Konsoliderad inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning

för verksamheten under budgetåret 2000

(i enlighet med artiklarna 78 och 81 i budgetförordningen av den 21 december 1977)

Volym IV

Konsoliderad inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning

(reviderad version)

(2001/C 370/01)

INNEHÅLL

>Plats för tabell>

UTVECKLINGEN AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÄKENSKAPER

De offentliga räkenskaperna har som informationssystem fått avsevärt utökade mål: från en enkel registrering av hur budgeten genomförs mot en mer dynamisk och omfattande bearbetning som visar de ekonomiska och finansiella konsekvenserna samt följderna för tillgångarna.

Under senare år har behov uppstått av att modernisera Europeiska gemenskapernas räkenskaper och att utveckla det gamla redovisningssystemet som är koncentrerat på att endast beskriva budgetens utgifts- och inkomsttransaktioner enligt kassaprincipen till en periodiserad redovisning(1) vars mål är att presentera gemenskapernas finansiella situation på ett mer fullständigt sätt och som också visar samtliga tillgångar, fordringar och skulder utöver budgetårets inkomster och utgifter.

Europeiska gemenskaperna har åtagit sig att stegvis införa de förändringar som gjorts i ett stort antal stater och som uppmuntras av internationella instanser: IFAC(2), OECD. Även om den offentliga sektorn även fortsättningsvis delvis har mål som skiljer sig från privatsektorns har det blivit oundvikligt att lämna den s.k. kassabokföringen för att söka skapa en relativ enhetlighet för de nya metoderna.

Betonas bör dock att kommissionen redan under de senaste åren infört vissa delar av den periodiserade redovisningen i sin presentation av årsredovisningen. För närvarande härstammar dessa upplysningar inte helt från något integrerat redovisningssystem. Räkenskapsförarens tjänsteenheter måste i realiteten använda sig av uppgifter utanför bokföringen hos olika generaldirektorat både för att komplettera balansräkningen och för att upprätta bilagorna till balansräkningen. Detta tillvägagångssätt inverkar menligt på fullständigheten hos uppgifterna. Under år 2000 har särskilda ansträngningar gjorts för att förbättra tillförlitligheten hos upplysningarna om anläggningstillgångar, inventarier, förteckningen över finansiella mellanhänder samt värderingen av fordringarna.

Institutionerna bör också anslå nödvändiga medel dels för att garantera kvaliteten hos de uppgifter som lämnas i årsredovisningen, och dels för att införa nya mer effektiva handläggnings- och kontrollverktyg.

Europeiska gemenskaperna har börjat omarbeta sina räkenskaper. Detta ambitiösa reformprojekt går i samma riktning som de reformer som redan genomförts av olika länder och medlemsstater, reformer som rekommenderats av de internationella organisationer som ombetts utarbeta normer för de offentliga räkenskaperna.

Förenklat går reformerna ut på följande:

1. Att upprätthålla en rapportering av budgetgenomförandet i termer av kassaflöden (på grundval av inkomster och utgifter) och utveckling mot allmänna räkenskaper som bygger på periodiseringsprincipen. Detta dubbla system har även införts av flera medlemsstater.

2. Integrerad redovisning: förbättringen av budgeträkenskaperna skall möjliggöra en korrekt redovisning av transaktionerna. Detta medför att man inte längre måste ta till uppgifter utanför räkenskaperna för att upprätta årsredovisningen.

3. Förändring av de allmänna räkenskaperna för att de räkenskaper som bygger på kassaprinciper skall utvecklas mot en periodiserad redovisning, som ger en mer verklighetstrogen bild.

4. Definition av området för konsolideringen, anpassning av området för konsolideringen till de internationella normerna,

5. I allt väsentligt måste årsredovisningen för Europeiska gemenskaperna (EG) utvecklas för att motsvara de internationella normerna. Årsredovisningen är slutresultatet för redovisningssystemet. Målet är att ge en verklighetstrogen bild av institutionens tillgångar, finansiella situation, budgetgenomförande, resultat och kassaflöde under året.

Det yttersta målet för denna utveckling av redovisningen är givetvis att förbättra den finansiella informationen och att lämna relevanta upplysningar då beslut skall fattas.

Införandet av denna nya metod skall ske i etapper som omfattar redovisningen för flera budgetår.

ÅRSREDOVISNINGENS UPPSTÄLLNINGSFORM

1. Europeiska gemenskapernas årsredovisning upprättas enligt artiklarna 78, 80 och 81 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2673/1999 av den 13 december 1999.

2. Europeiska unionens räkenskaper redovisas i fyra volymer:

Volym I - Del 1: Inkomster och utgifter under budgetgenomförandet

- Del 2: Analys av den ekonomiska förvaltningen

Volym II - Inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning för kommissionen och Euratoms försörjningsbyrå

Volym III - Inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning för övriga institutioner (Europaparlamentet, rådet, domstolen, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén)

Volym IV - Konsoliderad inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning för Europeiska gemenskaperna med förklarande anmärkningar

3. I volym I redogörs för de grundläggande dragen i budgetgenomförandet för det budgetår som behandlas.

I volym II och III återges inkomsterna och utgifterna under budgetåret fördelade mellan de olika institutionerna enligt kontoplanen. I dessa volymer finns också tabeller över kapitaltransaktioner i form av in- och utlåning.

Föreliggande volym (IV) innehåller Europeiska gemenskapernas konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning med bilaga. Inkomst- och utgiftsredovisningen samt den konsoliderade balansräkningen innehåller även siffrorna för det föregående budgetåret.

KAPITEL I

INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING: GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS BUDGET FÖR 2000

BUDGETUTFALL 2000

>Plats för tabell>

KONSOLIDERAD SAMMANFATTNING ÖVER UTVECKLINGEN OCH GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN 2000

>Plats för tabell>

FULLGÖRANDE AV ÅTAGANDEN

>Plats för tabell>

JÄMFÖRELSE AV BUDGETUTFALLET 2000/1999

>Plats för tabell>

INKOMSTER UNDER BUDGETÅRET 2000

>Plats för tabell>

DETALJERAD REDOGÖRELSE FÖR AVDELNINGARNA 1 OCH 3

>Plats för tabell>

Tabell 1

JÄMFÖRELSE AV GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN MELLAN BUDGETÅREN 2000 OCH 1999

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tabell 2

GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BUDGETUTBETALNINGAR PER INSTITUTION

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tabell 3

Åtagandebemyndigandenas och betalningbemyndigandenas sammansättning och utveckling

>Plats för tabell>

Tabell 4

GENOMFÖRANDE AV BUDGETÅRETS ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

>Plats för tabell>

Tabell 5

GENOMFÖRANDE AV BUDGETÅRETS BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

>Plats för tabell>

Tabell 6

ÅTAGANDEN MOT DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM ÅTERSTOD ATT FULLGÖRA DEN 31 DECEMBER 2000

>Plats för tabell>

Anmärkning:

Anm.: Tabellerna 6-9 omfattar inte åtaganden ingångna med återanvända eller till 2000 överförda anslag (12,3 miljoner euro) och heller inte åtaganden gällande anslagskonton (11,7 miljoner euro på B6). De utestående åtagandena blir därför per den 31/122000 undervärderade med 24,0 miljoner euro.

Tabell 7

ÅTAGANDEN MOT DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM ÅTERSTÅR ATT FULLGÖRA UNDER BUDGETÅRET 2000

>Plats för tabell>

Tabell 8

ÅTAGANDEN MOT DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM FULLGJORTS UNDER BUDGETÅRET 2000

>Plats för tabell>

Tabell 9

UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER DEN 31.12.20000

REDOGÖRELSE FÖR TRANSAKTIONER SEDAN DET URSPRUNGLIGA ÅTAGANDET

(inklusive åtaganden som fullgjordes under år 2000)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

KAPITEL 2I

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNA PER DEN 31 DECEMBER 2000

TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

SKULDER OCH EGET KAPITAL

>Plats för tabell>

KAPITEL III

PRINCIPER FÖR REDOVISNINGEN

1. Enligt internationell redovisningsstandard(3) skall redovisningen visa institutionernas verksamhet och verksamhetsområden, ange hur de finansieras och innehålla slutgiltiga uppgifter om hur deras ingripanden har genomförts.

Det är också syftet med den konsoliderade årsredovisning som Europeiska kommissionen årligen upprättar. Hur budgeten genomförts under budgetåret beskrivs i volym I, del 2: "Analys av den ekonomiska förvaltningen".

Redovisningen skall inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av situationen, den skall dessutom vara tydlig, begriplig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna för detta dokument.

2. De europeiska institutionernas räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Räkenskaperna upprättas i euro och löper över ett kalenderår.

2.1 Budgeträkenskaperna visar hur budgeten genomförts i detalj och skall ge underlag för:

- Den inkomst- och utgiftsredovisning som avses i avdelning VI i budgetförordningen.

- Den överblick över budgetgenomförandet som avses i artikel 34 i budgetförordningen.

Budgeträkenskaperna grundar sig på principen om modifierad kassamässig redovisning(4).

2.2 De allmänna räkenskaperna för alla budgetårets inkomster och utgifter förs med dubbel bokföring och skall ge en översikt över samlade tillgångar och skulder genom att en balansräkning upprättas för det föregående budgetåret på balansdagen den 31 december.

De allmänna räkenskaperna förs enligt följande principer:

- Principen om kontinuerlig verksamhet.

- Principen om relativ väsentlighet och aggregation av data.

- Principen om beständiga redovisningsmetoder.

- Principen om att innehåll går före form.

- Principen om att tillgångar inte får kvittas mot skulder.

- Principen om den ingående balansens oantastlighet.

Så länge räkenskaperna inte upprättas på grundval av en periodiserad redovisning, tillämpas försiktighetsprincipen delvis. Det måste dock understrykas att årsredovisningen beaktar vissa av försiktighetsprincipens element med förebild i medlemsstaternas praxis. Det gäller t.ex. värdekorrigering av fordringar, avskrivningar och redovisning av betalningsbemyndiganden som överförs som budgetårets kostnader och skulder.

KONTOPLAN

I kontoplanen görs åtskillnad mellan inkomst- och utgiftskonton och balanskonton(5):

a) Inkomst- och utgiftskonton kan delas in i två kategorier:

- Konton för budgetmässiga inkomster och utgifter som gör det möjligt att följa budgetens genomförande och ställningen på konton för växelkursdifferenser. Räkenskaperna avser att ge resultatet av genomförandet av budgetårets budget.

- Konton för icke-budgetmässiga inkomster och utgifter, som läggs till föregående kategori och som gör det möjligt att fastställa budgetårets ekonomiska resultat.

b) Balansräkningskontona visar institutionernas tillgångar.

I syfte att förbättra bilden av tillgångarna, den finansiella situationen och resultatet presenteras för första gången i årsredovisningen för år 2000 "budgetårets ekonomiska resultat".

För att göra detta har det visat sig vara nödvändigt att i slutet av året göra ett antal justeringar för att beakta element som inte finns i räkenskaper som bygger på kassaprincipen.

Dessa justeringar gör det möjligt att lägga fram årsredovisningen som en modifierad periodiserad redovisning (modified accrual accounting(6)) med utgångspunkt i en modifierad kassabaserad budgetredovisning.

Det ekonomiska resultatet för budgetåret består av två delar: resultatet av genomförandet av budgeten och resultatet av justeringarna.

BESTÄMMELSER OCH REDOVISNINGSMETODER

1. Räkenskaperna förs enligt bestämmelserna i budgetförordningen av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2673/1999 av den 13 december 1999 och kompletterad genom en förordning om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen.

Det skall understrykas att en förordning om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar antagits av kommissionen under år 2000 (EG 2909/2000 av den 29 december 2000). Dessutom har en redovisnings- och konsolideringshandbok godkänts av räkenskapsförarna i alla institutioner för att harmonisera reglerna och metoderna.

Räkenskaperna för budgetåret 2000 har utarbetats i enlighet med dessa två nya bestämmelser.

2. Beständiga redovisningsmetoder

De förändringar av redovisningsmetoderna som införs varje år i syfte att förbättra presentationen av årsredovisningen förklaras i bilagan till årsredovisningen.

För de förändringar som införs i årsredovisningen för budgetåret 2000 har siffrorna för 1999 lämnats orörda.

3. Omräkning till euro

3.1 Räkenskaperna förs i euro.

3.2 De omräkningskurser för euron som använts för att fastställa balansräkningen är från den 29 december 2000(7), utom i fråga om följande rubriker:

- Immateriella och materiella tillgångar som behåller de värden i euro som beräknas enligt den växelkurs som gällde när de inköptes.

- En del anslag som skall överföras avser åtaganden i nationell valuta som vid bokföringen räknas om i euro enligt gällande kurs i december. Det totala beloppet i euro för dessa anslag får inte senare skrivas upp.

- Förskotten som betalats inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket omräknas enligt växelkursen per den 10:e dagen i månaden efter den månad de beviljats.

- Interimskontona där värdet i euro beräknas enligt den växelkurs som gällde när transaktionen bokfördes.

3.3 Belopp i andra valutor än euro, förutom de som nämns ovan, omräknas vid räkenskapsavslutningen enligt växelkursen för euron vid samma tidpunkt. Det omräknade beloppet behandlas enligt följande:

- Likvida medel: Positiva och negativa växelkursskillnader avseende likvida medel motbokas i resultaträkningen.

- Belopp i andra valutor än euro, utom likvida medel: Om de negativa växelkursskillnaderna avseende tillgångar och åtaganden i en viss valuta är större än de positiva växelkursskillnaderna avseende tillgångar och åtaganden i samma valuta förs differensen upp i resultaträkningen. I annat fall förs överskottet upp under rubriken "tillfälliga skuldkonton".

4. Inkomster

4.1 Egna medel och bidrag till budgeten redovisas med de belopp som medlemsstaternas myndigheter under budgetåret satt in på kommissionens konton.

Skillnaden mellan egna medel baserade på mervärdesskatt och BNI samt de finansiella bidragen i budgeten å ena sidan, och de belopp som faktiskt kan uppbäras å andra sidan, skall beräknas senast den 1 juli påföljande budgetår. Beloppet skall sedan föras in i en ändringsbudget under det året.

4.2 Övriga inkomster redovisas med utgångspunkt från de belopp som de facto uppburits under budgetåret.

5. Utgifter

5.1 För beräkningen av budgetårets budgetresultat omfattar utgifterna betalningar mot budgetårets anslag för betalningar, till vilka läggs de anslag för betalningar som överförs till följande budgetår.

5.2 Betalningar som sker mot budgetårets anslag för betalningar skall godkännas och föreläggas styrekonomen senast den 31 december och verkställas av räkenskapsföraren senast den 15 januari närmast efterföljande år.

För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket omfattas de betalningar som medlemsstaterna har verkställt fr.o.m. den 16 oktober 1999 t.o.m. den 15 oktober 2000, förutsatt att de har förelagts räkenskapsföraren för åtagande och godkännande senast den 31 januari 2001.

6. Ekonomiskt resultat för budgetåret

Detta utgörs av resultatet för genomförandet av budgetårets budget och resultatet av justeringarna.

6.1 Resultatet av genomförandet budgeten för budgetåret

Budgetutfallet för budgetåret omfattar två komponenter: Europeiska gemenskapernas resultat samt resultatet från EES-anslutna Efta-länder. Det utgörs av differensen mellan:

- de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och

- summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus överföring av betalningsbemyndiganden från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår(8).

Denna differens skall ökas eller minskas med

- nettosumman av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som förfaller, och de eventuella betalningar som, på grund av euro-kursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår,

- saldot av budgetårets kursvinster och kursförluster.

Budgetutfallet för budgetåret överförs till medlemsstaterna efterföljande år.

6.2 Resultat av justeringarna

Under året bygger räkenskaperna på kassaprincipen. För att kunna upprätta en balansräkning som samtidigt ger en verklighetstrogen bild av tillgångarna, den finansiella situationen och resultatet är det nödvändigt att göra ett antal justeringar.

Dessa justeringar gör det möjligt att lägga fram årsredovisningen som en modifierad periodiserad redovisning (modified accrual accounting) med utgångspunkt i en modifierad kassabaserad budgetredovisning.

7. Värderingsregler

Om inte annat anges i de förklarande anmärkningarna till balansräkningen värderas nedanstående rubriker på följande sätt:

7.1 Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till inköpspriset omräknat i euro till den kurs som gällde vid inköpet. Med undantag för mark måste dessa anläggningstillgångar avskrivas linjärt och per helår (avdelning IV, kapitel 4 i förordning (EG) nr 2909/2000 av den 29 december 2000 om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar).

7.2 Lager: Dessa värderas till senaste förvärvspris. Belopp i andra valutor omräknas till euro.

7.3 Finansiella anläggningstillgångar värderas till inköpspriset. Om de utfärdats i annan valuta skall de omräknas enligt slutväxelkursen. Enligt försiktighetsprincipen skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

7.4 Fordringar bokförs till det nominella värdet, omräknat i euro till slutväxelkursen, med undantag för fordringar som anges till fast kurs. Positiva växelkursskillnader motbokas tillfälligt; negativa växelkursskillnader motbokas i resultaträkningen.

Fordringar bokförs till sitt uppskattade uppbördsvärde. En värdeminskning tillämpas alltså för belopp som anses vara omöjliga att återfå, med tanke på risker och rättsliga förfaranden.

7.5 Kapitalinvesteringar och disponibla medel bokförs till nominellt värde, omräknat i euro till slutväxlingskursen. Av försiktighetsskäl skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

7.6 Skulder bokförs till nominellt värde och räknas om i euro till slutväxelkursen om de angivits i annan valuta.

8. Förskottsbetalningar och delbetalningar

Delbetalningar som sker inom ramen för driftsutgifterna tas upp som budgetutgifter och införs inte i balansräkningen.

De förskott som har beviljats offentliga eller privata mellanhänder, som inte hade kommit de slutliga stödmottagarna till godo den 31 december 2000 och som tas upp som budgetutgifter ingår som kortfristiga fordringar på tillgångssidan i balansräkningen.

9. Efta-ländernas bidrag till 2000 års allmänna budget

Anslag som härrör från de EES-anslutna Efta-ländernas bidrag till gemenskapens budget framgår av tabellerna i den här volymen.

10. Konsolidering

De konsoliderade räkenskaperna omfattar Europaparlamentets, rådets, kommissionens (inklusive publikationsbyrån och det gemensamma forskningscentret), domstolens, revisionsrättens, Ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs och ombudsmannens räkenskaper.

Den metod som tillämpas är fullständig konsolidering.

(1) "Accrual accounting"

(2) Arbetet i IFAC "International Federation of Accountants" syftar bl.a. till att för staterna skapa internationella normer, direkt inspirerade av företagens bokföringspraxis.

(3) FAC: International Federation of Accoutants.

(4) Några element som t.ex. anslagsöverföringar, särskiljer den från ett genomförandet på grundval av kassaprincipen.

(5) Artikel 70 i budgetförordningen.

(6) Vissa delar av redovisningsformen full accrual accounting saknas.

(7) Europeiska centralbanken var stängd den 30 och 31 december 2000.

(8) För EES-anslutna Efta-länder är beloppet för anslagsöverföringar från ett budgetår N till påföljande budgetår N+1 känt när räkenskaperna avslutas. I årssaldot inräknas därför anslag som överförts från budgetår n-1 till budgetår n.

BILAGA 1

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNINGEN

DEN ALLMÄNNA BUDGETEN OCH OLIKA TYPER AV ANSLAG

Den allmänna budgeten är det huvudsakliga instrumentet för gemenskapernas finansiella politik och i denna rättsakt föreskrivs och godkänns varje år gemenskapernas inkomster och utgifter.

I artikel 272 i EG-fördraget anges gången i budgetförfarandet i form av de olika etapper som automatiskt följer på varandra inom fastställda tidsfrister som budgetmyndigheten - Europaparlamentet och ministerrådet - ovillkorligen måste respektera.

Varje år gör kommissionen en uppskattning för det kommande budgetåret av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter och upprättar ett preliminärt budgetförslag som överlämnas till budgetmyndigheten.

På grundval av detta preliminära budgetförslag utarbetar rådet ett budgetförslag som blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda grenar.

Antagandet av budgeten fastställs av ordföranden för Europaparlamentet och därmed har vunnit laga kraft. Genomförandet av budgeten är en uppgift som främst sköts av kommissionen.

1. BUDGETPRINCIPERNA

Flera grundprinciper styr Europeiska gemenskapernas budget:

- Enhetsprincipen: Alla gemenskapernas inkomster och utgifter skall tas upp i ett och samma budgetdokument.

- Universalitetsprincipen: Denna princip innefattar två regler

- med innebörden att budgetinkomster inte får avsättas för särskilda utgiftsposter (samtliga inkomster täcker samtliga utgifter) och

- bruttobudgetregeln, som innebär att inkomster och utgifter tas upp som bruttobelopp i budgeten utan att justeras mot varandra.

- Principen om ettårighet: De uppförda anslagen är tillgängliga under ett enda budgetår och måste användas under detta budgetår.

- Principen om jämvikt: Inkomster och utgifter är balanserade i budgeten (de beräknade inkomsterna täcker betalningsåtagandena).

- Principen om specificering: Varje anslag måste ha ett särskilt ändamål och tilldelas ett specifikt mål.

2. BUDGETENS STRUKTUR

Budgeten utgörs av

a) en allmän inkomstberäkning,

b) separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar. Avsnitt I: parlamentet, avsnitt II: rådet, avsnitt III: kommissionen, avsnitt IV: domstolen, avsnitt V: revisionsrätten, avsnitt VI: Ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII: Regionkommittén, avsnitt VIII: ombudsmannen.

Inkomsterna och utgifterna för varje institution är indelade efter slag eller ändamål i avdelningar, kapitel, artiklar och punkter.

3. TYPER AV BUDGETANSLAG

Endast kommissionens budget innehåller administrativa anslag och driftsanslag. Övriga institutioner förfogar i realiteten endast över administrativa anslag.

I budgeten särskiljs mellan två typer av anslag: icke-differentierade anslag och differentierade anslag.

Icke-differentierade anslag är avsedda att täcka insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser vars genomförande fördelar sig över flera år. Under budgetåret i fråga täcker de den totala kostnaden för rättsliga förpliktelser som ingås för insatser som sträcker sig över fler än ett budgetår.

a) De icke-differentierade anslagen motsvarar:

- hela området administration (del A av kommissionens avsnitt och avsnitten för alla övriga institutioner),

- ettåriga anslag från EUGFJ - Garantisektionen,

- vissa tekniska anslag (bl.a.: återbetalningar, lämnande av garanti vid ut- och upplåning etc.).

För de icke-differentierade anslagen är beloppet för åtagandebemyndigandena detsamma som det för betalningsbemyndigandena.

b) De differentierade anslagen skall täcka fleråriga insatser. Anslagen i del B i kommissionens avsnitt (utanför EUGFJ) motsvarar denna kategori.

Dessa differentierade anslag uppdelas i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden:

- åtagandebemyndigandena: täcker den totala kostnaden för de rättsliga förpliktelser som ingås under budgetåret för projekt som sträcker sig över flera år(1).

- betalningsbemyndigandena: täcker utgifter som uppkommer vid genomförandet av åtaganden som ingåtts under tidigare budgetår(2).

4. GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

Enligt artikel 22.1 i budgetförordningen skall kommissionen "genomföra budgeten på eget ansvar i enlighet med denna budgetförordning och inom ramarna för de tilldelade anslagen".

I punkt 2 preciseras att kommissionen skall ge övriga institutioner de befogenheter som krävs för att dessa skall kunna genomföra sina respektive avsnitt av budgeten.

4.1 Utfallet för budgetens inkomstsida:

Budgeten anger de beräknade inkomsterna med förbehåll för eventuella ändringar med hjälp av tilläggs- och ändringsbudgetar för att justera ursprungsbudgetens prognoser i enlighet med de minskningar eller ökningar av de egna medlen som fastställs under budgetåret. Budgetinkomsterna täcker anslagen för betalningar.

I genomförandet av budgetens inkomstsida ingår fastställda fordringar, reella inkomster på dessa fastställda fordringar och vad som återstår att uppbära.

De reella inkomsterna under ett budgetår motsvarar inkomster från fordringar som fastställts under budgetåret och inkasseringar av utestående fordringar från tidigare budgetår.

4.2 Genomförande av budgetens utgiftssida

Precis som för inkomsterna görs en uppskattning av utgifterna i den initiala budgeten.

Genomförandet av utgifterna i budgeten åskådliggör utvecklingen, användningen, överföringar och annulleringar av anslag för åtaganden(3) och anslag för betalningar(4) under budgetåret.

4.2.1 Sammansättningen av de disponibla anslagen

- Anslag som förts upp i budgeten: ursprunglig budget + ändrings- och tilläggsbudget + anslagsöverföringar.

- Tilläggsanslag: extra inkomster (deltagande från tredje man) + åtagandebemyndiganden som återinförts sedan anslag frigjorts + anslag som åter blivit disponibla p.g.a. återbetalade förskott;

- Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden överförda från föregående budgetår: anslagen måste i princip användas före budgetårets utgång i enlighet med ettårighetsprincipen. Belopp som inte utnyttjas annulleras följaktligen utom om överföringar görs på grundval av strikta kriterier(5).

4.2.2 Användningen av medlen

- Anslag för åtaganden: De slutliga anslagen är tillgängliga under budgetåret för att göra åtaganden.

- Anslag för betalningar: De slutliga anslagen är tillgängliga under budgetåret för att verkställa betalningar.

4.2.3 Överföringar av anslag till påföljande budgetår

- Anslag för åtaganden: De av budgetårets anslag som inte använts kan överföras antingen direkt (automatisk överföring) eller efter godkännande från budgetmyndigheten (icke-automatisk överföring).

Överföringar av differentierade anslag måste godkännas av kommissionen och budgetmyndigheten måste dessutom meddelas i förväg.

- Anslag för betalningar:

- Icke-differentierade anslag: Överföringar får vanligen göras om åtaganden återstår att fullgöra. I annat fall krävs ett förhandsgodkännande från budgetmyndigheten.

- Differentierade anslag: Betalningsbemyndiganden som inte utnyttjats skall normalt förfalla. Kommissionen kan emellertid besluta om överföring, om påföljande års betalningsbemyndiganden inte räcker till för att täcka tidigare åtaganden eller åtaganden som görs mot åtagandebemyndiganden som i sin tur förts över från tidigare budgetår.

4.2.4 Annullering av anslag

Återstoden av anslagen (dvs. anslag för åtaganden och för betalningar som varken använts eller överförts) annulleras vid utgången av budgetåret.

5. UTESTÅENDE ÅTAGANDEN (RAL)

Det är införandet av differentierade anslag som gett upphov till differensen mellan ingångna åtaganden och verkställda betalningar. I realiteten utgör denna differens, som motsvarar de utestående åtagandena, eftersläpningen mellan den tidpunkt då åtagandena ingås och den tidpunkt då betalningarna verkställs.

BUDGETPLANEN

Budgetåret 2000 var det första budgetår som omfattas av den nya budgetplanen som fastställdes av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. Detta avtal slöts den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen på grundval av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Berlin den 24 och 25 mars 1999.

I budgetplanen iakttas kraven på budgetdisciplin och en sund förvaltning av utgifterna. Den ger Europeiska unionen tillräckliga resurser för att förverkliga sina politiska prioriteringar och för att effektivt uppfylla kraven från utvidgningsprocessen.

Planen upprättas för sju år från 2000 t.o.m. 2006 och bygger på arbetshypotesen om att nya medlemsstater kommer att anslutas till EU från och med 2002.

>Plats för tabell>

STRUKTURFONDERNA: NY PROGRAMPERIOD 2000-2006

Gemenskapens strukturfonder innefattar ERUF, ESF, utvecklingssektionen vid EUGFJ samt FFU(6). Strukturfonderna ingår under rubrik 2 "Strukturåtgärder" i budgetplanen som i övrigt omfattar Sammanhållningsfonden. I budgeten är strukturfonderna placerade under avdelning B2-1.

De summor som avsatts för strukturfonderna i budgetplanen för perioden 2000-2006 uppgår för EU 15 till 195010 miljoner euro i åtagandebemyndiganden till 1999 års priser (210973 miljoner euro i löpande priser).

Denna programperiod bygger på ett nytt regelverk för strukturfonderna vars huvudsakliga delar är de följande:

1. STRUKTURFONDERNAS MÅL

Strukturfonderna utgör det huvudsakliga instrumentet för att förstärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen. Med strukturfondernas anslag stödjer unionen tre särskilda mål:

Mål 1: Utveckling och anpassning i eftersatta regioner.

Mål 2: Omställning i regioner som allvarligt påverkas av industriell tillbakagång.

Mål 3: Anpassning och modernisering av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning.

En särskild insats har reserverats för fiskestrukturer utanför mål 1-områden. Landsbygdsutvecklingsåtgärderna genomförs i hela EU och finansieras antingen med anslag från strukturfonderna eller med medel från den gemensamma jordbrukspolitiken.

I övrigt skall gemenskapsinitiativen avse följande områden:

a) Interreg: Gränsregionalt, transnationellt och interregionalt samarbete för att stimulera en harmonisk, balanserad och varaktig utveckling över hela gemenskapens område.

b) Urban: Ekonomisk och social förnyelse av städer och förorter som befinner sig på tillbakagång för att främja en hållbar stadsutveckling.

c) Leader: Landsbygdens utveckling.

d) Equal: Samarbete mellan länderna för att främja nya metoder för att bekämpa diskriminering och alla slags skillnader i samband med arbetsmarknaden.

2. BUDGETPLANEN OCH PROGRAMPLANERINGEN

I budgetplanen för 2000-2006 bestäms de totala årliga beloppen för samtliga strukturfonder. De är upprättade i 1999 års fasta priser och omfattas av en indexering på 2 % per år (teknisk översyn om behov föreligger år 2003 för åren 2004-2006) för att ta hänsyn till inflationstakten i gemenskapen.

I den första ekonomiska planeringen respekterades de årliga totalanslagen som bestämts i budgetplanen för samtliga fonder och som motsvarar finansieringsplanerna för de ursprungligen beslutade programdokumenten.

3. MEKANISMER FÖR ÅTAGANDE OCH BETALNING AV ANSLAG

3.1 Åtagandemekanismen

Budgetåtagandena, som förverkligas i årliga delutbetalningar, bygger på de ursprungliga eller reviderade finansieringsplanerna för programdokumenten. Åtagandet för den första årliga delutbetalningen äger rum då kommissionen godkänner beslutet om insatsen.

Därefter verkställer kommissionen de årliga delutbetalningarna senast den 30 april varje år och frigör automatiskt de delar av åtagandena som inte genomförts vid utgången av det andra året efter det år då åtagandet gjordes.

3.2 Betalningsmekanismen

Kommissionen förskottsbetalar 7 % av det totala anslaget från strukturfonderna när programmet väl har antagits. Denna utbetalning kan delas upp på två budgetår. Förskottet måste återbetalas om några utgifter inte rapporterats inom 18 månader. Därefter verkställer kommissionen delbetalningarna på grundval av de reella utgifter som styrkts av medlemsstaten. Resterande 5 % utbetalas efter det att programmet avslutats och alla föreskrivna dokument har lämnats till och godkänts av kommissionen.

Betalningarna görs för de äldsta utestående åtagandena.

KOMMENTARER TILL INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNINGEN FÖR 2000

1. Förskott, delbetalningar och slutbetalningar

Sedan 1994 sammanställs en rapport om betalningarna av differentierade anslag fördelade enligt slag. Rapporten är ett svar på revisionsrättens krav på ett redovisningssystem som skiljer mellan förskottsbetalningar å ena sidan och mer definitiva belopp samt slutbetalningar å andra sidan.

Erfarenheterna har visat att detta område är mycket mer komplicerat än man inledningsvis trodde, såväl på begreppsnivå och i fråga om vilka uppgifter som skall tas fram som beträffande möjligheterna till ett enhetligt genomförande inom de olika berörda områdena, vilket har lett till påpekanden från revisionsrätten.

Sammanfattningsvis kan det, vad gäller budgetåret 2000, sägas att kommissionen i stället för att presentera disparata uppgifter(7) har valt att inrikta sig på att utveckla ett nytt förfaringssätt, omdefiniera vilka uppgifter som skall tas fram och analysera möjligheterna till ett effektivt genomförande. På så sätt kan man förtydliga de begrepp som hör ihop med de olika typerna av betalningar i samband med omarbetningen av budgetförordningen.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2. Anslag som härrör från tredje mans deltagande

De från föregående budgetår överförda anslag som härrör från tredje mans deltagande och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas upp under budgetårets tilläggsanslag. Detta förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående budgetår och tagits upp i inkomst- och utgiftsredovisningen för 2000 och de som överförts till följande budgetår i inkomst- och utgiftsredovisningen för 1999.

(1) Anslag för åtaganden = åtagandebemyndiganden + icke-differentierade anslag.

(2) Anslag för betalningar = betalningsbemyndiganden + icke-differentierade anslag.

(3) Åtagandebemyndiganden + icke-differentierade anslag.

(4) Betalningsbemyndiganden + icke-differentierade anslag.

(5) Artikel 7 i budgetförordningen.

(6) ERUF: Europeiska regionala utvecklingsfonden, ESF: Europeiska socialfonden, EUGFJ: Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och FFU: Fonden för fiskets utveckling

(7) Med undantag för strukturfonderna.

BILAGA 2

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL BALANSRÄKNINGEN

KOMMENTARER TILL DEN KONSOLIDERADE BALANSRÄKNINGEN PER DEN 31 DECEMBER 2000

1. I balansräkningen beaktas bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 2909/2000 av den 29 december 2000 om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar.

Inköpskostnaderna för materiella och immateriella anläggningstillgångar tas upp i budgetutgifterna under det budgetår då de anskaffas. De tas upp i balansräkningen så länge de är i kommissionens besittning. Motsvarigheten för denna post i balansräkningen utökar justeringsresultatet i syfte att neutralisera budgetbelastningen och så att årsredovisningen läggs fram i enlighet med principerna för en modifierad periodiserad redovisning (modified accrual accounting).

Anläggningstillgångar i form av hyrköpskontrakt utgör ett undantag från ovanstående regel. Kostnaden för egendomen uppförs inte i budgeten förrän hyran betalts och motsvarigheten till anskaffningsvärdet på tillgångssidan återfinns inte i resultatet, utan bland skulderna. De periodiska betalningarna krediteras därefter i resultatet av justeringarna genom en minskning av skulden.

2. Materiella och immateriella tillgångar i balansräkningen omfattar all egendom med ett anskaffningsvärde på 420 euro eller mer i enlighet med artikel 130 i kommissionens förordning (EG) nr 3418/93 om bestämmelser för genomförandet av budgetförordningen, ändrad genom kommissionens beslut av den 16 november 2000 om aktualisering av de belopp som avses i förordningen.

3. Till följd av avdelning IV, kapitel 4 i kommissionens förordning om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar(1) skall avskrivning ske av alla tillgångar i balansräkningen, förutom mark, anläggningar under uppförande, delbetalningar och förskott enligt definitionen i artikel 14 i denna förordning samt konstverk som avses i artikel 19. Avskrivning görs enligt den linjära metoden och per helt år (tidsproportionalitet inom räkenskapsår tillämpas inte). Den årliga avskrivningstakt som skall tillämpas återfinns i bilagan till förordningen.

När en anläggningstillgång förädlats eller uppskrivits, sker avskrivningen av förädlad egendom under den resterande användningsperioden med beaktande av det nya värdet. I de fall då dessa uppvärderingar och förädlingsarbeten utförs på byggnader som är helt avskrivna är avskrivningsperioden fastställd till 10 år.

För budgetåret 2000 gjorde alla EU-institutioner avsättningar för avskrivningar. För EG-domstolen, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén skedde detta för första gången.

EG-domstolens avskrivningar(2) kommer att granskas under budgetåret 2001 i takt med att det datoriserade inventarieförteckningssystemet definitivt träder i funktion.

4. Redovisningen av materiella och immateriella anläggningstillgångar samt lager i delegationerna uppvisar fortfarande felaktigheter, även om den blivit fullständigare och mer tillförlitlig än för det föregående budgetåret.

5. I redovisningen beaktas bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas konsolideringshandbok som har till syfte att fastställa en enhetlig tillämpning av EU-institutionernas regler för bokföring, värdering och presentation av räkenskaperna för att harmonisera redovisnings- och konsolideringsarbetet.

TILLGÅNGAR

II. IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Identifierbara, icke monetära tillgångar som inte har någon fysisk substans betraktas som immateriella anläggningstillgångar. För att tas upp i balansräkningen måste de befinna sig under institutionens kontroll och generera framtida ekonomiska fördelar för Europeiska gemenskaperna.

Programvaror som utvecklas inom institutionerna utgör inte immateriella anläggningstillgångar.

Immateriella anläggningstillgångar i Gemensamma forskningscentrets kontor och olika lokaliteter har inte kunnat tas med på tillgångssidan i balansräkningen.

>Plats för tabell>

De kumulerade avskrivningarna av immateriella anläggningstillgångar som avskrivits för första gången 2000 uppgår till 1996611:04 euro.

All egendom som upptagits i balansräkningen har avskrivits(3).

III. MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

A. Mark och byggnader

Gemensamma forskningscentret(4)

För Gemensamma forskningscentrets mark och byggnader i Ispra har man som bas för anskaffningsvärdet använt en beräkning per den 31 december 1997 som gjorts av en extern firma, detta eftersom tidigare uppgifter om anskaffningskostnaderna och de årliga förädlingskostnaderna före 1998 saknas. Förändringarna under åren 1998 till 2000 har kunnat beräknas.

Den avskrivningsmetod som använts är:

1. För fastigheterna som helt avskrivits per den 1 januari 1998 har en ny avskrivningsplan fastställts.

2. För fastigheter som per den 1 januari 1998 inte var helt avskrivna har avskrivningen beräknats på den resterande användningsperioden under beaktande av det uppskrivna värdet per den 1 januari 1998.

För Gemensamma forskningscentrets mark och byggnader i Geel har den beräkning använts som den 31 december 2000 lämnades av en extern firma, varvid det sålunda fastställda mervärdet inte har avskrivits.

Delegationerna

Värdet på delegationernas mark och byggnader utanför EU samt de motsvarande avskrivningarna har undersökts(5).

Europaparlamentet

I maj 1998 utnyttjade Europaparlamentet sin köpoption för ett byggnadskomplex i Bryssel för en sammanlagd investeringskostnad (inklusive markkostnader) på 1097 miljoner euro. I enlighet med två avtalsprotokoll med Europaparlamentet bidrog Belgien finansiellt till markförvärvet samt väg- och vattenarbetena på tomten. I en klausul i protokollet stipuleras att ifall Europaparlamentet flyttar till andra lokaler kommer marken att återgå till belgiska staten antingen för 1 belgisk franc eller till marknadsvärdet. Markvärdet har därför korrigerats och anges i balansräkningen till 1 belgisk franc.

E. Hyrköpskontrakt och liknande rättigheter

I artikel 4 i förordning (EG) nr 2909/2000 om bokföring och redovisning av icke-finansiella anläggningstillgångar fastställs reglerna för hyrköpskontrakt och liknande.

Det kriterium som använts för klassificeringen av egendom som omfattas av hyreskontrakt och som räknas som anläggningstillgångar har ändrats i förhållande till det kriterium som användes för det föregående budgetåret. Klassificeringen beror på i vilken utsträckning värden eller hyrestagaren övertagit den hyrda egendomens risker och förmåner, och är avhängig av transaktionen i sig snarare än typen av avtal(6).

Egendom som omfattas av hyrköpskontrakt och vars risker och förmåner inte väsentligen övertagits av hyrestagaren samt egendom som förhyrs längre än fem år införs i redovisningens bilaga "åtaganden utanför balansräkningen".

I mars 1994 undertecknade Europaparlamentet ett tomträttsavtal med köpoption för ett byggnadskomplex (Louise Weiss-byggnaden) i Strasbourg. Med tanke på att egendomens risker och förmåner väsentligen övertagits av hyrestagaren har detta byggnadskomplex tagits upp på tillgångssidan i Europeiska gemenskapernas balansräkning.

Egendomen värderades den dag hyreskontraktet trädde i kraft till minimibetalningarnas dåvarande värde. Eftersom Europaparlamentet vid tidpunkten för balansräkningen ännu inte fastslagit någon definitiv investeringskostnad bygger det införda kapitalvärdet på den provisoriska investeringskostnaden per den 15 november 2000 varvid avtalade räntesatser använts vilka aktualiserats med ett diskonto som bygger på Euribor för var och en av perioderna. Kapitalvärdet, för avskrivningar, per den 31 december 2000 för byggnaden uppgår till 395 miljoner euro och 80 miljoner euro för utrustningen.

Den 15 november 1994 undertecknade EG-domstolen och Luxemburgs regering ett hyresavtal för tre annex till huvudbyggnaden. Domstolen hyr byggnaden under hela avtalets löptid, och möjligheten att förvärva byggnaderna inträder först sedan hela försäljningspriset betalats och detta senast den 31 december år 2015. Försäljningspriset bestämdes av en oberoende expert.

Till och med den 31 december 1999 har byggnaderna för dessa två institutioner varit föremål för en anmärkning i redovisningen och det avgiftsbelopp som återstår att betala har uppförts bland "åtaganden utanför balansräkningen". I enlighet med ovannämnda förordning (EG) nr 2909/2000 av den 29 december 2000 har dessa fastigheter införts på tillgångssidan i balansräkningen för första gången.

G. Anläggningar under uppförande och avbetalningar på materiella anläggningstillgångar

Trots att bokföringsreglerna och -principerna föreskriver att en fastighet fr.o.m. att den tas i bruk definitivt skall klassificeras under "fastigheter" har rådet för år 2000 föredragit att bibehålla betalningarna för Justus Lipsius-byggnaden (339,1 miljoner euro) under "anläggningar under uppförande och avbetalningar", eftersom en uppdelning ännu återstår att göra av den totala investeringen i dess olika komponenter (mark, byggnad, installationer, maskiner och verktyg etc.). Därför har beräkningen av avskrivningen av varje komponent inte kunnat göras och följaktligen upptas denna fastighet på tillgångssidan med sitt bruttovärde.

Revisionsrätten har under denna rubrik infört ett belopp på 5 miljoner euro för de medel som tilldelats projektledaren för utvidgningen av revisionsrättens byggnad genom överföring till ett bankkonto som öppnats för detta ändamål.

Under denna rubrik ingår även ett förskott på 26 miljoner euro som beviljats av Ekonomiska och sociala kommittén för ett tomträttsavtal med köpoption(7).

Nästan(8) all egendom som upptas i balansräkningen under rubriken materiella anläggningstillgångar har avskrivits(9). De kumulerade avskrivningarna av materiella anläggningstillgångar som avskrivits för första gången 2000 fördelar sig enligt följande:

>Plats för tabell>

Följande avskrivningstakt tillämpas:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

IV. FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

De finansiella anläggningstillgångarna innefattar dels kapitalinvesteringar som avser att skapa varaktiga band och som anses vara lämpliga att stödja Europeiska gemenskapernas verksamheter samt fordringar kopplade till dessa investeringar, oberoende av förfallodag, ursprung eller form.

Vidare ingår stående garantier och förskott samt garantifondens nettotillgångar. Man bör skilja garantier som Europeiska gemenskapen beviljat tredje man från sådana som garantifonden ställt för att täcka risker i samband med utlåning till tredje land.

A. Investeringar i närstående organisationer

Aktieinnehav i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Startkapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling uppgick till 10 miljarder euro, varav 3 % tecknades av Europeiska gemenskapen. 30 % av detta kapital är fullständigt inbetalt.

Påpekas kan att bankens direktörer vid årsmötet den 15 april 1996 beslutade att fördubbla bankens auktoriserade kapital. Gemenskapen tecknade efter detta beslut ytterligare 30000 aktier à 10000 euro vardera. Transaktionen omfattar inbetalda andelar och inlösbara andelar enligt följande fördelning: 22,5 % av de tecknade andelarna utgörs av helt betalda andelar och återstoden av inlösbara andelar.

Det kapital som gemenskapen tecknat i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling förs upp under denna rubrik i sin helhet. Den inlösta delen av kapitalet 51,3 miljoner euro tas upp under kortfristiga skulder (7,4 miljoner euro) och långfristiga skulder (43,9 miljoner euro). Den oinlösta delen av kapitalet (442,5 miljoner euro) tas upp som åtaganden utanför balansräkningen.

Aktieinnehav i Europeiska investeringsfonden:

Enligt rådets beslut av den 6 juni 1994 bidrar Europeiska gemenskapen företrädd av kommissionen till Europeiska investeringsfondens kapital med totalt 600 miljoner euro, vilket motsvarar 30 % av fondens kapital. Kommissionen har betalat in 20 % av kapitalandelen.

Liksom i fallet med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling upptas betalningar för den icke-inbetalda delen, dvs. 80 % eller 480,00 miljoner euro, som åtaganden utanför balansräkningen.

B. Övriga finansiella anläggningstillgångar

B.1 Kapitalandelar

Rubriken avser aktier som köpts för att stödja mottagarnas affärsutveckling.

Kapitalandelar i ECIP-programmet

Till denna rubrik förs gemenskapens andelar och deltagarlån i kapitalet hos samriskföretag som skapats inom ramen för programmet European Community Investment Partners (ECIP).

Eurotech capital, Venture consort och JOP

Instrumentet Eurotech capital har som mål att med privat kapital stimulera finansiering av högteknologiprojekt som genomförs av små och medelstora företag via ett nätverk av riskkapitalinvesterare. Bidrag har betalats ut sedan 1990 och består av förskott som skall återbetalas enligt vissa villkor när kontrakten löper ut.

Instrumentet Venture consort skall främja tillkomsten av konsortier mellan flera länders riskkapitaloperatörer som investerar i små och medelstora företag. Sedan 1985 täcks bidrag till investeringar i små och medelstora företag som utvecklar innovativa projekt.

Jop-programmet (Joint Venture programme Phare-Tacis) syftar till att underlätta tillkomst och utveckling av samriskbolag i Central och Östeuropa och i de nya oberoende staterna.

Eftersom det i alla tre fallen rör sig om riskkapitaltransaktioner är det synnerligen svårt att bedöma det verkliga nuvarande värdet av dessa tillgångar. I linje med försiktighetsprincipen har värdet på dessa bidrag justerats ned med 100 % och bokförs därför till nollvärde.

>Plats för tabell>

B.3 Beviljade garantier och förskott

Denna rubrik omfattar de fasta tillgångar som inte tagits upp under materiella anläggningstillgångar, såsom betalda säkerheter och garantier, fasta förskottskrediter för fastighetskostnader, fonden för rörliga förskott till tredje man samt garantifonden.

Garantifonden

Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 upprättas en garantifond för åtgärder avseende tredje land för att betala gemenskapernas borgenärer i de fall mottagaren av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskaperna inte fullgör sina skyldigheter.

Denna mekanism täcker lån som garanteras av gemenskapen efter beslut av rådet, särskilt EIB:s utlåningsverksamhet utanför EU, lånetransaktioner i form av makroekonomiskt stöd och ekonomiskt bistånd från Euratom utanför EU.

I det interinstitutionella avtalet av den 29 oktober 1993 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet anges att en garantireserv skall skapas i Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Garantireserven skall tjäna som säkerhet för lån till länder utanför EU. Den skall användas till att vid behov fylla på garantifonden, om garantier utlöses som fonden inte klarar av.

Fondens finansförvaltning har överlåtits till Europeiska investeringsbanken (EIB) inom ramen för ett mandat för gemenskapens räkning.

Fonden får sitt kapital genom betalningar från den allmänna budgeten, genom ränteinkomster från räntebärande placeringar av fondens disponibla medel samt inbetalningar från försumliga gäldenärer i fall där fonden gått in med garantibelopp.

Beloppet på tillgångssidan i kommissionens balansräkning avser fondens nettotillgångar den 31 december 2000.

Eftersom fonden är avsedd att i alla sammanhang täcka risken för försumliga gäldenärer och med tanke på försiktighetsprincipen har det gjorts en avsättning för risker och kostnader. Denna avsättning (1266,2 miljoner euro) motsvarar garantifondens målbelopp(10) som beräknats på grundval av utestående belopp per den 31 december 2000.

I bestämmelserna anges att "om fondens tillgångar vid årets slut överstiger målbeloppet, skall överskottet föras upp på en budgetpost i inkomstberäkningen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget".

Det belopp (165,4 miljoner euro) som motsvarar garantifondens överskott, och som skall betalas tillbaka till gemenskapsbudgeten under det första kvartalet 2001, har tagits upp under eget kapital.

Redogörelse för beviljade garantier och förskott samt övriga finansiella anläggningstillgångar

>Plats för tabell>

V. LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

Rubriken avser Europeiska gemenskapernas utestående fordringar som löper på mer än ett år, dels hos medlemsstater, tredje land och tredje man på grundval av utlåning av endera upplånat kapital eller budgetanslag, dels hos tredje man inom Media-programmet.

A. Utlåning ur budgetanslag

Rubriken avser huvudsakligen riskkapitallån och lån på särskilda villkor vid samarbete med tredje land. Därtill kommer lån som skall främja samriskföretag som gör investeringar i Asien, Latinamerika, Medelhavsområdet och Sydafrika inom ramen för ECIP-programmet.

Under denna rubrik återfinns också fordringar som gäller Media II-programmet eftersom kommissionen ingått avtal direkt med stödmottagarna. Eftersom kontrakten stipulerar att återbetalningen av lånen är knuten till projektens framgång, vilken aldrig kan förutses, har man för detta budgetår bokfört en avskrivning för sådana lån som definitivt omvandlats till bidrag.

Denna rubrik upptar också några mindre lån som beviljas med budgetanslag, nämligen utlåningen till förmån för migrerande arbetstagare och bygglån till gemenskapens tjänstemän.

B. Utlåning av upplånat kapital

Enligt fördraget får rådet enhälligt anta garanti- eller låneprogram som anses vara nödvändiga för att uppnå gemenskapens målsättningar. EG:s upplåning är direkt bindande för Europeiska gemenskaperna, men inte för någon enskild medlemsstat(11).

Eftersom det rör sig om finansiella tillgångar som täcks genom lån, och för att ge en sanningsenlig och fullständig bild av de samlade tillgångarna, finansieringssituation och uppkomna resultat, presenteras hela den finansiella verksamheten i form av en separat balansräkning och en redogörelse för kostnader och intäkter(12).

Balansräkningen för den finansiella verksamheten har konsoliderats i kommissionens balansräkning enligt metoden för fullständig konsolidering.

Inkomster och utgifter i upp- och utlåningsverksamheten under budgetåret 2000 redovisas nedan.

>Plats för tabell>

Enligt avtal skall Europeiska investeringsbanken stå för risken för instrumentet GNI - likvida medel. Därför förs över- och underskott upp på Europeiska investeringsbanken.

Europeiska gemenskapernas utlåning har sammantaget utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

Utestående lån per den 31 december 2000 tas upp som långfristiga fordringar om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga fordringar om lånet löper på mindre än ett år. Eftersom löptiden för Media II-lånen är osäker fördes det utestående beloppet per den 31 december 2000 upp som långfristiga fordringar.

>Plats för tabell>

C. Övriga långfristiga fordringar

Rubriken omfattar utlåning inom Media I-programmet som skall främja den audiovisuella industrin i Europa. Eftersom dessa lån inte slutits direkt mellan kommissionen och den slutliga stödmottagaren tas de inte upp under rubriken utlåning ur budgetanslag. Liksom för utlåning inom Media II-programmet sammanhänger återbetalningen med huruvida projekten lyckas ekonomiskt. En avskrivning på 2,8 miljoner euro har därför bokförts detta år för sådana lån som definitivt omvandlats till bidrag.

I denna rubrik ingår även Belgiens finansiella bidrag (se punkt III.A) på 176 miljoner euro, som skall betalas ut under en period om minst 10 år och vars sista förfallodag infaller 2008. De sammanlagda räntorna för detta bidrag uppgår till motsvarande 52 miljoner euro. Av detta registreras endast på balansräkningsdagen upplupna räntor som kortfristiga fordringar.

VI. LAGER

A. Rubriken avser lagervärdet per den 31 december 2000 på kontorsmateriel och övriga förbrukningsvaror samt kommissionens lager av materiel för fastighetsskötsel. Värdet beräknas enligt priset på de senaste leveranserna och räknas om i euro till den kurs som gällde på balansdagen, enligt den interinstitutionella redovisnings- och konsolideringshandboken.

B. Rubriken omfattar vetenskaplig och teknisk utrustning till Gemensamma forskningscentret. Enligt försiktighetsprincipen värderas lagren av tungt vatten, klyvbart material samt prover för industriell och vetenskaplig användning årligen och tas upp i balansräkningen till det lägsta värdet, vare sig det är anskaffningspriset eller återförsäljningskostnaden av de senast mottagna lagren eller marknadspriset(13).

C. Rubriken omfattar lager av publikationer i publikationsbyråns besittning, som värderas enligt särskilda regler.

>Plats för tabell>

VII. KORTFRISTIGA FORDRINGAR

A. Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året

Rubriken avser långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året. Här ingår även ett lån på 175 miljoner euro som beviljades Turkiet 1991 inom ramen för de finansiella stödåtgärder som riktades till de länder som närmast berördes av Gulfkrisen.

B. Löpande fordringar

B.2 Fordringar på medlemsstaterna

- Garantisektionen vid EUGFJ

Denna punkt omfattar bl.a. fordringar på medlemsstaterna (8,2 miljoner euro) som är kopplade till förskott som betalas ut i samband med räkenskapsårets slut.

Punkten omfattar även de belopp som medlemsstaterna har anmält och är skyldiga garantisektionen vid EUGFJ och som skrivs in i huvudboken över gäldenärer vid räkenskapsårets slut. Detta belopp, som uppgår till 2010,6 miljoner euro, utgörs delvis av fordringar vars betalning är föga trolig. I enlighet med försiktighetsprincipen skall Europeiska gemenskaperna avsätta en del av detta belopp. Kommissionen kan emellertid inte räkna ut exakt vad denna övervärdering får för följder, eftersom reglerna som gör det möjligt att ta reda på de erforderliga uppgifterna(14) inte är obligatoriska förrän fr.o.m. år 2001. Av detta skäl och för att undvika en övervärdering av fordringarna har en värdejustering på 79,77 % för osäkra fordringar (1604 miljoner euro) uppskattats och redovisats. Denna justering har beräknats på grundval dels av meddelanden från medlemsstaterna för år 2001, dels av upplysningar från kontroller.

I enlighet med förordning (EG) nr 2761/1999 måste medlemsstaterna fr.o.m. räkenskapsåret 2000 två gånger per år meddela de belopp som skrivs in i huvudboken över gäldenärer. Man bör då fr.o.m. 2001 kunna upptäcka de fordringar för vilka de rättsliga indrivningsförfarandena ännu inte övergivits men vilka det är föga troligt att man skall inkassera. Man kan då göra en mer exakt värdering av dessa fordringar.

- Erlagd moms som skall återbetalas av medlemsstaterna

Denna post omfattar fordringar som uppstår när institutionerna betalat skatt som skall återbetalas av medlemsstaterna. En specifik värdeminskning har beräknats för ett belopp på 1,1 miljoner euro.

- Övriga fordringar på medlemsstaterna

Beloppet 869,6 miljoner euro avser de fordringar på medlemsstaterna för vilka beloppen kunnat beräknas och fastställas helt. För fordringar som ännu inte är fastställda, likvida och har en fastställd förfallodag har preliminära beräkningar gjorts, och de har bokförts som symboliska belopp (p.m.) i kommissionens räkenskaper. Dessa fordringar redovisas i tabell 3 nedan.

Punkten omfattar egna medel, närmare bestämt 2035,4 miljoner euro, som i enlighet med artikel 6.2 b i förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 har fastställts av medlemsstaterna men inte ställts till gemenskapernas förfogande eftersom de ännu inte har uppburits, inga säkerheter har ställts eller därför att invändningar rests mot dem.

Detta belopp utgör en överskattning av Europeiska gemenskapernas reella fordringar, eftersom dessa särskilda räkenskaper över traditionella egna medel till stor del omfattar belopp som det är föga troligt att man kommer att kunna driva in.

Det är ändå mycket vanskligt att precist bedöma effekterna av denna övervärdering eftersom detaljerade upplysningar som finns om en potentiell uppbörd av dessa fordringar är mycket begränsade och fragmentariska. Genom tillämpning av försiktighetsprincipen har en värdekorrigering på 1286,8 miljoner euro räknats fram på grundval av tidigare års uppbördsstatistik. Denna värdekorrigering har införts på tillgångssidan i balansräkningen genom en minskning av punkten fordringar hos medlemsstaterna.

Redovisningen av denna korrigering innebär inte att EU avstår från att i framtiden uppbära de belopp som omfattas av avsättningen.

>Plats för tabell>

Tabell 1

A-RÄKENSKAPER: FASTSTÄLLDA EGNA MEDEL SOM ÅTERSTOD ATT UPPBÄRA VID SLUTET AV BUDGETÅRET 2000

>Plats för tabell>

Tabell 2

SÄRSKILDA RÄKENSKAPER: FASTSTÄLLDA EGNA MEDEL SOM ÅTERSTOD ATT UPPBÄRA VID SLUTET AV BUDGETÅRET 2000

>Plats för tabell>

Tabell 3

PROGNOS ÖVER FORDRINGAR VID SLUTET AV BUDGETÅRET 2000

>Plats för tabell>

B.3 Fordringar på gemenskapens organ

Rubriken avser diverse fordringar som Europeiska gemenskaperna har på gemenskapsorgan, som inte omfattas av konsolideringen, för vilka institutionerna gör vissa utlägg som sedan skall återbetalas.

B.4 Diverse gäldenärer

Rubriken avser fordringar som uppstått genom gemenskapernas verksamhet, bl.a.:

1. Betalningskrav som förts upp i inkomstredovisningen den 31 december 2000 som utestående fastställda fordringar.

En korrigering av värdet på ännu icke fastställda fordringar som inte går att uppbära har redovisats för första gången. Fordringar förfallna sedan mer än ett år kräver en minskning med 20 %. För varje nytt år minskas värdet med ytterligare 20 %.

2. Fordringar i form av böter för brott mot den fria konkurrensen (973 miljoner euro) vilka tillfälligt suspenderats till följd av att kommissionens beslut överklagats och för vilka en bankgaranti ställts. Totalt har bankgarantier för böter betalats in till ett belopp på 639,4 miljoner euro. Ett belopp på 171,4 miljoner euro har inkasserats preliminärt.

3. Samtliga gäldenärer inom ramen för utlåningen av upplånade medel.

4. Fordringar som uppstår när garantifonden belastas. Dessa fordringar (215,1 miljoner euro) består av kapital (94,6 miljoner euro), räntor på lån (62,1 miljoner euro) och dröjsmålsräntor (58,4 miljoner euro):

På grund av risken för att återbetalning uteblir har enligt försiktighetsprincipen en värdekorrigering införts på tillgångssidan (som en minskning av fordringarnas värde), motsvarande 100 % av de fordringar som garantifonden täckt och som gäldenärerna ännu inte hade återbetalat 31 december 2000.

5. Det belopp som överförts till de finansiella intermediärerna men ännu inte utbetalats till de slutliga stödmottagarna. Rubriken omfattar även de förskott ur budgeten som betalats ut till offentliga eller privata intermediärer som kommissionen givit i uppdrag att sköta förvaltningen och att se till att pengarna når de slutliga betalningsmottagarna, antingen p.g.a. lagar, regler eller kontraktsbestämmelser. Detta belopp, som uppgår till 792 miljoner euro (inklusive bankränta på 49 miljoner euro), utgör således de medel som intermediärerna innehade 31 december 2000.

Kommissionen har under 2000 gjort en bedömning av de finansiella intermediärerna. Med tanke dels på att uppföljningen ligger utanför räkenskaperna, och dels på antalet intermediärer och deras geografiska spridning är det möjligt att beloppet i balansräkningen inte är helt fullständigt. Inte desto mindre bör förbättringarna i förhållande till upplysningarna för år 1999 noteras(15).

Den totala värdeminskningen på löpande fordringar kan delas upp enligt följande:

>Plats för tabell>

C. Diverse fordringar

Rubriken avser huvudsakligen institutionernas fordringar på den egna personalen. Det gäller huvudsakligen löneförskott och andra belopp som skall återbetalas.

VIII. KAPITALINVESTERINGAR

>Plats för tabell>

IX. DISPONIBLA MEDEL

>Plats för tabell>

Denna rubrik omfattar institutionernas totala disponibla finansiella tillgångar på konton i medlemsstaterna och Efta-länderna (i statskassa eller centralbank), på avistakonton och förskottskonton eller i handkassa samt disponibla medel i samband med upp- och utlåningstransaktioner och utlåning i syfte att förbättra migrerande arbetstagares bostadsförhållanden.

Till följd av två bankkonkurser i tredje land torde tillgodohavandena på avistakonton i dessa banker inte kunna återvinnas (totalt 1,5 miljoner euro). Med hänsyn till försiktighetsprincipen har värdet på kassa- och bankkontona på tillgångssidan därför justerats (och tillgångsposten "förskott" har minskats).

>Plats för tabell>

X. INTERIMSKONTON

>Plats för tabell>

Rubriken avser utestående ränta, huvudsakligen upplupen ränta på utlåning, placeringar och svappar som inte förfallit till betalning. Förutbetalda kostnader samt diverse utgifter som inte definitivt kunnat konteras på balansdagen ingår hädanefter i resultatet av justeringarna. Beloppet uppgår till 63,2 miljoner euro.

SKULDER OCH EGET KAPITAL

I. EGET KAPITAL

Fram till avslutningen av budgetåret 1999 motsvarade denna punkt huvudsakligen de olika poster på tillgångssidan som bokfördes direkt som budgetutgifter för det berörda budgetåret. Punkten innehöll också värdekorrigeringar på tillgångssidan samt avsättningar, och motsvarande de fordringar som införts under diverse rubriker under omsättningstillgångar i balansräkningen och som inte bokfördes som inkomster förrän de inkasserats.

Ett nytt redovisningsförfarande för dessa poster har införts för första gången efter det att redovisnings- och konsolideringshandboken antagits. I stället för att direkt inlemma dessa anpassningar under eget kapital redovisas ett ekonomiskt resultat för budgetåret separat(16).

Rubriken eget kapital omfattar f.n.:

Det ekonomiska resultatet för budgetåret

1. Utfallet av genomförandet av Europeiska gemenskapernas budget under budgetåret.

2. Resultatet av justeringarna

Det ekonomiska resultatet som överförts från tidigare budgetår

Detta avser de kumulerade ekonomiska resultaten (resultatet av justeringarna) med tanke på att utfallet av budgetens genomförande återbetalas till medlemsstaterna.

Reserverna

1. Uppskrivningsfonden: innefattar varaktiga uppskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar.

2. Reserven för upp- och utlåningsverksamhet innefattar ännu ej budgeterat resultat från upp- och utlåningsverksamheten.

Det ekonomiska resultatet som överförts från tidigare budgetår:

Nedanstående punkter måste understrykas:

Hädanefter medtas endast budgetära fordringar i resultatet av justeringarna. Härigenom ändras förfarandet i förhållande till föregående år. Värdet av fordringarna utanför budgeten som per den 31 december 1999 överförts till eget kapital uppgår, endast för kommissionen, till 407 miljoner euro. Detta belopp korrigerades år 2000.

Anslaget till avskrivningar inkluderar kumulerade avskrivningar för egendom som avskrivs för första gången (not rubrik III - Tillgångar).

De belopp som belastar budgeten och som återstår att reglera (76,2 miljoner euro) ingår hädanefter i resultatet av justeringarna. Detta belopp som per den 31 december 1999 uppgick till 97 miljoner euro, fanns tidigare på interimskontona.

Inkomsterna från provisoriskt inbetalda böter för överträdelser av konkurrenslagstiftningen (171,4 miljoner euro) medtas hädanefter i det ekonomiska resultatet. Per den 31 december 1999 fördes detta belopp (154,3 miljoner euro) in på interimskontona.

Mervärdet från uppskrivningen av materiella anläggningstillgångar som skett före år 2000 (62,8 miljoner euro) och direkt förts upp under eget kapital har korrigerats på resultatet av justeringarna. Hädanefter upptas detta värde i Uppskrivningsfonden.

Det ekonomiska utfallet kan delas upp enligt följande:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

I.C Reserver

Reserven för upp- och utlåningsverksamheten

>Plats för tabell>

II. AVSÄTTNINGAR FÖR RISKER OCH KOSTNADER

>Plats för tabell>

Med tanke på de risker som är förknippade med lån till tredje land har det gjorts en avsättning för risker och kostnader för garantifondens nettotillgångar, varvid man uteslutit fondens överskott som skall återbetalas till den allmänna budgeten under det första kvartalet 2001 (se punkt IV.B.3 på tillgångssidan).

En avsättning för kostnaderna att avveckla den nukleära anläggningen vid Gemensamma forskningscentret har för första året redovisats. Denna avsättning täcker 100 % av de uppskattade kostnaderna för avvecklingen av redan stoppade anläggningar (230 miljoner euro), minus redan gjorda betalningar (2,3 miljoner euro).

III. LÅNGFRISTIGA SKULDER

Rubriken avser skulder som löper på mer än ett år.

Skulderna innefattar Europeiska gemenskapernas skulder från upp- och utlåningsverksamheten(17).

Punkten "Övriga långfristiga skulder" innefattar alla övriga skyldigheter på kända belopp och då löptiden är längre än ett år.

>Plats för tabell>

Medel avsatta för personalen: Denna punkt omfattar arbetslöshetskassan för tillfälligt anställda vid samtliga institutioner samt socialförsäkringsfonden för kommissionens lokalanställda i tredje land.

Säkerheter och garantier: Denna punkt omfattar avdrag som görs för garantier i samband med byggnadsarbeten samt beloppen på räkenskapsförares, biträdande räkenskapsförares och förskottsförvaltares garantikonton.

Leasing: Denna punkt omfattar leasingskulder som har en löptid på längre än ett år.

Aktieinnehavet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling: den del av det tecknade kapitalet som inbetalats (se punkt IV.A. tillgångssidan).

Övrigt: Eftersom Europaparlamentet har utnyttjat sin köpoption för ett byggnadskomplex, åligger det parlamentet att betala investeringskostnaderna (se punkt III.A tillgångssidan).

>Plats för tabell>

Utestående lån per 31 december 2000 tas upp som långfristiga skulder om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga om lånet löper på mindre än ett år.

>Plats för tabell>

IV. KORTFRISTIGA SKULDER

A. Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

Rubriken avser lån som förfaller inom ett år samt långfristiga skulder som förfaller under året och som rör leasing, aktieinnehavet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling samt köpet av parlamentets byggnadskomplex (se tabell nedan).

B. Övriga skulder

>Plats för tabell>

C. Löpande skulder

C.1 Skulder till medlemsstater och Efta-länder

Denna punkt avser skulder gentemot de Efta-länder som ingår i EES.

C.2 EG-organ

Punkten avser EU-institutionernas skulder till vissa gemenskapsorgan som inte omfattas av konsolideringen.

C.3 Anslag som skall överföras

>Plats för tabell>

C.4 Diverse skulder

Punkten avser skulder som uppstått i samband med gemenskapernas verksamhet samt återstående betalningskrav utanför budgeten för ett belopp på 16,315 miljoner euro.

D. Övriga skulder

Främst skulder till personal, samt medel som skall överföras till olika organisationer eller annan tredje man.

V. INTERIMSKONTON

>Plats för tabell>

Denna rubrik omfattar bl.a. inkomster som inte kunnat konteras definitivt på balansdagen, samt inkomster som kan användas på nytt. Den omfattar även upplupen ränta på lån och svappar.

De stora minskningen av inkomstbeloppet beror på ändringen av det förfarande som tillämpas på inkomstposten provisoriskt inbetalda "böter" som tidigare återfanns på balansräkningens interimskonton (171,4 miljoner euro).

För att harmonisera förfarandena medtas böter för överträdelser mot konkurrenslagstiftningen (154,3 miljoner euro per den 31 december 1999 och 171,4 miljoner euro per den 31 december 2000) hädanefter i resultatet av justeringarna.

Fordringarna på återanvända medel som ännu återstår att uppbära medtas hädanefter under denna rubrik eftersom dessa belopp kan utnyttjas igen.

Denna rubrik omfattar även inkomster från konvertering av monetära poster utanför likvida medel.

(1) Förordning (EG) nr 2909/2000 av den 29 december 2000.

(2) Dessa har ej kunnat inkluderas i balansräkningen för denna institution.

(3) Den avskrivning som tillämpats för budgetåret har beräknats på 69 % av egendomens totala värde.

(4) För Gemensamma forskningscentrets anläggningar i Geel, Petten, Karlsruhe och Sevilla kommer den fysiska inventarieförteckningen för rubrikerna C och D inte att färdigstellas under år 2001.

(5) Det bör betonas att det i vissa utvecklingsländer är omöjligt att skilja mellan markens och byggnadens värde.

(6) Denna rubrik bygger på IAS 17 - "International Accunting Standards Committee".

(7) Beloppet ingår inte i Ekonomiska och sociala kommitténs balansräkning.

(8) Med undantag för byggnader, maskiner och kontorsutrustning (2380230,40 euro) och mervärdet för Gemensamma forskningscentrets byggnad i Geel på 8744962,09 euro.

(9) Avskrivningarna under föregående budgetår har beräknats på grundval av 60 % av värdet på de materiella anläggningstillgångarna som upptogs i balansräkningen 1999.

(10) Målbeloppet motsvarer 9 % av det utestående beloppet.

(11) Mer detaljerade tabeller över utlåningen återfinns i volym II.

(12) Balansräkningar, redogörelser för kostnader och utvecklingen av lån som rör intäkter från den finansiella verksamheden under denna rubrik återfinns i tabellform i volym II.

(13) Med undantag för forskningscentret i Petten där klyvbart material har värderats till det senaste inköpspriset.

(14) Hittills har medlemsstaterna inte haft någon rättslig skyldighet all lämna sådana uppgifter.

(15) Arbetet med att förbättra den tillgängliga informationen fortsätter.

(16) Siffrorna för det föregående budgetåret har inte anpassats och en förklaring lämnas av ändringarna liksom deras effekter.

(17) Merdetaljerade tabeller över upplåningen återfinns i volym II.

BILAGA 3

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN

POTENTIELLA SKULDER PER DEN 31 DECEMBER 2000

>Plats för tabell>

Alla dessa potentiella skulder, utom de i punkterna 4.1, 4.2 och 6 kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras av gemenskapsbudgeten under kommande år. Gemenskapsbudgeten finansieras av medlemsstaterna.

POTENTIELLA FORDRINGAR PER DEN 31.12.2000(1)

>Plats för tabell>

I de fall där fordringar (utom de i punkterna 4 och 6) blir fastställda, likvida och förfaller till betalning ökar de budgetinkomsterna för det budgetår de inflyter. Följaktligen höjer de det budgetutfall som är reserverat för medlemsstaterna.

FÖRKLARANDE NOTER

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN - POTENTIELLA SKULDER OCH FORDRINGAR

För att förbättra Europeiska gemenskapernas ekonomiska information ingår åtagandena utanför balansräkningen i bilagan till årsredovisningen. Detta gäller gjorda eller mottagna åtaganden som, på medellång eller lång sikt, kan ha stor betydelse för budgeten.

PUNKT 1: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN (RAL)

Vad gäller differentierade anslag återstod den 31 december 2000 åtaganden att fullgöra till ett belopp av 65,6 miljarder euro, varav 2,2 miljarder euro utgjordes av betalningsbemyndiganden som överförts från 2000 till 2001. Detta är en mycket stor potentiell skuld.

Rapporten(2) "Strategi för de utestående åtagandena" överlämnades till budgetmyndigheten den 15 november 2000. I rapporten analyseras den del av de utestående åtagandena som kan jämställas med en betalningsförsening och som sålunda snarast måste klaras upp. En annan rapport kommer att överlämnas den 30 juni. De viktigaste slutsatserna i rapporten är de följande:

Det totala summan av utestående åtaganden har ökat under det senaste årtiondet och största delen av denna ökning är kopplad till den parallella ökningen av åtagandebemyndiganden, men också till att de betalningar som bygger på åtagandena alltid verkställs senare. Dessa "normala utestående åtaganden" är en direkt och legitim följd av genomförandet av gemenskapens budget.

Onormala utestående åtaganden härrör från förseningar i en operations igångsättande, fortskridande, budgetgenomförande eller avslutning i förhållande till planeringen eller den normala genomförandetakten för denna operation.

- För de regionalpolitiska programmen möjliggör bestämmelserna i de aktuella förordningarna en snabb behandling av utestående åtaganden för tidigare perioder (senast i slutet av 2003) och att man förhindrar att det uppstår alltför stora utestående åtaganden under den nuvarande perioden(3).

- För programmen avseende inre politik, i synnerhet forsknings- och utvecklingsprogrammen, ingår det i handläggningssystemet att minska och förebygga utestående åtaganden, vilket möjliggör en fortlöpande sänkning av de s.k. onormala utestående åtagandena.

- För programmen avseende bistånd till tredje land har en handlingsplan sedan slutet av 1999 redan möjliggjort en avsevärd minskning av äldre eller vilande åtaganden vid en systematisk genomgång av de åtaganden som löper ut i slutet av 2001.

Ett permanent övervakningssystem för utestående åtaganden, inspirerat av den handlingsplan som genomförts för externa åtgärder, planeras för samtliga generaldirektorat för att förhindra uppkomsten av nya onormala utestående åtaganden efter förfallodagen år 2003.

Det verkar alltså möjligt att få kontroll över de onormala utestående åtagandena fram till slutet av 2003 och budgetmyndigheten kommer regelbundet att informeras om arbetet med att helt undanröja dem.

Sifferuppgifter per den 7 november 2000 om potentiellt onormala utestående åtaganden för de viktigaste berörda områdena:

>Plats för tabell>

Tidigare åtaganden motsvarar åtaganden som ingåtts före den 1 januari 1995 (dvs. åtaganden äldre än fem år) och som vanligtvis inte avvecklats p.g.a. svårigheter i genomförandet.

Vilande åtaganden motsvarar ingångna åtaganden som inte varit föremål för några betalningar de senaste två budgetåren (vad gäller regionalpolitik beaktas endast vilande åtaganden i Sammanhållningsfonden).

Dessa första sifferuppgifter visar att den onormala delen av utestående åtaganden uppgick till nära 5 miljarder euro. Detta är ändå en låg siffra jämfört med de sammanlagda utestående åtagandena och dessutom är beloppen ojämnt fördelade mellan budgetplanens rubriker. Medan tre fjärdedelar av alla utestående åtaganden kan tillskrivas strukturåtgärderna är andelen onormala utestående åtaganden proportionellt sett högre för externa åtgärder. Det är därför som insatserna för att minska onormala utestående åtaganden koncentreras på externa åtgärder.

PUNKT 2: RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN SOM SAKNAR BUDGETÅTAGANDEN

Dessa potentiella skulder beror på att kommissionen juridiskt åtagit sig dessa belopp som inte omfattades av några åtagandebemyndiganden i budgeten.

På grundval av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet och mer generellt i gällande budgetlagstiftning måste följande utgifter upptas som åtaganden utanför balansräkningen till följd av omfattningen på de ekonomiska åtaganden som de ger upphov till.

- Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden utgör ett utgiftsmål och särskilda beslut måste alltså normalt fattas om hela det anslag som tas upp i budgetplanen. Det handlar alltså om en bedömning av maximibeloppet för potentiella åtaganden (punkt 2.1 och 2.2).

En andra nivå av mer tvingande åtaganden finns uppstår när det finns ett rättsligt beslut för varje enskilt program eller projekt (se tabellen nedan).

- Åtagandena som ingåtts för vissa externa åtgärder i rubrik 4 med individuellt utsedda utomstående parter för bestämda belopp och fastställda perioder (punkterna 2.4 till 2.6).

- ISPA: ISPA-förordningen ger inte i sig utrymme för några åtaganden utanför balansräkningen. Där föreskrivs nämligen varken några årliga anslag eller ens något totalanslag. Enligt bestämmelserna fastställs detta varje år av budgetmyndigheten i enlighet med budgetplanen. Taken i rubrik 7 (förberedelse för medlemskap) är inte utgiftsmål och den interinstitutionella avtalet möjliggör en viss flexibilitet mellan olika föranslutningsinstrument. Däremot genererar ISPA potentiella skulder via de enskilda projekten eftersom de består av flera årliga delutbetalningar varav endast den första omfattas av ett budgetmässigt åtagande vid antagandet av beslutet (punkt 2.3).

>Plats för tabell>

Övriga fleråriga program innehåller inte åtaganden som måste redovisas bland de potentiella skulderna: utgifter för kommande budgetår är fortsatt underkastade årliga beslut av budgetmyndigheten eller utvecklingen av den det aktuella regelverket.

PUNKT 3: EUGFJ:s GARANTISEKTION

3.1 Utgifter från 16.10.2000 till 31.12.2000

För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket skall de avsedda betalningarna göras av medlemsstaterna från och med den 16 oktober till och med den 15 oktober följande år, medan åtagande och godkännande av utgifterna skall föreläggas räkenskapsföraren senast den 31 januari närmast efterföljande år. Betalningar som medlemsstaterna verkställt mellan den 16 oktober och den 31 december 2000 tas upp som åtaganden utanför balansräkningen.

3.2 Granskning av räkenskaperna

Potentiella förpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med avslutningen av räkenskaperna. De slutliga beloppen och vilket år de skall belasta budgeten beror på hur lång tid förfarandet vid domstolen tar.

PUNKT 4: GARANTIER

4.1 Lån som beviljas av EIB ur dess egna medel till förmån för tredje land

Den rättsliga grunden för garantin är lån som Europeiska investeringsbanken beviljat per den 31 december 2000 (inklusive utlåning till tre medlemsstater inför anslutningen). Det bör dock påpekas att dessa lån ännu inte utbetalats i sin helhet. Den 31 december 2000 uppgick de utestående beloppen till 12,103 miljoner euro (12,060 miljoner euro om man bortser från de länder som nu blivit medlemsstater). Europeiska unionens risk är således begränsad till detta belopp. Av de sammanlagt 16,784 miljoner euro som hade betalts ut 31 december 2000 har 4,681 miljoner euro återbetalats.

För EIB:s utlåning på 22719 miljoner euro, med gemenskapens budget som säkerhet, har garantier ställts från tredje man.

4.2 Lån som upptagits av Europeiska gemenskaperna

I samband med att Europeiska gemenskaperna ställt garantier inom ramen för in- och utlåningstransaktionerna har även garantier från tredje man använts. Garantierna fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

Noteras bör att gemenskaperna inte mottagit några garantier från tredje man inte används för lån som avser ekonomiskt stöd och livsmedelsbistånd. Det bör dock understrykas att garantifonden ställt garantier för lånen, på 1615,5 miljoner euro.

4.3 Tecknade av Europeiska investeringsfonden

Per den 31 december 2000 uppgår de garantier som tecknats av Europeiska investeringsfonden till totalt 2846,2 miljoner euro, vilket för Europeiska gemenskaperna innebär en maximal potentiell risk på 853,9 miljoner euro. Europeiska gemenskaperna bidrar till Europeiska investeringsfondens kapital med sammanlagt 600 miljoner euro och kan därför i värsta fall tvingas betala 253,9 miljoner euro. Noteras bör att Europeiska gemenskaperna tecknat aktier som till 80 % ännu inte betalts in (motsvarande 480 miljoner euro) och de tas därför upp som potentiell skuld under åtaganden utanför balansräkningen (punkt 9).

PUNKT 5: LÅNGFRISTIGA HYRESKONTRAKT

5.1 Fastigheter

Posten avser tillgångar som omfattas av långfristiga hyreskontrakt (ursprunglig löptid på minst fem år) och som inte uppfyller villkoren för att tas upp bland tillgångarna i räkenskaperna. Beloppen avser utestående åtaganden där betalning skall verkställas under kontraktets löptid, med undantag för domstolens huvudbyggnad som hyrs på obegränsad tid och där beloppen istället avser årshyran.

Kommissionen:

5.1.1 2,29 hektar mark i Luxemburg som omfattas av ett tomträttsavtal på 29 år.

5.1.2 Beloppen avser utestående hyra som skall betalas enligt villkoren i hyreskontrakten samt fastighetsskatt. Beloppet fördelar sig som följer:

>Plats för tabell>

Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén:

Beloppen i rubriken avser i huvudsak dels ett tomträttskontrakt på 27 år (169 miljoner euro) med köpoption, som börjar löpa den 1 januari 2001, och dels ett annat kontrakt (334 miljoner euro) för vilket hyrestiden på 27 år, med efterföljande köpoption, inte börjar löpa förrän ägaren utfört omfattande renoveringsarbeten. Eftersom det sistnämnda kontraktet innehåller omfattande hävningsklausuler anses de ekonomiska riskerna och fördelarna med att äga egendom inte i väsentlig grad vara överförda på hyrestagaren. Det har därför inte upptagits som anläggningstillgång på tillgångssidan i balansräkningen.

PUNKT 8: ÅTAGANDEN PÅ PENSIONSOMRÅDET

Bestämmelserna om gemenskapens pensionssystem finns i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, bland annat i kapitel 3 "Pensioner" i avdelning V "Tjänstemännens löneförmåner och sociala förmåner", samt i bilaga VIII "Pensionssystemet". De är direkt tillämpliga i samtliga medlemsstater.

Systemet omfattar familjebidrag och olika typer av pension, som ålderspension, invaliditetspension och änkepension.

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna skall utbetalningar inom pensionssystemet belasta gemenskapernas budget (det interinstitutionella kapitlet A19 "Pensioner och avgångsvederlag"). Medlemsstaterna skall gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av sådana utgifter (punkt 1 första stycket).

Tjänstemännen bidrar för övrigt med en tredjedel av den långsiktiga finansieringen av systemet via en obligatorisk avgift som fastställts till 8,25 % av grundlönen (punkt 2).

Systemet finansieras alltså både via budgeten (kommissionens budget) och via avgifter, och garanteras av medlemsstaterna gemensamt.

Beräkningarna av storleken på pensionsåtagandena (i enlighet med den finansiering som nämns i artikel 83 i tjänsteföreskrifterna) överensstämmer med IAS 19-standarden. Denna metod är en internationell redovisningsstandard enligt vilken arbetsgivaren beräknar sitt försäkringsmatematiska pensionsåtagande (med utgångspunkt i antagandet att pensionssystemet kommer att bibehållas) utifrån pensionsutfästelserna till löntagarna fram till pensionsåldern och med hänsyn tagen till förväntade lönehöjningar. Den försäkringsmatematiska kalkylen för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden (eller accumulated entitlements-metoden).

Uppskattningen av åtagandebeloppet för pensionerna härrör från en försäkringsstudie som bygger på uppgifter 31 december 1997, justerade den 31 december 2000 i linje med ytterligare rättigheter som tillkommit 1998, 1999 och 2000.

Åtagandena omfattar pensionsrättigheter för följande grupper:

1. Personal som var verksam den 31 december 2000 i alla EU:s institutioner och organ och upptagen i gemenskapens pensionsordning.

2. Avgångspensionärer.

3. Efterlevandepensionärer.

4. Föräldralösa barn.

5. Invaliditetspensionärer.

6. Nuvarande eller före detta ledamöter i kommissionen.

Försäkringsberäkningen bygger på IAS 19-normen och främst på följande parametrar:

1. Aktualiserade mortalitetstabeller.

2. En kalkylränta i enlighet med IAS 19-normen: 2,85 % effektiv ränta.

3. Sluten gruppmodell (personer som ingick i pensionssystemet den 31 december 2000).

4. För personal i aktiv tjänst tas hänsyn till civilstånd men inte till pensioner till efterlevande barn.

5. För personer som inte längre arbetar tas hänsyn till faktiskt civilstånd och till pensioner till efterlevande barn.

6. Hänsyn tas inte till effekterna av korrektionskoefficienten, inflationen eller den allmänna uppräkningen av löner/pensioner.

7. Genomsnittliga uppskrivningar av löner på ca 2 % per år.

8. En pensionsålder på 60 år.

9. Statistik över förtidspensionering och invaliditet baseras på aktuella uppgifter.

Beräkningen av bruttopension och familjetillägg baseras på bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.

I enlighet med IAS19-standarden har det försäkringsmatematiska pensionsåtagandet beräknats på basis av en realräntesats på 2,85 % (ränta per den 31.122000) och uppgår till 15,85 miljarder euro (varav 0,04 miljarder euro för ledamöterna). Med en räntesats på 2,5 % (använd för 1998) skulle åtagandet uppgå till 16,82 miljarder euro (varav 0,04 miljarder euro för ledamöterna)

För år 2000 uppgår utbetalningarna till 0,66 miljarder euro (realränta 2,5 %) och den nominella räntan, beräknad på det försäkringsmatematiska pensionsåtagandet, uppgår till 0,75 miljarder euro (nominell ränta 4,75 %).

Med en räntesats på i genomsnitt 3,78 % över 20 år (med en realränta på 3,9 % som är konstant för perioden före 1998 - förslag av KPMG), skulle åtagandet uppgå till 13,54 miljarder euro.

>Plats för tabell>

PUNKT 9: MEDVERKAN I NÄRSTÅENDE ORGANISATIONER

Potentiella skulder på grund av aktieköp i närstående organisationer.

Detta belopp motsvarar utestående betalningar för ännu ej inbetalda aktier som kommissionen tecknat i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och i Europeiska investeringsfonden (EIF):

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

PUNKT 10: ÖVRIGA POTENTIELLA ÅTAGANDEN

Skatt till regionen Bryssel

Brysselregionen (Bruxelles-capitale) införde 1993 en skatt för den som hyr kontorslokaler. Kommissionen har begärt undantag från skatten hos de lokala myndigheterna med åberopande av protokollet om immunitet och privilegier och det underhandsbesked som gavs var positivt.

De rättsliga förfaranden som inletts av vissa ägare till de fastigheter som kommissionen hyr har dock utmynnat i en ändring av situationen. Kommissionen kan därför bli tvungen att betala denna skatt.

PUNKT 11: BÖTER

Nedanstående tabell innehåller uppdelat efter året för kommissionens beslut bötesärenden som fortfarande behandlas i någon behörig domstol per den 31.12.2000.

Det innebär alltså att

1. ärenden som är helt avgjorda vid detta datum inte medtas

2. ärenden som bedömts definitivt men som av olika skäl ännu återstår att avsluta har avlägsnats ur denna tabell.

Eftersom ärendena är komplexa, ett flertal bolag är berörda och valmöjligheterna är många kan denna tabell inte visa utvecklingen över flera år. Den begränsar sig alltså till den nuvarande situationen för varje pågående ärende i förhållande till kommissionens initiala beslut.

För att förstå rubrikerna riktigt bör man beakta att en del bokföringsmetoder förändrats vilket i sin tur lett till ändringar av vissa konteringar för perioden 1986/1995.

I detta sammanhang bör man komma ihåg följande:

1. Före 1994 var uppfördes inkasserade böter preliminärt (dvs. från företag som valt att betala sina böter i avvaktan på EG-domstolens beslut) under en därför skapad budgetrubrik (7100). Alltsedan dess har dessa belopp tillfälligt bokförts på ett konto i balansräkningen fram till dess att domstolen definitivt har avgjort ärendet.

Per den 31.122000 finns endast ett ärende till ett värde av 10000 euro som hört till det gamla systemet och som inte påverkas av förändringen av förfarandet(4).

2. År 2000 öppnade kommissionen ett räntebärande bankkonto för alla preliminärt inbetalade böter. Räntan för de olika bötessummorna måste fördelas proportionellt på grundval av slutdomen i målet. Beloppen ingår i detta bankkonto utan att ändå ingå i den bilagda tabellen.

3. Därför skiljer sig totalsumman för rubriken "Överklaganden av kommissionens beslut som ännu ej färdigbehandlat - Preliminära betalningar" från kontona i balansräkningen, som inrättades för detta syfte 1994 och 2000.

Rubriken "Övrigt" innehåller slutligen belopp som av olika skäl inte kan uppbäras eller ännu inte uppburits. Det gäller bl.a.:

- Kommissionens överklagande av ett beslut av förstainstansrätten som ogiltigförklarar ett bötesbeslut. Kommissionens överklagande täcks inte av någon bankgaranti eller provisorisk betalning.

- Gäldenärer som befinner sig i konkurs eller genomgår en företagsrekonstruktion under en domstols översyn och för vilka de rättsliga förfarandena fortfarande pågår.

- Böter som ännu inte har krävts in eftersom ärendet inte är färdigbehandlat.

- Böter som utdömts 2000 och som inte utkrävs förrän 2001.

>Plats för tabell>

Anmärkning:

De belopp som anges i kursiv stil avser böter för vilka ett definitivt beslut ännu ej fattas.

PUNKT 12: BEDRÄGERIER OCH OEGENTLIGHETER

De två tabellerna grundar sig på medlemsstaternas formella meddelanden enligt förordningarna (EEG) nr 595/91 och (EG) nr 1681/94(5). Beloppen är fördelade per medlemsstat. Tabellerna visar skillnaden mellan de fordringar som enligt medlemsstaterna skall uppbäras (beräknade antingen på grundval av ett konstaterat belopp eller på en bedömning) och de fordringar som inte kan uppbäras.

Beloppen i tabellerna visar snarare ett teoretiskt maximum än de summor som kommer att ställs till förfogande i gemenskapens budget, och detta av följande skäl:

- Medlemsstaterna anmäler inte alltid resultaten av uppbördsåtgärder (och framför allt inte särskilt skyndsamt).

- Medlemsstaterna är skyldiga att informera kommissionen om uppbördsmöjligheterna, men det är omöjligt att mer bestämt avgöra hur mycket av de utestående beloppen som faktiskt kommer att kunna uppbäras. Tillämplig nationell lagstiftning tillåter ibland en preskriptionstid på 30 år, vilket gör att nationella förvaltningar ofta inte vill förklara en uppbörd som formellt omöjlig, även om chanserna är minimala. Numera är medlemsstaterna skyldiga att årligen till kommissionen lämna in en redogörelse för de belopp som ännu inte efter återkrav har betalats tillbaka (artikel 8 i förordning (EG) nr 438/2001) vilket möjliggör bättre kontroller av den faktiska situationen.

- En stor del av totalsumman till EUGFJ:s garantisektion kan objektivt sett bedömas vara omöjlig att uppbära, utan att för den skull de berörda medlemsstaterna kan göras ansvariga för detta.

- Om det objektivt sett inte finns några möjligheter att uppbära ett belopp i ett visst ärende skall kommissionen besluta om det belopp som inte kan uppbäras skall belasta gemenskapens budget eller budgeten i den medlemsstat som inte varit tillräckligt vaksam. När det gäller garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket fattas sådana beslut när räkenskaperna avslutas, men de kan också fattas efter flera år.

- Även om den berörda medlemsstaten inlett uppbördsförfaranden inom utsatt tid ger detta inga garantier för ett positivt resultat. Detta gäller t.ex. då ett betalningskrav bestrids i domstol.

- När det gäller strukturåtgärder samfinansieras enskilda projekt inom ramen för fleråriga program. Innan ett flerårigt program avslutats går det inte att exakt fastställa vilka belopp som återstår att uppbära, eftersom belopp som varit föremål för oegentligheter på vissa villkor kan fördelas om till andra projekt som skötts korrekt, och eftersom utbetalning i olika omgångar, särskilt slutbetalningen, i vissa fall gör det möjligt att reglera utgifterna.

Framhävas bör att tabellens siffror är preliminära och att de bygger på anmälningar som mottagits och behandlats fram till slutet av mars 2001. Det kan därför inte uteslutas att dessa siffror kan komma att ändras på basis av ytterligare rapporter som inkommer sent.

Den information som tillhandahålls av medlemsstaterna räcker alltså inte till någon tillräckligt precis uppskattning av utsikterna för uppbörd i de enskilda fallen. Erfarenheterna från de senaste åren visar att den reella uppbördsnivån sällan når över 20 %.

När inkomst- och utgiftsredovisningen upprättades hade årsrapporten om bedrägeribekämpningen för 2000 ännu inte antagits.

POTENTIELLA FORDRINGAR TILL FÖLJD AV FALL AV BEDRÄGERIER OCH OEGENTLIGHETER

som meddelats i enlighet med förordning (EEG) nr 595/91 (angående EUGFJ, garantisektionen)

>Plats för tabell>

POTENTIELLA FORDRINGAR TILL FÖLJD AV FALL AV BEDRÄGERIER OCH OEGENTLIGHETER

som meddelats i enlighet med förordningarna (EG) nr 1681/94 och (EG) nr 1831/94 (Strukturella åtgärder)

>Plats för tabell>

Anm.:

I den mån beloppen faktiskt uppbärs, kan de återanvändas i programplaneringen för andra projekt inom ramen för ett ännu inte avslutat program.

PUNKT 13: AVVECKLING AV NUKLEÄRA ANLÄGGNINGAR VID DET GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET

Kostnaderna för att avveckla ännu använda nukleära anläggningar vid det gemensamma forskningscentret och bortskaffa avfallet uppskattas till 220 miljoner euro. För de stoppade anläggningarna har en avsättning på 100 % av den uppskattade kostnaden redovisats (se rubrik II - Skulder).

Kommissionen medger att uppskattningarna innehåller en felmarginal på omkring 20 %. Erfarenheter från länder över hela välden visar att kostnaderna för att avveckla en kärnkraftsanläggning och bortskaffa kärnavfallet inte sällan undervärderats, ofta mycket grovt.

PUNKT 14: RENOVERINGEN AV BERLAYMONT-FASTIGHETEN

Ett avtalsprotokoll mellan Europeiska kommissionen, belgiska staten och SA Berlaymont 2000 undertecknades den 8 juli 1997 vari följande punkter föreskrivs:

- Belgiska staten finansierar saneringen av Berlaymont (asbestsanering för totalt 89 miljoner euro).

- Från och med att det renoverade Berlaymont blir inflyttningsklart ersätter Europeiska gemenskapen investeringskostnaden bestående av fastighetens värde före renoveringen (schablonkostnad på 49 miljoner euro) och kostnaden för renoveringen (preliminär kostnad uppskattad till 325 miljoner euro).

- Denna investeringskostnad skall ersättas av Europeiska gemenskapen i form av en årlig tomträttsavgift till marknadsvillkor under 27 år (beräknad kostnad på 27 miljoner euro per år).

- Det datum då Berlaymont skall vara klart för inflyttning fastställdes preliminärt (utan att vara bindande) till den 30 juni 2000.

Kommissionen försöker att aktualisera protokollet från 1997 för att fastställa en övre gräns för de renoveringskostnader kommissionen skall ansvara för och ett bestämt datum för när fastigheten skall vara inflyttningsklar.

Ett samförståndsavtal undertecknades den 17 juli 20001 mellan kommissionen och belgiska staten. I avtalet specificeras att en konvention skall undertecknas senast den 30 december 2001 innehållande bl.a. ett bestämt maximipris som kommissionen skall betala samt en bestämd frist för när fastigheten skall vara inflyttningsklar.

PUNKT 15: JORDBRUKSLAGER

Den 30 september 2000 konstaterades att avyttringen av jordbruksprodukter i lager skulle kunna generera en nettovinst på 155,3 miljoner euro. Detta är en klar ökning jämfört med föregående år.

Den största delen (140 miljoner euro) av totalvinsten härrör från spannmål. Då värdeminskningen för spannmålsprodukter fastställdes var marknadssituationen för dessa produkter ogynnsam. Beloppen sattes på en relativt låg nivå på basis av de utsikter som då förelåg. Emellertid visar prognoserna vad gäller konjunkturen för 2001 en påtaglig förbättring särskilt för korn och råg, vilket märkbart ökar det prognostiserade försäljningsvärdet och därigenom de potentiella vinsterna. De förutsebara försäljningspriserna ligger på 118,3 euro/ton för korn och 80,7 euro/ton för råg, mot ett bokfört värde på 79,8 euro/ton respektive 63,8 euro/ton, vilket tillämpat på de lagrade kvantiteterna medför potentiella vinster på 69,2 miljoner euro för korn och 54,4 miljoner euro för råg.

Skillnaden mellan de två priserna för vete (5,8 euro/ton) är klart mindre än för de två övriga spannmålen. Eftersom de lagrade kvantiteterna uppgår till nära 2,8 miljoner ton blir den förutsebara vinsten 16,2 miljoner euro.

>Plats för tabell>

VOLYM, VÄRDE I RÄKENSKAPERNA, FÖRVÄNTADE FÖRSÄLJNINGSVÄRDEN SAMT POTENTIELLA VINSTER OCH FÖRLUSTER FÖR LAGER

PER DEN 30.9.2000

>Plats för tabell>

(1) Uppställningen av potentiella fordringar har ändrats i förhållande till i fjol för att förbättra läsbarheten. Potentiella skulder som skall finansieras av framtida budgetar medtas inte längre i tabellen över potentiella fordringar.

(2) Utarbetad av kommissionen.

(3) Det måste dock understrykas att det finns åtaganden gällande strukturella utgifter som förblivit outbetalda till följd av pågående rättsliga förfaranden. Dessa åtaganden kan inte annulleras av kommissionen även om man med tanke på tidigare erfarenheter på området kan förmoda att många av dessa åtaganden inte kommer att leda till någon utbetalning.

(4) Artikel 28b i budgetförordningen.

(5) EUGFJ - Garantisektionen.