RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN TRANSEUROPEISKA NÄT ÅRSRAPPORT 1999 enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Sammanfattning: en överblick över TEN 1999

2. Framsteg inom prioriterade projekt

2.1. Energi

2.2. Telekommunikationer

2.3. Transport

3. lagstiftning och kommittéer på området transeuropeiska nät

3.1. Riktlinjer och anknuten lagstiftning

3.1.1. Ändring av riktlinjerna för TEN på energiområdet

3.1.2. Omarbetning av arbetsprogrammet och riktlinjerna för TEN på telekomområdet

3.1.3. Antagande av IDA-2

3.1.4. Ändring av riktlinjerna för TEN på transportområdet

3.1.5. Driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg

3.1.6. Det transeuropeiska nätet för godstransporter

3.2. Kommittéer för riktlinjer för TEN

3.2.1. Energi

3.2.2. Telekommunikationer

3.2.3. Transport

3.3. Kommittén för finansiellt stöd av TEN

3.4. Finanskontroll

4. Finansiering av TEN

4.1. Kommittén för finansiellt stöd för TEN

4.1.1. Energi

4.1.2. Telekommunikationer

4.1.3. Transport

4.2. IDA OCH EDICOM

4.3. Strukturfonderna

4.3.1. ERUF

4.3.2. Sammanhållningsfonden

4.4. Lån från Europeiska investeringsbanken (EIB)

4.5. Garantier från Europeiska investeringsfonden (EIF)

4.6. Medlemsstaters finansiering

4.7. Finansiering av infrastruktur i tredje land

4.7.1. ISPA

4.7.2. PHARE

4.7.3. TACIS

4.7.4. MEDA

5. Finansiering av TEN: andra frågor

5.1. Ändring av TEN:s budgetförordning

5.2. Att främja offentlig-privata partnerskap

5.2.1. Uppföljning av Neil Kinnocks högnivågrupp

5.2.2. Offentlig upphandling

6. Rapporter, meddelanden och utvärderingar

6.1. Rapporter och meddelanden

6.1.1. Första rapporten om driftkompatibiliteten hos höghastighetståg

6.1.2. Galileo

6.1.3. Kommissionens meddelande om utvecklingen av Euro-ISDN

6.2. Utvärdering

6.2.1. Energi

6.2.2. Telekommunikationer

6.2.3. Transport

7. Externa relationer

7.1. Energi

7.2. Telekommunikationer

7.3. Transport

8. Forskning och utveckling

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

1. Sammanfattning: en överblick över TEN 1999

Kommissionen lägger härmed fram "Transeuropeiska nät (TEN), årsrapport 1999" för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät.

För de transeuropeiska näten var 1999 ett mycket viktigt år som framför allt präglades av Europaparlamentets och rådets ändring av budgetförordningen för de transeuropeiska näten, av dessa institutioners godkännande av en finansiell ram på 4 600 miljoner euro för perioden 2000-2006 och av upprättandet av ISPA med en budget på 520 miljoner euro per år för omfattande transportinfrastrukturarbeten i kandidatländerna i Central- och Östeuropa för perioden 2000-2006. Emellertid gjordes det hela tiden nya framsteg inom hela TEN-sektorn under 1999 och Galileo visade sig bli ett av de viktigaste TEN-projekten.

* Konkreta framsteg för enskilda projekt av gemensamt intresse

De flesta av de enskilda projekten av gemensamt intresse uppvisade tillfredsställande framsteg. Vissa projekt slutfördes och andra blev driftsklara.

* Riktlinjer och andra rättsliga aspekter

Europaparlamentet och rådet antog den 12 juli 1999 den andra fasen av IDA-programmet (program för informationsutbyte mellan förvaltningar). (En förteckning över förkortningar återfinns i bilaga 1.)

Europaparlamentet och rådet uppdaterade den 29 juli listan över TEN-projekt av gemensamt intresse på energiområdet och lade till 15 nya projekt och ändrade fyra redan befintliga projekt.

Rådet nådde den 10 december en politisk överenskommelse om ett järnvägsinfrastrukturpaket, vilket även omfattade ett föreslaget transeuropeiskt godstransportnät.

* Finansiering

Som redan nämnts ovan antog Europaparlamentet och rådet antog den 19 juli en ändring av TEN:s budgetförordning, vilket bl.a. innebar en finansiell ram på 4 600 miljoner euro för perioden 2000-2006.

* Rapporter och utvärderingar

Kommissionen antog den 10 februari 1999 meddelandet "Galileo - Europas deltagande i en ny generation av satellitbaserade navigationstjänster", där slutsatser dras från det arbete som gjorts under tidigare år.

Kommissionen har också fått en extern oberoende utvärdering av sin finansiering av transportprojekt.

Under året lät kommissionen oberoende experter göra en utvärdering av TEN:s energiprogram efter halva genomförandetiden.

Kommissionen offentliggjorde den 10 september sin första rapport om genomförandet och konsekvenserna av direktivet om driftskompatibilitet mellan höghastighetståg från 1996.

* Utvidgning och externa relationer

Inom ramen för Agenda 2000 inrättade Europaparlamentet och rådet ISPA, instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen, som tillfördes 7 000 miljoner euro för perioden 2000-2006. Cirka 50 % av denna summa kommer att användas till finansiering av transportinfrastruktur i kandidatländerna.

Ett avtalsmemorandum för utvecklingen av korridor IV undertecknades av de deltagande ländernas transportministrar i maj 1999.

Slutrapporten från gruppen för bedömning av transportinfrastrukturbehoven (TINA) offentliggjordes i oktober 1999. Därmed avslutades kommissionens arbete med att fastställa vilka komponenter som måste ingå i det framtida transeuropeiska transportnätet på de elva kandidatländernas territorium.

2. Framsteg inom prioriterade projekt

2.1. Energi

Under 1995-1999 gjordes stora framsteg inom sju av de tio projekt som prioriterades vid Europeiska rådets möte i Essen i december 1994. Bilaga II innehåller en förteckning över samtliga projekt som under den här perioden finansierats genom budgeten för de transeuropeiska näten.

De viktigaste delarna av de fem gasprojekten togs i drift under den perioden, nämligen huvudgasledningarna Algeriet-Marocko-Spanien och Ryssland-Vitryssland-Polen-HAVE (fas 1) samt de nya gasnäten i Grekland, Portugal och i södra och västra Spanien. De sista delarna skall enligt planerna slutföras under första halvåret 2000.

Läget för de fem elprojekten är mindre gynnsamt: ett projekt är färdigt att tas i drift (nätet mellan norra Portugal och Spanien) och ett annat befinner sig i den aktiva anläggningsfasen (nätet mellan Italien och Grekland). De tre övriga projekten har inte lyckats lösa problemen med administrativa tillstånd (projekt som gäller Frankrike-Italien och Frankrike-Spanien) eller problem som gäller genomförbarhet/finansiering (nätet mellan östra och västra Danmark).

2.2. Telekommunikationer

Av de 80 TEN-ISDN-telekomprojekten som pågick under 1999 slutfördes 35 före årets slut. Därutöver samfinansierades 28 projekt genom TEN-telekom som ett led i de gemensamma ansökningsomgångarna för multimedia och små och medelstora företag inom turistnäringen. Dessa projekt gjorde på det hela taget tillfredsställande framsteg. Med hjälp av oberoende experter har tekniska utvärderingar gjorts av ett stort antal projekt.

De två projekten för stöd- och samordningsåtgärder medverkade till att göra TEN-telekom mer synligt och öppet, lockade nya deltagare till programmet och bidrog till att bättre projektförslag lämnades in.

I bilaga III redogörs för projektens framsteg, bl.a. när det gäller utvärderingarna. Ytterligare information om projekten och de stödjande och kompletterande åtgärderna finns på den regelbundet uppdaterade webbsidan för TEN-telekom: www.ispo.cec.be/tentelecom

2.3. Transport

Det har gjorts stora framsteg inom samtliga 14 transportprojekt som prioriterades vid Europeiska rådets möte i Essen. Man bör särskilt nämna att den sista delen av Öresundsbron mellan Sverige och Danmark kom på plats den 14 augusti 1999, även om den kommersiella driften kommer att börja först under 2000. Ytterligare uppgifter om de 14 projekten finns i bilaga IV.

Under 1999 blev Galileo-projektet om satellitnavigering en av de viktigaste delarna av TEN-initiativet, och betydande resurser från rymdsektorn och från gemenskapens forsknings- och utvecklingsverksamheter (fjärde och femte ramprogrammen) anslogs till detta projekt.Vid ett informellt möte mellan transportministrar och finansministrar i maj bekräftade gemenskapen att den skulle stödja de inledande arbetena. Diskussioner om samarbete har inletts med USA, Ryssland och andra länder.

3. lagstiftning och kommittéer på området transeuropeiska nät

3.1. Riktlinjer och anknuten lagstiftning

3.1.1. Ändring av riktlinjerna för TEN på energiområdet

Den 29 juli uppdaterade Europaparlamentet och rådet förteckningen över projekt av gemensamt intresse på energiområdet i enlighet med beslut nr 1254/96/EG och lade till 15 nya projekt (11 gällde naturgas och fyra elektricitet).

3.1.2. Omarbetning av arbetsprogrammet och riktlinjerna för TEN på telekomområdet

I enlighet med beslutet om riktlinjer för transeuropeiska telenät [1] har kommissionen inlett arbetet med att utarbeta ett reviderat arbetsprogram för perioden 2000-2002. Det nuvarande arbetsprogrammet för TEN på telekomområdet antogs i januari 1998. Programmet är en löpande plan för en treårsperiod. Vid översynen kommer man att ta hänsyn till förändrade behov och informationssamhällets snabba utveckling, men även till erfarenheter från förvaltningen av programmet under de senaste tre åren. Kommissionen kommer efter samråd med näringslivet att utarbeta en uppdaterad version av arbetsprogrammet som skall ligga till grund för kommande öppna ansökningsomgångar.

[1] Beslut 1336/97/EG av den 17 juni 1997 (EGT L 183, 11.7.1997, s. 12).

I enlighet med beslutet om riktlinjer [2] inledde kommissionen i slutet av 1999 översynen av bilaga I till riktlinjerna. Kommissionen kommer i detta syfte att genomföra en undersökning för att bedöma det nuvarande innehållet, omfattningen och metoderna i riktlinjerna för TEN på telekomområdet och föreslå lämpliga ändringar efter samråd med berörda nationella företrädare och näringslivet. Undersökningen kommer att utföras av externa experter och genomföras under april-september 2000. Ett förhandsmeddelande och ett meddelande om upphandling har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [3].

[2] Enligt artikel 14 skall kommissionen vart tredje år framlägga en rapport om tillämpningen av detta beslut. Tillsammans med denna rapport skall kommissionen på grundval av den tekniska utvecklingen och den erfarenhet som gjorts lägga fram lämpliga förslag till omarbetning av bilaga I till detta beslut.

[3] EGT S 227, 23.11.1999 och EGT S 13, 20.1.2000.

3.1.3. Antagande av IDA-2

Den 12 juli 1999 antog Europaparlamentet och rådet andra fasen av IDA-programmet, som syftar till att fastställa ett antal riktlinjer och definiera projekt av gemensamt intresse rörande transeuropeiska nät för informationsutbyte mellan förvaltningar. Det syftar även till att se till att dessa nätverk är driftskompatibla och till att säkra tillträdet till dem.

3.1.4. Ändring av riktlinjerna för TEN på transportområdet

Efter Europaparlamentets yttrande vid första behandlingen lade kommissionen fram ett förslag till ändring av sitt förslag om kusthamnar, inlandshamnar och intermodala terminaler samt projekt nr 8 i bilaga III. [4] Rådet har antagit en gemensam ståndpunkt i frågan.

[4] KOM(1999) 277 slutlig, 17.6.1999.

3.1.5. Driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg

Som ett resultat av rådets slutsats vid mötet den 6 oktober 1999 antog kommissionen den 25 november 1999 ett meddelande till rådet och parlamentet om integrering av konventionella järnvägstransporter samt ett förslag till direktiv om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

3.1.6. Det transeuropeiska nätet för godstransporter

Vid rådets diskussioner under andra halvåret 1999 om det så kallade infrastrukturpaketet föreslogs att man skulle inrätta ett nät för internationella frakttjänster. Denna idé vidareutvecklades till det transeuropeiska nätet för godstransporter (Trans-European Rail Freight Network, TERFN), som infördes i "paketet" genom rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget som antogs vid mötet den 9-10 december. Kommissionen anser att man genom upprättandet av detta nät (dvs. kartor, förteckning över hamnar och övriga bestämmelser) på ett enhetligt sätt bidrar till bättre och smidigare frakttransporter. Kommissionen välkomnar nätets täthet.

"Infrastrukturpaketet" består av ett förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar, rådets direktiv om ändring av direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag samt ett förslag till rådets direktiv om tilldelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet och uttag av infrastrukturavgifter och utfärdande av säkerhetsintyg.

3.2. Kommittéer för riktlinjer för TEN

3.2.1. Energi

Kommittén för riktlinjer för TEN på energiområdet sammanträdde inte under 1999.

3.2.2. Telekommunikationer

Kommittén för riktlinjer för TEN på telekommunikationsområdet sammanträdde tre gånger under 1999. Vid det första mötet den 15 januari avgav kommittén sitt yttrande om utkastet till kommissionens beslut om en ansökningsomgång för valideringsundersökningar och tillämpningsprojekt när det gäller det transeuropeiska telekomnätet för bastjänster samt tillämpningar på områdena utbildning, kultur, transport och mobilitet, miljö och krishantering, sjukvård, nät i städer och på regional nivå samt tillämpningar och tjänster för små och medelstora företag.

Vid sitt andra möte den 15-16 juli diskuterade kommittén följande: kommissionens rapport till Europaparlamentet om budgetåret under 1998 (enligt bilaga I punkt 4 i riktlinjerna), omfattningen och tidsplanen för översynen av arbetsprogrammet för TEN på telekommunikationsområdet, utvärderingen av riktlinjerna för TEN-ISDN (enligt artikel 10 i dessa riktlinjer) och utvärderingen och översynen av riktlinjerna för TEN på telekommunikationsområdet. Kommittén avgav också sitt yttrande om utkastet till arbetsordning för utvärderingen av TEN-telekomåtgärden (enligt artikel 8.2 i beslutet om dessa riktlinjer).

Kommitténs sista möte, som var av mer informell karaktär, hölls den 25 november 1999 i Helsingfors. Huvudfrågorna vid mötet var utkastet till översyn av arbetsprogrammet för TEN på telekommunikationsområdet, resultaten från projektgenomgångarna och de framsteg som gjorts när det gäller att genomföra en delutvärdering av TEN på telekommunikationsområdet.

3.2.3. Transport

Den kommitté som skall bistå kommissionen med översynen av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet sammanträdde den 5 november 1999. Den viktigaste punkten på dagordningen var utarbetandet av rapporten om översynen av riktlinjerna enligt artikel 21.1.

3.3. Kommittén för finansiellt stöd av TEN

Kommittén för finansiellt stöd av TEN sammanträdde sex gånger under året (en gång "horisontellt", en gång för att behandla energifrågor, två gånger för telekommunikationsfrågor och tre gånger för transportfrågor) och gav ett positivt yttrande om budgeten på 5 467 miljoner euro. Närmare uppgifter om budgetbeslutet återfinns nedan i punkt 4.1.

3.4. Finanskontroll

Under 1999 diskuterade kommissionen med den "horisontella" och de tre sektoriella grupperna i kommittén för finansiellt stöd av TEN de praktiska arrangemangen för samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna när det gäller den finansiella kontrollen. Diskussionerna gällde artiklarna 8, 9 och 12 i TEN:s budgetförordning och rörde ingående av kontrakt med den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna när det gäller ansökningar om stöd, hur medlemsstaten kommer att kontrollera användningen av de medel som ansökan gäller och kravet på att medlemsstaterna skall överlämna en beskrivning av de system för kontroll och styrning som byggts upp för att säkerställa att projekten och studierna genomförs på ett effektivt sätt samt överlämna alla nationella rapporter som kan ha betydelse för kontrollen av projekten i fråga.

Man var allmänt överens om att situationen varierade från en sektor till en annan, att åtgärderna kunde vara mer kostnadseffektiva och att telekommunikationsområdet behövde uppmärksammas särskilt, eftersom sektorn till stora delar har privatiserats. Kommittén kom även överens om att det borde föras diskussioner mellan ministerierna i de nationella huvudstäderna för att enas om en ståndpunkt som speglar inställningen hos de myndigheter som ansvarar för de tre TEN-sektorerna. Kommittén kommer att ta upp dessa frågor igen under år 2000.

TABELL 1

Gemenskapens stöd till de transeuropeiska näten 1999

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

4. Finansiering av TEN

I tabell 1 ovan ges en överblick av gemenskapsfinansieringen av TEN.

4.1. Kommittén för finansiellt stöd för TEN

4.1.1. Energi

Kommittén sammanträdde den 10 september och godkände 28 genomförbarhetsstudier och andra studier för vilka kommissionen föreslagit stöd om sammanlagt 28,8 miljoner euro. Kommissionens beslut i frågan fattades den 5 november. Ytterligare uppgifter finns i bilaga V.

Tabell 2. TEN energiprojekt - åtaganden

>Plats för tabell>

4.1.2. Telekommunikationer

Telekommunikationsgruppen inom kommittén för finansiellt stöd för TEN sammanträdde två gånger: den 15 januari och den 15-16 juli.

Vid mötet i januari lade kommittén fram sitt yttrande om utkastet till kommissionens beslut om att bevilja gemenskapsstöd till en andra omgång projekt av gemensamt intresse som valts ut från den andra ansökningsomgången 1998 inom ramen för TEN:s budgetpost för telekommunikationer 1999.

Vid mötet i juli antog kommittén ett positivt yttrande om att bevilja gemenskapsstöd till projekt som valts ut från den första ansökningsomgången 1999 [5] och som behandlade allmänna tjänster och tillämpningar. Totalt mottogs 53 förslag för valideringsundersökningar och tillämpningsprojekt som utvärderades. Av dessa ansågs 28 berättigade till finansiellt gemenskapsstöd på 20 526 miljoner euro. Två av de 28 förslagen rörde tillämpningsprojekt. Av budgetskäl fick endast de 17 högst rankade projekten finansiellt stöd från gemenskapen på sammanlagt 14 042 miljoner euro. Av de 11 återstående projekten skulle endast ett fåtal kunna komma ifråga om det fortfarande fanns medel kvar efter det att åtagandebemyndigandena för de 17 projekten uttömts (t.ex. förslag som dras tillbaka, kontraktsförhandlingar som resulterar i lägre summor än dem som avses i beslutet eller ytterligare budgetmedel som görs tillgängliga av budgetmyndigheten). Bilaga VI innehåller en förteckning över projekt som man efter förhandlingar slutit kontrakt för.

[5] EGT C 56/12, 26.2.1999, s. 18.

4.1.3. Transport

Vad gäller transport höll kommittén för finansiellt stöd för TEN tre möten 1999. Man gav positiva utlåtanden om 106 projekt och studier för vilka kommissionen föreslagit finansiellt stöd på totalt 497,65 miljoner euro (plus ytterligare 1,85 miljoner euro för tekniskt stöd i enlighet med budgetkommentaren). Flera av de projekt som valdes ut innebar en fortsättning (eller komplettering) av åtgärder som tidigare erhållit stöd. I bilaga VII finns mer uppgifter.

Kommissionen fick in 226 ansökningar om finansiellt stöd av vilka en del gällde relativt små summor. Åtgärden att sätta en gräns för det finansiella stödet för transportprojekt på minst 500 000 euro tillämpades ofta under 1999 och bidrog till stor del till att minska antalet beslut till 106.

Som framgår av tabell 3 har kommissionen fortsatt att koncentrera den större delen av de tillgängliga resurserna (58 %) på de 14 prioriterade Essen-projekt (inklusive tågtrafikledning). Den andel som avsattes till andra trafikledningsprojekt än ERTMS (9 %) har relativt sett minskat jämfört med föregående år.

Transport: Tabell 3. Projektkategorier

>Plats för tabell>

När det gäller vilken typ av stöd som delas ut visar tabell 4 att andelen räntesubventioner ökade något under 1999 jämfört med 1998, medan stödet till genomförbarhetsstudier och tekniska stödåtgärder fortsatte att minska. Anledningen är att studiefasen för de flesta av de 14 prioriterade projekten har avslutats och anläggningsfasen kan inledas.

Transport: Tabell 4. Typ av stöd

>Plats för tabell>

Tabell 5. Transportsätt

Som framgår av tabell 5 anslogs även under 1999 mer än 60 % av unionens finansiella stöd till transportsektorn enligt förordning (EG) nr 2236/95 till järnvägsprojekt (64 %). Stödet till vägprojekt uppgick till 17 % och till trafikledning till 9 % av 1999 års budget för TEN-transporter.

>Plats för tabell>

4.2. IDA OCH EDICOM

IDA-projekten (sektoriella och horisontella åtgärder) och EDICOM-projekten finansieras oberoende av TEN:s budgetförordning men nämns här för att få en fullständig bild av situationen. Kommissionen godkände 1999 finansiella bidrag på 24 miljoner euro för olika åtgärder som stöds genom IDA och 7 miljoner för åtgärder som stöds genom EDICOM.

4.3. Strukturfonderna

Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden är de klart viktigaste källorna till gemenskapsstöd för TEN-projekt.

4.3.1. ERUF

Under 1999 användes den övervägande delen av de återstående budgetmedlen för 1994-1999 i nationella och regionala ERUF-program. Sådana uppgifter har hittills endast delvis gjorts tillgängliga. De viktigaste finansieringsbesluten fattades inom ramen för de grekiska programmen och gällde särskilt Pathe- och Egnatia-motorvägssystemen men även Rio Anthirio-bron. Tabell 6 nedan innehåller uppgifter om den totala ERUF-finansieringen av transportprojekt 1994-1999. Mer utförliga tabeller med en uppdelning på transportsätt finns i bilaga VIII.

Av flera olika anledningar är det inte lätt att ange exakt vilket belopp ERUF har investerat i TEN-projekt. Den främsta orsaken är att ERUF tillämpar program som löper över flera år till skillnad från kommittén för finansiellt stöd för TEN och sammanhållningsfonden som årligen finansierar enskilda projekt. En annan viktig orsak är ERUF:s decentraliserade struktur: stora delar av fondens finansiering beviljas genom nationella eller regionala myndigheter och uppgifterna blir tillgängliga först efter en viss tid. ERUF:s finansiering av TEN-infrastruktur ingår dessutom i allmänhet i ett större transportprogram och nationella myndigheter anger inte alltid vilken del som motsvarar TEN. Man skall slutligen komma ihåg att största delen av stödet avsätts de första åren, vilket även detta beror på tillämpningen av fleråriga program, och minskar således mot slutet av programperioden. Av dessa anledningar finns det för närvarande inte några utförliga och exakta siffror för hur mycket medel ERUF avsätter för TEN-projekt.

Tabell 6: ERUF-finansiering totalt för TEN-transport 1994-1999

(uppskattningar)

>Plats för tabell>

4.3.2. Sammanhållningsfonden

I tabell 7 nedan visas sammanhållningsfondens årliga åtaganden sedan 1993 för TEN-projekt i var och en av de fyra medlemsstater till vilka stöd utgått. Siffrorna avser åtaganden för nya projekt som godkändes 1999 och årliga utbetalningar av stöd till projekt som godkänts under tidigare år.

Tabell 7: Sammanhållningsfondens TEN-finansiering 1999

>Plats för tabell>

Generellt sett har den viktigaste frågan i sammanhållningsfondens strategi varit att säkerställa en lämplig koppling till det transeuropeiska transportnätet och förbättra transportsystemens allmänna effektivitet i de länder som erhåller bidrag från fonden. Under 1993-1999 koncentrerade sammanhållningsfonden sina arbetsinsatser på att bidra till den nationella transportinfrastrukturen i linje med målen i gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av de transeuropeiska näten.

Tabell 8 nedan innehåller uppgifter om sammanhållningsfondens totala åtaganden när det gäller TEN-projekt 1993-1999. Totalt 8,3 miljarder euro har anslagits till TEN-projekt i de fyra mottagarländerna. Av dessa har drygt hälften (56 %) avsatts till vägprojekt och 34 % till järnvägsprojekt. Nedan följer en kort beskrivning av framstegen i de olika mottagarländerna efter det att den första perioden av finansiering från sammanhållningsfonden avslutades 1999.

Tabell 8: Sammanhållningsfondens TEN-finansiering per land/transportsätt 1993-1999

>Plats för tabell>

Spanien erhöll totalt 4,6 miljarder euro, vilket motsvarade 55 % av det totala stöd som avsattes för de fyra mottagarländerna.

Investeringarna i vägar och motorvägar återspeglar behovet av att komplettera och rusta upp det omfattande huvudvägnätet i Spanien för att svara mot den snabba ökningen av vägtrafiken. Samtliga stödprojekt syftar till att uppnå målen för det transeuropeiska vägnätet. Dessa omfattar färdigställandet av de mest trafikerade motorvägslederna, anslutningar mellan avsides belägna områden och de mest utvecklade ekonomiska områdena, åtgärder för att motverka det spanska vägnätets alltför solfjäderformiga struktur, minskning av trafikbelastningen i städerna och integrering av det spanska vägnätet med näten i grannländerna. De projekt som rör huvudvägnätet i Spanien har varit följande: motorvägen Rías Bajas, Madrids ringled M40, motorvägen Madrid-Granada, motorvägen Zaragora-Huesca-Somport-Frankrike, motorvägen Madrid-Valencia, motorvägen Costa Cantábrica och motorvägen genom Katalonien.

Inom järnvägssektorn har sammanhållningsfonden bidragit med stöd till de viktigaste prioriteringarna i "Plan Director de Infraestructuras 1993-2007" som berörde utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet. De viktigaste projekten var följande: modernisering av Medelhavskorridoren (Valencia-Tarragona-Barcelona) och Madrid-Valencia-korridoren så att de kan användas för hastigheter upp till 200/220 km/h, modernisering av det konventionella järnvägssystemet och anläggning av en ny höghastighetslinje Madrid-Barcelona-franska gränsen.

Portugal erhöll total 1,4 miljarder euro från sammanhållningsfonden. En stor del av stödet gick till vägprojekt så att korridorerna Lissabon/La Coruña och Lissabon/Madrid kunde färdigställas och så att arbetet med att anlägga vägleden Lissabon/Valladolid kunde påskyndas. Högt på prioriteringslistan stod också undanröjande av kapacitetsproblem och minskning av trafikstockningarna i tätortsområdena runt Lissabon och Porto genom att finansiera bredare motorvägar, anlägga inre och yttre ringleder i Lissabon samt bygga "Freixo-bron" och en bro över Tagus.

Inom järnvägssektorn gavs bidrag till de portugisiska myndigheternas arbete med att modernisera två järnvägslinjer (norrut och Beira Alta) av strategisk betydelse för Portugal, som båda ingår i det transeuropeiska järnvägsnätet.

När det gäller sjöfarten har bidrag getts till investeringar för att förbättra förbindelserna mellan hamnarna och andra transportsätt och till att främja hamntjänster- och infrastruktur i Portugals viktigaste hamnar, nämligen Leixões, Lissabon, Setúbal och Sines.

När det gäller flygplatser lämnade fonden bidrag till endast ett projekt: Funchal-flygplatsen på Madeira. Syftet är att öka tillgängligheten till denna mycket perifera region.

Grekland har erhållit totalt 1,5 miljarder euro i stöd, vilket motsvarar 18,4 % av det totala stöd som avsattes för de fyra mottagarländerna.

Åtagandena till Essen-projekt nr 7 "Pathe-via Egnatia" uppgick 1999 till 82,61 miljoner euro och för andra TEN-motorvägar till 10 miljoner euro. Åtagandena för detta projekt gäller:

"Pathe": anläggning av en ny sträcka av tunnelbanesystemet genom staden Katerini och olika kompletterande kontrakt för förbifartslederna Patras, Skotina-Katerini och Rahes-Pelasgia.

"Via Egnatia": konstruktion av sträckan Asprovalta-Strimonas på cirka 22 km.

De viktigaste åtgärderna inom järnvägssektorn koncentreras till projekten Evangelismos-Leptokarya, Thessaloniki-Alexandroupolis, Athen-Korinth, Axios-floden, Pireus-Athen-Thessaloniki-linjen, Paleofarsalos-Kalambaka, Thriassio-komplexet och andra anslutande linjer till nätet och till hamnen i Pireus.

I Irland har sammanhållningsfondens investeringar koncentrerats på det primära nationella vägnätet med fokus på prioriterade TEN-vägavsnitt. Det faktum att väginvesteringarna motsvarade 75 % av de totala transportinvesteringarna, vilket var mer än i de andra mottagarländerna, motiverades med att till och med större vägar hade en låg standard. Enligt 1996 års index var Irland det land som hade det sämsta motorvägsnätet av de 15 medlemsstaterna. De flesta inrikestransporterna genomförs ju onekligen också på vägarna (96 % av passagerartransporterna och 90 % av godstransporterna). De viktigaste vägsträckningarna som finansierats är M1 - Dublin till gränsen, mot Belfast, M50 - ringleden runt Dublin, N7-8 - Dublin -Cork/Limerick och N4 Dublin - Sligo.

Inom järnvägssektorn utgick stöd till linjerna Dublin-Belfast och Dublin-Cork (del av projekt nr 9 som prioriterades i Essen). Stödet omfattade förbättringar av signalsystemet och ersättning av äldre skarvspår med helsvetsat järnvägsspår. Ersättning av signalsystem och spår finansierades även på linjer som trafikeras mest eller som kan komma att drabbas av hög trafikbelastning. Utvidgningen av det elektriska järnvägsnätet DART norr och söder om Dublin till de yttre förorterna erhöll också stöd, eftersom järnvägsnätet i Dublins ytterområden har fler passagerare per dag än hela det övriga järnvägsnätet.

Inom hamnsektorn lämnades stöd till infrastrukturförbättringar i landets fyra största hamnar, nämligen Dublin, Cork, Rosslare och Waterford. Syftet var att minska kostnaderna genom att öka kapaciteten och därigenom förbättra konkurrenskraften. Metoden var framgångsrik när det gäller hamnavgifterna för containrar som har sjunkit med över 15 % i Dublin och Cork sedan 1995. I och med att ekonomin förbättrades för hamnmyndigheterna kunde kapitalinvesteringar sedan göras utan stöd från sammanhållningsfonden.

4.4. Lån från Europeiska investeringsbanken (EIB)

Att utveckla de stora infrastrukturprojekten av gemensamt intresse, av vilka de transeuropeiska näten utgör den största delen, är fortfarande en av Europeiska investeringsbankens prioriteringar. Under 1999 godkände bankens styrelse lån på totalt 7 341 miljoner euro för transeuropeiska nät och projekt med anknytning till dessa nät i unionen. Finansieringskontrakt på 8 277 miljoner euro undertecknades, vilket motsvarar över 30 % av bankens verksamhet i medlemsstaterna. Sedan 1993 har banken godkänt lån för transeuropeiska nät på totalt 57 648 miljoner euro och undertecknat finansieringskontrakt för ackumulerade lån på 44 319 miljoner euro. De totala investeringskostnaderna för de aktuella projekten beräknas uppgå till 183 miljarder euro.

Europeiska investeringsbanken har aktivt bidragit till finansieringen av TEN-projekt, och framför allt projekt som genomförs inom ramen för offentlig-privata partnerskap. Exempel på viktiga projekt, som också kan komma att fungera som modeller för andra projekt i framtiden, är utvecklingen av finansieringsstrukturer för att utforma, bygga, finansiera och underhålla vägar, strukturer som har tillämpats i Förenade kungariket, Finland och Portugal. Banken har också utvecklat innovativa finansiella instrument, som säkring av fordringar för finansiering av rullande materiel och när det gäller utvecklingen av återfinansieringsstrukturer för att ge kommersiella finansiärer en möjlighet att ta sig ur långsiktiga investeringar på definierade villkor.

Banken underlättar också utbytet av erfarenhet från finansiering av infrastruktur genom offentlig-privata partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn i medlemsstaterna och främjar också möjligheterna för större privata företag att investera i offentlig-privata partnerskap i olika länder inom EU. Ett exempel på detta är Engelberg-tunneln i Tyskland. Detta utbyte bör leda till att kapitalets effektivitet förbättras och till att kapitalkostnaderna minskar för de bank- och kapitalmarknadsinstrument som utnyttjas för finansiering.

Banken beviljade under 1999 lån för transeuropeiska transportnät i unionen på 4 807 miljoner euro, vilket innebär att det till denna sektor hittills beviljats lån på totalt 36 722 miljoner euro. Under 1999 undertecknades finansieringskontrakt på 5 977 miljoner euro (4 415 miljoner euro 1998), vilket innebär att den ackumulerade utlåningen uppgick till totalt 26 506 miljoner euro. Nya lån beviljades främst till projekt för att utforma, bygga, finansiera och underhålla motorvägar i Portugal (Beira och Algarve), Malpensa-flygplatsen och förbifartsleden Patras i Grekland.

När det gäller länderna i Central- och Östeuropa undertecknade banken kontrakt på 1 321 miljoner euro för projekt avseende de elva transportkorridorerna som godkänts av de alleuropeiska transportkonferenserna på Kreta och i Helsingfors.

Inom energisektorn beviljades under 1999 nya lån på 134 miljoner euro för TEN-projekt på gas- och elområdena, vilket innebär att det ackumulerade beloppet sedan 1993 uppgår till 6 054 miljoner euro. Under 1999 undertecknade banken kontrakt på 174 miljoner euro för elnäten Italien-Grekland och Spanien-Marocko, Portgas-projektet i Portugal och Ruhrgas Netra-projektet i Tyskland. Detta kan jämföras med 393 miljoner euro 1998.

Under 1999 gav banken också nya lån för de europeiska telekommunikationsnäten, som inte omfattas av riktlinjerna för TEN-telekom, genom att nya lån på 2 400 miljoner euro beviljades och kontrakt på 2 126 miljoner euro undertecknades (3 434 miljoner euro 1998). Sedan 1993 har finansieringskontrakt på totalt 12 985 miljoner euro undertecknats.

Enligt artikel 21 i Europeiska investeringsbankens stadgar skall kommissionen rådfrågas när det gäller projekt som skall finansieras av banken. Denna bestämmelse ses för närvarande över, och kommissionen kommer att ta tillfället i akt att försöka öka förenligheten mellan EIB:s finansiella stöd och gemenskapens politik när det gäller de transeuropeiska näten och miljön.

Ytterligare uppgifter om Europeiska investeringsbankens lån för TEN-projekt återfinns i bilaga IX.

Tabell 9: Europeiska investeringsbankens lån för TEN [6]-projekt i Europeiska unionen

[6] EIB:s lån gäller undertecknade finansieringskontrakt.

>Plats för tabell>

Tabell 10: Europeiska investeringsbankens lån i länderna i Central- och Östeuropa

>Plats för tabell>

4.5. Garantier från Europeiska investeringsfonden (EIF)

I slutet av 1999 motsvarade den verksamhet för vilka kontrakt undertecknats sedan Europeiska investeringsfonden upprättades, med avdrag för återbetalade lån, 2 784 miljoner euro. Av dessa avsåg 1 918 miljoner euro TEN-projekt, vilket motsvarar 69 % av det totala beloppet (transport 36 %, energi 29 % och telekommunikationer 35 %).

Europeiska investeringsfondens kontrakt uppgick till totalt 456,1 miljoner euro, av vilka 406,6 miljoner euro avsåg garantier och 49,5 miljoner värdepapperstransaktioner. Av det totala garantibeloppet avsåg 388,8 miljoner euro (95 %) TEN-projekt, bland annat 265,8 miljoner euro i garantier för transportprojekt i Tyskland, Portugal och Förenade kungariket samt 123,1 miljoner euro i garantier för telekomprojekt i Belgien, Ungern, Polen och Irland. Närmare uppgifter om denna verksamhet återfinns i bilaga X.

Sedan Europeiska investeringsfonden upprättades har garantier givits för TEN-projekt i tio medlemsstater (Belgien, Frankrike, Tyskland, Grekland, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal, Spanien och Förenade kungariket) men även utanför EU (Ungern, Polen, Slovakien och den norska delen av Nordsjön).

Tabell 11. Lånegarantier från Europeiska investeringsfonden för TEN-projekt

(verksamhet för vilken kontrakt undertecknats, i miljoner ecu)

>Plats för tabell>

4.6. Medlemsstaters finansiering

Unionens finansiering av TEN-projekt avser oftast en liten del av den totala kostnaden, utom när det gäller några projekt i de länder som får stöd från sammanhållningsfonden. Den större delen av finansieringen kommer från de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna eller, särskilt beträffande energi- and telekommunikationssektorerna, från den privata sektorn. Exakta eller relevanta uppgifter om medlemsstaternas finansiering av TEN-projekt är svåra att få tillgång till.

4.7. Finansiering av infrastruktur i tredje land

4.7.1. ISPA

Den 21 juni 1999 antog rådet förordning (EG) nr 1267/99 om ett instrument för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (ISPA). Enligt detta förslag skall ISPA under 2000-2006 ge finansiellt stöd motsvarande cirka 520 miljoner euro per år för transportinfrastrukturprojekt i de 10 kandidatländerna i Central- och Östeuropa. Syftet är att främja hållbar rörlighet, och framför allt projekt av gemensamt intresse och sådana projekt som gör det möjligt för de stödmottagande länderna att uppnå målen för partnerskapen inför anslutningen. Detta skulle gälla de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet i respektive land och med de transeuropeiska näten samt tillträdet till sådana nät. ISPA:s verksamhet kommer att baseras på projekt, ungefär på samma sätt som sammanhållningsfondens verksamhet, med tanke på att målen är ungefär desamma. Stöd från ISPA skulle endast ges till projekt som är tillräckligt stora för att få betydande effekter. De totala investeringskostnaderna för de aktuella projekten beräknas uppgå till 5 miljoner euro. Gemenskapsstödet kan ges i form av bidrag som inte behöver betalas tillbaka eller bidrag som skall betalas tillbaka på upp till 75 % (85 % i undantagsfall) av de totala offentliga utgifterna. Tabell 12 nedan innehåller ungefärliga uppgifter om ISPA-stöd till kandidatländerna med utgångspunkt i befolkningsmängd, BNP per capita och landets yta (se även punkt 7.3).

Tabell 12: Grundläggande uppgifter om kandidatländerna och ungefärliga ISPA-bidrag

>Plats för tabell>

4.7.2. PHARE

Med anledning av den reviderade strategin för Phare-investeringar för Centraleuropa skapades ett instrument för storskalig infrastruktur för åren 1998 och 1999, genom vilket stöd på högst 25 % av de totala kostnaderna för transport- och miljöprojekt utbetalas. Taket är dock 250 miljoner euro. Detta omfattar också ett instrument för förberedelse av projekt genom vilket 25 miljoner euro anslagits till undersökningar eller projektering som krävs. Detta instrument har framför allt att utnyttjats för förberedelser av projekt för ISPA-finansiering. Från och med år 2000 kommer all gemenskapsfinansiering av transportinfrastruktur för de viktigaste korridorerna i Central- och Östeuropa att ske genom ISPA (se ovan).

4.7.3. TACIS

Att förbättra infrastrukturförbindelserna med de nya oberoende staterna är ett av målen för Tacis-programmet, inom vilket man nu kan använda upp till 10 % av den årliga budgeten för investeringar, bland annat småskaliga infrastrukturprojekt inom ramen för gränsöverskridande samarbete.

4.7.4. MEDA

För närvarande ges inte så mycket stöd från MEDA-programmet för att förbättra förbindelserna mellan länderna i Medelhavsbäckenet och länderna i unionen (stödet är dock mycket viktigt). Stödet ges endast för fåtal genomförbarhetsstudier (t.ex. Eumedis-projektet som nämns i punkt 7.2 nedan).

5. Finansiering av TEN: andra frågor

5.1. Ändring av TEN:s budgetförordning

Som en del av Agenda 2000-paketet enades Europaparlamentet och rådet i juni 1999 om att ändra TEN:s budgetförordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät.

Den ändrade budgetförordningen [7] innehåller en finansieringsram för perioden 2000-2006 på motsvarande 4 600 miljoner euro för samtliga tre TEN-sektorer. Av denna summa kommer cirka 4 170 miljoner euro att anslås till transportprojekt, 155 miljoner euro till energiprojekt och 275 miljoner euro till telekommunikationsprojekt.

[7] EG nr 1655/1099 av den 19 juli 1999.

De 4,6 miljarder euro som man kommit överens om är en fördubbling av budgeten på 2,3 miljarder euro för perioden 1995-1999. Denna ökning kommer att bidra till att de transeuropeiska näten genomförs snabbare. Unionen kommer att kunna lämna omfattande bidrag till genomförandet av de 14 projekt som prioriterades i Essen och som nu till stora delar går in i anläggningsfasen. Även intelligenta europeiska transportsystem som ERTMS (European Rail Telematics Management System), som ökar driftskompatibiliteten mellan de europeiska järnvägssystemen, och Galileo-projektet kommer att utvecklas ytterligare med omfattande bidrag från TEN-budgeten under kommande period.

Den nya budgetförordningen ger också kommissionen möjligheten att upprätta vägledande fleråriga program, vilket är ett stort framsteg eftersom de kommer att kunna användas för långsiktig finansiering för långsiktiga projekt. Programmen, som ger projektinitiativtagarna en fingervisning om storleken på det framtida stödet, är särskilt lämpliga för mycket stora infrastrukturprojekt inom transportsektorn och för offentlig-privata partnerskap.

Genom den reviderade förordningen ges också möjlighet till att inledningsvis investera upp till 1 % av TEN-budgeten i riskkapitalfonder för att för att få igång utvecklingen av sådan fonder och därigenom kunna utnyttja de potentiellt sett mycket stora möjligheterna till långsiktig finansiering från pensionsfonderna och försäkringsbolagen för finansiering av TEN-infrastrukturprojekt. Riskkapitalet kommer att vara intressant särskilt för offentlig-privata partnerskap .

Den nya budgetförordningen innebär ännu en förbättring, nämligen möjligheten att från och med 2003 öka bidragsnivån från normalt 10 % till 20 % för satellitnavigeringsprojekt, däribland Galileo. Detta är ett mycket viktig framsteg, eftersom man nu kan visa att detta centrala och helt igenom europeiska projekt kan finansieras.

5.2. Att främja offentlig-privata partnerskap

5.2.1. Uppföljning av Neil Kinnocks högnivågrupp

Som uppföljning till rekommendationerna från högnivågruppen för offentlig-privata partnerskap för TEN-projekt på transportområdet, vilka presenterades i maj 1997, har kommissionen i samarbete med medlemsstaterna lagt fram resultaten från den studie som beställts om värdepappers betydelse för finansieringen av TEN-projekt. Kommissionen anordnade även ett seminarium i december 1999 för att sprida information om framgångsrika offentlig-privata partnerskap inom flera större TEN-projekt, särskilt när det gäller projektmyndigheter.

5.2.2. Offentlig upphandling

I april 1999 antog kommissionen ett utkast till tolkningsmeddelande om regler för koncessioner och offentlig upphandling, och bad berörda parter inkomma med synpunkter. I dokumentet presenterar kommissionen sina första synpunkter på koncessioner och liknande former av offentlig-privata partnerskap. I inledningen nämns särskilt kommissionens meddelande om offentlig-privata partnerskap i transeuropeiska transportnätsprojekt under 1997 [8] och kommissionens åtagande att gynna denna typ av partnerskap.

[8] KOM(97) 453 slutlig, 10.9.1997.

När det gäller koncessioner inom transportsektorn fastställs i tolkningsmeddelandet att om koncessionen ges av ett organ inom den offentliga sektorn som inte bedriver verksamhet inom transportsektorn är det (a) bestämmelserna och principerna i fördraget som gäller (t.ex. icke-diskriminering, likabehandling, öppenhet, ömsesidigt erkännande och proportionalitet) om koncessionen gäller tjänster och (b) bestämmelserna i fördraget och i direktiv 93/37/EEG om kontrakt vid offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten om koncessionen gäller verksamhet. För koncessioner som ges av organ i den offentliga sektorn som bedriver verksamhet inom transportsektorn gäller ovannämnda bestämmelser i fördraget.

Det slutliga meddelandet fokuseras på sådana offentlig-privata partnerskap som inom ramen för gemenskapens lagstiftning [9] kan betraktas som koncessioner, eftersom detta begärts från flera håll. Detta meddelande tar upp några av de frågor som är relevanta för TEN-projekten.

[9] EGT C 121/2, 19.4.2000.

När det gäller att tillåta "tekniska dialoger" under TEN-projektens planeringsskede fastställdes i kommissionens meddelande om offentlig upphandling [10], som offentliggjordes i mars 1998, att kommissionen skall föreslå ändringar av direktiven för att i större utsträckning tillåta dialoger under upphandlingsförfarandet.

[10] KOM(1998) 143. Kommissionens meddelande - Offentlig upphandling inom Europeiska unionen.

6. Rapporter, meddelanden och utvärderingar

6.1. Rapporter och meddelanden

6.1.1. Första rapporten om driftkompatibiliteten hos höghastighetståg

Kommissionen antog den 10 september 1999 den första rapporten om genomförandet och effekterna av direktiv 96/48/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg [11].

[11] KOM(1999) 414 slutlig.

6.1.2. Galileo

Kommissionen antog den 10 februari 1999 meddelandet "Galileo - Europas deltagande i en ny generation av satellitbaserade navigationstjänster", där slutsatser dras från det arbete som gjorts under tidigare år.

6.1.3. Kommissionens meddelande om utvecklingen av Euro-ISDN

I enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets beslut 2717/95/EG av den 9 november 1995 utarbetade kommissionen i slutet av 1999 ett meddelande om en övergripande utvärdering av riktlinjerna för att utveckla Euro-ISDN (Integrated Services Digital Network) till ett transeuropeiskt nät (TEN-ISDN). För att kunna uppfylla kraven i ovannämnda artikel hade kommissionen redan tidigare genomfört följande två studier med hjälp av externa experter:

- En studie om Euro-ISDN:s status i Europeiska unionen 1997-1998 (som slutfördes i juni 1998).

- En delutvärdering av utvecklingen av transeuropeiska telekommunikationsnät under 1993-1997 inom ramen för riktlinjerna för Euro-ISDN (som slutfördes i november 1998).

6.2. Utvärdering

I enlighet med sitt program "SEM (Sund och effektiv finansförvaltning) 2000" ger kommissionen hög prioritet åt att utvärdera de åtgärder som vidtagits.

6.2.1. Energi

Under året genomförde externa experter för kommissionens räkning en utvärdering av TEN:s energiprogram efter halva genomförandetiden.

6.2.2. Telekommunikationer

Genomgång av TEN-telekomprojekten

Totalt gicks 39 projekt igenom under 1999 (se bilaga III), varav 28 i november. Dessa projekt inleddes den 1 januari 1999 efter 1998 års ansökningsomgångar.

Det främsta syftet med genomgångarna var att göra en teknisk bedömning av arbetet för att förvissa sig om att projekten framskred enligt åtaganden i kontraktet. Enligt bedömningarna hade projekten över lag gjort tillfredsställande framsteg mot att uppfylla de mål som ställts upp.

Ett annat syfte med genomgångarna var att visa att dessa projekt bidrar till att uppfylla de övergripande målen med TEN-telekomåtgärden, dvs. effekter på samhället, konkurrenskraft, stärka den inre marknaden, sammanhållning och utveckling av nya tillväxtområden (skapa arbetstillfällen) i enlighet med riktlinjerna för TEN-telekom och även arbetsprogrammet för TEN-telekom. Projekten visade sig allmänt ha uppnått målen enligt ett antal kriterier. Resultaten från översynerna har dessutom visat att uppnåendet av målen på TEN-telekomområdet och projektens tekniska prestanda går hand i hand.

Genomgång av den gemensamma ansökningsomgången för multimediaprojekt

I oktober 1999 gick kommissionen igenom de 13 projekt som inkommit till arbetsgruppen för multimedia inom utbildningsområdet [12] och som har samfinansierats av TEN-telekom.

[12] Arbetsgruppen för multimedia offentliggjorde i december 1996 en gemensam ansökningsomgång som omfattade sex europeiska program med mål som kompletterade varandra men med olika genomförandemetoder från fyra generaldirektorat: telematik och inriktad socioekonomisk forskning, stödjande forskningsprojekt, TEN-telekomåtgärder, stöd till spridning av telekomtillämpningar och -tjänster samt stöd från Socrates och Leonardo till utbildning.

Det främsta syftet var att utvärdera de tekniska framsteg som gjorts inom dessa projekt jämfört med åtaganden i kontrakten, men även att för första gången utvärdera i vilken grad de uppfyller målen i TEN-telekomåtgärden. Man drog slutsatsen att det i samband med de flesta av de granskade projekten hade gjorts stora arbetsinsatser, vissa med anmärkningsvärda resultat och andra med en potential som skulle kunna utvecklas.

Ett annat syfte med genomgången var att visa att dessa projekt bidrar till att uppfylla målen i TEN-ISDN/telekomåtgärden (se ovan). Detta var en bedömning av de effekter som förväntats och dem som faktiskt uppnåddes, och inte en bedömning av projektets kvalitet.

De viktigaste resultaten av dessa projekt bestod av uppfyllande av målet om samhällseffekter, vilket till stor del berodde på välvalda brukargrupper och klart definierade faktiska behov.

Delutvärdering av TEN-telekomåtgärden

I enlighet med artikel 14 i beslutet om riktlinjer skall kommissionen utarbeta en delutvärdering av TEN-telekomåtgärden. I enlighet med kommissionens program SEM2000 skall även en systematisk utvärdering göras av samtliga EU-program. Efter att ha fått ett positivt yttrande från kommittén för riktlinjer (se även punkt 3.2.2 ovan) om utkastet till arbetsordning offentliggjorde kommissionen ett förhandsmeddelande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [13] i syfte att ingå kontrakt med externa experter inom ramen för de normala öppna anbudsförfarandena.

[13] EGT S 230, 26.11.1999.

6.2.3. Transport

Kommissionen lät genomföra en oberoende extern utvärdering av sitt finansiella stöd till transportprojekt, som färdigställdes 1999, och som därefter även överlämnades till medlemsstaterna och Europaparlamentet. Med utgångspunkt i denna utvärdering och också enstaka utvärderingar av enskilda sektorer (särskilt ERTMS och vägtrafikstyrning) kommer kommissionen att utarbeta en plan för att genomföra lämpliga rekommendationer. Dessa gäller projektledning, fastställande av mål och resultatindikatorer samt förbättrad integrering av miljöaspekter i projektcykeln, från bedömning till utvärdering efter projektets slutförande.

7. Externa relationer

7.1. Energi

Utvecklingen av energinät är av stor betydelse inte bara för energiförsörjningen inom Europeiska unionen (framför allt inom sektorn för olja och naturgas där importberoendet fortfarande är stort), utan även när det gäller det internationella samarbetet och den allmänna utvecklingen.

Planerna på en utvidgning av Europeiska unionen, som också bekräftades under 1999, speglar också det allt större behovet av att ansluta kandidatländernas elnät till näten i Europeiska unionen.

I riktlinjerna för TEN-energi anges redan ett större antal projekt för anslutning av gas- och elnät som kräver arbetsinsatser i kandidatländerna och i länder som inte är medlemmar i gemenskapen. Studier i samband med dessa projekt och arbetet med att upprätta regionalt samarbete på energiområdet (Östersjöområdet, Balkan, Svarta havet och Medelhavet) fortsatte under 1999 att erhålla gemenskapsstöd inom ramen för TEN-energiprogrammet (se bilaga V - förteckning över projekt som finansierades 1999), Synergy-programmet och horisontella hjälpprogram (Phare, Tacis och Meda).

7.2. Telekommunikationer

Telekommunikationsinfrastrukturen och de därmed sammanhängande nya tjänsterna och tillämpningarna är centrala faktorer för den socioekonomiska utvecklingen och för att integrera EU:s grannländer med EU:s medlemsstater. Genom denna infrastruktur och dessa tjänster kan länderna i Central- och Östeuropa och i Medelhavsbäckenet modernisera sin ekonomi och deras framtidsutsikter förbättras.

För att säkra den kommersiella finansieringen av utvecklingen när det gäller telekommunikationer måste det finnas ett rättvist och stabilt regelverk för sektorn. Operatörerna måste dessutom vara välorganiserade och det måste utarbetas noggranna investeringsförslag. Ett villkor för att telekommunikationssektorn skall utvecklas på ett bra sätt är i samtliga fall att regeringarna följer en lämplig strategi för avreglering och lagstiftning.

Den första åtgärd som skall vidtas från EU:s sida är därför att främja institutionella förändringar som innebär att telekommunikationstjänsterna avregleras och att verksamheten regleras och övervakas. Man bör också verka för lagstiftningsreformer. Det finns dessutom stort utrymme för att förbereda spridningen av nya telekommunikationstillämpningar och -tjänster som är av stort socialt och affärsmässigt värde, på grundval av den erfarenhet som vunnits från TEN-åtgärderna på telekommunikationsområdet i gemenskapen och från Eumedis-initiativet inom ramen för MEDA.

Kommissionen överväger också att förbättra förbindelserna mellan de olika verksamheter som får stöd från EU-instrumenten. Syftet är att lägga en grund för lån från Europeiska investeringsbanken och andra internationella finansieringsinstitut.

Europeiska kommissionen undertecknade 1999 en överenskommelse om samordnad verksamhet med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Syftet med överenskommelsen är att det, under vissa förhållanden, skall ges stöd till telekommunikationsprojekt i länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna. Villkoren kommer framför allt att vara att dessa länder upprättar ett minimiregelverk. När det gäller kandidatländerna är lagstiftningskravet att kraven i EU:s regelverk på telekommunikationsområdet till fullo uppfylls.

7.3. Transport

Slutrapporten från gruppen för bedömning av transportinfrastrukturbehoven (TINA) offentliggjordes i oktober 1999. Därmed avslutades kommissionens arbete med att ta fram information om vilka komponenter som måste ingå i det framtida transeuropeiska transportnätet på de elva kandidatländernas territorier, dvs. Bulgarien, Cypern, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien och Slovenien.

Vid den tredje alleuropeiska transportkonferensen i Helsingfors i juni 1997 godkändes det förslag till transportnät som TINA-processen resulterade i. Detta nät omfattar vägarna i tio alleuropeiska korridorer för kombinerade transporter på kandidatländernas territorium samt ytterligare nätkomponenter som valts ut på grundval av kriterierna i beslut nr 1692/96/EG. I sin slutrapport föreslår TINA-gruppen av höga tjänstemän att komponenterna i detta nät bör betraktas som nödvändiga komponenter för ett framtida transeuropeiskt transportnät, i synnerhet på de tio centraleuropeiska kandidatländernas territorium. I sina rekommendationer föreslår gruppen av höga tjänstemän vidare att man vid investeringar skall prioritera de komponenter som färdigställer de alleuropeiska transportkorridorerna.

I TINA-rapporten illustreras nätet med ett antal kartor som bygger på detaljerade uppgifter från TINA-databasen. Rapporten innehåller även särskilda analyser av trafikprognoser, utvecklingen av nätet över tid och förändringar av nätets tekniska egenskaper samt brister i balansen mellan befintlig och framtida kapacitet.

I sin nuvarande form omfattar nätet på kandidatländernas territorium 18 683 km vägar, 20 924 km järnvägslinjer, 4 052 km inre vattenvägar, 40 flygplatser, 20 kusthamnar, 58 flodhamnar och 86 terminaler. Nätets längd i förhållande till ytarealen är oftast betydligt kortare i kandidatländerna än i EU, medan nätets längd i förhållande till folkmängden ofta ligger på en likvärdig nivå.

Den beräknade kostnaden för att bygga nätet är 92 miljarder euro (37 miljarder för järnvägsnätet, 44 miljarder för vägnätet, 1,5 miljarder för inre vattenvägar, 9,5 miljarder för knutpunkter i nätet såsom flygplatser, flodhamnar, kusthamnar och andra terminaler).

Cirka tre fjärdedelar av kostnaderna för järnvägarna och vägarna i nätet hänför sig till byggandet de alleuropeiska transportkorridorer som fastställdes i Helsingfors och som bör prioriteras i EU:s budget genom ISPA och EIB.

8. Forskning och utveckling

Inom fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998) ingår ett antal särskilda forskningsprogram som omfattar verksamhet som bidrar till utvecklingen och genomförandet av politiken när det gäller de transeuropeiska näten, närmare bestämt programmet för forskning på transportområdet, det icke-nukleära energiprogrammet och programmen för informationsteknik och kommunikationsteknik. Projekt för att bedöma de socioekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av TEN-politiken bidrar till förberedelserna av översynen av gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av transportnätet. System som Galileo (European global navigation satellite system) och ERTMS (European rail traffic management system) har dessutom efter en utvecklingsfas med stöd från forskningsprogrammen redan vidareutvecklats eller kommer att vidareutvecklas, valideras och spridas med finansiellt stöd från TEN-budgeten.

Inom ramen för femte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) har redan åtskilliga nyckelåtgärder påbörjats inom följande områden: hållbara system för rörlighet och intermodalitet, landtransport och marinteknik, effektiva energisystem och tjänster för medborgarna. I gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet anges forskning och utveckling som huvudlinjerna i åtgärdsprogrammen. I de nya aktiviteterna inom nyckelåtgärden "Ett hållbart system för rörlighet och intermodalitet" ingår därför socioekonomisk forskning för att kunna göra trafikprognoser och en bedömning av dessas effekter på samhället och miljön men även teknisk utveckling för att förbättra infrastrukturerna och deras samspel med olika transportslag och trafikstyrningssystem. Dessutom kan lyckade forskningsprojekt på området informationssamhällets teknik bidra till marknadsvalidering och företagsutveckling inom ramen för TEN-telekomåtgärden.

>Plats för tabell>

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

Av tekniska skäl finns bilagorna i

dokument SEK(2000)1113

Bilaga I: // Förteckning över förkortningar

Bilaga II: // Gemenskapens finansiella stöd till TEN-projekt inom energisektorn 1995 - 1999

Bilaga III: // Framsteg inom prioriterade projekt TEN-ISDN/Telekomprojekt

Bilaga IV: // Sammanfattning av framstegen inom de 14 projekt som prioriterades av Europeiska rådets möte i Essen

Bilaga V: // Transeuropeiska nät: Gemenskapens finansiella stöd till energiprojekt av gemensamt intresse 1999

Bilaga VI: // TEN-telekomprojekt som finansierades 1999 efter 1999 års ansökningsomgång

Bilaga VII: // TEN-transportprojekt/-studier som finansierades 1999 enligt förordning (EG) nr 2236/95

Bilaga VIII: // Större TEN-projekt som finansierats av Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden fram till slutet av 1999

Bilaga IX: // EIB-lån

A: TEN-energi B: TEN-transport C : TEN-telekom

Bilaga X: // Garantier från Europeiska investeringsfonden till TEN som undertecknades under 1999

Förteckning över förkortningar

ERUF // Europeiska regionala utvecklingsfonden

EIB // Europeiska investeringsbanken

EIF // Europeiska investeringsfonden

GNSS // Global navigational satellite system (globalt system för satellitnavigering)

GPS // European positioning system (satellitbaserad positionsbestämning)

IDA // Interchange of Data between Administrations (program för informationsutbyte mellan förvaltningar)

ISDN // Integrated services digital network (tjänsteintegrerat digitalt nät)

ISPA // Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (instrument för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen)

TEN // Transeuropeiska nät

TERFN // Trans-European Rail Freight Network (transeuropeiskt järnvägsnät för godstransporter)