Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om ett års förlängning av finansieringen av vissa planer för förbättrad kvalitet och saluföring vilka godkänts enligt avdelning IIa i förordning (EEG) nr 1035/72"

(2001/C 116/13)

I enlighet med artikel 37 i EG-fördraget beslutade rådet den 20 oktober 2000 att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, lantbruksutveckling och miljö, som förberett ärendet, antog sitt yttrande den 15 november 2000. Föredragande var José Manuel de las Heras Cabañas.

Vid sin 377:e plenarsession den 29-30 november 2000 (sammanträdet den 29 november) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 107 röster för, 1 emot och 2 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. I det förslag till förordning som behandlas i föreliggande yttrande utvecklas den första delen i överenskommelsen som träffades vid ministerrådets möte i Bryssel den 17 juli 2000. Rådet anmodade där kommissionen att föreslå att de stöd till odlare av nötter (mandlar, hasselnötter, valnötter och pistaschmandlar) och johannesbröd som upphör att gälla år 2000 skall fortsätta inom budgeten för 2001. Kommissionen uppmanades också att särskilt följa utvecklingen inom sektorn för nötter och johannesbröd inom ramen för den rapport som den före utgången av år 2000 skall lägga fram om ordningen för frukt och grönsaker.

2. Bakgrund

2.1. I vissa medlemsstater har de förbättringsplaner som genomförts sedan 1989 under en tioårsperiod i enlighet med avdelning IIa i förordning (EEG) nr 1035/72 haft stor betydelse för produktionens organisering, utbudets koncentration och förbättringen av produktions- och saluföringsstrukturerna. Planerna har också bidragit till att bevara odlarnas inkomster, något som i sin tur bromsat nedläggningen av nöt- och johannesbrödsodlingar i EU.

2.2. De särskilda problem som utmärker odlingen av nötter och johannesbröd beaktades dock inte i rådets förordning (EG) nr 2200/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, som upphävde dessa åtgärder. Åtgärderna i den förordningen har visat sig olämpliga och otillräckliga eftersom de inte har tagit hänsyn till dessa grödors särart.

2.3. På grund av de särskilt ogynnsamma villkoren inom hasselnötssektorn beviljades genom artikel 55 i förordning (EG) 2200/96 producentorganisationer ett fast stöd för hasselnötter som skördas under regleringsåren 1997/1998, 1998/1999 och 1999/2000. Detta stöd har fått en avgörande inverkan på producentorganisationernas tillväxt i Italien och bidragit till att uppväga den konkurrensnackdel som hasselnötsodlarna har lidit av på grund av det ogynnsamma marknadsläget, som förblivit oförändrat.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Nöt- och johannesbrödsodlingar täcker vidsträckta, missgynnade områden kring EU:s Medelhavskust (900000 hektar). Odlingarnas överlevnad är livsavgörande för dessa områden eftersom de inverkar positivt på sysselsättningen, miljön, landskapet och kulturen, samtidigt som de medger en diversifiering inom jordbruket som skapar en levande landsbygd och motverkar avbefolkningen. Det finns mycket få eller inga alternativ till dessa grödor, och restriktionerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken medger inte att man ersätter dessa grödor med andra.

3.2. Odlingen av nötter och johannesbröd utgör grunden för en omfattande förädlingsindustri som skapar arbetstillfällen och näringsverksamhet i missgynnade lantbruksområden. Både i första och andra förädlingsledet finns ett stort antal företag av olika storlek och typer, allt från företag som svarar för skalning, malning eller rostning till företag som framställer choklad, glass och traditionella sötsaker samt små- och storskaliga bagerier.

3.3. Konsumtionen av nötter i EU och resten av världen fortsätter att öka eftersom nötter alltmer används vid framställningen av en mängd livsmedel till följd av livsmedelsteknikens utveckling, men också för att konsumenterna gärna använder dem i kosten eftersom de har ett högt näringsvärde, innehåller mycket fibrer, protein, mineraler och vitaminer. Deras höga halter av enkel- och fleromättade fetter ger också positiva effekter på hälsan, särskilt när det gäller att förebygga hjärtsjukdomar.

3.4. Det finns en klar brist på dessa produkter i EU, vilken måste täckas av import från tredje land, framför allt av mandlar och valnötter från USA och hasselnötter från Turkiet. Eftersom dessa länder praktiskt taget är de enda som exporterar till EU bör de nuvarande produktionsnivåerna i EU bibehållas för att undvika risken för ett alltför stort beroende, med de eventuella följder det skulle kunna få för priserna och därmed för konsumenterna.

3.5. Gränsskyddet för dessa produkter är mycket svagt och tullarna mycket låga till följd av den låga självförsörjningsnivån i EU, vilket förstärks av de fördelar som via handelsavtal beviljas de största exportländerna. Odlingen av mandlar och valnötter i USA är högintensiv och bygger på ett produktionssystem som är mycket olikt systemet i Medelhavsländerna, med hög avkastning och låga produktionskostnader som gör det möjligt att sänka priserna till nivåer som EU-producenterna inte kan klara av. Turkiets starka konkurrenskraft förklaras framför allt av den låga arbetskraftskostnaden och rikligare nederbörd i odlingsområdena. Det nuvarande regelverket kan dessutom inte garantera att de importerade produkterna uppfyller arbetsnormer, fytosanitära normer och miljönormer som är likvärdiga med gällande normer i EU.

3.6. ESK vill understryka att åtgärderna inom sektorn för nötter och johannesbröd får små budgeteffekter i förhållande till deras betydelse för utbudets koncentration och förbättringen av kvaliteten och saluföringen av produkterna samt de sociala och miljömässiga vinster som blir följden. Stödåtgärderna inom sektorn utgör en bråkdel av utgifterna från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, omkring 0,2 % av EU:s budget. Kommittén vill erinra om att den i sitt yttrande(1) av den 19 oktober 2000 om ordningen för frukt och grönsaker framhöll att det krävs tillräckliga anslag som svarar mot behoven och sektorns betydelse. (se punkterna 2.8.2, 2.8.3, 2.8.4, 2.8.5 och 4.1.2).

4. Särskilda kommentarer

4.1. Kommentarer till förslaget

4.1.1. Kommittén skulle helst ha sett att rådet och kommissionen hade lagt fram ett slutgiltigt förslag om nöt- och johannesbrödssektorns framtid, men ser ändå positivt på detta förslag, som utgör en tillfällig lösning på den svåra situation som producentorganisationerna befinner sig i till följd av att deras planer löper ut år 2000.

4.1.2. Kommittén anser att kommissionens förslag inte fullt ut följer andan och bokstaven i slutsatserna från jordbruksministrarnas möte den 17 juli 2000, eftersom det inte berör samfinansiering av alla de insatser som genomförts inom ramen för producentorganisationernas förbättrings-planer vilka löper ut år 2000. Enligt förslaget kan endast ansökningar om stöd för arbeten som genomförts fram till och med den 15 juni 2001 godkännas. Mot denna bakgrund bör tidsfristen förlängas till den 31 december 2001.

4.1.3. ESK anser att de ogynnsamma marknadsvillkor som motiverat införandet av särskilda åtgärder för hasselnötssektorn inte har förbättrats på något avgörande sätt. Med tanke på stödets ringa ekonomiska konsekvenser och mot bakgrund av att övriga åtgärder som gäller nötter och johannesbröd har förlängts, är det därför logiskt att det fasta stöd som anges i artikel 55 i förordning (EG) nr 2200/96 förlängs till regleringsåren 2000/2001.

4.1.4. Kommittén vill rikta invändningar mot tredje beaktandesatsen i kommissionens förslag eftersom den utgör en risk att principen om en avtagande stödnivå och successiv överföring av det ekonomiska ansvaret till producenterna kan fungera som referens för att långsiktigt lösa problemen i anslutning till odlingen av nötter och johannesbröd.

4.2. Kommentarer angående nöt- och johannesbrödssektorns framtid

4.2.1. Kommittén anser att det krävs en långsiktig lösning för nöt- och johannesbrödssektorn, och uppmanar kommissionen att före utgången av år 2000 - som ett komplement till den särskilda undersökning av nöt- och johannesbrödssektorn som skall utföras i anslutning till den rapport som kommissionen skall lägga fram om ordningen för frukt och grönsaker - presentera ett förslag med nya stödåtgärder för nötter och johannesbröd, så att dessa kan integreras i förordning (EEG) nr 2200/96 i enlighet med följande:

- Inför ett fast stöd per ytenhet genom producentorganisationerna. Detta stöd bör ges till särskilda odlingsinsatser.

- Förläng det fasta stödet till hasselnötsodling efter regleringsåret 2000/2001.

4.2.2. Mot bakgrund av den ogynnsamma situationen på marknaden för kastanjer bör man undersöka om inte även dessa bör omfattas av de åtgärder som gäller nötter och johannesbröd.

4.2.3. Kommittén vill framhålla att man måste mäta den areal i gemenskapen som används för odling av nötter och johannesbröd, förstärka kontrollerna när det gäller normer för saluföring samt den fytosanitära kontrollen för importerade produkter, och att man i anslutning till handelsavtal med tredje land beaktar dessa produkters sårbarhet för nya koncessioner på denna marknad.

5. Slutsatser

5.1. Mot bakgrund av att produktion av nötter och johannesbröd har en mångfunktionell karaktär och att det alltjämt råder sådana ogynnsamma marknadsvillkor som motiverar införande av stödåtgärder för denna sektor, anser ESK att man på lämpligt sätt och under en övergångsperiod bör förlänga de åtgärder som löper ut år 2000. Samtidigt bör nya stödåtgärder utformas för en slutgiltig lösning av de problem som denna produktion möter, så att man kan säkerställa en lämplig inkomstnivå för producenterna inom gemenskapen, skapa jämvikt mellan olika produktionsområden och möjliggöra att konsumenterna får tillgång till ett varierat utbud av dessa produkter till rimliga priser i hela gemenskapen.

Bryssel den 29 november 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) EGT C 14, 16.1.2001, s. 157.