I samband med detta initiativ undersökte kommissionen flera politiska alternativ som presenteras i konsekvensbedömningen. De politiska alternativ som analyserades omfattade både icke-lagstiftningsåtgärder och lagstiftningsåtgärder för att ta itu med de olika specifika mål som presenteras i rapporten: i) säkerställa att EU:s rättsliga ramverk innehåller allmänna säkerhetsbestämmelser för alla konsumentprodukter och risker, inklusive produkter och risker kopplade till ny teknik, ii) ta itu med svårigheter i fråga om produktsäkerhet i försäljningskanalerna på nätet, iii) göra produktåterkallelser mer ändamålsenliga och effektiva för att hålla osäkra produkter borta från marknaden, iv) förbättra marknadskontrollen och säkerställa en bättre anpassning av reglerna för harmoniserade och icke-harmoniserade konsumentprodukter, samt slutligen (v) ta itu med säkerhetsfrågor i samband med produkter som imiterar livsmedel.

Flera alternativ bedömdes. Först övervägde kommissionen hur den skulle kunna uppfylla de specifika målen utan att se över direktivet om allmän produktsäkerhet (alternativ 1). Flera icke-lagstiftningsåtgärder har övervägts, särskilt följande: i) utfärda vägledande dokument om tillämpningen av direktivet om allmän produktsäkerhet på ny teknik och om återkallelser, och ii) undersöka möjligheterna att utvidga de frivilliga åtgärderna inom ramen för produktsäkerhetsplanen för onlineförsäljning. De olika samråden visade dock att sådana icke rättsligt bindande åtgärder inte skulle åtgärda de konstaterade bristerna.

Kommissionen övervägde flera lagstiftningsalternativ för att ta itu med de särskilda målen: en riktad lagstiftningsöversyn av direktivet om allmän produktsäkerhet (alternativ 2) med inriktning på ett begränsat antal ändringar och en fullständig översyn av direktivet om allmän produktsäkerhet med förslag på övergripande åtgärder för alla mål (alternativ 3). Konsekvensbedömningen visar att alternativ 3, som är mer ambitiöst än alternativ 2, också bättre åtgärdar de konstaterade bristerna och bättre uppfyller de särskilda mål som ska åtgärdas, samtidigt som de ekonomiska konsekvenserna förblir begränsade. I alternativ 4 övervägdes en fullständig integrering av instrumenten för marknadskontroll, i enlighet med förslaget i 2013 års paket om produktsäkerhet och marknadskontroll, för att analysera om detta alternativ fortfarande skulle vara giltigt efter det att förordning (EU) 2019/1020 nyligen antogs. Konsekvensbedömningen visade att alternativ 4, även om det i sak liknar alternativ 3, kan medföra högre kostnader för EU-företag. Därför valde kommissionen alternativ 3 (fullständig översyn av direktivet om allmän produktsäkerhet inklusive ändring till förordning) som det bästa politiska valet för det aktuella förslaget, eftersom det bäst uppfyller de politiska målen samtidigt som kostnaderna för företag och marknadskontrollmyndigheter begränsas.

Olika alternativ har också övervägts när det gäller livsmedelsimiterande produkters säkerhet. Alternativen var i) att behålla ett separat system för dessa produkter i ett särdirektiv (översyn av direktiv 87/357/EEG), ii) att integrera de särskilda bestämmelserna i nuvarande direktiv 87/357/EEG i det nya direktivet om allmän produktsäkerhet med en särskild rättsordning, iii) att överge de riktade bestämmelserna om livsmedelsimiterande produkter och att i stället använda de allmänna bestämmelserna för att garantera sådana produkters säkerhet på grundval av en riskbedömning från fall till fall. När det gäller de två första alternativen övervägde kommissionen också att utarbeta riktlinjer för att lösa problemet med olika tolkningar från medlemsstaternas sida. Samråd med medlemsstaterna visade dock att skillnaderna i tolkningen av direktivet om livsmedelsimitationer var så stora att en rättslig översyn av reglerna var nödvändig för att säkerställa att det tillämpades likadant. Kommissionen valde det alternativet med den bästa strategin som innebar att den särskilda ordningen för livsmedelsimiterande produkter avskaffades och att det sker en bedömning av deras säkerhet enligt samma riskbedömningsprinciper som för andra icke-harmoniserade konsumentprodukter (livsmedelsimiterande aspekter kommer att beaktas vid riskbedömningen av den berörda produkten).

Det rekommenderade alternativet, som omfattar a) förtydligande av hur denna lagstiftning ska tillämpas på risker som uppstår till följd av ny teknik och onlineförsäljning, b) bestämmelser som gör produktåterkallelser effektivare, c) anpassning till harmoniserade regler för marknadskontroll och säkerställande av bättre ansvar för produktsäkerhet för ekonomiska aktörer och internetbaserade marknadsplatser, d) förenkling av standardiseringsförfaranden och e) integrering av bestämmelserna i direktivet om livsmedelsimitationer, förväntas få följande konsekvenser:

I fråga om ekonomiska konsekvenser förväntas det rekommenderade alternativet leda till stora fördelar för konsumenterna och samhället. Den uppskattade förlusterna för konsumenterna bör minska med cirka 1,0 miljarder euro under det första året av genomförandet av det rekommenderade alternativet och med cirka 5,5 miljarder euro under det kommande årtiondet. Detta alternativ bör också minska förlusterna för konsumenterna till följd av ineffektiva återkallelser med mer än 400 miljoner euro per år. Genom att minska antalet osäkra produkter bör de föreslagna åtgärderna dessutom minska de nuvarande förlusterna för EU:s konsumenter och samhälle på grund av produktrelaterade olyckor som kan förebyggas (som i dag uppskattas till 11,5 miljarder euro per år) och den nuvarande kostnaden för hälso- och sjukvård för produktrelaterade skador (nuvarande uppskattning är 6,7 miljarder euro per år). Den exakta inverkan kunde inte kvantifieras på grund av att det saknades skadeuppgifter för att beräkna trender. De beräknade kostnadsbesparingarna till följd av minskade skillnader i det nationella genomförandet och minskad rättslig fragmentering uppskattas till 59 miljoner euro per år för företag och 0,7 miljoner euro per år för marknadskontrollmyndigheterna.

De totala kostnaderna för företag i EU (som är verksamma inom tillverkning, grossist- och detaljhandel med icke-harmoniserade produkter) uppskattas till 196,6 miljoner euro, vilket motsvarar 0,02 % av deras omsättning under det första genomförandeåret. Under de följande åren skulle de återkommande kostnaderna uppgå till 177,8 miljoner euro för företag i EU. Dessa kostnader är kopplade till företagens ökade skyldigheter, främst när det gäller onlineförsäljning, försäljning av produkter med ny teknik och återkallelser av osäkra produkter, och till anpassningen av marknadskontrollreglerna till reglerna för harmoniserade produkter. Marknadskontrollmyndigheterna i medlemsstaterna skulle drabbas av totala återkommande merkostnader enligt detta förslag på cirka 6,7 miljoner euro per år på grund av deras ökade befogenheter när det gäller marknadskontroll av osäkra produkter, och endast relativt måttliga engångskostnader för anpassning och genomförande.