Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi för Europa (2003-2006)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

I grönboken "Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning" [1] konstaterar kommissionen att följande åtgärder bör vidtas på energiområdet på lång sikt:

[1] KOM(2000) 769 slutlig av den 29.11.2000.

- Unionen bör satsa på en efterfrågeorienterad politik som motvikt mot den rådande, utbudsorienterade politiken. Med tanke på behoven på området finns det inte mycket utrymme för en ökning av gemenskapens egen energiproduktion, medan det verkar finnas större förutsättningar att påverka efterfrågan.

- Vad gäller energiefterfrågan efterlyser grönboken faktiska förändringar i konsumenternas beteende. Det behövs en aktiv politik för att få transport- och byggnadssektorerna och tillverkare av elektrisk utrustning att satsa på energibesparing och diversifiering till förmån för icke-förorenande energikällor.

- Vad gäller energiutbudet bör kampen mot klimatförändringen prioriteras. Utvecklingen av nya och förnybara energikällor (inbegripet biodrivmedel) är en förutsättning för en sådan förändring. Ett mål som bör uppnås till år 2010 är att fördubbla dessa energikällors andel i energiförbrukningen, från nuvarande 6 % till 12 %, och att se till att deras andel i elproduktionen ökar från 14 % till 22 %.

De stora dragen i den handlingsplan som skisseras i grönboken har tagits upp och förstärkts i de nya prioriteringar för unionen som beslutades vid Europeiska rådets senaste möte i Göteborg, bland annat i gemenskapens strategi för hållbar utveckling.

I kommissionens meddelande "Hållbar utveckling i Europa för en bättre värld: En strategi för hållbar utveckling i Europeiska unionen" [2], som antogs av Europeiska rådet vid dess möte i Göteborg, utpekas de största hindren för en hållbar utveckling, bland annat utsläpp av växthusgaser på grund av mänsklig verksamhet och transportrelaterade olägenheter. En förutsättning för att man skall kunna undanröja dessa hinder för en hållbar utveckling är att gemenskapspolitiken får en ny inriktning och att man satsar på större samverkan med allmänheten och företagen, som när allt kommer omkring är de som i praktiken skall genomföra de förändringar av konsumtions- och investeringsmönster som krävs. Dessutom är det viktigt att fullständigt ändra inriktningen på de offentliga investeringarna, så att de främjar ny, miljövänlig teknik och bryter sambandet mellan miljöförstöring och överexploatering av resurser å ena sidan och ekonomisk och social utveckling å den andra.

[2] KOM(2001) 264 slutlig av den 15.5.2001.

I strategin föreslås följande åtgärder under rubriken "Begränsa klimatförändringen och öka användningen av ren energi":

- Tydliga åtgärder för att minska efterfrågan på energi, exempelvis genom strängare miniminormer och märkningskrav för byggnader och apparater i syfte att förbättra energieffektiviteten.

- Ökat stöd till forskning, utveckling och spridning av teknik inom områdena rena och förnybara energikällor.

Dessutom bör Europeiska unionen föregå med gott exempel på det internationella planet, genom att i grunden omstrukturera sin politik och sina offentliga och privata investeringar mot en hållbar och miljövänlig utveckling, i enlighet med de åtaganden man gjort beträffande kampen mot klimatförändringen, och genom att samarbeta internationellt för att främja en hållbar utveckling på global nivå.

I ett meddelande i samband med mötet i Genua den 22 juli 2001 konstaterade G8-staterna att de förnybara energikällorna är betydelsefulla för den hållbara utvecklingen, diversifieringen av energiförsörjningen och miljöskyddet, och att de kan bidra till att minska fattigdomen. Medlemmarna i G8 förbinder sig att ge de förnybara energikällorna en framskjuten plats i den nationella planeringen, och uppmanar övriga länder att följa deras exempel. G8-staterna förbinder sig även att hjälpa utvecklingsländerna att förstärka sina institutioner och utarbeta marknadsstrategier för att investeringarna och spridningen av bra metoder skall öka på området för förnybara energikällor.

Kommissionens nya administrativa riktlinjer, särskilt bestämmelserna om externalisering, möjliggör nya lösningar som förenklar driften av gemenskapsprogram.

Detta förslag till beslut utgör en del av unionens långsiktiga energistrategi och är ett exempel på den nya målsättningen att arbetet inom gemenskapens olika politikområden skall förenas med målen för en hållbar utveckling.

2. Energipolitiken inom ramen för gemenskapens strategi för hållbar utveckling

Det är främst energi- och transportsektorerna som bär ansvaret för växthusgasutsläppen. De energipolitiska målen (presenterade i grönboken) och de nya riktlinjerna för den gemensamma transportpolitiken (presenterade i vitboken "Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden" [3]) förutsätter att gemenskapens styrmedel (lagstiftning och stödprogram) anpassas och stärks för att i större utsträckning inriktas på förbättrad hantering av energiefterfrågan och utveckling av nya och förnybara energikällor, med beaktande av bland annat energianvändningen inom transportsektorn.

[3] KOM(2001) 370 slutlig av den 12.9.2001.

I fråga om lagstiftning har kommissionen för avsikt att komplettera det redan antagna direktivet för främjande av elproduktion från förnybara energikällor på den inre marknaden [4] med förslag rörande förnybara energikällor [5] och energieffektivitet [6]. Denna lagstiftning innehåller bestämmelser om utvärdering, övervakning och uppföljning av framstegen. Tillämpningen skulle underlättas av ett gemenskapsstöd avsett att främja och sprida information till medborgarna och företagen om bra metoder på dessa områden.

[4] Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el, EGT L 283, 27.10.2001, s. 33.

[5] Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av biobränslen för transport, KOM(2001) 547 slutlig av den 7.11.2001.

[6] Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda, KOM(2001) 226 slutlig av den 11.5.2001.

Målet är att med hjälp av fördelaktiga bestämmelser och genom att sätta vissa mål för unionen och dess medlemsstater se till att den nya tekniken inom dessa områden snabbt kan slå igenom på marknaden.

Uppnåendet av de kombinerade målen på områdena förnybara energikällor [7] och energieffektivitet [8] är ett viktigt steg på vägen mot de minskningar av växthusgasutsläppen som föreskrivs i Kyotoprotokollet. För att unionen skall kunna fullgöra sina åtaganden är det följaktligen nödvändigt att uppnå dessa mål.

[7] Kommissionens meddelande "Energi för framtiden: förnybara energikällor", KOM(1997) 599 slutlig av den 26.11.1997.

[8] Kommissionens meddelande om en "Handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen", KOM(2000) 247 slutlig av den 26.4.2000.

Men de lagstiftningsåtgärder som skall göra det möjligt att uppnå de mål som uppställts inom dessa båda områden måste föregås och åtföljas av omfattande stödprogram om de skall leda till de faktiska förändringar på medellång och lång sikt som de föreslagna åtgärderna syftar till. Gemenskapsprogrammen på dessa områden måste utvidgas och inriktas på dessa frågor.

Denna nya lösning förutsätter också att gemenskapen i större utsträckning påverkar de viktigaste aktörerna, t.ex. de nationella, regionala eller lokala kontoren och andra organisationer som på sin respektive nivå bidrar till gemenskapens insatser. Detta är en av de förändringar som föreslås i vitboken om styrelseformerna i EU [9], där det bland annat föreslås att samarbetet och öppenheten mellan de viktigaste aktörerna skall ökas genom en mer systematisk dialog och samverkan mellan gemenskapen och medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och det civila samhället.

[9] KOM(2001) 428 slutlig av den 25.7.2001.

Behovet av förstärkta gemenskapsåtgärder ter sig ännu mer trängande mot bakgrund av den väntade utvidgningen av unionen, eftersom kandidatländerna har en högre energiintensitet än medlemsstaterna.

På det internationella planet har Europa engagerat sig i kampen mot fattigdomen, och åtagit sig att förverkliga Utvecklingsmålen för det nya årtusendet. Energin är en viktig övergripande fråga i detta sammanhang. Detta samarbete kommer att gälla främst försörjningstrygghet, bättre energieffektivitet (inbegripet energibesparande åtgärder), ren teknik, utveckling av förnybara energikällor och skapande av institutionell kapacitet. Området COOPENER är kopplat till och kompletterar detta initiativ. Europa måste därför uppmuntra och underlätta investeringar i utvecklingen av förnybara energikällor i utvecklingsländerna, och på så sätt bidra till att mildra de problem som klimatförändringen medför och förbättra befolkningens livskvalitet. I kommissionens meddelande av den 13 februari 2002, "Mot ett globalt partnerskap för hållbar utveckling" [10], erinras om att gemenskapens energi- och transportpolitik skall anpassas till de interna och externa målen för hållbar utveckling.

[10] KOM(2000) 82 slutlig av den 13.2.2000.

Det nya arbetssättet kräver en större personalinsats; omständigheterna och verksamhetens art är sådana att den bästa lösningen är att inrätta ett genomförandeorgan grundat på rådets ännu ej antagna förordning om genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter inom förvaltningen av gemenskapsprogram [11]. Om något sådant organ inte inrättas behöver den personal inom kommissionen som sysslar med förvaltningen av programmet öka från 38 till 52 personer. Det skulle vidare innebära att information, främjande och utnyttjande av projektens och åtgärdernas resultat måste skäras ned avsevärt, och att det måste införas en nedre gräns (i form av ett lägsta finansieringsbelopp) för projektens storlek.

[11] KOM(2001) 808 slutlig av den 28.12.2001.

3. Altener- och Saveprogrammen (1991-1997) och det första ramprogrammet för energi (1998-2002)

Gemenskapens icke-tekniska stödåtgärder på området för energieffektivitet och förnybara energikällor inleddes i och med att Saveprogrammet antogs 1991, följt av Altenerprogrammet 1993. De ansågs mycket framgångsrika av samtliga gemenskapsinstitutioner och fick en fortsättning i det fleråriga ramprogrammet för åtgärder inom energisektorn (1998-2002) och därmed sammanhörande åtgärder, som antogs 1998 och som löper ut den 31 december 2002.

Ramprogrammets totala finansieringsram uppgick till 175 miljoner euro och omfattade sju beslut: beslutet om att anta ramprogrammet och sex beslut rörande följande särskilda program:

- Etap - prognoser och marknadsövervakning (5 miljoner euro).

- Synergy - internationellt samarbete på energiområdet (15 miljoner euro).

- Carnot - främjande av teknik för en miljövänlig och effektiv användning av fasta bränslen (3 miljoner euro).

- Sure - samarbete inom kärnenergisektorn, särskilt på områdena för säkerhet, industriellt samarbete med de nya oberoende staterna och transport av radioaktiva ämnen, inklusive bekämpning av illegal handel (9 miljoner euro).

- Altener - främjande av förnybara energikällor (77 miljoner euro).

- Save - främjande av energieffektivitet (66 miljoner euro).

Initiativet till ett ramprogram på energiområdet togs av Europaparlamentet och rådet i syfte att sammanföra befintliga program och därigenom skapa stordriftsfördelar och bättre samordning. Förväntningarna när det gäller stordriftsfördelar, administrativ effektivitet och genomförande har dock inte infriats, dels på grund av att programmen saknar en gemensam rättslig grund och dels på grund av att programmen (och deras mål) är så olika.

3.1 Årlig utvärdering av ramprogrammet (2000)

Enligt artikel 5.1 i rådets beslut om att anta ett flerårigt ramprogram för åtgärder inom energisektorn (1998-2002) skall kommissionen varje år granska genomförandet av ramprogrammet och de särskilda programmen. Utvärderingen, utförd av oberoende experter 2000, avsåg huvudsakligen programmens effektivitet och öppenhet, kommissionens interna samordning och hur väl utvalda projekt motsvarade programmens mål för 1998 och 1999. Experterna fann i sin rapport att programmen Altener, Save, Synergy och Etap spelade en viktig roll inom ramen för gemenskapens strategi för att minska koldioxidutsläppen. Av de analyser som gjordes i samband med utvärderingen framgår dock att det krävs vissa nyorienteringar på följande fyra områden:

- Små program med mycket olika målgrupper och självständiga åtgärder och förfaranden. Dessa program skulle kunna ingå som handlingslinjer i ett eller två program, vilket skulle möjliggöra effektivitetsvinster genom en sammanslagning av personalresurserna och en harmonisering av förfarandena för urval, utvärdering och förvaltning.

- Bristen på samband mellan de uppställda målen för vissa program och de medel som anslås till dessa program, särskilt Altener- och Saveprogrammen. Antingen måste målen anpassas efter de tillgängliga resurserna eller så måste ekonomiska och administrativa resurser som är tillräckliga för att man skall kunna nå uppsatta mål avsättas.

- Metoderna och förfarandena för urval, utvärdering och förvaltning bör moderniseras.

- Främjandet av ramprogrammet och de särskilda programmen samt spridningen av resultaten sker i dag på ett högst otillfredsställande sätt, och i alla händelser utan systematik och överensstämmelse, och en nyorientering av dessa mycket viktiga aspekter är nödvändig.

För att öka effektiviteten hos ett nytt program efter 2002 bör det enligt experterna endast finnas ett program, som skulle avse två områden: alternativa energikällor och energisparande åtgärder. Till detta bör läggas ett övergripande stöd i form av insatser för spridning av tekniken inom Europeiska unionen och tredje land, och tjänster och studier som krävs för förvaltningen av programmet. Sureprogrammet bör knytas till åtgärderna på området för kärnenergi.

3.2 Utvärdering av ramprogrammet efter halva tiden (2001)

I enlighet med artikel 5.2 i rådets beslut om att anta ett flerårigt ramprogram för åtgärder inom energisektorn (1998-2002) gav kommissionen, i slutet av programmets tredje år, oberoende experter i uppdrag att utföra en extern övergripande bedömning av de åtgärder som gemenskapen vidtagit inom detta ramprogram och de särskilda programmen.

Detta arbete har nyligen inletts, och slutrapporten rörande den analysmetod som tillämpats i ramprogrammet och de särskilda programmen samt programmens effekt kommer att föreläggas kommissionen under andra kvartalet 2002. Slutsatserna från bedömningen kommer att överlämnas till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, och kommer att beaktas vid utarbetandet av arbetsprogrammet.

4. Ett nytt energiprogram: Intelligent energi för Europa

Strategin för trygg energiförsörjning på medellång och lång sikt och integreringen av strategin för hållbar utveckling och miljöskydd i energipolitiken (inbegripet energianvändningen inom transportsektorn) medför att stödprogrammens inriktning måste ändras, så att gemenskapens åtgärder kan inordnas i en enhetlig och effektiv helhet, både när det gäller förfaranden och målsättningar.

Det behövs intelligenta åtgärder (därav programmets namn - Intelligent energi för Europa) för att bevara naturresurserna och för att samhällets utvecklingsnivå skall kunna bibehållas på ett hållbart sätt. Detta skall möjliggöras genom en ansvarsfull energipolitik grundad på teknisk innovation och på de olika branschernas och sektorernas förmåga att tillägna sig de bästa metoderna på energiområdet så snart som möjligt.

Kommissionen anser att det i det här sammanhanget är viktigt att utvidga och bygga på vissa åtgärder och samla dem under ett gemensamt tak. Det föreslagna programmet bidrar till tryggad energiförsörjning, gynnar konkurrenskraften och främjar unionens strategi för hållbar utveckling. Programmet skapar ett mervärde jämfört med enskilda medlemsstaters insatser.

Detta förslag till Europaparlamentets och rådets beslut gäller ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet - Intelligent energi för Europa - för perioden 2003-2006. Programmet är utformat för att utgöra gemenskapens främsta program för icke-tekniskt stöd på energiområdet. Programmet ger kontinuitet åt de viktigaste åtgärderna i Altener-, Save- och, i viss mån, Synergyprogrammen, och sammanför alla åtgärder på de energiområden som skall bidra till att huvudmålen för gemenskapens strategier för energi, transport (vad gäller energianvändningen) och hållbar utveckling uppfylls.

Genom programmet får verksamhetsområdena förnybara energikällor och energieffektivitet ökad betydelse; samtidigt införs ett tredje och fjärde verksamhetsområde rörande energianvändningen inom transportsektorn och främjande på internationell nivå (främst i utvecklingsländerna) av förnybara energikällor och energieffektivitet. Programmet skall vidare förbättra spridningen och främjandet av bra metoder. Detta skall förbereda sektorns aktörer, företagen och allmänheten på förändringarna (som visserligen redan har börjat, men som ännu inte slagit igenom på allvar), och få dem att på allvar lägga om energianvändningen. Metoden för detta blir informationskampanjer, utbildning och främjande av investeringar i ny teknik.

Programmet är uppdelat i fyra särskilda områden: "Rationell energianvändning och hantering av efterfrågan (Save)", "Nya och förnybara energikällor (Altener)", "Energianvändningen inom transportsektorn (Steer)", och "Främjande på internationell nivå av förnybara energikällor och energieffektivitet (Coopener)". För varje område finns sex typer av åtgärder: a) strategins genomförande, utarbetande av normer, studier osv.; b) skapande av strukturer och ekonomiska stödfunktioner och marknadsinstrument, t.ex. lokal och regional planering; c) främjande av system och utrustning som underlättar övergången från demonstrationsstadium till saluföring av de bästa teknikerna; d) skapande av strukturer för information, utbildning och utnyttjande av resultat; e) övervakning; f) utveckling av åtgärdernas effekt. (Se bifogade uppställning).

Programmet kommer vidare att genomföras med hjälp av riktade insatser, s.k. nyckelåtgärder, som kan gälla ett eller flera särskilda områden.

4.1 Programmets mål

För att få ekonomiskt stöd från gemenskapen skall åtgärden som helhet vara avsedd att stimulera den europeiska marknaden. Den skall också ha t.ex. något av följande syften:

- Att utnyttja potentialen för att öka energieffektiviten så långt det är ekonomiskt möjligt, och åstadkomma en minskning av energiintensiteten med 1 % om året, i syfte att nå två tredjedelar av de ekonomiskt genomförbara energibesparingarna (18 % fram till 2010) och därigenom åstadkomma en minskning av koldioxidutsläppen motsvarande cirka 40 % av Europeiska unionens åtaganden enligt Kyotoprotokollet.

- Att lansera åtgärder avsedda att skapa eller utvidga strukturer och instrument för utveckling av de förnybara energiformerna med stöd i befintlig eller ny lagstiftning, för att öka andelen energi från förnybara energikällor i den inhemska bruttokonsumtionen av energi från 6 % till 12 % 2010 (elektricitet, värme och biodrivmedel).

- Att öka andelen elektricitet som framställs ur förnybara energikällor till 22,1 % 2010.

- Att på ett förnuftigt sätt öka elproduktionen från kraftvärmeteknik till 18 % senast 2010, och samtidigt undvika ökningen av utsläpp (beräknad till 65 miljoner ton koldioxid).

- Att utveckla de förnybara energikällorna, harmonisera och höja kvaliteten på den teknik för förnybara energiformer som redan finns tillgänglig på marknaden, samt skapa bästa möjliga förutsättningar för att öka investeringstakten genom en ökning produktionskapaciteten hos anläggningarna för utvinning av energi från de förnybara energikällorna, varmed uppskattningsvis 330 miljoner ton koldioxidutsläpp kan undvikas.

- Att med hjälp av Coopener främja Kyotoprotokollets mekanismer i syfte att utveckla hållbara energisystem, bidra till att fattigdomen minskas och till att Utvecklingsmålen för det nya årtusendet uppnås i utvecklingsländerna genom att se till att de som har det allra sämst ställt i energiavseende får bättre tillgång till energitjänster.

För detta ändamål kommer programmet i första hand att möjliggöra genomförandet av en energistrategi på medellång och lång sikt i linje med målen för unionens strategi för hållbar utveckling. Programmet ger också möjlighet att införa den lagstiftning som behövs för att uppnå de strategiska målen, och för att följa upp och övervaka målen. Programmet bör i andra hand åstadkomma en verklig förändring på europeisk nivå genom att de främsta berörda aktörerna (nationella, regionala och lokala myndigheter, beslutsfattare, producenter, branscher, lärare, konsumenter m.fl.) medvetandegörs, för att dessa skall övergå till mer effektiva och intelligenta former av energiproduktion och energikonsumtion som vilar på fasta och hållbara grunder; att främja ett utbyte av erfarenheter och kunskaper; stödja åtgärder för att stimulera investeringar i framväxande teknik som redan finns på marknaden; uppmuntra spridning av bra metoder, även i utbildningssystemet.

Åtgärder som avser det europeiska området för forskningsverksamhet eller det sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration omfattas inte av programmet, eftersom sådana åtgärder är av så specifik natur.

Programmet skall också stärka öppenheten, enhetligheten och samordningen beträffande samtliga åtgärder, främja åtgärder som omfattar flera områden och gynna en effektiv koppling mellan programmets åtgärder och åtgärder på andra av gemenskapens politikområden, bl.a. strategin för hållbar utveckling och det europeiska klimatförändringsprogrammet, utvecklingssamarbetet, den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitiken - särskilt med tanke på den utvidgade unionen och Europeiska regionala utvecklingsfondens strukturåtgärder på energiområdet - och åtgärder som vidtas av medlemsstaterna.

4.2 Områden som omfattas av programmet

Programmet innehåller fyra särskilda områden:

a) Rationell energianvändning och hantering av efterfrågan (Save).

b) Nya och förnybara energikällor (Altener).

c) Energianvändningen inom transportsektorn (Steer).

d) Främjande av internationellt samarbete - särskilt med utvecklingsländerna - när det gäller förnybara energikällor och energieffektivitet (Coopener).

De åtgärder som tidigare vidtagits på områdena för förnybara energikällor och energieffektivitet har fått mycket positiva omdömen. Åtgärdernas resultat har möjliggjort stora framsteg (i förhållande till de begränsade anslagen) i fråga om lagstiftning och främjande åtgärder. Ökade åtgärder på dessa två områden är ett steg på vägen mot effektiva och intelligenta energisystem, men det krävs också beslutsamma åtgärder när det gäller energianvändningen inom transportsektorn, och att förnybara energikällor och energieffektivitet främjas i utvecklingsländerna

Det internationella samarbetet är inte bara nödvändigt, utan också ett åliggande som följer av Europeiska unionens internationells åtaganden. Programmets särskilda område om främjande på internationell nivå (Coopener) skall ses som en del av gemenskapens övergripande strategi för hållbar utveckling, och särskilt ingå i gemenskapens bidrag till den hållbara utvecklingen på det globala planet. Coopener ger kontinuitet åt de åtgärder rörande energieffektivitet och förnybara energikällor som stöddes genom Synergyprogrammet. Det skall integrera åtgärderna på de energiområden som bidrar till en hållbar utveckling i gemenskapens utvecklingsarbete, i nära samarbete med de avdelningar inom kommissionen som är behöriga när det gäller internationellt samarbete och utvecklingsstöd. Coopenerstödet skall komplettera gemenskapens utvecklingsstöd, och skall användas till åtgärder och projekt som analyserar förutsättningarna för att åtgärder och tekniker som utvecklats i gemenskapen skall kunna få efterföljare i utvecklingsländerna, och till främjade av kunnande och tekniköverföring från gemenskapen till utvecklingsländerna. Anslagen till detta särskilda område bör utgöra 8,8 % av det sammanlagda anslaget till programmet.

För att underlätta samordningen mellan Coopener och gemenskapens utvecklingsstöd kommer det att föreslås att en arbetsgrupp tillsätts när arbetsprogrammet utarbetas. Gruppen skall bestå av företrädare för berörda enheter inom kommissionen.

Det bör dessutom noteras att beslutet rörande Altener (EGT L 79, 25.10.2000, s. 1) åtföljs av en gemensam förklaring rörande Medelhavsländerna, som kommissionen inom ramen för detta förslag till Europaparlamentets och rådets beslut kan komma att ta i beaktande.

4.3 Programmets genomförande

Programmet kommer att genomföras främst med hjälp av så kallade nyckelåtgärder inom de olika områdena. Nyckelåtgärderna fastställs under arbetsprogrammets utarbetande och anpassas vid behov under programmets genomförande.

Nyckelåtgärder kan omfatta flera särskilda områden (t.ex. särskilda nyckelåtgärder för de yttre randområdena enligt definitionen i artikel 299.2 i fördraget) eller olika teman, t.ex. följande [12]:

[12] Uppräknade teman är endast exempel. Beslut om vilka teman som skall gälla för kommande varje år fattas inom ramen för arbetsprogrammet i samråd med programmets förvaltningskommitté.

- "Hållbar energianvändning på öar" - integrerade projekt (förnybara energikällor, rationell energianvändning, transporter) för de mindre öarna, inbegripet de yttre randområdena och öar tillhörande Medelhavsländer som inte är medlemmar i Europeiska unionen.

- "Energisnåla byggnader" - integrerade projekt rörande offentliga byggnader och bostadsfastigheter (förnybara energikällor, rationell energianvändning) i medelstora städer.

- "Energi och säkerhet i städerna" - integrerade projekt rörande belysning, fastigheter och installationer för transporter i städerna (förnybara energikällor, rationell energianvändning).

- "Vatten och energi" - integrerade projekt rörande vatten- och energiförsörjning i kust- och turistområden (avsaltning, hotell och turistanläggningar) (förnybara energikällor, COOP).

- "Samhällen med bara förnybara energikällor" - integrerade projekt i unionen och i utvecklingsländerna.

- "Gröna transporter" - integrerade projekt i syfte att utveckla miljövänliga transportlösningar i städer.

- "Kunskaper om hållbar energianvändning" - integrerade projekt på utbildningsområdet.

- "Analys och utvärdering av energiproduktionens och energianvändningens effekten på miljön, i synnerhet klimatförändringen."

- "Främjande av samordnade analyser av energipolitiken och energimarknaderna på gemenskapsnivå och åtgärder avsedda att genomföra gemenskapslagstiftningen på dessa områden."

- "Utarbetande av en gemensam lösning på gemenskapsnivå för studier, analyser och prognosarbete inom energisektorn."

Användningen av nyckelåtgärder gör att medel och de viktigaste marknadsaktörerna kan koncentreras till de mest omfattande projekten (lokalt, regionalt, nationellt eller internationellt eller på gemenskapsnivå), och gemenskapens och medlemsstaternas politik synliggörs därmed i högre grad. Nyckelåtgärderna bör kunna ha en kortare löptid än själva programmet, och bör kunna inledas samtidigt eller fortlöpande beroende på kommissionens och programmets förvaltningskommittés prioriteringar. Arbetsprogrammet kommer att innehålla en förteckning över de nyckelåtgärder som kommer att inledas under programmets löptid och en tidtabell för förslags- och anbudsinfordringar. Arbetsprogrammet skall uppdateras årligen.

Programmet måste vara flexibelt, och skall kunna anpassas till nya frågor eller akuta problem som dyker upp inom energisektorn. Inom sex månader efter det att detta beslut antagits kommer kommissionen därför att anta ett detaljerat arbetsprogram i samråd med programmets förvaltningskommitté, med riktlinjer, mål och prioriterade nyckelåtgärder för vart och ett av de särskilda områdena och närmare bestämmelser om genomförandet. Arbetsprogrammet kommer att ligga till grund för genomförandet av programmet med tillhörande åtgärder och initiativ, och innehålla detaljerade uppgifter om följande:

- Finansieringsvillkor och regler för deltagande.

- Urvalskriterier med tillhörande tillämpningsföreskrifter för varje typ av åtgärd och metoder och medel för övervakning och utnyttjande av åtgärdernas och projektens resultat, inbegripet resultatindikatorer.

- En preliminär tidsplan för arbetsprogrammets genomförande, särskilt vad gäller ansökningsomgångarnas närmare innehåll.

- Närmare bestämmelser om samordning och sammankoppling med andra av gemenskapspolitikens områden (se artikel 1.2) och ett förfarande för utarbetande och genomförande av insatser och åtgärder som är samordnade med medlemsstaternas insatser och åtgärder på energiområdet (särskilt beträffande förnybara energiformer och energieffektivitet), i syfte att skapa ett mervärde jämfört med de åtgärder som vidtas enskilt av varje medlemsstat och att uppnå en optimal kombination av de olika styrmedel som gemenskapen och medlemsstaterna förfogar över.

- Praktiska bestämmelser för att uppmuntra avlägsna regioner, randområden och små och medelstora företag att delta i programmet.

Enligt detta program skall det ekonomiska stödet till åtgärder och insatser på de särskilda områdena fastställas med hänsyn till den föreslagna åtgärdens europeiska mervärde, och skall bero på åtgärdens nytta och förväntade effekt och initiativets ursprung:

- Stödet får som regel inte överstiga 50 % av den totala kostnaden för åtgärden, och den återstående delen kan täckas av allmänna eller privata medel eller av en kombination av dessa.

- Stödet kan emellertid täcka samtliga kostnader för vissa åtgärder, såsom studier och andra åtgärder avsedda att förbereda, komplettera eller genomföra gemenskapens strategi eller politiska åtgärder eller utvärdera deras effekter, och åtgärder som föreslagits av kommissionen för att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunnande i syfte att förbättra samordningen mellan initiativ på gemenskapsnivå, nationell nivå, internationell nivå eller andra nivåer.

- Gemenskapen skall stå för alla kostnader för insatser och åtgärder som vidtagits uteslutande på kommissionens initiativ.

Programmet är öppet för central- och östeuropeiska kandidatländer enligt de villkor som fastställs i Europaavtalen, tilläggsprotokollen därtill och associeringsrådens beslut för respektive land, och för Cypern, Malta och Turkiet i enlighet med vad som anges i de bilaterala avtalen med dessa länder. Programmet är även öppet för Efta- och EES-länder i mån av tillgång till extra medel och i enlighet med de förfaranden som överenskoms med dessa länder. När det gäller Coopenerområdet är tredjeländers deltagande i samarbetsåtgärderna en förutsättning.

När det gäller utvärderingen av programmet skall kommissionen årligen granska genomförandet av programmet och de åtgärder som vidtagits på de särskilda områdena. Under programmets tredje år, och i alla händelser innan en förlängning av programmet föreslås, skall kommissionen ge oberoende experter i uppdrag att utföra en extern utvärdering av de åtgärder som genomförts inom ramen för programmet.

4.4 Programmets genomförande

Eftersom efterfrågehanteringen skall prioriteras och så många parter berörs måste de insatser som planeras i det nya programmet vara bredare än vad som varit fallet i tidigare energiprogram.

Genomförandet av strategierna för energieffektivitet och förnybara energikällor och de åtgärder som redan antagits eller håller på att utarbetas förutsätter - i linje med de tankar som förs fram i vitboken om styrelseformerna i EU - en ständig dialog och ett utökat samarbete med de organ som arbetar med dessa frågor på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. För detta behövs former för samarbetet, en tillräcklig finansiering och medel inom ramen för detta program. Detta leder följaktligen till att förvaltningen av programmet betungas, bl.a. genom att ett större antal små projekt kommer att finansieras.

Med tanke på åtgärdernas natur är ett första alternativ att kommissionen delegerar en del av programförvaltningen till ett genomförandeorgan. Dock bör inte beslut där politiska bedömningar kommer i fråga delegeras.

Med ett genomförandeorgan som under kommissionens tillsyn utför vissa förvaltnings- och uppföljningsuppgifter för programmet (se nedan) skulle kommissionen kunna använda personal som nu sysslar med programförvaltning till mera strategiska arbetsuppgifter och till övergripande övervakning av programmet, främjande åtgärder och informationsåtgärder. Genom samordningen med Gemensamma forskningscentrets verksamhet kan uppföljningen av olika teknikalternativ och resultaten av de projekt och åtgärder som genomförs inom ramen för programmet optimeras.

Genomförandeorganet skulle t.ex. kunna utföra följande arbetsuppgifter:

- Ta fram rekommendationer åt kommissionen beträffande genomförandet av programmet; samla in, analysera och ge kommissionen information som behövs för genomförandet.

- Leda hela eller delar av vissa faser i enskilda projekts genomförande; göra de kontroller och fatta de beslut (efter delegation från kommissionen) som är förknippade med detta.

- Fatta beslut rörande budgetens genomförande (intäkter och utgifter) och (med delegation från kommissionen) utföra de transaktioner som behövs för programmets genomförande - även i fråga om marknads- och subventionstilldelning.

- Främja utnyttjande och spridning av de finansierade projektens och åtgärdernas resultat på lokal, regional och nationell nivå (i nära samarbete med berörda avdelningar inom kommissionen).

Kommissionen tänker lägga fram ett förslag om inrättande av ett sådant genomförandeorgan så snart som rådets förordning om genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter inom förvaltningen av gemenskapsprogram [13] antagits.

[13] KOM(2001) 808 slutlig av den 28.12.2001.

När det gäller programförvaltningen beräknar kommissionen att den nya inriktningen kommer att resultera i ca 270 kontrakt om året (efter 2004 stiger siffran, på grund av kandidatländernas anslutning, till 330 kontrakt om året). Programförvaltningen kommer att kräva 65 personer. Uppskattningsvis kommer 27 personer till att behövas.

Det pågående energiramprogrammet, med en budget på 175 miljoner euro, har resulterat i över 1000 kontrakt, dvs. i genomsnitt 200 per år. Kontrakten låg under 1998 och 1999 på i genomsnitt ca 130 000 euro, och under 2000 och 2001 (då man blev mera restriktiv med "små" kontrakt) på i genomsnitt ca 300 000. För närvarande löper 544 kontrakt, vilket sysselsätter 38 personer.

Handläggningen kan inte rationaliseras ytterligare, och befintlig personal kan på grund av verksamhetens art inte hantera fler kontrakt, och det är av politiska skäl inte möjligt att i någon större utsträckning minska antalet kontrakt. Ett genomförandeorgan, som avlastar kommissionen, skulle vara till stor nytta.

Organets budget skall fastställas av budgetmyndigheten, och bör ligga på omkring 5 % av det sammanlagda anslaget till programmet. Enligt artikel 13 i det ändrade förslaget till rådets förordning om genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter inom förvaltningen av gemenskapsprogram [14] skall styrelsen årligen, på förslag av organets direktör, anta ett förslag till administrationsbudget för följande budgetår, inklusive tjänsteförteckning.

[14] KOM(2001) 808 slutlig av den 28.12.2001.

Genom att vissa förvaltningsuppgifter rörande programmet delegeras till organet minskas kommissionens personalbehov för programmet med 8 personer; dessa poster kommer att överföras till organet för programmets löptid. Organets personal bör bli 35 personer: 8 överförs från kommissionens enheter (motsvarande ca 23 % av organets hela personalstyrka) och 27 nyrekryteras. Kommissionens personalbehov minskas med 30 personer.

Programförvaltningen kan även skötas helt av enheter inom kommissionen. Detta skulle kräva omfattande förändringar i programförvaltningen, och programmets verksamhet måste i viss utsträckning ändras:

- Den personal inom kommissionen som sysslar med förvaltning av programmet bör ökas från 38 till 52 personer.

- Information, främjande och utnyttjande av projektens och åtgärdernas resultat måste skäras ned avsevärt, vilket skulle minska programmets gynnsamma verkningar.

- Ett lägsta belopp för finansiering av projekt eller åtgärder måste införas för att avsevärt minska antalet kontrakt, vilket kommer att innebära att de viktigaste aktörerna på lokal och regional nivå inte kommer att kunna delta i programmet.

5. Finansiella aspekter

Förslaget till det fleråriga programmet Intelligent energi för Europa är främst inriktat på de medel- och långsiktiga energistrategiska prioriteringarna (i linje med gemenskapsstrategin för hållbar utveckling). Förslaget skall leda till att gemenskapens insatser samordnas bättre, och att samarbetet med medlemsstaterna ökar, vilket i sin tur skall ge en bättre insyn i och en effektivare resursanvändning. På så sätt blir de initiativ som tas inom ramen för detta program så effektiva som möjligt.

Det är viktigt att unionen avsätter de medel som behövs för att genomföra det ambitiösa handlingsprogram på energiområdet (som beaktar gemenskapsstrategin för hållbar utveckling) som Europeiska rådet antog i juni 2001. I kommissionens ursprungliga förslag till det förra ramprogrammet för energiområdet (1998-2002) var budgeten 200 miljoner euro, men beloppet sänktes till 175 miljoner euro.

Flera faktorer talar för att ge det program som nu skall inrättas större anslag än ramprogrammet hade.

För det första krävs en utvidgning av de åtgärder som följer av de nya politiska riktlinjerna, av antagen eller kommande lagstiftning beträffande förnybara energikällor och energieffektivitet - eftersom dessa bl.a. innebär utökade gemenskapsåtgärder för övervakning av genomförande och utvärdering av effekterna för marknaden - och prioriteringen av energianvändningen inom transportsektorn. Slutligen ökar insatserna på det internationella planet - särskilt det Kyotorelaterade samarbetet med utvecklingsländerna - och insatserna för spridning av bra metoder och teknik och utnyttjande av programmets resultat.

Därför föreslås en rimlig ökning av anslagen jämfört det föregående programmet. En närmare beskrivning av de belopp som bör anslås med anledning av dessa faktorer återfinns i finansieringsöversikten

Det totala budgetanslaget på 215 miljoner euro har beräknats genom att man adderat de fastställda kostnaderna för varje särskilt område under programmets föreslagna löptid (2003-2006). Fördelningen är preliminär för områdena "Rationell energianvändning och hantering av efterfrågan", "Nya och förnybara energikällor" samt "Energianvändningen inom transportsektorn; diversifiering av energiproduktionen". Fördelningen är dock flexibel för att det skall gå att ta hänsyn till eventuella förändringar av sektorns behov och prioriteringar. För det fjärde särskilda området, "Främjande på internationell nivå av förnybara energikällor och energieffektivitet", är beloppet fastställt till 19 miljoner euro. De årliga anslagen för genomförandet av programmet kommer att anslås av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. Beloppet kommer att fastställas varje år av budgetmyndigheten (se tabell 7.3 i finansieringsöversikten). Anslutningen av kandidatländerna innebär att det behövs större anslag från och med 2004.

Fördelningen (i miljoner euro) mellan de särskilda områdena framgår av tabellen nedan (siffrorna för de tre första särskilda områdena är, som påpekas ovan, preliminära). En närmare beskrivning av de beräknade beloppen återfinns i finansieringsöversikten. Närmare bestämmelser för stöd och budgetfördelningen mellan de prioriterade åtgärderna och åtgärdstyperna inom varje område kommer att fastställas av kommissionen i samråd med programmets förvaltningskommitté och anges i arbetsprogrammet.

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

De belopp som anslås till varje särskilt område avser stödet till åtgärder och projekt, kostnaderna för utgivning av informationsmaterial, för främjande av programmet, för bedömning av förslag och för utvärdering av programmets effekt.

6. Motivering till den föreslagna åtgärden

* Vilka mål har uppställts för den planerade åtgärden i förhållande till gemenskapens åtaganden och vilken är problemets gemenskapsdimension (till exempel, hur många medlemsstater berörs, och vilken lösning tillämpas för närvarande)-

Åtgärden ger kontinuitet åt gemenskapens åtgärder inom ramen för de befintliga programmen, särskilt beträffande främjande av förnybara energikällor (Altener I, 1993-1997, och II, 1998-2002) och energieffektivitet (Save I, 1991-1995, och II, 1996-2002), som ingick i energiramprogrammet (1998-2002) tillsammans med programmen Etap, Synergy, Carnot och Sure. De nya gemenskapspolitiska prioriteringarna och strategin för hållbar utveckling kräver nya former för gemenskapsprogrammen. Det nya programmet är utformat med tanke på dessa prioriteringar och förstärker Altener- och Saveåtgärderna och koncentrerar Synergyåtgärderna på främjande av dessa båda aspekter på internationell nivå. Programmet omfattar också energianvändningen inom transportsektorn, eftersom denna i stor utsträckning bidrar till växthuseffekten.

Europaparlamentet och rådet har utfärdat resolutioner om gemenskapens strategier om förnybara energikällor och energieffektivitet. Gemenskapslagstiftningen (befintlig eller under behandling) på dessa områden innehåller vägledande kvantitativa mål för gemenskapen.

* Ligger den planerade åtgärden helt inom gemenskapens ansvarsområde, eller fördelas ansvaret mellan gemenskapen och medlemsstaterna- Åtgärdens subsidiaritets- och proportionalitetsaspekter.

Programmet gäller frågor som omfattas av gemenskapens behörighet, eftersom det är utformat för att utgöra gemenskapens främsta program för icke-tekniskt stöd på energiområdet, men behörigheten är delad (artikel 175 i fördraget). Genomförandet kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, eftersom genomförandet kräver åtgärder för främjande och utbyte av erfarenheter, kunnande och bästa metoder som vuxit fram ur ett nära samarbete på europeisk nivå mellan olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå avsedd att stimulera till en ökad användning av förnybara energikällor och en rationell energianvändning, även inom transportsektorn. Åtgärderna kan bättre genomföras på gemenskapsnivå och effekten kommer att förstärkas genom den gemensamma och samordnade åtgärdens stordriftsfördelar. Det enda sättet att garantera att åtgärderna och insatserna blir verkningsfulla inom hela Europeiska unionen är att agera på gemenskapsnivå.

Gemenskapen kan vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget; i enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

* Vilken lösning är effektivast med hänsyn till gemenskapens och medlemsstaternas resurser-

Gemenskapspolitiken för hållbar energianvändning kräver snabba, gemensamma och samordnade insatser från medlemsstaterna och gemenskapen, en ökad effektivitet för att uppnå de medel- och långsiktiga målen och uppfyllande av internationella miljöåtaganden. Det bästa sättet att garantera att åtgärderna och insatserna blir verkningsfulla inom hela Europeiska unionen är att agera på gemenskapsnivå.

Det nya programmet blir mera omfattande än föregångaren energiramprogrammet, och kräver en större arbetsinsats. Nya förvaltningsmetoder - inrättandet av ett genomförandeorgan som kan biträda kommissionen - innebär dock att kommissionens resurser kommer att räcka.

* Hur stort konkret mervärde skapas genom de åtgärder som planeras av gemenskapen, och hur stora kostnader skulle passivitet medföra-

Åtgärden kommer att få följande mervärde:

1. I kombination med ny (antagen eller planerad) lagstiftning möjliggör programmet introduktionen av kompletterande stödåtgärder till genomförande av lagstiftning på gemenskapsnivå som säkerställer att åtgärderna får en betydande effekt i hela gemenskapen.

2. Effekten av de åtgärder som genomförs på gemenskapsnivå inom ramen för programmet kommer att förstärkas genom den gemensamma och samordnade åtgärdens stordriftsfördelar.

3. Det icke-tekniska stödet på gemenskapsnivå gör att de bästa teknikerna på områdena energieffektivitet, förnybara energikällor och energianvändningen inom transportsektorn får en större storskalig genomslagskraft på marknaden.

4. Genomförandet av detta icke-tekniska program för gemenskapsstöd medför främjande och utbyte av erfarenheter, kunnande och bästa metoder som vuxit fram ur ett nära samarbete på europeisk nivå mellan olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå, vilket inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna.

5. Det kunnande som skapas i gemenskapen genom programmet kan ställas till utvecklingsländernas förfogande.

Det är mycket svårt att kvantifiera vad det skulle kosta att inte vidta några åtgärder, men kommissionen anser att det - om det föreslagna icke-tekniska stödprogrammet för intelligent energi inte antas - skulle minska lagstiftningens genomslagskraft avsevärt, och därmed äventyra förändringen av företagens och det civila samhällets energiförbrukningsmönster. Lagstiftningen skulle inte heller i samma utsträckning kunna bidra till gemenskapens övergripande energipolitiska mål beträffande försörjningstrygghet, miljöskydd och internationell konkurrenskraft för företagen i gemenskapen.

* Vilka slags metoder (rekommendationer, ekonomiskt stöd, förordning, ömsesidigt erkännande) skulle gemenskapen kunna anlita- Är en enhetlig lagstiftning nödvändig, eller räcker det med ett direktiv där de allmänna målen fastställs och där besluten rörande genomförandebestämmelserna överlåts på medlemsstaterna-

Valet av rättsligt instrument dikteras av målet för den aktuella åtgärden. Det nya programmet kommer att inrättas genom ett gemensamt beslut av Europaparlamentet och rådet grundat på artikel 175 i fördraget, eftersom denna artikel utgör rättslig grund för samtliga åtgärder inom programmet (vilket inte var fallet beträffande energiramprogrammet, som inrättades genom sju olika beslut - ett för ramprogrammet och sex för de särskilda programmen).

7. Kommentarer till artiklarna

Förslaget till beslut grundar sig på artikel 175 i EG-fördraget.

Artikel 1

I artikeln uppställs programmets övergripande mål.

Artikel 2

Artikeln handlar om programmets särskilda mål.

Artikel 3

Här beskrivs programmets struktur och de fyra särskilda områdena.

Artikel 4

I denna artikel anges vilka typer av åtgärder och projekt inom respektive särskilt område som kan finansieras genom programmet, och vilka faktorer som är avgörande för tilldelningen av stödet.

Artikel 5

Artikeln gäller de riktlinjer för genomförandet av programmet (särskilt arbetsprogrammet och dess innehåll) som kommissionen skall fastställa i samråd med medlemsstaterna inom sex månader efter att beslutet antagits. Detta arbetsprogram kommer att ligga till grund för genomförandet av programmet.

Artikel 6

Artikeln innehåller finansiella bestämmelser. Eftersom vissa kandidatländer sannolikt kommer att anslutas till unionen under genomförandet av programmet, förutses ett utökat anslag fr.o.m. 2004.

Artikel 7

Artikeln gäller programmets genomförande.

Artikel 8

Här fastställs kommittéförfarandet. Programmets samtliga områden förvaltas av en enda kommitté. Artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG skall tillämpas. Kommittén skall anta sin arbetsordning.

Artikel 9

Artikel 9 rör de årliga rapporterna och utvärderingen av programmet.

Artikel 10

Beslutet berör även kandidatländerna, i enlighet med gällande bestämmelser, och Efta- och EES-länderna. Vidare anges att alla juridiska personer etablerade i Europeiska unionen kan delta.

Artiklarna 11-12

Slutbestämmelser.

8. Avslutande anmärkningar

En finansieringsöversikt och en konsekvensanalys bifogas detta förslag till beslut.

Struktur för det fleråriga ramprogrammet "INTELLIGENT ENERGI FÖR EUROPA (2003-2006)"

>Plats för tabell>

* I samarbete med kommissionens övriga enheter, särskilt generaldirektoratet för Gemensamma forskningscentret (i frågor inom dess behörighet).

2002/0082 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi för Europa (2003-2006) (Text av intresse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [15],

[15] EGT C , , s. .

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [16],

[16] EGT C , , s. .

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [17],

[17] EGT C , , s. .

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [18], och

[18] EGT C , , s. .

av följande skäl:

(1) Naturresurserna, som enligt artikel 174 i fördraget skall utnyttjas varsamt och rationellt, inbegriper de förnybara energikällorna men även olja, naturgas och fasta bränslen, vilka är oumbärliga energikällor men också huvudkällan till koldioxidutsläppen. Till de mål som ställs upp i artikel 174 i fördraget hör även att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala och globala miljöproblem.

(2) I kommissionens meddelande "Hållbar utveckling i Europa för en bättre värld: En strategi för hållbar utveckling i Europeiska unionen" [19], som förelades Europeiska rådet i Göteborg den 15 och 16 juni 2001, konstateras att utsläppen av växthusgaser och transportrelaterade föroreningar hör till de främsta hindren för en hållbar utveckling. Dessa hinder kan bara undanröjas med nya gemenskapspolitiska grepp och åtgärder närmare medborgarna och företagen som kan förändra konsumtions- och investeringsmönstren.

[19] KOM(2001) 264 av den 15.5.2001.

(3) Europeiska rådet i Göteborg antog en strategi för hållbar utveckling och lade en miljödimension till Lissabonprocessen för sysselsättning, ekonomisk reform och social sammanhållning.

(4) Energieffektiviteten och de förnybara energikällorna utgör viktiga beståndsdelar i den serie åtgärder som fastställs i det Europeiska klimatförändringsprogrammet [20] och som krävs för att Kyotoprotokollet skall kunna uppfyllas (ECCP).

[20] KOM(2000) 88 slutlig av den 8.3.2000.

(5) I grönboken "Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning" [21] konstateras att Europeiska unionen blir alltmer beroende av externa energikällor - ett beroende som kan komma att uppgå till 70 % om 20 eller 30 år (mot 50 % i dag) - och att politiken på utbudssidan bör balanseras med tydliga politiska åtgärder till förmån för efterfrågesidan. I grönboken efterlyses vidare en verklig förändring av konsumenternas beteende för att styra efterfrågan mot en bättre kontrollerad och mer miljöanpassad konsumtion, särskilt inom transport- och byggsektorerna, och att prioritera utvecklingen av de nya och förnybara energikällornas roll i energiutbudet, för att på så sätt bekämpa klimatförändringen.

[21] KOM(2000) 769 slutlig.

(6) I kommissionens meddelande [22] om en handlingsplan för ökad energieffektivitet i gemenskapen föreskrivs en årlig ökning av energiintensiteten med ytterligare 1 % utöver de 0,6 % som uppmätts under de senaste tio åren. Om detta mål uppnås kan två tredjedelar av de möjliga energibesparingarna, uppskattade till 18 % av den totala konsumtionen, genomföras 2010. I handlingsplanen föreslås lagstiftning och stödåtgärder. Genomförandet av handlingsplanen kräver effektiva övervaknings- och uppföljningssystem.

[22] KOM(2000) 247 slutlig.

(7) I kommissionens meddelande "Energi för framtiden: förnybara energikällor - Vitbok för en gemenskapsstrategi och handlingsplan" [23] anges som vägledande mål att 12 % av den interna bruttoenergikonsumtionen i Europa skall komma från förnybara energikällor 2010. I rådets resolution av den 8 juni 1998 om förnybara energikällor [24] och i Europaparlamentets resolution om vitboken betonas att de förnybara energikällornas andel av den totala energianvändningen inom gemenskapen måste ökas avsevärt och bestående, och kommissionens strategi och handlingsplan - inklusive förstärkningen av programmen för stöd till förnybara energiformer - godkänns i sin helhet. I handlingsplanen föreskrivs stödåtgärder som främjar och utvecklar förnybara energikällor. I kommissionens meddelande [25] om genomförandet av gemenskapsstrategin och handlingsplanen om förnybara energikällor (1998-2000) konstateras att det behövs ytterligare insatser på gemenskapsnivå och nationell nivå för att vitbokens mål skall uppnås, särskilt i form av lagstiftning och åtgärder som främjar de förnybara energikällorna.

[23] KOM(97) 599 slutlig.

[24] EGT C 198, 24.6.1998, s. 1.

[25] KOM(2001) 69 slutlig.

(8) Eftersom de flesta gemenskapsåtgärder inom området för energieffektivitet - särskilt angående märkning av elektrisk och elektronisk utrustning och kontors- och kommunikationsutrustning och standardiseringen av belysnings-, uppvärmnings- och luftkonditioneringsutrustning - inte är tvingande för medlemsstaterna bör åtgärder vidtas på gemenskapsnivå med hjälp av särskilda program för att skapa de villkor som behövs för att hållbara energisystem skall kunna utvecklas.

(9) Detta gäller även de gemenskapsåtgärder som är avsedda att öka de förnybara energikällornas marknadsandelar, särskilt standardiseringen av utrustning avsedd att producera eller konsumera energi från förnybara energikällor.

(10) Följande beslut löper ut den 31 december 2002: rådets beslut 1999/21/EG, Euratom av den 14 december 1998 om att antaga ett flerårigt program för åtgärder inom energisektorn (1998-2002) och därmed sammanhörande åtgärder [26]; rådets beslut 1999/22/EG av den 14 december 1998 om antagande av ett flerårigt program för studier, analyser, prognoser och därmed sammanhängande arbete inom energisektorn (1998-2002) - Etap-programmet [27]; rådets beslut 1999/23/EG av den 14 december 1998 om att antaga ett flerårigt program för att främja internationellt samarbete inom energisektorn (1998-2002) - Synergyprogrammet [28]; rådets beslut 1999/24/EG av den 14 december 1998 om att anta ett flerårigt program för tekniska åtgärder för att främja en ren och effektiv användning av fasta bränslen (1998-2002) - Carnotprogrammet [29]; rådets beslut 1999/25/Euratom av den 14 december 1998 om att antaga ett flerårigt program (1998-2002) för åtgärder inom kärnenergisektorn när det gäller säker transport av radioaktivt material samt säkerhetskontroll och industriellt samarbete för att främja vissa aspekter av säkerheten i kärnenergianläggningar i de länder som för närvarande deltar i Tacisprogrammet - Sureprogrammet [30]; Europaparlamentets och rådets beslut nr 646/2000/EG av den 28 februari 2000 om att anta ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor i gemenskapen (1998-2002) - Altenerprogrammet [31]; Europaparlamentets och rådets beslut nr 647/2000/EG av den 28 februari 2000 om att anta ett flerårigt program för att främja en effektiv energianvändning (1998-2002) - Saveprogrammet [32].

[26] EGT L 7, 13.1.1999, s. 16.

[27] EGT L 7, 13.1.1999, s. 20.

[28] EGT L 7, 13.1.1999, s. 23.

[29] EGT L 7, 13.1.1999, s. 28.

[30] EGT L 7, 13.1.1999, s. 31.

[31] EGT L 79, 25.10.2000, s. 1.

[32] EGT L 79, 25.10.2000, s. 6.

(11) I enlighet med artikel 5.2 i beslut 1999/21/EG, Euratom gav kommissionen en grupp oberoende experter i uppdrag att utföra en extern bedömning av de åtgärder som gemenskapen vidtagit inom detta ramprogram och de särskilda programmen. Experterna konstaterade att särskilt Altener-, Save-, Synergy- och Etap-programmen spelar en viktig roll för genomförandet av energistrategin och gemenskapsstrategin för hållbar utveckling. De konstaterade vidare att programmen saknade tillräckliga medel för att täcka de verkliga behoven, och föreslog att de skulle utvidgas.

(12) Med beaktande av gemenskapsstrategin för hållbar utveckling och utvärderingen av ramprogrammet bör gemenskapens stöd till de energiområden som bidrar till den hållbara utvecklingen förstärkas genom att samtliga åtgärder samlas inom ett enda program, kallat Intelligent energi för Europa, med fyra särskilda områden.

(13) Gemenskapens stöd till förnybara energiformer inom ramen för Altenerprogrammet under perioden 1993-2002 har spelat en så viktig roll och haft så stor framgång att det program som nu inrättas bör innehålla ett särskilt område om förnybara energikällor, kallat Altener.

(14) Med tanke på behovet av att öka gemenskapens stöd till rationell energianvändning och Saveprogrammets framgång under perioden 1991-2002 bör det program som nu inrättas innehålla ett särskilt område om energieffektivitet, kallat Save.

(15) Energianvändningen inom transportsektorn måste bli effektivare om gemenskapen skall kunna minska transporternas negativa inverkan på miljön. Det program som nu inrättas bör därför innehålla ett särskilt område om energianvändningen inom transportsektorn, kallat Steer.

(16) Främjandet av bästa metoder som utvecklats i gemenskapen på områdena för förnybara energikällor och energieffektivitet, och överföringen av dem till i första hand utvecklingsländerna, är ett av gemenskapens prioriterade internationella åtaganden, på samma sätt som stärkandet av samarbetet beträffande användningen av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. För att få kontinuitet i de åtgärder inom dessa områden som stöddes genom Synergyprogrammet bör det program som nu inrättas innehålla ett särskilt område om främjande av förnybara energikällor och energieffektivitet i samband med det internationella främjandet, kallat Coopener.

(17) I beslutet fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet.

(18) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden - att genomföra en gemenskapsstrategi på de energiområden som bidrar till en hållbar utveckling - inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna - eftersom genomförandet förutsätter främjande åtgärder och utbyte grundat på ett nära samarbete på europeisk nivå mellan olika aktörer på gemenskapsnivå och på nationell, regional och lokal nivå - och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(19) Detta beslut påverkar inte tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget, särskilt beträffande gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till förmån för miljön.

(20) De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut bör fastställas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [33].

[33] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Härmed antas ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet, kallat Intelligent energi för Europa, för perioden 2003-2006.

2. Programmet skall bidra till genomförandet av gemenskapens energistrategi på medellång och lång sikt, och skall särskilt bidra till att följande allmänna mål uppnås:

a) Försörjningstryggheten.

b) Konkurrenskraften.

c) Miljöskyddet.

Det syftar till att främja hållbar utveckling, ekonomisk och social sammanhållning och miljöskydd, och främjar därigenom en effektiv koppling mellan dessa åtgärder och gemenskapens åtgärder på andra politikområden.

Det syftar även till att stärka öppenheten, enhetligheten och samordningen beträffande samtliga åtgärder och övrig verksamhet på energiområdet.

Artikel 2

Programmet har följande särskilda mål:

a) Att tillhandahålla de beståndsdelar som krävs för att utforma och genomföra en energipolitik på medellång och lång sikt, bl.a. beträffande hantering av efterfrågan, ökad användning av förnybara energikällor, diversifiering av energianvändningen (även inom transportsektorn), en ökning av regionernas - särskilt randområdenas - potential samt utarbetandet av den lagstiftning som krävs för att dessa strategiska mål skall uppnås.

b) Att utforma nödvändiga instrument och hjälpmedel för övervakning, uppföljning och utvärdering av effekten av de åtgärder som antas på gemenskapsnivå och på nationell nivå på områdena för energieffektivitet och förnybara energikällor, inbegripet energianvändningen inom transportsektorn.

c) Att åstadkomma en verklig förändring av energianvändningen på europeisk nivå genom att de främsta berörda aktörerna, företagen och allmänheten medvetandegörs, för att dessa skall gå över till mer effektiva och intelligenta former av energiproduktion och energikonsumtion som vilar på fasta och hållbara grunder, att främja utbyte av erfarenheter och kunskaper, att stödja åtgärder avsedda att stimulera investeringar i ny teknik, att uppmuntra spridning av bra metoder och den bästa tillgängliga tekniken - även i utbildningssystemet - och främjande på internationell nivå.

Artikel 3

1. Programmet är uppdelat i fyra särskilda områden:

a) Saveområdet, som gäller förbättring av energieffektiviteten och hanteringen av efterfrågan, särskilt inom bygg- och industrisektorn, inbegripet utarbetande och genomförande av lagstiftning.

b) Altenerområdet, som gäller främjande av nya och förnybara energiformer för centraliserad och decentraliserad produktion och integrering av sådan energi i stadsmiljön, inbegripet utarbetande och genomförande av lagstiftning.

c) Steerområdet, som gäller stöd till initiativ som gäller energianvändningen inom transportsektorn, diversifiering av drivmedelsanvändningen, främjande av drivmedel från förnybara energikällor och energieffektivitet inom transportsektorn, inbegripet utarbetande och genomförande av lagstiftning.

d) Coopenerområdet, som gäller stöd till initiativ som främjar förnybara energikällor och energieffektivitet i utvecklingsländerna.

2. Initiativ kan omfatta flera särskilda områden eller avse vissa gemenskapsprioriteringar, t.ex. avlägsna områden och randområden enligt definitionen i artikel 299.2 i fördraget, och kallas då "nyckelåtgärder".

Artikel 4

1. Gemenskapsfinansieringen genom programmet skall ges till åtgärder eller projekt inom de särskilda områden som anges i artikel 3.1, och som avser följande:

a) Genomförande av strategier på medellång och lång sikt på energiområdet som bidrar till den hållbara utvecklingen, försörjningstryggheten på den inre marknaden, konkurrenskraften och miljöskyddet - inbegripet utarbetande av normer, märknings- och certifieringssystem samt långsiktiga, frivilliga åtaganden som skall överenskommas med industrin - samt framtidsstudier, strategiska studier grundade på gemensamma analyser, regelbunden övervakning av utvecklingen på energimarknaderna och av trenderna på energiområdet.

b) Inrättande eller utvidgning av strukturer och instrument för utveckling av hållbara energisystem - inbegripet energiplanering och energihushållning på lokal och regional nivå - samt utveckling av lämpliga finansiella produkter och styrmedel för marknaden.

c) Gynnande av system och utrustning på området för hållbar energianvändning så att dessa snabbt kan slå igenom på marknaden, och för att stimulera investeringar som underlättar övergången från demonstrationsstadium till saluföring av den mest effektiva tekniken, t.ex. genom åtgärder för medvetandegörande och skapande av institutionell kapacitet för genomförandet av mekanismen för ren utveckling och gemensam tillämpning inom ramen för Kyotoprotokollet.

d) Utveckling av strukturer för information och utbildning. Utnyttjande av resultaten, främjande och spridning av kunnande och bästa metoder - även med alla konsumenter som målgrupp - och samarbete med medlemsstaterna via nätverk på gemenskapsnivå och på internationell nivå.

e) Övervakning av genomförandet och effekten av gemenskapens politik och stödåtgärderna.

f) Utvärdering av effekten av de åtgärder och projekt som finansierats via programmet.

2. Finansieringen via detta program av åtgärder och insatser på de fyra särskilda områden som anges i artikel 3.1 skall fastställas i relation till den föreslagna åtgärdens mervärde för gemenskapen, och skall bero på åtgärdens nytta och förväntade effekt och initiativets ursprung.

Stödet får inte överstiga 50 % av åtgärdens totala kostnad, och den återstående kostnaden kan täckas av allmänna eller privata medel eller av en kombination av dessa. Stödet kan emellertid täcka samtliga kostnader för vissa åtgärder, såsom studier och andra åtgärder avsedda att förbereda, komplettera eller genomföra gemenskapens strategi eller politiska åtgärder eller utvärdera deras effekter, och åtgärder som föreslagits av kommissionen för att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunnande i syfte att förbättra samordningen mellan initiativ på gemenskapsnivå, nationell nivå, internationell nivå eller andra nivåer.

Alla kostnader avseende insatser och åtgärder som vidtagits uteslutande på initiativ av kommissionen bekostas av gemenskapen.

Artikel 5

1. Kommissionen skall i samråd med den kommitté som avses i artikel 8.1 upprätta ett arbetsprogram inom sex månader efter antagandet av detta beslut. Arbetsprogrammet skall utarbetas och revideras med tillämpning av det förfarande som anges i artikel 8.2.

2. Arbetsprogrammet skall innehålla detaljerade uppgifter om följande:

a) Riktlinjer, särskilda mål och prioriteringar för vart och ett av de särskilda områden som anges i artikel 3.1, med beaktande av det mervärde som skapas av samtliga föreslagna åtgärder på gemenskapsnivå jämfört med befintliga åtgärder.

b) Genomförandebestämmelser - varvid åtskillnad skall göras mellan åtgärder som vidtas på initiativ av kommissionen och åtgärder som vidtas på initiativ av aktörer inom sektorn eller marknaden - finansieringsbestämmelser, typ av deltagande och regler för deltagande.

c) Urvalskriterier med tillhörande tillämpningsföreskrifter för varje typ av åtgärd och metoder och medel för övervakning och utnyttjande av åtgärdernas och projektens resultat, inbegripet resultatindikatorer.

d) En preliminär tidsplan för arbetsprogrammets genomförande, särskilt vad gäller ansökningsomgångarnas närmare innehåll.

e) Närmare bestämmelser om samordning med och koppling till andra av gemenskapspolitikens områden, samt ett förfarande för utarbetande och genomförande av insatser och åtgärder som är samordnade med medlemsstaternas insatser och åtgärder på området för hållbar energianvändning, i syfte att skapa ett mervärde jämfört med de åtgärder som vidtas enskilt av varje medlemsstat och att uppnå en optimal kombination av de olika instrument som gemenskapen och medlemsstaterna förfogar över.

f) Om nödvändigt, praktiska bestämmelser för att uppmuntra avlägsna regioner, randområden och små och medelstora företag att delta i programmet.

Artikel 6

1. Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av detta program skall vara 215 miljoner euro.

De årliga anslagen kommer att anslås av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

De finansiella referensbeloppen för varje särskilt område är preliminära. En preliminär fördelning av referensbeloppet finns i bilagan. Denna fördelning av budgeten mellan de olika områdena är flexibel för att programmet skall kunna anpassas efter eventuella förändringar i sektorns behov.

2. De närmare bestämmelserna om gemenskapens ekonomiska stöd till åtgärder inom ramen för detta program skall fastställas i enlighet med budgetförordningen av den 21 december 1977.

Artikel 7

Kommissionen skall ansvara för genomförandet av detta program och utarbeta förslag till riktlinjer för de insatser och åtgärder som skall vidtas inom vart och ett av de särskilda områden som anges i artikel 3.1. Riktlinjerna skall antas med tillämpning av det förfarande som anges i artikel 8.2.

Artikel 8

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. Kommittén skall anta sin arbetsordning.

Artikel 9

1. Kommissionen skall årligen granska genomförandet av detta program och de åtgärder som vidtagits på de fyra särskilda områden som anges i artikel 3.1.

2. Kommissionen skall under programmets tredje år, och i alla händelser innan kommissionen lägger fram förslag om utarbetande av ett program som skall efterträda programmet, ge oberoende experter i uppdrag att utföra en extern utvärdering av de åtgärder som genomförts inom ramen för programmet. Kommissionen skall överlämna slutsatserna från denna bedömning till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 10

1. Programmet är öppet för alla juridiska personer, offentliga eller privata, som är etablerade inom Europeiska unionens territorium, utan att tillämpningen av punkterna 2 och 3 påverkas.

2. Programmet är öppet för central- och östeuropeiska kandidatländer enligt de villkor som fastställs i de europeiska associationsavtalen, tilläggsprotokollen därtill och associeringsrådens beslut för respektive land. Programmet är även öppet för Cypern, Malta och Turkiet i enlighet med vad som anges i de bilaterala avtalen med dessa länder.

3. Programmet är öppet för Efta- och EES-länder i mån av tillgång till extra medel och i enlighet med de förfaranden som överenskoms med dessa länder.

Artikel 11

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 12

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

PRELIMINÄR FÖRDELNING AV DET BELOPP SOM ANSES NÖDVÄNDIGT [34]

[34] Preliminära finansiella referensbelopp har fastställts för områdena rationell energianvändning och hantering av efterfrågan, nya och förnybara energikällor samt energianvändningen inom transportsektorn. Denna fördelning av budgeten är flexibel för att man bättre skall kunna ta hänsyn till utvecklingen inom sektorn.

.

Åtgärdsområden // miljoner euro

(2003-2006)

1) Rationell energianvändning och hantering av efterfrågan // 75

2) Nya och förnybara energikällor; diversifiering av energiförsörjningen // 86

3) Energianvändningen inom transportsektorn // 35

4) Främjande på internationell nivå av förnybara energikällor och energieffektivitet, särskilt i utvecklingsländerna // 19

TOTALT // 215 [35], [36], [37]

[35] Ett fast belopp motsvarande 8,8 % av programmets totala kostnad har anslagits till åtgärder för främjande på internationell nivå.

[36] Ett tilläggsbidrag är förutsett fr.o.m. 2004 till följd av utvidgning.

[37] Genomförandeorganets budget skall fastställas av budgetmyndigheten i procent av det sammanlagda anslaget till programmet.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n): Energi och transport

Verksamhet(er): Energi, industri och inre marknaden

Åtgärdens beteckning: Flerårigt program för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi för Europa (2003-2006)

1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)

Nya budgetposter (skapas eller omvandlas):

B4-106: Programmet Intelligent energi för Europa, 2003-2006

B4-106A: Programmet Intelligent energi för Europa, 2003-2006 - Administrativa utgifter

B7-841: Programmet Intelligent energi för Europa, 2003-2006, Externa utgifter Coopener, 2003-2006

B7-841A: Programmet Intelligent energi för Europa, 2003-2006, Externa utgifter Coopener, 2003-2006 - Administrativa utgifter

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1 Sammanlagda anslag för åtgärden (avsnitt B): 215 miljoner euro i åtagandebemyndiganden

2.2 Tillämpningsperiod: 2003-2006

2.3 Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

Miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkterna 7.2 och 7.3)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4 Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

[X] Förslaget är förenligt med den nuvarande finansieringsplanen.

Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet

2.5 Påverkan på inkomsterna [38]

[38] Ytterligare upplysningar finns i den separata vägledningen.

[X] Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

ELLER

Inkomsterna påverkas enligt följande:

Obs.: den metod som använts för att beräkna påverkan på inkomsterna skall redovisas närmare på ett separat blad som bifogas denna finansieringsöversikt

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

>Plats för tabell>

(Om flera budgetrubriker påverkas skall varje rubriks nummer anges i tabellen)

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

(1) Rubrik nr 3: Debitering för åtgärder inom områdena "Rationell energianvändning och hantering av efterfrågan (Save)", "Nya och förnybara energikällor och diversifiering av energianvändningen (Altener)" och "Energianvändningen inom transportsektorn (Steer)": 196 miljoner euro (2003-2006), varav 3,725 i del BA.

Rubrik nr 4: Debitering för åtgärder inom området "Främjande på internationell nivå av förnybara energikällor och energieffektivitet, särskilt i utvecklingsländerna (Coopener)": 19 miljoner euro (2003-2006), varav 0,255 miljoner euro i del BA).

4. RÄTTSLIG GRUND

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi för Europa (2003-2006)

(Ange endast den huvudsakliga rättsliga grunden )

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1 Behovet av gemenskapsåtgärder [39]

[39] Ytterligare upplysningar finns i den separata vägledningen.

5.1.1 Mål för åtgärden

(Beskriv i mätbara termer det eller de problem eller behov som åtgärden är avsedd att lösa/uppfylla [här bör utgångsläget beskrivas på ett så detaljerat sätt att de förväntade framsteg som följer av den planerade åtgärden kan mätas med utgångsläget som referens]. Redovisa också målen för åtgärden uttryckta i förväntade resultat [t.ex. i form av förändringar i förhållande till utgångsläget])

Besluten om att anta ett ramprogram för åtgärder inom energisektorn (1998-2002) och de sex särskilda programmen löper ut den 31 december 2002. Förslaget till beslut avser ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet för perioden 2003-2006, kallat Intelligent energi för Europa, som ger en fortsättning på och utvidgar Altener-, Save- och i viss mån Synergyprogrammet. Programmet utgör det främsta gemenskapsinstrumentet för icke-tekniskt stöd på energiområdet. Inom programmet sammanförs alla åtgärder på områdena för energieffektivitet, förnybara energikällor, energianvändningen inom transportsektorn och främjande på internationell nivå av förnybara energikällor och energieffektivitet. Samtliga dessa åtgärder är nödvändiga för att gemenskapsstrategierna för hållbar utveckling och miljöskydd skall kunna genomföras. Programmet bidrar särskilt till att uppnå de viktigaste målen för gemenskapens energi- och transportstrategier.

Behovet av finansiering via gemenskapsbudgeten, med särskild hänsyn till subsidiaritetsprincipen

I artikel 174 i EG-fördraget föreskrivs ett rationellt och varsamt utnyttjande av naturresurserna, som utöver de förnybara energikällorna utgörs av olja, naturgas och fasta bränslen, vilka är oumbärliga energikällor men även ger upphov till de största utsläppen av koldioxid.

Europeiska rådet i Göteborg antog en strategi för hållbar utveckling: till de främsta prioriteringarna i denna strategi hör en minskning av efterfrågan på energi, en utveckling av alternativa bränslen samt en spridning av teknik rörande miljövänliga och förnybara energikällor. Energikonsumtionen svarar för 94 % av utsläppen av växthusgaser, och 90 % av ökningen av koldioxidutsläppen kan hänföras till transportsektorn. Energieffektiviteten och de förnybara energikällorna utgör viktiga beståndsdelar i den serie åtgärder som fastställs i det Europeiska klimatförändringsprogrammet och som krävs för att Kyotoprotokollet skall kunna uppfyllas.

I grönboken om försörjningstryggheten på energiområdet konstateras att Europeiska unionen blir allt mera beroende av externa energikällor, och att politiken på utbudssidan bör balanseras med tydliga politiska åtgärder till förmån för efterfrågesidan. I grönboken efterlyses vidare en verklig förändring av konsumenternas beteende för att styra efterfrågan mot en bättre kontrollerad och mer miljöanpassad konsumtion, särskilt inom transport- och byggsektorerna, och att prioritera utvecklingen av de nya och förnybara energikällornas roll i energiutbudet, för att på så sätt bekämpa klimatförändringen.

I vitboken om en strategi och en handlingsplan rörande förnybara energikällor uppställs som vägledande mål att 12 % av den interna bruttoenergikonsumtionen i Europa skall komma från förnybara energikällor 2010. Handlingsplanen föreskriver stödåtgärder som främjar och utvecklar förnybara energikällor. I den första rapporten om genomförandet av vitboken konstateras att det behövs ytterligare insatser på gemenskapsnivå och nationell nivå för att vitbokens mål skall uppnås, särskilt i form av lagstiftning och åtgärder som främjar de förnybara energikällorna. Genomförandet av handlingsplanen kräver effektiva övervaknings- och uppföljningssystem.

Handlingsplanen syftar till att öka energieffektiviteten och föreskriver en minskning av energiintensiteten med 1 % om året; i nuläget är minskningen i stort sett lika med noll. Genomförandet av handlingsplanen kräver effektiva övervaknings- och uppföljningssystem. De flesta gemenskapsåtgärder som rör energieffektivitet eller som är avsedda att öka de förnybara energikällornas marknadsandelar fordrar ökade insatser på gemenskapsnivå med hjälp av särskilda program för att skapa de villkor som behövs för att hållbara energisystem skall kunna utvecklas.

Rådet och Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen betonat att gemenskapens politik och åtgärder på området måste stärkas och breddas, och att det krävs nya åtgärder. Både rådet och Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att lägga fram förslag om nya program och att ta fram ett tillräckligt gemenskapsstöd för åtgärder rörande förnybara energikällor och energieffektivitet.

Programmets mål gäller genomförandet av gemenskapens strategi på de energiområden som bidrar till den hållbara utvecklingen. Medlemsstaterna är mycket beroende av varandra när det gäller miljöskydd, kampen mot klimatförändringen och försörjningstrygghet på den inre energimarknaden. Alla energipolitiska beslut fattade i medlemsstaterna får effekter för övriga medlemsstater. Energipolitiken har fått en ny gemenskapsdimension.

Föreliggande program gäller frågor som omfattas av gemenskapens behörighet, eftersom det är utformat för att utgöra gemenskapens främsta program för icke-tekniskt stöd på energiområdet, men behörigheten är delad (artikel 175 i fördraget). Genomförandet kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, eftersom genomförandet kräver åtgärder för främjande och utbyte av erfarenheter, kunnande och bästa metoder som vuxit fram ur ett nära samarbete på europeisk nivå mellan olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå avsedd att stimulera till en ökad användning av förnybara energikällor och en rationell energianvändning, även inom transportsektorn. Åtgärderna kan bättre genomföras på gemenskapsnivå och effekten kommer att förstärkas genom den gemensamma och samordnade åtgärdens stordriftsfördelar. Det enda sättet att garantera att åtgärderna och insatserna blir verkningsfulla inom hela Europeiska unionen är att agera på gemenskapsnivå.

Gemenskapen kan vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget; i enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

5.1.2 Förhandsutvärdering

(Här skall följande anges:

a) Hur och när en förhandsutvärdering har skett (vem som genomfört den, vid vilken tidpunkt, vilken eller vilka rapporter som finns tillgängliga från utvärderingen eller på vilket sätt uppgifterna som ligger till grund för den samlats in [40].

[40] I dokument SEK(2001) 1051 anges vilka uppgifter som minst måste redovisas vid nya lagstiftningsinitiativ.

b) En kortfattad beskrivning av resultaten och slutsatserna av förhandsutvärderingen.)

5.1.3 Åtgärder som vidtagits som följd av en efterhandsutvärdering

(Om det rör sig om förnyelse av ett program skall även slutsatserna av en halvtids- eller efterhandsutvärdering redovisas i korthet)

I enlighet med artikel 5.1 i rådets beslut om att anta ett flerårigt program för åtgärder inom energisektorn (1998-2002) granskar kommissionen varje år genomförandet av ramprogrammet och de särskilda programmen. Utvärderingen, utförd av oberoende experter 2000, avsåg huvudsakligen programmens effektivitet och öppenhet, kommissionens interna samordning och hur väl utvalda projekt motsvarade programmens mål för 1998 och 1999. Experterna konstaterade att Altener-, Save-, Synergy- och Etap-programmen spelar en viktig roll inom gemenskapsstrategin för sänkning av koldioxidutsläppen. Av de analyser som gjordes i samband med utvärderingen framgår dock att det krävs vissa nyorienteringar på följande fyra områden:

- Små program med mycket olika målgrupper och självständiga åtgärder och förfaranden. Dessa program skulle kunna ingå som handlingslinjer i ett eller två program, vilket skulle möjliggöra effektivitetsvinster genom en sammanslagning av personalresurserna och en harmonisering av förfarandena för urval, utvärdering och förvaltning - I föreliggande beslut föreslår kommissionen ett enda program för perioden 2003-2006 med fyra särskilda områden; åtgärderna kan spänna över flera områden.

- Bristen på samband mellan de uppställda målen för vissa program och de medel som anslås till dessa program; detta gäller särskilt Altener- och Saveprogrammen. Antingen måste målen anpassas efter de tillgängliga resurserna, eller så måste ekonomiska och administrativa resurser som är tillräckliga för att man skall kunna nå uppsatta mål avsättas - Med beaktande av att energipolitiken hädanefter är kopplad till gemenskapsstrategin för hållbar utveckling bör det nya programmet få större anslag; vidare bör gemenskapens insatser koncentreras på fyra prioriterade områden och sex åtgärds- eller projekttyper. Europaparlamentet har vid flera tillfällen uppmanat kommissionen att ställa tillräckliga medel till förfogande för åtgärder beträffande energieffektivitet och förnybara energikällor inom ramen för ett kommande program för dessa områden.

- Metoderna och förfarandena för urval, utvärdering och förvaltning måste moderniseras - Rekommendationerna kommer att beaktas när arbetsprogrammet utarbetas (se artikel 4 i beslutet).

- Det mycket viktiga främjandet av ramprogrammet och de särskilda programmen samt spridningen av resultaten sker i dag på ett högst otillfredsställande sätt, och i alla händelser utan systematik och i otillräcklig grad - Enligt förslaget ökas personalen (ett alternativ är att inrätta ett genomförandeorgan i enlighet med rådets ännu ej antagna förordning [41]); kommissionen kommer därmed att kunna avdela personal till övergripande programförvaltning, t.ex. främjande av programmet och utnyttjande av resultaten, främjande av kunnande och bästa metoder, förstärkning av gemenskapsåtgärderna nära huvudaktörerna på lokal, regional och nationell nivå. En stor del av budgeten (ca 45 %) skall avsättas till information, främjande och utnyttjande av resultaten.

[41] KOM(2001) 808 slutlig av den 28.12.2001.

I enlighet med artikel 5.2 i rådets beslut om att anta ett flerårigt program för åtgärder inom energisektorn (1998-2002) gav kommissionen oberoende experter i uppdrag att utföra en extern övergripande utvärdering efter halva tiden av de åtgärder som gemenskapen vidtagit inom ramen för ramprogrammet och de särskilda programmen.

Delrapporten rörande den analysmetod som tillämpats i ramprogrammet och i de särskilda programmen samt programmens effekt skall föreläggas kommissionen i april 2002. Slutrapporten skall läggas fram under andra kvartalet 2002. Slutsatserna från dessa utvärderingar kommer att föreläggas Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, och särskilt stor vikt kommer att fästas vid experternas rekommendationer när arbetsprogrammet utarbetas (artikel 4 i detta förslag till beslut).

5.2 Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

(Under denna punkt skall det förklaras varför det är motiverat med ett ekonomiskt stöd från gemenskapens sida, och de viktigaste konkreta åtgärderna för att uppnå de övergripande målen skall anges, liksom de mera specifika målen med varje åtgärd. De specifika målen skall uttryckas i form av förväntade framsteg under den period som den övergripande åtgärden täcker. Beskrivningen bör täcka mera än de framsteg som ligger närmast i tiden, men ändå vara tillräckligt precis för att det skall kunna bedömas i konkreta termer om målen har uppfyllts. För var och en av de huvudsakliga åtgärderna bör följande preciseras:

- Målgrupper för åtgärden (ange om möjligt i kvantitativa termer).

- Specifika mål för den period som planeringen täcker (i mätbara termer).

- Konkreta insatser som krävs för att genomföra den övergripande åtgärden.

- Omedelbara effekter.

- Förväntade effekter i förhållande till det övergripande målet.

Det bör också anges på vilket sätt budgetmedlen bör ställas till förfogande (bidragssats och form av bidrag eller stöd)

Programmet är uppdelat i fyra särskilda områden:

a) Förbättring av energieffektiviteten och hanteringen av efterfrågan, särskilt inom bygg- och industrisektorn, inbegripet utarbetande och genomförande av lagstiftning (Save).

b) Främjande av nya och förnybara energiformer för centraliserad och decentraliserad produktion och integrering av sådan energi i stadsmiljön, inbegripet utarbetande och genomförande av lagstiftning (Altener).

c) Stöd till initiativ som gäller energianvändningen inom transportsektorn, diversifiering av drivmedelsanvändningen, främjande av drivmedel från förnybara energikällor och energieffektivitet inom transportsektorn, inbegripet utarbetande och genomförande av lagstiftning (Steer).

d) Stöd till initiativ som främjar förnybara energikällor och energieffektivitet i utvecklingsländerna (Coopener).

Gemenskapsfinansieringen genom programmet skall gå till åtgärder och projekt inom dessa fyra särskilda områden som avser följande:

a) Utarbetande av strategier på medellång och lång sikt på energiområdet som bidrar till den hållbara utvecklingen, försörjningstryggheten, konkurrenskraften och miljöskyddet, på grundval av samlade analyser - inbegripet utarbetande av normer, märknings- och certifieringssystem samt långsiktiga, frivilliga åtaganden som skall överenskommas med industrin - samt framtidsstudier, strategiska studier grundade på gemensamma analyser, regelbunden övervakning av utvecklingen på energimarknaderna och av trenderna på energiområdet.

b) Inrättande eller utvidgning av strukturer och instrument för utveckling av hållbara energisystem - inbegripet energiplanering och energihushållning på lokal och regional nivå - samt utveckling av lämpliga finansiella produkter och styrmedel för marknaden.

c) Gynnande av system och utrustning på de energiområden som bidrar till den hållbara utvecklingen så att dessa snabbt kan slå igenom på marknaden, och för att stimulera investeringar som underlättar övergången från demonstrationsstadium till saluföring av den bästa tekniken.

d) Utveckling av strukturer för information och utbildning. Utnyttjande av resultaten, främjande och spridning av kunnande och bästa metoder - även med alla konsumenter som målgrupp - och samarbete med medlemsstaterna via nätverk på europeisk och internationell nivå.

e) Övervakning av genomförandet och effekten av gemenskapens politik om hållbar utveckling.

f) Utvärdering av de finansierade åtgärdernas och projektens effekt.

Enligt detta program skall det ekonomiska stödet till åtgärder och insatser på de särskilda områdena fastställas i relation till den föreslagna åtgärdens europeiska mervärde, och skall bero på åtgärdens nytta och förväntade effekt och initiativets ursprung. Stödet får i regel inte överstiga 50 % av åtgärdens totala kostnad, och den återstående delen kan täckas av allmänna eller privata medel eller av en kombination av dessa.

Stödet kan emellertid täcka samtliga kostnader för vissa åtgärder, såsom studier och andra åtgärder avsedda att förbereda, komplettera eller genomföra gemenskapens strategi eller politiska åtgärder eller utvärdera deras effekter, och åtgärder som föreslagits av kommissionen för att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunnande i syfte att förbättra samordningen mellan initiativ på gemenskapsnivå, nationell nivå, internationell nivå eller andra nivåer. Alla kostnader avseende insatser och åtgärder som vidtagits uteslutande på initiativ av kommissionen bekostas av gemenskapen.

Enligt artikel 4 i förslaget skall kommissionen i samråd med den kommitté som avses i artikel 8.1 upprätta ett arbetsprogram inom sex månader efter antagandet av detta beslut. I arbetsprogrammet skall anges vilka åtgärder som skall prioriteras inom varje område och en tidsplan för arbetet. På så sätt kan synergieffekter uppstå genom att man ser till att de åtgärder som vidtas inom ramen för detta program blir enhetliga med och kompletterar åtgärder som vidtas av medlemsstaterna och inom andra gemenskapsprogram.

Programmet kommer att genomföras främst med hjälp av så kallade nyckelåtgärder inom de olika områdena. Nyckelåtgärderna fastställs under arbetsprogrammets utarbetande och anpassas vid behov under programmets genomförande. Nyckelåtgärder kan omfatta flera särskilda områden.

Programmet är öppet för central- och östeuropeiska kandidatländer enligt de villkor som fastställs i Europaavtalen, tilläggsprotokollen därtill och associeringsrådens beslut för respektive land, och för Cypern, Malta och Turkiet i enlighet med vad som anges i de bilaterala avtalen med dessa länder. Programmet är även öppet för Efta- och EES-länder i mån av tillgång till extra medel och i enlighet med de förfaranden som överenskoms med dessa länder.

När det gäller utvärderingen av programmet skall kommissionen årligen granska genomförandet av programmet och de åtgärder som vidtagits på de särskilda områdena. Under programmets tredje år, och i alla händelser innan en förlängning av programmet föreslås, skall kommissionen ge oberoende experter i uppdrag att utföra en extern utvärdering av de åtgärder som genomförts inom ramen för programmet.

* Särskilda mål: samband med det övergripande målet

Alla åtgärder som finansieras skall bidra till ett balanserat eftersträvande av de övergripande målen för Europeiska unionens energistrategi på medellång och lång sikt, dvs. försörjningstrygghet, ökad konkurrenskraft och ökat miljöskydd.

Det syftar även till att främja hållbar utveckling, ekonomisk och social sammanhållning och miljöskydd, och främjar därigenom en effektiv koppling mellan dessa åtgärder och gemenskapens åtgärder på andra politikområden.

Det syftar slutligen till att stärka öppenheten, enhetligheten och samordningen beträffande samtliga åtgärder och övrig verksamhet på energiområdet.

Programmet har följande särskilda mål:

- Att tillhandahålla de beståndsdelar som krävs för att utforma och genomföra en energipolitik på medellång och lång sikt, bl.a. beträffande hantering av efterfrågan, ökad användning av förnybara energikällor, diversifiering av energianvändningen (även inom transportsektorn), en ökning av regionernas - särskilt randområdenas - potential samt utarbetandet av den lagstiftning som krävs för att dessa strategiska mål skall uppnås.

- Att utforma nödvändiga instrument och hjälpmedel för övervakning, uppföljning och utvärdering av effekten av de åtgärder som antas på gemenskapsnivå och på nationell nivå på områdena för energieffektivitet och förnybara energikällor, inbegripet energianvändningen inom transportsektorn.

- Att åstadkomma en verklig förändring av energianvändningen på europeisk nivå genom att de främsta berörda aktörerna, företagen och allmänheten medvetandegörs, för att dessa skall gå över till mer effektiva och intelligenta former av energiproduktion och energikonsumtion som vilar på fasta och hållbara grunder; att främja utbyte av erfarenheter och kunskaper; att stödja åtgärder avsedda att stimulera investeringar i ny teknik; att uppmuntra spridning av bra metoder och den bästa tillgängliga tekniken - även i utbildningssystemet - och främjande på internationell nivå.

Målgrupp:

Offentliga och privata organ; universitet och utbildningscentra, myndigheter och organ på europeisk, nationell och regional nivå och på stadsnivå som främjar energieffektivitet och nya och förnybara energiformer, alla sektorer som berörs av främjande av hållbar energianvändning (t.ex. industrin, finansiella institutioner, tillverkare, montörer och ingenjörer, arkitekter, användare och konsumentorganisationer, internationella organisationer, industriförbund och branschorganisationer, konsulter) och i förlängningen Europeiska unionens och kandidatländernas befolkning i dess helhet.

Insatserna för att utnyttja programmens resultat och sprida bästa metoder är tänkta att flerfaldiga effekten av de gemenskapsfinansierade åtgärderna. För att få så stor spridning som möjligt (både i och utanför Europa) kommer den att ske via befintliga europeiska och internationella nätverk.

5.3 Genomförandebestämmelser

(Ange närmare hur de planerade åtgärderna skall genomföras: om förvaltningen skall skötas direkt av kommissionen - av anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna eller av extern personal - eller genom utläggning. Om förvaltningen av åtgärden skall läggas ut bör den närmare formen för detta fastställas (byråer för tekniskt stöd, andra byråer, kontor och motsvarande, decentraliserade genomförandeenheter eller gemensam förvaltning med medlemsstaterna genom organ på nationell, regional eller lokal nivå).

Ange också vad den aktuella formen av utläggning får för konsekvenser för de berörda anslagen, för förvaltningen av åtgärden samt för behovet av personalresurser [utsända tjänsteman, etc.].)

Eftersom efterfrågehanteringen skall prioriteras och så många parter berörs måste de insatser som planeras i det nya programmet vara betydligt bredare än vad som varit fallet i tidigare energiprogram.

Genomförandet av strategierna för energieffektivitet och förnybara energikällor och det åtgärdspaket som redan antagits eller håller på att utarbetas förutsätter - i linje med de tankar som förs fram i vitboken om styrelseformerna i EU - en ständig dialog och ett utökat samarbete med de organ som arbetar med dessa frågor på nationell, regional och lokal nivå. För detta behövs former för samarbetet, en tillräcklig finansiering och medel inom ramen för detta program. Detta leder följaktligen till att förvaltningen av programmet betungas, bl.a. genom att ett större antal små projekt kommer att finansieras.

Med tanke på åtgärdernas natur är ett första alternativ att delegera en del av programförvaltningen till ett genomförandeorgan. Dock bör inte beslut där politiska bedömningar kommer i fråga delegeras.

Med ett genomförandeorgan som under kommissionens tillsyn utför vissa förvaltnings- och uppföljningsuppgifter för programmet (se nedan) skulle kommissionen kunna använda personal som nu sysslar med programförvaltning till mera strategiska arbetsuppgifter, t.ex. övergripande övervakning av programmet, främjande åtgärder och informationsåtgärder. Genom samordningen med Gemensamma forskningscentrets verksamhet kan uppföljningen av olika teknikalternativ och resultaten av de projekt och åtgärder som genomförs inom ramen för programmet optimeras.

Genomförandeorganet skulle t.ex. kunna utföra följande arbetsuppgifter:

- Ta fram rekommendationer åt kommissionen beträffande genomförandet av programmet; samla in, analysera och ge kommissionen information som behövs för genomförandet.

- Leda hela eller delar av vissa faser i enskilda projekts genomförande; göra de kontroller och fatta de beslut (efter delegation från kommissionen) som är förknippade med detta.

- Fatta beslut rörande budgetens genomförande (intäkter och utgifter) och (med delegation från kommissionen) utföra de transaktioner som behövs för programmets genomförande - även i fråga om marknads- och subventionstilldelning.

- Främja utnyttjande och spridning av de finansierade projektens och åtgärdernas resultat på lokal, regional och nationell nivå (i nära samarbete med berörda avdelningar inom kommissionen).

Kommissionen överväger att lägga fram ett förslag om inrättande av ett sådant genomförandeorgan så snart som rådets förordning om genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter inom förvaltningen av gemenskapsprogram [42] antagits.

[42] KOM(2001) 808 slutlig av den 28.12.2001.

Det är viktigt att unionen avsätter de medel som behövs för att genomföra det ambitiösa handlingsprogram på energiområdet (som beaktar gemenskapsstrategin för hållbar utveckling) som Europeiska rådet antog i juni 2001. I kommissionens ursprungliga förslag till det förra ramprogrammet för energiområdet (1998-2002) var budgeten 200 miljoner euro, men beloppet sänktes till 175 miljoner euro.

Flera faktorer talar för att det program som nu skall inrättas bör få ett större anslag:

- På grund av de nya politiska riktlinjerna om miljö och hållbar utveckling, antagen eller planerad lagstiftning om förnybara energikällor och energieffektivitet och Europaparlamentets upprepade begäran om större anslag måste åtgärderna på områdena för energieffektivitet (Save) och förnybara energikällor (Altener) förstärkas. Detta kräver bl.a. utökade gemenskapsåtgärder för övervakning av genomförande av lagstiftningen och gemenskapsåtgärderna på de båda områdena, och en utvärdering av effekterna för marknaden.

- Prioriteringen av energianvändningen inom transportsektorn på grund av de nya politiska riktlinjerna för energi, miljö och hållbar utveckling, och utgör grunden för ett särskilt område (Steer) med en preliminär budget på 35 miljoner euro.

- Utvidgningen av åtgärderna för utnyttjande av programmets resultat, främjande och spridning av kunnande och bästa metoder och teknik för energieffektivitet och förnybara energikällor (även inom transportsektorn) och skapandet av en dialog och ett bättre samspel mellan gemenskapen och regionala och lokala myndigheter och det civila samhället, avsedd att skapa en intelligent energikultur i gemenskapen. Preliminärt kommer 45 % av den sammanlagda budgeten att gå till dessa åtgärder.

- Konsolidering av de internationella åtgärderna (Coopener), avseende i första hand åtgärder som främjar förnybara energikällor och energieffektivitet i det Kyotorelaterade samarbetet med utvecklingsländerna.

Därför föreslås en rimlig ökning av anslagen jämfört det föregående programmet: 215 miljoner euro [4