EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.03.1998 
KOM(1998) 127 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
om samarbclcl med europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer på 
områden som berör utvecklingsländerna 
(Budgetåret 1996) 

SAMMANFATTNING 
1. Vid sitt möte den 28 november 1977 godkände rådet det förfarande som 
skall tillämpas vid utnyttjande av anslag under punkt B7-6000 i 
gemenskapens budget för samfinansiering av åtgärder med icke-statliga 
utvecklingsorganisationer . 
Enligt detta förfarande skall kommissionen varje år lägga fram en rapport 
för rådet om utnyttjande av de anslag som beviljats under föregående 
budgetår. 
Kommissionen lägger fram denna rapport för budgetåret 1996. 
2. Trots att rådets godkännande bara omfattar anslagen under budgetpunkt 
B7-6000 behandlas i denna rapport också andra viktiga områden för 
samarbete med icke-statliga utvecklingsorganisationer såsom 
livsmedelsbistånd, humanitärt bistånd, särskilda program och samordning 
mellan dessa organisationer. Genom dessa olika bidrag från 
kommissionens berörda avdelningar ges en samlad överblick. 
Jämför rådets dokument R/207/78 (GCD) av den 26 januari 1978. 
-7 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Sida 
INLEDNING 1 <J^ 
EUROPEISKA GEMENSKAPENS SAMARBETE MED ICKE-STATLIGA 
UTVECKLINGSORGANISATIONER UNDER 1996 3 
I. EUROPEISKA GEMENSKAPENS SAM FINANSIERING AV PROJEKT 
I UTVECKLINGSLÄNDER OCH KAMPANJER FÖR INFORMATION 
OM UTVECKLINGSFRÅGOR SOM GENOMFÖRS I EUROPA AV 
EUROPEISKA ICKE-STATLIGA ORGANISATIONER 
(PUNKT B7-60001 BUDGETEN) 4 
1.1 Allmän översikt 4 
1.2 Europeiska gemenskapens program 1996 för samfinansiering av projekt 
i utvecklingsländer som genomförs av europeiska icke-statliga 
utvecklingsorganisationer 6 
1.2.1 Huvuddragen i 1996 års program * 6 
1.2.2 Globalt gåvobistånd (block grants) 8 
1.2.3. Mottagarländer 9 
1.3 Samfinansiering av kampanjer för information om utvecklingsfrågor i 
EG 10 
1.3.1 Huvuddragen i 1996 års program 10 
1.4 Samfinansieringsprogrammet 1976-1996 11 
1.5 Förbindelserna med de icke-statliga utvecklingsorganisationernas 
kontaktkommitté 13 
1.6 Rådets förordning om samfinansiering av åtgärder som genomförs av 
europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer 15 
1.7 Framtidsutsikter 15 
II. ANDRA SAMARmrrSOMRÅDHN 17 
2.1 Livsmedelsbistånd som förmedlas av icke-statliga 
utvecklingsorganisationer (avdelning B7-2 i budgeten) 17 
2.2 Lagring och förvamingssystem 19 
yl £L 
2.3 Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) 
(kapitel B7-21 i budgeten, Lomékonventionen och beslutet avseende 
utomeuropeiska länder och territorier) 19 
2.3.1 Allmän översikt över det humanitära biståndet under 1996 19 
2.3.2 Humanitära biståndsaktioner 20 
2.3.3 Samarbete med icke-statliga organisationer 20 
2.4 Samarbete med icke-statliga organisationer när det gäller bistånd till 
flyktingar samt återvändande och fördrivna personer 21 
2.4.1 Samarbete med de icke-statliga organisationerna för bistånd till 
flyktingar och fördrivna personer i Asien och Latinamerika i syfte att 
bidra till dessas självförsörjning 21 
2.4.2 Bistånd till flyktingar, återvändande och fördrivna personer (artikel 
255 i den fjärde Lomékonventionen) 22 
2.5 Återanpassningsprogram i utvecklingsländer 23 
2.5.1 Rehabiliteringsåtgärdcr (budgctrubrikcrna B7-3210 och B7-6410 i 
1996 års budget) 23 
2.6 Europeiskt program för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika: 
artikel B7-3200 i budgeten 25 
2.6.1 Allmänna målsättningar för det europeiska programmet för 
återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika 25 
2.6.2 Särskilda målsättningar 27 
2.6.3 Slutsatser 29 
2.7 Europeiska gemenskapens hälsoåtgärder, särskilt när det gäller aids, i 
utvecklingsländer: de icke-statliga organisationernas roll (AVS-länder) 29 
2.8 Miljö- och skogssektorerna (budgetposterna B7-6200 miljö och 
budgetpost B7-6201 skog) (AVS-länder) 31 
2.8.1 Budgetpost B7-6200 Miljö 31 
2.8.2 Budgetpost B7-6201 : Tropiska skogar 32 
2.9 B7-6004 
2.10B7-6005 33 
2.11 Decentraliserat samarbete (B7-6430) 34 
2.11.1 Målsättningar 34 
2.11.2 Budgetrubrik B7-6430 35 
TABELLER 
avseende budgetpost B7-6000 
Sida 
I. Översikt över utvecklingsprojekt som sam finansierats av EG under 
perioden 1976-1996 fördelade på mottagarländer 37 
II. Fördelning mellan medlemsstater av gemenskapsmedel som beviljats 
under perioden 1976-1996 40 
III. Fördelning mellan medlemsstaterna av gemenskapsmedel som beviljats 
för samfinansiering 1996 41 
A C 
INLEDNING 
Det samarbete som har bedrivits mellan de europeiska icke-statliga 
utvecklingsorganisationerna och Europeiska gemenskapen under de senaste 20 
åren avspeglar den solidaritet som de europeiska medborgarna har visat genom att 
stödja de icke-statliga organisationernas arbete för att bistå fattiga och 
marginaliserade befolkningsgrupper i utvecklingsländerna. Gemenskapen bidrar 
huvudsakligen genom sam finansiering av de icke-statliga organisationernas 
utvecklingsprogram i dessa länder och informationskampanjer för att höja 
medvetenheten om utvecklingsfrågor i Europa, genom program för 
livsmedelsbistånd och tryggad livsmedelsförsörjning samt genom humanitärt 
bistånd och stöd på många andra specialiserade områden. 
Trots att de finansiella medlen för utvecklingssamarbete har minskat under senare 
år och trots de budgetrestriktioner som kommissionen för närvarande berörs av, har 
gemenskapen regelbundet ställt finansiella medel till de icke-statliga 
organisationernas förfogande. 
Under 1996 anslogs mer än 703.6 miljoner ecu från gemenskapens budget till icke­
statliga organisationer för utvecklingssamarbete och humanitär verksamhet i 
utvecklingsländer (jämfört med 821,5 miljoner ecu 1995 och 803,3 miljoner ecu 
1994). 
De icke-statliga organisationerna har dessutom spelat en viktig roll för 
genomförandet av insatser inom EU:s program för Latinamerika och Asien och för 
genomförandet av Europeiska utvecklingsfondens program. 
Den särskilda budgetposten för samfinansiering av utvecklingsåtgärder med 
europeiska icke-statliga organisationer uppgick till 175 miljoner ecu1 1996 jämfört 
med 174 miljoner ecu 1995 och 145 miljoner ecu 1994. 
I avsnitt I i denna årsrapport behandlas icke-statliga organisationers åtgärder som 
samfinansierats av kommissionen genom budgetpost B7-6000. På grund av det 
stora antalet åtgärder har förteckningar över samfinansierade utvecklingsprojekt 
och informationskampanjer inlc bifogats denna rapport. De kan erhållas från 
generaldircktoratct för bistånd (GD V1II/B/2). 
Varav 1 miljon ecu överfördes från budgetpost B7-6006 (bistånd till icke-statliga 
organisationer som arbetar i Kuba) 
A 
I avsnitt H, "Andra samarbetsområden", lämnas information om de andra viktiga 
sektorer inom EG:s utvecklingsbistånd där de icke-statliga organisationerna spelar 
en framträdande roll, och som finansieras genom EG:s budget och enligt artikel 
254 och 255 i den fjärde Lomékonventionen. 
EUROPEISKA GEMENSKAPENS SAMARBETE MED ICKE-STATLIGA 
UTVECKLINGSORGANISATIONER UNDER 1996 
Det stora antal budgetposter som ställdes till de icke-statliga organisationernas 
förfogande under 1996 avspeglar den roll de spelar vad gäller nästan alla aspekter 
av gemenskapens program för utvecklingssamarbete. 
Följande tabell omfattar de viktigaste områdena för samarbete med icke-statliga 
organisationer. 
I 1996 1995 
1. Samfinansiering av utvecklingsprojekt i milj ecu milj ecu 
utvecklingslander 155 - 139,9 
2. Samfinansiering av kampanjer for att 
hoja medvetenheten om utvecklingsfragor 18,3 16,0 
i Europa 
3. Samfinansiering av de europeiska 
utvecklingsorganisationernas 1,7 1,4 
kontaktkommitte och utvarderingar etc. 
4. Livsmedelsbistand 111,2 ~ 214,0 
5. Humanitart bistand (ECHO) 301' 328 
6. Rehabiliteringsprogram i 
utvecklingslander 42,8 44,0 
7. Rehabiliteringsprogram i Sodra Afrika 14,6 13,9 
8. Bistand till flyktingar och fbrdrivna 
personer 25,4 15,7 
9. Sarskilt program for Sydfrika 13,6 48,6 
10. Andra budgetposter som ar tillgangliga 
for icke-statliga organisationer (Vietnam, 20 ej tillampligt 
Kambodja, halsa, miljo etc) 
Gemenskapens bidrag från EG:s budget till de icke-statliga-organisationernas 
projekt uppgick till cirka 703,6 miljoner ecu 1996. 
Ungefärlig siffra. Humanitärt bistånd förmedlat genom icke-statliga 
organisationer utgjorde 46 % av den totala budgeten 1996. 
Förutom icke-statliga organisationers projekt finansierade genom medel från 
EUF, ALA/MEDA-fonderna 
Ungefarliga siffror. 
I. EUROPEISKA GEMENSKAPENS SAMFINANSIERING AV PROJEKT 
I UTVECKLINGSLÄNDER OCH KAMPANJER FÖR INFORMATION 
OM UTVECKLINGSFRÅGOR SOM GENOMFÖRS I EUROPA AV 
EUROPEISKA ICKE-STATLIGA ORGANISATIONER 
(punkt B7-6000 i budgeten) 
1.1 Allmän översikt 
De viktigaste målen för programmet 1996 var följande: 
- I utvecklingsländer: att stödja lokala initiativ för att bekämpa fattigdom på 
gräsrotsnivå som utvecklats i partnerskap med europeiska icke-statliga 
organisationer. 
- I Europeiska unionen: att stödja verksamhet för att öka medvetenheten i 
Europa om de problem som utvecklingsländerna står inför och det inbördes 
förhållandet mellan Nord och Syd samt att bidra till att samarbetet stärks dels 
mellan de olika europeiska icke-statliga organisationerna själva, dels mellan 
europeiska icke-statliga organisationer och gemenskapens institutioner genom 
kontaktkommittén för de icke-statliga utvecklingsorganisationema och 
Europeiska gemenskapen. 
Precis som föregående år kanaliserade kommissionen ungefär 90 % av anslagen 
under punkt B7-6000 till samfinansiering av åtgärder i utvecklingsländer, medan 
återstoden avsattes till samfinansiering av åtgärder för att öka medvetenheten hos 
allmänheten i Europeiska gemenskapen och till stöd till kontaktkommittén för de 
icke-statliga utvecklingsorganisationerna och Europeiska gemenskapen. 
Åtagandebemyndigandena enligt punkt B7-6000 i 1996 års budget uppgick till 
174 miljoner ecu (plus 1 miljon ecu som överfördes från budgetpunkt B7-6006 
för icke-statliga organisationer i Kuba). 
Delta belopp utbetalades i sin helhet 1996 och totalt 824 projekt 
sam finansierades. 
I nedanstående tabell ges en översikt över antalet projekt som kommissionens 
enhet för sam finansiering av åtgärder med icke-statliga organisationer har 
behandlat respektive samfinansierat under 1996. 
-4-
Projekt i 
utvecklingslander 
Projekt for att 
hoja 
medvetenheten 
om 
utvecklingsfragor 
i Europa 
Totalt Antal projekt 
som handlagts 
1996 
1 254 
276 
1 530 Antal projekt 
som 
samfinansierats 
1996 
645 
179 
824 Antal projekt 
som avslagits 
1996 
179 
33 
212 Antal projekt 
som overtoils 
till 1997 
430 
64 
494 
Kommissionens enhet för samfinansiering med icke-statliga organisationer 
behandlar detta stora antal ansökningar med beaktande av de kriterier och regler 
som fastställs i de allmänna villkoren för samfinansiering 
Vid behandling av varje ansökan granskas särskilt de icke-statliga 
organisationernas yrkesmässiga och finansiella tillförlitlighet, projektets art, 
kapaciteten till insatser hos partnern i utvecklingslandet och förbindelsenia 
mellan denna partner och den europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationen, 
projektets förväntade verkan, dess genomförbarhet och eventuell 
multiplikatoreffekt på berörda målgrupper. 
Europeiska gemenskapemas kommission "Allmänna villkor för samfinansiering 
av projekt som genomförs i utvecklingsländer av icke-statliga organisationer" 
(dok. VIII/764/87) och "Allmänna villkor för samfinansiering av projekt för att 
höja den allmänna medvetenheten om utvecklingsprojekt som genomförs av icke­
statliga organisationer (dok VIII/271 /87). 
-5-
1.2 Europeiska gemenskapens program 1996 för samfinansiering av projekt 
i utvecklingsländer som genomförs av europeiska icke-statliga 
utvecklingsorganisationer 
1.2.1 Huvuddragen i 1996 års program 
Under 1996 samfinansierades 645 projekt till ett sammanlagt belopp på 154,5 
miljoner ecu vilket utgjorde 90 % av åtagandena under B7-6000, inklusive 164 
åtgärder inom systemet med globalt gåvobistånd (s.k. block-grants). 
När det gäller de icke-statliga organisationernas projekt fortsatte kommissionen 
att prioritera sådana projekt som visade ett starkt engagemang för utvecklingen 
på gräsrotsnivå och för grupper som inte har tillgång till offentligt 
utvecklingssamarbete. Projekt både i landsbygdsområden och i tätorter erhöll 
stöd med en märkbar ökning av den senare typen av projekt. Huvudsektorer för 
insatserna var landsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård, ekonomisk 
verksamhet inklusive mikrokrediter till små företag och projekt för socialt stöd. 
Gemenskapen fortsatte att särskilt uppmuntra icke-statliga organisationers 
projekt 
- i länder där rehabilitering eller en övergång till demokrati sker, 
- för att stärka kapaciteten hos de europeiska icke-statliga organisationernas 
partner i utvecklingsländerna, 
- i Medelhavsområdet och i arabvärlden som en del av EU.s stöd till det 
framväxande civilsamhället. 
Stor vikt läggs fortsatt vid projekt som rör kvinnor, och kommissionen har 
sam finansierat ett antal projekt som syftar till att förbättra kvinnors tillgång till 
utbildning och inkomstbringande verksamhet både i landsbygdsområden och i 
tätorter. 
En annan viktig grupp av stödmottagare är gatubarn. Ökad medvetenhet om hur 
sårbara fattiga barn är för industrin med sexturism har bidragit till att påskynda 
prioriteringen av denna utsatta grupp, och 1996 godkändes fiera innovativa 
projekt som kombinerar tillgång till utbildning med möjligheter att generera 
inkomster för de familjer som är berörda. 
-6 
Institutionellt stöd till partner i utvecklingsländerna: Europeiska icke-statliga 
organisationer arbetar med en mängd olika partner i utvecklingsländerna, såväl 
mellanled i form av stödjande icke-statliga organisationer som lokala 
organisationer på gräsrotsnivå. Under senare år har kunnat konstateras att 
utvecklingsländernas icke-statliga organisationers egna förmåga att utveckla och 
genomfora projekt har ökat och att i-ländernas icke-statliga organisationer 
samtidigt har börjat skifta från direkt genomförande till en mer stödjande och 
rådgivande roll. Kommissionen har aktivt uppmuntrat de europeiska icke-statliga 
organisationer som är deras partner att ta hänsyn till behovet hos 
organisationerna i utvecklingsländerna av att bygga upp institutioner och 
kapacitet. En särskild möjlighet för detta har sedan 1988 funnits inom ramen för 
budgetpost B-6000. Denna har varit underutnyttjad av europeiska icke-statliga 
organisationer, vilket noteras i den utvärdering som utfördes av kommissionen 
1994. I maj 1996 hölls ett seminarium i detta ämne med icke-statliga 
organisationer från i- och uländer varvid en av de viktigaste slutsatserna var att 
institutionellt stöd kräver långsiktiga moraliska, politiska och finansiella 
åtaganden som kräver att både de icke-statliga organisationerna och 
kommissionen själv förskjuter tyngdpunkten från den nuvarande projektbaserade 
metoden till en mer långsiktig programmetod. De icke-statliga organisationernas 
synpunkter och praxis på detta område utvecklas och förändras snabbt vilket 
kommissionen aktivt stödjer och kommer att ta hänsyn till när den ser över de 
allmänna villkoren för samfinansiering. 
Ett särskilt seminarium som kommissionen anordnade för icke-statliga 
organisationer i slutet av 1995 sammanförde flera icke-statliga organisationer 
från Maghrcb-länderna och EG i syfte alt starta ett initiativ för att utveckla 
banden mellan dem och främja ett utökat partncrskap. Detta utgör en del av det 
mer övergripande gemenskapsprogrammet för att utveckla närmare band i 
Medelhavsområdet, och när det gäller icke-statliga organisationer, att stödja det 
framväxande civilsamhället i dessa regioner. Initiativet har vidareutvecklats 1996 
genom att europeiska icke-statliga organisationer har startat ett 
utbildningsprogram för arabiska icke-statliga organisationer om frågor som rör 
utvecklingen på landsbygd och i tätort och genom att informationen om 
givarmedel och om hur tillgång fås till dessa har förbättrats. Många projekt som 
rör icke-statliga organisationers verksamheter bland palestinierna och i Libanon 
fortsatte att godkännas. 
Utvärderingar: Som en följd av de utvärderingar som kommissionen 
genomförde 1994, särskilt på området för krediter och kapacitetsuppbyggnad, 
har den vidtagit särskilda åtgärder för att göra det möjligt att tillämpa de 
kunskaper man tillägnat sig i nya projekt och föra en utökad politisk dialog. 
Seminarier har hållits för att sprida resultaten från utvärderingarna och experter 
har konsulterats för projektbedömning. Detta har lett till att kvaliteten på de 
projekt som lagts fram inom dessa två områden där icke-statliga organisationer 
är verksamma avsevärt har förbättrats och har möjliggjort för kommissionen att 
dra nytta av projekterfarenheter för policydiskussioner med icke-statliga 
organisationer och andra givare. 
1.2.2 Globalt gåvobistånd fblock grants^ 
Globalt gåvobistånd erbjuds till ett antal europeiska icke-statliga organisationer 
som på ett tillfredsställande sätt har samarbetat med kommissionen under en 
längre tid. Det viktigaste syftet med globalt gåvobistånd är att förse de icke­
statliga organisationerna med flexibel finansiering för mindre omfattande 
åtgärder (t.ex. inköp av utrustning, uppförande av infrastruktur i mindre skala, 
stöd till utbildning etc). Sådana åtgärder kompletterar ofta större projekt och kan 
också användas för att upprätta de första samarbetskontakterna med nya partner i 
utvecklingsländerna. 
Under 1996 anslogs globalt gåvobistånd till icke-statliga organisationer i totalt 
164 fall för sammanlagt 21,9 miljoner ecu. 
Mellan 1984 och 1996 har kommissionen samfinansierat globalt gåvobistånd i 1 
330 fall till ett belopp av 167,9 miljoner ecu. 
AR 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 ELOPP 
LOBALT 
ÅVO-
ISTÅND 
3,1 
3,7 
5,7 
6,8 
8,8 
9,9 
9,7 
13,1 
18,1 
21,9 
21,5 
23,7 
21,9 % AV 
ÅTAGANDEN 
ENLIGT ARTIKEL 
9 
11 
13 
11 
11 
12,4 
10,8 
12,6 
16,5 
16,2 
14,8 
13,6 
12,5 ANTAL FALL 
AV GLOBALT 
GÅVO-BISTÅND 
39 
43 
50 
59 
79 
96 
97 
118 
140 
159 
134 
152 
164 ANTAL 
MIN1-
ATGARDER' 
383 
450 
671 
822 
961 
1082 
1.099 
1447 
1 935 
2.263 
2 239 
2.435 
ej tillampl BELOPP SOM 
GEMENSKAPEN 
GIVIT PER MINI-
ATGARD(ecu)1 
8 202 
8 146 
8 507 
8 272 
9 153 
9 105 
8 857 
9 061 
9 363 
9 666 
9 606 
9.726 
ej tillampl 
Denna siffra blir inte tillgänglig förrän i slutet av 1997. 
-8-
1.2.3. Mottagarländer 
Under 1996 samfinansierades 645 utvecklingsprojekt som 
genomfördes i 100 utvecklingsländer. 
Gemenskapens bidrag till dessa åtgärder fördelar sig geografiskt 
på följande sätt: 
- Afrika soder om Sahara 
- Latinamerika 
- Asien 
- Vastindien 
- Medelhavsomradet 
- Stillahavsomradet 
- Andra 
TOTALT 1996 
miljoner 
ecu 
45,9 
46,2 
24,7 
6,2 
7,9 
0,8 
0,9 
132,6 % 
34,6 
34,8 
18,6 
4,7 
6,0 
0,6 
0,7 
100 1995 
(%) 
32,4 
36,1 
17,5 
6,0 
8,0 
0.0 
0.0 
100,0 1994 
(%) 
33,9 
40,6 
16,0 
3,7 
5,3 
0,1 
0,4 
100,0 
Fördelnigen mellan AVS-länder och icke-AVS-länder såg ut på föjande sätt: 
- AVS-lander 
- Icke-AVS-lander 
TOTALT 1996 
miljoner ecu 
53,37 
79,22 
132,6 % 
40,25 
59,75 
100,0 1995 
(%) 
37,2 
62,8 
100,0 1994 
(%) 
36,3 
63,7 
100,0 
Omfattar inte geografisk fördelning av 1996 års globala gåvobistånd som 
uppgick till 21,9 miljoner ecu. Denna fördelning kommer inte att bli tillgänglig 
förrän i slutet av 1997 och påverkar inte nämnvärt den generella bilden av anslagen 
fördelade på mottagarland. 
2 
Projekt som omfattar flera länder. 
1.3 Samfinansiering av kampanjer för information om utvecklingsfrågor i EG 
1.3.1 Huvuddragen i 1996 års program 
Under 1996 samfihansierades 179 projekt till ett belopp av 18,3 miljoner ecu, 
vilket motsvarade 10 % av åtagandena under punkt B7-6000. Av dessa projekt 
var 42 multiprojektprogram vari ingick 289 miniprojekt för totalt 1,63 miljoner 
ecu. 
Allmänt sett är syftet med dessa projekt att informera, öka medvetenheten hos 
och mobilisera den europeiska allmänheten vad gäller utvecklingsfrågor, för att 
öka stödet för strategier och åtgärder som kan få en positiv effekt för 
utvecklingsländernas befolkningar. 
Sektorn för konventionell utbildning är återigen ett viktigt område för de icke­
statliga organisationernas insatser (34 projekt samfinansierades 1996, med 
många andra inklusive skolor bland målgrupperna). En större utvärdering 
håller på att göras, varvid de icke-statliga organisationernas strategier för att ge 
utbildning om utveckling en mer bestående plats i skolornas utbildningssystem 
granskas särskilt (resultaten från utvärderingen kommer att finnas tillgängliga i 
slutet av 1997). I de projekt som sam finansierades 1996 har man uppmuntrat 
till en större betoning på utbildning av lärare och till ett mer systematiskt 
synsätt i fråga om kursplaner, liksom arbete med utbildningsmyndighcter på 
lämpliga nivåer. 
Konsumenter utgör en annan viktig målgrupp. Antalet projekt som behandlar 
frågor som rör rättvis handel ökar (14 projekt 1996, jämfört med 10 projekt 
1995) och vissa icke-statliga organisationer har också genomfört projekt som 
behandlar andra handelsaspekter (skydd av tropiska skogar, biologisk 
mångfald, arbetstagares rättigheter, barnarbete). De icke-statliga 
organisationernas verksamhet på detta område tycks bli allt mer omfattande 
och det är också ett område där samarbetet mellan icke-statliga organisationer 
från olika medlemsstater är starkt och där det finns stor potential för allianser 
med andra sociala rörelser (miljörörelser, barns rättigheter etc). 
Ett annat område där verksamheten har ökat är globaliseringens inverkan. Icke­
statliga organisationer som är verksamma på området för 
fackföreningsutbildning har ägnat sig åt detta under en tid. Samma tema börjar 
dock att framträda alltmer i verksamheten inom ungdomssektorn, i arbetet 
inom lokala sammanslutningar och i projekt som förbinder organisationer i 
Europa med liknande organisationer i utvecklingsländerna 
(kvinnoorganisationer, folkbildningsrörelser, kyrkligt baserade grupper). 
-10 
Främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, slutligen, har tillsammans 
med förhållandet mellan utvecklingsmöjligheter och konfliktsituationer, 
kontinuerligt uppmärksammats av icke-statliga organisationer (sju projekt 
inriktades särskilt på dessa frågor, medan de i andra projekt införlivades i 
kampanjer som omfattade ett bredare ämne). 
Vid det andra forumet om utbildning om utveckling, som ägde rum i Lissabon i 
november 1996, inleddes arbetet med att undersöka möjligheterna att öka den 
strategiska planeringen när det gäller informationskampanjer och utbildning 
om utveckling. Ett av forumets viktigaste förslag var att arrangera en 
sommarkurs för att möjliggöra för icke-statliga organisationer från alla 
medlemsstater att utbyta erfarenheter och metoder på nyckelområden. Kursen 
kommer att hållas i Storbritannien 1997 och ta upp sambanden mellan 
utbildning om utveckling och bekämpning av rasism samt förbindelser mellan 
nord och syd inom sådana områden som kampen mot fattigdom, 
narkotikafrågor och förebyggande av konflikter. 
1.4 Samfinansieringsprogrammet 1976-1996 
Samfinansieringsprogrammet under punkt B7-6000 inleddes på försök 1976 
med en lägre summa åtagandebemyndiganden (2,5 miljoner ecu). Under de 
följande åren ökade anslagen gradvis, delvis som ett resultat av aktivt stöd från 
Europaparlamentet, och 1996 uppgick de till 174 miljoner ecu. 
I tabellen nedan ges en översikt över utvecklingen av tillgängliga anslag och 
åtaganden som gjorts under budgetpost B7-6000. 
-11-
AR 
1976 
1986 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 TUXGANGLIGA ANSLAG 
(miljoner ecu) 
2,5 
46,0 
90,2 
104,6 
110,0 
145,0 
135,0 
[174,0] 157,5' 
[174+1] 175,02 ATAGANDEN 
(miljoner ecu) 
2,5 
45,0 
90,2 
104,1 
109,9 
135,0 
145,0 
157,3 
175,02 UTNYTTJANDEGRAD 
(%) 
100 
98 
100 
99,5 
100 
100 
100 
99,9 
100 
Under denna period samfinansieradcs 9 119 projekt med icke-statliga 
organisationer. Gemenskapens bidrag till dessa var 1 361 miljoner ecu. 
Fördelningen mellan projekt i utvecklingsländer och informationskampanjer var följande: 
1976-1996 
Projekt i utvecklingslander 
Informationskampanj er 
TOTALT Antal projekt 
7 420 
1699 
9119 EG:s bidrag 
(miljoner ecu) 
1230 
131 
1361 % 
90,4 
9,6 
100 
7 420 utvecklingsprojekt har genomförts av ca 650 icke-statliga organisationer i 
133 utvecklingsländer. 
16,5 miljoner ecu överfördes till budgetposterna för rehabilitering, aids, 
utbildning och kampanjer för information om utbildningsfrågor för att finansiera 
brådskande projekt som genomfördes av icke-statliga organisationer. 
" Tillskott av 1 miljon ecu som överförts från budgetpost B7-6006 (Stöd till icke­
statliga organisationers verksamhet på Kuba) 
-12-
Gemenskapens bidrag fördelades geografiskt på följande sätt: 
1976-1996 miljonerecu % 
Afrika soder om Sahara 465,3 38,5 
Latinamerika 403,8 33,4 
Vastindien 46,7 3,8 
Asien 214,9 17,8 
Medelhavsomradet 68,5 5,7 
Stillahavsomradet 5,8 0,5 
Andra1 3,8 0,3 
TOTALT 1208,82 100 
Av gemenskapens totala bidrag gick 42,9% till AVS-länderna och 57,1% till andra 
utvecklingsländer. 
Tabell I och II i bilagan visar fördelningen på mottagarländer respektive 
fördelningen av de anslag som gjorts till icke-statliga organisationer i varje 
medlemsstat. 
Cirka hälften av alla de åtgärder som samfinansierats och 50 % av de medel för vilka 
åtaganden gjorts kan hänföras tilll de fem senaste budgetåren, dvs. 1991 till 1996. 
Gemenskapens genomsnittliga bidrag till projekt i utvecklingsländerna ökade från 
123 000 ecu 1985 till 275 000 ecu 1996. 
1.5 Förbindelserna med de icke-statliga utvecklingsorganisationernas 
kontaktkommitté 
Under de senaste 22 åren har kommissionen byggt upp nära förbindelser med 
utvecklingsorganisationernas kontaktkommitté som är en demokratisk 
paraplygrupp som via valda nationella delegationer företräder över 800 europeiska 
utvecklingsorganisationer. De europeiska icke-statliga organisationemas 
konferens 1996 hölls på temat "Ett Europa som är öppet för världen, 
civilsamhället, regeringskonferensen, unionen och utvecklingsländerna" och 
fokuserade i huvudsak på problemen med samstämmighet mellan EU:s politik på 
olika områden, bland annat utvecklingssamarbetet, jordbruks- och handelspolitiken 
Projekt som omfattar flera länder. 
Inkluderar inte geografisk fördelning 1996 av globalt gåvobistånd på 21,9 
miljoner ecu. 
-13-
och de principer som utrikespolitiken bör grundas på. Vid 
utvecklingsorganisationernas årliga generalförsamling hölls diskussioner på 
följande teman: "Efter Lomé IV", "Fattigdom i nord och syd" och 
"Kontaktkommitténs utvärdering". 
De viktigaste slutsatserna i kontaktkommitténs utvärdering 1995/1996 fokuserade 
på behovet av att stärka och förnya de nationella delegationerna samt att klargöra 
deras roll och ansvar, för att säkerställa att de deltagande organisationerna 
engagerar sig i högre grad och delar uppgifterna med det centrala sekretariatet. I 
samarbete med de 15 nationella delegationerna pågår utarbetade av en strategisk 
plan för kontaktkommittén för perioden 1997-2000. 
Under hela 1996 fördes kontinuerliga diskussioner mellan kommissionen och 
kontaktkommittén om olika aspekter av de allmänna villkoren för samfinansiering 
med icke-statliga organisationer som förberedelse inför översynen av dessa villkor. 
Regelbundna diskussioner hölls också om andra poster i gemenskapsbudgeten som 
är tillgängliga för icke-statliga organisationer. 
Under 1995 inledde de icke-statliga organisationerna och kommissionen en 
övergripande granskning av förbindelserna mellan EU och de icke-statliga 
organisationerna, känd som "Elewijf-dialogen (efter den lilla belgiska stad där det 
första mötet hölls). Syftena med dialogen är att åstadkomma en bättre förståelse av 
hur en icke-statlig europeisk utvecklingsorganisation ser ut, att harmonisera 
villkoren för de icke-statliga organisationernas tillträde till de olika posterna i EG:s 
budget och att fastställa grundläggande principer och riktlinjer för samarbetet 
mellan kommissionen och de icke-statliga organisationerna. Under 1996 
utarbetades en stadga för icke-statliga utvecklingsorganisationers grundläggande 
principer för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd, och i denna anges de 
viktigaste egenskaper och värden som kännetecknar de icke-statliga 
organisationernas arbete. Stadgan är också avsedd att ge kommissionen bättre 
förståelse för de icke-statliga organisationernas särskilda art och en bättre inblick i 
deras bidrag till utveckling. Framsteg noterades också när det gäller att ange 
principer för samarbetet mellan kommissionen och icke-statliga organisationer och 
områden för harmoniscring av villkoren för icke-statliga organisationers tillgång 
till gemenskapsfinansiering, särskilt när det gäller kontrakt. Detta arbete fortsätter 
under 1997. 
Efter framgångsrika samråd 1996 mellan kommissionen och icke-statliga 
organisationer om nödhjälp, rehabilitering och utveckling gav kommissionen 
uttryck för sin vilja att utöka den politiska dialogen med icke-statliga 
organisationer om sektoriella och geografiskt inriktade frågor, dvs. på 
"mellannivå", och inte på makronivå. I slutet av 1996 inleddes diskussioner för att 
-14-
fastställa målen med en sådan dialog samt identifiera lämpliga sektoriella frågor 
och geografiska regioner. 
1.6 Rådets förordning om samfinansiering av åtgärder som genomförs av 
europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer 
Kommissionen lade fram sitt utkast till förslag till rådets förordning i juli 1995. På 
grund av meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna och mellan 
medlemsstaterna och kommissionen om kommittébestämmelser (gällande 
befogenheterna för den rådgivande kommitté som skall inrättas för att biträda 
kommissionen) stod dock förhandlingarna inom rådet stilla under 1995 och 1996. 
En första behandling av förslaget till förordning ägde rum i Europaparlamentet i 
december 1995 varvid Europaparlamentet i sitt yttrande stödde kommissionens 
utkast till förslag. I juli 1997, slutligen, kunde rådet nå en gemensam ståndpunkt 
som kommer att överlämnas till parlamentet för en andra behandling. 
1.7 Framtidsutsikter 
Under 1996 har världsekonomins globalisering påverkat många av de fattigaste 
befolkningsgrupperna i utvecklingsländerna och lett till att klyftan mellan de rika 
och de fattiga har vidgats. Därutöver har offentliga tjänster, särskilt inom 
nyckelområden som hälsovård och utbildning, gradvis dragits tillbaka, vilket har 
lett till att man i många länder har kallat på de icke-statliga organisationerna för att 
fylla detta tomrum. Under denna period av snabb förändring i hela världen står 
därför de icke-statliga organisationerna inför många svåra utmaningar, som leder 
till förändringar av såväl dessa organisationers karaktär som av formerna för 
samarbetet mellan dem och givarna. 
Kommissionen är medveten om dessa utmaningar och om behovet att utöka den 
politiska dialogen med de icke-statliga organisationerna om hur man skall klara av 
dem. Därutöver finns ett tydligt behov av ökad dialog för att säkerställa större 
samstämmighet och komplementaritet mellan gemenskapens officiella 
biståndsprogram och den verksamhet som gemenskapen finansierar och som 
genomförs av icke-statliga organisationer. 
Under 1997 kommer kommissionen därför att fortsätta och bredda den politiska 
dialogen med de icke-statliga organisationerna så att den utöver frågor på 
makronivå också omfattar "mellannivån" (dvs. sektoricllt och geografiskt baserade 
frågor). 
Översynen av de allmänna villkoren för samfinansiering fortsätter att prioriteras 
under 1997 och bygger på det förberedande arbete som har utförts 1996. 
-15-
Samråd både internt inom kommissionen och med de europeiska icke-statliga 
organisationerna kommer att fortsätta vad gäller harmonisering av villkoren för 
dessa organisationers tillgång till de olika poster i gemenskapsbudgeten under 
vilka de kan erhålla finansiering. 
Kommissionen kommer att öka kontakterna med sina samfinansierande motparter i 
medlemsstaterna för att behandla frågor av gemensamt intresse och för att utbyta 
erfarenheter. 
Kommissionen kommer att fortsätta att aktivt stödja bildandet av verkliga 
partnerskap mellan europeiska icke-statliga organisationer och deras motparter i u-
länderna, särskilt genom stöd till åtgärder för att bygga upp kapaciteten hos icke­
statliga organisationer i u-länderna för att möjliggöra för dem att delta i byggandet 
av ett starkt civilsamhälle och för att säkerställa insatsernas varaktighet. 
-16-
II. ANDRA SAMARBETSOMRÅDEN 
2.1 Livsmedelsbistånd som förmedlas av icke-statliga 
utvecklingsorganisationer (avdelning B7-2 i budgeten) 
Beslut om totala livsmedelsanslag avseende icke-statliga organisationer som 
fattades 1996: 
Under 1996 fattades beslut om livsmedelsbistånd förmedlat av icke-statliga 
organisationer till ett sammanlagt värde av 106,54 miljoner ecu. 
Detta motsvarar 21,1 % av det totala livsmedelsbistånd som finansierades av EG 
och utgör 45 % av det indirekta livsmedelsstödet (stöd till internationella 
organisationer - WFP, UNHCR, UNRWA, ICRC - och till icke-statliga 
utvecklingsorganisationer) för 1996. 
Detta stöd fördelades på följande sätt: 
PRODUKT I KVANTITET 
Spannmal 165 000 ton 
Mjolkpulver 3 300 ton 
Socker 2 300 ton 
Vegetabilisk olja 7 500 ton 
Baljfrukter 13 000 ton 
Andra produkter 16,5 miljoner ecu 
Lagring, forvarningssystem 6,36 miljoner ecu 
Redskap 6,5 miljoner ecu 
Under 1996 erbjöd EG de icke-statliga organisationerna två möjligheter att 
genomföra sitt livsmedelsbistånd. Antingen kunde de använda sig av 
EURONAID:s tjänster (EURONAID är en tjänsteorganisation som har bildats 
och som leds av 24 europeiska internationella icke-statliga organisationer, bl.a. 
de organisationer som lämnar de flesta ansökningarna om livsmedelsbistånd), 
eller också kunde ett direkt kontrakt upprättas mellan den icke-statliga 
organisationen och kommissionen . 
Under 1996 genomfördes emellertid den största delen av detta stöd genom 
EURONAID. 
-17 
Förfarandet för anslag till särskilda projekt 
Efter det allmänna beslutet till förmån för icke-statliga organisationer, följer i 
nästa stadium anslag till särskilda projekt. Ett beslut om beviljande av anslag 
eller om avslag åtföljt av motivering fattas enligt ett förfarande som omfattar: 
en granskning av ansökan (utgifternas förenlighet med våra prioriteringar, den 
föreslagna åtgärdens verkan) som utförs av personalen vid huvudkontoret och 
av den berörda delegationen (i tillämpliga fall i samarbete med den personal för 
tekniskt bistånd som finns på plats i landet). 
Det tekniska biståndet spelar en mycket viktig roll eftersom det möjliggör en 
nära dialog med de icke-statliga organisationerna och diskussioner om deras 
projekt/idéer ifråga om tryggad livsmedelsförsörjning och livsmedelsbistånd. 
Tekniskt bistånd har nu inrättats i de flesta av de länder som gemenskapen 
prioriterar. 
Under 1996 anslogs sammanlagt 97,1 miljoner ecu till särskilda projekt. 
1996 - ett år då stora omläggningar av gemenskapens politik för livsmedelsstöd 
och livsmedelssäkerhet ägde rum 
Under 1996 bekräftades förskjutningen av EG:s politik för livsmedelsbistånd 
till tryggad livsmedelsförsörjning. Denna nya hållning bekräftades genom 
ministerrådets godkännande den 27 juni 1996 av en ny förordning om politiken 
för livsmedelsbistånd och förvaltning av detta samt särskilda åtgärder för att 
främja en tryggad livsmedelsförsörjning. Målen för dessa åtgärder anges i 
artikel 1.3 i den nya förordningen. 
Förutom den stora omläggningen till att integrera åtgärder för 
livsmedelsbistånd inom politiken för utveckling och tryggad 
livsmedelsförsörjning kännetecknas detta nya synsätt av möjligheten att, direkt 
eller via våra partner, förse mottagarländer med finansiella medel för 
stödåtgärder för en tryggad livsmedelsförsörjning som syftar till att förbättra 
livsmedelsförsörjningen på ett hållbart och långsiktigt sätt. 1 artikel 5 i den nya 
förordningen anges vilka åtgärder som denna typ av finansiering avser. 
De icke-statliga organisationerna bidrog under hela detta förfarande till arbetet 
via en arbetsgrupp i kontaktkommittén som spelade en aktiv roll i 
diskussionerna. 
-18 
Nya allmänna villkor för samarbete: 
På grundval av denna nya strategiska ram för åtgärder som rör livsmedelsbistånd 
och tryggad livsmedelsförsörjning har nya allmänna villkor för samarbete mellan 
icke-statliga organisationer och EG utarbetats och bör finnas tillgängliga för 
dessa organisationer under det andra halvåret 1997. Syftet med dessa nya 
allmänna villkor är att förena de villkor och kontrakt som gäller för samarbetet 
med icke-statliga organisationer på alla områden. De kommer i synnerhet att 
fastställa samarbetsregler och förfaranden för finansiellt och tekniskt bistånd till 
stödåtgärder för en tryggad livsmedelsförsörjning. 
2.2 Lagring och förvarningssystem 
Med hänsyn till den betydelse som lagring och förvarningssystem har för att 
förbättra livsmedelssäkerheten för de berörda befolkningsgrupperna har ett 
stort antal sådana insatser finansierats av gemenskapen och genomförts av 
icke-statliga organisationer. Under 1996 finansierade icke-statliga 
organisationer sådana åtgärder i Moçambique, Somalia, Tchad, Etiopien, Peru, 
Sudan, Zaire, Angola, Zimbabwe, El Salvador och Mali med ett sammanlagt 
belopp på 4 714 000 ecu. 
2.3 Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO^ 
(kapitel B7-21 i budgeten, Lomékonventionen och beslutet avseende 
utomeuropeiska länder och territorier) 
2.3.1 Allmän översikt över det humanitära biståndet under 1996 
Det humanitära bistånd som kommissionen gav 1996 uppgick till 656 miljoner 
ecu, vilket är en liten minskning jämfört med 692 miljoner ecu 1995. Därmed 
har kommissionen under de senaste fem åren anslagit sammanlagt 3 084 
miljoner ecu till humanitärt bistånd. De huvudsakliga insatsområdena fortsatte 
under 1996 att vara f.d. Jugoslavien och området kring de stora sjöarna i 
Afrika. Humanitärt bistånd har också givits i mindre skala i ett 60-tal länder 
över hela världen, särskilt Afghanistan, Angola, Sudan, Somalia, Sierra Leone, 
Liberia, Ryska federationen (Tjetjcnicn), Georgien, Arménien, Azerbajdzjan, 
Tadzjikistan, Kirgizislan, Irak och Haiti. 
Under 1996, som var ECHO:s fjärde verksamhetsår, trädde rådets förordning 
om humanitärt bistånd i kraft och en ledningskommitté bestående av 
företrädare för medlemsstaterna inrättades. Kommitténs verksamhet var 
intensiv och den möttes fem gånger under året och avgav positiva yttranden om 
utkast till förslag till humanitärt bistånd samt diskuterade olika policyfrågor. 
-19-
Våldsamma konflikter och följderna av dessa fortsatte att utgöra den främsta 
anledningen till de flesta av de humanitära kriserna under 1996. Dessa kriser 
ledde till att antalet flyktingar och internt tvångsförflyttade i hela världen var 
större än någonsin tidigare. Dessa människor var ofta helt beroende av hjälp 
utifrån för sin överlevnad. Samtidigt som det humanitära samfundet försökte 
tillgodose de omedelbara livsnödvändiga behoven hos offren i dessa kriser, var 
det tydligt att politiska lösningar på de bakomliggande problemen brådskade. 
Kommissionen fortsatte att lägga stor vikt vid att samordna sina humanitära 
insatser med det mer långsiktiga arbetet för rehabilitering och utveckling. För 
att stärka sambandet mellan kort- och långsiktiga insatser, inledde 
kommissionen 1996 arbetet med att inrätta ett antal arbetsgrupper för länder 
och regioner där situationen håller på att förändras från akut kris till 
rehabilitering och utveckling på längre sikt. 
Informationsverksamhet och insyn fortsatte att prioriteras 1996 och skrifter, 
information och hjälpmedel ställdes till förfogande för pressen, radio och TV. 
Gemensamma åtgärder vidlogs tillsammans med medlemsstatenia, ickc-statliga 
organisationer och internationella organisationer. 
2.3.2 Humanitära biståndsaktioner 
De åtgärder som genomfördes 1996 var av samma omfattning som under 1995, 
med ett totalt belopp på 656 miljoner ecu för de beslut som fattades under året. 
Under 1996 härrörde ECHO:s medel huvudsakligen från gemenskapsbudgeten 
(652,6 miljoner ecu) och endast i mindre utsträckning från Lomékonventionen 
(3,4 miljoner ecu). 
När det gäller den geografiska fördelningen av stödet följde ECHO.s insatser 
1996 samma mönster som under 1995. 1996 gick den största andelen av 
ECHO:s totala stöd till länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet 
(AVS) (42 %), följt av f.d. Jugoslavien (29 %) och Oberoende staters samvälde 
(8 %). Stödet till de två senare har minskat jämfört med 1995, särskilt för den 
sistnämnda regionen. Andra områden som har mottagit stöd från ECHO är 
Asien (8 %), Irak (5 %), Latinamerika (3 %), Nordafrika/Mellanöstern (3 %); 2 
% motsvaras av globala beslut. 
2.3.3 Samarbete med icke-statliga organisationer 
Under 1996 gick cirka hälften av ECHO:s medel till icke-statliga 
organisationer. ECHO fortsatte att utveckla samarbetet och kontakterna med de 
icke-statliga organisationerna, både direkt genom de dagliga kontakterna 
avseende frågor som rör verksamheten och genom nätverk och diskussioner om 
olika policy frågor. Sådana policydiskussioner hölls vid flera tillfällen och 
organiserades ofta gemensamt med de icke-statliga organisationerna. 
-20-
Verksamheten omfattade seminarier om könsrelaterade frågor och 
nödsituationer. I december 1996 hölls ett första forum som samlade ECHO och 
icke-statliga organisationer i Dublin varvid "Etik inom humanitärt bistånd" 
diskuterades. Diskussionen inriktades på praktiska exempel på etiska dilemman 
som aktörerna inom humanitärt bistånd ställs inför, såsom hur man bör reagera 
på brott mot mänskliga rättigheter, hur man skall undvika att humanitärt 
bistånd missbrukas i en krigsekonomi etc. Kommissionsledamoten Emma 
Bonino betonade den grundläggande humanitära uppgiften att rädda liv 
samtidigt som hon uppmanade det humanitära samfundet att engagera sig "till 
försvar för de mänskliga rättigheterna ". 
2.4 Samarbete med icke-statliga organisationer när det gäller bistånd till 
flyktingar samt återvändande och fördrivna personer -
2.4.1 Samarbete med de icke-statliga organisationerna för bistånd till flyktingar 
och fördrivna personer i Asien och Latinamerika i syfte att bidra till Cessas 
självförsörjning 
Syftet med denna budgetrubrik, som skapades 1984 på Europaparlamentets 
initiativ, är att främja flyktingars samt fördrivna och återvändande personers 
självförsörjning under en övergångsperiod efter en första nödfas och före den 
mer långsiktiga utvecklingsfasen. 
Anslagen under artikel B7-212 (tidigare B7-302) har höjts regelbundet sedan 
artikeln infördes 1984. Under perioden 1984-1995 finansierades över 350 
projekt med ett sammanlagt belopp på 378 424 000 ecu. Dessa projekt 
genomfördes av ett stort antal europeiska eller lokala icke-statliga 
organisationer, internationella organisationer (framför allt UNHCR) och 
statliga organ. 
Under artikel B7-212 beviljades 1996 stöd till 69 projekt med ett totalt belopp 
på 60 miljoner ecu varav 38 miljoner ecu i Asien (63 %) och 22 miljoner ecu i 
Latinamerika (37 %). Av dessa 69 projekt samfinansierades 44 med icke­
statliga organisationer (28 projekt i Asien och 17 i Latinamerika) till belopp på 
19,5 miljoner ecu respektive 5,93 miljoner ecu, dvs. totalt 25,43 miljoner ecu, 
vilket motsvarade 42,38 % av de totala åtaganden som gjordes för 1996. 
De program som genomfördes 1996 till förmån för flyktingar samt fördrivna 
och återvändande personer speglar en bred sektoriell och geografisk spridning. 
De fortsatte att stödja de handlingsplaner som antogs av den internationella 
konferensen om flyktingar i Centralamerika (CIREFCA, Guatemala 1989) och 
av den internationella konferensen om indokinesiska flyktingar (Genève 
1989). 
-21-
Dessutom gav de internationella organen stöd inom ramen för "care and 
maintenance" (UNHCR)1, minröjning (UNOCHA)2 och repatriering och 
återanpassning (UNHCR)3. 
I Asien koncentrerades insatserna 1996 till tre större regioner: 
Afghanistan/Pakistan där kommissionen gav stöd till integrerade projekt för 
landsbygdsutveckling för att uppmuntra flyktingar att återvända och 
Bangladesh där det fortfarande fanns många rohingyasflyktingar. Därtill 
kommer särskilda insatser som genomfördes i till exempel Thailand för 
karensflyktingar eller i Laos för återvändande laotier. 
Med hänsyn till den pågående regionala fredsprocessen i Centralamerika 
fokuserade gemenskapsbiståndet 1996 på återuppbyggnad och socio-
ekonomisk återanpassning av återvändande, fördrivna och hemförlovade 
personer. De projekt som samfinansierats och genomförts av europeiska eller 
lokala icke-statliga organisationer i Centralamerika under 1996 berör 
huvudsakligen utveckling av inkomstbringande verksamhet inom jordbruk och 
boskapsuppfödning, yrkesutbildning, utveckling av grundläggande vårdtjänster 
och utbildning av vårdpersonal, förbättring av grundläggande infrastrukturer 
och miljöskydd. 
Av de 17 projekt som genomfördes i Latinamerika gällde fyra finansiellt stöd 
till utbildningsprogram, två rörde hälsoprogram, åtta rörde utveckling av 
inkomstbringande verksamhet och tre projekt avsåg återanpassning av 
fördrivna och återvändande personer samt integration av hemförlovade 
personer i civilsamhället. 
Av de 27 projekt som genomfördes i Asien berörde nio integration och 
återanpassning av flyktingar, elva hälsa och utbildning, två yrkesutbildning, två 
minröjning, och ett projekt gällde information. 
2.4.2 Bistånd till flyktingar, återvändande och fördrivna personer (artikel 255 i den 
fjärde Lomékonventionen) 
Liksom under föregående år har icke-statliga organisationer under perioden i 
fråga fortsatt att spela en avgörande roll som aktiv partner i fråga om stöd till 
flyktingar samt återvändande och fördrivna personer. Av de 3 010 000 ecu som 
1996 godkändes som stöd enligt artikel 255 i den fjärde Lomékonventionen 
reserverades 2 750 000 ecu (cirka 91 %) för de icke-statliga organisationerna. 
Kambodja, Bhutan, Hongkong, Indien, Laos, Sri Lanka. 
Afghanistan. 
Kambodja. 
-22 -
Fyra olika icke-statlig~a organisationer - GRET (F), OXFAM (UK), NUOVA 
FRONTIERA (I) och A.F. RAOUL FOLLEREAU (F) - deltog i ett program 
för Zaire som uppgick till 2 miljoner ecu och som syftade till att återanpassa 
fördrivna personer i Kasai-provinsen genom åtgärder för att öka produktionen 
och försäljningen av jordbruksprodukter och för att förbättra de sociala 
tjänsterna på områden för hälsovård och utbildning. 
I Senegal inrättades på samma sätt ett projekt som skulle genomföras av 
CARITAS-Senegal och som syftade till att hjälpa till med återanpassning av 
personer som fördrivits från sina hem till följd av konflikten i Casamance. 
Detta projekt avsåg återuppbyggnad och utrustning av infrastrukturen för 
utbildning, hälsovård och jordbruksproduktion. 
2.5 Återanpassningsprogram i utvecklingsländer 
2.5.1 Rehabiliteringsåtgärder (budgetrubrikerna B7-3210 och B7-6410 i 1996 års 
budget) 
Sedan det särskilda initiativet för Afrika inleddes 1993 deltar de icke-statliga 
organisationerna i arbetet med utformningen av rehabiliteringsprogrammen 
(vilket är anledningen till att företrädare för dessa organisationer har medverkat 
i utarbetandet av diskussionsunderlaget om "Sambanden mellan nödhjälp, 
rehabilitering och utveckling"), samtidigt som de lägger fram och genomför 
projekt och program på detta område. 
Detta särskilda bidrag när det gäller rehabilitering förutses särskilt i rådets 
förordning (EG) nr 2258/96 av den 22 november 1996 om återanpassnings-
och återuppbyggnadsprojekt till förmån för utvecklingsländer. I denna 
förordning nämns de icke-statliga organisationerna såsom samarbetspartner 
som kan erhålla finansiellt stöd på detta område från gemenskapens allmänna 
budget, samtidigt som de kan söka samfinansiering. 
Under 1996 erhöll totalt 52 icke-statliga organisationer från tio medlemsstater 
och två AVS-länder finansiellt stöd från de två budgetrubrikema för 
rehabiliteringsåtgärder i elva stödberättigade AVS-länder. Dessa åtgärder, som 
ibland genomfördes under mycket svåra förhållanden, uppgick till sammanlagt 
42,88 miljoner ecu (75 % av det totala belopp som omfattades av 
finansieringsbesluten). Totalsumman för projekt finansierade av icke-statliga 
organisationer, vilka i genomsnitt varade i 18 månader, uppgick i medeltal till 
0,55 miljoner ecu. 1 allmänhet tillhandahöll den verkställande partnern därtill 
också finansiering av varierande storlek. 
-23 
När det särskilt gäller genomförandet av budgetrubrik B7-3210 
"Rehabiliteringsprogram i södra Afrika" hade icke-statliga organisationer lagt 
fram 23 av de 32 åtgärder som godkändes. 19 olika icke-statliga organisationer 
från åtta medlemsstater och ett AVS-land, erhöll sammanlagt 14,63 miljoner 
ecu, vilket motsvarade 72,6 % av den totalsumma som anslagits för åtgärder i 
Angola, Malawi, Moçambique och Zimbabwe. De främsta 
verksamhetssektorerna var återanpassning av landsbygden (produktion; 
jordbruk, boskapsuppfödning och fiske; grundläggande infrastruktur: 
utbildning, hälsovård och vattenförsörjning) och särskilda åtgärder som främst 
gällde utbildning riktad till specifika grupper såsom gatubarn, kvinnor, 
nödlidande familjer och hemförlovade personer. Finansiering till lokala 
föreningar och icke-statliga organisationer godkändes också. 
När det gäller den del av budgetpost B7-6410 "Rehabiliterings- och 
återuppbyggnadsåtgärder för utvecklingsländerna" som förvaltas av GD VIII 
och som motsvarade en total finansiering med 36,9 miljoner ecu godkändes 55 
åtgärder som föreslagits av 35 icke-statliga organisationer från åtta 
medlemsstater och två AVS-länder, för sammanlagt 28,35 miljoner ecu 
(76,6 % av det totalbelopp som godkänts). I de åtta AVS-länder där insatserna i 
fråga kommer att genomföras av de icke-statliga organisationerna är de 
viktigaste verksamhetsområdena rehabilitering av grundläggande infrastruktur 
för jordbruksproduktion, utbildning (särskilt grundskoleutbildning), hälsovård 
och vattenförsörjning samt social rehabilitering (utbildning, socialt stöd och 
minikrediter) inriktad på utsatta grupper eller samhällsområden. 
Slutligen togs i flera av de berörda länderna hänsyn till de icke-statliga 
organisationernas partnerskapsroll inom ramen för det gradvisa genomförandet 
av ett övergripande, och ibland också sektoriellt eller geografiskt, 
tillvägagångssätt för rehabilitering med den grundläggande kopplingen till 
humanitärt bistånd, varvid ett stort antal icke-statliga organisationer under hela 
tiden medverkade för att på bästa möjliga sätt tillgodose den berörda 
befolkningens behov och samtidigt bana väg för ett återupptagande av 
utvecklingsåtgärderna. 
-24 
2.6 Europeiskt program för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika: 
artikel B7-3200 i budgeten 
2.6.1 Allmänna målsättningar för det europeiska programmet för återuppbyggnad 
och utveckling i Sydafrika 
Det särskilda program för Sydafrika som ursprungligen föreslogs av 
Europaparlamentet 1985 och senare flera gånger har bekräftats av Europeiska 
rådet döptes 1995 om till det europeiska programmet för återuppbyggnad och 
utveckling i Sydafrika för att visa Europeiska gemenskapens stöd för den 
sydafrikanska regeringens strategiska program, "Program för återuppbyggnad 
och utveckling". 
Det allmänna målet för det särskilda programmet/det europeiska programmet 
för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika har varit att hjälpa Sydafrika i 
dess fredliga omvandling till ett stabilt, demokratiskt, icke-rasistiskt och 
välmående samhälle. Mellan 1986 och 1996 finansierades 777 projekt till ett 
totalbelopp på 698 miljoner ecu varav 129 miljoner ecu fördelades på 15 
program 1996. 
Gemenskapens politik gentemot Sydafrika kännetecknades tidigare av två 
infallsvinklar: de positiva åtgärderna utgjordes av ett särskilt program till 
förmån för apartheidoffer och de negativa åtgärderna utgjordes av ekonomiska 
sanktioner riktade mot den tidigare regimen. 
Omvandlingen fortsätter i dag. Den nya regeringen fastställer sin politik och 
förändringen av utvecklingssamarbetet mellan EG och Sydafrika berör särskilt 
följande aspekter: 
-25 
NAMN 
MAL 
FORHANDLINGS 
-PARTNER 
GENOMFORAND 
EORGAN 
TYP 
OMRADEN/ 
SEKTORER TIDIGARE 
Särskilt program 
Hjälp till 
apartheidoffer 
Icke-statliga 
organisationer 
Icke-statliga 
organisationer 
Många projekt 
Utbildning, utveckling 
av landsbygd och 
lokala samhällen, 
hälsa, god förvaltning, 
demokratisering samt 
utveckling av 
mikroföretag NU 
Det europeiska 
programmet för 
återuppbyggnad och 
utveckling i Sydafrika 
Att bidra till 
återuppbyggnad och 
utveckling av landet 
Sydafrikas regering 
Sydafrikas regering, icke­
statliga organisationer 
och den privata sektorn 
Ett begränsat antal 
sammanhängande 
program 
Områden/sektorer som är 
ett resultat av 
diskussionerna med 
regeringen och som 
nämns i 
avsiktsförklaringen: 
- utbildning 
- hälsa 
-landsbygdsutveckling 
- utveckling i tätorter 
- ekonomiskt samarbete, 
främjande av handel och 
investeringar, stöd till 
mikroföretag och till små 
och medelstora företag 
- god förvaltning och 
demokratisering FRAMTIDEN 
Det europeiska 
programmet för 
återuppbyggnad och 
utveckling i 
Sydafrika 
Att bidra till det 
nationella 
programmet för 
tillväxt, 
sysselsättning och 
omfördelning 
Den nationella 
utanordnaren 
Sydafrikas regering, 
icke-statliga 
organisationer och 
den privata sektorn 
Ett begränsat antal 
sammanhängande 
program inom 
målområden 
Områden/sektorer 
skall fastställas 
genom ett flerårigt 
vägledande program 
-26 
Under 1996 har utvecklingssamarbetet med Sydafrika alltmer närmat sig den ram 
för utvecklingssamarbete som används för AVS-länder. I november 1996 antog 
rådet en förordning som utgör den rättsliga grunden för budgetpost B7-3200. 
Kommissionen har utarbetat ett landstrategidokument för Sydafrika för 1997-
1999, varvid samma tillvägagångssätt har följts som för AVS-länderna. I detta 
dokument kommer hindren för utveckling att identifieras och ett begränsat antal 
sektorer att föreslås där framtida utvecklingsbistånd kan genomföras, finansiera! 
genom det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling. 
De förhandlingar som för närvarande förs av kommissionen i syfte att ingå ett 
långsiktigt avtal mellan Europeiska gemenskapen och Sydafrika samt 
utvecklingen av den politiska situationen i landet inverkar på hur det europeiska 
programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika genomförs nu och i 
framtiden. 
2.6.2 Särskilda målsättningar 
Tillsammans med den sydafrikanska regeringen har kommissionen fastställt till 
vilka sektorer de tillgängliga medel skall anslås som 1996 finns i budgeten för 
det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (129 
miljoner ecu). I maj 1995 undertecknade Joao de Deus Pinheiro och Jay Naidoo, 
minister med ansvar för programmet för återuppbyggnad och utveckling, den 
avsiktsförklaring som sammanfattar de huvudsakliga biståndsektorerna (se 
tabellen ovan). 1996 års europeiska program för återuppbyggnad och utveckling i 
Sydafrika har utformats i nära samarbete med den nationella regeringen. Jämfört 
med det särskilda programmet, är det inriktat på ett mindre antal program i syfte 
att åstadkomma ett sammanhängande utvecklingsinriktat övergripande program. 
Fram till parlamentsvalet 1994 genomfördes kommissionens program genom 
icke-statliga organisationer, särskilt följande "traditionella" sydafrikanska 
partner: 
- South African Council of Churches (SACC) 
- Southern Africa Catholic Bishops Conference (SACBC) 
- Kagiso Trust 
- Fackföreningar 
Europeiska kommissionens delegation i Sydafrika inledde därefter gradvis sitt 
samarbete med den nya regeringen, samtidigt som man fortsatte att låta de 
icke-statliga organisationerna förmedla en del av finansieringen. Dessa 
kommer att fortsätta att spela en viktig roll för att genomföra projekt för 
utvecklingssamarbete inom det europeiska programmet för återuppbyggnad och 
utveckling i Sydafrika. Detta kan ske antingen genom direkta avtalsmässiga 
förbindelser mellan icke-statliga organisationer och kommissionen eller med 
. -27 -
icke-statliga organisationer som "kontrakteras" av regeringen för att genomföra 
delar av projekt. Genom finansieringsavtal som undertecknats av 
kommissionen och den sydafrikanska regeringen har åtaganden för 13,6 
miljoner ecu för de icke-statliga organisationernas projekt 1996 gjorts under 
budgetpost B 7-3200. 
I detta sammanhang bör nämnas det stöd på 5 miljoner ecu till de icke-statliga 
organisationernas projekt för vattenförsörjning på landsbygden som beviljats 
inom ramen för det europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i 
Sydafrika. Det bör få till resultat att erkännandet av den viktiga roll som icke­
statliga organisationer och oberoende organ kan spela för 
landsbygdsutveckling förbättras, samtidigt som det ger nyttiga lärdomar och 
erfarenheter som större insatser och program kan utvecklas ifrån. Programmet 
för stöd till den sydafrikanska fackföreningsrörelsen (4,3 miljoner ecu) och 
programmet för demokrati och god förvaltning av offentliga angelägenheter på 
lokal nivå (1,9 miljoner ecu) har båda till syfte att stärka de icke-statliga 
organisationerna och de lokala myndigheterna för att bygga upp ett fredligt, 
demokratiskt och välmående Sydafrika genom social och ekonomisk 
utveckling. Dessa projekt, liksom programmet Soul City 1996 (2,35 miljoner 
ecu) kommer att genomföras uteslutande av icke-statliga organisationer. 
Även om finansieringsavtal har ingåtts med den sydafrikanska regeringen för 
projekt som pilotprogrammet för jordreformen (95/3), utvecklingsprogrammet 
för vattenförsörjning till östra Kap-provinsen (95/4) och 
utvecklingsprogrammet för små företag och mikroföretag (95/6), kommer stora 
delar av dessa projekt att genomföras av icke-statliga organisationer. 
r—m—w—— ———— ' ' —****——-^———~—•—————^^.—^^— 
SEKTOR Antal projekt Miljoner ecu 
Utbildning 2 36,4 
Halsa 2 3,1 
Landsbygdsutveckling 2 20,0 
Utveckling i tatorter 1 24,5 
God fbrvaltning 6 35,2 
Utveckling av den privata sektom 1 8,9 
Annat 1 1,1 
TOTALT 15 129,2 
-28-
2.6.3 Slutsatser 
Den förändring som skedde 1995 när man övergick från att genomföra 
budgetpost B7-3200 genom många projekt som utfördes av icke-statliga 
organisationer till att föra en dialog om utvecklingspolitik mellan 
kommissionen och den sydafrikanska regeringen som enda 
"förhandlingspartner", vilket innebar stöd till den statliga politiken genom 
finansiering av endast ett litet antal program som var förenliga med regeringens 
prioriteringar, har fortsatt under 1996. Dessa program genomförs därefter av 
regeringen (på central, provinsiell och lokal nivå), av de icke-statliga 
organisationerna och av den privata sektorn. 
Denna metod kommer troligtvis att fortsätta att tillämpas under de kommande 
åren (1997-1999). 
De pågående förhandlingarna mellan Europeiska gemenskapen och Sydafrika 
och godkännandet av den rättsliga grunden kommer att medföra att 
förfarandena för genomförande av budgetpost 7-3200 kommer att bli mer lika 
de förfaranden som antagits i andra utvecklingsländer, särskilt i AVS-staterna. 
2.7 Europeiska gemenskapens hälsoåtgärder, särskilt när det gäller aids, i 
utvecklingsländer: de icke-statliga organisationernas roll (AVS-länder) 
Gemenskapens stöd till hälsosektorn i utvecklingsländerna har ökat stadigt 
under de senaste sex åren. 
Inom den sjunde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) hade projekt i AVS-
länderna för sammanlagt 406 miljoner ecu godkänts i slutet av 1996, vilket var 
en dubblering av finansieringsåtagandena från den 6:e EUF. 
Förbättrad grundläggande hälsovård för ett så stort antal personer som möjligt 
var ett av de främsta målen för gemenskapssamarbetet inom hälsovårdssektorn, 
och de icke-statliga organisationerna har varit nyckelpartner i detta 
sammanhang. Den roll som både europeiska och lokala icke-statliga 
organisationer spelar (främst som partner) inom hälsosektorn bygger på nära 
samarbete och fortlöpande dialog med de myndigheter i de stödmottagande 
länderna som ansvarar för att fastställa hälsopolitik och prioriteringsstrategier. 
Gemenskapen uppmuntrar denna dialog och försöker i sina hälsoprojekt att 
främja genuint partnerskap mellan de myndigheter som handhar folkhälsa och 
icke-statliga organisationer och andra organ som på gräsrotsnivå verkar för att 
se till att de berörda hälsovårdssystemen fungerar på ett bättre sätt. 
-29 
Icke-statliga organisationer har medverkat i projekt finansierade av 
gemenskapen i ett stort antal AVS-länder såsom Guinea, Tchad och Uganda 
där de har ingått som partner i genomförande av hälsovårdspolitik på 
distriktsnivå. Icke-statliga organisationer har också varit ytterst viktiga partner 
i länder som återhämtar sig efter kriser och har spelat en stor roll vid 
rehabiliteringen av hälsosystemen i sådana länder. Gemenskapen har stött 
sådan medverkan av icke-statliga organisationer i ett antal länder inklusive 
Somalia och Angola. 
Här bör särskilt nämnas Zaire och det projekt på 45 miljoner ecu som 
godkändes i december 1996 och som gjorde det möjligt att fortsätta 
stödprogrammet för civilsamhället i Zaire (kyrkor, lokala föreningar och icke­
statliga organisationer), som syftade till att återinrätta hälsovård på-
"miniminivå" i vissa utvalda regioner för att fylla bristerna i den offentliga -
hälsovården. 
När det gäller gemenskapens särskilda strategi för hiv/aids kan EG använda sig 
av en särskild budgetpost förutom de allmänna medlen för finansiellt och 
tekniskt samarbete. Sådana medel används för att nå följande prioriterade mål: 
- Att förhindra överföring och att främja icke-diskriminering av smittade 
personer. 
- Att stärka hälsovårdssystemet för att ge det bättre möjligheter att hantera 
epidemin. 
- Att ta hänsyn till den socio-ekonomiska effekt som aidsepidemin har och 
genomföra åtgärder för att främja vetenskaplig utbildning. 
För att nå dessa mål, särskilt när det gäller förebyggande åtgärder och stöd till 
de samhällen som drabbats av aidsepidemin förlitar sig kommissionen på sitt 
partnerskap med icke-statliga organisationer och försöker särskilt att utveckla 
de lokala icke-statliga organisationernas kapacitet. Under 1996 gick 
exempelvis nästan 20 % av anslagen, av åtaganden på totalt 15 miljoner ecu 
under budgetposten i fråga, till partnerskapskontrakt med europeiska eller 
lokala icke-statliga organisationer, och insatserna gällde främst information, 
utbildning och kommunikationsåtgärder med målgrupper såsom socialt 
missgynnade ungdomar eller andra befolkningsgrupper som befinner sig i en 
högriskmiljö. 
-30 
2.8 Miljö- och skogssektorerna (budgetposterna B7-6200 miljö och 
budgetpost B7-6201 skog) (AVS-länder) 
2.8.1 Budgetpost B7-6200 Miliö 
Europaparlamentet skapade budgetposten för miljö 1982 för att främja en 
hållbar utveckling och integration av miljöaspekten i utvecklingsprocessen. 
Under 1995 lade kommissionen fram ett utkast till förslag till förordning om 
miljöåtgärder i utvecklingsländerna inom ramen för en hållbar utveckling. I 
detta förslag anges prioriterade sektorer, verksamhetstyper och 
samarbetspartner som är berättigade till finansiellt bistånd och teknisk 
experthjälp. I förslaget förutses ett årligt anslag på 15 miljoner ecu som 
omfattar alla utvecklingsländer fram till år 1999 (AVS, ALA/MED). 
AVS-ländernas anslag 1996 var 7,5 miljoner ecu. De icke-statliga 
organisationer som utnyttjade gemenskapens finansiella bistånd i AVS-länder 
erhöll omkring 50 % av dessa medel, eller cirka 3,5 miljoner ecu. Deras 
verksamheter var främst inriktade på biologisk mångfald och 
markanvändning/markbevarande: 
- Projekt på fältet som bygger på lokala initiativ för preliminär bedömning av 
biologisk mångfald som ett sätt att bevara en mångfald arter och främja ett 
hållbart och rimligt utnyttjande av dessa resurser (Senegal, Tanzania, 
östra/södra Afrika) samt försök på fältet för att finna lämpliga metoder för 
rehabilitering av alltför utdikade våtmarker och ett hållbart utnyttjande av 
dessa (Etiopien); fyra projekt till ett sammanlagt värde av omkring 1,5 miljoner 
ecu. 
- Informationsutbyte med och utbildningsåtgärder riktade till 
lokalbefolkningen för att främja hållbara jordbruksmetoder, skogsbruksteknik 
(Dominikanska Republiken och länder i Västafrika), lokala initiativ som syftar 
till att främja folkhälsa inom en bredare ram som omfattar konsumentskydd 
och användning av farliga kemiska produkter (Senegal, afrikanska länder); fyra 
projekt till ett sammanlagt värde av omkring 1 miljon ecu. 
- Förbättrad strategi när det gäller kampen mot ökenutbredning (inom den 
vidare ramen för genomförande av konventionen om ökenutbredning), 
fastställande av strategier för fattigdomsbekämpning och hållbar förvaltning av 
resurser, utbyte av kunskaper och forskningsmetoder för alternativa vägar till 
hållbar utveckling (Afrika söder om Sahara, Botswana, Moçambique och 
Namibia); tre projekt till ett sammanlagt värde av omkring 1 miljon ecu. 
-31-
2.8.2 Budgetpost B7-6201 : Tropiska skogar 
Europaparlamentet upprättade budgetposten för tropiska skogar 1992 och 
rådet antog förordningen om tropiska skogar 1995 för att främja bevarande och 
hållbar förvaltning av tropiska skogar. I förordningen fastställs de prioriterade 
åtgärdsområdena samt samarbetspartner och mottagare av finansiellt stöd eller 
teknisk experthjälp. Årliga anslag har fastställts till 50 miljoner ecu för en 
period på fyra år (1996-1999) för alla utvecklingsländer (AVS, ALA/MED). . 
Anslaget till AVS-länderna 1996 var 15 miljoner ecu, och de icke-statliga 
organisationer som begagnade sig av gemenskapens finansiella bistånd i AVS-
länderna mottog omkring 63 % av dessa medel, eller omkring 9,4 miljoner ecu. 
Deras verkamhet fokuserade huvudsakligen på skapande och hållbart 
utnyttjande av skogstillgångar. Skapandet av nya skogstillgångar bör kunna 
bidra till att minska trycket på de återstående tillgångarna av naturliga skogar 
och till att bromsa eller allra helst vända de negativa effekterna av 
avskogningen samtidigt som den ökande efterfrågan tillgodoses. En hållbar 
förvaltning av skogarna bör säkerställa att denna tillgång kommer en bred krets 
av andelsägare tillgodo. 
- Sex åtgärder på fältet för skapande av skogstillgångar och för återväxt av 
tropiska skogar genom markanvändningsplaner genomfördes av icke-statliga 
organisationer i Mali, Nigeria, Kamerun, Gabon, Haiti och Belize. Dessa 
åtgärder omfattade förbättring av odlingssystem genom träd för att stödja 
jordbruket, åtgärder för att hejda och vända markförstörelse och försämring av 
ekosystemen (4,7 miljoner ecu eller 31 % av skogsbudgeten för AVS-
länderna). 
- Fem åtgärder på fältet för en hållbar förvaltning av skogsresurserna 
genomfördes i Kamerun, Moçambique, på Stillahavsöarna och på den 
afrikanska kontinenten. Åtgärderna omfattade utarbetande av 
förvaltningsplaner som integrerar lokala behov i skogsförvaltningen genom 
partnerskap och gemensamma förvaltningsarrangemang, säkerställande av att 
lokalbefolkningens rättigheter tillgodoses och behov av skogresurserna 
respekteras, förbättring av skogsförvaltningsteknik och -metoder, ökning av 
arbetstillfällen både direkt i skogarna och i bearbetningsindustrierna, 
säkerställande av att återplantering sker i de skogar som exploateras och av att 
de förvaltas på ett hållbart sätt genom införande av passande 
skogsförvaltningsmetoder (3,8 miljoner ecu eller 26 % av skogsbudgeten för 
AVS-länderna). 
-32-
- En åtgärd på fältet för bevarande av tropiska skogars ekosystem och 
biologiska mångfald genomfördes i Madagaskar (0,4 miljoner ecu eller 2,7 % 
av skögsbudgeten för AVS-länderna). 
- En åtgärd för alla AVS-länder avseende certifiering av skogsförvaltning och 
skogsprodukter (0,3 miljoner ecu eller 2,3 % av skogsbudgeten för AVS-
länderna). 
- En åtgärd för alla AVS-länder avseende skogsrelaterad forskning (0,2 
miljoner ecu eller 1 % av skogsbudgeten för AVS-länderna). 
2.9 B7-6004 
Denna budgetrubrik inrättades 1991 och syftar huvudsakligen till att 
samfinansiera åtgärder för utvecklingssamarbete genom icke-statliga 
organisationer som är verksamma i Vietnam. 
De främsta mål som kommissionen stödjer genom icke-statliga organisationers 
projekt i Vietnam är att främja strategier för fattigdomsbekämpning i de 
fattigaste samhällena, att uppmuntra till självförsörjning och självbestämmande 
bland de mest missgynnade och utsatta grupperna i samhället och att stärka den 
sociala tjänstesektorns kapacitet. Stöd till icke-statliga organisationers projekt 
koncentreras till socialt stöd till marginaliserade grupper, utveckling av 
mänskliga resurser, hälsovård och landsbygdsutveckling. 
Under 1996 användes denna budgetrubrik för att finansiera fyra icke-statliga 
organisationers projekt som uppgick till totalt 2 miljoner ecu. De områden som 
berördes var läkarvård, familjeplanering, utbildning och säkra 
arbetsförhållanden för bara i arbetslivet samt landsbygdsutveckling i ett av de 
fattigaste områdena i Vietnam. 
2.10 B7-6005 
Liksom i fallet med Vietnam användes budgetrubrik B7-6005 med sitt anslag 
på 1 miljon ecu till att samfinansiera fyra åtgärder genom icke-statliga 
organisationer i Kambodja. 
De huvudsakliga syftena med de utvalda projekten 1996 var yrkesutbildning 
och ekonomisk och social rehabilitering. 
-33-
2.11 Decentraliserat samarbete (B7-6430) 
2.11.1 Målsättningar 
Decentraliserat samarbete har blivit en väsentlig del av gemenskapens 
samarbetspolitik. De tre främsta prioriteringarna för gemenskapens 
utvecklingsstöd är följande: 
- Att säkerställa en hållbar ekonomisk och social utveckling, vilket kräver 
aktivt deltagande av lokala aktörer, och att i så stor utsträckning som möjligt 
utveckla lokala resurser och potential. 
- Att bekämpa fattigdom, vilket kräver större förståelse för de grundläggande 
behov som lokala befolkningsgrupper har. 
( 
- Att uppmuntra demokratisering i utvecklingsländerna genom åtgärder för att 
stärka civilsamhället. 
Dessa principer bekräftades ånyo i Lomékonventionen I Va (artikel 251) och i 
de dialoger som förs mellan GD IB och länderna i Medelhavsområdet, 
Latinamerika och Asien. 
En särskild budgetrubrik öppnades 1992 i syfte att främja decentraliserat 
samarbete i alla utvecklingsländer och i gemenskapen för att skapa en miljö där 
civilsamhället kan engageras närmare i offentliga program och för att införa 
nya typer av partnerskap mellan organ på gräsrotsnivå och statliga 
myndigheter. 
Under 1996 fortsatte gemenskapens avdelning för decentraliserat samarbete 
sin uppgift, nämligen att sprida information, öka medvetenheten hos 
allmänheten och mobilisera lokala befolkningsgrupper. Dess arbete har 
huvudsakligen inbegripit följande åtgärder: 
- Stöd till utarbetandet av de vägledande programmen för AVS-staterna, i vilka 
cirka trettio länder hänvisar till den decentraliserade samarbetsmetoden, även 
om realistiskt sett endast ungefar ett dussin program för decentraliserat 
samarbete förmodligen kommer att inrättas inom ramen för den åttonde EUF. 
- Stöd till ett antal AVS-stater vid utarbetandet av ett program för 
decentraliserat samarbete (bland annat Zimbabwe, Nigeria, Haiti och Burkina 
Faso) och övervakning, tillsammans med berörda tjänstemän, av program som 
för närvarande erhåller finansiering inom ramen för den sjunde EUF (bland 
annat Madagaskar och Kamerun). 
-34-
- Anordnande av ett möte i Bryssel med motparterna i medlemsstaterna i syfte 
att förklara kommissionens idéer och undersöka om överenskommelse kunde 
nås. På medlemsstaternas begäran bör detta initiativ upprepas 1997. 
- Deltagande I : 
• olika möten i medlemsstaterna (Frankrike: ministeriet för 
utvecklingsbistånd och senaten om medverkan av franska lokala 
myndigheter; Sverige: möten med svenska, finska och danska icke-statliga 
organisationer - SIDA och FINNIDA), 
• seminarier om decentraliserat samarbete som organiserats av icke-statliga 
organisationer i Frankrike, Nederländerna, Barcelona och Bryssel, och av 
kontaktkommittén för icke-statliga organisationer i Bryssel, 
• Habitat II, eftersom tätorterna är särskilt viktiga när det gäller 
decentraliserat lokalt deltagande, 
• gemensamma kommissionen i Namibia och möten i Sydafrika, 
• pågående utarbetande av en undervisningshandbok om metoder för 
decentraliserat samarbete; det slutliga dokumentet blev tillgängligt i 
december 1996 och distribueras för närvarande till delegationerna och till 
tjänstemännen vid GD IB och GD VIII. 
2.11.2BudgetrubrikB7-6430 
Totalt 22 åtgärder genomfördes, och för dessa gjordes åtaganden på 
sammanlagt 5 743 875 ecu av de 6 miljoner ecu som fanns tillgängliga. 
Liksom under föregående år anslogs en stor del av budgeten (67 %) till 
institutionella stödåtgärder och utveckling av lokal kapacitet till decentraliserat 
samarbete. 
Fakta och siffror 
Samlat resultat Genomförande av 22 åtgärder 
EG:s åtaganden: 5 743 875 ecu 
Totalbelopp: 11 659 424 
Samfinansieringsgrad: 49 % 
-35 
Fördelning på åtgärdstyper; 
Institutionellt stöd/utveckling av lokal kapacitet 67 % 
- Pilotprogram 26 % 
- Främjande 5 % 
- Studier/utvärderingar/seminarier 2 % 
Fördelning på regioner: 
- AVS 48 % 
- Latinamerika och Centralamerika 33 % 
- Medelhavsområdet 16 % 
- Asien 3 % 
-36-
TABELL 1 
ÖVERSIKT ÖVER UTVECKLINGSPROJEKT SOM SAMFINANSIERATS AV EG 
UNDER PERIODEN 1976-1994 FÖRDELADE PÅ MOTTAGARLÄNDER 
AFGHANISTAN 
SUB-SAHARAN AFRICA 
ALGERIA 
ANGOLA 
ANTIGUA AND BARBUDA 
NETHERLANDS ANTILLES 
ARGENTINA 
BANGLADESH 
BARBADOS 
BELIZE 
BENIN 
BHUTAN 
BOLIVIA 
BOTSWANA 
BRAZIL 
BURKINA FASO 
BURUNDI 
CAMEROON 
CAPE VERDE 
CARIBBEAN 
CENTRAL AFRICAN REPUBLIC 
CHILE 
CHINA 
CYPRUS 
COLOMBIA 
COMOROS 
CONGO 
COSTA RICA 
CÔTE D'IVOIRE 
CUBA 
DJIBOUTI 
DOMINICA 
EGYPT 
EL SALVADOR 
ECUADOR 
ERITREA 
ETHIOPIA 
FUI 
GABON 
GAMBIA 
GHANA 
GRENADA 
GUATEMALA 
GUINEA 
GUINEA BISSAU Antalprojekt =p> Gemenskapens bidrag i I 
ecu I 
39 3.125.361 | 
29 2.869.639 
89 3.145.461 
115 3.774.147 
8 285.189 
2 202.926 
381 18.192.136 
348 21.889.898 
17 681.358 I 
50 1.524.1001 
160 4.975.1681 
16 291.890 1 
; 811 43.513.863 I 
40 3.835.7391 
1628 90.626.661 I 
935 31.240.7191 
83 5.678.063 
327 13.196.863 
120 6.050.642 
16 1.141.578 
126 8.473.390 
748 35.479.923 
65 5.752.523 
2 57.584 
346 17.054.615 
17 747.430 
50 1.726.632 
70 3.120.452 
118 5.231.134 
101 7.200.647 
10 628.658 
46 1.156.022 
89 6.393.151 
407 16.646.070 
449 22.025.492 
61 4.969.594 
512 35.907.819 
17 1.367.024 
11 512.930 
105 2.507.857 
187 7.602.727 
26 932.371 
331 13.485.416 
76 - 6.479.414 
154 9.317.641 
- 3T- -
Antalprojekt Gemenskapens bidrag i I 
ccu I 
EQUATORIAL GUINEA 19 1.194.261 
GUYANA 19 1.74.189 
HAITI 376 20.891.777 
HONDURAS ,138 4.866.188 
HONGKONG 12 127.737 
COOK ISLANDS 1 8.124) 
INDIA 2142 75.042.401 
INDONESIA 165 6.512.625 
IRAQ 23 804.241 
ISRAEL 15 1.913.815 
JAMAICA 63 3.544.162 
JORDAN 31 3.248.711 
CAMBODIA 257 22.485.609 
KENYA 580 30.146.370 
KIRIBATI 2 13.279 
LAOS 115 5.454.895 
LESOTHO 78 2.565.759 
LEBANON 282 19.048.265 
LIBERIA 24 878.246 
MADAGASCAR 223 13.991.815 
MALAYSIA 18 398.003 
MALAWI 147 7.948.122 
MALDIVES 2 760.277 
MALI 502 21.619.134 
MOROCCO 51 3.410.321 
MAURITIUS 36 1,066.121 
MAURITANIA 82 4,881.690 
MEXICO 234 13.526.658 
MONGOLIA 7 . 903.550 
MONTSERRAT 2 21.438] 
MOZAMBIQUE 441 19.423.312 
MYANMAR (BURMA) 10 279.749 
NAMIBIA 148 10.445.407 
I" NEPAL 109 4.700.695 
NICARAGUA 969 49.103.176 
NIGER 99 5.909.131 
NIGERIA 101 3.784.830 
UGANDA 354 21.978.500 
PAKISTAN 183 4.911.189 
PANAMA 31 1.352.9691 
PAPUA NEW GUINEA 47 943.220 
PARAGUAY 118 5.608.005 
PERU 961 51.409.701 
PHILIPPINES 600 32.205.070 
SOUTHERN AFRICA REGION 79 1.807.543 
CENTRAL AFRICA REGION 1 4 000 
- ss -
Antalprojekt - Gemenskapens bidrag i 1 
| ecu I 
EAST AFRICA REGION " 9 ~ 935.176 
WEST AFRICA REGION 17 1.774.476 
SAHEL REGION 17 1.893.160 
CENTRAL AMERICA REGION 5 1.027.018 
SOUTH AMERICA REGION 11 1.852.479 
ASIA REGION 10 518.762 
HORN OF AFRICA REGION 1 15.000 
AFRICA REGION . . 2 21.031 
MEDITERRANEAN REGION "V_i 396.284 
PACIFIC REGION 10 1.401.411 
DOMINICAN REPUBLIC 188 10.259.222 
RWANDA 437 16,397.583 
SAINT VINCENT & THE GRENADINES 6 56.272 
SAINT LUCIA 8 287.716 
SOLOMON ISLANDS 21 1.410.243 
WESTERN SAMOA 4 285.290 
SAO TOMfc & PRlNCIPE 12 2.281.742 
SENEGAL 539 21.074.467 
SEYCHELLES 5 128.571 
SIERRA LEONE 138 4.205.439 
SOMALIA 74 5.677.844 
SUDAN 168 10.715.304 
SOUTH KOREA 20 984 521 
SRI LANKA 250 8 435 162 
SURINAME 10 188416 
SWAZILAND 29 2.28L670 
SYRIA 9 8o9.422 
TAJIKISTAN 2 10 701 
TANZANIA 600 26.486.494 
CHAD 226 10.195.647 
THAILAND 181 11237 372 
T0G0 125 5;490;o65 
TONGA 4 143 990 
ALL COUNTRIES 45 3 84^831 
TRINIDAD & TOBAGO 15 900 195 
TUNISIA 75 4,oAn, 
TUVALU 1 4'68£ •£ 
URUGUAY 247 13 259 197 
VANUATU 8 416628 
VENEZUELA 81 6 j 'f 
VIETNAM 249 12 379 8U 
WEST BANK & GAZA 313 99478QR* 
YEMEN (NORTH AND SOUTH) 39 3 230 220 
ZAM^IA m 33:112:338 
ZIMBABWE L7 ^^ 
TOTAL — 
1 24854 1230.589.430 
-33-
TABELL II 
FORDELNING MELLAN MEDLEMSSTATER AV GEMENSKAPSMEDEL SOM BEVILJATS UNDER PERIODEN 1976-1996 
Avtalsslutande 
parts 
nationality 
• 
Osterrike 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederlandema 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Forenade 
Kungariket 
Konsortium 
TOTALT Utvecklingsprojekt i utvecklingslander 
29 
1046 
112 
8 
1 192 
1 151 
30 
297 
1031 
241 
445 
39 
313 
8 
1355 
123 
7 420 -ecu-
5 940 408 
153 133 700 
17 145 698 
1 996 870 
178 023 495 
208 847942 
4 942 799 
27 843 666 
183 559 557 
15 391 884 
67 783 398 
6 569 435 
68 482 381 
2 213 073 
208 624 836 
80 013 721 
1230 512 863 -%-
0,5 
12,4 
1,4 
0,2 
14,5 
17,0 
0,4 
2,3 
15,0 
1,2 
5,5 
0,5 
5,5 
0,2 
17,0 
6,4 
100,0 Informationskampanjer i Europa 
9 
216 
54 
1 
242 
218 
18 
60 
221 
10 
190 
32 
100 
4 
304 
20 
1699 -ecu-
902 655 
14 117 996 
4 587 588 
240 000 
14 678 064 
18 886 723 
1 935 642 
3 573 635 
17 417087 
310 917 
14 634 694 
2 807 409 
6 924 795 
245 307 
23 470 487 
5 985 403 
130 718 402 -%-
0,6 
10,7 
3,5 
0,2 
11,3 
14,5 
1,5 
2,8 
13,4. 
0,2 
11,2 
2,1 
5,3 
0,2 
18,0 
4,5 
100,0 38 
1.262 
166 
9 
1.434 
1.369 
48 
357 
1.252 
251 
635 
71 
413 
12 
1.659 
143 
9 119 TOTALT 
- ecu -
6 843 063 
167 251696 
21 733 286 
2 236 870 
192 701559 
227 734 665 
6 878 441 
31417 301 
200 976 644 
15 702 801 
82 418 092 
9 376 844 
75 407 176 
2 458 380 
232 095 323 
85 999 124 
1 361 231 265 1 
1 1 
-%-
0,5 
12,4 
1,5 
0,2 
14,2 
16,7 
0,5 
2,3 
14,7 
1,2 
6,0 
0,7 
5,5 
0,2 
17,1 
6,3 
100,0 I 
-40 
TABELL III 
FORDELNING MELLAN MEDLEMSSTATERNA AV GEMENSKAPSMEDEL SOM BEVILJATS FOR SAMFINANSIERING 1996 
Medlemsstat 
Osterrike 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederlandema 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Forenade 
Kungariket Konsortium 
TOTALT Utvecklingsprojekt i 
utvecklingsländer 
Antal projekt 
17 
55 
2 
6 
88 
120 
3 
8 
109 
20 
35 
4 
29 
8 
115 
20 
639 EG:s bidrag 
- ecu-
4 054 542 
12 130 678 
160 000 
1 506 945 
18 312 704 
29 073 908 
629 176 
2 500 012 
23 030 216 
1 979 590 
8 895 830 
935 678 
7 801 165 
2 213 073 
27 896 166 
13 344 478 
154 464 161 -%-
2,6 
7,8 
0,1 
0,9 
11,8 
19,2 
0,4 
1,6 
15,0 
1,3 
5,7 
0,6 
5,0 
1,5 
17,9 
8,6 
100% Informationskampanj er 
riktade till den europeiska 
alllmanheten 
Antal projekt 
4 
25 
6 
1 
20 
20 
2 
4 
30 
1 
18 
4 
9 
3 
27 
5 
179 EG:s bidrag 
- ecu-
569 865 
1 804 152 
768 660 
240 000 
2 030 565 
2 527 543 
375 643 
299 598 
2 488 151 
11522 
1 676 452 
449 886 
584 591 
189 162 
2 992 402 
1 287 189 
18 295 381 -%-
3,1 
10,0 
4,2 
1,3 
11,0 
14,0 
2,0 
1,6 
13,6 
0,1 
9,2 
2,4 
3,2 
1,0 
16,3 
7,0 
100 % 
(*) Plus 1 507 630 ecu för diverse (stöd till de icke-statliga organisationernas kontaktkommitté och konsulter). Antal 
projekt 
21 
80 
8 
7 
108 
140 
5 
12 
139 
21 
53 
8 
38 
11 
142 
25 
818 TOTALT 
EG:s bidrag 
-ecu-
4 624 407 
13 934 830 
928 660 
1 746 945 
20 343 269 
31 601 451 
1 004 819 
2 799 610 
25 518 367 
1991 112 
10 572 282 
1 358 564 
8 385 756 
2402 235 
30 888 568 
14 631667 
172 759 542 
(*) -%-
2,7 
8,1 
0,5 
1,0 
11,8 
18,3 
0,6 
1,6 
14,8 
1,2 
6,1 
0,8 
4,8 
1,3 
17,9 
8,5 
100 % 
-41 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 127 slutlig 
DOKUMENT 
SV 11 09 01 
Katalognummer : CB-CO-98-130-SV-C 
ISBN 92-78-31738-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
V