EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 23.07.1997 
KOM(97) 390 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
OM 
INFORMATIONSSAMHÄLLETS 
SOCIALA OCH ARBETSMARKNADSPOLITISKA DIMENSION 
Människan i centrum - kommande etapper 

Informationssamhällets sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension 
Människan i centrum - kommande etapper 
INNEHÅLL 
Sammanfattning 
I. Människan i centrum - kommande etappen Syftet med detta meddelande 
Ii. Ett informationssamhälle för alla 
1. Tillgång till informationssamhället - offentliga åtgärder kan skapa nya 
förutsättningar 
2. Stärka demokratin och den offentliga sektorn 
3. Ett informationssamhälle som stärker jämställdheten mellan könen 
4. Teknik som gynnar funktionshindrade personer 
5. Stödja hälso- och sjukvårdssystemens utveckling 
III. Att arbeta i informationssamhället 
1. Flexibilitet och trygghet - att skapa jämvikt 
2. Dataskydd för arbetstagarna 
3. Skapa adekvata riktlinjer för distansarbete 
4. Stödja den sociala dialogen som ett instrument för förändring 
5. Hälsa och säkerhet i arbetet 
IV. Omvandla möjligheterna till arbetstillfällen 
1. Förstå förändringarna på arbetsmarknaden och inom produktionen 
2. Utnyttja potentialen för nya arbetstillfällen 
3. Kompetens för arbete och fritid 
4. Informations- och kommunikationstekniken och moderniseringen av 
offentliga arbetsförmedlingar 
V. Informationssamhällets sociala dimension - framtidsperspektiv 
Bilaga: Förkortningar 
<*\ 
Sammanfattning 
Framväxten av informationssamhället är en av de mest grundläggande förändringarna som 
har skett i vår tid, och innebär enormt stora möjligheter för samhället som helhet. Men den 
snabba och omvälvande utvecklingen skapar också utmaningar för enskilda personer och 
för vissa samhällsgrupper och regioner. Informationssamhällets sociala och 
arbetsmarknadspolitiska dimension måste därför ges en mer framträdande plats i den offentliga 
debatten och i de offentliga åtgärderna, vilket också påpekas i kommissionens dokument 
Agenda 2000. 
För att understryka den sociala dimensionens betydelse tillsatte kommissionen 1995 en 
expertgrupp på hög nivå och inrättade ett Forum för informationssamhället. 1996 lade 
kommissionen fram en grönbok med titeln "Leva och arbeta i informationssamhället -
Människan i centrum" som en uppmaning till en politisk, social och civil dialog. Grönboken 
gav upphov till en långvarig debatt om sociala och arbetsmarknadspolitiska frågor, och 
framhöll behovet av integration mellan de åtgärder som vidtas på olika politiska områden. 
I detta meddelande sammanfattas de framsteg som har gjorts när det gäller att integrera 
den sociala dimensionen i utvecklingen av riktlinjer för informationssamhället, och redogörs 
för de utmaningar som vi står inför när det gäller att förena de sociala, ekonomiska och tekniska 
målen. Det utgör en del av den löpande åtgärdsplanen "Europa i ledningen för det globala 
informationssamhället" och har tre huvudsakliga syften - att göra människor mer medvetna om 
de sociala följderna av informationssamhället, att där så är lämpligt integrera en 
"informationssamhällesaspekt" i de socialpolitiska riktlinjerna och åtgärderna, samt att fastställa 
specifika åtgärder avsedda att maximera informationssamhällets bidrag till att främja 
sysselsättningen och integrationen. 
1. Gemensamma principer för utvecklingen av informationssamhället 
I grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" lämnades 
förslag på en rad gemensamma principer, vilka hade utarbetats med utgångspunkt från de 
idéer och värderingar som format Europeiska unionen och var avsedda som vägledning för 
de offentliga åtgärderna för informationssamhället. Dessa principer fick ett brett stöd i 
samrådsprocessen. Kommissionen föreslår att de offentliga åtgärderna på området 
informationssamhället skall ha följande grundläggande mål: 
• Att förbättra tillgången till information. 
• Att stärka demokratin och den sociala rättvisan. 
• Att förbättra människors möjligheter till anställning och att främja en livslång 
kompetensutveckling. 
• Att förstärka förmågan hos EU:s ekonomi att skapa och bibehålla en hög tillväxt och 
sysselsättning. 
o Att uppnå jämställdhet mellan könen och att stärka denna. 
• Att främja integrationen och att stödja människor med särskilda behov och de som 
saknar möjligheter att förbättra sin ställning. 
• Att förbättra den offentliga förvaltningens kvalitet och effektivitet. 
Ib 
2. Tillgång till informations- och kommunikationsteknik (IKT1) för inlärning, i arbetet och 
på fritiden. 
Tillgången till informationssamhällets hjälpmedel har en grundläggande betydelse för att man 
skall kunna nå de rättvise- och effektivitetsmål som anges ovan. Det finns olika aspekter på 
denna tillgång - tillgänglighet, kontinuitet, kostnadsmässig rimlighet, åtkomlighet och 
medvetenhet. Hur dessa aspekter hanteras kommer att bestämma informationssamhällets 
integrationsgrad. Genom offentliga åtgärder kan man skapa nya förutsättningar. Kommissionen 
anmodar därför medlemsstaterna att göra tillgången till ett huvudsakligt mål när den nationella 
informationsstrategin utformas. Kommissionen avser att behandla denna fråga i en kommande 
undersökning om de allmänna tjänsternas omfattning, kvalitet, nivå och kostnadsmässiga 
rimlighet. Kommissionen kommer också att anordna utbyte av erfarenheter, diskussioner, 
utvärdering och "benchmarking" när det gäller strategier och riktlinjer, särskilt sådana som 
innebär att tillgången förbättras. I linje med de åsikter som Europaparlamentet gett uttryck för 
avser kommissionen att ge de andra gemenskapsinstitutionerna möjlighet att delta i ett 
samarbete för att utarbeta en kommunikationsstrategi som syftar till att göra den offentliga 
informationen mer lättillgänglig. Frågan om en jämn könsfördelning i informationssamhället 
måste lyftas fram, så att man kan se till att de möjliga fördelarna fördelas jämnt och undvika 
risken att förstärka den befintliga segregeringen. Kommissionen avser att vidareutveckla initiativ 
på olika nivåer för att främja tillgången till informations- och kommunikationsteknik för 
funktionshindrade personer och för att främja människors medvetenhet om informations- och 
kommunikationsteknikens potential när det gäller att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen. 
Kommissionen har föreslagit att skapandet av ett användarvänligt informationssamhälle skall 
vara ett av huvudmålen för det kommande femte ramprogrammet om forskning och teknisk 
utveckling (FoTU). 
3. Flexibilitet och trygghet i arbetslivet 
Informations- och kommunikationstekniken innebär stora möjligheter till ökad produktivitet och 
därigenom ökat välstånd genom nya former av arbetsorganisation. I grönboken "Leva och 
arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" introducerades ett koncept som 
innebär en ny jämvikt mellan flexibilitet för företagen och trygghet för arbetstagarna som en 
grundval för en sådan modern arbetsorganisation. 
Kommissionen har fört denna tanke vidare genom den nya grönboken "Ett partnerskap för 
en ny arbetsorganisation", i syfte att stimulera arbetsmarknadens parter till att utveckla 
riktlinjer för en mer produktiv, kunskapsorienterad arbetsorganisation som i högre grad 
präglas av delaktighet. Parallellt med denna debatt har kommissionen föreslagit att den 
europeiska forskningen om en ny arbetsorganisation skall stärkas inom det femte FoTU-
ramprogrammet. Det kommer att utvecklas ett europeiskt nätverk för nationella institut på 
området. Kommissionen kommer under 1998 att lägga fram ett meddelande med en analys 
av situationen med avseende på dataskyddet för arbetstagarna. Kommissionen avser att 
inleda samråd med arbetsmarknadens parter om riktlinjer för utvecklingen av distansarbete, att 
stärka den sociala dialogens roll i syfte att underlätta strukturella förändringar, samt att 
utveckla informations- och kommunikationstekniken som ett hjälpmedel när det gäller haisa 
och säkerhet i arbetet. 
IKT = informations- och kommunikationsteknik. 
/ C-
4. Åtgärder som förbättrar människors möjligheter till anställning för att skapa fler och 
bättre arbetstillfällen 
Att skapa fler och bättre arbetstillfällen är ett av de mest angelägna behoven i EU:s 
medlemsstater. En modernisering av ekonomin och ökad produktivitet är 
grundförutsättningar för detta. Användningen av informations- och kommunikationsteknik är 
av central betydelse. Den långsamma anpassningen av kompetensen till de nya 
strukturerna inom ekonomi och teknik utgör dock ett grundläggande strukturellt hinder för 
ökad sysselsättning. Det är därför som den europeiska sysselsättningsstrategin, som 
förstärkts genom Europeiska rådets möte i Amsterdam, i allt högre grad understryker att 
åtgärder som förbättrar människors möjligheter till anställning är nyckeln till en förbättring av 
arbetsmarknadens funktionssätt. Det krävs en ny kultur inriktad på livslång 
kompetensutveckling, fortbildning och inlärning, med stöd av en selektiv omstrukturering av 
de offentliga utgifterna till förmån för investeringar i mänskliga resurser. Kommissionen 
kommer även i fortsättningen att stödja investeringar i mänskliga resurser genom 
Europeiska socialfondens mål 4 och gemenskapsinitiativet Adapt Ett extra anslag på 162 
miljoner ecu har beviljats för perioden 1997-99 för att bygga informationssamhället {Adapt-
Bis). Kommissionen stöder också åtgärder som syftar till att utnyttja den sociala ekonomins 
sysselsättningspotential. I syfte att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt kommer 
kommissionen att främja utvecklingen och användningen av informations- och 
kommunikationsteknik för att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna och 
sammankopplingen av nationella platsförmedlingssystem via Eures. 
5. Insatser på nationell, europeisk och internationell nivå 
I det sista kapitlet sammanfattas hur kommissionen avser att stärka den sociala 
dimensionen genom insatser på alla nivåer: 
• På nationell och regional nivå, där kommissionen avser att ge stöd till medlemsstaterna 
för att integrera en stark social dimension i den pågående utvecklingen av strategier för 
informationssamhället. 
• På gemenskapsnivå, där kommissionen avser att integrera den sociala dimensionen i 
gemenskapens hela politik och att utnyttja informations- och kommunikationsteknikens 
potential som ett hjälpmedel för arbetsmarknads- och socialpolitiken. 
• På internationell nivå, där kommissionen avser att i lämpliga internationella 
sammanhang främja utvecklingen och användningen av teknik som kan bidra till att 
förbättra den sociala sammanhållningen och förbättra såväl levnads- och arbetsvillkoren 
som inlärningsförhållandena för alla samhällsgrupper. 
t cl 
I. Människan i centrum - kommande etapper: Syftet med detta meddelande 
1. Utvecklingen av informationssamhället innebär stora möjligheter att förbättra européemas sätt att 
leva och arbeta. Men den snabba och omvälvande teknikutvecklingen i en alltmer global 
ekonomi innebär också en rad utmaningar för våra samhällen. Förändringsprocessen måste 
hanteras på ett sätt som främjar människors tilltro till informationssamhällets möjligheter att 
förbättra livskvaliteten. Kommissionen underströk betydelsen av dessa frågor i handlingsplanen 
från 1994 "Europas väg till informationssamhället", och lade i juli 1996 fram grönboken "Leva 
och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum"1. 
2. I grönboken efterlystes kommentarer till hur man på bästa sätt skulle kunna få fullt utbyte av 
informationssamhället, särskilt med avseende på arbetsorganisation, sysselsättning och social 
sammanhållning, och uppmanades till reflektion över en rad gemensamma principer för 
utvecklingen av informationssamhället i Europa. Den byggde också på det arbete som utförts 
av två oberoende grupper som tillsatts av kommissionen - en expertgrupp på hög nivå för de 
sociala aspektema på informationssamhället och ett brett upplagt Forum för 
informationssamhället. De båda gruppemas första rapporter2 publicerades som komplement till 
grönboken, och i april 1997 lade expertgruppen fram sin slutrapport3, som ligger till grund fördetta 
meddelande. 
3. Samrådsprocessen, som inleddes officiellt vid ett seminarium i Dublin i september 19964, utlöste 
en livlig debatt på tre relaterade nivåer- politisk dialog, social dialog och civi! dialog. Sammanlagt 
har över 130 svar lämnats in5, varav över 40 % kom från icke-statliga organisationer. Debatten 
har visat att det råder bred enighet om följande punkter 
• Om informationssamhället skall kunna gynna alla, måste en stark social dimension utvecklas, 
vilket inte bara innebär att socialpolitiken integreras i informationssamhället utan även att 
informationssamhället används som ett hjälpmedel för att främja ett mer kunskapsinriktat 
samhälle med högre integrationsgrad. 
• Särskild uppmärksamhet krävs för att undvika risken att informationssamhället förvärrar de 
klyftor som redan finns i samhället. Människor är oroliga för hur det kommer att påverka deras 
arbeten och för risken att det skapas ett samhälle med "bemedlade" och "obemedlade" på 
informationsområdet. 
• övergången till informationssamhället är i huvudsak framdriven av marknaden, men de 
offentliga organen har ändå en viktig roll att spela när det gäller att utforma denna process, att 
skapa jämvikt mellan åtgärder som skapar lika möjligheter och trygghet, och åtgärder som 
främjar flexibilitet och anpassningsbamet, 
• Det är medlemsstaterna som har huvudansvaret, men EU har ändå en viktig roll att spela. 
Informationssamhällets regionala dimension har behandlats i kommissionens meddelande 
"Sammanhållningen och informationssamhället" KOM (97) 7. 
2 "Att skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla". Betänkande från expertgruppen på hög nivå, 
januari 1996; "Nätverk för människor och deras sammanslutningar". Den första årsredogörelsen från 
Forum för informationssamhället, juni 1996. 
3 "Att skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla". Slutrapport från expertgruppen på hög nivå, april 
1997. 
41 dokumenten "Report on the Dublin Colloquium" och "Source Document on the Dublin Colloquium" ges 
en sammanfattning och information om de diskussioner som hölls under själva konferensen och på den 
webbsida som skapades för ändamålet. 
5 En utförlig redogörelse för de inlämnade svaren kommer att publiceras av kommissionen som ett separat 
dokument. Antalet tryckta exemplar som distribuerades uppgick till 25 000, och webbsidan besöktes cirka 
20 000 gånger. 
4. I detta meddelande - som utgör en del av den löpande åtgärdsplanen "Europa i ledningen för 
det globala informationssamhället"6 - redogörs för kommissionens strategi för att vidareutveckla 
informationssamhällets sociala dimension, särskilt i samband med Agenda 2000. Det har tre 
huvudsakliga syften: 
• Att samordna processen för att öka människors medvetenhet om de 
arbetsmarknadspolitiska och sociala följderna av informationssamhället. 
• Att där så är lämpligt integrera en "informationssamhällesaspekt" i de socialpolitiska 
riktlinjerna och åtgärderna, särskilt på europeisk nivå. 
• Att fastställa specifika åtgärder avsedda att maximera informationssamhällets bidrag till 
att främja sysselsättningen och den sociala integrationen. 
5. Det bygger särskilt på de gemensamma principer som angavs i grönboken - och som fått brett 
stöd i samrådsprocessen. Enligt dessa borde de offentliga åtgärderna för informationssamhället 
ha följande grundläggande mål: 
• Att förbättra tillgången till information. 
• Att stärka demokratin och den sociala rättvisan. 
• Att förbättra människors möjligheter till anställning och att främja en livslång 
kompetensutveckling. 
• Att förstärka förmågan hos EU:s ekonomi att skapa och bibehålla en hög tillväxt och 
sysselsättning. 
• Att uppnå jämställdhet mellan könen och att stärka denna. 
• Att främja integrationen och att stödja människor med särskilda behov och de som 
saknar möjligheter att förbättra sin ställning. 
• Att förbättra den offentliga förvaltningens kvalitet och effektivitet. 
KOM (96) 607. 
6. Det är medlemsstaterna som bär huvudansvaret för de frågor som tas upp i detta meddelande. 
Kommissionen har under samrådsprocessen hållit möten med medlemsstaterna för att utbyta 
information om aktuella initiativ. Ett avsevärt antal har utvecklat strategiska planer eller program 
för informationssamhället7, och ytterligare några håller på att utarbeta grönböcker som torde 
följas av konkreta handlingsplaner8. De andra länderna har initiativ, projekt eller program som 
främjar forskning eller införande av tillämpningar på vissa områden. De sociala aspekter som 
främst beaktas är de som rör tillgång, utbildning, elektronisk tillgång till information från 
myndigheterna, bevarande av kulturarvet samt demonstrationsprojekt för tillämpningar av allmänt 
intresse. 
7. Den samtidiga förekomsten av strategier och initiativ på lokal, regional, nationell och europeisk 
nivå kräver komplementaritet och samordning av de olika insatserna. Kommissionen kan å sin 
sida, genom den egna strategin och de egna programmen, bidra till utvecklingen av 
informationssamhällets sociala dimension genom att 
• stödja medlemsstaterna i utvecklingen och genomförandet av deras strategier och program, 
• ta särskilda initiativ på sina ansvarsområden, 
• beakta informationssamhället inom socialpolitiken och på andra politiska områden, 
• se till att de sociala behoven beaktas till fullo i gemenskapens FoTU-program9, och 
• agera på internationell nivå. 
8. Den europeiska strategin för informationssamhället som infördes 1993 har redan visat sig vara 
framgångsrik, och har haft en stark inverkan på många politiska områden, både på europeisk och 
på nationell nivå. Kommissionen anser att den sociala dimensionen behöver stärkas ytterligare 
för att man skall kunna utnyttja de möjligheter som informationssamhället innebär. Det var 
drivkraften bakom grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i 
centrum". I detta meddelande beskrivs kommissionens framtida strategi på området. 
II. Ett informationssamhälle för alla 
11.1 Tillgång till informationssamhället - offentliga åtgärder kan skapa nya förutsättningar 
9. För att man skall kunna utnyttja de ekonomiska och sociala fördelar som den tekniska 
utvecklingen innebär och förbättra människors livskvalitet, måste informationssamhället byggas 
på principerna om lika möjligheter, delaktighet och integration för alla. Det kan bara ske om alla 
har tillgång till åtminstone en grundläggande uppsättning av de nya tjänster och tillämpningar som 
informationssamhället erbjuder. Det finns olika aspekter på denna tillgång - tillgänglighet, 
kontinuitet, kostnadsmässig rimlighet, åtkomlighet och medvetenhet. Hur dessa aspekter 
hanteras kommer att bestämma informationssamhällets integrationsgrad. Genom 
offentliga åtgärder kan man skapa nya förutsättningar. 
10. Modem infrastruktur, tillämpningar och tjänster bör finnas tillgängliga till rimliga priser. Näringslivet 
kommer att maximera insatserna i detta avseende, om regeringarna tillhandahåller adekvat 
reglering som främjar rättvis konkurrens och innovation. Detta kräver att medlemsstaterna håller 
sig till den tidtabell som man kommit överens om för avregleringen av 
telekommunikationsmarknaden, som kommer att stärka konkurrenskraften för 
telekommunikationssektorn och för ekonomin som helhet och skapa nya möjligheter för den 
7 Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Finland, Sverige och Förenade 
kungariket. 
8 Spanien, Portugal och Österrike. 
9 Kommissionen har föreslagit att skapandet av ett användarvänligt informationssamhälle skall vara ett av 
huvudmålen för det kommande femte FoTU-ramprogrammct. 
privata sektorn när det gäller att tillhandahålla nya tillämpningar och tjänster. För att se till att alla 
regioner gynnas av avregleringen har kommissionen också rekommenderat att medlemsstaterna 
skall prioritera fullbordandet och uppgraderingen av telekommunikationsnätverk och komplettera 
dem med åtgärder för att stimulera efterfrågan10. 
11. Kommissionen har också uppmuntrat medlemsstaterna att reflektera över de allmänna 
tjänstemas omfattning och begreppet allmän tillgång. Det faktum att en ny artikel om tjänster av 
allmänt ekonomiskt intresse har tagits med i Amsterdam-fördraget understryker vikten av denna 
fråga, särskilt när det gäller missgynnade grupper och de som är bosatta i landsbygdsområden 
och perifera regioner. Den tekniska utvecklingen och avregleringen har radikalt minskat 
kostnaden för att lagra, bearbeta och överföra data. Hårdvaran och programvaran för 
informations- och kommunikationstekniken kan dock fortfarande utgöra ett hinder. Det är 
fortfarande till övervägande del höginkomsttagare och högutbildade som har tillgång till 
persondatorer och Internet i hemmet 
12. Den snabba tekniska utvecklingen innebär att de allmänna tjänsterna är ett dynamiskt och 
framväxande begrepp som kontinuerligt måste bevakas om de skall kunna möta människors 
behov och förväntningar. Vissa betraktar tillgång till avancerade tjänster och tillämpningar genom 
offentliga åtkomstställen som till exempel bibliotek, skolor och andra lokala mötesplatser som en 
"ersättning" för allmänna tjänster. Utifrån liknande tankegångar rekommenderar expertgruppen 
att man undersöker begreppet "lokalt baserade allmänna tjänster", som innebär att 
tillhandahållandet av allmänna tjänster skulle utvidgas till att inbegripa även en viss 
grundläggande tillgång till nya informationstjänster, samtidigt som skyldigheten begränsas till 
att gälla vissa institutioner. Den rådgivande gruppen för konkurrenskraft har dessutom 
rekommenderat att "kunskapsresurscentrum" inrättas för att göra det lättare att få tillgång till 
kunskap om den nya tekniken och den kompetens som krävs11. 
13. Lika tillgång bygger på tillgänglighet. IT-hårdvara och -tjänster bör utformas på ett sätt som inte 
leder till att vissa grupper diskrimineras genom att man skapar hinder och utestänger dem från att 
använda hjälpmedlen. Begreppet "universell design" är en tänkbar väg framåt12, och såväl 
forskningsprogrammens som näringslivets insatser bör stärkas för att undanröja de hinder som 
en olämplig utformning innebär. Mer generellt är programvarans och hårdvarans 
användarvänlighet en avgörande faktor, särskilt för äldre människor som kan ha svårt att få 
tillgång till den nya tekniska miljön. Möjligheten att nå Internet via TV skulle till exempel kunna 
göra det lättare för många fler att utnyttja de nya tjänster som informationssamhället ger upphov 
14. Tillgången beror också på människors medvetenhet om de möjligheter som 
informationssamhället innebär. För att man skall kunna öka människors medvetenhet på ett 
effektivt och opartiskt sätt krävs att de får utbildning i att använda den nya tekniken, och att 
informations- och kommunikationstekniken integreras i utbildningssystemet - särskilt i skolorna. 
Det finns vissa belägg för att människor är dåligt informerade om den nya tekniken och om hur 
man deltar i informationssamhället; detta gäller särskilt kvinnor, arbetslösa och icke-
kontorsarbetande. Det blir allt viktigare att öka de äldres medvetenhet om informations- och 
kommunikationstekniken, särskilt med tanke på demografiska utvecklingstrender, den 
livslånga kompetensutvecklingen och skapandet av flexibla vägar för övergången mellan 
arbete och pensionering. I vissa medlemsstater inriktar man sig särskilt på vissa 
samhällsgrupper genom upplysningskampanjer. Den uppmaning till förslagsgivning för det 
10 Meddelandet från kommissionen "Sammanhållningen och informationssamhället", KOM (97) 7. 
11 "Att öka Europas konkurrenskraft", Rådgivande gruppen för konkurrenskraft, december 1995. 
,2 Den danska regeringen håller t.ex. på att utveckla pilotprojekt i syfte att främja samarbete för att utveckla 
IT-produktcr och -tjänster med "universell design". 
fleråriga programmet för informationssamhället som kommissionen nyligen publicerat är inriktad 
på undersökningar, demonstrationsverksamhet och andra åtföljande insatser som är särskilt 
riktade till vissa samhällsgrupper13. 
Mål: Att skapa tillgång för alfe genom att främja tillgänglighet, kostnadstnåsslg 
rimlighet, åtkomlighet och medvetenhet 
Viktiga Kommissionen avser att vidta följande åtgärden 
åtgärder: • Anmoda medlemsstaterna att göra tillgången till ett centralt mål i strategierna 
för informationssamhället 
• Göra en översyn av de allmänna tjänstemas omfattning, kvalitet nivå och 
kostnadsmässiga rimlighet och lägga fram en rapport om detta senast den 1 
januari 1998, samt lägga fram en rapport om tillämpningen av direktivet om 
tillhandahållande av öppna nätverk (OIMP) för telefoni och en allmän tjänst 
för telekommunikationer i en konkurrensutsatt omgivning före den 31 
december 1999. 
« Fortsätta att utveckla upplysningsverksamheten och på grundval âv 
Europaundersökningen om informationssamhället (ESIS - European 
Survey of Information Society Projects and Actions) anordna utbyten av 
erfarenhet diskussioner, utvärdering och "benchmarking1* när det gäller 
strategier och riktlinjer, särskilt sådana som gör det lättare att få tillgång till 
tekniken, 
* Undersöka möjligheten att inrätta "kunskapsresurscentrum,t för att göra det 
lättare att få tillgång till den teknik och den kompetens som krävs i 
informationssamhället, 
11.2. Stärka demokratin och den offentliga sektorn 
15. Framväxten av nätverksbaserade kommunikationer som till exempel Internet har gjort det 
avsevärt mycket enklare och billigare att sprida information, vilket i sin tur har gjort det möjligt för 
lokal, regional, nationell och internationell kommunikation att frodas sida vid sida med mer 
traditionella former av massmedia. Utvecklingen av ett livskraftigt informationssamhälle och 
dess framtoning kommer dock att påverkas negativt om befintliga normer och praxis i 
offentliga medier nonchaleras, till exempel genom att pluralismen undermineras eller genom att 
okontrollerad tillgång till material med inslag av våld, rasism eller pornografi på Internet tillåts. 
Kommissionen har behandlat den sistnämnda frågan i grönboken om skyddet av minderåriga 
och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna14 och 
i meddelandet om olagligt eller skadligt material på Internet15. 
16. En annan fråga gäller insynen i de offentliga institutionemas arbete och hur de offentliga 
åtgärderna kan utnyttja informations- och kommunikationsteknikens potential för att stödja de 
demokratiska processerna och rättigheterna, till exempel genom att utveckla en "elektronisk 
demokrati", förbättra tillgången till offentliga handlingar och genom att utveckla särskilda tjänster 
för grupper som inte har lätt att få tillgång till information (till exempel migrerande arbetstagare och 
deras familjer). Fördelama med att inbegripa de europeiska institutionerna i initiativen för att 
skapa större insyn skulle vara avsevärda, och särskilda pilotprojekt bör därför inledas. Offentliga 
"info-kiosker" och åtkomstställen kan spela en viktig roll för att täcka bristema, genom att de ger 
tillgång till information från den offentliga sektorn. Närmare och mer effektiv interaktion med 
"jfr. kommissionens uppmaning till förslagsgivning 97/C 148/07, EGT nr C 148/15. 16.5.97. 
H KOM (96) 486. 
IS KOM (96) 487. 
myndigheter på lokal och regional nivå är kanske ett av de snabbaste sätten att visa 
informationssamhällets potential. Vissa regioner och orter har redan inrättat nätverk för att lära, 
informera och utbyta information om utvecklingen. Initiativ som till exempel IRIS-initativet16, RISI-
pilotprojekten17 och tävlingen "Bangemann Challenge"18 har bidragit avsevärt till att göra 
människor mer medvetna om exempel på god praxis och till att sprida kunskap om dessa. 
17. Kommissionen håller på att utarbeta en grönbok om tillgång till och utnyttjande av den offentliga 
sektoms information ("Access to and Exploitation of Public Sector Information") i syfte att 
stimulera till en diskussion om möjligheterna att vidta politiska åtgärder på gemenskapsnivå för att 
se till att människors rätt att få tillgång till sådan information respekteras och om villkoren för 
kommersiell användning. Kommission bedriver verksamhet inom ramen för olika program (till 
exempel IDA19, lnfo-2000 och andra program inom FoTU-ramprogrammen) i syfte att bidra till att 
utveckla telematiktillämpningar för offentliga förvaltningar. 
Mål: ? Att' frlrrîjà fanoya^v anvircfaih& aV information^ 
Viktiga Kommissionen avser att vidta följande åtgärden -\ % 
åtgärder: * Ti fö|d av Europaparlamentets2* synpunkter samarbeta med de andra 
europeiska institutionerna för att utarbeta en kommgnikationi^ och 
informationsstrategi för att göra institutionerna mer lättillgängliga för 
allmänheten och olika organisationer. 
• Anmoda medlemsstaterna att î enighet med rådets resolution av den 17 
februari 199721 främja självregleringssystem som skydd mot skadligt material 
på Internet, med samordning på EU-nivå för utbyte av de bästa metoderna 
och för att främja forskning om metoder till stöd för sådana c^arisatbners 
arbete. 
• Under första halvåret 1998, efter debatten om grönboken om tillgång M och 
utnyttjande av den offentiiga sektorns information, &g$a fram ett 
meddelande med förslag ff åtgärder, 
11.3. Ett informationssamhälle som stärker jämställdheten mellan könen 
18. Informationssamhället innebär en verklig möjlighet att främja jämställdheten mellan könen och 
att omvandla arbetslivet och det dagliga livet. Det krävs dock ökade insatser för att se till att de 
möjliga fördelama förverkligas och för att undvika risken att förstärka de befintliga typerna av 
segregering. Eftersom relativt få kvinnor studerar vetenskap och teknik har de idag mindre chans 
att tillvarata de sysselsättningsmöjligheter som den nya tekniken skapar (till exempel när det gäller 
16 Interregional! informationssamhällesinitiativ som sammanför Valencia, Piemonte, centrala Makedonien, 
Sachsen, Nord Pas-de-Calais och nordvästra England, för att utforma informationssamhället i dessa 
regioner och utbyta erfarenheter. 
17 Regionala projekt för informationssamhället som utförs inom ramen för artikel 6 i förordningen om 
Europeiska socialfonden och artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden. 
18 En ^.vling i användningen av informationsteknik i städer av liknande storlek, som lanserades av 
Stockholms stad 1994. 
19 Gemenskapsprogram för datautbyte mellan myndigheter. Detta program stöder projekt som t.ex. Eures 
(Europeisk arbetsförmedling), Tess (telematik inom socialförsäkring) och Euphin (Europeiska unionens 
nätverk för folkhälsoinformation). 
20 Europaparlamentets rapport om kommissionens meddelanden "Informationssamhället: Från Korfu till 
Dublin" och "Europa i ledningen för det globala informationssamhället Löpande åtgärdsplan". PE 
221.848/fin. 
21 EGT nr C 70, 6.3.1997. 
högkvalificerade arbeten i IKT-branschen där kvinnorna är underrepresenterade). Det krävs 
ytterligare insatser för att öka insikterna i informations- och kommunikationsteknik i skolorna 
som inte leder till att det ena könet favoriseras, samt för att stärka kompetensen (se avsnitt IV.3) 
och samtidigt främja flexibla arbetstider och trygghet för arbetstagarna22. 
19. Informations- och kommunikationstekniken kan också bidra till att sprida en mer positiv och 
mångsidig kvinnobild, till att ändra attityderna och till att ge kvinnor möjlighet att delta mer aktivt i 
att producera information. Bland de projekt som bedrivs inom ramen för gemenskapens fjärde 
ramprogram för lika möjligheter23 ingår inrättandet av europeiska databanker med kvinnliga 
experter och kvinnor i beslutsfattande ställning, användningen av informations- och 
kommunikationsteknik som ett pedagogiskt hjälpmedel för missgynnade kvinnor, samt 
användningen av Internet för att öka människors medvetenhet om jämställdhetsfrågor. 
Mat Att #ka människors medvetenhet om jåmstalldhetsaspekteh på 
Kommissionen avser att vidta följande åtgärder 
• Anmoda den rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män 
att ge råa om hur informationssamhället kan Integreras vidare I del fjärde 
åtgärdsprogrammet särskilt med utgångspunkt irm gemenskapsinitiativet 
Emplcyment-Now. 
** Anordna en ,i^Jndabordskonfererî^', med närings!!-/et för att bedöma 
informationssamhällets följder för jämställdheten mei:an könen, och lägga 
fram slutsatserna vid den kommande europeiska konferensen om 
jämställdhetsaspekter på strukturfondernas verksamhet. 
• Främja utvecklingen av webbsidor för projekt som fha^s-eras genom öei 
fjärde åtgärdsprogrammet, och inrättandet av nätverk med projekt som 
finansieras av andra gemenskapsprogram. 
• Anordna en konferens om kvinnors roll inom vetenskapen under andra 
halvåret 1997 tillsammans med Europaparlamentet. 
II.4. Teknik som gynnar funktionshindrade personer 
20. I grönboken påpekades hur informations- och kommunikationstekniken bör användas för att 
främja bättre livskvalitet och lika möjligheter för funktionshindrade personer. Under det senaste 
årtiondet har det utvecklats specialanpassade tillämpningar för att möta de behov som 
funktionshindrade personer har, och mer allmänna tillämpningar med särskild relevans för dessa 
grupper. Dessa tillämpningar har skapat nya möjligheter när det gäller tillgång till tjänster som 
tillhandahålls på distans (till exempel telemedecin), för att utföra transaktioner i hemmet (till 
exempel "teleshopping"), för nya former av deltagande (till exempel distansundervisning och 
distansarbete) och för kommunikation mellan personer (till exempel videotelefoni). Ett 
spektakulärt exempel på detta är det system för förmedlingstjänster som översätter i båda 
riktningarna - från text till tal och från tal till text. Förmedlingstjänster har införts på många håll i 
USA som en del i skyldigheten att tillhandahålla tjänster, och gör det möjligt för döva och 
människor med talsvårigheter att kommunicera med andra. När det gäller regleringen är det 
nödvändigt att i möjligaste mån beakta de behov som funktionshindrade personer har i samband 
med tillhandahållandet av allmänna tjänster. 
22 Arbetsmarknadens parter antog den 6 juni 1997 ett europeiskt ramavtal om deltidsarbete för att stoppa 
diskrimineringen av deltidsarbetande arbetstagare. 
23 Rådets beslut av den 22 december 1995, EGT nr L 335, 31.12.1995. 
21. Särskilt viktiga utmaningar på detta område är kostnaden för att utveckla programvara för åtkomst 
som kan användas både av enskilda personer och av dem som svarar för offentlig information, 
samt informationslämnandets karaktär och format, som ofta innebär diskriminering av 
synskadade och personer som har inlärningssvårigheter. Det är också viktigt att införa kreativa 
och flexibla strategier för att tillhandahålla och utveckla IKT-tjänster. Kommissionen har gett en 
intern arbetsgrupp i uppdrag24 att undersöka vilket utrymme som finns för ett särskilt initiativ på 
europeisk nivå, med utgångspunkt från tidigare erfarenheter av IKT-tillämpningar för 
funktionshindrade personer. Kommissionen har föreslagit att det kommande femte FoTU-
ramprogrammet skall omfatta åtgärder inriktade på funktionshindrade personers integration i 
samhället 
Mål: 
Viktiga Kommissionen avser att ta initiativ för att: 
åtgärder: - * Främja samarbetet mellan näringslivet forskningsorgan .och 
användarrepresentanter {särskilt Europeiskt handikappforum) i syfte att 
utveckla specifikationer för funktionshindrade personer, bîdra tilt att 
omvandla resultaten av forskning och utveckling till produkter, med 
överkomliga priser, samt att ge stöd i form av rådgivning och utfcikJning 
för att främja utnyttjandegraden. 
• Vid den kommande översynen av de allmänna tjänsterna undersöka vilka 
tjänster som bör ingå i definitionen av allmänna tjänster för att man skall 
kunna möta de behov som funktionshindrade personer har, och hur detta 
kan utvecklas med tiden. 
• Fortsätta att främja projekt som rör funktionshindrade personer inom ramen 
for det fleråriga programmet för informationssamhället. 
• Bygga upp det samarbete på området som nu inleds inom ramen för den 
transatlantiska agendan. 
II.5. Stödja hälso- och sjukvårdssystemens utveckling 
22. Användningen av informations- och kommunikationsteknik medför en radikal förändring av 
tekniken inom hälso- och sjukvården, och bidrar till att förbättra diagnostiken och 
behandlingsmöjligheterna. Nya användningsområden växer fram i snabb takt när det gäller 
identifiering av spridda fall av smittsamma sjukdomar, epidemiologisk bevakning samt tillgång till 
medicinsk expertis för patienter bosatta i avlägsna områden. Andra exempel är att tekniken 
används för att tillhandahålla mer information för egenvård och vård i hemmet Som 
expertgruppen har påpekat är det dock viktigt att undvika risken att förhållandet mellan patient 
och vårdgivare blir alltför opersonligt. 
23. Den ökade användningen av informations- och kommunikationsteknik kan också bidra till att 
kostnaderna pressas ned och till att höja standarderna för kvalitetskontroll. Detta kräver 
engagemang från hälso- och sjukvårdspersonalen, en översyn av personalens kompetens och 
'.'*v?ckling av standarder. En viktig fråga inom hälso- och sjukvårdssektorn är behovet av adekvat 
dataskydd, särskilt när det gäller lagring av uppgifter och etiska normer. Frågor som rör 
yrkesansvar och det därmed sammanhängande rättsliga ansvaret måste också beaktas. 
24. Det fjärde FoTU-ramprogrammet stöder för närvarande över 100 projekt som rör 
telematiktillämpningar inom hälso- och sjukvården - från telematikstött samarbete för hälso-
21 Kommissionens meddelande "Lika möjligheter för funktionshindrade personer", KOM (96) 406. 
och sjukvårdspersonal och information för medborgare, till telediagnos, telekonsultation och 
akutmedicin. Kommissionen har föreslagit att utvecklingen av datoriserade sjukvårdssystem och 
hälso- och sjukvårdsnätverk med god säkerhet och hög kapacitet skall prioriteras inom det femte 
ramprogrammet Kommissionen undersöker också aktivt hälsoeffekterna av radiomagnetisk 
strålning från mobila kommunikationer. Denna verksamhet kompletteras av de förstudier som 
genomförs i samband med G7-gruppens projekt för globala hälso- och sjukvårdstillämpningar25. 
Kommissionen har nyligen bett tre europeiska standardiseringsorgan att utarbeta och verkställa 
ett gemensamt arbetsprogram för standarder i syfte att påskynda utvecklingen av informations-
och kommunikationstekniken inom hälsosektom. 
Mål: 
Viktiga Kommissionen avser att vidta följande åtgärder: 
åtgärder: • Avfatta en rapport som innehåller en bedömning av 
informationssamhällets följder för hälsan samt en översyn av 
forskningen och den tekniska utvecklingen pä området och olika 
möjligheter till ett gemensamt utnyttjande av resultaten. 
* Utnyttja och sprida resultaten av hälsorelaterad forskning som bedrivits incaii 
ramen för gemenskapens FoTU-ramprogram, särskilt på områden som 
telematiktiliämpningaroch de mobila kommunikationernas följder for halsan. 
» Använda informations- och kommunikationsteknik för att utveckla 
gemenskapstäckande nätverk som syftar tiU att (a) gemensarrtf utnyttja 
hälsodata avsedda att urskilja utvecklingstrender avseende inddensen av 
olika sjukdomar, bedöma folkhäisoåtgärdemas effekter och utbyta 
information om ofika hot mot folkhälsan, samt att b) sprida och stödja 
europeiska folkhälsoprogram. 
* Stärka det. internationella samarbetet för att se till att G 7-pilotprojekten 
förlängs på lämpligt sätt. 
III. Att arbeta i informationssamhället 
111.1. Flexibilitet och trygghet - att skapa jämvikt 
25. Informationssamhället utlöser djupgående förändringar i företagens organisation. Införandet av 
den nya tekniken leder dock inte automatiskt till bättre resultat. Det finns belägg för att ett 
framgångsrikt införande av informations- och kommunikationsteknik kräver en integrerad 
strategi, vilket innebär att införandet av informations- och kommunikationsteknik kombineras 
med en organisatorisk omvandling och utveckling av mänskliga resurser. Ett av de viktigaste 
budskapen i grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" 
var behovet av en välinformerad debatt om moderniseringen av arbetslivet, och särskilt om hur 
man kan skapa en ny jämvikt mellan flexibilitet och trygghet. 
26. Samrådsprocessen har visat att arbetstagarna och fackföreningama är bekymrade för att 
införandet av informations- och kommunikationsteknik och nya former av arbetsorganisation 
kan medföra ökad otrygghet i arbetet och sämre arbetsnormer, och understryker behovet av att 
se till att människors rättigheter respekteras och skyddas. Man är särskilt bekymrad för vissa 
grupper av arbetstagare (till exempel lågkvalificerade arbetstagare, distansarbetare och kvinnor i 
25 Internationell harmoniscring av datakort inom hiUso- och sjukvården, flerspråkig tclcmcdicinbcvakning och akuttjänst 
som omfattar flera discipliner och är tillgänglig dygnet runt över hela världen. 
allmänhet). Vissa har framhållit att' även högkvalificerade arbetstagare (till exempel 
dataprogrammerare) kan beröras, eftersom informations- och kommunikationstekniken gör det 
möjligt att lägga ut olika arbetsuppgifter på entreprenad i andra delar av väsiden. Anpassningen 
av arbetsstyrkan till de krav och påfrestningar som informationssamhället innebär kräver 
engagemang från arbetstagarnas sida när det gäller att utforma, välja ut och tillämpa 
tekniken samt när det gäller de organisatoriska förändringarna. 
27. I kommissionens grönbok "Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation"26 riktas 
uppmärksamheten på hur nya former av arbetsorganisation kan ge ett viktigt bidrag till en mer 
konkurrenskraftig ekonomi. Kommissionen har också bidragit till ett nytänkande när det gäller 
arbetslivets institutioner genom meddelandet "Modernisering och nydaning av social trygghet i 
Europeiska unionen"27. Mål 4, gemenskapsinitiativet Adapt (inbegripet dess utökade 
informationssamhällesdel Adapt-Bis) och Leonardo-programmet stöder införandet av nya 
former av arbetsorganisation genom att utbilda arbetstagare och chefer, uppgradera deras 
tekniska kompetens, hjälpa små och medelstora företag att införa nya ledarkoncept som främjar 
innovation, utveckla olika hjälpmedel för att förutsäga kompetensbehovet som en utgångspunkt 
för personalutvecklingsåtgärder, och genom att förbättra de stödstrukturer och -system som finns 
för utbildningen. I kommissionens första handlingsplan för innovation i Europa "Innovation i 
tillväxtens och sysselsättningens tjänst"28 lanseras en rad gränsöverskridande pilotprojekt i syfte 
att fastställa de bästa metoderna på områdena ledarskap och utbildning, samt 
utbildningsprogram för innovationshantering i syfte att främja nya former av företagsorganisation. 
Mål: 
Viktiga 
åtgärder: Att sprida kunskap odh $ka måräskors mecKrétenhet'om aya SfeÄfSffj 
arbetsorpirasallpn och. om sj^ydd àv arbetslägenas raigheten s 0 i^tÇl 
Kommissionen avseratt vidta följande åtgärder : 
« Under första halvåret 1998 lägga fram förslag till åtgärder som uppföljning till 
debatten om grönboken "Ett partnerskap för en ny arbetsorganisatiorf, 
« I samarbete med medlemsstaterna bevaka programplaneringen för 
Europeiska socialfonden med avseende på samtliga mål för 
strukturfonderna samt gemenskapsinitiativen Employment och Adapt för att 
se till att aspekten arbetsorganisation är fullt Integrerad ! åtgärderna 
Kommissionen avser att beakta resultaten av detta vid utarbetandet av 
förslag fot översynen av strukturfonderna. 
> Utvsckla ett europeiskt nätverk - med praktiserande specialister på område^ 
som till exempel Acteur-grupperf^ och Europeiska stiftelsen för förtÄng av 
layrjads- och arbetsvanor, I syfte att stärka europeisk fonskwg och 
utveckling på organisationsområdet, fastställa vad som är god praxis och 
utbyta information om detta, främja samarbetet ocfi stödja eftersläpande 
sektorer och regioner. 
© Inom FoTU-ramprogrammen och hand&igsplanen om innovation lägga fram 
förslag för att bedriva ytterligare forskning om nya metoder för 
arbetsorganisation och produktion. 
26 KOM (97) 128. 
27 KOM (97) 102. 
28 KOM (96) 589. 
29 Acteur-gruppcn är en informell arbetsgrupp som sammanträder årligen för att utbyta erfarenheter om 
utvecklingen av nya former av arbetsorganisation, med medlemmar från nationella institut som arbetar 
med frågor som rör arbetsvillkor och organisatoriska förändringar. 
10 
111.2. Dataskydd för arbetstagarna 
28. Informations- och kommunikationstekniken har gjort det lättare än någonsin att lagra, bearbeta 
och få tillgång till information. Det är möjligt att kontinuerligt bevaka och samla in data om olika 
aspekter av arbetstagarnas aktiviteter - möjligen utan deras vetskap - oavsett om det sker av 
säkerhetsskäl eller i syfte att mäta och förbättra produktiviteten. Informations- och 
kommunikationstekniken har dock även en stor potential när det gäller att samla in och bearbeta 
data om enskilda arbetstagares uppträdande, aktiviteter och egenskaper, vilket kan få allvarliga 
följder i samband med olämplig användning av uppgifter. 
29. I alla medlemsstaterna finns omfattande lagar som syftar till att skydda enskilda personer och 
deras grundläggande rättigheter i samband med behandlingen av personuppgifter. På 
gemenskapsnivå harmoniserar direktivet 95/46/EG dessa lagar i syfte att eliminera hindren för det 
fria flödet av personuppgifter, och samtidigt säkerställa ett gott skydd för de grundläggande 
rättigheterna och särskilt för den personliga integriteten. Vissa frågor, som till exempel 
bearbetning av uppgifter som rör arbetstagarnas hälsa, arbetstagarrepresentantemas roll eller 
användningen av teknisk övervakningsutrustning, kan behöva undersökas ytterligare för att 
bedöma arbetstagarnas särskilda skyddsbehov. De befintliga nationella lagarna utgör en relativt 
splittrad regelsamling just när det gäller bearbetning av uppgifter om arbetstagarna. 
Mål: Att skydda arbetstagarnas personliga integritet "•'•' ' "'" 
Viktig Kommissionen avser att vidta följande åtgärder 
åtgärd: © Under första halvåret 1998 lägga fram ett meddelande som innehåller en 
analys av situationen med avseende på skyddet för arbetstagarnas' 
rättigheter och friheter, särskilt den personliga integriteten i samband med 
bearbetningen av data och användningen av teknisk 
övervakningsutrustning, 
• Främja teknik som stärker den personliga integriteten i samband med det 
femte FoTU-ramprogrammet 
111.3. Skapa adekvata riktlinjer för distansarbete 
30. Förutom den vedertagna bilden av distansarbetaren som en person som arbetar hemma och är 
ansluten till arbetsgivaren genom informations- och kommunikationsteknik, kan distansarbete 
också innebära former som till exempel distansarbete på flera olika platser, distansarbete på 
frilansbasis, rörligt distansarbete och centrum för distansarbete. Distansarbete har en rad olika 
potentiella fördelar för den enskilda personen, för företagen och för samhället. Distansarbetet har 
dock inte slagit igenom i den omfattning som ursprungligen förväntades. Detta står i motsats till 
det stora och växande intresse för distansarbete som verkar finnas bland människor30. Vissa 
regeringar har infört pilotprojekt för att experimentera med användningen av distansarbete inom 
offentlig förvaltning (till exempel Nederländerna, Sverige och Italien). 
31. Under 1996 utförde kommission i samarbete med Europeiska stiftelsen för förbättring av levnads-
och arbetsvillkor jämförande undersökningar om nationell arbetsrätt, bestämmelser som rör hälsa 
och säkerhet samt social trygghet, och metoder för kollektivförhandlingar avseende 
distansarbete. Det verkar inte finnas någon gemensam juridisk definition av distansarbete, och 
det finns nästan ingen särskild lagstiftning. Vissa former av distansarbete omfattas av allmänna 
30 Det uppskattas ha funnits 1,25 miljoner distansarbetare i Europa (12 medlemsstater) 1994, vilket 
motsvarar cirka 1,21 % av arbetskraften i Europa (slutrapport från Tcldct-projektct, Empirica and Work 
Research Centre, juli 1995). Enligt samma projekt var 40 % av européerna intresserade av att 
distansarbeta, vilket innebär att intresset har fördubblats sedan 1980-talet. 
lagar, och andra av särskilda regler för hemarbete eller egenföretagare. I ett fåtal fall har 
kollektivavtal slutits, och i andra fall regleras en rad frågor som rör distansarbete genom enskilda 
avtal - såväl skriftliga som informella. Både expertgruppen och Forum för informationssamhället 
har rekommenderat att medlemsstaterna skall klargöra den rättsliga ställningen och 
skattesituationen för de olika formerna av distansarbete och genomföra en enhetlig 
anpassning av den sociala och rättsliga ramen. Samrådsprocessen visade att det fortfarande 
finns ett behov av att lära mer om distansarbetets följder. 
Mål: Att förbättra villkoren för utveck&igen av distansarbete. 
Viktiga Kommissionen avser att vidta följande åtgärden 
åtgärder: • Senast under första halvåret 1998 inleda samråd med arbetsmarknadens 
parter för att fastställa om åtgärder bör vidtas på gemenskapsnivå för att 
skydda distansarbetama, och i så fall i vilken omfattning, 
• Fortsätta samarbetet med Europeiska stiftelsen för förbättring av levnads-
och arbetsvillkor för att bedriva forskning om distansarbetôrnas 
arbetsvillkor, 
• Lägga fram förslag för att inom det femte FoTU-ramprogrammet stärka 
forskningens roll när det gäller teknik till stöd för distansarbete och de 
därmed sammanhängande sociala och sysselsattningsmässlga följderna 
• Fortsätta att stödja upplysningsverksamheten när det gäller distansarbete, 
• Undersöka hur distansarbete kan främjas inom kommissionen. 
111.4. Stödja den sociala dialogen som ett instrument för förändring 
32. Samrådsprocessen, som inletts i linje med grönboken, har visat att det råder klar enighet om 
vikten av att upprätthålla en rättvis och produktiv social dialog som präglas av delaktighet i 
informationssamhället. Den sociala dialogens natur håller dock på att genomgå en 
grundläggande förändring i informationssamhället. Arbetsmarknadens parter arbetar i allt mindre 
utsträckning inom ramen för traditionella kollektivförhandlingssystem, och orsakerna till detta är 
framväxten av flexibla produktionssystem, globaliseringen av marknaderna och produktionen, 
samt harmoniseringen mellan traditionellt åtskilda branscher. Information, samråd och 
förhandlingar bör hållas på den nivå där de industripolitiska besluten fattas, men även på sådana 
nivåer och sätt som innebär att de allt vanligare nya formerna av arbetsorganisation beaktas. I 
detta sammanhang tillhandahåller direktivet om inrättandet av ett europeiskt företagsråd31 en ram 
för samrådsprocessen på EU-nivå, och kommissionen har nyligen inlett första fasen av samråd 
med arbetsmarknadens parter i syfte att fastställa en rättsligt bindande gemenskapsram om 
informations- och samrådsförfaranden på nationell nivå, vilket kommer att fullborda 
gemenskapslagstiftningen på detta område och göra den mer enhetlig. 
33. I kommissionens meddelande om utvecklingen av den sociala dialogen32 underströks att 
sysselsättningen, flexibiliteten i arbetet och arbetsvillkoren i framtiden skulle prioriteras i den 
sociala dialogen. Kommissionen avser att stimulera arbetsmarknadens parter till att stärka den 
europeiska sociala dialogens roll som ett forum för utbyte av erfarenheter som främjar införandet 
av integrerade strategier för strukturella förändringar på arbetsplatsen på grundval av principerna 
om organisatorisk förnyelse, teknikinnovation, utveckling av mänskliga resurser samt skapandet 
av arbetstillfällen. Den aktuella omstruktureringen av telekommunikationssektorn - där den 
gemensamma kommittén för telekommunikation arbetar för att åstadkomma ett ramavtal - är ett 
3' Rådets direktiv 94/4.VE G av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett 
förfarande i gemenskapsförclag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med 
arbetstagare. 
32 KOM (96) 448. 
12 
bra exempel på de aktuella förändringamas natur och utvecklingstakten, och på hur den sociala 
dialogen kan bidra till att göra processen smidigare. 
34. Expertgruppen har rekommenderat att IKT-utrustning skall göras tillgänglig för arbetsmarknadens 
parter för att förbättra kommunikationsprocesserna, och därigenom stärka de anställdas 
delaktighet och engagemang i förändringarna. Kommissionen främjar redan olika initiativ 
avsedda både att främja arbetsmarknadspartemas användning av telematiktillämpningar33 samt 
upplysnings- och utbildningsåtgärder som avser användningen av informations- och 
kommunikationsteknik och dess effekter34. Forum för informationssamhället har också inlett en 
process för att engagera arbetsmarknadens parter i diskussionerna om framtidens 
informationssamhälle i Europa och om vilka prioriteringar som skall göras. 
Mai: f^^^S^^^^Ê^^^^X^'^^^^^ WSÈÊÊÊÊÊÊSS 
Viktiga Kommissionen avser att vidta följande åtgärden 
åtgärder: » Stimulera arbetsmarknadens parter till att stärka den europeiska sociala 
dialogens roll som ett forum för utbyte av erfarenheter här det gäller 
införandet av integrerade strategier för strukturella förändringar och 
globaliseringens effekter. 
® Övervaka omvandlingen av de tidigare teiekommunikationsmonopolën som 
utgångspunkt för pilotprojekt för tillämpningen av sådana Integrerade 
strategier. 
• Främja initiativ för att tillvarata IKT-tillämpningamas potential i samband med 
den sociala dialogen, och främja samarbetet mellan arbetsmarknadens. 
parter för att utveckla upplysnings- och utbildningsåtgärder som rör 
informationssamhällets sociala dimension, 
111.5. Hälsa och säkerhet i arbetet 
35. Det finns nu en ganska omfattande gemenskapslagstiftning på området hälsa och säkerhet i 
arbetet. Flera direktiv tillämpas bland annat på informations- och kommunikationstekniken, och 
direktivet om bildskärmsutrustning är specifikt för detta område. Av särskild betydelse är 
ramdirektivet 89/391/EEG som ålägger både arbetsgivare och arbetstagare ett antal skyldigheter. 
För att kunna fullgöra dessa skyldigheter behöver arbetsgivarna den mest aktuella information 
som finns tillgänglig. I detta sammanhang kommer Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao att 
främja tillgången till ett omfattande urval relevanta arbetsmiljöuppgifter genom sitt Intemet-nätverk 
med "kontaktpunkter" i medlemsstaterna och internationella organisationer. 
36. Informations- och kommunikationstekniken kan bidra till ett korrekt genomförande av 
gemenskapens lagstiftning på området hälsa och säkerhet i arbetet samt till insamlingen och 
utvärderingen av arbetsmiljöuppgifter. Tillgång till information genom informations- och 
kommunikationsteknik är dock inte tillräckligt, och utvecklingen av lämplig programvara och 
interaktiva multimediatillämpningar skulle kunna vara till stor hjälp för att nå dessa mål. Vid 
den konferens som hölls i Bryssel 1996 om användningen av informations- och 
kommunikationsteknik på området hälsa och säkerhet i arbetet urskiljde man två viktiga 
utmaningar, nämligen marknadsföring av multimediaprodukter och stimulering av forskning 
om standarder för informationsinnehållet. 
33 T.cx. "Human Resources Director Network" på Internet och ESDO (Europeiska sociala dialogen on line). 
34 Särskilt genom den verksamhet som bedrivs enligt artikel 6. Id i förordningen om Europeiska socialfondcn 
och Lconardo-progranimct. 
13 
37. För närvarande beräknas 38 % av alla arbetstagare använda informations- och 
kommunikationsteknik, och denna ande! förväntas öka. Denna ökade användning kommer att 
främja en effektivare, tryggare och mer stimulerande arbetsplats. Informations- och 
kommunikationstekniken har dock även negativa effekter, som till exempel ökad stress och dålig 
ergonomi som ger upphov till muskel- och skelettsjukdomar. Kommissionen har redan fastställt 
att dessa frågor skall prioriteras. 
Mål: Att utnyttja informations- och kommunikationsteknikens potential för att frärrfa 
högre standarder när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet 
Viktiga Kommissionen avser att vidta följande åtgärder 
åtgärder: • Tills^rnman$ med Europeiska arbeismiijöbyrån utveckla ett tete^tiknätveik 
som länkar samman byrån med kontaktpunkter t varje medlemsstat för att ge 
tilgang till ett omfattande urval arbet$mpuppgrfter, 
• Undersöka hur irtsamtlngen, bearbetningen och användningen av 
arbet$miijöuppojfterten förbättras, och &$$& fram lämpliga för$la$, ;- -
• Undersöka hur m$n kan stimulera marknad$f^rjo;er* av mutömedapj^uk^ 
på temat arbetsmiljö* s * 
IV. Omvandla möjligheterna till arbetstillfällen 
IV.1. Förstå förändringarna på arbetsmarknaden och inom produktionen 
38. Skapandet av arbetstillfällen för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningsgraden är ett 
av de mest angelägna behoven inom EU. En integrerad strategi för tillväxt och sysselsättning 
har utvecklats på EU-nivå sedan Europeiska rådets möte i Essen 1994. Denna process gavs 
stark politisk drivkraft vid toppmötet i Amsterdam, då ett kapitel om sysselsättningen skrevs in i 
fördraget Sysselsättningsstrategin är baserad på riktlinjer som främjar en hållbar och icke-
inflationsdrivande tillväxt, samt en makroekonomisk miljö och en strukturpolitik som stärker 
konkurrenskraften. Strategin innebär att åtgärder för att förbättra människors möjligheter till 
anställning prioriteras. 
39. De olika aspektema på informationssamhället är nära knutna till denna sysselsättningsstrategi. 
Införandet av informations- och kommunikationsteknik är, tillsammans med organisatoriska 
förändringar inom ramen för en globaliserad ekonomi, drivkrafter för produktivitetsökningar och 
därför också för ökad lönsamhet och högre reallöner, vilket utgör grunden för ytterligare ny 
efterfrågan och ny sysselsättning. Sysselsättningen påverkas också av de förskjutningar som 
skett i efterfrågan mot högre och bredare kompetens och färre lågkvalificerade arbetstagare. Ju 
mer effektiv processen är för att omvandla vinster till nya investeringar och gamla yrkeskunskaper 
till nya, desto kraftigare kommer ökningen av antalet arbetstillfällen att bli och desto snabbare 
kommer arbetslösheten att minska. Ett grundläggande strukturproblem i Europa är den 
långsamma anpassningen av kompetensen till nya ekonomiska strukturer (en arbetsmarknad 
med två hastigheter), vilket kan förklara den långsamma ekonomiska tillväxten. Det är av denna 
anledning som den europeiska sysselsättningsstrategin i allt högre grad framhåller att åtgärder för 
att förbättra människors möjligheter till anställning är ett centralt inslag för att förbättra 
arbetsmarknadens anpassning och skapandet av nya arbetstillfällen. 
40. Under samrådsprocessen har det framkommit att det i Europa finns ett starkt behov av att 
åstadkomma en tydligare analys av hur övergången till informationssamhället kommer att 
påverka arbetsmarknaden. De olika tendenserna i de övergripande mönstren för ökningen 
respektive minskningen av antalet arbetstillfällen mellan olika regioner (särskilt perifera regioner), 
sektorer och yrkesgrupper måste fastställas klart och tydligt för att främja en effektivare hantering 
av processen för omvandling av arbetena. 
14 
41. Sysselsättningens sektoriella struktur har ändrats radikalt, och tjänstesektom svarar nu för cirka 
65 % av den totala sysselsättningen i Europa; för tjugo år sedan var denna andel mindre än 
50%. Expertgruppen har riktat uppmärksamheten mot den utmaning som denna 
"avmaterialisering" av ekonomin innebär för våra begreppsmässiga ramar och statistiska system. 
Expertgruppen har också hävdat att övergången från tillverkning till tjänsteverksamhet väcker 
"grundläggande frågor om var värdet skapas, hur det kan utvinnas och av vem, och hur det 
fördelas". Expertgruppen har gjort kommissionen uppmärksam på att "beskattningen måste 
anpassas till informationssamhällets ändrade ekonomiska struktur". Kommissionen betraktar 
inte den "bitskatt" som expertgruppen föreslår som en nödvändig eller lämplig lösning35, men 
anser att informationssamhällets återverkningar på effektiviteten hos olika former av beskattning 
bör undersökas noggrant, enligt Europaparlamentets rekommendation36. En annan aspekt som 
bör uppmärksammas är informationssamhällets inverkan på miljön. 
Mål: Ätt öka kunskapen om informationssamhällets inverkan på sysselsättringm . 
Viktiga Kommissionen avser att vidta följande åtgärder 
åtgärder: » I den årliga rapporten om sysselsättningen regelbundet bevaka tendenser och 
förändringar i sysselsättningsstrukturen. 
• Lämna förslag på att inom ramen för det femte FoTU-ramprogrammet bedriva 
forskning om avmaterialiseringen av ekonomin och förhållandet mellan 
teknikens utveckling» sysselsättningen, kompetensen och den ekonomiska 
konkurrenskraften. 
» Genom Eurostat och ESIS driva vidare insatserna för att förbättra de 
statistiska ramar och hjälpmedel som behövs för att förstå och bevaka 
informationssamhällets utveckling^ särskilt när det gäller trender på 
arbetsmarknaden. 
» Genom den nya arbetsgruppen om skattepolitik analysera 
informationssamhällets inverkan på beskattningen. 
• Utvärdera tillgängliga forskningsresultat och undersökningar om 
informationssamhällets inverkan på miljön och vid behov bedriva ytterligare 
forskning. 
IV.2. Utnyttja potentialen för nya arbetstillfällen 
42. Avregleringen av telekommunikationsmarknaden är ett viktigt inslag i den europeiska strategin för 
övergången till informationssamhället. Olika undersökningar och rapporter37 visar att det 
övergripande resultatet av avregleringen på telekommunikationsområdet när det gäller 
sysselsättningen kommer att bero på hur snabbt avregleringen sker och hur snabbt tekniken 
sprids. Ju snabbare dessa processer fortskrider, desto större chans till ett positivt resultat i form 
av en nettoökning av antalet arbetstillfällen. Marknaden måste regleras på rätt sätt för att man 
skall kunna underlätta framväxten av nya arbetstillfällen. Bättre och klarare kunskaper behövs 
också om de mekanismer för nyetablering av företag och för skapandet av arbetstillfällen som 
35 Skatt som tas ut pä informationsöverföringens "intensitet"; beloppen skulle beräknas på grundval av 
antalet överförda bitar. 
36 Se Europaparlamentets rapport om kommissionens meddelanden "Informationssamhället: Från Korfu till 
Dublin" och "Europa i ledningen för det globala informationssamhället: Löpande åtgärdsplan". PE 
221.848/fin. 
37 "Effects on employment of the liberalisation of the telecommunications sector", B1PE Conseil, IFO Institut 
och LENTIC. Bryssel, 1997; "The impact of telccoms liberalisation on the single integrated information 
market", analys, 1996; "The effects of competition on employment in the telecommunications industry; 
case Finland", Price Walcrhousc, 1996. 
15 
förknippas med informationssamhället, särskilt de som har anknytning till Internet och till 
elektronisk handel. Det nyligen publicerade meddelandet "Europeiskt initiativ inom elektronisk 
handel"38 är ett försök att främja den elektroniska handelns utbredning för att skapa 
affärsmöjligheter och sysselsättningsmöjligheter. Turistnäringen - ett område där 
sysselsättningen förväntas öka - kan till exempel gynnas avsevärt av de möjligheter som den 
elektroniska handeln innebär. 
43. Programvaru- och datatjänster har legat i täten för skapandet av arbetstillfällen i Europa. De 
flesta av dessa arbetstillfällen har tillkommit inom små och medelstora företag39. Arbeten som 
inbegriper programmering och multimedia förväntas gynnas mest av Intemet-explosionen i 
Europa. Men för att dessa arbetstillfällen skall stanna i Europa krävs bland annat att bristen på 
kvalificerad arbetskraft i IKT-branschen åtgärdas, och att den snabbt föråldrade kompetensen 
förnyas. I meddelandet "Den europeiska informations- och kommunikationsteknikindustrins 
konkurrenskraft"40 föreslås bland annat att ett program för en "kompetensstandard" införs för att 
uppfylla målet att uppgradera kompetensbasen i den europeiska IKT-sektom. Villkoren som 
främjar utvecklingen av snabbt expanderande små och medelstora företag i IKT-sektom måste 
förbättras, och det gäller särskilt de små och medelstora företagens tillgång till riskvilligt kapital 
och startkapital. 
44. Den centrala frågan är inte bara skapandet av en globalt konkurrenskraftig IKT-sektor, utan också 
hur den nya tekniken kan bidra till att utveckla företagen i alla andra branscher, inte minst små 
och medelstora företag. För att bevara konkurrenskraften blir de små och medelstora 
företagen alltmer beroende av sin förmåga att tillägna sig och använda ny teknik, att delta i 
komplexa utbudskedjor, att få tillgång till ny kunskap, och att delta i lämpliga nätverk. De problem 
som de små och medelstora företagen möter när de integrerar informations- och 
kommunikationstekniken och får tillgång till telekommunikationsinfrastrukturen varierar 
beroende på graden av medvetenhet och tillgången på intern kompetens och lokal 
infrastruktur. Det finns också tecken som tyder på att de små och medelstora företagen i 
allmänhet har en lägre utnyttjandegrad när det gäller ny teknik, och att de har svårt att rekrytera 
kunnig personal. Enligt en undersökning41 som omfattade 500 snabbt expanderande 
europeiska små och medelstora företag hade en tredjedel av dem under 1994 hade haft 
lediga tjänster som varit svåra att tillsätta. Över 50 % hade haft svårigheter att rekrytera 
kvalificerad personal under de senaste tre åren. Företagen uppgav att de stora 
svårigheterna hängde samman med tillgången på kompetenta arbetare och tekniker. 
Kommissionen håller på att förbereda olika åtgärder och pilotprojekt för att höja de små 
och medelstora företagens medvetenhet och för att ge chefer på dessa företag utbildning 
om den elektroniska handelns potential. 
45. Politiska organ på regional och lokal nivå spelar en viktig roll när det gäller att stödja utvecklingen 
av de små och medelstora företagens kapacitet, både på ledningens och arbetsstyrkans nivå, 
och att hjälpa dem att tillvarata de möjligheter som informationssamhället erbjuder. RISI-
initiativet (Regionala initiativet för informationssamhället), mål 4 och Adapt-Bis, Leader och 
Leonardo återfinns bland de initiativ som bidrar till att hjälpa små och medelstora företag att 
bygga upp de mänskliga resurser som är nödvändiga. De territoriella sysselsättningspaktema -
38 KOM (97) 157. 
39 Det beräknas finnas över 16 000 programvaru- och datatjänstfbretag i Västeuropa, med över 300 000 
anställda, över 100 000 oberoende fackmän och små kontor med ytterligare 200 000 anställda. Till detta 
kommer programvara och tjänster för Internet och multimedia - de allra flesta företag på detta område har 
fårre än 20 anställda och många har färre än 5 anställda. (Panorama of Industry 1997) 
40 KOM (97) 152. 
41 Se "Europe's 500", EFER, 1996. Detta bekräftar resultaten av undersökningen som visar att 41 % av 
företagen med färre än 200 anställda hade lidit brist på sökande med adekvat kompetens {European 
Economy, Reporis and Studies, nr 3, 1995). 
16 
som använder samma metoder som RISI-initiativet, grundade på en lokalt baserad strategi - bör 
vara ett centralt instrument för att styra utvecklingsprocessen på lokal nivå och tillvarata de 
möjligheter som informationssamhället innebär, till exempel genom utvecklingen av 
"kunskapsresurscentrum" och elektronisk handel. 
Mal: Att stödja utvecklingsprocessen samt att utveckla 6er\ mänskliga resursbasen 
och de små och medelstora företagens anpassningsförmåga. 
Viktiga Kommission avser att vidta följande åtgärder 
åtgärder: » Genom den process varigenom informationssamhället integreras t de olika 
målen för strukturfonderna även t fortsättningen stödja utvecklingen av lokala 
och regionala strategier för informationssamhället, och se till att frågan om de 
mänskliga resurserna (särskilt inom små och medelstora företag) införfvas 
på lämpligt sätt. 
• inom ramen för RlSI-pilotprojekten fortsätta samarbetet med de berörda 
regionerna för att utnyttja och sprida resultaten till lokala och regionala 
myndigheter. 
• Anmoda regioner och stader att se till att en "informationssamhällesaspekt" 
införlivas î de territoriella pakterna, till exempel för att maMmera den 
elektroniska handelns potential. 
46. Den sociala ekonomin42, är en drivkraft för att skapa solidaritet i samhället. Den nya tekniken kan 
bidra avsevärt till den sociala ekonomins möjlighet till långsiktig hållbarhet, genom att dessa 
organisationer får hjälp att införa flexibla strukturer och innovativa organisatoriska lösningar och 
genom att stödja utvecklingen av kommunikationer och kompetens. Som samrådsprocessen har 
visat, har icke-vinstdrivande organisationer en viktig roll när det gäller att ge missgynnade 
samhällsgrupper en orientering i informations- och kommunikationstekniken. Strukturfonderna 
har genom finansieringen av många lokala sysselsättningsinitiativ en viktig roll när det gäller att 
stödja denna verksamhet. Trots den lokala inriktningen ger dessa erfarenheter ofta lärdomar 
som förtjänar att spridas på nationell och europeisk nivå. 
Mål: Att utnyttja sysaelsättnlngspotentialen inom den sociala ekonomin. 
Viktiga Kommissionen avser att vidta följande åtgärder. 
åtgärder: » | en kommande uppmaning till förslagsgivning för 1997 avseende "det tredje 
systemet och sysselsättningen"43 inbegripa en särskild insats avsedd att 
främja användningen av informations- och kommunikationsteknik bland 
aktörer inom den tredje sektorn. 
• Utveckla en webbsida för utbyte av information och erfarenhet på detta 
område. 
IV.3. Kompetens för arbete och fritid 
47. Den fortlöpande omstruktureringen av ekonomin och införandet av ny teknik kan tillsammans 
med den långsamma anpassningen av utbildningen förklara kompetensbristen i de europeiska 
ekonomierna. Enligt en undersökning44 som nyligen utförts av kommissionen hade 52 % av de 
arbetssökande ingen yrkesutbildning (jämfört med 28 % av de som hade ett arbete). Dessutom 
12 Till den sociala ekonomin räknas kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. Den omfattar en 
rad olika typer av verksamhet - frän utbildning, kulturarbete och sociala tjänster till frivilliga grupper, och 
svarar för cirka K) % av sysselsättningen inom tjänstesektorn i EU. 
n Inom ramen för den verksamhet som bedrivs enligt budgetpost B.1-4013. 
''1 Se European Economy, Reporis and Studies, nr 3, 1995. 
17 
erbjuds endast en mycket liten minoritet av de arbetslösa platssökande möjlighet till omskolning 
eller uppgradering av kompetensen för att möta nya behov. Färre än 10 % av de arbetslösa 
hade fått en ny start genom utbildning. När det gäller företagssidan visas i avsnitt IV.2 hur bristen 
på kompetens utgör ett hinder för de små och medelstora företagens expansion. 
48. Bristen på kompetens är ett allvarligt och växande strukturproblem. Det krävs en fortlöpande 
bevakningsprocess för att urskilja de fall där kompetensutbudet inte motsvarar efterfrågan. Det är 
också nödvändigt att utveckla företagens förmåga att göra prognoser, vilket bidrar till förståelsen 
av de övergripande förändringarna, nya kompetensstrukturer och nya möjligheter. Mål 4 i 
Europeiska socialfonden ger tillsammans med det närliggande gemenskapsinitiativet Adapt ett 
betydande stöd för att förbättra hanteringen av de mänskliga resurserna genom att göra 
prognoser för de förändringar som informationssamhället kommer att medföra, i synnerhet 
genom att stärka investeringen i humankapitalet och särskilt när det gäller lågkvalificerade 
arbetstagare som löper speciellt stor risk att förlora arbetet. 
Mål: Att skapa en ''utveckligâprognôskulîur" som grundval för en IrâmââAaîlaè-
$trategt för investering I mänskliga resursen . s - ..'/ . s «iJu*W 
Viktiga Kommissionen och medlemsstaterna avser att under den aktuella 
åtgärder, programplaneringsperioden fram till utgången av 1999; 
a) Inrikta sig på de aktuella insatserna inom ramen för mål 4 och Adapt, med 
prioritering av följande: 
• Insatser riktade till lågkvalificerade personer, med särskild inriktning på deras 
förvärv av IKT-kompeten$+ 
• Prognosinstrument och -mekanismer (till exempel lokala och sektoriella 
observationsorgan). 
« Stöd l form av rådgivning för företagens prognosstrategier* 
* Arbetsmarknadspartemas roll i samband med prognoser för 
strukturomvandlingar. 
* En stor konferens om prognoser, sysselsättning och kompetens som skall 
hållas 1998. 
b) I linje med de politiska riktlinjerna i meddelandet "Sammanhållningen och 
informationssamhället" bevaka all programplanering för Europeiska socialfonden 
för att se till att informationssamhällesaspekten integreras helt och fullt i de politiska 
åtgärderna, särskilt med avseende på följande: 
* Att integrera de som är särskilt missgynnade på arbetsmarknaden, och 
• Att utöka IKT-utbildningen för kvinnor och stödstrukturema för distansarbetare. 
Kommissionen avseratt inom ramen förde förslag som läggs fram i samband med 
Agenda 2000 även i fortsättningen engagera sig starkt for att förbättra systemen för 
utveckling av mänskliga resurser, så att det blir möjligt att göra prognoser för den 
ekonomiska och sociala utvecklingen, värna om människors möjligheter till 
anställning och tillvarata informationssamhällets syssetsättningspotential. 
49. I grönboken redogörs för de radikala förändringar som har skett inom utbildningen för att ge 
människor möjlighet att hålla sig ajour med de förändringar som den snabba tekniska 
utvecklingen medför45. I grönboken efterlystes också ett nytt synsätt på livslång 
kompetensutveckling. Informations- och kommunikationstekniken innebär stora möjligheter att 
förbättra såväl tillgången till utbildning som dess kvalitet, genom innovativa och specialanpassade 
45 Till följd av kommissionens vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning", som 
publicerades 1993, och vitboken "Lära och lära ut. Pä väg mot kunskapssamhället". 
pedagogiska metoder. Frågor kvarstår dock om kvalitetsstandarder, de långsiktiga effekterna av 
inlärning i nya "virtuella" miljöer, och om tryggandet av den funktion som utbildningen har när det 
gäller den sociala och kulturella utvecklingen. De besparingar som de nya teknikbaserade 
strategierna innebär är också föremål för diskussion, liksom de marknadsförhållanden och riktlinjer 
som krävs för att utveckla en stark europeisk närvaro inom utbudet på multimediautbildning. I 
samband medv detta har expertgruppen föreslagit att ett europeiskt kontor och nätverk för 
kompetensutveckling skall inrättas (ELAN - European Learning Agency and Network) som ett 
forum för utbyte av strategier och erfarenheter på områden som spjutspetstillämpningar, 
standarder och kvalitetssäkring, immateriell äganderätt, utbildning samt forskning och 
utveckling46. 
Mål. 
Viktiga 
åtgärder. Kommissionens meddelande "Att lära I informationssamhällef - och det 
kommande meddelandet om livslång kompetensutveckling och 
informationssamhället ("Lifelong Learning and the Information Society") * 
kommer att utgöra en ram för strategierna för informationssamhället inom 
utbildningen, och behandlar områden som t$ exempel nätverk för ..skolor, 
utveckling av mutömediaprogramvara, utbildning och stöd til lärare/ samt 
mekanismer för informationsutbyte och gemensamt utnyttjande av erfarenhet 
Kommissionen avseratt vidta följande åtgärder: 
* Undersöka expertgruppens förslag att inrätta ett europeiskt kontor och 
nätverk för kompetensutveckling. 
» Se över och intensifiera nätverksinsatserna för utveckling av system för 
flexibel undervisning och distansundervisning i syfte att förbättra 
människors möjligheter till anställning och göra det lättare för dem att få 
tillgång till utbildning, särskilt när det gäller små och medelstora 
företag, lågkvalificerade arbetstagare och långtidsarbetslöss» Att se till 
att det finns kvalificerade instruktörer för denna typ av 
undervisningsmiljö är något som bör prioriteras. 
» Främja användningen av informations- och kommunikationsteknik för att 
göra språkundervisning mer lättillgänglig, till exempel, genom att i 
samarbete med olika institutioner och system i medlemsstaterna främja 
möjligheter till Intemet-baserad flexibel undervisning. 
• Undersöka hur man kan utveckla den roll som universitetskurser för 
äldre har, och främja Inrättandet av nätverk för dessa på europeisk rwå* 
IV.4. Informations- och kommunikationstekniken och moderniseringen av de offentliga 
arbetsförmedlingarna 
50. Arbetsförmedlingarna - som svarar för 20 % av platsförmedlingen i gemenskapen - har en central 
roll i hanteringen av strukturproblemen på arbetsmarknaden. Informations- och 
kommunikationstekniken är ett väsentligt inslag i moderniseringen av de befintliga systemen för 
platsförmedling och platsregistrering. Tidigare har många offentliga arbetsförmedlingar haft 
separata platsförmedlings- och registreringssystem. De håller nu på att modernisera och koppla 
samman dessa system mer och mer, så att lokala arbetsförmedlare automatiskt kan registrera de 
arbetssökande och på ett så tidigt stadium som möjligt passa ihop dem med de lediga platser 
som finns. Förutom dessa utvecklingstrender används självbetjäningsterminaler i allt större 
' En del av dessa 
informationssamhället". frågor behandlas redan i kommissionens handlingsplan "Alt lära i 
utsträckning på lokala arbetsförmedlingar, vilket ger den arbetssökande möjlighet att själv välja ut 
lediga platser och ansöka direkt hos arbetsgivaren. Användningen av teletext för annonser om 
lediga platser och allmänna tjänster till klienter är också allmänt utbredd, och Internet47 används 
allt oftare för att tillhandahålla information om de offentiiga arbetsförmedlingarna själva, kurser, 
arbetsmarknadsprogram och lediga platser. 
51. Möjligheten att inrätta nätverk för olika lokala databaser kan bidra till att underlätta arbetstagarnas 
rörlighet - en aspekt av största betydelse i samband med den inre marknaden och EMU. På 
europeisk nivå har Eures-nätverket (Europeiska arbetsförmedlingen) som lanserades 1994 
utvecklat ett IT-system som gör det möjligt för de offentliga arbetsförmedlingarna att informera 
varandra om lediga platser i olika länder. Detta system är specialanpassat för att uppfylla de 
särskilda krav som varje arbetsförmedling har, och vissa gränsregioner har kommit överens om 
att genom Eures utbyta information om alla lediga platser i sina respektive områden. Eures håller 
också på att utveckla Intemet-baserade tjänster, som kommer att utgöra den europeiska 
motsvarigheten till de tjänster som de offentiiga arbetsförmedlingarna tillhandahåller på 
medlemsstatnivå. 
Mål: iffli^BifciÉ 
Viktiga Kommissionen avseratt vidta födande ligården 
åtgärder: • Främja och stödja erfarenhetsutbyten mellan medlemsstaterna om 
användningen av informations- och kommunikationsteknik för att 
modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna 
Främja sammankopplingen av nationella platsförmedlingssystem via Eures, • 
IV. Informationssamhällets sociala dimension -framtidsperspektiv: 
52. I detta meddelande sammanfattas de framsteg som gjorts under 1990-talet med att integrera den 
sociala dimensionen i utvecklingen av politiska åtgärder för informationssamhället. Dessutom 
redogörs för de utmaningar som vi står inför när det gäller att förena de sociala, ekonomiska och 
tekniska målen, och för nya initiativ som skall tas på olika politiska områden. Bland dessa initiativ 
ingår en EU-strategi för insatser på följande tre nivåer 
• På nationell och regional nivå, där kommissionen kommer att ge stöd till medlemsstaterna 
för att införa en stark social dimension i den pågående utvecklingen av strategier för 
informationssamhället. 
På gemenskapsnivå, där kommissionen själv kommer att bidra till att utveckla 
informationssamhällets sociala dimension och integrera den i gemenskapens hela politik, 
genom att se till att man på socialpolitikens olika områden (till exempel sysselsättning, lika 
möjligheter, hälsa och säkerhet, folkhälsa samt utbildning) och på andra gemenskapspolitiska 
områden till fullo beaktar informationssamhällesaspekten. 
På internationell nivå, där Europeiska unionen har varit aktiv när det gäller att stödja 
utvecklingen av informationssamhället och uppmärksamma den sociala dimensionen. Under 
1995 var kommissionen värd för ett G 7-ministermöte om det globala informationssamhället. 
Tillsammans med den tyska regeringen har kommissionen också anordnat ett europeiskt 
ministermöte i Bonn den 6-8 juli 1997 som behandlade utnyttjandet av Internets potential 
("Global Information Networks: Realising the Potential"). Under denna konferens enades man 
47 Flandern, Vallonien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige 
och Förenade kungariket. Frankrike marknadsför sedan tidigare dessa tjänster som erbjuds av Minitel, och 
förväntas använda Internet för detta ändamål före utgången av 1997. 
20 
om en förklaring som bland annat behandlade de globala nätverkens betydelse för att skapa 
sysselsättning, behovet av att skapa okomplicerad allmän tillgång för alla, och den starka 
prioriteringen av åtgärder för att främja elektronisk "alfabetisering" och utbildning. 
Kommissionen kommer att intensifiera det internationella samarbetet om 
informationssamhällets sociala dimension - till exempel frågor som säkerhet och olagligt eller 
skadligt material - inom ramen för G 7, den transatlantiska agendan, samarbetet med länderna 
i Central- och Östeuropa och andra internationella sammanhang i vilka kommissionen deltar. 
Mål: Att stärka den sociala dimensionen på Aaföftgfeutt 
nivå s -/ ^ . * / 0 vr ,* *;. ^i 
. , "• ^ . 4 \&. %'x-! (Ä. ? Û i. 
>A , >«ifi>; 's-.'&Xyï.S&.tiïs*--;- ' ,?.»•„ 
Viktiga Kommission avser att vidta följande åtgärder: * 
åtgärder: * Sammankalla en årlig "rurKlabordskonferens* med medlemsstaterna för 
att göra en genomgång av de framsteg som gjorts med att införs den 
sociala aspekten och sysselsättningsaspekten i deras respektive 
strategier och program, där sä är lämpligt i anknytning till mer brett 
upplagda möten och utställningar för att utbyta erfarenheter. 
* Fortsatta att integrera informationssamhällets sociala dimension t hela 
gemenskapens politik inom ramen för Forum för informationssamhället, 
som kommer att fungera som samlingspunkt för en samordnad 
undersökning av samspelet mellan riktlinjerna för informationssamhället 
och deras sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension. 
• I lämpliga internationella sammanhang främja utvecklingen . och 
användningen av teknik som kan bidra H att stärka den sociala 
sammanhållningen och förbättra såväl levnads» och arbetsvtllkörert 
som inlämlngsfömåttamlenal^^ ; % ?*•'<•/ ? 
21 
Bilaga: 
Förkortningar 
ADAPT-BIS 
EEG 
EU\N 
EMPLOYMENT-NOW 
EMU 
ERUF 
ESF 
ESIS 
EU 
EURES 
FoTU 
FoU 
G7 
HLGE 
IDA 
IKT 
lnfo-2000 
IRIS 
ISF 
LEADER 
LEONARDO 
NGO 
ODL 
PES 
RISI 
SME 
TV Gemenskapsinitiativ för arbetskraftens anpassning till industriella 
förändringar- bygga informationssamhället 
Europeiska ekonomiska gemenskapen 
Europeiskt kontor och nätverk för kompetensutveckling 
Gemenskapsinitiativ för sysselsättning och utveckling av mänskliga 
resurser - lika möjligheter för kvinnor 
Ekonomiska och monetära unionen 
Europeiska regionala utvecklingsfonden 
Europeiska socialfonden 
Europaundersökningen om informationssamhället 
Europeiska unionen 
Europeiska arbetsförmedlingssystemet 
Forskning och teknisk utveckling 
Forskning och utveckling 
Grupp bestående av de sju mest industrialiserade länderna 
Expertgruppen på hög nivå med uppgift att studera de sociala och 
samhälleliga aspektema på informationssamhället 
Gemenskapsprogram för datautbyte mellan myndigheter 
Informations- och kommunikationsteknik 
Gemenskapsprogram för utvecklingen av en europeisk 
multimediainnehållsindustri 
Interregionala informationssamhället 
Forum för informationssamhället 
Gemenskapsinitiativ för utveckling av landsbygdsområden 
Gemenskapsprogram för yrkesutbildning 
Icke-statliga organisationer 
Flexibel undervisning och distansundervisning 
Offentlig arbetsförmedling 
Regionala initiativet för informationssamhället 
Små och medelstora företag 
Television 
22 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 390 slutlig 
DOKUMENT 
SV 04 05 15 16 
Katalognummer : CB-C0-97-426-SV-C 
ISBN 92-78-23772-8 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
o(b