2008
INTELLIGENT ENERGI
20032006EUROPEISKA 
REVISIONSRÄTTEN
Särskild rapport  nr 7
SV

INTELLIGENT ENERGI 
20032006Särskild rapport  nr 7   2008
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)
2
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tfn (352) 43 98 45410
Fax (352) 43 98 46430
E-post euraud@eca.europa.eu
Internet http://www.eca.europa.eu
Särskild rapport  nr 7   2008
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på Internet 
via Europa-servern (http://europa.eu).
Kataloguppgifter finns i slutet av publikationen.
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 2008
ISBN 978-92-9207-066-3
DOI 10.2865/16920
© Europeiska gemenskaperna, 2008
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Belgium
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Punkt 
IV  SAMMANFATTNING
17 INLEDNING
89 REVISIONENS OMFATTNING OCH INRIKTNING SAMT REVISIONSMETOD
1042  GRANSKNINGSRESULTAT
1018 PROGRAMPLANERING OCH FÖRDELNING AV MEDEL
1518  STYRKOR OCH BEGRÄNSNINGAR
1929 ÖVERVAKNING OCH PROGRAMUTVÄRDERING
2124 FRAMGÅNGAR OCH BEGRÄNSNINGAR
2529 UTVÄRDERING AV LOKALA ENERGIORGAN: EN FALLSTUDIE
3038  ADMINISTRATIVA KOSTNADER: UTARBETANDE AV FÖRSLAG,
RAPPORTERING OM PROJEKT OCH FÖRVALTNING AV PROGRAM
3233 KOSTNADER SOM BETALAS AV DELTAGARNA34 KOSTNADER SOM BETALAS AV GENOMFÖRANDEORGANET
3536 KOSTNADER SOM BETALAS AV GD ENERGI OCH TRANSPORT
3738 TOTALA ADMINISTRATIVA KOSTNADER
3942 GENOMFÖRANDEORGANET: EN BÄTTRE FÖRVALTARE?
4354  SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER
4345 PLANERING AV PROGRAMMET
4651 ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING
5254 FÖRVALTNING AV STÖDET
  BILAGA I
 KOMMISSIONENS SVAR
I.
Programmet Intelligent energi – Europa (IEE-
programmet) ska främja energieffektivitet,  
användning av förnybara energikällor och  diversifiering av energislagen. Syftet är att  
skapa ett klimat som präglas av bred kunskap 
om lämplig teknik och dess betydelse.
II.
Intelligent energi – Europa 2003–2006 hade  en budget på 250 miljoner euro. Pengarna  användes till att stödja nära 450 projekt.  
Över 1700 organ deltog i programmet (t.ex.  lokala myndigheter, forskningsinstitut, till-synsmyndigheter, branschorganisationer,  hantverksföreningar, konsultföretag och  tillverkningsföretag).
III.
Vid revisionen ställdes följande frågor:
Hur fördelade kommissionen medlen för Intel- –
ligent energi – Europa?
Hur övervakade och utvärderade kommissio- –
nen programmet?
Hur höga var de administrativa kostnaderna  –
för programmet?
Vilken betydelse hade genomförandeorganet  –
för hur programmet förvaltades?SAMMANFATTNING
5
V.
Revisionsrätten rekommenderar ett antal möj-
liga förbättringar av utformningen och genom-
förandet av efterföljare till IEE-programmet  (och andra liknande program): 
Programförslag som grundar sig på en tydligt  –
utformad politik och som visar på det sam-
band som förväntas finnas mellan kostnad,  output och effekt.
En övervakning som höjer sig över de enskilda  –
projekten och bidrar till att ge en helhetsbild 
av programmet och samtidigt beaktar pro-
grammets mål.
En utvärdering av programmen som gör att   –
man på bästa sätt kan dra nytta av de lärdo-
mar man vunnit genom programmet, kanske 
genom att använda sig av en långtidsstudie 
och undersöka vilken effekt centrala projekt-
kategorier har haft i på varandra följande  
utgiftsramar.
En mer systematisk registrering och analys   –
av uppgifter om programmens administra-
tiva kostnader, inklusive de kostnader som  
stödmottagarna stått för, och användning av dessa uppgifter för att jämföra program och 
identifiera och sprida bästa praxis.IV.
Revisionsrätten fann att:
Kommissionen omvandlade programmets mål  –
till ett detaljerat arbetsprogram och använde 
sig av extern expertis för att bedöma försla-
gen. Däremot lyckades man inte följa bästa  
praxis när det gällde planeringen av program-
met. Spridningen av medel över många olika områden begränsade också möjligheterna  
att uppnå betydande och påvisbara framsteg inom något enskilt område. Utgiftsprogram-met Intelligent energi – Europa saknade tyd-
lig inriktning.
Kommissionen övervakade hur projekten   –
fortlöpte, men övervakningen och utvär-
deringen tillät inte kommissionen att bilda  
sig en uppfattning om programmets över-
gripande kvalitet och utformning. Kommis-
sionen kunde inte bedöma om lokala och  
regionala energiorgan haft någon betydande 
inverkan eller om de förbättrat samordningen av åtgärder som främjar energieffektiv tek-
nik. Några utvärderingsrapporter har inte  
funnits tillgängliga i tid för att påverka  
lagstiftningsdiskussionerna.
Kostnaderna för utarbetande av förslagen,   –
rapportering om projekt och förvaltning av  
program (inklusive sådana kostnader som  
betalats av dem som fått sina ansökningar  
beviljade) motsvarade uppskattningsvis den 
summa som betalades ut under perioden  
2003–2006. Om man tar med framtida utbe-talningar i beräkningen kan den totala kost-
naden för detta arbete förväntas uppgå till  
mer än en sjättedel av de utbetalda medlen.
Genomförandeorganet har inneburit nöjdare  –
kunder.SAMMANFATTNING 
 1.  Europeiska unionen använder sig av ett antal instrument för att uppnå målen för 
sin energipolitik, däribland1
internationella avtal, –
stöd till forskning och utveckling inom områdena energieffektivitet och  –
förnybara energikällor,
lagstiftning för att främja ett effektivt energiutnyttjande (såsom EU:s   –
energimärke),
främjande av demonstrationsprojekt, –
tilldelning av strukturfondsmedel till energiprojekt, –
handel med utsläppsrätter. –
 2.  Programmet Intelligent energi – Europa (IEE-programmet) ska komplettera dessa 
instrument genom att främja energieffektivitet, användning av förnybara  
energikällor och diversifiering av energislagen. Syftet är att skapa ett klimat 
som präglas av bred kunskap om lämplig teknik och dess betydelse. Pro-
grammet främjar bl.a. utbyte av erfarenheter och kunskaper och uppmuntrar 
till spridning av bästa metoder och bästa tillgängliga teknik. På detta sätt 
bidrar det till trygg energiförsörjning, konkurrenskraft och miljöskydd. Det utgår dock inget direkt stöd till utveckling av ny teknik inom ramen för  
programmet
2.1 EU har fastställt följande mål:
–  Ökad försörjningstrygghet.
–  Säkerställande av de europeiska 
ekonomiernas konkurrenskraft och 
tillgången till energi till ett rimligt 
pris.
–  Främjande av miljömässig hållbarhet 
och kamp mot klimatförändringar.
Ordförandeskapets slutsatser, Bryssel, 
mars 2007 (rådets dokument–7224/07).
2 Artiklarna 1 och 2 
i Europaparlamentets och 
rådets beslut nr 1230/2003/EG (EUT L 176, 15.7.2003, s. 29).INLEDNING
UTBILDNING I INTELLIGENT ENERGI FÖR OMBYGGNATION AV SUBVENTIONERAT 
BOENDE IEUTBILDNING  ETT SAVEPROJEKTTEXTRUTA 1 
Mål: 
Att ge företag som har hand om subventionerade bostäder kunskap och verktyg för att utföra energieff  ektiva 
ombyggnationer.
Varaktighet:
01/2006 – 12/2006
Budget: 
457 291 euro (EU:s bidrag: 50 %)
Inom ramen för projektet inrättade man ett utbildningsprogram och gav ut en handbok för företag som 
har hand om subventionerade bostäder, kommuner och andra som äger fl  erbostadshus för att hjälpa dem 
att utföra ”energiintelligenta ombyggnationer”, vilket innebär minst 30 % sparad energi jämfört med före 
renoveringen.
7
IEEPROGRAMMET 20032006
 3.  IEE-programmet 2003–2006 hade en budget på 250 miljoner euro för åtagande-
bemyndiganden under de fyra år som programmet pågick. Pengarna användes 
till att stödja nära 450 projekt som involverade konsortier (med i genomsnitt 
mellan sju och åtta deltagare) från hela unionen, andra medlemmar av Euro-
peiska ekonomiska samarbetsområdet och kandidatländer. Bland deltagarna fanns lokala myndigheter, forskningsinstitut, tillsynsmyndigheter, industri-
förbund, branschorganisationer, konsultföretag och tillverkningsföretag.  
Över 1 700 organ deltog i programmet. 
 4.  Programmet Intelligent energi – Europa 2003–2006 bestod av fyra ”vertikala” 
underprogram, nämligen
Save: energieffektivitet, särskilt inom bygg- och industrisektorn –3, 
Altener: nya och förnybara energikällor –3,
Steer: energianvändning inom transportsektorn, –
Coopener: samarbete med utvecklingsländer, –
  samt fem ”horisontella” aktiviteter som förenar flera av de ovan nämnda under-
programmen och/eller som relaterar till gemenskapens prioriteringar. 3 SAVE och Altener startades 1993 
och finansierades tidigare genom 
andra program (se särskild rapport 
nr 17/98 om stöd till förnybara 
energikällor för de indirekta åtgärderna med kostnadsdelning 
i Joule-Thermie-programmet och 
pilotåtgärderna i Altener-programmet 
(EGT C 356, 20.11.1998)). 
”GREENLODGES” GRÖNA STUGOR  ETT ALTENERPROJEKTTEXTRUTA 2
Mål: 
Att främja och underlätta användningen av värme och el som producerats med hjälp av förnybara energikäl-
lor eller småskalig kraft  värme i hotell som ligger avsides på landsbygden (stugor).
Varaktighet: 
01/01/2005 – 31/01/2007
Budget: 
849 652 euro (EU:s bidrag: 50 %)
Inom ramen för projektet har man utarbetat en handbok som riktar sig till ägare av eller föreståndare för 
hotell på landsbygden och liknande byggnader avsedda för logi. Syft  et med handboken var att underlätta 
införandet av system för alstring av förnybar energi och småskalig kraft  värme med hjälp av energirevisioner 
som genomförts i ”stugor” på olika platser i EU. Information spreds också genom regionala och nationella 
workshops.
8
 5.  Utfallet för utgiftsåtaganden inom ramen för underprogrammen (underteck-
nade bidragsöverenskommelse för varje programdel) och för andra kostnader 
visas i tabell 1 . Betalningarna gjordes i ett mycket långsammare tempo än 
åtagandena. I slutet av 2006 uppgick betalningarna till deltagarna till totalt 46,8 miljoner euro.
EUROPEISK KAMPANJ FÖR ATT FÖRBÄTTRA KÖRSÄTT, 
ENERGIEFFEKTIVITET OCH TRAFIKSÄKERHET ECODRIVEN: ETT STEERPROJEKTTEXTRUTA 3
Mål: 
Att främja ett energieff  ektivt och säkrare körsätt (sparsam körning)
Varaktighet: 
01/2006 – 12/2008
Budget: 
1 440 040 euro (EU:s bidrag: 50 %)
Ecodriven är en kampanj som drivs i hela Europa för sparsam körning och som riktar sig till förare av per-
sonbilar, skåpbilar, lastbilar och bussar i nio EU-länder.
9
EUROPEISK PLATTFORM FÖR ATT FRÄMJA AVTAL OM ENERGIPRESTANDA EUROCONTRACT: 
ETT ”HORISONTELLT PROJEKT” TEXTRUTA 4
Mål: 
Att förbättra specifi  ceringen av energianvändning i avtal
Varaktighet: 
01/2005 – 12/2007
Budget: 
2 302 036 euro (EU:s bidrag: 50 %) 
Inom projektet har man utvecklat standardiserade avtal och upphandlingsdokument samt kvalitetsnormer 
för energitjänster, vilket ledde till att man utarbetade handböcker som kan användas av kommuner, bostads-
föreningar och andra som tillhandahåller bostäder.UTGIFTSÅTAGANDEN 20032006TABELL 1
Bidragsﬁ  nansierade projektAntal 
undertecknade 
bidragsöverenskom-
melseMiljoner 
euro
Altener (Förnybar energi) 118 61,6
Save (Energieﬀ  ektivitet) 106 56,2
Steer (Transport) 28 19,7
Horisontella åtgärder 80 44,5
Särskilt stöd för evenemang 77 2,7
Coopener 38 14,5
SUMMA bidragsﬁ  nansierade projekt 447 199,2
Projekt med öppet anbudsförfarande128
Projekt med samordnade åtgärder22,2
Kostnader för kommunikation och stöd vid GD Energi och 
transport2,5
Löpande kostnader för genomförandeorganet 8,9
SUMMA3240,81 Öppet anbudsförfarande: kontrakt 
(till största delen undersökningar eller 
IT-tjänster) som kommissionen tagit initiativ till.
2 Samordnade åtgärder: En samordnad 
åtgärd har vidtagits för införlivande 
och genomförande av direktivet om 
byggnaders energiprestanda.
3 Summan inbegriper Eftas bidrag 
till IEE.
10
FÖRE IEEPROGRAMMET 20032006…
 6.  Save och Altener, samt en del av verksamheten som fanns inom Coopener 2003, 
finansierades tidigare genom ramprogrammet för åtgärder inom energisektorn 1998–2002. Programmet 2003–2006 medförde några viktiga förändringar:
Ett genomförandeorgan inrättades för förvaltningen av programmet. –
Gemenskapsstödet för de energiområden som bidrar till en hållbar utveck- –
ling samlades inom ett enda program.Ett särskilt underprogram skapades för att finansiera verksamhet inom  –
transportsektorn.
… EFTER IEEPROGRAMMET
 7.  Uppföljningsprogrammet IEE 2, som täcker perioden 2007–2013, innehåller föl-
jande förändringar:
Inget specifikt stöd ges längre till mindre, ”enskilda” evenemang. –
Coopener har tagits bort från programmet. –
Marknadsintroduktionsprojekt tillåts (främjande av innovativa tekniker,  –
processer eller produkter som har visat sig bra men som inte har lyckats ta sig in på marknaden).
Taket för EU:s bidrag höjdes till 75 % av kostnaderna och till 250 000 euro  –
för inrättandet av nya lokala och regionala energiorgan, vilket gör det 
möjligt att lämna in förslag för att inrätta energiorgan som en separat 
enhet i stället för som en del av ett konsortium.
 8.  Revisionsrätten undersökte om kommissionen vidtog tillräckliga åtgärder för att 
se till att programmet Intelligent energi – Europa utformades och genomför-
des ändamålsenligt och skapade ett mervärde på europanivå. Under revisio-
nen ställdes följande frågor:
Hur fördelade kommissionen medlen? –
Hur övervakade och utvärderade kommissionen programmet? –
Hur höga var de administrativa kostnaderna för programmet? –
Vilken betydelse hade genomförandeorganet för hur programmet   –
förvaltades?
 9.  Under revisionen genomfördes:
en analys av programmets rättsliga grund, dokument förbundna med  a) 
beslutsprocessen, samt utvärderingar av IEE och av tidigare och efter-
följande program,analyser av rapporter och övervakningsdokument från genomförandeor- b) 
ganet förbundna med rapportering och övervakning,
intervjuer med personal från generaldirektoratet för energi och transport c) 
och genomförandeorganet,
analyser av ansökningsförfaranden, d) 
en översiktlig granskning av 65 projektakter, e) 
en enkät med uppgifter från 736 programdeltagare f) 
4,
en analys av projektdatabasen. g) 4 Enkäten skickades som förslag till 
kommissionens avdelningar i november 
2006. Den skickades till alla parter 
som hade ansökt om bidrag före den 7 november 2006. Totalt mottogs 
736 svar. Svarsfrekvensen för enkäten 
var totalt 29 %. De flesta som svarade 
hade deltagit i fler än ett projekt 
och kunde alltså bidra med ett brett spektrum av erfarenheter av hur 
programmet hade fungerat. Hälften 
av dem som svarat kunde till exempel 
jämföra sina erfarenheter från att 
arbeta med GD Energi och transport 
och med genomförandeorganet. 
I enkäten ombads sökandena att specificera kostnaderna för 
utarbetandet av förslagen och, när det 
gällde sökanden som beviljats bidrag, 
kostnaderna för rapportering till 
Bryssel.REVISIONENS OMFATTNING 
OCH INRIKTNING SAMT REVISIONSMETOD
PROGRAMPLANERING OCH FÖRDELNING AV MEDEL
 10.  För att offentliga insatser ska kunna planeras på ett ändamålsenligt sätt krävs 
klart definierade mål, förståelse för hur instrumentet är tänkt att fungera för att man ska uppnå målen och tydliga kriterier för att välja ut förslagen.
 11.  I gemenskapslagstiftningen fastslogs att medel från IEE 2003–2006 skulle finnas 
tillgängliga för projekt som:
främjar hållbar utveckling, trygg energiförsörjning, konkurrenskraft och a) 
miljöskydd,inrättar eller utvecklar strukturer och instrument för utveckling av håll- b) 
bara energisystem,
främjar system och utrustning för hållbar användning av energi, c) 
tillhandahåller information och utbildning, d) 
övervakar hur gemenskapsinitiativen genomförs och vilken effekt de  e) 
har, 
utvärderar effekterna av de åtgärder som finansierats med hjälp av  f) 
programmet
5.
  Finansiellt stöd skulle bestämmas efter det mervärde, den nytta och de effekter 
som den föreslagna åtgärden hade på gemenskapsnivå6.
 12.  Kommissionen införde dessa principer genom:
ett globalt arbetsprogram för 2003–2006 där det upprättades 17 ”nyck- –
elåtgärder”, indelade i 63 ”målområden” (listade i bilaga I ),
årliga arbetsprogram med riktlinjer för underprogrammen, ”nyckelåtgär- –
derna” och urvalskriterierna7;
ansökningsförfaranden med kriterier för stödberättigande och urval och  –
som leder till bidragsöverenskommelser efter förhandlingar mellan kom-
missionen och det berörda konsortiet, 
anbudsinfordran som leder till kontrakt om tjänster. –5 Beslut nr 1230/2003/EG, artikel 4.1.
6 Beslut nr 1230/2003/EG, artikel 4.2.
7 Dessa arbetsprogram utarbetades 
i samråd med representanter från 
samtliga deltagande länder.GRANSKNINGSRESULTAT
13
 13.  Expertpaneler sattes samman för nyckelåtgärderna i varje ansökningsomgång 
(se bilaga I ). Panelernas medlemmar bedömde förslag enligt fem olika  
rubriker:
Åtgärdens/organets/evenemangets kvalitet. –
Metodens kvalitet. –
Gemenskapsmervärde. –
Kostnaden och nyttan.  –
Arbetsfördelningen inom arbetslaget. –
 14.  På grundval av panelens rapporter utarbetade en bedömningskommitté en rang-
ordning för godkännande. Ett förslag godkändes bara om dess sammanlagda poäng och poängen för den femte rubriken (arbetsfördelning inom arbets-laget) var minst 70 % av antalet möjliga poäng, och om det inte fick mindre 
än 50 % för någon enskild rubrik. Ungefär 33 % av de inkomna förslagen  
godkändes.
STYRKOR OCH BEGRÄNSNINGAR
 15.  Kommissionen omvandlade programmets mål till specifika åtgärder och inrät-
tade ett system för en objektiv bedömning av förslagen och för tilldelning 
av kontrakt. De experter som bedömde och poängsatte förslagen motiverade och dokumenterade sina bedömningar och sin poängsättning av förslagen 
på ett tillfredsställande sätt.
 16.  De åtgärder som gavs stöd genom programmet var till stor del sådana som hade 
ingått i tidigare program. Målområden som berättigade till stöd var bl.a. att höja medvetenheten i frågor som bränsleeffektivitet för fordon i förvärvstrafik 
och isolering av byggnader i de fall som en objektiv expertbedömning visade 
att det fanns goda möjligheter att på ett kostnadseffektivt sätt använda sig 
av tekniker som minimerar utsläppen av växthusgaser
8.
 17.  Att man däremot utsåg hela 63 målområden för ett relativt litet utgiftsprogram 
minskade sannolikheten för att programmet skulle få någon betydande  effekt inom något enskilt område. Utgiftsprogrammet IEE saknade tydlig  
inriktning.8 Se t.ex. analysen om kostnadskurvor 
för minskade utsläpp av växthusgaser 
(”A Cost curve for Greenhouse Gas 
Reduction”), som publicerades i McKinsey Quarterly 2007. 
14
 18.  Slutsatserna av en rapport som finansierades genom programmet9 innehåller 
riktlinjer för bedömningen av hur programmet genomfördes. Kommissionens 
arbetsprogram klarade inte att
åstadkomma en tydligt utformad policymodell (dvs. förklara hur EU- –
bidragen skulle hjälpa till att undanröja specifika hinder för införandet 
av energieffektiv teknik),
sätta upp specifika, mätbara och tidsbundna mål för programmet, –
analysera de viktigaste marknadsaktörerna. (En analys av marknadsak- –
törer finns i det efterföljande programmets arbetsprogram, men i den  
analysen har de 41 listade ”målgrupperna” ofta en ganska bred definition (”utbildningssystem”, ”hantverkare”, ”media”, etc.)).
ÖVERVAKNING OCH PROGRAMUTVÄRDERING
 19.  Enligt budgetförordningen10 måste kommissionen fastställa specifika mål som 
kan mätas och förverkligas och som är relevanta och daterade för alla verk-
samhetsområden som budgeten omfattar. Förverkligandet av dessa mål ska 
kontrolleras genom resultatindikatorer. 
 20.  Kommissionen fastställde bara kontrollmekanismer för enskilda projekt enligt 
nedan.
I bidragsöverenskommelsen beskrevs projektets innehåll och dess pro- –
duktion (resultat), liksom de överenskomna resultatindikatorerna. 
Bidragsöverenskommelsen angav även rapporteringsfrekvens och gav   –
upphov till tre till fyra rapporter, beroende på hur länge projektet pågick 
(för små projekt blev det bara en rapport).
Varje projekt tilldelades en projektansvarig som kontrollerade rapporte- –
ringen och hur projektet framskred i förhållande till projektbeskrivningen 
i kontraktet.
Varje enhet inom genomförandeorganet kontrollerade sina egna   –
projekansvariga.En översikt av denna uppföljning har lämnats till GD energi och   –
transport.9 Inom IEE framställde Ecofys en 
rapport med en utvärdering av 
20 instrument för energieffektivitet, 
av vilka 17 drevs inom medlemsstaterna (rapport från Ecofys 
om teoribaserad policyutvärdering 
och SMART policyutformning ( From 
Theory Based Policy Evaluation to 
SMART Policy Design ), april 2007 – 
http://www.aid-ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_
scan_filename=SummaryreportFinal.
PDF, 10 juni 2008). Rapporten 
innehåller riktlinjer för god praxis 
när det gäller utformning och övervakning av program på området 
för energieffektivitet. I konsulternas 
rapport föreslogs det bl.a. att ett 
program för energieffektivitet bör
–  ha en tydligt utformad policymodell 
(som visar på det samband som 
förväntas finnas mellan kostnad, output och effekt),
–  sätta upp specifika mål som ska 
uppnås inom angivna tidsramar och 
fastställa mätbara indikatorer som 
ska övervakas,
–  göra en bedömning av vilken effekt 
ett visst paket med policyinstrument 
kan ha när det gäller att uppnå de 
uppsatta målen,
–  analysera berörda marknader och 
sektorer och identifiera centrala 
marknadsaktörer, hämmande 
faktorer, barriärer och hinder när 
det gäller energieffektivitet och 
den förväntade effektiviteten av 
policyinstrumenten när det gäller att 
lösa dessa problem. 
10 Artikel 27 i rådets förordning EG, 
Euratom nr 1605/2002 
(EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).
15
FRAMGÅNGAR OCH BEGRÄNSNINGAR 
 21.  Programmets mekanismer liknade mekanismer inom andra EU-program och gjorde 
det möjligt för kommissionen att övervaka aktiviteter inom enskilda pro-jekt. Däremot jämförde man inte den övervakningsinformation som begärts 
och som tillhandahållits med en uppsättning indikatorer för att kunna mäta 
hur framgångsrikt programmet var i sin helhet. Informationen var därför av 
begränsad nytta när kommissionen skulle bilda sig en uppfattning om hur 
framgångsrikt programmet var och ta ställning till om programmet eller pro-jektkraven borde ändras
11. Det har inte skett några ändringar av bedömnings-
kriterierna för projektförslagen under den tid som programmet Intelligent energi – Europa har pågått (och kriterierna för Save- och Altenerdelarna var också oförändrade i förhållande till föregående program).
 22.  Utbetalningstakten12 gjorde det också svårare att göra en meningsfull utvärd-
ering av IEE-programmet. Halvtidsutvärderingen av IEE-programmet gjordes mot slutet av programperioden, i januari 2006. Men vid det laget uppgick  
utbetalningarna till mindre än 5 % av de totala planerade utgifterna för pro-
grammet. Undersökningsgruppen konstaterade att det ännu var för tidigt  
för att med hjälp av utvärderingarna identifiera effekterna av projekten på 
lång sikt. I slutet av 2006 hade utbetalningarna stigit endast till 46,8 miljoner 
euro, vilket innebar att 80 % av det stöd som planerats utgå inom ramen för 
programmet skulle komma att betalas ut efter programperioden. 
 23.  Inom programmet Intelligent energi – Europa antog man att ofullständig infor-
mation utgjorde ett betydande hinder för införandet av energieffektiva pro-
dukter, processer och tillämpningar och för bruket av förnybara energikällor. 
Om övervakningen inom programmet hade följt ”god praxis” skulle man ha infört verktyg för att mäta i vilken grad beslutsfattare blivit medvetna om 
betydelsefull information tack vare programmet. Kommissionen fick inte  
tillgång till sådan information på programnivå.
 24.  En av de största bristerna när det gäller utvärderingen av programmet har varit 
att utvärderingsrapporterna inte har funnits tillgängliga i tillräckligt god tid 
för att kunna påverka lagstiftningsdiskussionerna. Utvärderingsrapporterna har inte heller kunnat presentera någon meningsfull analys av programmets 
effekter. Utvärderingsrapporter från underprogrammen Save och Altener  
fanns inte tillgängliga innan IEE-programmet antogs. Förhandsutvärderingen 
av IEE2, efterföljaren till IEE, gjordes innan några uppgifter om IEE fanns att 
tillgå (rapporten
13 publicerades i september 2004; datum för inlämnande av 
förslag under första ansökningsomgången för IEE var april 2004 och bidragsö-
verenskommelse inom IEE 2003–2006 undertecknades först under hösten  
samma år).11 Konsulten som hade anställts för 
att utföra förhandsutvärderingen av IEE2 rapporterade att det nuvarande 
IEE-programmets indikatorsystem 
i detta utvecklingsskede är begränsat 
till projektnivå, där de som lämnar in 
förslag också måste föreslå indikatorer 
mot vilka man kan mäta utvecklingen 
av deras projekt. Det finns emellertid inget sätt att harmonisera dessa 
indikatorer på programnivå. Vid 
diskussioner har det framkommit en 
viss oro när det gäller systemet. Det 
kan vara förvirrande och hindrar en meningsfull övervakning av vilken 
effekt programmet har, eftersom 
det uppmuntrar till att man mäter 
output, resultat och effekt olika 
inom olika projekt. Under sådana 
omständigheter är det mycket svårt 
att bedöma programmets effekt som helhet och alltså att dra några 
slutsatser om hur lyckat det är. 
(Förhandsutvärdering av ett förnyat 
flerårigt gemenskapsprogram inom 
energiområdet (2007–2013), Ex-ante 
evaluation of a renewed multiannual 
Community programme in the field 
of energy , ECOTEC Research and 
Consulting Limited, s. 38).
12 Halvtidsutvärderingen av det 
fleråriga programmet för åtgärder på energiområdet ”Intelligent energi – 
Europa (2003–2006)”, ECOTEC Research 
& Consulting Limited, Förenade 
kungariket. http://ec.europa.eu/dgs/
energy_transport/evaluation/activites/doc/reports/energie/no52_eie_
midterm_final_report.pdf.
13 En bidragande faktor var tidpunkten 
för godkännandet av programmet (se s. 2 i rapporten).
16
UTVÄRDERING AV LOKALA ENERGIORGAN: EN FALLSTUDIE
 25.  EU har inom ramen för ett antal olika program medfinansierat inrättandet av 
lokala energiorgan (textruta 5) i medlemsstaterna under de senaste 15 åren. Under denna period har omkring 300 energiorgan inrättats med hjälp av EU-
stöd (med ett tak för EU-bidrag på 200 000 euro). Kommissionen anser att 
man genom organen ”främjar och genomför” EU:s energipolitik på lokal nivå 
och att de tillhandahåller ”energiexpertis” för andra lokala eller regionala  
aktiviteter. 
 26.  Varje offentlig myndighet eller annan instans som föreslår att ett lokalt/regionalt 
energiorgan ska inrättas måste enligt IEE-programmets betsämmelser presen-tera ett inledande arbetsprogram. Arbetsprogrammet ska innehålla en kombi-nation av lokala/regionala aktiviteter och aktiviteter på EU-nivå. Det ska också 
visa att lokala/regionala aktiviteter kommer att främjas genom information och 
impulser som kommer från andra delar av EU via det nya energiorganet. 
 27.  Med det globala arbetsprogrammet för 2003–2006 var det meningen att man 
skulle vara mer selektiv i urvalet av vilka nya energiorgan man skulle bidra 
till att inrätta (de skulle vara nödvändiga och lämpliga, och det skulle fin-
nas ett tydligt åtagande från de lokala myndigheterna att stödja en sådan 
infrastruktur på lång sikt). Man skulle prioritera stöd till att inrätta nya ener-
giorgan i de länder som då var kandidatländer. I praktiken uppnåddes inte dessa mål, utan flertalet organ inrättades i medlemsstater och framför allt 
i de medlemsstater som redan hade flest lokala energiorgan.
LOKALA ENERGIORGAN TEXTRUTA 5
Energiorganen är vanligtvis små organ (med två till tio anställda) som inrättats på initiativ av lokala myndig-
heter. De leds av en direktör som är ansvarig inför en ledningskommitté, där representanter från den privata 
sektorn kan ingå, men som till största delen består av representanter från den off  entliga sektorn.
Den aktivitet som man oft  ast rapporterar att man bedriver är rådgivning (antingen riktad till lokala besluts-
fattare eller till konsumenter).
17
 28.  Kommissionen har inte fått till stånd någon oberoende utvärdering av de lokala 
energiorganens inverkan. Däremot har kommissionen haft tillgång till en  
studie14 av Save-organens output, resultat och framtidsutsikter på grundval 
av det arbete som utförts av experter från energiorgan i Tjeckien, Frankrike, Italien och Förenade kungariket. Särskilt uppmärksammades det stöd som  
kommissionen gett till lokala energiorgan, men man tog också upp problem 
med övervakningen av organen och samordningen mellan dem och organ  
inom den offentliga sektorn på området för energieffektivitet. 
 29.  Trots detta är stödet från IEE2 större när det gäller inrättandet av nya energior-
gan, med ett finansieringstak som höjts till 250 000 euro (från 200 000 euro) och till 75 % av de stödberättigade kostnaderna (tidigare 50 %).
ENERGIORGAN SOM INRÄTTATS INOM SAVE II 1998200414 Studie av output, resultat och 
framtidsutsikter för energiorgan inom 
Save (”Study of outputs, performance 
and future perspectives of SAVE energy agencies”), Slutrapport från Ecuba 
Srl 2005.

18
ADMINISTRATIVA KOSTNADER: UTARBETANDE 
AV FÖRSLAG, RAPPORTERING OM PROJEKT OCH FÖRVALTNING AV PROGRAM
 30.  De administrativa kostnaderna för programmet Intelligent energi – Europa betalas 
av: 
programdeltagarna (och ibland av deras sponsorer),  –
sedan 2006 av genomförandeorganet som inrättats för att förvalta pro- –
grammet, och av de ansvariga avdelningarna inom kommissionen (mes-tadels GD energi och transport). 
  De administrativa kostnaderna för både kommissionen och deltagarna bör stå 
i proportion till programmets omfattning och inte vara högre än vad som är 
nödvändigt för att genomföra programmet på ett ändamålsenligt sätt. 
 31.  Kommissionen har inga riktlinjer eller normer, t.ex. grundade på jämförbara 
program, för de administrativa kostnaderna och samlar inte heller in några 
detaljerade uppgifter om dem.
KOSTNADER SOM BETALAS AV DELTAGARNA
 32.  Revisionsrätten använde sig av en enkät för att ta reda på hur höga kostnaderna 
för utarbetande av förslag och rapportering om projekt var. Den genomsnitt-
liga kostnaden för att lämna in och förhandla om ett förslag var omkring 10 % 
av den summa man begärde enligt deltagarnas uppgifter. Kostnaderna för 
rapportering uppskattas till åtminstone ytterligare 6 % av EU-bidragen (dessa 
kostnader är stödberättigande). Sett till programmet i sin helhet innebär  detta en kostnad i storleksordningen 22 miljoner euro för de deltagare som 
beviljas stöd
15.15 Beloppet 22 miljoner euro utgör 
10 % av det totala beloppet för 
bidragsansökningar som beviljats 
(199,2 miljoner euro – se tabell 1 ), 
och 6 % av de totala betalningarna 
till stödmottagare under perioden 2003-2006 (43,6 miljoner euro). 
Kostnader för förslag som inte 
godkänns kommer emellertid också att 
uppstå, och rapporteringskostnaderna 
kommer slutligen att gälla hela det belopp som betalats till projekt 
(sannolikt nära 200 miljoner euro).
19
 33.  Diagram 1 och 2  visar de sökandes uppskattningar av kostnaderna för att lämna in 
ett förslag i procent av den summa man begärde i bidrag. Diagram 3  visar de 
sökandes uppskattning av kostnaderna för rapportering i procent av bidrags-
summan16. Mer än hälften av de sökande ansåg att den tid som krävdes för att 
fylla i ansökan var rimlig, men den siffran föll till 40 % för projektansvariga. En liknande oro över kostnaderna för utarbetande av ett förslag och över  förhandlingar med kommissionen speglades i resultaten från halvtidsutvär-deringen: de sökande lyfte särskilt fram den allt längre tid som går åt till  
förhandlingarna om kontrakt, eftersom de måste tillhandahålla ett stort antal 
dokument. Den insats som krävs för arbetet som föregår ett kontrakt kan tära kraftigt på medlen i vissa organisationer
17. Den undersökningsmetod som  
användes vid halvtidsutvärderingen liknade den som revisionsrätten använt 
sig av, men antalet sökande som kontaktats var lägre, liksom svarsfrekvensen 
(736 svar och en svarsfrekvens på 29 % för revisionsrättens enkät och 82 svar 
och en svarsfrekvens på 22 % för utvärderarna).16 Revisionsrätten undersökte hur de 
som sökte stöd från Intelligent energi – 
Europa tyckte att programmet hade fungerat. 736 sökanden svarade på 
enkäten.
17 Halvtidsutvärdering av det 
fleråriga handlingsprogrammet på 
energiområdet ”Intelligent energi – 
Europa, 2003-2006” ( Mid Term 
Evaluation of the Multi-annual 
Programme for Action in the field of 
Energy ”Intelligent Energy – Europe, 
2003–2006” , ECOTEC Research 
& Consulting Limited, Förenade kungariket (s. 42). (http://ec.europa.
eu/dgs/energy_transport/evaluation/
activites/doc/reports/energie/no52_
eie_midterm_final_report.pdf). 
FÖRDELNING AV SVAR OM DE UPPSKATTADE KOSTNADERNA FÖR ATT LÄGGA 
FRAM ETT FÖRSLAG I PROCENT AV DEN SUMMA SOM MAN SÖKT I BIDRAG 689 SÖKANDEDIAGRAM 1
11-15 %16-20 %över 20 %
under 5 %
6-10 %
20
FÖRDELNING AV SVAR OM RAPPORTERINGSKOSTNADER I PROCENT 
AV DEN MOTTAGNA BIDRAGSSUMMAN 529 STÖDMOTTAGARE SVARADE PÅ ENKÄTENDIAGRAM 3FÖRDELNING AV SVAR OM DE UPPSKATTADE KOSTNADER FÖR PROJEKTANSVARIGA 
ATT LÄGGA FRAM FÖRSLAG I PROCENT AV DEN SUMMA MAN SÖKT I BIDRAG 121 PROJEKTANSVARIGA SVARADE PÅ ENKÄTENDIAGRAM 2
11-15 %16-20 %över 20 %
under 5 %
6-10 %
11-15 %16-20 %över 20 %
under 5 %
6-10 %
21
KOSTNADER SOM BETALAS AV GENOMFÖRANDEORGANET
 34.  En nyhet med Intelligent energi – Europa var att ett genomförandeorgan inrättades 
(textruta 6) för att förvalta programmet18. Kommissionen använde 8,5 miljoner 
euro från IEE:s budgetrubriker för att finansiera genomförandeorganet under 
åren 2005 och 2006. Genomförandeorganets årsredovisning för 2006 visade kostnader (med periodiserad redovisning) på 4 miljoner euro
19 med ett acku-
mulerat överskott på 0,9 miljoner euro den 31 december 2006. Kostnaden för 
att förvalta genomförandeorganet uppskattas alltså till 7,6 miljoner euro för 
2005 och 2006. I slutet av 2006 hade byrån 41 anställda, av vilka fem var fast anställda tjänstemän som avdelats av kommissionen, 11 tillfälligt anställda 
som blivit överförda från kommissionen och 25 kontraktsanställda. 18 Genomförandeorganet förvaltade 
endast programmet Intelligent 
energi – Europa och hade ingen del 
i förvaltningen av den verksamhet 
som finansierades inom ramen 
för föregående program. Från och 
med 2007 ingår efterföljaren till IEE 
som en del i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Byrån 
förvaltar nu andra verksamheter 
inom detta ramprogram, liksom IEE:s 
fortsatta verksamhet.
19 Resultaträkningen för 2006. Rapport 
om årsredovisningen för Exekutiva byrån för intelligent energi för 
budgetåret 2006 samt byråns svar 
(EUT C 309, 19.12.2007, s. 18–23). 
Personalkostnaderna uppgick till 66 % 
av den totala summan. En betydande del av de övriga administrativa kostnaderna 
bestod av kostnader för experter och 
undersökningar, samt ersättningar till 
kommissionen av kostnader för bl.a. 
kontorshyra och andra tjänster.
INRÄTTANDET AV EXEKUTIVA BYRÅN FÖR INTELLIGENT ENERGITEXTRUTA 6
Exekutiva byrån för intelligent energi är det första genomförandeorganet inom gemenskapen och inledde 
sin verksamhet 2005. Syft  et med byrån var att genomföra huvuddelen av programmet Intelligent energi – 
Europa (2003–2006). I praktiken innebär det att byrån fi  ck följande uppgift  er:
Under projektets löptid
starta de årliga ansökningsomgångarna, välja ut förslag och utfärda avtal,  –
övervaka projekten (utveckling och fi  nansiering),  –
övervaka projektens faktiska eff  ekter inom målområdet,  –
betala ut EU-bidragen enligt kontraktsvillkoren och –
sprida information och arbeta för att göra programmet och dess projekt mer känt, samt –
rapportera till kommissionen om
programmets genomförande, –
hur programmet har fungerat – för att kunna utveckla det i framtiden – och om nationella initiativ, –
hur programmet förvaltats och hur dess drift  budget ser ut,  –
att driva och förvalta byrån (personalfrågor, fi  nansiering etc.).  –
Byrån har nu fått fl  er uppgift  er (ramprogrammet för konkurrenskraft   och innovation), dess namn har ändrats 
till Genomförandeorganet för konkurrenskraft   och innovation och tiden för dess verksamhet har förlängts 
till slutet av 2015.
22
KOSTNADER SOM BETALAS AV GD ENERGI OCH TRANSPORT
 35.  Personalkostnader för IEE som betalas av GD energi och transport finns inte 
angivna separat i kommissionens årsredovisning, men kostnaderna kan  
beräknas på grundval av personalens storlek. Kommissionen har angett att 
38 anställda arbetade med administrationen av programmet under 2003  [KOM(2002) 162]. Antalet sjönk till 20 när byrån började fungera fullt ut 2006 (då 16 anställda hade avdelats till byrån). Om man baserar sig på antagandena 
i den kostnadseffektivitetsbedömning som gjordes för att motivera inrät-
tandet av genomförandeorganet
20, kan man beräkna personalkostnaden för 
2003–2006 till omkring 16 miljoner euro.
 36.  Utgifterna för den administrativa förvaltningen (huvudsakligen utgifter för under-
sökningar, möten, information och informationsspridning) uppgick till 2 mil-
joner euro för perioden 2003–2006. 20 Utläggning av förvaltningen 
av programmet Intelligent 
energi – Europa. En 
kostnadseffektivitetsbedömning 
(”Intelligent Energy for Europe” 
Programme. A cost-effectiveness 
assessment.), Eureval-C3E, 2002
23
TOTALA ADMINISTRATIVA KOSTNADER
 37.  De administrativa kostnader för IEE-programmet som betalas av Europeiska 
unionen (inklusive kostnaderna för att driva genomförandeorganet) under 
perioden 2003 till 2006 uppgår alltså till omkring 25 miljoner euro. En enkät 
bland deltagarna ger vid handen en kostnad på omkring 22 miljoner euro  för utarbetande av förslagen och rapportering om projekten. De totala utbe-talningarna till deltagarna uppgick i slutet av 2006 till 46,8 miljoner euro. 
Man kan alltså sluta sig till att kostnaderna för administration, utarbetande 
av förslag och för rapportering om projekten inom programmet Intelligent energi – Europa under denna period var i samma storleksordning som den 
summa som betalades ut till mottagarna för att stödja deras verksamhet.
 38.  Många av kostnaderna för program som IEE är höga i början av programperioden. 
Det är naturligt att kostnader för att t.ex. förbereda ansökningsomgångar  
koncentreras till de tidiga stadierna av programmet, och förhållandet mellan 
de administrativa kostnaderna och kostnaderna för verksamheten förändras under programperioden. De administrativa kostnaderna plus kostnaderna  
för utarbetande av förslag och rapportering om projekt som redan uppstått 
beräknas dock uppgå till mer än en sjättedel av den totala summan av åta-
gandena. Ytterligare administrativa kostnader kommer att uppstå i framtiden, 
eftersom genomförandeorganet kommer att fortsätta att övervaka kontrakten och ta allt större del i arbetet med att kontrollera ansökningar om ersättning, 
medan stödmottagarna kommer att fortsätta att bära rapporteringskostna-
derna och avsätta allt större resurser till att utarbeta kostnadsredovisningar 
och erhålla revisionsintyg.
24
GENOMFÖRANDEORGANET: EN BÄTTRE FÖRVALTARE?
 39.  Vid revisionsrättens granskning av genomförandeorganet framkom följande:
Programmets kommunikationskanaler hade förbättrats genom dess webb- –
plats, direktuppspelningar på Internet och ett nyhetsbrev.Ansökningshandlingarna hade förbättrats. –
Den administrativa bördan hade lättats för deltagarna. –
Frekvensen för lägesrapporterna och de finansiella rapporterna hade   –
minskats från en gång var sjätte månad till en gång var nionde månad, och de har slagits samman till en enda rapport.
 40.  De ändringar som gjorts av de administrativa förfarandena återspeglas i stödmottagarnas 
attityder. När det gällde ”Hjälp under ansökningsförfarandena” och ”handläggnings-
tid för ansökningar” ( diagram 4 ) bedömde 10 % fler sökande genomförandeorganes 
tjänster som ”goda eller mycket goda” i förhållande till kommissionens tjänster. 
Skillnaderna märktes särskilt under kategorin ”mycket goda” .
 41.  Trots att deltagarna som grupp föredrog att ha att göra med genomförandeorga-
net upplevde ungefär hälften av dem inte någon större skillnad när det gällde 
graden av hjälp som tillhandahölls. Projektansvariga (som har mer kontakt 
med Bryssel än övriga deltagare) var i högre grad nöjda med genomföran-deorganet än med kommissionen ( diagram 5 och 6 ).
 42.  Det är för tidigt att dra några definitiva slutsatser om vad genomförandeorganet 
har åstadkommit, men programdeltagarnas uppfattning är att den har fått 
en god start.
HANDLÄGGNINGSTID FÖR ANSÖKNINGARDIAGRAM 4
Utmärkt
Bra
Tillfredsställande
Dålig
Ingen hjälpVad de som svarde på enkäten tyckte om att samarbeta med…
… genomförandeorganet
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %… kommissionen
25
DIAGRAM 5
ÖVERSIKT AV ALLA STÖDMOTTAGARES UPPFATTNINGAR OM SKILLNAD I KVALITETEN PÅ TJÄNSTER
SOM TILLHANDAHÖLLS AV KOMMISSIONEN RESPEKTIVE GENOMFÖRANDEORGANET
DIAGRAM 6
ÖVERSIKT AV PROJEKTANSVARIGAS UPPFATTNINGAR OM SKILLNAD I KVALITETEN PÅ DE TJÄNSTER 
SOM TILLHANDAHÖLLS AV KOMMISSIONEN RESPEKTIVE GENOMFÖRANDEORGANETKOMingen 
skillnad
organet
KOMingen 
skillnad
organet
KOMingen 
skillnad
organet
KOMingen 
skillnadorganet
KOMingen 
skillnad organet
KOMingen 
skillnadorganetTillgången till 
information är bättre 
i samarbete medAnsökningsförfarandet 
går snabbare 
i samarbete medRapporteringsprocessen 
för pågående projekt 
är lättare i samarbete med
Tillgången till 
information är bättre 
i samarbete medAnsökningsförfarandet 
går snabbare 
i samarbete medRapporteringsprocessen 
för pågående projekt 
är lättare i samarbete med020406080100120140160180
051015202530354045
PLANERING AV PROGRAMMET
 43.  Kommissionen omvandlade IEE-programmets mål till ett detaljerat arbetsprogram 
och använde sig av extern expertis för att bedöma förslagen. Inom några  
målområden för IEE-åtgärder verkar det finnas avsevärda möjligheter till att 
på ett kostnadseffektivt sätt använda sig av tekniker som minimerar utsläp-pen av växthusgaser.
 44.  Planeringen av programmet följde däremot inte bästa praxis. Kommissionen 
lyckades inte: 
ta fram en tydligt utformad policymodell, –
sätta upp specifika och tidsbundna mål, –
analysera de viktigaste marknadsaktörerna. –
 45.  Spridningen av medel över många olika områden begränsade med nödvändig-
het möjligheterna att uppnå betydande och påvisbara framsteg inom något 
enskilt område. Utgiftsprogrammet IEE saknade tydlig inriktning.
REKOMMENDATION 1  PLANERING
Kommissionen bör se till att programförslagen grundar sig på en tydligt 
utformad policymodell och visar på det samband som förväntas finnas  
mellan kostnad, output och effekt. SLUTSATSER 
OCH REKOMMENDATIONER 
27
ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING
 46.  Förfarandena för övervakning och utvärdering hade ingen ändamålsenlig åter-
kopplingsmekanism. Kommissionen övervakade projekt, men gjorde inga  
försök att kontrollera hur lyckat programmet var i sin helhet. Utvärderingen 
av det föregående programmet gjordes alltför sent för att påverka hur Intel-ligent energi – Europa utformades, och efterföljande program antogs innan Intelligent energi – Europa hade utvärderats. En halvtidsutvärdering av pro-
grammet utfördes, men försvårades av det faktum att endast 5 % av betal-
ningarna hade genomförts ut vid tidpunkten för den.
 47.  Övervaknings- och utvärderingsverksamheten tillät därför inte kommissionen 
att bilda sig en uppfattning om utformningen och kvaliteten på programmet 
som helhet, eller att bedöma om exempelvis en traditionell, projektbaserad 
metod var lämplig för att uppnå policymålen21; och om så var fallet, om det 
var troligare att ett program med mycket tydligare inriktning skulle lämpa sig 
bättre för att uppnå IEE-målen. Ett antagande inom Intelligent energi – Europa var att otillräcklig information hindrade beslutsfattare från att använda sig 
av lämplig teknik. Genom en effektiv övervakning skulle man kunna bedöma 
om beslutsfattarna gradvis fick bättre information.
 48.  Kommissionen hade inte möjlighet att bedöma om energiorganen hade någon 
betydande inverkan, eller om de förbättrade samordningen av åtgärder som 
främjar energieffektiv teknik. De förändringar som gjordes i programmet för 
2007–2013 ökade emellertid det finansiella stödet för energiorganen.
 49.  IEE är ett litet program i förhållande till den marknad (energimarknaden) som 
det var tänkt att påverka. IEE-projekten resulterade i intermediära åtgärder 
(ofta i form av rådgivning till beslutsfattare, deltagande i evenemang och  produktion av informationsmaterial). Det är svårt att bedöma om dessa åtgär-der ledde till ett förändrat beteende.21 Det är t.ex. anmärkningsvärt att 
beslutsfattare i medlemsstaterna när 
de använt sig av en annan metod 
ofta har valt elbolag som kanal för 
rådgivning angående energisparande 
teknik. En fördel med detta är att 
dessa företag redan har etablerade 
kontakter med energianvändarna och att de (därför) har möjlighet att mäta 
eventuell påverkan på elkonsumtionen. 
Men detta innebär nackdelar, som att 
elbolagen har uppenbara intressen 
inom affärsområdet ifråga, vilket 
kanske inte är optimalt för en rättvis 
och öppen rådgivning.
28
 50.  Det uppstår också problem när man ska besluta när och hur man ska utvärdera 
fleråriga program som startar långsamt (eller sent) och som ger upphov till 
utgifter även efter det att programperioden har nått sitt slut. Som revisions-rätten påpekade i sin rapport om strukturfondernas ”halvtidsförfaranden”  
(särskild rapport nr 1/2007) grundar sig utvärderingar som utförs tillräckligt 
tidigt för att påverka utformningen av efterföljande program endast på resul-
tat från en liten del av de planerade utgifterna. Utvärderingar som grundar 
sig på en större del av utgifterna utförs däremot troligtvis alltför sent för att 
ha någon inverkan på eventuella efterföljande program.
 51.  Dessa inneboende svårigheter gör det ännu angelägnare för kommissionen att 
införa ett robust och heltäckande system med resultatindikatorer och att se 
till att utvärderingarna sker vid bästa möjliga tidpunkt. 
REKOMMENDATION 2  ÖVERVAKNING
Kommissionen bör se till att programmen övervakas på ett sätt som gör 
att den så långt det är möjligt får tillgång till användbar information om 
vilken effekt de har haft. Informationen bör göra det möjligt att se till  
helheten och inte bara till enskilda projekt, och bör hjälpa kommissionen att bilda sig en uppfattning om programmet som helhet på ett sätt som 
även innefattar de uppsatta målen.
REKOMMENDATION 3  UTVÄRDERING
Utvärderingen av programmen bör utföras på ett sätt som maximerar nyt-
tan av dem som källor till ”återkopplingsinformation” som kan använ-
das till att förbättra utgiftsprogrammen. Kommissionen bör överväga att 
i större utsträckning använda sig av ”långtidsutvärderingar” och studera vilken effekt centrala projektkategorier har haft inom på varandra följande 
utgiftsramar. De rapporter som kommissionen fått om program i medlems-
staterna skulle kunna utgöra en lämplig ram för detta.
29
FÖRVALTNING AV STÖDET
 52.  Revisionsrättens arbete ger vid handen att de totala kostnaderna för utarbetande 
av förslag, rapportering om projekt och för administration var lika stora som 
den totala summan av de bidrag som betalades ut till de olika projekten  
under perioden 2003–2006. Om man tar med framtida bidragsutbetalningar 
och administrativa kostnader i beräkningen kan man räkna med att det totala 
beloppet för dessa tre typer av kostnader uppgår till mer än en sjättedel av 
de totala utbetalningarna. 
 53.  Trots att Europeiska kommissionen driver flera program som till utformningen 
liknar IEE-programmet finns det inget ramverk för att bedöma deras admi-
nistrativa kostnader. Det är därför inte möjligt att på ett enkelt sätt jämföra 
de administrativa kostnaderna för IEE med kostnaderna för andra program. 
REKOMMENDATION 4  ADMINISTRATIVA KOSTNADER
Kommissionen bör mer systematiskt registrera och analysera information 
om programmens administrativa kostnader (och ta med indikatorer såsom 
kostnad per euro som betalats ut i bidrag och kostnad för varje förslag  som bedömts). ”Kostnader” bör innefatta de kostnader som bärs av stöd-
mottagarna och inte bara dem som bärs av kommissionen. Kommissionen 
bör sedan använda informationen för att jämföra program och fastställa 
och sprida bästa praxis.
 54.  Genomförandeorganet hade en positiv inverkan på hur nöjda deltagarna var med 
programmet. Deltagarna (särskilt de projektansvariga) föredrar att samarbeta 
med genomförandeorganet framför kommissionen.
  Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg 
den 4 september 2008.
  För revisionsrätten
  Vítor Manuel da Silva Caldeira
Ordförande

30
ÖVERSIKT AV VERTIKALA NYCKELÅTGÄRDER OCH MOTSVARANDE MÅLOMRÅDEN 
I PROGRAMMEN SAVE, ALTENER OCH STEER BILAGA I
OMRÅDEVERTIKALA NYCKELÅTGÄRDER MÅLOMRÅDEN
TITEL TITELSAVEÖKNING AV BYGGNADERS 
ENERGIEFFEKTIVITETVerktyg för att börja tillämpa direktivet om byggnaders 
energiprestanda
Planer för genomförande av energitjänster för byggnader 
Oﬀ entliga byggnader som goda förebilder
Ansträngningar för att lyfta fram exempel på bästa praxis när det 
gäller byggnader med hög energiprestanda
MODERNISERING 
AV SUBVENTIONERADE BOSTÄDERHöjning av medvetenheten och utbildning
Anpassade ﬁ  nansieringssystem
Avancerade integrerade lösningar för retroatktiv anpassningRättsliga och institutionella förändringar
INNOVATIVA 
PRODUKTIONSMETODEREnergihushållning (instrument för)
Energitjänster inom små och medelstora företagKombinerad produktion
ENERGIEFFEKTIV UTRUSTNING 
OCH PRODUKTIONTillämpning av och höjd medvetenhet om EU-märkning och 
miniminormer för energieﬀ  ektivitet
Teknikupphandling, attraktiva erbjudanden för kunderna 
och andra metoder för att åstadkomma en snabbare marknadsförändring
Övervakning av marknadsförändringen och förberedande 
åtgärder för nya politiska initiativALTENEREL FRÅN FÖRNYBARA ENERGIKÄLLORNationella vägledande mål
Stödprogram
Nätrelaterade frågorGrön elDecentraliserad elproduktion
UPPVÄRMNING MED HJÄLP 
AV FÖRNYBARA ENERGIKÄLLORLagstiftning, standarder och normer för bränsle
Leverantörskedja och marknadsstrukturerSpeciﬁ  ka tillämpningar och byggnadsintegrering
SMÅSKALIG TILLÄMPNING 
AV FÖRNYBAR ENERGIVattenuppvärmning och luftkonditionering med hjälp av 
solenergi
Solcellsproducerad elBiomassa för husuppvärmning
Småskaliga kraftvärmepumpar
ALTERNATIVA BRÄNSLEN 
FÖR FORDONLagstiftning, skatter samt standarder och normer för bränsle
Leverantörskedja och marknadsstrukturer för biobränslenSTEERLeverantörskedja och marknadsstrukturer för alternativa 
bränslen som kräver separata leverantörskedjor
Efterfrågan (från marknaden) på fordon med alternativa bränslenKompletterande åtgärder
MÄTNING AV ÅTGÄRDER 
FÖR EFFEKTIV ENERGIFÖRBRUKNING 
INOM TRANSPORTSEKTORNSänkning av efterfrågan på transport
Ökad energieﬀ  ektivitet inom olika transportsätt
Uppmuntran av en övergång till mindre energikrävande 
transportsätt
Ekonomiska instrument och stimulansåtgärder
Information, medvetenhet och utbildning
FÖRBÄTTRING AV DE LOKALA 
FÖRVALTNINGSORGANENS 
KUNSKAP PÅ TRANSPORTOMRÅDETUtbildning av personal från lokala organ om eﬀ  ektiv 
energiförbrukning och användning av alternativa bränslen för transport
Främjande av samarbete och partnerskap, stöd av lokala aktörer 
när de deltar i program och projekt
Källa: Intelligent energi – Europa 2003-2006 – Globalt arbetsprogram för åren 2003–2006.
31
ÖVERSIKT AV VERTIKALA NYCKELÅTGÄRDER OCH RELATERADE MÅLOMRÅDEN 
I COOPENERPROGRAMMET
OMRÅDEVERTIKALA NYCKELÅTGÄRDER MÅLOMRÅDEN
TITEL TITELCOOPENERENERGIÅTGÄRDER, LAGSTIFTNING 
OCH MARKNADSVILLKOR 
FÖR FATTIGDOMSBEKÄMPNING 
I UTVECKLINGSLÄNDERNAFörberedelse av åtgärder på energiområdet, från utveckling till 
information och genomförande
Energiföreskrifter som gynnar fattiga och berör hållbarhet, mål 
och decentraliserad produktion
Energiplanering för stadsområden, stadsnära områden och 
landsbygdsområden
Finansiering, investeringar och stödplaner för program och 
projekt inom energisektorn med särskild tonvikt på små och medelstora företag
Främjande av bästa praxis när det gäller energitjänster för att 
svara mot de fattigas behov
FÖRBÄTTRING AV DE LOKALA 
ENERGIORGANENS 
TEKNISKA KUNSKAPER 
I UTVECKLINGSLÄNDERNAUtbildning och nätverkande för beslutsfattare, lagstiftare och 
planerare inom energisektorn
(Utbildning, nätverkande, rörlighet och studieresor för anställda 
inom energisektorn
Stärkande av beﬁ  ntliga energicenter, (energi)organ och 
industriförbund
Källa: Intelligent energi – Europa 2003-2006 – Globalt arbetsprogram för åren 2003-2006.
ÖVERSIKT AV HORISONTELLA NYCKELÅTGÄRDER OCH RELATERADE MÅLOMRÅDEN
OMRÅDEHORISONTELLA NYCKELÅTGÄRDER MÅLOMRÅDEN
TITEL TITELALLAHÅLLBAR ENERGI I SAMHÄLLETÅtgärder för att främja ett ”energimedborgarskap” och för att 
involvera lokala energiaktörer
Lokal samhällsplanering för eﬀ  ektiv förbrukning av energi 
från förnybara energikällor och konventionell energi, efterfrågestyrning och eﬀ  ekter av detta när det gäller mobilitet
Gynnsamma villkor för lokala energimarknader och tjänster så att 
det bildas ett tillräckligt underlag
TÄNK GLOBALT, HANDLA LOKALTManagEnergy: ett instrument för att underlätta lokala energiåtgärder
Stöd för att skapa lokala och regionala energiförvaltningsorgan 
och att driva nationella sammanslutningar av organ 
Tänk globalt: gemenskapsmervärde (reﬂ  ektionsgrupp)
FINANSIERINGSMEKANISMER OCH 
EKONOMISKA STIMULANSÅTGÄRDERGränsöverskridande analyser av olika ﬁ  nansieringsmekanismer
Utveckling och främjande av innovativa ﬁ  nansieringsmekanismer 
för investeringar inom RES (förnybara energikällor) & RUE (rationell energianvändning)
The right to a fair competition (Rätten till sund konkurrens)Plattform/Forum för utbyte av erfarenheter av 
ﬁ nansieringsmekanismer och ekonomiska stimulansåtgärder
ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERINGÖvervakning och utvärdering av olika program och åtgärder 
inom området för förnybara energikällor och rationell energianvändning
Metoder, indikatorer och modeller av framtida utveckling och 
politikens eﬀ  ekter
Plattform för utbyte av erfarenheter när det gäller övervakning 
och utvärdering
SPRIDNING OCH INFORMATIONSpridning av projektresultaten
Spridning av bästa praxis inom sektornSpridning av programmet och dess resultat
Medvetandegörande av allmänheten ifråga om hållbar 
energiförbrukning i Europa
Källa : Intelligent energi – Europa 2003-2006 – Globalt arbetsprogram för åren 2003-2006.
KOMMISSIONENS 
SVAR PÅ REVISIONSRÄTTENS SÄRSKILDA RAPPORT OM INTELLIGENT ENERGI 20032006
33
SAMMANFATTNING
I.
Programmet Intelligent energi – Europa (IEE-
programmet) ska främja EU:s politik på ener-giområdet i enlighet med grönboken om trygg energiförsörjning, vitboken om transport och annan anknytande gemenskapslagstiftning och ge ett balanserat bidrag för att uppnå de all-männa målen för trygg energiförsörjning, kon-kurrenskraft och miljöskydd (artikel 1 i beslutet om att inrätta programmet).
IV.
Första strecksatsen
IEE-programmet ska främst fungera som kata-
lysator och genom förhållandevis små finan-sieringsbelopp leda till större investeringar  
i framtiden. 
När det handlar om en så omfattade sektor  
som energisektorn är det nödvändigt att välja 
ut prioriterade områden. IEE 1-programmets  
omfattning och mål fastställdes av parlamen-tet och rådet och strukturerades med utgångs-
punkt i fyra specifika områden. I beslutet om 
IEE 1-programmet hänvisas till ett antal sär-
skilda meddelanden som berör vart och ett  
av de fyra programområdena och vart och ett av dessa dokument innehåller en förteckning över viktiga åtgärdsområden
1. Kommissionen 
anser att programplaneringen, som utforma-
des för att behandla de politikområden som  
anges i lagstiftningen, håller en godtagbart  
hög standard med hänsyn till de begränsningar 
som ligger i ett politiskt instrument av det här slaget.
1 T.ex. Vitboken för en gemenskapsstrategi och handlingsplan 
[KOM(1997) 599 slutlig av den 26 november 1997] innehåller t.ex. fyra insatsområden och 22 särskilda åtgärder enbart på området för-nybara energikällor. I kommissionens meddelande – Handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen [KOM(2000) 247 av den 26 april 2000] – föreslås åtgärder inom samtliga sektorer och 15 huvudområden. År 2006 bekräftades denna strategi i Europapar-lamentets yttrande om grönboken om effektivare energiutnyttjande som innehåller över 100 rekommendationer (Europaparlamen-tets betänkande P6_A(2006)0160 av den 3 maj 2006 och kommis-sionens meddelande av den 19 oktober 2006 om en handlingsplan för energieffektivitet där det anges sex områden, tio prioriteringar och 75 kostnadseffektiva åtgärder som har valts på grundval av en konsekvensbedömning).Andra strecksatsen
IEE 1-programmet har en stor spännvidd när  
det gäller hållbar energi inom alla samhälls-sektorer enligt parlamentets och rådets beslut. Programmet övervakas på projektbasis vilket gör det möjligt att bedöma konsekvenserna av projektens mål. Kommissionen anser att detta övervakningssystem var ändamålsenligt.
Det är knappast möjligt att genomföra övervak-
ningen på en mer överordnad nivå med hänsyn 
till hur svårt det är att skilja ut orsakssamband 
mellan programmets resultat som katalysator 
och makro ekonomiska trender som EU:s energi-
beroende. Kommissionen anser att detta inte är något hot mot IEE-programmets övergripande 
kvalitet och utformning.
Det faktum att efterfrågan på energiorgan ökar 
och att dessa finansieras långsiktigt av offent-
liga myndigheter är starka indikatorer på att  
dessa organ har stor betydelse. 
När det gäller tidsplanen för programutvär-
deringarna är IEE ett rullande program där  
erfarenheterna från föregående program kon-
tinuerligt tas tillvara i de efterföljande pro-grammen. Utvärderings resultaten används  systematiskt i utformningen av lagstiftnings-förslagen till de kommande programmen.
34
Tredje strecksatsen
Revisionsrätten lägger ihop kommissionens och 
genomförandeorganets kostnader med motta-garnas förväntade ytterligare kostnader, men 
de sistnämnda kostnaderna är av en helt annan typ och bör beaktas separat: Arbetet med att utforma ett förslag utgör en investering i pla-neringen av ett sunt och konkurrenskraftigt  projekt. Projektrapportering är en medfinan-
sierad avtalsförpliktelse och en förutsättning för att kunna sprida resultaten till intressen-
terna. Programförvaltningen sköts enbart av  
kommissionen och genomförandeorganet. När 
det gäller IEE omfattar programförvaltnings-
kostnaderna även investeringar i inrättandet av ett genomförandeorgan vilket kommer att ge fördelar och kostnadsbesparingar i framtiden.
 
När det gäller utbetalningen av programbidra-
gen konstaterar revisionsrätten mycket riktigt 
i punkt 38 att i ett program som IEE är kostna-
derna för att utarbeta förslag höga i början.  
Utbetalningarna till stödmottagarna görs däre-mot först i slutet av processen. Deltagarnas  
kostnader för att utarbeta förslagen beräknas 
med utgångspunkt i en extrapolering från en 
undersökning. Revisionsrättens undersökning 
innehöll ingen definition av vilka kostnader  
som skulle tas med i beräkningen och inte hel-
ler angavs någon metod för att bestämma dem. De 29 procent av de tillfrågade som svarade  
ombads inte lämna in några redovisningsupp-gifter och deras svar granskades inte. Svaren blir alltså med nödvändighet mycket ungefär-liga och eventuella extrapoleringar utifrån dem blir otillförlitliga. V.
Första strecksatsen
Kommissionen anser att IEE-programmet har  
en mycket tydlig inriktning på de viktigaste  prioriterade målen för EU:s energipolitik,  dvs. 1) hantera efterfrågan (ta bort kopp-lingen mellan förbrukning och tillväxt) och  2) öka andelen förnybar energi i EU:s slutliga energiförbrukning.
Arbetsprogrammet utformades för att behandla 
de politikområden som anges i lagstiftningen. 
Det är upp till förslagsställarna att göra en  
övertygande bedömning av de förväntade  
resultaten och det är upp till kommissionen  att med utgångspunkt i de fullständiga kost-nadsbeskrivningarna för förslagen till projekt avgöra om den föreslagna metoden och de för-
väntade resultaten passar in i gemenskapens 
politiska mål på ett kostnadseffektivt sätt.
Andra strecksatsen
Programmet övervakas på projektbasis vilket 
gör det möjligt att bedöma konsekvenserna  
av deras mål. 
Övervakningskostnaderna bör även fortsätt-
ningsvis vara proportionerliga och inte leda  till några betydande extra driftskostnader för programmet.
Tredje strecksatsen
Kommissionen tänker följa rekommendatio-nen om utvärderingen av programmen. En ny undersökning kommer att inledas genom ett  
anbudsförfarande inom ramen för 2008 års  
arbetsprogram och den kommer att genom-
föras som en långtidsstudie.
35
Fjärde strecksatsen
De arbetsdokument som utarbetas i samband 
med det preliminära förslaget till budget varje år innehåller analyser av de administrativa  
kostnaderna för generaldirektoratets verksam-het och för varje genomförandeorgan
2. Från  
och med 2008 års förfarande anges även på  Europaparlamentets begäran vilken procent-andel av programbudgeten som genomföran-
deorganet har utnyttjat för sin drift.
För de genomförandeorgan som använder kom-
missionens IT-baserade redovisningssystem  
(ABAC) som stöd för sina egna redovisnings-
system kommer kommissionen att erbjuda en funktion för att redovisa organets utgifter för var och en av dess verksamheter. Därmed får de bättre möjligheter att redovisa sina kostnader, 
även administrationskostnaderna. Vi beräknar 
kunna erbjuda denna funktion till vissa organ 
från och med budgetåret 2009 och därefter  
successivt utsträcka den till andra.
Kommissionen anser att det inte går att räkna 
in deltagarnas kostnader i de administrativa  
kostnaderna för programmet. Det går i dagslä-
get inte att motivera den extra börda det skulle 
innebära för både mottagaren och kommissio-
nen att samla in och kontrollera uppgifterna  om mottagarens kostnader för att utarbeta  
förslag.
2 Arbetsdokument II, III och IV till det preliminära förslaget till 
budget.GRANSKNINGSRESULTAT
17.
IEE-programmet ska främst fungera som kata-
lysator och genom förhållandevis små finan-sieringsbelopp leda till större investeringar  
i framtiden. IEE1-programmets omfattning  och mål fastställdes av parlamentet och rådet och strukturerades med utgångspunkt i fyra  specifika områden. I beslutet om IEE 1-pro-grammet hänvisas till ett antal särskilda med-
delanden som berör vart och ett av de fyra  programområdena och vart och ett av dessa  
dokument innehåller en förteckning över vik-
tiga åtgärdsområden.
3
Kommissionen anser att IEE-programmet har  
en mycket tydlig inriktning på de viktigaste  prioriterade målen för EU:s energipolitik,  
dvs. 1) hantera efterfrågan (ta bort kopp-
lingen mellan förbrukning och tillväxt) och  
2) öka andelen förnybar energi i EU:s slutliga 
energiförbrukning.
18.
Första strecksatsen
Arbetsprogrammet utformades för att  
behandla de politikområden som anges  
i lagstiftningen.
Det är upp till förslagsställarna att göra en  
övertygande bedömning av de förväntade  resultaten och det är upp till kommissionen  att med utgångspunkt i de fullständiga kost-nadsbeskrivningarna för förslagen till projekt avgöra om den föreslagna metoden och de  förväntade resultaten passar in i gemenska-pens politiska mål på ett kostnadseffektivt sätt. Urvalsförfarandet garanterar att stödet ges till de projekt som effektivast kommer att bidra till de politiska målen.
3 Vitboken för en gemenskapsstrategi och handlingsplan  
[KOM(1997) 599 slutlig av den 26 november 1997] innehåller t.ex. fyra insatsområden och 22 särskilda åtgärder enbart för området för-nybara energikällor. I kommissionens meddelande – Handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen [KOM(2000) 247 av den 26 april 2000] föreslås åtgärder inom samtliga sektorer och 15 huvudområden. År 2006 bekräftades denna strategi i Europapar-lamentets yttrande om grönboken om effektivare energiutnyttjande som innehåller över 100 rekommendationer (Europaparlamen-tets betänkande P6_A(2006)0160 av den 3 maj 2006 och kommis-sionens meddelande av den 19 oktober 2006 om en handlingsplan för energieffektivitet där det anges sex områden, tio prioriteringar och 75 kostnadseffektiva åtgärder som har valts på grundval av en konsekvensbedömning).
36
Andra strecksatsen
Specifika, mätbara och tidsbundna mål för EU 
som helhet fastställs i rådets och parlamentets beslut, t.ex. i direktiven om förnybar energi  
och i kommissionens meddelanden, t.ex. i vit-boken om transport och i handlingsplanen  för energieffektivitet. Målen för varje projekt måste hänga samman med de relevanta gemen-skapsmålen i varje enskilt fall. 
Tredje strecksatsen
För IEE 1-programmen angavs målgrupperna  
i ett separat dokument. IEE-programmet vän-
der sig till yrkesverksamma som ska lägga fram 
egna analyser av de marknadsaktörer som deras projekt är tänkta att rikta sig till. 
21.
När det gäller övervakning och indikatorer  för att mäta hur framgångsrikt programmet  
var i sin helhet är IEE 1 ett program med ett  
stort utrymme för att hantera hållbar energi  inom alla samhällssektorer enligt definitionen 
i rådets och parlamentets beslut. I detta sam-
manhang anser kommissionen fortfarande att 
övervakningssystemet var ändamålsenligt.
Projektövervakningen har gett värdefulla  
bidrag till kommissionen och genomförande-organet i fråga om kommande projektkrav. 22.
Programmet inleddes så snart rådets och par-lamentets beslut trädde i kraft i augusti 2003. När det gäller genomförandeplanen tog det ett 
och ett halvt år från det att den rättsliga grun-den antogs (rådets och parlamentets beslut  i juni 2003) till dess att de första bidragsö-verenskommelserna undertecknades i slutet  av 2004. Detta anses vara normalt med hänsyn 
till den tid som krävs för att anta arbetspro-grammet, inleda en ansökningsomgång, göra 
urvalet och utarbeta överenskommelserna.
Alla åtaganden gjordes under programperi-
oden. Utbetalningsplanernas längd hänger  samman med längden på de enskilda projekten som i de flesta fall fortsätter efter 2006.
23. 
Kommissionen begärde faktiskt och fick upp-
gifter gällande undanröjande av hinder vid  
införande av energieffektiv teknik, särskilt  i samband med ofullständig information.  
Detta var ett särskilt krav och presenterades  
som en del av alla förslagsställares bedömning 
av teknikens ståndpunkt i sina projektförslag. 
Uppdaterad information om dessa hinder och 
i vilken utsträckning de undanröjdes begärdes 
och lämnades in under projektens gång och  i rapporterna från de projekt som fick stöd.  
Kommissionen samlar också in synpunkter på informationsbehovet, t.ex. genom det offent-liga samrådet om grönboken om energieffekti-vitet som avslutades den 31 mars 2006.
37
24.
När det gäller tidsplanen för programutvär-
deringarna är IEE ett rullande program där  erfarenheterna från föregående program kon-
tinuerligt tas tillvara i de efterföljande pro-grammen. Utvärderingsresultaten används  systematiskt i utformningen av lagstiftnings-förslagen till de kommande programmen.
25.
En oberoende undersökning av lokala energi-organ kommer att genomföras inom ramen för 
ett anbudsförfarande som finansieras genom 
2008 års arbetsprogram för IEE. 
27.
Inrättandet av organ är främst beroende av  
tillgången till medfinansiering från lokala och 
regionala strukturer och av att dessa gör ett  
långsiktigt åtagande för organet. Kommissio-
nen medger de olikheter som gör sig gällande 
i detta hänseende och har framför allt upp-manat nya medlemsstater att börja använda  
sig av begreppet energiorgan (ansöknings-
omgången 2004 prioriterade t.ex. inrättandet 
av organ i nya medlemsstater). Detta gav den 
lokala beslutsprocessen ökad drivkraft och  
större inflytande. Efter en långsam inledning 
ledde detta till att 16 nya energiorgan inrät-tades i de nya medlemsstaterna 2005–2007. 
28.
ECUBA-undersökningen utfördes av sakkun-niga som aktivt har deltagit i organens arbete (men som varit oberoende av Europeiska kom-
missionen) och gav värdefulla insikter i de  
svårigheter som är förknippade med förvalt-
ningen av energiorgan på lokal och regional  nivå. En ny undersökning kommer att inledas genom ett anbudsförfarande inom ramen för  2008 års arbetsprogram för IEE och den kom-
mer att genomföras av ett konsortium som inte 
har någon tidigare anknytning till de lokala  
energiorganen. Kommissionen får regelbundet återkoppling  
gällande organens verksamheter via Manag-energy och dess reflektionsgrupp (MERG) som 
sammanträder två–tre gånger per år för att  diskutera behov, prioriteringar och verksam-het hos lokala aktörer, främst energiorganen. Konsortiet Managenergy uppdaterar organens sidor på Managenergys webbplats och i mot-
svarande broschyr om organen genom att  varje år kontrollera att organen fortfarande är 
verksamma. 
29.
Kommissionen ger endast stöd till energior-ganen i inledningsfasen. Det faktum att fler-talet av de nya organ som har inrättats med  
stöd från gemenskapen fortfarande är i drift  
visar att det både finns en efterfrågan och en 
tillräckligt stor allmän användning i hela EU  
för att motivera investeringar med allmänna  
medel. 
31.
Kommissionen har uppgifter om kommissio-
nens och organets programförvaltningskostna-
der och tar normalt sett inte med deltagarnas 
kostnader för att utarbeta förslag som admi-
nistrativa kostnader.
38
32.
Enligt den nuvarande rättsliga grunden betrak-
tas de ”kostnader” som samtliga sökande har för att fylla i sina projektförslag inte som  
stödberättigande. 
Kommissionen anser att dessa kostnader ingår 
i ett nödvändigt led i projektets verksamhet  och inte kan definieras som administrativa  kostnader. Inte heller kan rapporteringskost-nader anses vara rent administrativa
. Detta är 
priset deltagarna måste betala i alla slags kon-
kurrensutsatta förfaranden (enligt revisions-
rättens undersökning ansåg nästan 60 procent 
av respondenterna att dessa kostnader var  ”rimliga”). 
Utarbetandet av ett förslag är en investering  –
i planeringen av ett sunt och konkurrens-
kraftigt projekt. Rapporteringen är både en  
avtalsskyldighet och en skyldighet för verk-
samheten och ger genomförandeorganet och kommissionen möjlighet att sprida projektets 
resultat till intressenterna. Dessa publika-
tioner ger goda spridningseffekter och ökar 
intresset för programmet, vilket ger största 
möjliga värde för gemenskapens pengar och 
skapar trovärdighet för projektägaren.
Respondenternas kostnadsberäkningar är av  –
naturen svåra att kvantifiera systematiskt.  
Kommissionen konstaterar att det i revisions-
rättens undersökning inte gavs någon defi-
nition i frågeformuläret av vilka kostnader  som skulle räknas med och inte heller någon 
metod för att värdera dem. Undersöknings-
deltagarna ombads inte lämna några redo-
visningsuppgifter och deras svar granskades 
inte. Svaren från de 29 procent av de tillfrå-gade som deltog i undersökningen återspeg-lar alltså med nödvändighet den subjektiva uppfattningen hos respondenterna, varför  
de divergerar från varandra och eventuella  
extrapoleringar blir otillförlitliga.33.
Vissa intressenter tyckte att ansökningspro-
cessen hade blivit enklare och att tydligheten i fråga om förfarandet och bedömningskriteri-
erna hade ökat. Kommissionen anser därför att respondenterna på den externa utvärderingen gav en positiv bedömning av den ansöknings-process som är förknippad med de kostnader för att utarbeta förslag som revisionsrätten  
nämner. Den avtalsförhandlingsprocess som  revisionsrätten nämner ingår inte i förslagsfa-
sen utan är mycket tydligt åtskild från denna. 
Den gäller endast de förslag som har valts ut 
för finansiering och är utformad för att utar-
beta en bidragsöverenskommelse mellan mot-tagarnas konsortium och kommissionen. De  resurser som används för avtalsförhandlingar bör därför beaktas separat från kostnaderna  
för att skriva ett förslag.
37-38.
Revisionsrätten lägger ihop kommissionens  
och genomförandeorganets kostnader med  
mottagarnas förväntade ytterligare kostnader, 
men de senare kostnaderna är av en helt annan 
typ och bör beaktas separat: Arbetet med att 
utforma ett förslag är en investering i plane-
ringen av ett sunt och konkurrenskraftigt pro-
jekt. Projektrapportering är en medfinansierad avtalsförpliktelse och är en förutsättning för  
att kunna sprida resultaten till intressenterna. Programförvaltningen sköts enbart av kom-missionen och genomförandeorganet. När det gäller IEE omfattar programförvaltningskostna-derna även investeringar i inrättandet av ett  genomförandeorgan vilket kommer att ge för-delar och kostnadsbesparingar i framtiden.
39
När det gäller deltagarnas beräknade kostna-
der för att utarbeta förslag och rapportera om projekten (22 miljoner euro enligt en under-
sökning av revisionsrätten) anser kommissio-nen – vilket även anges i punkt 32 – att dessa kostnader är av en annan typ och uppstår till följd av ett nödvändigt led i driften av projek-tet. Dessutom innehöll revisionsrättens under-
sökning inte någon definition i frågeformuläret av vilka kostnader som skulle räknas med och 
inte heller någon metod för att värdera dem. 
Undersökningsdeltagarna ombads inte lämna 
några redovisningsuppgifter och deras svar  
granskades inte. Svaren från de 29 procent av de tillfrågade som svarade är alltså med nöd-vändighet mycket ungefärliga och eventuella extrapoleringar blir otillförlitliga. 
Kommissionen anser inte att beräkningarna av 
deltagarnas kostnader för att utarbeta förslag 
och för rapportering kan införlivas i, läggas till eller jämföras med kommissionens och genom-
förandeorganets administrativa kostnader för 
att förvalta programmet eftersom de är av en 
annan typ. När det gäller utbetalningen av  
programbidragen konstaterar revisionsrätten 
mycket riktigt i punkt 38 att i ett program som 
IEE är kostnaderna för att utarbeta förslag höga i början. Samtidigt kommer utbetalningarna till 
mottagarna normalt sett sent i processen. SLUTSATSER 
OCH REKOMMENDATIONER
44.
Kommissionen anser att planeringen av pro-
grammet motsvarar en godtagbart hög nivå med hänsyn till de begränsningar som ligger i ett 
politiskt instrument av det här slaget. Arbets-programmet utformades för att behandla de  politikområden som anges i lagstiftningen.
Se svaret på punkt 18.
45.
IEE-programmet ska främst fungera som kata-
lysator och genom förhållandevis små finan-
sieringsbelopp leda till större investeringar  
i framtiden. IEE1-programmets omfattning  och mål fastställdes av parlamentet och rådet och strukturerades med utgångspunkt i fyra  specifika områden. I beslutet om IEE 1-pro-
grammet hänvisas till ett antal särskilda med-
delanden som berör vart och ett av de fyra  
programområdena och vart och ett av dessa  
dokument innehåller en förteckning över vik-tiga åtgärdsområden
4. 
4 Vitboken för en gemenskapsstrategi och handlingsplan  
[KOM(1997) 599 slutlig av den 26 november 1997] innehåller t.ex. fyra insatsområden och 22 särskilda åtgärder enbart för området för-nybara energikällor. I kommissionens meddelande – Handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen [KOM(2000) 247 av den 26 april 2000] föreslås åtgärder inom samtliga sektorer och 15 huvudområden. År 2006 bekräftades denna strategi i Europapar-lamentets yttrande om grönboken om effektivare energiutnyttjande som innehåller över 100 rekommendationer (Europaparlamen-tets betänkande P6_A(2006)0160 av den 3 maj 2006 och kommis-sionens meddelande av den 19 oktober 2006 om en handlingsplan för energieffektivitet där det anges sex områden, tio prioriteringar och 75 kostnadseffektiva åtgärder som har valts på grundval av en konsekvensbedömning).
40
REKOMMENDATION 1 – PLANERING
Se svaren på punkt 17 och 18.
Kommissionen följer redan revisionsrättens  
rekommendation om planeringen. Kommissio-nen har inrättat en tydligt utformad policymo-dell som visar på det samband som förväntas finnas mellan kostnad, output och effekt inom varje insatsområde och detta övervakas kon-kret i varje projekt. 
46.
IEE 1-programmet har ett stort utrymme för  att ta itu med hållbar energi inom alla sam-hällssektorer enligt parlamentets och rådets  beslut. I detta sammanhang anser kommissio-nen fortfarande att övervakningssystemet var ändamålsenligt.
Projektövervakningen har gett värdefulla  
bidrag till kommissionen och genomförande-organet i fråga om kommande projektkrav.
IEE är ett rullande program där erfarenhe-
terna från föregående program kontinuerligt 
tas tillvara i de efterföljande programmen.  
Utvärderingsresultaten används systematiskt 
i utformningen av lagstiftningsförslagen till  de kommande programmen. 47.
Programmet övervakas på projektbasis vilket gör det möjligt att bedöma programmets effek-ter i förhållande till målen. Det är knappast  
möjligt att genomföra övervakningen på en  högre samlad nivå med hänsyn till hur svårt  det är att skilja ut orsakssamband mellan pro-grammets resultat som katalysator och makro-ekonomiska trender som EU:s energiberoende. 
Kommissionen anser att detta inte är något hot mot IEE-programmets övergripande kvalitet  
och utformning.
Se även svaret på punkt 23.
48.
Återkopplingen från offentliga myndigheter  
i hela EU bekräftar att de anser att lokala eller 
regionala organ har stor betydelse. Detta styrks 
också av den senare tidens ökande efterfrågan 
på sådana organ från offentliga myndigheter. 
Varje offentlig myndighet måste inte bara med-finansiera organet under de tre första åren med 
IEE-bidrag utan även se till att organet drivs  
vidare under ytterligare fem år, vilket också  
bekräftar att de lokala myndigheterna är över-
tygade om värdet med att driva ett sådant  
organ. (Se även svaret på punkt 28.)
49.
Det går bara att bedöma beteendeförändringar 
på lång sikt med hjälp av konsoliderade upp-gifter från t.ex. Eurostat. Programmet har trots detta haft en gynnsam inverkan på utveck-lingen av EU:s politik.
41
50.
När det gäller utvärderingarnas nytta för  
utformningen av efterföljande program ger de befintliga utvärderingsresultaten (halvtidsut-
värderingar/slutliga utvärderingar av ett pågå-ende program och efterhandsutvärderingar  av det föregående programmet) ett mycket  viktigt bidrag till förhandsutvärderingen/konsekvensbedömningen av det efterföljande 
programmet. 
IEE är ett rullande program där erfarenhe-
terna från föregående program tas tillvara i de 
efterföljande programmen. Utvärderingsre-
sultaten används systematiskt i utformningen av lagstiftningsförslagen till de kommande  programmen. 
51.
När det gäller resultatindikatorer innebär  
delegeringen av programförvaltningen till  
en särskild arbetsgrupp av engagerade yrkes-människor som arbetar heltid inom ett genom-
förandeorgan en effektivare kontinuerlig  
återkopplingsprocess som gör det möjligt att 
årligen justera/ändra inriktning för program-
met och dess prioriteringar för att anpassa det 
efter förändringar på marknaden och utveck-
lingen av EU:s politik.
REKOMMENDATION 2 – ÖVERVAKNING
Programmet övervakas på projektbasis vilket gör det möjligt att bedöma konsekvenserna  
av deras mål. 
Övervakningskostnaderna bör även fortsätt-
ningsvis vara proportionerliga och inte leda  till några betydande extra driftskostnader för programmet.
REKOMMENDATION 3 – UTVÄRDERING
Kommissionen tänker följa rekommendatio-nen om utvärderingen av programmen. En ny undersökning kommer att inledas genom ett  anbudsförfarande inom ramen för 2008 års  arbetsprogram och den kommer att genom-föras som en långtidsstudie. 52.
Revisionsrätten lägger ihop kommissionens och genomförandeorganets kostnader med motta-garnas förväntade ytterligare kostnader, men dessa kostnader är av en helt annan typ och  bör beaktas separat: Arbetet med att utforma ett förslag är en investering i planeringen av ett sunt och konkurrenskraftigt projekt. Pro-jektrapportering är en medfinansierad avtals-förpliktelse som är en förutsättning för att  kunna sprida resultaten till intressenterna. Det är enbart kommissionen och genomförandeor-ganet som har programförvaltningskostnader och de omfattar för den aktuella perioden även investeringar i inrättandet av ett genomföran-deorgan, vilket kommer att skapa fördelar och kostnadsbesparingar i framtiden.
42
Revisionsrättens undersökning innehöll inte  
någon definition av vilka kostnader som skulle 
räknas med och inte heller någon metod för  att fastställa dem. Undersökningsdeltagarna  
ombads inte lämna några redovisningsuppgif-ter och svaren granskades inte. Svaren är alltså med nödvändighet mycket ungefärliga. 
När det gäller utbetalningen av programbidra-
gen konstaterar revisionsrätten mycket riktigt i punkt 38 att i ett program som IEE är kostna-
derna för att utarbeta förslag höga i början.  
Utbetalningarna till mottagarna görs däremot 
i allmänhet sent i processen.
53.
De arbetsdokument som utarbetas i samband 
med det preliminära förslaget till budget varje 
år innehåller analyser av de administrativa  
kostnaderna för generaldirektoratets verksam-
het och för varje genomförandeorgan5. Från  
och med 2008 års förfarande anges även på  Europaparlamentets begäran vilken procent-
andel av programbudgeten som genomföran-
deorganet har utnyttjat för sin drift.
För de organ som använder kommissionens  
IT-baserade redovisningssystem (ABAC) som  
stöd för sina egna redovisningssystem kommer kommissionen att erbjuda en funktion för att 
redovisa organets utgifter för var och en av  dess verksamheter. Därmed får de bättre möj-ligheter att redovisa sina kostnader, inbegripet administrationskostnaderna. Vi beräknar kunna erbjuda denna funktion till vissa organ från och med budgetåret 2009 och därefter successivt utsträcka den till andra.
5 Arbetsdokument II, III och IV till det preliminära förslaget till 
budget.REKOMMENDATION 4 – 
FÖRVALTNINGSKOSTNADER
De organ som använder kommissionens IT-
baserade redovisningssystem (ABAC) som stöd för sina egna redovisningssystem kommer att erbjudas en funktion för att redovisa organets utgifter för var och en av dess verksamheter.
 
Det går i dagsläget inte att motivera den extra 
bördan för både mottagaren och kommissionen för att samla in uppgifterna om mottagarens  
kostnader för att utarbeta förslag. Kommissio-
nen för register över sina programförvaltnings-
kostnader och analyserna av dem.
43
BILAGA 1 
Utdrag ur halvtidsutvärderingen av det fleråriga programmet 
Intelligent energi – Europa (2003-2006),
ECOTEC Research & Consulting Limited, UK
Programmets mervärde (sida 58)
Utvärderarna anser att en viktig aspekt av  
mervärdet med IEE-programmet är den ökade samordningen mellan områdena. Detta kan  sammanföra aktörerna inom förnybar energi, energieffektivitet och transport. Utvärdering-arna av de föregående programmen och våra samråd har visat att de finansierade projekten har inspirerat till politiska förändringar och  insatser i medlemsstaterna. Det är för tidigt  att säga om detta kommer att bli följden även 
av de projekt som finansieras för närvarande. Utvärderarna anser dock att eftersom pro-jekten är av samma karaktär som i de föregå-ende programmen är det rimligt att anta att  så kommer att bli fallet. Denna aspekt bör  undersökas i efterhandsutvärderingen av IEE-programmet.



Europeiska revisionsrätten
Särskild rappport nr 7/2008
Intelligent energi 2003–2006
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer2008 – 43 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-066-3DOI 10.2865/16920

Så skaﬀ  ar du EU-publikationer
Publikationer som ges ut av publikationsbyrån och som ﬁ  nns till försäljning kan 
beställas på EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu) via olika försäljningskontor.
Du kan också beställa en förteckning över våra internationella försäljningsställen 
genom att skicka ett fax till (352) 29 29 42758.
I SÄRSKILD RAPPORT ”INTELLIGENT ENERGI 20032006”  
UNDERSÖKER REVISIONSRÄTTEN I TUR OCH ORDNING ANVÄNDNINGEN AV EUFMEDLEN, FRAMGÅNGAR  OCH BEGRÄNSNINGAR I ÖVERVAKNINGS OCH  UTVÄRDERINGSARBETET SAMT OMKOSTNADERNA BÅDE FÖR KOMMISSIONEN OCH DELTAGARNA I ETT EUPROGRAM SOM SYFTAR TILL ATT FRÄMJA ENERGIEFFEKTIVITET OCH ANVÄNDNING AV FÖRNYBAR ENERGI. I RAPPORTEN GER REVISIONSRÄTTEN EN RAD REKOMMENDATIONER SOM KAN BIDRA TILL ATT UTFORMNINGEN AV LIKNANDE PROGRAM FÖRBÄTTRAS I FRAMTIDEN GENOM ATT VÄRDET AV ÖVERVAKNINGEN OCH UTVÄRDERINGEN MAXIMERAS OCH OMKOSTNADERNA HÅLLS NERE. 
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTENQJ-AB-08-003-SV-C
ISBN 978-92-9207-066-3