:s yttrande om paketet för cirkulär ekonomi ”Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin” ( 12 ) . Syftet med plattformen är att underlätta samråd med civilsamhället, samarbete mellan nationella, regionala och sektorsöverskridande nätverk samt utbyte av sakkunskaper, information och bästa praxis. EESK tillhandahåller sekretariatet för plattformen och säkerställer en bro mellan civilsamhället och de politiska beslutsfattarna.

4.2 Plattformen stöds av en samordningsgrupp med 24 experter från hela Europa som väljs ut bland civilsamhällesorganisationer, företrädare för näringslivet och för fackföreningar, tankesmedjor, forskningscentrum och offentliga myndigheter som berörs av den cirkulära ekonomin. Denna blandade grupp av berörda aktörer företräder plattformen genom sin verksamhet och funktion på lokal, regional och nationell nivå. Åtgärderna stöds framgångsrikt av EESK och Europeiska kommissionen genom den virtuella plattformen ( 13 )

4.3 Samordningsgruppen vägleder plattformens verksamhet, däribland inriktningen för den andra dagen av den årliga europeiska konferensen för den cirkulära ekonomin (som hittills genomförts tre gånger), och dess medlemmar fungerar som ambassadörer för plattformen. Gruppen sammanträder formellt en gång per år och dess mandatperiod löper till 2020. Gruppen inrättades efter en inbjudan att anmäla intresse och kravspecifikationerna fastställdes av EESK och kommissionen. I framtiden bör medlemmarna i samordningsgruppen sammanträda mer regelbundet och/eller angående särskilda frågor, och även bli ambassadörer utanför den cirkulära ekonomins gemenskap.

4.4 Partnerskapet mellan institutionerna har varit en viktig del i plattformens framgång. Det är viktigt för en eventuell ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin att detta partnerskap fortsätter och växer för att säkerställa att aktörer inom civilsamhället har en central roll i omställningen.

4.5 Samordningsgruppen för plattformen utgör en källa till potentiell kunskap och erfarenhet på medlemsstatsnivå som bör ses som fördelaktig av europeiska institutioner såsom Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken. Denna kunskap och erfarenhet bör utvecklas genom mer aktiv involvering av och samråd med samordningsgruppen. Att involvera samordningsgruppen har varit, är och kommer att förbli avgörande för plattformens framgång och bör vara en integrerad del i varje ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. Detta bör återspeglas i alla nya mandat för plattformen. Dessutom bör man eftersträva att vidareutveckla den roll som dessa aktörer från civilsamhället redan har spelat, exempelvis för konsumenter, finanssektorn, bioekonomin, utbildningsväsendet och innovation. Samordningsgruppen bör därför höras om den politiska inriktningen för varje ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. I detta sammanhang kommer EESK att fortsätta att spela en central roll genom att involvera berörda aktörer i det politiska beslutsfattandet.

4.6 EESK:s sakkunskap om hur man skapar samförstånd och verkar inkluderande har en avgörande betydelse. Kommitténs viktiga arbete med att tillhandahålla plattformens sekretariat och webbplats erkänns och stöds. Denna struktur har varit nödvändig för plattformens bredare genomslag.

4.7 Plattformens webbplats är också en stor källa till kunskap och god praxis, vilket hjälper plattformen att fungera som en ”virtuell enda kontaktpunkt” för den cirkulära ekonomin. Detta viktiga onlineverktyg måste fortsätta att få lämpligt institutionellt stöd och ges utrymme och resurser att växa, så att det kan fortsätta att sprida innovativa lösningar, kritisk kunskap och viktiga kontakter för att frigöra berörda aktörers potential när det gäller att åstadkomma en cirkulär omställning i hela Europa.

Bryssel den 31 oktober 2019. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) En ambitiösare union: Min agenda för Europa

(2) EUT C 264, 20.7.2016, s. 98.

(3) COM(2015) 614 final.

(4) EUT C 264, 20.7.2016, s. 98

(5) Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin

(6) COM(2019) 190 final.

(7) Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building – Study och EESK:s åtföljande yttrande om Att utveckla synergier mellan olika färdplaner för den cirkulära ekonomin (ännu ej offentliggjort i EUT).

(8) Exempelvis Europeiska kommissionens Circular Economy Virtuous Circle Tour.

(9) Se UNI.

(10) Reduced taxation to support re-use and repair.

(11) EESK:s yttrande om Att utveckla synergier mellan olika färdplaner för den cirkulära ekonomin (ännu ej offentliggjort i EUT).

(12) EUT C 264, 20.7.2016, s. 98.

(13) Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin