om kvaliteten på de budgetuppgifter som medlemsstaterna rapporterade in under 2016

om kvaliteten på de budgetuppgifter som medlemsstaterna rapporterade in under 2016

Medlemsstaterna ska underrätta Eurostat om sina faktiska och förväntade uppgifter inom underskottsförfarandet två gånger om året, senast den 1 april respektive den 1 oktober. Rapporteringen inom ramen för underskottsförfarandet under 2016 omfattade åren 2012–2016. Uppgifterna för 2016 visar vad de nationella myndigheterna förväntar sig, medan uppgifterna för 2012–2015 är faktiska uppgifter. I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 479/2009 bedömer Eurostat de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterar in, inte de förväntade uppgifterna.

Denna rapport bygger på de viktigaste rönen och resultaten från medlemsstaternas rapportering inom underskottsförfarandet under 2016, med fokus på de senaste rapporterna, som lämnades in i oktober 2016. När så är relevant görs jämförelser med de uppgifter som lämnades in i april 2016 samt under 2015.

Under perioden mellan höstens tidsfrist för rapportering den 1 oktober och offentliggörandet av uppgifterna den 21 oktober 2016 tog Eurostat kontakt med alla medlemsstaters nationella statistikmyndigheter för att begära ytterligare information och klargöra redovisningsreglernas tillämpning på enskilda transaktioner. Denna process omfattade flera omgångar av korrespondens mellan Eurostat och de nationella statistikmyndigheterna. En första omgång med begäranden om klargöranden skickades till samtliga medlemsstater före den 6 oktober. En andra omgång med begäranden skickades till 25 medlemsstater, en tredje omgång till 13 medlemsstater och en fjärde omgång till en medlemsstat. Eurostat bad vissa medlemsstater om reviderade rapporteringstabeller, reviderade tabeller för de bakomliggande offentliga räkenskaperna (den årliga redovisningen av utgifter och inkomster samt kvartalsuppgifterna om finansiella och icke-finansiella räkenskaper) och reviderat frågeformulär om tabellerna över uppgifter inom underskottsförfarandet. I flertalet fall avsåg ändringarna av de uppgifter som lämnades under rapporteringsperioden i oktober 2016 korrigeringar av tekniska fel, bristande intern konsistens, justeringar i rapporteringstabellerna eller det tillhörande frågeformuläret eller felaktig registrering i tabellerna. Ett fåtal ändringar hänförde sig till Eurostats vägledning i metodfrågor eller till uppdatering av källdata.

Sedan den 15 juli 2009 har Eurostat samlat in uppgifter i en tilläggstabell för statliga ingripanden i syfte att stödja finansinstitut. De uppgifter som samlades in under 2016 avsåg 2007–2015. Alla utom fem medlemsstater (Estland, Malta, Polen, Rumänien och Slovakien) rapporterade diverse statliga ingripanden under denna period. I Finland (2008) och Tjeckien (2013–2015) avsåg de enda rapporterade ingripandena ansvarsförbindelser. Under 2015 hade stödet till finansinstitut särskilt stor inverkan på underskottet i Grekland (4,1 % av BNP), Portugal (1,6 % av BNP) och Slovenien (1,4 % av BNP). Utöver pressmeddelandet om underskottsförfarandet har Eurostat offentliggjort ett bakgrundsdokument där närmare upplysningar lämnas om innehållet i tilläggstabellen och resultaten avseende uppgifterna .

Det finns fyra huvudsakliga tabeller som ska fyllas i inom underskottsförfarandet. Tabell 1 gäller rapportering om det offentliga underskottet/överskottet totalt och per delsektor samt skuldnivå totalt och per kategori av finansiella instrument. Tabellen omfattar också BNP till marknadspris och den offentliga sektorns utgifter för fasta bruttoinvesteringar och räntor. Tabellerna 2A–2D innehåller uppgifter som förklarar sambandet mellan de nationella definitionerna av det offentliga saldot (benämns rörelsemedel inom nationalräkenskapernas metodologi) och överskottet/underskottet för alla delsektorer av den offentliga sektorn (benämns finansiellt sparande inom nationalräkenskapernas metodologi). Tabellerna 3A–3D innehåller uppgifter som förklarar hur det offentliga underskottet/överskottet och andra relevanta faktorer har bidragit till variationen i den offentliga skuldnivån och till konsolideringen av skulden. Tabell 4 innehåller främst uppgifter om handelskrediter och förskott. Tabellerna 1 och 2 omfattar åren 2012–2016 medan övriga tabeller omfattar åren 2012–2015.

I förordning (EG) nr 479/2009 föreskrivs dialog- och metodbesök. Företrädare för generaldirektoratet för ekonomi och finans och Europeiska centralbanken deltar fortlöpande i sådana besök som observatörer. Dialogbesök till medlemsstaterna görs regelbundet (minst vartannat år) för att se över rapporterade uppgifter, utreda metodfrågor, diskutera de statistiska rutiner och källor som beskrivs i förteckningarna samt bedöma om tillämpliga redovisningsregler följs, t.ex. avgränsningen av offentlig sektor, tidpunkten för registrering och klassificeringen av offentliga transaktioner och skulder.

På senare år har antalet regelbundna dialogbesök i medlemsstaterna inom ramen för underskottsförfarandet ökat. Om Eurostat tar upp en viss viktig fråga med en medlemsstat och den inte kan lösas på annat sätt än genom ett möte med de berörda myndigheterna kan ett särskilt eller tekniskt besök i medlemsstaten anordnas.

Under 2016 gjorde Eurostat dialogbesök inom ramen för underskottsförfarandet i Belgien (21–22 januari), Ungern (15–16 februari), Grekland (17–19 februari och 22–24 mars), Tyskland (25–26 februari), Bulgarien (29 februari–1 mars), Luxemburg (15–16 mars), Litauen (19–20 maj), Malta (8–10 juni), Danmark (19–20 september), Portugal (9–11 november) och Tjeckien (22–23 november). Eurostat gjorde även tre särskilda besök i Grekland (27–28 juni), Ungern (22 september) respektive Polen (17–18 november). Dessutom gjorde Eurostat ett tekniskt besök (25–27 januari) och ett särskilt besök (26–28 september) i Österrike inom ramen för den pågående utredningen av eventuell rapportering av felaktiga uppgifter.

De slutgiltiga resultaten av varje dialogbesök, med de överenskomna åtgärderna och en lägesrapport om de problem som diskuterats, sänds till ekonomiska och finansiella kommittén och offentliggörs på Eurostats webbplats. Genomförandet av sådana åtgärder har väsentligt förbättrat uppgifternas kvalitet över tid.

Eurostat gjorde inga metodbesök under 2016.

2.2.3.Särskilda råd från Eurostat

Medlemsstaterna rådgör regelbundet med Eurostat för att klargöra olika redovisningsfrågor kring framtida eller genomförda transaktioner. Eurostat ger råd i enlighet med de offentliggjorda riktlinjerna för sådan rådgivning. Sedan juli offentliggör Eurostat, i linje med kraven på insyn, alla sina skrivelser med råd utan att först be om den berörda medlemsstatens samtycke, såsom tidigare varit praxis. Sammanlagt 19 skrivelser offentliggjordes 2016.

2.2.4.Aktuella metodfrågor

Manual on Government Deficit and Debt, 2016 års utgåva, offentliggjordes den 4 mars och innehåller kapitel som anpassats efter ENS 2010 och som återspeglar resultatet av det arbete som arbetsgruppen genomfört i metodfrågor under 2015.

Eurostat har bedömt om ENS 2010-reglerna tillämpats rätt och har kontrollerat hur Eurostats metodbeslut har tillämpats genom att analysera de uppgifter som medlemsstaterna lämnat i frågeformuläret om tabellerna över uppgifter inom underskottsförfarandet och genom diskussioner med de nationella statistikmyndigheterna vid dialogbesök inom ramen för underskottsförfarandet.

Eurostat tillhandahåller ytterligare vägledning i metodfrågor i den dokumentation om redovisningsregler för statistik inom underskottsförfarandet och statistik över den offentliga sektorns finanser som kompletterar de allmänna reglerna i ENS 2010. Riktlinjer utfärdas på Eurostats ansvar, efter samråd med medlemsstaternas statistikmyndigheter. Klargöranden utfärdas på Eurostats ansvar och förklarar redovisningsreglerna för vissa mycket specifika frågor.

Under 2016 offentliggjorde Eurostat tre klargörande meddelanden: The statistical treatment of PPP contracts (4 mars), Statistical implications of new resolution legislation (31 mars) och Statistical recording of the 2015 contributions to National Resolution Funds (26 september).

Den statistiska redovisningen av offentlig-privata partnerskap har också varit föremål för omfattande diskussioner, särskilt inom ramen för Jean-Claude Junckers investeringsplan för Europa. Eurostat har gjort stora insatser för att klargöra reglerna för offentlig-privata partnerskap för dem som sammanställer statistiken. Utöver det meddelande som offentliggjordes i mars och det uppdaterade kapitlet om offentlig-privata partnerskap i Manual on Government Deficit and Debt offentliggjorde Eurostat tillsammans med Europeiska investeringsbanken den 29 september en övergripande vägledning om offentlig-privata partnerskap (A Guide to the Statistical Treatment of PPPs).

Två arbetsgrupper inrättades 2016: en om revideringspolicy (3 mars och 24–25 maj) och en om Manual on Government Deficit and Debt (13–14 september). Den sistnämnda arbetsgruppen fokuserade på metodfrågor som behöver ytterligare klargörande och/eller där vägledning eller uppdaterade kapitel i Manual on Government Deficit and Debt väntas i framtiden. Tre expertmöten anordnades också om bidrag till resolution och insättningsgarantisystem (4 juli), finansiella avvecklingsenheter (14 november) och osäkra lån (15 november).

2.2.5.Konsistens med de bakomliggande offentliga räkenskaperna

Tidsfristerna för rapportering enligt förordning (EG) nr 479/2009, dvs. den 1 april och den 1 oktober, infördes för att säkerställa överensstämmelse med de bakomliggande årliga och kvartalsvisa räkenskaperna för den offentliga sektorn såsom de redovisas i de olika ENS-överföringstabeller som skickas till Eurostat. Eurostat kontrollerar systematiskt att de inrapporterade uppgifterna inom underskottsförfarandet är konsistenta med de bakomliggande offentliga räkenskaperna. Till exempel bör den offentliga sektorns totala utgifter och intäkter stämma överens med det redovisade underskottet.

Uppgifterna inom underskottsförfarandet stämde i regel överens med de räkenskaper för den offentliga sektorn som rapporterats in i enlighet med ENS 2010, även om både balansräkningarna för finansiella tillgångar och skulder (stockar) och den offentliga sektorns finansiella kvartalsräkenskaper utgör ett visst orosmoment (ESA tabell 27). Betydande diskrepanser förekommer för Bulgarien, Cypern, Danmark, Tyskland, Grekland, Irland, Luxemburg, Portugal och Spanien, medan Frankrike och Ungern har mindre skillnader.

När det gäller finansiella transaktioner netto visade rapporteringen i oktober 2016 att de betydande skillnader som Grekland haft under ett antal år kvarstår, precis som vid de föregående rapporteringstillfällena. Eurostat har därför åter dragit tillbaka ENS-tabell 27 från offentliggörande och ändrat de siffror för Grekland som använts för euroområdet och aggregaten för EU-28. Eurostat arbetar tillsammans med den grekiska centralbanken och ECB för att lösa problemet.

De uppgifter inom underskottsförfarandet som avser överskott/underskott samt utgifter för fasta bruttoinvesteringar och räntor som medlemsstaterna rapporterat var fullt konsistenta med års- och kvartalsuppgifterna om den offentliga sektorns utgifter och inkomster (ENS-tabellerna 2 och 25). Uppgifterna om årlig skuld och kvartalsräkenskaperna för den offentliga sektorns skuld (ENS-tabell 28) stämde helt överens för samtliga medlemsstater.

2.3.Offentliggörande