Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den ekonomiska politiken i euroområdet (2018) (tilläggsyttrande)

(COM(2017) 770 final)

(2019/C 62/54)

Föredragande: Javier DOZ ORRIT

Beslut av kommitténs presidium 22.5.2018 Rättslig grund Artikel 29 a i tillämpningsföreskrifterna för arbetsordningen Ansvarig facksektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av facksektionen 3.10.2018 Antagande vid plenarsessionen 17.10.2018 Plenarsession nr 538 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 132/1/6

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK ställer sig bakom målen i rådets rekommendation och vissa av dess förslag. EESK håller dock varken med om förslaget om att den samlade finanspolitiska inriktningen i euroområdet ska vara neutral eller formuleringen av rekommendationen om lönerna. EESK upprepar således det som uttryckts i föregående yttrande om kommissionens förslag till rekommendation ( 1 )

1.2 Den ekonomiska politiken för euroområdet bör utformas inom ramen för ett förslag till reform av EMU som kommer till rätta med de strukturella och funktionsmässiga brister som kvarstår sedan starten och som syftar till ökad integration och en mer demokratisk styrning. EESK uttrycker sin oro över den lamslagning som i dag präglar reformprocessen, den bristande kompromissviljan hos många regeringar, och avogheten hos en del, samt över avsaknaden av ett starkt politiskt ledarskap för att övervinna dessa omständigheter.

1.3 EESK anser att rådets rekommendationer bör fastställas inom ramen för en allmän strategi för den ekonomiska politiken med utgångspunkt i Agenda 2030, målen för hållbar utveckling och tillämpningen av Parisavtalet om klimatförändringar. Strategin bör förbereda det europeiska samhället på en rättvis övergång till en grön och digital ekonomisk modell.

1.4 De interna skälen till att ha en måttligt positiv finanspolitisk inriktning är enligt EESK följande: fullföljandet av ECB:s expansiva penningpolitik, det faktum att EU har ett oroväckande investeringsunderskott, i synnerhet när det gäller offentliga investeringar, som sätter dess ekonomiska och sociala framtid på spel, det faktum att detta investeringsunderskott i sin tur bidrar till en mycket låg produktivitetstillväxt samt ett orimligt överskott i bytesbalansen för viktiga stater i euroområdet.

1.5 En del av staterna i euroområdet med störst överskott investerar inte, utan uppvisar en negativ årlig nettotakt för offentlig kapitalbildning. EESK anser att ökade investeringsutgifter i dessa länder är en ekonomisk-politisk nödvändighet för dem samt för hela euroområdet och EU.

1.6 Enligt EESK berättigas den lämpliga kombinationen av penning- och skattepolitik för att stärka euroområdets tillväxt, som under de senaste åren har krävts av ECB, IMF och OECD, också av de förväntade effekterna av den handelsprotektionism och den instabilitet som uppstår genom de geopolitiska riskerna i världen.

1.7 Sociala och politiska skäl måste inbegripas för att kräva en större finanspolitisk ansträngning: EU och dess medlemsstater bör engagera sig mer i kampen mot fattigdom och ojämlikhet och för ökad social sammanhållning, i synnerhet genom att i tillräcklig utsträckning finansiera tillämpningen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Om EU och dess medlemsstater inte gör detta anser EESK att den politiska kris som just nu pågår kommer att fördjupas och de nationalistiska och antieuropeiska tendenserna växa, vilket utgör en risk för själva EU:s existens.

1.8 Rekommendationen om att höja lönerna kommer bara att påverka ett begränsat antal länder, om den tillämpas i strikt mening. EESK anser att begränsningen av enhetsarbetskostnaderna inte bör komma från lägre eller frysta löner, utan från främjande av produktivitet genom större investeringar, mer innovation och bättre utbildning av arbetstagarna. Lönenivåerna ska under alla omständigheter fastställas av arbetsmarknadens parter genom kollektivförhandlingar. Lagändringar bör föreslås inom ramen för den europeiska planeringsterminen i syfte att stärka den i de stater där den har försvagats under krisen och återställa den där den inte existerar, detta oaktat artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessutom måste ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra de lägsta lönerna.

1.9 Skapandet av arbetstillfällen av god kvalitet ska prioriteras i den ekonomiska politiken. EESK anser att en minskning av den otrygghet (många visstidsanställningar och låga löner) som framför allt ungdomar drabbas av också bör vara en prioriterad rekommendation inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

1.10 Skapandet av miljöer som främjar företagens investeringar och innovationer bör främjas, i synnerhet för att hantera digitaliseringen av den ekonomiska verksamheten.

1.11 Att underlätta finansiering av företag bör också prioriteras i den ekonomiska politiken. EESK upprepar att bankunionen och kapitalmarknadsunionen är mycket viktiga för att finansiera den ekonomiska verksamheten och uttrycker sin oro över de fördröjningar och hinder som föreligger för utvecklingen av bankunionen, bland annat andelen förfallna krediter i vissa medlemsstater.

1.12 EESK anser att de europeiska myndigheterna bör engagera sig effektivt i kampen mot förskingring av offentliga medel, skattebedrägerier och aggressiv skatteplanering, penningtvätt, skatteparadis samt illojal skattekonkurrens bland medlemsstaterna. Detta är inte bara en nödvändighet för att kunna bedriva etisk politik och efterleva lagen, utan bidrar också till stabilisering av de offentliga finanserna.

2. Rådets och kommissionens inriktningar

2.1 Till skillnad från 2017 skiljer sig rådets rekommendation om den ekonomiska politiken för euroområdet ( 2 ) (23.1.2018) inte särskilt mycket från kommissionens förslag (22.11.2017) ( 3 ) . Rådet håller med om att den allmänna finanspolitiska inriktningen för 2018 på övergripande nivå ska vara neutral, men lägger till att den förbättrade ekonomiska situationen bör utnyttjas för att skapa budgetreserver.

2.2 I de andra rekommendationerna är rådet och kommissionen överens om att medlemsstaterna bör prioritera reformer som ökar produktiviteten och tillväxtpotentialen, främjar ett förbättrat företagsklimat, innovation och investeringar samt bidrar till att skapa arbetstillfällen av god kvalitet som minskar ojämlikheten. Stater med stora överskott i bytesbalansen bör främja löneökningar och de som har ett underskott eller stora utländska skulder bör hålla nere ökningen av enhetsarbetskostnaderna. Slutligen bör arbetet med att slutföra bankunionen fortsätta. I de landsspecifika rekommendationerna för 2018 understryks EU:s goda ekonomiska situation, som enligt kommissionen bör utnyttjas för att stärka de strukturella förbättringar som har uppnåtts de senaste åren och slutföra justeringen av de makroekonomiska obalanserna i flertalet av medlemsstaterna.

2.3 De specifika rekommendationerna behandlar den europeiska pelaren för sociala rättigheter, förbättringen av sysselsättningens och kollektivförhandlingarnas kvalitet samt den sociala dialogen och löneökningarna. Dessutom behandlas reform av de offentliga myndigheterna, inbegripet åtgärder mot korruption, och av företagsklimatet samt förbättring av förbindelserna mellan dessa båda områden och av finansiering av företag. Samtidigt som en neutral finanspolitisk inriktning försvaras, rekommenderas en reform av pensions- och sjukvårdssystemen för att hantera den åldrande befolkningen.

3. Allmänna och särskilda kommentarer

Strategi för ekonomisk politik och reform av EMU

3.1 EESK upprepar behovet av en allmän strategi för den ekonomiska politiken som tar hänsyn till internationella avtal och målen för en hållbar miljö, minskningen av energiberoendet, den digitala revolutionen samt andra globala utmaningar. EESK värdesätter kommissionens initiativ på dessa områden, men anser, såsom redan framförts i yttrandet om ”Paketet om Ekonomiska och monetära unionen” ( 4 ) , att det saknas en ekonomisk strategi på europeisk nivå för initiativen samt tillräckliga resurser för att finansiera dem.

3.2 EESK uttrycker sin oro över att reformen av EMU håller på att lösas upp på grund av bristen på politiskt ledarskap, fördröjningen i antagandet av resolutioner samt den bristande kompromissviljan hos många regeringar i euroområdet; detta ökar risken för att EU inte är förberett inför nästa lågkonjunktur.

3.3 En ekonomisk politik som främjar en hållbar tillväxt måste ha sin utgångspunkt såväl i främjande av ett företagsklimat som gynnar investeringar och förbättring av produktiviteten som i främjande av social sammanhållning, i synnerhet genom åtgärder som bidrar till att utrota fattigdom och minska de sociala orättvisorna.

3.4 EESK uppmanar kommissionen att säkerställa tillämpningen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och följa rekommendationerna i EESK:s yttrande om ”Finansieringen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter” ( 5 ) samt beklagar att rådets rekommendationer och kommissionens förslag till flerårig budgetram 2021–2027 inte konkretiserar detta ytterligare. Dessutom bör högnivågruppens rekommendationer om investeringar i social omsorg och socialt stöd ( 6 ) beaktas.

3.5 EESK anser att de årliga rekommendationerna om inriktningen på den ekonomiska politiken för euroområdet bör fastställas inom ramen för en allmän strategi för den ekonomiska politiken med utgångspunkt i Agenda 2030, målen för hållbar utveckling och efterlevnaden av Parisavtalet om klimatförändringar. Den ekonomiska politiken bör främja utformning av en hållbar europeisk ekonomisk modell som minskar energiberoendet genom användning av ren och förnybar energi och som inbegriper följderna av den digitala revolutionen och säkerställer rättvisa övergångar för arbetstagarna.

Rådets rekommendation: skäl till en måttligt positiv finanspolitisk inriktning

3.6 EESK bekräftar på nytt slutsatserna i sitt yttrande om ”Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet” ( 7 ) , där EESK ställde sig bakom målen i kommissionens förslag till rekommendation och en stor del av förslagen samt en avvikelse från den övergripande neutrala finanspolitiska inriktning som kommissionen förespråkar för euroområdet. EESK upprepar sin uppmaning om att införa en positiv samlad finanspolitisk inriktning i euroområdet, huvudsakligen utifrån en budgetutvidgning för de länder som har överskott i betalningsbalansen och långsiktigt hållbara skuldnivåer.

3.7 EESK anser att denna inriktning skulle bidra till att övervinna det negativa arvet från de långvariga och oproportionerliga konsolideringsåtgärder som vidtogs i vissa medlemsstater. De medlemsstater som har överskott i sin bytesbalans bör genomföra åtgärder som främjar hållbara investeringar och sociala utgifter som gynnar den inhemska efterfrågan och tillväxtpotentialen och på så sätt förbättrar jämvikten.

3.8 EESK erkänner att det finns begränsningar för en meningsfull skattepolitik på EU-nivå på grund av den ekonomiska unionens begränsade karaktär jämfört med den fullständiga monetära unionen, eftersom den ekonomiska unionen huvudsakligen baseras på en samordning av den ekonomiska politiken i dess medlemsstater. EESK påpekar i synnerhet att kommissionen och rådet hittills har ägnat föga intresse åt den asymmetriska karaktären hos den europeiska planeringsterminen, som endast fokuserar på att säkerställa att avhjälpande åtgärder vidtas i medlemsstater med underskott. Kommissionen och rådet bör föreslå åtgärder som förebygger både alltför stora underskott och alltför stora överskott.

Investeringsunderskottet i euroområdet

3.9 En annan anledning till att ifrågasätta den neutrala finanspolitiska inriktningen är investeringsunderskottet i euroområdet. Nivåerna som förelåg före krisen har inte återhämtat sig. De offentliga investeringarna har sjunkit från en praktiskt taget konstant nivå på 3,2 % av BNP (1997–2007 samt 2009–2013) till 2,6 % av BNP 2017 och 2018 ( 8 ) . Det här underskottet är en av mest negativa faktorerna i den ekonomiska situationen och medför en stor risk för ekonomins och de europeiska samhällenas framtid. EESK upprepar därför sin uppmaning ( 9 ) om att tillämpa budgetbalansregeln, det vill säga att investeringsutgifter undantas i beräkningen av efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpaktens underskottsmål, med beaktande av de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. EESK understryker det faktum att utgifter vid produktiva investeringar även kan bidra till sådan hållbarhet.

3.10 Det måste betonas att detta investeringsunderskott också finns i medlemsstater som borde bidra till en mer aktiv europeisk skattepolitik. Ett viktigt exempel kan vara offentliga investeringar i Tyskland. Under 2013–2017 utgjorde Tysklands offentliga investeringar 2,1 % ( 10 ) av BNP, en av de lägsta siffrorna i euroområdet. Nettotakten för offentlig kapitalbildning (som tar hänsyn till avskrivning av kapitalstocken) var negativ under samma period, -0,08 %, samt under 2003–2007 (-0,11 %) och knappt +0,06 % under 2008–2012. Under tiden har nettotakten för privat kapitalbildning, som på 1990-talet låg mellan 6–8 % av BNP, sjunkit från 3,2 % till 2,2 % av BNP mellan 2008 och 2017. Samtidigt finansierade Tyskland investeringar i andra länder. Det förutspås att överskottet i Tysklands betalningsbalans, som 2017 var 8,0 % av BNP, når 7,9 % respektive 7,6 % år 2018 och 2019. Rådets och kommissionens rekommendationer bör skicka en viktig signal och bidra till att korrigera den låga inhemska investeringsnivån i Tyskland. Ökad trovärdighet när det gäller den ekonomiska politikens hållbarhet bör främja investeringar från den offentliga och privata sektorn även i andra länder med bytesbalansöverskott ( 11 )

3.11 EESK uppmanar kommissionen och rådet att, i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget, göra det till ett prioriterat mål för inriktningarna för den ekonomiska politiken för euroområdet att öka investeringsnivåerna tills de nivåer som förelåg före krisen uppnås. Tillväxten bör ske enligt en modell för hållbar utveckling med tre dimensioner: ekonomi, samhälle och miljö.

Ekonomisk tillväxt och riskfaktorer

3.12 Utsikterna för tillväxt, enligt kommissionens ekonomiska sommarprognos ( 12 ) , tyder på fortsatt tillväxt, med en viss inbromsning: 2,4 % (2017), 2,1 % (2018) och 2,0 % (2019), i euroområdet och 2,6 % (2017), 2,3 % (2018) och 2,1 % (2019) i EU-27. I resten av världen, utanför EU, ska tillväxten enligt vårprognosen bli 3,9 % (2017), 4,2 % (2018) och 4,1 % (2019). Flexibiliteten i tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten, som kommissionen införde i januari 2015 ( 13 ) , har genom investeringsklausulen och strukturreformsklausulen utan tvivel bidragit till dessa positiva effekter. Den nyligen gjorda utvärderingen av resultaten i meddelandet från kommissionen om översyn av flexibiliteten inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten tyder också på detta ( 14 )

3.13 Den expansiva penningpolitiken närmar sig sitt slut. Den kvantitativa expansionen (quantitative easing) avslutas i nästa december månad när ECB slutar att köpa tillgångar. Från och med sommaren 2019, efter bedömningen av inflationsutsikterna på medellång sikt, kan referensräntorna börja höjas. I flera år har ECB:s ordförande Mario Draghi uppmanat till att låta skattepolitiken, tillsammans med lämpliga strukturreformer, komplettera penningpolitiken för att stärka återhämtningen och uppnå inflationsmålen. IMF, OECD och många akademiska forum har också uppmanat till detta. Vad gäller skattepolitiken har denna uppmaning inte accepterats av ansvariga europeiska politiker. Nu när penningpolitiken är återhållsam är det ännu viktigare med en mer aktiv finanspolitik i euroområdet.

3.14 Det finns andra ekonomiska och sociala faktorer, interna politiska obalanser samt ekonomiska riskfaktorer och geopolitiska osäkerheter i världen som också borde leda oss till att utnyttja skattepolitiken för att stärka tillväxten och reparera krisens följder, som fortfarande är kännbara i många europeiska länder. Det som EESK föreslår bidrar till att säkerställa större finansiell hållbarhet på medellång sikt och till att minska obalansen i de orimliga överskotten.

3.15 För att övervinna och bekämpa den politiska instabiliteten och centrifugalkrafterna som sedan krisen växer inom EU och ifrågasätter dess blotta existens krävs stabila förslag till reformer av EMU och EU som innebär mer integration med mer demokrati och en starkare social dimension. Dessutom måste tillväxten stärkas genom finans- och skattepolitiken med en modell som främjar minskad ojämlikhet i inkomstfördelningen. Detta går att uppnå utan att riskera de offentliga finansernas framtida hållbarhet. Därtill bör en strategi utarbetas för att införliva alla EU-länder som inte är konstitutionellt undantagna i EMU.

3.16 Världens geopolitiska oroshärdar, varav vissa återfinns i närheten av EU, försämringen av de transatlantiska förbindelserna när det gäller handel, miljö samt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, på grund av den nuvarande amerikanska regeringens beslut, gör att EESK vill understryka vikten av att EU har en stark ekonomi som stöder dess politiska ledarskap i världen. Ett handelskrig på olika fronter, och dess samband med uppkomsten av ekonomisk och politisk nationalism, skapar ett ekonomiskt och geopolitiskt högriskscenario. EU bör sträva efter att undvika detta och i förekommande fall vara redo att bemöta det.

3.17 Trots prisökningarna på olja och råmaterial tros inflationen i euroområdet ligga stabilt kring 1,7 % mellan 2017 och 2019 (vårprognosen), med en underliggande inflation på 1,1 %, långt bort från inflationsmålet. Enligt EESK utgör detta nya anledningar att argumentera mot det lämpliga i att upphöra med den expansiva penningpolitiken samtidigt som en neutral finanspolitisk inriktning tillämpas eller om rentav en negativ inriktning införs såsom europeiska finanspolitiska nämnden önskar för 2019 ( 15 )

Löner, sysselsättning och kollektivförhandlingar

3.18 År 2017 var den genomsnittliga reallöneökningen knappt 0,2 % högre än föregående år i de nitton länderna i euroområdet. I sju av dem var denna siffra negativ. År 2018 och 2019 tros samma siffra bli 0,9 % respektive 0,3 % ( 16 ) . Realenhetsarbetskostnaderna tros minska i euroområdet under de tre angivna åren: 0,3 %, 0,1 % och 0,6 %. Däremot kommer den faktiska produktiviteten per sysselsatt person, som ökade med 0,8 % 2017, att öka med 1 % både 2018 och 2019 ( 17 )

3.19 År 2017 var arbetslösheten i euroområdet 9,1 %, vilket fortfarande är högre än före krisen, då den var 8,4 % (2004–2008). Skillnaderna mellan medlemsstaterna är mycket stora. År 2017 varierade arbetslösheten från 3,8 % i Tyskland till 21,5 % i Grekland. Ungdomsarbetslösheten är fortsatt mycket hög, över 15 %, med stora olikheter och extrema värden i Grekland, 43,2 %, Spanien, 35,0 %, och Italien, 32,5 %. Visstidsanställningarna fortsätter att öka: 2017 var genomsnittet 12,2 %, jämfört med 11,5 % 2012. Deltidsanställningarna ökar också: 19,4 % 2017, jämfört med 17,5 % 2007 ( 18 )

3.20 Trots den ekonomiska återhämtningen finns det i många länder en klyfta mellan tidigare anställningar och nya anställningar, som är otryggare och sämre avlönade. Denna klyfta är även en generationsklyfta: Den påverkar framför allt ungdomar och de många arbetstagare i den digitala ekonomin vilkas arbete är beroende av onlineplattformar. I rådets och den europeiska planeringsterminens rekommendationer har oro uttryckts över behovet av att förbättra sysselsättningens kvalitet. EESK efterlyser konkreta planer och åtgärder för att prioritera detta mål. Det är avgörande att arbetsmarknadens parter deltar i antagandet av åtgärderna genom social dialog och kollektivförhandlingar. Lika väsentligt är det att vidta åtgärder som tillåter en betydande höjning av de lägsta lönerna. Dessutom måste man arbeta för att organisationerna i det civila samhället deltar i förbättringen av arbetstagarnas sociala förhållanden och levnadsvillkor.

3.21 Rådets rekommendation om höjda löner kommer bara att påverka ett begränsat antal länder om den tillämpas i strikt mening och kan leda till ytterligare skillnader dem emellan och till ökad ojämlikhet. EESK anser att en produktivitetsökning till följd av större investeringar, mer innovation och bättre utbildning av arbetstagarna bör förbättra konkurrenskraften hos Europas mest eftersläpande ekonomier, och inte interna devalveringar, som dessutom har oönskade sociala konsekvenser. En höjning av lönerna främjar också tillväxt av den inhemska efterfrågan och ekonomisk jämvikt genom de ökade skatteintäkterna.

3.22 Lönenivåerna ska under alla omständigheter fastställas av arbetsmarknadens parter genom kollektivförhandlingar. Lagar kan även bidra till detta i en del av medlemsstaterna, åtminstone när det gäller minimilönerna. Inom ramen för den europeiska planeringsterminen bör man uppmuntra att medlemsstaterna vidtar åtgärder som stärker kollektivförhandlingar, med utgångspunkt i arbetsmarknadsparternas oberoende, och en social dialog, i synnerhet i de stater där de har försvagats på grund av krishanteringspolitiken eller där denna rättighet inte existerar i nuläget, trots artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

Produktivitet, företagsklimat och finansiering av privata investeringar

3.23 EESK uttrycker sin oro över den minskade produktivitetstillväxten i EU under de senaste årtiondena. En studie som nyligen gjordes av OECD ( 19 ) visade att den genomsnittliga tillväxttakten för produktion per arbetstimme i EU var 0,6 % under perioden 2007–2016 (en konstant minskning från de 2,2 % som uppnåddes under perioden 1990–2000), vilket är lägre än genomsnittet för OECD, 0,8 %, och mycket lägre än genomsnittet för länder utanför OECD, 5,0 %, under samma period. I presentationen av studien ( 20 ) uppgav OECD:s generalsekreterare, Ángel Gurría, att produktivitetstillväxt, utöver god reglering och styrning, kräver mer kapitalinvesteringar i FoU och innovation samt i utbildning och yrkesutbildning. EESK håller helt och hållet med om detta yttrande.

3.24 I samma studie understryker OECD att EU:s budget är liten och att dess vikt har minskat i förhållande till Europas BNI sedan 1993 ( 21 ) . EESK är djupt oroat över att denna tendens kommer att fortsätta om den fleråriga budgetramen efter 2020 godkänns enligt de villkor som kommissionen har föreslagit, vilka skulle göra det svårare att uppnå ökande ekonomisk och social konvergens mellan de europeiska länderna. Så som angavs i EESK:s yttrande om ”Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union” ( 22 ) har det faktum att man ännu inte har nått en överenskommelse för att slutföra EMU i enlighet med de idéer som granskas i diskussionsunderlagen om Europas framtid en negativ inverkan i denna situation.

3.25 EESK instämmer i rådets rekommendation om produktivitetstillväxt och om den roll som investeringar i FoU och innovation spelar för detta samt i de landsspecifika rekommendationerna om förbättrade offentliga myndigheter och företagsklimat.

3.26 För att främja tillväxt måste investeringar i företag gynnas. EESK upprepar vikten av att snabbt etablera kapitalmarknadsunionen och att slutföra skapandet av bankunionen. EESK uttrycker sin oro över fördröjningarna med bankunionen, eftersom det fortfarande saknas en gemensam säkerhetsmekanism för den gemensamma resolutionsfonden, baserad på ESM, samt över de hinder som har uppstått för inrättandet av ett europeiskt insättningsgarantisystem, vilka överskrider den rädsla som andelen nödlidande lån i vissa länder rimligen kan orsaka ( 23 )

Kampen mot skattebrottslighet och för rättvis beskattning

3.27 Det är mycket svårt att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet och genomföra kraftfull social- och investeringspolitik med de nuvarande nivåerna av bedrägerier och skatteundandragande, penningtvätt i skatteparadis och illojal skattekonkurrens bland EU-länderna. I IMF:s tidning Finance & Development uppges i en viktig artikel ( 24 ) att ungefär 40 % av världens utländska direktinvesteringar, ungefär tolv miljarder US-dollar, inte finns på riktigt, dvs. består av finansiella investeringar som passerar genom företagsskal utan någon verklig verksamhet. Att använda sig av mellanhänder eller låta pengar passera genom olika enheter innebär inte i sig ett skatteundandragande men det innebär att det finns fler möjligheter till skatteundandragande och till och med skatteflykt. I artikeln påstås det också att 9,8 % av världens tillgångar återfinns i skatteparadis.

3.28 EESK upprepar behovet av att omedelbart vidta ytterligare effektiva åtgärder mot förskingring av offentliga medel, skatteflykt, penningtvätt, skatteparadis och illojal skattekonkurrens, inledningsvis genom att tillämpa det femte direktivet om penningtvätt och finansiering av terrorism ( 25 ) samt upprätta en samstämmig, tillförlitlig och enhetlig förteckning över verkliga skatteparadis över hela världen som sanktioner tillämpas på.

3.29 Effektiva åtgärder måste också vidtas mot den aggressiva skatteplanering som tillämpas av multinationella företag, i synnerhet inom den digitala ekonomin. Denna bakomliggande kamp bör kombinera stimulansen från globala åtgärder med åtgärder som tillämpas inom EU. Samtidigt bör en lämplig skatteharmonisering gradvis inrättas i euroområdet och i EU.

Bryssel den 17 oktober 2018. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Se EESK:s yttrande om ”Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet” (EUT C 197, 8.6.2018, s. 33).

(2) Rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

(3) Se COM(2017) 770 final.

(4) EUT C 262, 25.7.2018, s. 28.

(5) EUT C 262, 25.7.2018, s. 1.

(6) Investing in Social Care & Support. A European Imperative, november 2017.

(7) EUT C 197, 8.6.2018, s. 33.

(8) Europeiska ekonomiska vårprognosen 2018. Statistisk bilaga, s. 165.

(9) Som EESK framfört i sitt yttrande om ”Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet” (EUT C 197, 8.6.2018, s. 33), och i tidigare yttranden.

(10) Denna uppgift samt övriga uppgifter om investering har hämtats från Alexander Roth och Gutram Wolff: Understanding (the lack of) German public investment [förstå (bristen på) tyska offentliga investeringar], Bruegel Foundation, Blog Spot, 6 juni 2018.

(11) Detta är fallet i Nederländerna, Irland, Malta och Slovenien i euroområdet, liksom i Danmark utanför euroområdet.

(12) Europeiska ekonomiska sommarprognosen 2018.

(13) Se meddelandet från kommissionen ”Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler”, COM(2015) 12 final.

(14) Se COM(2018) 335 final.

(15) Europeiska finanspolitiska nämnden, Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2019 (Utvärdering av den lämpliga finanspolitiska inriktningen för euroområdet 2019), 18 juni 2018.

(16) Europeiska ekonomiska vårprognosen 2018. Statistisk bilaga, s. 172.

(17) Ibid., s. 172–174 och Eurostat.

(18) Ibid., s. 171 och Eurostat.

(19) 2018 OECD Economic Surveys of the Euro Area and the EU. Presentation/översikt, 19 juni 2018, s. 21.

(20) Bryssel, 19.6.2018, Bruegel Foundation.

(21) Ibid., OECD, s. 25–30.

(22) EUT C 81, 2.3.2018, s. 124.

(23) EESK:s åsikt om detta återfinns i dess yttrande om ”Paketet om nödlidande lån” (EUT C 367, 10.10.2018, s. 43).

(24) Piercing The Veil: Some $12 Trillion Worldwide Is Just Phantom Corporate Investment (lyfta på skynket: cirka tolv miljarder investerade dollar världen över finns inte på riktigt), J. Damgaard, T. Elkjaer och N. Jahannesen, Finance & Development, 10.6.2018.

(25) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 43).