MOTIVERING

Punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[1] gör det möjligt att via en flexibilitetsmekanism utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inom en årlig övre gräns på 500 miljoner euro utöver de relevanta rubrikerna i budgetramen.

Anslagsbestämmelserna fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[2].

Den 9 juni 2010 lämnade Irland in ansökan EGF/2010/021 IE/Construction 71 om ekonomiskt stöd från fonden efter det att arbetstagare sagts upp vid 230 företag verksamma inom huvudgrupp 71 (Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys) enligt Nace rev. 2[3] i Nuts II-regionerna Border, Midland and Western (IE01) och Southern and Eastern (IE02) i Irland. Dessa två regioner som gränsar till varandra utgör hela staten Irland.

Denna ansökan ingår i en serie av tre ansökningar som alla gäller byggsektorn i Irland. De andra två ansökningarna avser stöd till arbetstagare som sagts upp inom huvudgrupperna 43 (Specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet) och 41 (Byggande av hus) enligt Nace rev. 2.

Efter en grundlig granskning av ansökan finner kommissionen i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006 att villkoren för stöd enligt förordningen är uppfyllda.

SAMMANFATTNING AV ANSÖKAN OCH ANALYS

Nyckeluppgifter ||

Referensnummer || EGF/2010/21

Medlemsstat || Irland

Artikel 2 || b

Berörda företag || 230

Nuts II-regioner || Border, Midland and Western (IE01) Southern and Eastern (IE02)

Huvudgrupp enligt Nace rev. 2 || 71 (Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys)

Referensperiod || 1.7.2009–31.3.2010

Startdatum för individanpassade tjänster || 1.7.2009

Ansökningsdatum || 9.6.2010

Uppsägningar under referensperioden || 842

Uppsagda arbetstagare som omfattas av stödet || 554

Utgifter för individanpassade tjänster (i euro) || 1 995 427,57

Utgifter för genomförandet[4] (i euro) || 139 679,75

Utgifter för genomförandet (i %) || 6,5

Total budget (i euro) || 2 135 107,32

Stöd från fonden (65 %) (i euro) || 1 387 819

1. Ansökan lämnades in till kommissionen den 9 juni 2010 och kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 17 juni 2011.

2. Ansökan uppfyller villkoren för utnyttjande av fonden enligt artikel 2 b i förordning (EG) nr 1927/2006 och lämnades in inom den frist på tio veckor som anges i artikel 5 i förordningen.

Sambandet mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen eller den globala finansiella och ekonomiska krisen

3. För att påvisa sambandet mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen framhåller Irland att krisen började med subprime-lån i Förenta staterna i mitten av 2007 och spreds snabbt till finansmarknaderna. Irland är en liten, exportinriktad ekonomi och drabbades därför av konsekvenserna av kreditåtstramningen hos landets viktigaste handelspartner, vid en tidpunkt då världsekonomin genomgick sin värsta nedgång under efterkrigstiden. Kreditåtstramningen drabbade bankerna i Irland hårt, med följdeffekter för hypotekslån och byggverksamhet i landet.

4. Sysselsättningen i den tidigare snabbt växande byggsektorn föll kraftigt. Irland hade haft en kraftig uppgång inom byggsektorn: förhållandet mellan investeringar i bostäder och BNP nådde en kulmen på 11 % av BNP 2006, att jämföra med ett långsiktigt genomsnitt i EU för förhållandet mellan investeringar i bostäder och BNP på cirka 6 % av BNP. När krisen slog till sjönk andelen anställda i byggsektorn i Irland från 12,25 % under fjärde kvartalet 2007 till 9,2 % under första kvartalet 2009 och 6,25 % under tredje kvartalet 2010. Många av uppsägningarna inom sektorn var en följd av den faktiska nedläggningen av arbetsgivaren på grund av t.ex. likvidation, tvångsförvaltning, nedläggning, insolvens, kontraktets upphörande och konkurs.

5. Efter ett årtionde med låg arbetslöshet (4 %–6 %) mer än sexdubblades arbetslösheten inom byggsektorn mellan andra kvartalet 2007 och andra kvartalet 2009. I mitten av 2009 var en av tre byggnadsarbetare arbetslös. Detta kan jämföras med det totala nationella arbetslösheten vid den tidpunkten på 12,4 %. Inom byggsektorns undersektorer fanns under fjärde kvartalet 2009 den högsta absoluta arbetslösheten inom undersektorerna byggande av hus (huvudgrupp 41 enligt Nace rev. 2) och specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet (huvudgrupp 43 enligt Nace rev. 2). Under andra kvartalet 2009 var arbetslösheten inom dessa undersektorer nästan 40 %. Arbetslösheten i huvudgrupp 71 enligt Nace rev. 2 ökade snabbt från ca 3 500 personer under första kvartalet 2009 till 5 600 personer i slutet av tredje kvartalet 2009 och var fortfarande hög, 4 900 personer, i slutet av tredje kvartalet 2010.

Antalet uppsägningar och kriterierna i artikel 2 b

6. Irlands ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1927/2006, enligt vilka minst 500 arbetstagare ska ha sagts upp under en period av nio månader vid företag som är verksamma inom samma huvudgrupp enligt Nace rev. 2 i en region eller två regioner som gränsar till varandra på Nuts II-nivå i en medlemsstat.

7. Enligt ansökan sades 842 arbetstagare upp vid 230 företag verksamma inom huvudgrupp 71 (Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys) enligt Nace rev 2[5] i Nuts II-regionerna Border, Midland and Western (IE01) och Southern and Eastern (IE02) under den nio månader långa referensperioden (1 juli 2009–31 mars 2010). Samtliga uppsägningar har beräknats enligt artikel 2 andra stycket första strecksatsen i förordning (EG) nr 1927/2006.

Orsakerna till att uppsägningarna inte kunde förutses

8. De irländska myndigheterna menar att regeringar, finansinstitut och sakkunniga världen över inte förutsåg den globala finansiella och ekonomiska krisen och att de många små och medelstora företagen inom byggsektorn i Irland inte kunde ha förutsett i vilken utsträckning krisen skulle påverka deras egna företag.

Företag som sagt upp personal samt arbetstagare som omfattas av stödet

9. Ansökan gäller 842 uppsagda arbetstagare vid 230 företag fördelade över de två grannregionerna, som tillsammans utgör hela staten Irland. Nästan 80 % av företagen ligger i regionen Southern and Eastern (IE02), och de återstående ligger i regionen Border, Midland and Western (IE01). Av de 842 uppsagda arbetstagarna omfattas 554 av de åtgärder som anges nedan.

Region || Antal företag || Antal uppsagda arbetstagare

Border, Midland and Western (IE01) || 42 || 85

Southern and Eastern (IE02) || 188 || 757

Totalt || 230 || 842

En fullständig förteckning över de företag som omfattas av ansökan EGF/2010/021 IE/Construction 71 från Irland finns i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta förslag.

10. Kategorier av arbetstagare som omfattas:

Kategori || Antal || Andel (%)

Män || 384 || 69,31

Kvinnor || 170 || 30,69

EU-medborgare || 554 || 100,00

Icke-EU-medborgare || 0 || 0,00

15–24 år || 5 || 0,90

25–54 år || 509 || 91,88

55–64 år || 33 || 5,96

Över 64 år || 7 || 1,26

11. Ingen av de berörda arbetstagarna lider av kroniska sjukdomar eller funktionsnedsättningar.

12. Yrkeskategorier:

Kategori || Antal || Andel (%)

Ledningsarbete || 53 || 9,57

Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens || 318 || 57,40

Arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper || 60 || 10,83

Kontors- och kundservicearbete || 30 || 5,42

Service-, omsorgs- och försäljningsarbete || 1 || 0,18

Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske || 0 || 0,00

Hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning || 37 || 6,68

Process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete m.m. || 5 || 0,90

Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning || 20 || 3,61

Ingen uppgift || 30 || 5,42

13. Antalet arbetstagare som omfattas av stödet av det totala antalet uppsagda arbetstagare kan förändras, beroende på resultatet av kontakterna med enskilda uppsagda arbetstagare.

14. I enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1927/2006 har Irland bekräftat att man har tillämpat, och kommer att fortsätta att tillämpa, en politik för jämställdhet och icke-diskriminering under de olika etapperna av genomförandet av fonden, särskilt med avseende på tillgången till fonden.

Berört område, berörda myndigheter och övriga parter

15. Ansökan avser hela staten Irland, som är organiserad i två regioner på Nuts II-nivå som gränsar till varandra. Cirka 80 % av de berörda arbetstagarnas tidigare arbetsgivare fanns i regionen Southern and Eastern, där de två största städerna, Dublin och Cork, är belägna. Detta skulle kunna tolkas som att den andra Nuts II-regionen (Border, Midland and Western) påverkats i mindre grad, men de korta pendlingstiderna och pendlingsavstånden, arbetstagarnas beredskap att resa och det större antalet byggprojekt i städerna gör det sannolikt att många arbetstagare bosatta i regionen Border, Midland and Western flyttar eller dagspendlar till arbetsgivare i regionen Southern and Eastern.

16. Irland hade en av världens mest globaliserade och dynamiska ekonomier med mycket starka band inom utrikeshandel och utländska investeringar till omkring 2008. Från och med fjärde kvartalet 2008 och första kvartalet 2009 mattades dock den ekonomiska tillväxten av betydligt, en utveckling som fortfarande pågår. Med en BNP-minskning på 3 % under 2008 drabbades Irland kraftigt av den globala finansiella och ekonomiska krisen. Hela den irländska arbetsmarknaden genomgår strukturella förändringar, främst som en följd av sammanbrottet i bygg- och banksektorerna.

17. Sysselsättningen i IKT-sektorn ökade emellertid under 2009, och måttliga ökningar noterades också i transport-, livsmedels- och hälsovårdssektorerna. Dessutom ökade sysselsättningen inom energisektorn (gas och el) som ett resultat av avregleringen och tillväxten i sektorn för förnybar energi.

18. Utbudet av arbetskraft överstiger i allmänhet efterfrågan, men inom vissa områden finns det brist på kvalificerad arbetskraft. Det gäller dock ett begränsat antal tjänster som i allmänhet är förbehållna specialister, t.ex. elektroingenjörer med specialkunskaper i högspänningsnät, ledningspersonal såsom IKT-projektledare, nischområden (t.ex. telefonförsäljning med goda kunskaper i främmande språk) och specifika kompetensblandningar (t.ex. IKT-personal med kunskaper inom affärsutveckling).

19. Department of Education and Skills ansvarar för utformningen av den nationella sysselsättnings- och utbildningspolitiken och den nationella finansieringen. På operativ nivå vilar ansvaret på den nationella myndigheten för utbildning och sysselsättning Foras Áiseanna Saothair (FÁS). Genom ett nätverk med 66 kontor och 20 utbildningscentrum erbjuder FÁS utbildnings- och sysselsättningsprogram, inbegripet lärlingsutbildning, en rekryteringstjänst för arbetssökande och arbetsgivare, en rådgivningstjänst för näringslivet och stöd till företag förankrade i lokalsamhället.

Dessutom ansvarar Department of Education and Skills för utformningen av politiken för och finansieringen av det offentliga systemet för vidareutbildning och högre utbildning i Irland. Det operativa ansvaret för vidareutbildningen vilar för lägre nivåer av vuxenutbildning på Vocational Education Committees (yrkesutbildningskommittéer). Det offentligt finansierade systemet för högre utbildning omfattar sju universitet och tretton tekniska högskolor (institutes of technology). Higher Education Authority (HEA), som lyder under Department of Education and Skills, är det organ som finansierar dessa utbildningsanstalter. De tekniska högskolorna har ett nära samarbete med FÁS när det gäller lärlingsutbildning.

20. De 35 City and County Enterprise Boards (CEB), som lyder under Department of Enterprise, Trade and Innovation erbjuder stöd till mikroföretag med högst tio anställda på lokal nivå.

21. Department of Social Protection utformar politiken för socialt skydd samt förvaltar och styr tillhandahållandet av lagstadgade och icke lagstadgade system och tjänster. Det ger även stöd till arbetssökande och sysselsättning, inbegripet företagsstöd och starta eget-stöd.

22. Slutligen finns det ett antal privata anordnare av högre utbildning som kan erbjuda de tidigare anställda i byggsektorn utbildningsmöjligheter som kan finansieras av FÁS genom relevanta bidragssystem.

23. Fackliga organisationer, branschorganisationer, lokala politiska företrädare, lokala och regionala utvecklingsorgan, lokala partnerskap och lokala näringslivsstyrelser är några av de många andra berörda parterna.

Förväntade konsekvenser av uppsägningarna för den lokala, regionala och nationella sysselsättningen

24. Efter en kraftig nedgång i byggverksamheten i Irland under 2008 fortsatte sysselsättningen i byggsektorn att sjunka under 2009 och 2010. OECD:s arbetskraftsstatistik (Main Economic Indicators – MEI) visar att sysselsättningen i byggsektorn i Irland minskande med 19 % mellan tredje kvartalet 2009 och första kvartalet 2010, den största minskningen i sysselsättningen inom denna sektor av alla OECD-länder[6].

25. Den totala sysselsättningen i byggsektorn (alla huvudgrupper enligt Nace rev. 2) som andel av den totala nationella sysselsättningen minskade från 12,8 % i slutet av andra kvartalet 2007 till 6,9 % i slutet av första kvartalet 2010. Arbetslösheten i huvudgrupp 71 enligt Nace rev. 2 ökade från ca 3 500 personer under första kvartalet 2009 till 5 600 personer i slutet av tredje kvartalet 2009 och var fortfarande hög, 4 900 personer, i slutet av tredje kvartalet 2010.

26. På senare år har byggsektorn stått för mer än 8 % av BNP, vilket är betydligt högre än genomsnittet i OECD-länderna på 4–6 %. Den minskade efterfrågan på byggtjänster och de därav följande uppsägningarna har uppenbara negativa konsekvenser i form av förlorade direkta löneinkomster, förlorade intäkter till statskassan genom inkomst- och bolagsskatter, ökade sociala utgifter för nyarbetslösa, minskad efterfrågan på varor och tjänster från leverantörer till branschen, inklusive den stora gruppen självständiga uppdragstagare, mindre investeringar och/eller hyra av nya maskiner och ny utrustning. Dessutom kommer minskningen i de uppsagda byggnadsarbetarnas sekundära konsumtionsutgifter att få följdeffekter för alla delar av ekonomin.

Individanpassade tjänster att finansiera, beräknade kostnader samt komplementaritet med åtgärder som finansieras genom strukturfonderna

27. Irland föreslår ett åtgärdspaket för att hjälpa de uppsagda arbetstagarna som bygger på fem pelare: yrkesvägledning, utbildningsprogram och tillhörande utbildningsbidrag, program för yrkesinriktad utbildning/sekundärutbildning och inkomststöd, företagsstöd/stöd till egenföretagande samt högre utbildning och inkomststöd.

– Yrkesvägledning: Denna pelare består av enskild yrkesvägledning och rådgivning för större delen av de uppsagda arbetstagarna för att nå en överenskommelse om vilka åtgärder som ska vidtas för en återgång till arbetslivet. Åtgärderna omfattar inte enbart yrkesutbildning, utan också stöd genom gruppvägledning, jobbklubbar och alternativ inom allmän utbildning.

– Utbildningsprogram och tillhörande utbildningsbidrag: FÁS-kurserna omfattar många olika relevanta områden, t.ex. energihushållning, miljövänlig och hållbar energiteknik, miljövänliga och hållbara byggnader och anläggningar samt förvaltning av miljön. Man tillämpar en strategi som syftar till att höja de arbetslösa byggnadsarbetarnas färdighets- och kvalifikationsnivå så att de kan få jobb inom dessa växande områden. Personer som deltar i FÁS-kurser på heltid är berättigade till ett utbildningsbidrag i stället för socialförsäkringsförmåner. I förekommande fall kommer också stöd att ges för deltagande i privat anordnade utbildningar som inte ges av eller genom FÁS. Vid behov kommer särskilda praktikplatser, arbetsplatsförlagd utbildning och utbildningsprogram inriktade på lokalsamhället att ingå i utbildningsinsatserna.

– Program för yrkesinriktad utbildning/sekundärutbildning och inkomststöd: Det finns en växande insikt om att kompetensutveckling är avgörande för att trygga sysselsättningen under de kommande åren. Arbetslösa byggnadsarbetare som för endast några år sedan kanske inte övervägde att återgå till skolbänken inser följaktligen i allt större utsträckning att de måste vidareutbilda sig för att förbättra sina möjligheter till sysselsättning. Det har fastställts att uppsagda byggnadsarbetare, varav många har hög teknisk kompetens, ser realistiskt på sin situation och är villiga att överväga alternativa yrken utanför byggsektorn. De är medvetna om luckorna i sin utbildning och välkomnar vägledning om hur luckorna kan fyllas. I detta sammanhang föreslås flera alternativ där yrkesutbildningskommittéerna är involverade: Post Leaving Certificate-kurser (eftergymnasial utbildning), Vocational Training Opportunities Scheme (program för yrkesutbildning), Intensive Tuition in Adult Basic Education (intensiv grundläggande vuxenutbildning) och Back to Education Initiative (initiativ för återgång till utbildning). Många av dessa program kan ingå i nationellt och internationellt erkända kvalifikationer.

– Företagsstöd/stöd till egenföretagande: Företagsstödjande organ såsom City and County Enterprise Boards (CEB) kommer att marknadsföra de olika stöd som finns för uppsagda arbetstagare som överväger att starta eget, genom t.ex. informationsseminarier, mässor, kampanjturnéer och annan marknadsföring. Bidrag kommer att erbjudas de affärsidéer som uppfyller kraven för stödberättigande. Stödet omfattar start- och sysselsättningsbidrag som CEB betalar ut för att hjälpa nya egenföretagare och nystartade småföretag med startkostnader och rekrytering av anställda. Stödmottagarna är vanligtvis enmansföretagare eller mikroföretag med inriktning på tillverkning eller tjänster som det handlas med internationellt. Department of Social Protection driver flera program som syftar till att ge inkomststöd till mottagare av socialförsäkringsförmåner för att de ska starta eget. Dessa omfattar Back to Work Enterprise Allowance och Short Term Enterprise Allowance, som innebär att en arbetslös person kan starta eget efter godkännande av en arbetsförmedlare eller ett local integrated development company (lokalt företag för integrerad utveckling). Det finns inga begränsningar av typen av verksamhet som egenföretagarna kan ägna sig åt, men arbetsförmedlaren måste göra bedömningen att verksamheten är livskraftig och bärkraftig.

– Högre utbildningsprogram och inkomststöd: Det finns tusentals moduler och program inom högre utbildning som är relevanta för de uppsagda byggnadsarbetarna, beroende på deras utbildningsbakgrund och kvalifikationsnivå. Vissa av dessa program avser miljöteknik, ett område som kan vara särskilt relevant för människor med bakgrund inom byggsektorn. Till en början kommer stor vikt läggas vid att bedöma dem som funderar på högre utbildning samt deras kvalifikationer och lämplighet för vissa kurser eller huruvida förberedande kurser eller alternativ inom andra stödområden är lämpligare. Sektorn för högre utbildning kan ordna övergångsprogram, korta och medellånga program på heltid och program på deltid. Beroende på den enskilda personens tidigare kvalifikationer och arbetslivserfarenhet ger alla högskolor möjlighet till antagning till första årskursen och senare årskurser av programmen. Inom ramen för den ökade flexibiliteten i genomförandesätt kan studenterna även välja kortare moduler eller examina på lägre nivå, med möjligheten att så småningom bygga på utbildningen till en examen på högre nivå. Innehavare av hantverksutbildningsintyg kan också få tillträde till senare årskurser av ett antal specifika program på grundläggande högskolenivå vid de tekniska högskolorna. Den begränsade genomförandeperioden för stödet från fonden möjliggör dock i allmänhet inte stöd till en hel grundläggande högskoleutbildning. Det finns olika typer av inkomststöd för att hjälpa uppsagda byggnadsarbetare att få tillträde till och delta i högre utbildningsprogram.

28. Utgifterna för att genomföra de åtgärder som stöds genom fonden och som ingår i ansökan omfattar förberedande åtgärder, förvaltning och kontroll samt information och marknadsföring, i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006. Eftersom detta fall omfattar hela staten Irland har de irländska myndigheterna avsatt den största delen av utgifterna för förvaltning och tillsyn samt kontroll, inklusive revisioner. När det gäller information och marknadsföring kommer alla åtgärder inom ramen för stödet från fonden att lyftas fram på nationell, regional och lokal nivå för att se till att fonden förknippas med stödet. Detta kommer att inbegripa t.ex. marknadsföringsmaterial, logotyper, brevhuvuden, affischer, broschyrer och annonser i medierna. Regeringen, främst genom Department of Education and Skills, samt alla berörda statliga organ och utbildningsanstalter kommer att fortsätta att framhålla stödet från EU vid alla lämpliga tillfällen, såsom presskonferenser, parlamentsfrågor, debatter och medieevenemang.

29. De individanpassade tjänster som de irländska myndigheterna har lagt fram är aktiva arbetsmarknadsåtgärder som är stödberättigande enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006. De irländska myndigheterna uppskattar de sammanlagda kostnaderna för dessa tjänster till 1 995 427,57 euro och genomförandekostnaderna till 139 679,75 euro (6,5 % av de sammanlagda kostnaderna). Irland begär sammanlagt 1 387 819 euro i stöd från fonden (65 % av de sammanlagda kostnaderna).

Åtgärder || Beräknat antal arbetstagare || Beräknad kostnad per arbetstagare (i euro) || Sammanlagda kostnader (fonden och nationell samfinansiering) (i euro)

Individanpassade tjänster (artikel 3 första stycket i förordning (EG) nr 1927/2006)

Yrkesvägledning || 453 || 122,08 || 55 302,24

Utbildningsprogram || 159 || 1 017,43 || 161 771,37

Utbildningsbidrag || 53 || 5 192,98 || 275 227,94

Program för yrkesinriktad utbildning/sekundärutbildning || 130 || 2 920,00 || 379 600,00

Stöd till yrkesinriktad utbildning/sekundärutbildning || 15 || 10 946,03 || 164 190,45

Skapande av företag/egenföretagande || 135 || 1 625,59 || 219 454,65

Högre utbildningsprogram || 35 || 13 737,14 || 480 799,90

Stöd till högre utbildning || 18 || 14 393,39 || 259 081,02

Delsumma individanpassade tjänster || || 1 995 427,57

Genomförandekostnader (artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006)

Förberedande åtgärder || || 12 696,89

Förvaltning || || 73 010,60

Information och marknadsföring || || 25 393,78

Kontroller || || 28 578,48

Delsumma genomförandekostnader || || 139 679,75

Summa beräknade kostnader || || 2 135 107,32

Stöd från fonden (65 % av de sammanlagda kostnaderna) || || 1 387 819

30. Irland bekräftar att de åtgärder som beskrivs ovan kompletterar de åtgärder som finansierats genom strukturfonderna. De irländska myndigheterna har inrättat en övervakningskommitté för samordning av EU-medel enligt den nationella strategiska referensramen. Department of Finance innehar ordförandeskapet för kommittén, där man diskuterar alla relevanta frågor, bl.a. avgränsning av medel i operativa program och eventuella genomförandeproblem som uppstår samt planer för nya programmen för att se till att medlen inte överlappar varandra. Dessutom har det som ett led i genomförandeprocessen för Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden inrättats en grupp som leds och samordnas av Department of Finance och vars uppgift är att behandla frågor som rör genomförandet av strukturfonderna för perioden 2007–2013. Sedan 2010 ingår fonden i denna process.

Datum då de individanpassade tjänsterna för de berörda arbetstagarna startade eller enligt planerna ska starta

31. De individanpassade tjänsterna i det samordnade paket som Irland vill att fonden ska samfinansiera började tillhandahållas den 1 juli 2009. Stöd från fonden kan därmed beviljas från och med detta datum.

Samråd med arbetsmarknadens parter

32. Efter det att FÁS mottagit meddelandet från Department of Enterprise, Trade and Innovation om nära förestående kollektiva uppsägningar tog FÁS kontakt med de berörda företagens ledning för att diskutera tillgängliga tjänster och de anställdas potentiella behov. Även de fackliga organisationerna har rådfrågats där så varit lämpligt.

33. De irländska myndigheterna har bekräftat att kraven rörande kollektiva uppsägningar i den nationella lagstiftningen och EU-lagstiftningen har uppfyllts.

Obligatoriska åtgärder enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal

34. Vad gäller kriterierna i artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006 har de irländska myndigheterna i sin ansökan angett följande:

· Att det ekonomiska stödet från fonden inte ersätter några åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal.

· Att åtgärderna stöder enskilda arbetstagare och inte används till omstrukturering av företag eller sektorer.

· Att de stödberättigande åtgärderna inte får stöd från något annat av EU:s finansieringsinstrument.

Förvaltnings- och kontrollsystem

35. Irland har meddelat kommissionen att det ekonomiska stödet kommer att förvaltas och kontrolleras av samma organ som förvaltar och kontrollerar stödet från Europeiska socialfonden i Irland.

Finansiering

36. På grundval av Irlands ansökan föreslås fonden stödja det samordnade paketet av individanpassade tjänster (inklusive kostnaderna för genomförandet) med 1 387 819 euro, vilket utgör 65 % av de sammanlagda kostnaderna. Det belopp som kommissionen föreslår grundar sig på de uppgifter som Irland lämnat.

37. Med hänsyn till det största möjliga stödbeloppet från fonden enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1927/2006, liksom möjligheten att omfördela budgetanslag, föreslår kommissionen att det sammanlagda beloppet enligt ovan anslås ur fonden och tilldelas enligt rubrik 1a i budgetramen.

38. Det föreslagna stödbeloppet innebär att över 25 % av det högsta tillåtna årliga belopp som öronmärkts för fonden är tillgängligt under årets sista fyra månader, enligt kraven i artikel 12.6 i förordning (EG) nr 1927/2006.

39. Genom detta förslag om att utnyttja fonden inleder kommissionen det förenklade trepartsförfarandet enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Budgetmyndighetens två parter uppmanas godkänna såväl behovet av att använda medel ur fonden som det begärda beloppet. Kommissionen ber också den av budgetmyndighetens två parter som, på lämplig politisk nivå, först når enighet om förslaget om utnyttjande av fonden att underrätta den andra parten och kommissionen om sina avsikter. Om någon av budgetmyndighetens två parter motsätter sig förslaget kommer ett formellt trepartsmöte att sammankallas.

40. Kommissionen lägger separat fram en begäran om överföring för att kunna föra in särskilda åtagande- och betalningsbemyndiganden i 2011 års budget, enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

Källa till betalningsbemyndiganden

41. Det belopp av betalningsbemyndiganden som ursprungligen anslogs under budgetpost 04.0501 kommer att ha förbrukats helt efter det att budgetmyndighetens två parter antagit de förslag om utnyttjande av fonden som lämnats hittills.

42. Eftersom betalningsbemyndiganden finns tillgängliga för 2011 under budgetpost 04.0201 ”Slutförande av Europeiska socialfonden (ESF) – Mål 1 (2000–2006)” kan ett belopp på 1 387 819 euro som behövs för den här ansökan göras tillgängligt för överföring.

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/021 IE/Construction 71 från Irland)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[7], särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[8], särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[9], och

av följande skäl:

(1) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

(2) Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

(3) Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner euro per år.

(4) Irland lämnade den 9 juni 2010 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 230 företag verksamma inom huvudgrupp 71 (Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys) enligt Nace rev 2 i Nuts II-regionerna Border, Midland and Western (IE01) och Southern and Eastern (IE02) och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 17 juni 2011. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 1 387 819 euro ska anslås.

(5) Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av Irlands ansökan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 1 387 819 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2011.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i [Bryssel/Strasbourg] den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

[1] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[2] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

[3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

[4] I enlighet med artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006.

[5] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

[6] OECD Labour Force Statistics (MEI), första kvartalet 2010.

[7] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[8] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

[9] EUT C […], […], s. […].