(3)Landsrapporten 2017för Cypern offentliggjordes den 22 februari 2017. Den innehöll en bedömning av hur väl Cypern hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 12 juli 2016, med uppföljningen av tidigare års rekommendationer och med sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 22 februari 2017. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Cypern har alltför stora makroekonomiska obalanser. Framför allt är det viktigt att ta itu med de många obalanserna i form av alltför hög privat skuldsättning, alltför stor statsskuld och utlandsskuld samt en stor andel nödlidande lån.

(4)Den 27 april 2017 lade Cypern fram sitt stabilitetsprogram för 2017 och den 28 april 2017 sitt nationella reformprogram. De båda programmen har bedömts samtidigt så att deras inbördes samband har kunnat beaktas. Cyperns nationella reformprogram omfattar såväl kortsiktiga som långsiktiga åtaganden. Framför allt omfattar det åtgärder för att minska skulderna i den privata sektorn, förbättra företagsklimatet, underlätta tillgången till finansiering, se över hälso- och sjukvårdssektorn och för att reformera den offentliga sektorn och rättsväsendet. Det nationella reformprogrammet omfattar också utmaningarna i landsrapporten för 2017 och rekommendationerna för euroområdet, däribland behovet att få igång investeringar igen och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet. Om programmet genomförs helt inom de angivna tidsfristerna skulle det bidra till att avhjälpa de makroekonomiska obalanserna i Cypern och genomföra de landsspecifika rekommendationerna. Utifrån bedömningen av åtagandena i Cyperns program bekräftar kommissionen sin tidigare bedömning att det i det här läget inte behövs några ytterligare åtgärder vad gäller förfarandet vid makroekonomiska obalanser. Genomförandet av det politiska reformprogrammet kommer att följas noga med hjälp av särskild övervakning.

(5)De relevanta landsspecifika rekommendationerna har beaktats i medlemsstaternas program för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för perioden 2014–2020. Enligt lagstiftningen om de europeiska struktur- och investeringsfonderna får kommissionen begära att en medlemsstat ser över och ändrar sina relevanta program för de europeiska struktur- och investeringsfonderna när så krävs för att stödja genomförandet av relevanta landsspecifika rekommendationer. Kommissionen har lämnat ytterligare vägledning om tillämpningen av dessa bestämmelser.

(6)Cypern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. I stabilitetsprogrammet för 2017 planerar regeringen ett samlat budgetöverskott under 2016–2020 (budgetsaldo på cirka 0,4 % av BNP under programperioden). Det medelfristiga budgetmålet, dvs. en balanserad budget i strukturella termer, väntas nås 2017. Det omräknade strukturella saldot förväntas stadigt röra sig bort från det medelfristiga målet under de kommande åren, vilket inte är i linje med kraven i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten. Den offentliga skuldkvoten förväntas ha nått 107,8 % 2016, minska till 99,7 % 2018 och därefter till 88,8 % senast 2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. Riskerna som är kopplade till makroekonomiska antaganden som presenteras i stabilitetsprogrammet är nedåtrisker, främst kopplade till den stora andelen nödlidande lån och en möjlig försämring av de yttre förhållandena.

(7)Den 12 juli 2016 rekommenderade rådet Cypern att efter att ha korrigerat det alltför stora underskottet, respektera det medelfristiga budgetmålet under 2016 och 2017. Efter en övergripande bedömning och utifrån kommissionens vårprognos 2017 uppfyller Cypern det kravet under 2017. För 2018 rekommenderas det att Cypern står fast vid det medelfristiga budgetmålet. Utifrån kommissionens vårprognos 2017 ligger detta i linje med en maximal nominell tillväxt för nettobeloppet för de primära offentliga utgifterna på 0,3 %, vilket motsvarar en årlig anpassning av det strukturella saldot på 0,2 % av BNP. Efter en övergripande bedömning konstateras att om det inte blir några politiska förändringar finns det risk för en viss avvikelse från det kravet under 2018. Enligt prognoserna kommer Cypern att uppfylla skuldkriteriet 2017 och 2018. Sammantaget anser rådet att Cypern måste vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa efterlevnad under 2018.

(8)Den offentliga skuldsättningen är på väg nedåt men det finns fortfarande risker för dess långsiktighet. Ett antal finanspolitiska åtgärder och förseningar i genomförandet av viktiga strukturreformer förväntas leda till en försämring av det strukturella saldot och en risk för att utrymmet för tillväxtfrämjande offentliga investeringar minskar.

(9)Trots att Cypern har bland de högsta lönekostnaderna (som andel av BNP) i euroområdet kännetecknas ändå den offentliga sektorn fortfarande av ineffektivitet. Enligt det makroekonomiska anpassningsprogrammet utformades en serie reformer som också avtalades med arbetsmarknadens parter i syfte att komma tillrätta med detta problem. Dessa reformer omfattade bland annat en bindande permanent mekanism som ska begränsa löneökning för offentliganställda och en omfattande reform av den offentliga förvaltningen. Antagandet av dessa lagstiftningsreformer har dock stött på hinder, särskilt efter negativ omröstning i representanthuset i december 2016. Mekanismen som ska begränsa löneökning i den offentliga sektorn väntar nu på antagande i sin bindande form men har antagits i kollektivförhandlingar och gäller fram till 2018.

(10)Vissa reformer har genomförts för att hantera korruptionen. Utvecklingen på senare tid omfattar reformer för att professionalisera den offentliga upphandlingen på lokal nivå, och en lag om finansiering av politiska partier antogs i december 2015. En konstitutionell ändring som gör det möjligt att offentliggöra offentliga tjänstemäns tillgångar antogs 2016. Det samordnande organet mot korruption har dock inte tillräckligt med personal och bristerna i disciplinåtgärderna mot offentliga tjänstemän har fortfarande inte behandlats.

(11)Cypern står fortfarande inför viktiga utmaningar inom rättsväsendet. Ineffektiva domstolsförfaranden och begränsad kapacitet leder till betydande förseningar av behandlingen av rättsfall. Detta undergräver i sin tur företagsklimatet och inte minst tillämpningen av regelverket för obestånd och insolvens. Det senare har införts för att bidra till att minska ohållbar privat skuldsättning, genom att ge banker och låntagare incitament att komma överens om skuldsaneringslösningar. Verktygens effektivitet hålls dock tillbaka av olika faktorer, däribland ovan nämnda ineffektiviteter i domstolssystemet, svag administrativ kapacitet och dålig medvetenhet bland låntagarna om vilka förfaranden som finns. Eftersläpningar och förseningar med att utfärda och överföra lagfarter är också betydande. Det bidrar till att undergräva skuldminskningsinsatserna och påverkar bostadsmarknadens återhämtning.

(12)Andelen nödlidande lån minskar men är fortfarande mycket stor, vilket hindrar banksektorn från att fungera optimalt och påverkar dess utlåning till den reala ekonomin. Bankerna lever inte upp till de omstruktureringsmål för lån som avtalats med Cyperns centralbank, vilket tyder på ett behov att bredda systemet och göra det effektivare och mer bindande, bland annat genom att fastställa ambitiösa mål för att minska nödlidande lån, i linje med bankernas strategi för detta. Antalet betalningsinställelser är fortfarande högt, vilket tyder på potentiella brister i skuldsaneringslösningarna. Avsättningsnivåerna ökade men är ändå under genomsnittet i euroområdet, vilket understryker behovet av att se till att säkerhetsvärderingarna är tillförlitliga och bidrar till lämpliga avsättningar. Avsaknaden av en sekundärmarknad för lån och ett regelverk för värdepapperisering begränsar utrymmet för att skynda på skuldminskningen och få bort nödlidande lån från bankernas balansräkningar, och det finns därför behov av fler reglerande och lagstiftande åtgärder för att få fram de verktyg som krävs för att underlätta bankernas balansräkningshantering. Samtidigt är tillsynen av försäkrings- och pensionsfonder fortfarande svag, och myndigheterna har en för låg administrativ kapacitet, vilket medför risker för den finansiella stabiliteten.

(13)Cyperns ekonomiska återhämtning fortsätter. Ändå är tillväxtpotentialen svag och hämmas av det begränsade genomförandet av strukturreformer, hinder för investeringar och brister i företagsklimatet. Tillväxtfrämjande initiativ som lades fram i handlingsplanen för tillväxt håller på att genomföras, om än ganska långsamt. Ett lagförslag för att locka till sig och underlätta strategiska investeringar är fortfarande på utkaststadiet. Regeringen arbetar på att förbättra tillgången till finansiering för små och medelstora företag. För att hantera denna akuta fråga har nya initiativ lanserats, vilket rapporterats i det nationella reformprogrammet. De flesta av dessa nya initiativ om tillgång till finansiering befinner sig dock fortfarande på ett första stadium. Privatiseringssatsningar i syfte att locka produktivitetsfrämjande utländska investeringar möter politiskt motstånd och har i många fall avstannat. Reformen av energisektorn kan också bli en viktig drivkraft för konkurrenskraften, men dess genomförande har försenats. Förseningarna orsakas bland annat av uppdelningen mellan produktion och distribution inom Cyperns elektricitetsmyndighet och inrättandet av en ny elmarknad, där man fortfarande håller på att säkerställa att den systemansvarige för överföringssystemet är oberoende.

(14)Arbetslösheten minskar men är fortfarande hög, särskilt bland ungdomar och långtidsarbetslösa. Planerna på att öka antalet rådgivare på arbetsförmedlingarna och öka deras specialisering har ännu inte genomförts. Dessutom kommer de att rekryteras på tillfälliga kontrakt och därmed hanteras inte de strukturella utmaningarna. Kapaciteten är därför fortfarande otillräcklig när det gäller att tillgodose de arbetssökandes behov, särskilt för dem som har större problem att integreras på arbetsmarknaden, och när det gäller att vidta utåtriktade åtgärder för deras aktivering. De aktiva arbetsmarknadsprogrammens och inkomststödssystemens effekter hindras fortfarande av begränsad kvalitetsbedömning och begränsade uppföljningsåtgärder.

(15)Cypern utgiftsnivå för utbildning ligger kvar över EU-genomsnittet. Utbildningsresultatet är ändå lågt och har till och med sjunkit jämfört med tidigare år. Enligt 2015 års resultat av Pisaundersökningen ligger Cypern i botten vad gäller grundläggande kunskaper i matematik, naturkunskap och läsning i EU. Även om de korrigerande åtgärder som införts på senare tid, exempelvis ett bättre system för att utnämna lärare och en modernisering av läroplanen, är steg i rätt riktning, skulle ytterligare åtgärder när det gäller att genomföra planerade reformer, däribland utvärdering av lärare, i hög grad kunna bidra till att förbättra situationen.

(16)Man har fortfarande inte i någon högre grad tagit itu med kompetensglappen på arbetsmarknaden, vilket påverkar utsikterna för en långsiktig hållbar tillväxt. Deltagandenivåerna är låga i den gymnasiala yrkesutbildningen och den högre utbildningens relevans för arbetsmarknaden är svag, vilket innebär att en stor andel personer med högre utbildning har arbeten som inte nödvändigtvis kräver denna utbildningsgrad.

(17)Den cypriotiska hälso- och sjukvårdssektorn kännetecknas av bristande täckning och olika nivåer av ineffektivitet. Detta begränsar tillgången till lämplig och effektiv vård. Lagstiftning som syftar till att skapa ett nationellt hälso- och sjukvårdssystem och säkerställa offentliga sjukhus med större självständighet är centralt för att förbättra hälso- och sjukvårdssektorns kapacitet och kostandseffektivitet, men har fortfarande inte antagits i parlamentet.

(18)Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en omfattande analys av Cyperns ekonomiska politik och offentliggjort den i 2017 års landsrapport. Kommissionen har också bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet samt uppföljningen av de rekommendationer Cypern har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Cypern, utan även i vilken mån EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka EU:s övergripande ekonomiska styrning genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå.

(19)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

(20)Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1–4 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Cypern att under 2017 och 2018 vidta följande åtgärder:

1.Fortsätta föra en finanspolitik som är förenlig med kraven i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten, vilket innebär att landet står fast vid det medelfristiga budgetmålet under 2018. Senast i slutet av 2017 anta de centrala lagstiftningsreformer som syftar till att förbättra effektiviteten inom den offentliga sektorn, bland annat vad gäller den offentliga förvaltningens funktion, styrningen av statsägda företag och lokala myndigheter.