BILAGA

En politisk ram för en framgångsrik skolgång

Den här politiska ramen handlar om att förbättra skolgången för alla elever, oavsett deras personliga egenskaper, familj och kulturella och socioekonomiska bakgrund. I den anges de viktigaste villkoren och åtgärderna för att minska andelen ungdomar med högst grundskoleutbildning och underprestationer i fråga om grundläggande färdigheter. Den bygger på en bred och inkluderande strategi för en framgångsrik skolgång, som inte bara handlar om akademiska resultat utan också beaktar aspekter som personlig, social och emotionell utveckling och elevernas välbefinnande i skolan. Här beskrivs några övergripande villkor (punkterna 1 och 2) och ett antal åtgärder som ska genomföras på skol- och systemnivå.

(1)En framgångsrik skolgång för alla elever, oavsett personliga egenskaper, familj och kulturell och socioekonomisk bakgrund, kräver en integrerad och övergripande strategi på lämplig politisk nivå (nationell, regional, lokal), i enlighet med utbildningssystemets struktur. En sådan strategi innebär framför allt att följande:

(a)Säkerställa samordning med olika politikområden (såsom hälsa, socialtjänst, sysselsättning, bostäder, rättsväsende, inkludering av flyktingar och andra migranter, icke-diskriminering) och skapa ett varaktigt samarbete mellan olika förvaltningsnivåer inom utbildningssystemet, men också att ha en systematisk dialog med alla berörda parter (inklusive elever, föräldrar och familjer och dem som företräder mer marginaliserade grupper) från utformningsfasen hela vägen till genomförandet och utvärderingen.

(b)Ha en balanserad, konsekvent och samordnad uppsättning politiska åtgärder som kombinerar förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder, med ett tydligt fokus på förebyggande och ingripande åtgärder.

(c)Integrera nationella, regionala och lokala strategier (när så är lämpligt) för att förhindra att ungdomar lämnar skolan med högst grundskoleutbildning med strategier som syftar till att främja grundläggande färdigheter, motverka mobbning och nätmobbning (inbegripet genusrelaterad mobbning och sexuella trakasserier) och stödja välbefinnande.

(d)Systematiskt kombinera, i inkluderande miljöer, allmänna heltäckande åtgärder för alla elever med riktade åtgärder för vissa elever eller grupper med liknande behov eller som löper måttlig risk för att underprestera, och mer individuellt anpassade åtgärder för dem med komplexa eller ständiga behov och som löper högre risk för detta.

(e)Ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar som riskerar att missgynnas eller diskrimineras, säkerställa en intersektionell strategi och inbegripa lämpliga åtgärder för riskgrupper, såsom barn med en socioekonomiskt mindre gynnad bakgrund, migrantbakgrund eller romsk bakgrund, flyktingar, elever med synliga eller inte synliga funktionsnedsättningar, t.ex. långvarig fysisk, psykisk, intellektuell eller sensorisk funktionsnedsättning, och barn med särskilda utbildningsbehov eller psykiska ohälsa.

(f)Ägna uppmärksamhet åt att identifiera skillnader mellan könen inom utbildning, inbegripet genom förstärkt övervakning av pojkars och flickors resultat, och vid behov införa särskilda åtgärder.

(g)Vara evidensbaserad, underbyggd med tillförlitliga system för datainsamling och övervakning (se punkt 2 nedan) och stödjas av den senaste kvantitativa och kvalitativa forskningen, beakta metoder och verktyg som har visat sig vara framgångsrika när det gäller att uppnå en framgångsrik skolgång för alla elever. Detta omfattar också att hämta inspiration från resurser på EU-nivå, såsom Europeiska verktygslådan för skolor , Compendium of Inspiring Practices on Inclusive and Citizenship Education och Cedefops verktygslåda mot förtida avhopp från skolan och Inventory of lifelong guidance systems and practices.

(h)Tilldela proportionerliga resurser, inklusive användning av nationella medel och EU-medel, liksom annat stöd för reformer och investeringar i utbildningsverktyg, infrastruktur och pedagogik (särskilt Erasmus+, faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska socialfonden+, Europeiska regionala utvecklingsfonden, programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet för tekniskt stöd, Asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för ett sammanlänkat Europa, FSE).

(i)Ta fram en genomförandeplan med tydliga mål och delmål, en övervaknings- och utvärderingsplan och en samordningsmekanism eller samordningsstruktur, på lämplig nivå beroende på de nationella förhållandena, för att underlätta samarbete, stödja genomförandet och möjliggöra övervakning, utvärdering och politisk översyn.

(2)För att en integrerad strategi ska vara ändamålsenligt bör den grundas på kraftfulla system för datainsamling och övervakning, som bör

(a)tillåta analys på alla politiska nivåer (nationell, regional och lokal) av omfattningen och förekomsten av och möjliga orsaker till underprestation och att ungdomar lämnar skolan med högst grundskoleutbildning, inbegripet genom att samla in synpunkter från marginaliserade elever och familjer,

(b)användas för att utforma och styra politikutvecklingen, övervaka genomförandet och utvärdera ändamålsenligheten hos de vidtagna åtgärderna,

(c)möjliggöra tidig upptäckt och identifiering av elever som löper risk att underprestera och av dem som har lämnat skolan tidigt, för att tillhandahålla lämpligt stöd i rätt tid, utan att peka ut eller stigmatisera dessa elever,

(d)ge en grund för utvecklingen av ändamålsenlig vägledning och stöd till skolorna.

Data och uppgifter bör helst omfatta alla nivåer (förskoleverksamhet och barnomsorg, grundskola och gymnasium) och alla typer av utbildning, vara tillgängliga på olika politiska nivåer och följa lagstiftningen om skydd av personuppgifter. Kvantitativa och kvalitativa uppgifter bör samlas in, när så är lämpligt, med en hög grad av uppdelning (exempelvis efter kön, socioekonomisk bakgrund, migrantbakgrund, romsk bakgrund och regionala skillnader) men också utifrån en rad olika faktorer som har negativ eller positiv inverkan på läranderesultaten (såsom deltagande i förskoleverksamhet och barnomsorg, närvaro, engagemang i inlärningsprocesser, resultat i grundläggande färdigheter, välbefinnande i skolan, psykisk hälsa, känsla av tillhörighet, beteendeproblem, erfarenhet av diskriminering, osv.).