Uppfattningen om domstolsväsendets oberoende ligger kvar på en genomsnittlig till hög nivå bland allmänheten och företagen. Under 2021 har allmänhetens uppfattning om domstolsväsendets oberoende förbättrats för tredje året i rad och ligger kvar på en genomsnittlig nivå (55 % av de svarande angav sin uppfattning som ”ganska bra” eller ”mycket bra”, en ökning med tre procentenheter jämfört med 2020). Bland företagen ligger uppfattningen om domstolsväsendets oberoende kvar på en relativt hög nivå, även om den minskade under 2021 som motvikt till den stadiga ökning som noterats under de föregående åren (60 % uppfattar oberoendet som ”ganska bra” eller ”mycket bra”, en minskning med sex procentenheter jämfört med 2020).

Trots att en förordning om skydd för visselblåsare finns på plats är medvetenheten bristfällig bland medborgarna. Under 2020 betecknades 49 personer som visselblåsare av riksåklagarmyndigheten. En särskild direktlinje upprättades i augusti 2020 hos åklagarmyndigheten, som under de första fyra månaderna behandlade 198 ärenden. På grundval av de uppgifter som lämnades via denna kanal inleddes 16 förundersökningar, och samtidigt utfördes 11 internrevisioner. De överträdelser som rapporterades gällde främst maktmissbruk, underlåtenhet att fullgöra offentliga förpliktelser och korruption vid offentlig upphandling, men även brott mot covid-19-relaterade åtgärder. För att främja användningen av direktlinjen och hjälpa andra myndigheter med att upprätta egna rapporteringskanaler har riksåklagarmyndigheten anordnat medvetandehöjande utbildning för offentliga och privata företag.

Uppdaterade regler för lobbyverksamhet syftar till att säkerställa en större öppenhet och offentlighet i möten mellan tjänstemän och lobbyister. Den nya ändringen av lagen om lobbyverksamhet trädde i kraft i januari 2021. I lagen föreskrivs ett system med korsvisa deklarationer där lobbyister, politiker och tjänstemän måste rapportera sina möten i ett register över lobbyister som upprätthålls av huvudkommittén för etiska frågor. Enligt den senaste årsrapporten från huvudkommittén för etiska frågor hade 122 personer registrerats som lobbyister i slutet av 2020. Under samma period registrerades 273 möten, jämfört med 209 under 2019. Den särskilda utredningstjänsten har lämnat in sin utvärdering och sina rekommendationer om en förstärkning av det föreslagna regelverket till parlamentet.

De litauiska myndigheterna har vidtagit flera åtgärder för att minska covid-19-pandemins inverkan på medierna. Pandemin ledde till en minskning av mediernas reklamintäkter, och två lokala dagstidningar var tvungna att avsluta sin verksamhet. De privata medierna minskade antalet undersökande projekt. De litauiska myndigheterna införde mediespecifika stödåtgärder, bland annat för att täcka kostnaderna för postleveranser, ge anstånd med betalningen av kostnaderna för anläggningar och tjänster i samband med tv- och radiosändningar och för att säkerställa att journalister kunde resa i hela landet trots restriktionerna. Olika statliga myndigheter köpte även upp medieutrymme för offentliga informationskampanjer om covid-19-pandemin. Regeringen planerar en omfattande granskning av sin mediepolitik under 2022. Uppföljningsåtgärderna kommer att omfatta införandet av en hållbar modell för mediestöd senast 2023 och en förstärkning av mediekompetensen fram till 2024.

Regelverket för tillgång till information förbättras gradvis i Litauen. Enligt de ändringar av lagen om tillhandahållande av information till allmänheten som trädde i kraft den 1 juli 2021 ska journalister ha fri tillgång till uppgifterna i fastighetsregistret och registren över företag och organisationer. Vissa berörda parter hävdar att förfarandena för att få tillgång till information fortfarande är betungande. Framför allt har vissa offentliga organ, särskilt inom kommunerna, åberopat dataskyddsregler för att begränsa tillgången till information på ett otillbörligt sätt.

Arbetsmiljön för journalister är fortfarande säker. Sedan 2020 års rapport om rättsstatsprincipen har inga nya varningar offentliggjorts för Litauen på Europarådets plattform för att främja skydd för journalistik och journalisters säkerhet eller plattformen Mapping Media Freedom. I sin programförklaring förbinder den nya regeringen sig att förstärka ramen för skydd av journalister mot förföljelse på grund av kritisk journalism.

IV.Andra institutionella problem med koppling till kontroller och motvikter

Litauen är en representativ demokratisk republik med en direktvald president, ett enkammarparlament (Seimas) och en konstitutionsdomstol som ansvarar för författningsprövning av lagstiftning. Parlamentet, presidenten, regeringen och en grupp på åtminstone 50 000 medborgare har initiativrätt på lagstiftningsområdet. Parlamentets ombudsperson har i uppdrag att skydda och främja mänskliga rättigheter och friheter.

Ett projekt som syftar till att förbättra lagstiftningens kvalitet håller på att förberedas. Justitieministeriet planerar att utföra en analys för att identifiera brister i lagstiftningsprocessen och rättstillämpningen och för att utarbeta rekommendationer om metoder som institutionerna kan använda för att förbättra lagstiftningens och lagstiftningsprocessens kvalitet. Projektet omfattar initiativ i samband med bedömningen av lagstiftningens konsekvenser, däribland offentliga samråd, efterhandsutvärdering av den befintliga lagstiftningen samt avreglering och avbyråkratisering. De sistnämnda initiativen kommer i synnerhet att omfatta granskningar av befintlig lagstiftning och utarbetande av en metodvägledning för systematiska revisioner för att eliminera föråldrade eller oproportionerliga regleringar, minska den administrativa och regleringsmässiga bördan samt systematisera bestämmelser och tillhörande föreskrifter.

De nödåtgärder som infördes i samband med covid-19-pandemin gäller fortfarande. Inget undantagstillstånd utlystes i enlighet med konstitutionen och lagen om undantagstillstånd. Den verkställande makten utlyste i stället en landsomfattande nödsituation i enlighet med lagen om civilskydd och införde landsomfattande karantän enligt lagen om förebyggande och kontroll av överförbara sjukdomar hos människor. Utfärdandet av dessa ordningar omfattas av regeringens befogenheter och kräver inte något godkännande av parlamentet. Under perioderna med karantän fortsatte parlamentets arbete som vanligt, även om vissa förhandlingar sköts upp. Sedan januari 2021 har en ändring av parlamentets stadga gjort det möjligt att genomföra sammanträden på distans. Ett klagomål mot karantänåtgärderna som ifrågasatte den verkställande maktens befogenhet att utfärda sådana åtgärder avslogs av en domstol i första instans. Flera överklaganden av karantänåtgärderna lämnades in till konstitutionsdomstolen, men inget av dessa ansågs ha en rättslig grund. I november 2020 presenterade parlamentets två ombudspersoner en rapport med en bedömning av huruvida de nödåtgärder som infördes i mars 2020 var förenliga med grundläggande rättigheter och friheter. I rapporten uttrycktes farhågor kring åtgärderna för tvångsisolering av personer som återvände från utlandet, respekten för rätten till hälso- och sjukvård till en rimlig kostnad och tillhandahållandet av den högsta standarden av hälsoskydd under karantänperioden.

Den nya lagen om utveckling av icke-statliga organisationer trädde i kraft under 2020. I den nya lagen föreskrivs att information om juridiska personer som klassificeras som icke-statliga organisationer, i enlighet med lagens definition, ska sammanställas i registret över juridiska personer och göras tillgänglig offentligt. Denna information kommer att ligga till grund för insamlingen av uppgifter om icke-statliga organisationer som regeringen kommer att använda för ett välgrundat beslutsfattande. Genom den nya lagen inrättades även en fond för icke-statliga organisationer som syftar till att tillhandahålla hållbart institutionellt stöd till organisationerna. Utrymmet för det civila samhället i Litauen anses vara öppet, och även om arbetet inom civilsamhällets organisationer påverkades av de covid-19-relaterade nödåtgärder som tillämpades i landet gav de litauiska myndigheterna ekonomiskt stöd så att icke-statliga organisationer kunde fortsätta sin verksamhet. Detta var första gången som stödåtgärder genomfördes för icke-statliga organisationer, eftersom sådana åtgärder tidigare endast fanns tillgängliga för företag.

Flera initiativ för att förbättra den juridiska utbildningen håller på att utarbetas. För att förbättra kunskapen om de konstitutionella rättigheterna anordnar justitieministeriet varje år en allmän kampanj för bedömning av den juridiska kunskapen. Kampanjen är öppen för alla medborgare utan akademisk bakgrund inom juridiken. Under 2020 undersöktes kunskaperna om konstitutionen med utgångspunkt i praktiska situationer. I oktober 2020 lanserades även mobilspelet ”Jag känner till mina rättigheter” för att främja kunskapen i rättsliga frågor, däribland om konstitutionen, verksamheten för notarier och förrättningsmän samt straffrättsligt och administrativt ansvar. Regeringen har även för avsikt att integrera juridisk utbildning och utbildning om korruptionsbekämpning i de allmänna utbildningsprogrammen.

Bilaga I: Förteckning över källor*

* Förteckningen över information som inkommit i samband med samrådet för 2021 års rapport om rättsstatsprincipen finns på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Civicus (2021), Kartläggning av det offentliga rummet – Litauen ( CIVICUS - Tracking conditions for citizen action ).

Europarådet: Ministerkommittén (2010), Ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2010)12 till medlemsstaterna om domare: oberoende, effektivitet och ansvar ( https://rm.coe.int/cmrec-2010-12-on-independence-efficiency-responsibilites-of-judges/16809f007d ).

Europarådet: Ministerkommittén (2021), Riktlinjer från Europarådets ministerkommitté om rättshjälpssystemens effektivitet och ändamålsenlighet på det civil- och förvaltningsrättsliga området.

Europarådet: Venedigkommissionen (2013), Opinion on the Draft Amendments to three Constitutional Provisions relating to the Constitutional Court, the Supreme State Prosecutor and the Judicial Council of Montenegro endorsed by the Venice Commission at its 96th Plenary Session (CDL-AD(2013)028).

Europarådet: Venedigkommissionen (2014), Opinion on the Draft Law on the Constitutional Court of Montenegro, adopted by the Venice Commission at its 100th Plenary Session (CDL-AD(2014)033).

Europeiska forskningsrådet (2021), pressmeddelande av den 13 januari 2021.

Europeiska kommissionen (2019), Flash Eurobarometer 482: Företagens inställning till korruption i EU.

Europeiska kommissionen (2020), 2020 års rapport om rättsstatsprincipen, Landskapitel om rättstatssituationen i Litauen ( lt_rol_country_chapter.pdf (europa.eu) ).