Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) spelar en central roll för dataflödet och behöver all den efterfrågade informationen. EDCD:s övervakning av situationen måste bygga på uppgifter som sammanställts enligt gemensamma EU-definitioner, så att det bättre kan upptäcka tidiga signaler och stödja mer tillförlitliga riskbedömningar och åtgärder. Nästa månad kommer kommissionen att lägga fram förslag för att förbättra ramen för det långsiktiga hälsoskyddsarbetet på EU-nivå, men under tiden måste medlemsstaterna öka sitt datautbyte utifrån en gemensam grund och se till att förstärka och integrera övervakningssystemet inom EU. Det bör omfatta inte bara uppgifter som rör själva pandemin, utan även t.ex. uppgifter om den ekonomiska situationen och om hälso- och sjukvårdssystemen (tillgång till sjukhusplatser och läkemedelsbrister). Kunskapsutbyte om effekterna av olika behandlingar är också avgörande för både insatsernas ändamålsenlighet och effektivitet. Kommissionen bör i nära samarbete med ECDC underlätta diskussioner mellan epidemiologer och andra experter på EU-nivå för att samordna nationella strategier och utbyta bästa praxis. Man kommer att överväga om man ska använda befintliga nätverk eller inrätta en ny plattform.

Aktuella, korrekta, heltäckande och jämförbara epidemiologiska uppgifter är avgörande för att man ska veta hur spridningen av coronaviruset ser ut på regional och nationell nivå. Under de kommande månaderna är det avgörande att tillhandahålla både kvantitativ och kvalitativ information om testning, kontaktspårning och folkhälsoövervakning. Att lämna uppgifter till EU:s plattform för covid-19-data måste bli normen – för närvarande är det bara fem medlemsstater som använder detta sätt att utbyta information. En ny förbättrad övervakningsportal kommer att fungera som en ingång för all viktig verksamhet.

Samarbetet mellan medlemsstaterna har visserligen förbättrats sedan pandemin inleddes, men är fortfarande lika viktigt om vi effektivt ska kunna hantera de hot vi står inför. Ensidiga och icke samordnade åtgärder undergräver EU:s insatser och allmänhetens förtroende. Lättade åtgärder under sommarmånaderna åtföljdes inte alltid av åtgärder för att bygga upp en tillräcklig insatskapacitet. Detta innebär att det nu krävs brådskande åtgärder både på nationell nivå och EU-nivå – kraftfullare åtgärder nu kan betala sig under de kommande månaderna både ur mänsklig och ekonomisk synvinkel.

Mer än åtta månader har gått sedan Världshälsoorganisationen erkände covid-19 som ett allvarligt hot mot folkhälsan som kräver en global insats. Europa har anpassat sig till en aldrig tidigare skådad situation och har lett de globala åtgärderna. När unionen nu står inför en ny ökning av antalet fall är medlemsstaterna bättre förberedda och samordnade än de var under pandemins första månader. Vi har mer kunskap om hur vi kan bekämpa spridningen av coronaviruset och hur vi kan göra det på ett sätt som begränsar skadorna på vårt dagliga liv. Människor, familjer och samhällen i hela Europa står dock inför en helt ny risk för sin hälsa och sitt välbefinnande, samtidigt som osäkerheten undergräver våra samhällen och ekonomier. Under de senaste veckorna har virusets spridning varit oroväckande i Europa, och det krävs nya åtgärder. Hälso- och sjukvårdssystemen är återigen utsatta för ett stort tryck, och mer behöver göras för att kontrollera och övervinna situationen, skydda liv och försörjningsmöjligheter och främja den europeiska solidariteten.

Testning, i kombination med kontaktspårning och effektiva isoleringsrutiner, är ett av de viktigaste verktygen för att bromsa spridningen av coronaviruset. Med rättvisande och omfattande tester går det att fatta beslut om folkhälsa på bästa möjliga grund, eftersom snabbtester gör det möjligt att minimera avbrotten i det samhällsviktiga arbetet på sjukhus och vårdhem och att vidta snabba åtgärder i epicentrum, t.ex. vid universitet. Det kan också underlätta resor under vissa omständigheter. Kommissionen har uppmuntrat utvecklingen av tillförlitliga tester, nationella teststrategier och snabba antigentester. Att testkapaciteten för närvarande är otillräcklig inför en ökad smittspridning visar att det är nödvändigt med ytterligare snabba åtgärder.

Det finns nu två typer av tester som utvecklats för covid-19. Tester i kategorin RT-PCR (polymeraskedjereaktion med omvänt transkriptas) är bästa standard på grund av sin tillförlitlighet, men det tar tid och använder olika reagenser som kan vara svåra att få tag på. Snabba antigentester är en ny generation av snabbare och billigare covid-19-tester, som ofta gör det möjligt att få svar inom en halvtimme. De har börjat komma ut på marknaden och medlemsstaterna håller i allt högre grad på att undersöka hur de kan utöka användningen. De gör det möjligt att snabbt, billigt och tidigt upptäcka de mest smittsamma fallen, men de är betydligt mindre känsliga. Det innebär att det behövs omsorgsfullt utformade strategier för när de ska användas: de kan vara till särskild nytta i scenarier med misstänkta utbrott av covid-19 i avlägset belägna områden eller för att bidra till att undersöka utbrott i boenden, t.ex. på vårdhem, eller när det förekommer omfattande samhällsspridning.

Kommissionen antar i dag kommissionens rekommendation om strategier för testning av covid-19, inbegripet användning av antigentester i form av snabbtester för att främja en effektiv testning. Rekommendationen innehåller de viktigaste faktorerna som ska beaktas för nationella, regionala och lokala teststrategier, nämligen omfattningen av strategierna för covid-19-testning, vilka grupper som ska prioriteras vid otillräcklig kapacitet och viktiga frågor som rör testkapacitet och resurser. EU bör övervaka dessa nationella strategier som medlemsstaterna lämnar in, för att möjliggöra ömsesidigt lärande och identifiera luckor, utifrån aktuella, korrekta och jämförbara data, på nationell, regional och lokal nivå. Rekommendationen bör också påskynda urvalet och användningen av snabba och tillförlitliga antigentester.

Som ett första steg mobiliserar kommissionen nu 100 miljoner euro inom instrumentet för krisstöd för att direkt köpa in snabba antigentester och leverera dem till medlemsstaterna, på grundval av tydliga kriterier som återspeglar fastställda behov på nationell nivå och strikta kvalitetskriterier. Parallellt kommer kommissionen också att genomföra en gemensam upphandling för att göra det möjligt för medlemsstaterna att få tillgång till dessa lovande tester i en andra omgång.

Testning spelar en viktig roll när det gäller att underlätta den fria rörligheten inom EU. Vissa medlemsstater har krav på att man ska testa sig före inresa, vilket är beroende av de andra medlemsstaternas kapacitet att genomföra tester. Resenärer som inte får tillgång till tester, t.ex. eftersom det inte finns någon testkapacitet för symtomfria resenärer i avgångsmedlemsstaten, bör få möjlighet att testas efter ankomsten. Ett ömsesidigt erkännande av båda typerna av tester är av avgörande betydelse. Om det krävs eller rekommenderas ett negativt covid-19-test för någon typ av aktivitet är detta beroende av tillgången till sådana tester och av att alla tester uppfyller överenskomna tillräckliga minimistandarder för att de ska kunna godtas. Om ett sådant ömsesidigt erkännande saknas skulle det kunna bli ett allvarligt hinder, särskilt om medlemsstaterna kräver eller rekommenderar testning före resan (se avsnitt 2.6). I enlighet med rådets rekommendation om en samordnad strategi för att begränsa den fria rörligheten bör medlemsstaterna stärka samarbetet om olika aspekter av testning, inklusive kontroll av testintyg, med beaktande av forskning och råd från epidemiologiska experter samt bästa praxis. Gränsöverskridande samarbete i fråga om testning (t.ex. om laboratoriehanteringen) kan vara ett sätt att avhjälpa kapacitetsbrister tills dessa har åtgärdats.

Nästa steg ·Kommissionen använder 100 miljoner euro från instrumentet för krisstöd för att direkt köpa in snabba antigentester och fördela dem så snart som möjligt mellan medlemsstaterna, utifrån en fastställd tilldelningsstrategi. ·Kommissionen ska inleda en gemensam upphandling för att göra snabba antigentester tillgängliga och uppmanar alla medlemsstater att delta. ·Nationella teststrategier ska lämnas in senast i mitten av november och en analys ska vara slutförd i slutet av november.

2.3. Att dra full nytta av kontaktspårningsappar

Kontaktspårning är ett av de viktigaste verktygen för att förhindra spridning av viruset och bryta överföringskedjorna. Men i takt med att infektionstakten ökar blir det allt svårare med manuell kontaktspårning. Kontaktspårnings- och varningsappar kan bidra genom att de använder digital teknik för att skicka varningar snabbare. Apparna varnar användarna om dessa under en viss tid har varit i närheten av en person som rapporterar ett positivt test för covid-19, samtidigt som de följer alla regler om dataskydd och integritet. EU:s verktygslåda har stött utvecklingen av många nationella appar som nu har införts i 19 medlemsstater och laddats ner av 50 miljoner européer. Detta är en bra början, men det krävs mycket mer för att apparna ska kunna spela en betydande roll för att kontrollera spridningen av coronaviruset. Alla medlemsstater bör ha en app och det bör göras en ny kommunikationsinsats på EU-nivå och nationell nivå för att främja användningen av apparna.

På medlemsstaternas begäran har kommissionen också nyligen lanserat en lösning för att koppla samman de nationella apparna i EU genom en europeisk nätslusstjänst. Tre nationella appar (Tyskland, Irland och Italien) är nu ihopkopplade via denna tjänst, och ytterligare fem medlemsstater förväntas ansluta sig under de närmaste dagarna. Detta innebär t.ex. att någon med den tyska appen kan ta emot en varning om personen har haft kontakt med någon som rapporterat att den testat positivt för covid-19 via den italienska appen. Ytterligare 16 medlemsstater planerar att ha anslutit sig fram till slutet av november. Kommissionen är beredd att bistå medlemsstaterna på alla sätt med att utveckla och införa nationella kontaktspårningsappar och för att koppla samman dem via nätslussen.

Nästa steg ·Kommissionen kommer att hjälpa medlemsstaterna att utveckla nationella kontaktspårningsappar och att ansluta dem till den europeiska nätslusstjänsten. ·Alla medlemsstater bör införa effektiva och kompatibla appar som möjliggör ett gemensamt EU-system.

2.4. Effektiv vaccinering

Att ta fram och att köpa in ett effektivt vaccin är av avgörande betydelse för att få slut på krisen. Enligt EU:s strategi för covid-19-vacciner förhandlar kommissionen om och ingår förhandsåtaganden om inköp med vaccinproducenter för att säkerställa tillgång till lovande vaccinkandidater så snart de har visat sig vara säkra och effektiva, med bästa möjliga villkor. Hittills har avtal tecknats med förskottsbetalningar på 1,02 miljarder euro, och sonderande samtal har genomförts med tre företag, för ytterligare 1,45 miljarder euro i förskottsbetalningar.

Det finns inga garantier för att en viss vaccinkandidat kommer att lyckas. Det behövs därför en bred portfölj av vaccinproducenter. Portföljen kommer att ses över kontinuerligt allteftersom vaccinutvecklingen fortskrider. Detta kommer också att kräva ytterligare finansiering från medlemsstaterna inom instrumentet för krisstöd. Dessutom inrättas ett nätverk för att stödja mindre utvecklare av lovande vacciner. EU har också lett de globala insatserna för att ge rättvis tillgång till vacciner och underlätta deras spridning över hela världen, som en global allmän nyttighet, genom Covax.

Vacciner kan inte själva rädda liv – men vaccinationer kan. Det räcker inte att det finns ett tillgängligt vaccin, det måste också distribueras och användas så effektivt som möjligt. Den 15 oktober 2020 fastställde kommissionen de viktigaste åtgärderna som medlemsstaterna måste vidta för att förbereda sig. Där ingår bland annat att förbereda all utrustning och infrastruktur som behövs för immuniseringen och fastställa tydliga prioriterade grupper som ska vara de första att vaccineras. Medlemsstaterna uppmanades att fastställa nationella vaccinationsstrategier för att säkerställa full beredskap och hur de ska gå till väga när vaccination genomförs för alla.

Detta arbete måste drivas vidare och så långt det är möjligt genomföras på ett samordnat sätt. Kommissionen kommer att införa en gemensam rapporteringsram så att medlemsstaterna kan samarbeta och lära av varandra. ECDC kommer att göra en första översikt över nationella vaccinationsplaner i slutet av oktober 2020, så att man kan lära sig av varandra och dela med sig av erfarenheterna. En testdag kommer att anordnas som en övning för att testa den planerade strategin och genomförandet.

Allmänheten måste också veta att vaccinerna är säkra. Detta kräver tillförlitliga uppgifter, starka kontroller och full insyn. Utöver en rigorös godkännandeprocess innan vaccinerna tas i bruk krävs en kontinuerlig övervakning när de börjar användas, med en realtidsbedömning av deras effekter så fort massvaccineringen inleds. Utöver det godkännande från Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) som behövs före införandet kommer kommissionen att stödja en plattform för studier efter godkännandet, för att övervaka vaccinationens säkerhet, effektivitet och effekter.