[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 30.11.2005

KOM(2005) 617 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Den årliga förordningen om fiskemöjligheter är det viktigaste instrumentet för vår bevarandepolitik inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Under de senaste åren har den blivit alltmer komplex. Detta beror på införandet av begränsningar av fiskeansträngningen inom ramen för återhämtningsplanerna samt införandet av tillfälliga åtgärder och undantag från annan lagstiftning (såsom förordningen rörande tekniska åtgärder, förordningen rörande begränsad fiskeansträngning när det gäller djuphavsarter osv.). Komplexiteten ökar i och med hänsyn som rör blandade fisken, eftersom fastställandet av de totala tillåtna fångstmängderna för arter som fångas inom samma fisken i vissa fall är sammankopplat. De vetenskapliga rekommendationerna för de flesta bestånd som täcks av förordningen om fiskemöjligheter lämnades av ICES den 14 oktober, och kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen (STECF) sammanträdde mellan den 7 och 11 november. Deras rapport ligger till grund för detta förslag. Rekommendationerna från ICES pekar ännu en gång på det oroande läget för många fiskbestånd i gemenskapens vatten. En övervägande del av bestånden utnyttjas över de nivåer som satts för en maximal potentiell avkastning. Många bestånd utnyttjas över försiktighetsnivåerna och många centrala bestånd (och nästan alla torskbestånd) utnyttjas till en gräns som innebär en mycket hög risk för otillräcklig reproduktion. Enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 skall kommissionen årligen föreslå fångsbegränsningar och begränsningar av fiskeansträngningen, i syfte att säkerställa att gemenskapsfisket är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. |

120 | Allmän bakgrund Fiskeresurserna utnyttjas i många fall för hårt. En av de främsta orsakerna till detta är ett överdrivet fiske. Varje år fastställer rådet fångstbegränsningar, men den verkliga fångstnivån fortsätter i många fall att var högre än vad som är i längden ger hållbara fångster. Detta beror på att fångstbegränsningarna ibland fastställts till nivåer som inte kan garantera hållbarhet och att genomförandet av dem i många fall är otillfredsställande. För att skärpa fångstbegränsningarna har man under senare år infört begränsningar av fiskeansträngningen inom vissa fisken. För vissa bestånd har det också införts fleråriga återhämtningsplaner, vilket innebär att man kunnat fastställa årliga fångstbegränsningar med sikte på att uppnå hållbarhet genom en gradvis minskning av fiskeridödligheten. Ett misslyckande med att effektivt kontrollera fångster och fiskansträngning kommer att leda till ytterligare utarmning av fiskeresurserna. En sådan utarmning är oförenlig med den gemensamma fiskeripolitikens mål att uppnå ett hållbart fiske i gemenskapen. |

139 | Gällande bestämmelser Gällande bestämmelser på det område som täcks av förslaget löper ut den 31 december 2005. |

140 | Förenlighet med unionens politik och mål på andra områden De föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med gemenskapens politik för hållbar utveckling. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Förslaget tar hänsyn till samråden med de regionala rådgivande nämnder som redan inrättats och med rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk. Underlaget för dessa samråd var de centrala principer som fastställs nedan. |

212 | Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats De regionalal rådgivande nämnderna betonar att det är nödvändigt att se till att eventuella ändringar av TAC och kvoter sker gradvis, så att avbrottet i den ekonomiska verksamheten på kort sikt blir så litet som möjligt. Såsom anges i den utförliga beskrivningen av förslaget nedan, ingår principen om gradvis anpassning och begränsning av årliga ändringar av fiskemöjligheterna i förslaget. |

Extern experthjälp |

221 | Berörda fackområden/berörd sakkunskap Fiskeribiologi och fiskeriekonomi |

222 | Metoder Samråd med oberoende vetenskapligt organ (ICES) och ett sammanträde i Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF), november 2005. |

223 | De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats - Internationella havsforskningsrådet (ICES), oktober 2005 - Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) |

2244 | Sammanfattning av avgivna och utnyttjade rekommendationer Potentiellt allvarliga risker som kan innebära irreversibla effekter har nämnts. Det råder samstämmighet om att sådana risker finns. |

225 | STECF bekräftar, och har i vissa fall utvecklat, rekommendationerna från ICES. |

226 | Tillvägagångssätt för att göra rekommendationerna allmänt tillgängliga Efter ett formellt antagande från kommissionens sida, finns alla STECF:s rapporter tillgängliga på webbplatsen för GD FISH. |

230 | Konsekvensanalys Fångstbegränsningar och begränsningar av fiskeansträngningen måste antas av rådet, i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. De föreslagna åtgärderna kommer, om de genomförs, totalt sett att leda till en minskning av fiskemöjligheterna för gemenskapens fartyg. Förslaget bygger inte enbart på kortsiktiga beslut utan är ett led i en långsiktig strategi där fiskenivåerna gradvis kommer att minskas till nivåer som är hållbara på lång sikt. Den strategi som valts i förslaget kommer på kort sikt att leda till minskade TAC, men fångstmöjligheterna kommer att öka i takt med att de överutnyttjade bestånden återhämtar sig. Följderna av denna strategi på lång och halvlång sikt förväntas därför vara att inverkan på miljön minskar, eftersom fiskeansträngningen minskas, fångstmängden minskar till följd av ett minskat antal fartyg eller till följd av en minskad genomsnittlig fiskeansträngning per fartyg, samtidigt som landningarna förblir oförändrade eller ökar. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden I förslaget fastställs fångstbegränsningar och begränsningar av fiskeansträngningen för gemenskapsfisket, och för de internationella fisken där gemenskapens fartyg deltar. Syftet är att uppnå målet enligt den gemensamma fiskeripolitiken, nämligen att se till att fisket hålls på nivåer som är biologiskt, ekonomiskt och socialt hållbara. |

310 | Rättslig grund Artikel 20 i förordning (EG) nr 2371/2002 |

329 | Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen har exklusiv behörighet. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är av följande skäl förenligt med proportionalitetsprincipen. |

331 | Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam strategi och bör därför genomföras genom rådsförordningar. Genom nämnda rådsförordning tilldelas medlemsstaterna fiskemöjligheter, men de är sedan fullt fria att fördela dessa fiskemöjligheter mellan regioner eller aktörer enligt eget gottfinnande. Medlemsstaterna har alltså stort handlingsutrymme att besluta om vilken sociala/ekonomiska modell de skall tillämpa för utnyttjandet av de fiskemöjligheter de tilldelats. |

332 | Förslaget får inga nya ekonomiska följder för medlemsstaterna. Rådet antar denna förordning varje år och de offentliga och privata medel som behövs för att genomföra den finns redan. |

Val av instrument |

341 | Föreslagen regleringsform: förordning. |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Detta är ett förslag om fiskeriförvaltning vilket, enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002, bör genomföras genom en årlig förordning antagen av rådet med kvalificerad majoritet. |

BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget får inga budgetkonsekvenser. |

YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR |

510 | Förenkling |

511 | Förslaget innebär förenklingar av administrativa förfaranden för offentliga myndigheter (EU eller nationella). |

513 | Kraven när det gäller överföring av uppgifter om tillämpningen av förvaltningen av fiskeansträngningen har förenklats. Vissa sådana krav finns redan i andra förordningar (t.ex. om insamling av uppgifter), och medlemsstaterna behöver inte längre sända in uppgifter regelbundet, utan skall i stället samla in uppgifter och överlämna dem på kommissionens begäran. |

Översyn/ändring/tidsbegränsning |

532 | Förslaget innehåller en bestämmelse om ändring. |

570 | Närmare redogörelse för förslaget Liksom under tidigare år delas fiskbestånden in i kategorier med hänsyn till deras bevarandestatus. Detta bidrar till öppenhet och insyn samt till att bestånd som befinner sig i samma situation behandlas på samma sätt över hela gemenskapen. Det är också en mer opartisk metod i förhållande till medlemsstaterna. i) Bestånd som omfattas av återhämtningsplaner Den första kategorin består av bestånd för vilka rådet har antagit återhämtningsplaner (t.ex. torsk och nordliga kummelbestånd). För dessa bestånd bör TAC vara förenliga med de bestämmelser för fångstkontroll som beskrivs i återhämtningsplanerna. I återhämtningsplanerna ingår också anpassningar av fiskeansträngningen. Detta är en grundförutsättning. De TAC som fastställs i återhämtningsplanerna är högre än vad som rekommenderats av forskarna. Kommissionen godtog dem endast på villkor att rådet gick med på en långsiktig strategi. Om de återhämtningsplaner som godtagits av rådet inte efterlevs, kommer den långsiktiga strategin för fiskeriförvaltningen att undermineras. Det är dock möjligt att vissa torskbestånd befinner sig på en så låg nivå (informationen om de faktiska fångsterna är dessutom undermålig) att en sträng tillämpning av återhämtningsplanerna långt ifrån är lätthanterlig. När det gäller bestånd för vilka kommissionen lagt fram ett förslag om återhämtningsplan, men som ännu inte antagits av rådet (tunga i Bicayabukten och västra delen av Engelska kanalen, plattfisk i Nordsjön och Östersjötorsk), omfattar det här förslaget TAC som svarar mot fångstbestämmelserna i den föreslagna återhämtningsplanen. (ii) Andra bestånd utanför säkra biologiska gränser Den ovannämnda kompromissen (godtagandet av TAC som är högre än vetenskapliga rekommendationer i utbyte mot ett åtagande om en långsiktig strategi, t.ex. genom en förklaring från rådet) bör utvidgas till att omfatta bestånd som befinner sig utom säkra biologiska gränser, där en plöstlig minskning av TAC skulle orsaka avbrott för fiskerinäringen och därmed vara svår för rådet att godkänna. För denna strategi gäller samma sak som för återhämtningsplanerna, nämligen att den endast blir meningsfull om rådet uppfyller sina åtaganden under en lång framtid. I enlighet med rådets åtagande vid förra årets decembermöte, skulle fiskeridödligheten för bestånd utom säkra biologiska gränser minskas i syfte att dämpa risken för biologisk kollaps. En sådan minskning bör kombineras med ett så begränsat avbrott i den ekonomiska verksamheten som möjligt. Förslaget begränsar TAC-minskningarna till 15 %, en siffra som vid upprepade tillfällen föreslagits av fiskerinäringen som en rimlig begränsning av fångstvariationer från ett år till annat. Detta innebär en kompromiss mellan att minska de biologiska riskerna, i enlighet med vetenskapliga rekommendationer, och att samtidigt upprätthålla stabila TAC på fiskesektorns begäran. (iii) Överfiskade bestånd För sådana bestånd som överfiskas i förhållande till en hållbar avkastning (till skillnad från att vara på gränsen till kollaps), är de föreslagna TAC förenliga med målet att inte öka fiskeridödligheten. Med förbehåll dock för den debatt som skall hållas 2006 om hur fiskeridödligheten skall kunna minskas i enlighet med genomförandeplanen från Johannesburg (vilken syftar till att uppnå ett utnyttjande som är i nivå med högsta hållbara avkastning till 2015). Även om det föreliggande förslaget inte föregriper den kommande debatten om meddelandet om högsta hållbara avakstning, bör de TAC som fastställs för 2006 åtminstone inte motverka det målet. (iv) Bestånd som fångas inom blandade fisken De TAC som föreslås tar hänsyn till att många fisken är blandade. Sårbara arter fångas ofta tillsammans med andra kommersiellt viktiga arter. Därför har det tagits hänsyn till detta vid fastställandet av TAC för närbesläktade arter, så att det går att undvika att sårbara arter fångas eller kastas över bord (eller landas ”svart”) efter det att kvoterna uttömts. v) Bestånd av ”pappersfisk” Liksom under tidigare år innebär förslaget att TAC som är underfiskade av samtliga medlemsstater minskas med 20 %. vi) Andra bestånd Förslaget omfattar fångstbegränsningar som avtalats inom ramen för vissa regionala fiskeriorganisationer. TAC för bestånd i grönländska vatten samt för bestånd som förvaltas tillsammans med Norge finns ännu inte tillgängliga, eftersom samråden i november och december ännu inte avslutats. Dessa TAC presenteras som pro memoria (pm). - Förvaltning av fiskeansträngningen (bilaga III) Begränsningar av fiskeansträngningen förblir en grundläggande del av återhämtningsplanerna. Genom bilaga III till detta förslag begränsas det antal dagar fiskefartygen kan vara ute till sjöss, beroende på vilka fiskeredskap som används och i vilka områden de fiskar. De strängaste begränsningarna har utfärdats för trålare som använder stora maskstorlekar, i syfte att minska verksamheten för fartyg som traditionellt fiskar efter torsk. Fiskeridödligheten för torsk som fiskas av dessa fartyg har visserligen gått tillbaka, men den övergripande fiskeridödligheten i Nordsjön har endast minskat med omkring 12 %, eftersom torskbestånden är kraftigt spridda och nästan alla fiskeredskap fångar torsk i någon mån. Fiskeridödligheten kan till och med ha ökat för vissa redskap i vissa områden. En del av förklaringen är att bilaga III och andra bevarandeåtgärder har uppmuntrat fartyg att använda mindre maskstorlekar för att i stället få fler dagar till sjöss. Ökningarna av ansträngningen inom dessa segment har motverkat ansträngningsminskningen inom andra segment, och förefaller ha lett till att små exemplar av torsk kastas över bord i större utsträckning. Vissa av de fisken som använder små maskstorlekar tar mycket stora torskfångster, enligt en nyligen presenterad rapport från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Även om de vetenskapliga rekommendationerna inte ger tillräckligt med information för att de årliga målen enligt återhämtningsplanen (ökning av biomassan med 30 %) skall kunna tillämpas, är det tydligt att biomassan för torsk fortfarande är mycket låg och att fiskeansträngningen bör minskas ytterligare för alla berörda flottsegment så att rimliga möjligheter att uppnå målen enligt planen kan säkerställas. Antalet dagar som fastställts för sydliga kummelbestånd och havkräfta samt för tunga i västra delen av Engelska kanalen är förenliga med återhämtningsplanerna för dessa bestånd. Vid STECF:s sammanträde i Ispra i september 2005 drogs slutsatsen att stängda områden inte är en god ersättning för begränsningar av fiskeansträngningen. Även i rådets debatt om denna fråga i september 2005 fick detta alternativ mycket litet stöd. Det nuvarande systemet för begränsning av fiskeansträngningen (baserat på dagar ute ur hamn per fartyg) är relativt oflexibelt. Politiskt sett blir det också allt svårare att godta en minskning av antalet tillåtna fiskedagar per fartyg. Kommissionen föreslår att rådet under 2006 skall överväga att anta ett annat system för begränsning av fiskeansträngningen, baserat på ett maximalt antal kilowattdagar per nationell flotta. - Andra fiskeriförvaltningsfrågor (i) Förvaltning av ansträngningen för djuphavsbestånd I december 2004 antog rådet en minskning med 10 % av ansträngningen för djuphavsarter, jämfört med nivåerna 2003. Denna minskning är dock lägre än de 30 % som begärts av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC). Det krävs en ytterligare minskning med 20 %, både för att gemenskapen skall kunna uppfylla sina internationella åtaganden och för att, vilket har betonats av ICES i många år, sådana bestånd som på grund av sin extremt låga reproduktionsnivå är ytterst sårbara och i behov av omedelbart skydd, skall kunna skyddas. (ii) Förvalning av kortlivade arter under det löpande året Denna typ av förvaltningssystem har upprättats för hotade bestånd som ansjovis i Biscayabukten och tobisar i Nordsjön. I dessa fall förslås att fisket stoppas under den första delen av 2006. Fiskeförbudet kan endast hävas om vetenskapliga uppgifter visar att bestånden i fråga har uppnått en nivå som räcker till för kommersiellt fiske. Detta sker då genom en rådsförordning som antas enligt påskyndat förfarande. (iii) Undantag för Medelhavsfiske I avvaktan på den föreslagna rådsförordningen om förvaltningsåtgärder för ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, som förväntas antas under 2006, föreslår kommissionen att de nuvarande undantagen för vissa fisken i området fortsätter att gälla under 2006, men inte längre än så. |

1. Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[1], särskilt artikel 20,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren[2],

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 423/2004 av den 26 februari 2004 om åtgärder för återhämtning av torskbestånd[3], särskilt artiklarna 6 och 8,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 811/2004 av den 21 april 2004 om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet[4], särskilt artikel 5,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 2371/2002 skall rådet anta de bestämmelser som krävs för att säkerställa tillträdet till vatten och resurser och för att se till att fiskeverksamheten sker på ett hållbart sätt med beaktande av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt den rapport som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

(2) Enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 2371/2002 åligger det rådet att fastställa totala tillåtna fångstmängder (TAC) för varje fiske eller grupp av fisken. Fiskemöjligheterna bör fördelas mellan medlemsstaterna och tredjeländer i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 20 i den förordningen.

(3) För att se till att de totala tillåtna fångstmängderna och kvoterna förvaltas på ett ändamålsenligt sätt bör det fastställas särskilda villkor för fisket.

(4) Det bör fastställas principer och vissa förfaranden för fiskeförvaltningen på gemenskapsnivå så att medlemsstaterna kan förvalta de fartyg som för deras flagg.

(5) I artikel 3 i förordning (EG) nr 2371/2002 fastställs definitioner som är av betydelse för fördelningen av fiskemöjligheterna.

(6) Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 måste det anges vilka bestånd som skall omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen.

(7) I enlighet med förfarandet i avtalen eller protokollen om fiskeförbindelser har gemenskapen hållit samråd om fiskerättigheter med Norge[5], Färöarna[6], Grönland[7] och Island[8].

(8) Gemenskapen är avtalsslutande part i flera regionala fiskeriorganisationer. Dessa fiskeriorganisationer har rekommenderat fångstbegränsningar och andra bevarandeföreskrifter för vissa arter. Gemenskapen bör därför följa dessa rekommendationer.

(9) Vid sitt årliga möte i juni 2005 antog Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) fångstbegränsningar för gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit samt tekniska bestämmelser för behandlingen av bifångster. Även om gemenskapen inte är medlem i IATTC bör dessa bestämmelser genomföras för att säkra en hållbar förvaltning av de bestånd som omfattas av denna organisations jurisdiktion.

(10) Vid sitt årliga möte 2005 antog Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT) tabeller som visar de i ICCAT avtalsslutande parternas över- respektive underutnyttjande av sina fiskemöjligheter. I detta sammanhang antog ICCAT ett beslut som visar att Europeiska gemenskapen under 2004 underutnyttjade sina kvoter för flera bestånd.

(11) För att de justeringar av gemenskapens kvoter som fastställts av ICCAT skall kunna iakttas, är det nödvändigt att fördelningen av fiskemöjligheterna till följd av underutnyttjandet sker på grundval av medlemsstaternas respektive bidrag till underutnyttjandet utan ändringar av den fördelningsnyckel som fastställs i den här förordningen om den årliga tilldelningen av TAC:er.

(12) Fiskemöjligheterna bör verkställas i enlighet med gemenskapslagstiftningen, särskilt kommissionens förordning (EEG) nr 1381/87 av den 20 maj 1987 om fastställande av närmare bestämmelser avseende märkning och dokumentation av fiskefartyg[9], kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 av den 22 september 1983 om närmare bestämmelser för registrering av uppgifter om medlemsstaternas fångster av fisk[10], rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken[11], rådets förordning (EG) nr 1954/2003 av den 4 november 2003 om förvaltningen av fiskeansträngningen för vissa fiskezoner och fisketillgångar inom gemenskapen[12], rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet[13], rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd[14], rådets förordning (EG) nr 601/2004 av den 22 mars 2004 om fastställande av vissa kontrollåtgärder för fiskeriverksamhet i det område som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis[15], rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer[16], rådets förordning (EEG) nr 3880/91 av den 17 december 1991 om avlämnade av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del[17], rådets förordning (EG) nr 1434/98 av den 29 juni 1998 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt[18], rådets förordning (EG) nr 423/2004 av den 26 februari 2004 om åtgärder för återhämtning av torskbestånd[19], kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003 av den 18 december 2003 om närmare föreskrifter för det satellitbaserade övervakningssystemet för fartyg[20], rådets förordning (EEG) nr 2930/86 av den 22 september 1986 om definition av fiskefartygs egenskaper[21], rådets förordning (EG) nr 973/2001 av den 14 maj 2001 om tekniska bestämmelser för bevarande av vissa fiskbestånd av långvandrande arter[22], rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd[23] samt rådets förordning (EG) nr 2270/2004 av den 22 december 2004 om fastställande för 2005 och 2006 av fiskemöjligheter för gemenskapens fiskefartyg när det gäller vissa djuphavsbestånd[24].

(13) I enlighet med rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (ICES) bör det tillämpas ett tillfälligt system för förvaltningen av fångstbegränsningarna för ansjovis i delområde VIII.

(14) I enlighet med rekommendationerna från ICES bör det tillämpas ett tillfälligt system för förvaltningen av fiskeansträngningen när det gäller tobisfiskar i ICES-delområde IV och sektion IIIa norra.

(15) Som en övergångsåtgärd, baserad på de senaste vetenskapliga utlåtandena från ICES, bör fiskeansträngningen efter vissa djuphavsarter minskas ytterligare.

(16) När det gäller anpassningen av begränsningen av fiskeansträngningen för torsk i enlighet med förordning (EG) nr 423/2004 föreslås det, i enlighet med artikel 8.3 i nämnda förordning, alternativa arrangemang för att förvalta fiskeansträngningen i överensstämmelse med de totala tillåtna fångstmängderna.

(17) Vetenskapliga utlåtanden visar att beståndet av rödspätta i Nordsjön inte fiskas på ett hållbart sätt och att en stor mängd fisk kastas överbord. Vetenskapliga utlåtanden och utlåtanden från den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön visar att fiskemöjligheterna bör anpassas i fråga om fiskeansträngningen för fartyg som ägnar sig åt fiske efter rödspätta.

(18) För bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen är det nödvändigt att tillämpa ett tillfälligt system för förvaltning av ansträngningen. För bestånden av torsk i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, västra delen av Engelska kanalen, Irländska sjön och vattnen väster om Skottland och för bestånden av kummel och havskräfta i ICES-sektionerna VIIIc och IXa behöver det befintliga systemet för förvaltning av ansträngningen anpassas.

(19) Artikel 2 i förordning (EG) nr 1434/98 av den 29 juni 1998 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt[25] säkerställer inte att fångsterna av sill begränsas till de fångstbegränsningar som fastställts för arten. Det bör därför införas övergångsåtgärder som gör det möjligt att på ett lämpligt sätt övervaka och räkna sill i osorterade landningar.

(20) Vid fiske med drivgarn i djupa vatten väster om Skottland och Irland används för närvarande mycket långa drivgarn vilket leder till mycket långa utsättningstider och till att stor mängd fisk kastas överbord. Förlorade nät eller medvetet bortkastade nät kan fortsätta att fiska i flera år utan att de tas upp. Vetenskapliga undersökningar har visat att sådana fiskemetoder utgör ett allvarligt hot mot djuphavsarter och det bör vidtas övergångsåtgärder för att förbjuda sådant fiske tills mer permenenta åtgärder har antagits.

(21) För att garantera ett hållbart utnyttjande av kummelbestånden och minska den mängd fisk som kastas överbord bör det införas övergångsåtgärder i delsektion VIII a, b, d om att använda de senaste modellerna av selektiva redskap.

(22) Vid sitt årliga möte 2005 antog Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) en rekommendation om att begränsa fisket inom vissa områden för att skydda sårbara djuphavsmiljöer. Denna rekommendation bör genomföras av gemenskapen.

(23) För att bidra till bevarandet av bläckfisk, och särskilt för att skydda de unga exemplaren, är det nödvändigt att för 2006 fastställa en minsta storlek för bläckfisk med ursprung i de farvatten som lyder under tredjeländers överhöghet eller jurisdiktion i CECAF-regionen, i avvaktan på antagandet av en rådsförordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer[26].

(24) I november 2005 rekommenderade Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) att ett antal fartyg skulle föras in i förteckningen över fartyg som har konstaterats bedriva illegalt, orapporterat och oreglerat fiske. Det bör säkerställas att rekommendationerna genomförs i gemenskapens lagstiftning.

(25) Vid sitt årliga möte 2005 antog Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) en rekommendation om förvaltningen av vissa fisken efter djuphavsarter och en rekommendation om upprättandet av ett AKFM-register över fartyg längre än 15 meter med tillstånd att fiska i AKFM-området. Eftersom gemenskapen är avtalsslutande part i AKFM är rekommendationerna bindande för gemenskapen och bör därför genomföras.

(26) Vissa kompletterande kontrollåtgärder och tekniska villkor för fiske bör införas under 2006 som ett bidrag till bevarandet av fiskbestånden.

(27) Det bör införas vissa bestämmelser när det gäller användningen av VMS-uppgifter för att göra uppföljning, kontroll och övervakning av ansträngningsförvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig.

(28) För att se till att de fångster av blåvitling som görs av tredjelands fartyg i gemenskapens vatten redovisas korrekt bör bestämmelserna om kontroll av sådana fartyg skärpas.

(29) Enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 2371/2002 åligger det rådet att besluta om villkoren i samband med fångstbegränsningar och/eller begränsningar av fiskeansträngningen. Vetenskapliga utlåtanden visar att fångster som betydligt överstiger de överenskomna totala tillåtna fångstmängderna är till förfång för ett hållbart fiske. Det bör därför införas villkor i samband med dessa begränsningar som leder till en förbättrad tillämpning av de överenskomna fiskemöjligheterna.

(30) Vid sitt årliga möte 2004 antog ICCAT en rad tekniska bestämmelser för bevarande av vissa fiskbestånd av långvandrande arter i Atlanten och Medelhavet, där det bl.a. fastställs en ny minimistorlek för tonfisk, begränsningar av fisket inom vissa områden och perioder för att skydda storögd tonfisk, bestämmelser om sport- och fritidsfiske i Medelhavet samt inrättande av ett provtagningsprogram för att bedöma storleken på den tonfisk som fångas. För att bidra till fiskbeståndens bevarande är det nödvändigt att genomföra dessa bestämmelser under 2006 i avvaktan på antagandet av en förordning om ändring av förordning (EG) nr 973/2001 av den 14 maj 2001 om tekniska bestämmelser för bevarande av vissa fiskbestånd av långvandrande arter[27].

(31) Vid sitt årliga möte 2005 antog Sydostatlantiska fiskeriorganisationen (SEAFO) en bestämmelse om att från och med den 1 januari 2006 placera vetenskapliga observatörer ombord på alla fartyg som är verksamma i konventionsområdet och som fiskar efter arter som inte omfattas av andra behöriga regionala fiskeriorganisationers regler för bevarande och förvaltning. Denna bestämmelse är bindande för gemenskapen och bör därför genomföras.

(32) Vid sitt 25:e årliga möte den 15–19 september 2003 antog Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen (NAFO) en återuppbyggnadsplan för liten hälleflundra i NAFO:s delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. I återuppbyggnadsplanen föreskrivs en minskning av de totala tillåtna fångstmängderna fram till 2007 och tilläggsbestämmelser för att den skall vara effektiv. Planen bör genomföras under 2006 i avvaktan på antagandet av en rådsförordning om genomförande av fleråriga åtgärder för återuppbyggnad av beståndet för liten hälleflundra.

(33) Vid sitt 27:e årliga möte den 19–23 september 2005 antog NAFO förvaltningsåtgärder för en rad bestånd som tidigare inte varit reglerade, nämligen rockor i sektion 3LNO, kungsfisk i sektion 3O och vit kummel i sektion 3NO. Dessa åtgärder bör därför genomföras och det bör fastställas en fördelning mellan medlemsstaterna.

(34) Som avtalsslutande part i konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) har gemenskapen ett internationellt åtagande som innefattar skyldigheten att tillämpa de åtgärder som antagits av CCAMLR-kommissionen. De totala tillåtna fångstmängder som antas av den kommissionen för 2005–2006 och motsvarande fångstdatum bör tillämpas.

(35) Vid sitt 24:e årliga möte 2005 antog CCAMLR lämpliga fångstbegränsningar för bestånd som får fiskas av etablerade fiskare från de länder som är medlemmar av CCAMLR. CCAMLR godkände också att gemenskapsfartyg deltar i vetenskapligt fiske efter Dissostichus spp. i delområdena FAO 88.1 och 88.2 och i sektionerna 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a och 58.4.3b och fastställde begränsningar för fångst och bifångst samt vissa tekniska bestämmelser. Även dessa begränsningar och tekniska bestämmelser bör tillämpas.

(36) För att trygga försörjningen för gemenskapens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas den 1 januari 2006. Med tanke på frågans brådskande karaktär måste ett undantag medges från den sexveckorsperiod som anges i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I Tillämpningsområde och definitioner

Artikel 1Syfte

I denna förordning fastställs fiskemöjligheterna för 2006 för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd samt de därmed förbundna villkor som skall gälla för utnyttjandet av dessa fiskemöjligheter.

För vissa bestånd i Antarktis fastställs emellertid fiskemöjligheterna och de särskilda villkoren för de perioder som anges i bilaga IE.

Artikel 2Tillämpningsområde

1. Om inte annat anges skall denna förordning tillämpas på

a) gemenskapens fiskefartyg (”gemenskapsfartyg”) och

b) fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerade i ett tredjeland (”tredjelands fartyg”) i gemenskapens vatten (”gemenskapens vatten”).

2. Genom undantag från punkt 1 skall denna förordning inte gälla för fiskeverksamhet som uteslutande bedrivs i vetenskapligt syfte och som utförs med tillstånd från och under överinseende av den berörda medlemsstaten, om kommissionen och den medlemsstat i vars vatten undersökningarna äger rum har informerats i förväg.

Artikel 3Definitioner

Utöver de definitioner som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 2371/2002 gäller följande definitioner i denna förordning:

a) totala tillåtna fångstmängder : den kvantitet som får fångas ur varje bestånd varje år.

b) kvot : en andel av de totala tillåtna fångstmängder som tilldelas gemenskapen, en medlemsstat eller ett tredjeland.

c) internationella vatten : vatten som inte omfattas av någon stats överhöghet eller jurisdiktion.

d) NAFO:s regleringsområde : den del av NAFO:s (Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen) konventionsområde som ligger utanför de områden som lyder under kuststaternas överhöghet eller jurisdiktion.

e) Skagerrak : det område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.

f) Kattegatt : det område som avgränsas i norr av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.

g) Cadizbukten : det område i ICES-delsektion IXa som ligger öster om longitud 7°23′48″ V.

Artikel 4Fiskezoner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a) ICES-områden : områden som fastställts av Internationella havsforskningsrådet och som definieras i rådets förordning (EEG) nr 3880/91. Om ”gemenskapens vatten” läggs till ett område betyder det att området endast avser gemenskapens vatten i det området.

b) CECAF-områden : områden som fastställts av kommittén för östra centrala Atlanten eller FAO:s stora fiskeområde 34 och som definieras i rådets förordning (EG) nr 2597/95 av den 23 oktober 1995 om avlämnande av statistikuppgifter över nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i vissa områden, andra än dem i Nordatlanten[28].

c) NAFO-områden : områden som fastställts av Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen och som definieras i rådets förordning (EEG) nr 2018/93 av den 30 juni 1993 om rapportering av statistikuppgifter om medlemsstaternas fångster och fiskeriaktiviteter i Nordatlantens västra del[29].

d) CCAMLR-områden : områden som fastställts av konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis och som definieras i förordning (EG) nr 601/2004 av den 22 mars 2004 om fastställande av vissa kontrollåtgärder för fiskeriverksamhet i det område som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 3943/90, (EG) nr 66/98 och (EG) nr 1721/1999[30].

KAPITEL IIFiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för gemenskapsfartyg

Artikel 5Fångstbegränsningar och tilldelningar

1. Fångstbegränsningarna för gemenskapsfartygen i gemenskapens vatten eller i vissa andra vatten än gemenskapens vatten och fördelningen av sådana fångstbegränsningar bland medlemsstaterna samt de ytterligare villkoren enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 847/96 skall vara de som fastställs i bilaga I.

2. Gemenskapsfartyg tillåts härmed att ta fångster, inom de kvotgränser som anges i bilaga I, i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion samt i fiskezonen kring Jan Mayen, på de villkor som anges i artiklarna 10, 17 och 18.

3. Kommissionen skall fastställa den totala tillåtna fångstmängden för ansjovis i zon VIII i enlighet med reglerna i bilaga II.

4. Så snart den totala tillåtna fångstmängden för lodda i zonerna V och XIV (Grönlands vatten) har fastställts, skall kommissionen fastställa fångstbegränsningarna för gemenskapen motsvarande 7,7% av den totala tillåtna fångstmängden för lodda.

5. Fångstbegränsningarna när det gäller bestånd av blåvitling i zonerna I–XIV (gemenskapens vatten och internationella vatten) och sill i zonerna I och II (gemenskapens vatten och internationella vatten) får utökas av kommissionen enligt förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002 när tredjeländer inte respekterar en ansvarsfull förvaltning av dessa bestånd.

Artikel 6Särskilda bestämmelser om tilldelningar

1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt bilaga I skall göras utan att det påverkar tillämpningen av

a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002,

b) nya tilldelningar enligt artiklarna 21.4, 23.1 och 32.2 i förordning (EEG) nr 2847/93,

c) ytterligare landningar som tillåts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

d) de mängder som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

e) avdrag enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 847/96.

2. Artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall, genom avvikelse från den förordningen, tillämpas på alla bestånd som omfattas av analytisk TAC i syfte att hålla inne kvoter som kan överföras till 2007.

Artikel 7Begränsningar av fiskeansträngningen och därmed förbundna villkor för förvaltningen av bestånd

1. De begränsningar av fiskeansträngningen och därmed förbundna villkor som fastställs i bilaga IIIa skall tillämpas på förvaltningen av vissa bestånd i Kattegatt, Skagerrak, delområde IV och ICES-sektionerna IIa (gemenskapens vatten), IIIa, VIa, VIIa och VIId.

2. De begränsningar av fiskeansträngningen och därmed förbundna villkor som fastställs i bilaga IIIb skall tillämpas på förvaltningen av kummel i ICES-sektionerna VIIIc och IXa, utom Cadizbukten.

3. De begränsningar av fiskeansträngningen och därmed förbundna villkor som fastställs i bilaga IIIc skall tillämpas på förvaltningen av bestånden av tunga i sektion VIIe.

4. Alla fartyg som använder de redskap som räknas upp i punkt 4 i bilagorna IIIa, IIIb respektive IIIc och som fiskar i områden som fastställs i punkt 2 i bilagorna IIIa, IIIb respektive IIIc skall inneha ett särskilt fisketillstånd som utfärdats i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94.

5. De begränsningar av fiskeansträngningen och därmed förbundna villkor som fastställs i bilaga IIId skall tillämpas på förvaltningen av tobisfiskbestånden i Skagerrak, ICES-delområde IV och ICES-sektion IIa (gemenskapens vatten).

6. Kommissionen skall fastställa den slutliga fiskeansträngningen för 2006 för fisket efter tobisfisk i ICES-sektionerna IIa (gemenskapens vatten), IIIa och delområde IV i enlighet med bestämmelserna i punkt 6 i bilaga IIId.

7. Medlemsstaterna skall se till att fiskeansträngningen under 2006, mätt i kilowattdagar ute ur hamn, av fartyg som innehar djuphavsfisketillstånd inte överstiger 70 % av den genomsnittliga fiskeansträngningen för den medlemsstatens fartyg år 2003 på fiskeresor med djuphavsfisketillstånd och då arter av djuphavsfiskar, enligt förteckningen i bilaga I och i punkt 15 i bilaga III till rådets förordning (EG) nr 2347/2002, med undantag av guldlax, fångades.

Artikel 8 Villkor för landning av fångster och bifångster

1. Det är förbjudet att behålla ombord eller landa fångster från bestånd för vilka fångstbegränsningar har fastställts, om inte något av följande villkor uppfylls:

a) Fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat som har en kvot som inte är uttömd.

b) Fångsterna utgör en del av en gemenskapsandelen som inte har tilldelats medlemsstaterna med hjälp av kvoter och som inte är uttömd.

2. Genom undantag från punkt 1 får följande fiskarter behållas ombord och landas även om en medlemsstat inte har några kvoter eller om kvoterna eller andelarna är uttömda:

a) Arter, förutom silloch makrill,

i) som fångats tillsammans med andra arter i nät med en maskstorlek på mindre än 32 mm i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 850/98, och

ii) som inte sorteras varken ombord eller vid landning,

eller

b) makrill

i) som fångats tillsammans med taggmakrill eller sardiner,

ii) som inte överstiger 10 % av den totala vikten av makrill, taggmakrill och sardiner ombord, och

iii) som inte sorteras varken ombord eller vid landning.

3. Artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1434/98 skall inte tillämpas på sill som fångas i ICES-delområde IV och ICES-sektionerna IIa (gemenskapens vatten), IIIa och VIId.

4. Alla landningar skall räknas av kvoten eller, om gemenskapsandelen inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter, gemenskapsandelen, utom för de fångster som gjorts enligt punkt 2.

5. Om en medlemsstats fångstbegränsningar för sill i ICES-delområdena II (gemenskapens vatten), IV och delsektionerna IIIa och VIId har uppnåtts skall det vara förbjudet för fartyg som för den medlemsstatens flagg, är registrerade i gemenskapen och verksamma inom de fisken där de aktuella fångstbegränsningarna gäller att landa osorterade fångster som innehåller sill.

6. Procentsatser för bifångster och deras avyttring skall fastställas i enlighet med artiklarna 4 och 11 i förordning (EG) nr 850/98.

Artikel 9Osorterade landningar i ICES-delområde IV och ICES-sektionerna IIa (gemenskapens vatten), IIIa och VIId

1. Medlemsstaterna skall se till att det finns ett adekvat provtagningssystem som gör det möjligt att effektivt övervaka osorterade landningar av varje art som fångas i ICES-delområde IV och ICES-sektionerna IIa (gemenskapens vatten), IIIa och VIId.

2. Osorterade fångster i ICES-delområde IV och ICES-sektionerna IIa (gemenskapens vatten), IIIa och VIId får landas endast i hamnar och på landningsplatser där det finns ett sådant provtagningssystem som avses i punkt 1.

Artikel 10Begränsat tillträde

1. Gemenskapens fartyg får inte bedriva fiske i Skagerrak inom en zon på 12 nautiska mil utanför de norska baslinjerna. Fartyg som för dansk eller svensk flagg får emellertid fiska fram till fyra nautiska mil utanför de norska baslinjerna.

2. Fiske som bedrivs av gemenskapsfartyg i vatten som lyder under Islands jurisdiktion skall begränsas till det område som anges med hjälp av räta linjer som i angiven ordning förbinder följande koordinater:

Sydvästra området

1. 63° 12′ N och 23° 05′ V genom 62° 00′ N och 26° 00′ V,

2. 62° 58′ N och 22° 25′ V,

3. 63° 06′ N och 21° 30′ V,

4. 63° 03′ N och 21° 00′ V därifrån 180° 00′ S.

Sydöstra området

1. 63° 14′ N och 10° 40′ V,

2. 63° 14′ N och 11° 23′ V,

3. 63° 35′ N och 12° 21′ V,

4. 64° 00′ N och 12° 30′ V,

5. 63° 53′ N och 13° 30′ V,

6. 63° 36′ N och 14° 30′ V,

7. 63° 10′ N och 17° 00′ V därifrån 180° 00′ S.

Artikel 11Tekniska övergångsbestämmelser och övergångsbestämmelser som rör kontroll

De tekniska övergångsbestämmelserna och övergångsbestämmelserna som rör kontroll för gemenskapsfartygen skall vara de som anges i bilaga IV.

KAPITEL IIIFångstbegränsningar och därmed förbundna villkor för tredjeländers fartyg

Artikel 12Tekniska övergångsbestämmelser och övergångsbestämmelser som rör kontroll

De tekniska övergångsbestämmelserna och övergångsbestämmelserna som rör kontroll för tredjeländers fiskefartyg skall vara de som anges i bilaga IV.

Artikel 13Tillstånd

Fiskefartyg som för Barbados, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Norges, Surinams, Trinidad och Tobagos samt Venezuelas flagg och fiskefartyg som är registrerade i Färöarna får ta fångster i gemenskapens vatten inom de fångstbegränsningar som fastställs i bilaga I och på de villkor som anges i artiklarna 14–16 och 19–25.

Artikel 14Geografiska restriktioner

1. Fiske som bedrivs av fartyg som för norsk flagg eller är registrerade i Färöarna skall begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i ICES-delområde IV, Kattegatt och Atlanten norr om 43°00′N, utom det område som nämns i artikel 18 i förordning (EG) nr 2371/2002.

2. Fiske i Skagerrak med fiskefartyg som för norsk flagg är tillåtet i områden som ligger mer än fyra nautiska mil utanför Danmarks och Sveriges baslinjer.

3. Fiske som bedrivs av fiskefartyg som för Barbados, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Surinams, Trinidad och Tobagos eller Venezuelas flagg skall begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför det franska departementet Guyanas baslinjer.

Artikel 15Transitering genom gemenskapens vatten

Tredjeländers fiskefartyg som transiterar genom gemenskapens vatten skall stuva sina nät på följande sätt så att de inte med lätthet kan användas:

a) Nätredskapen, vikterna och liknande utrustning skall lösgöras från trålborden, sveplinorna, trålvarpen och repen.

b) Nätredskapen som finns på däck eller ovanför däck skall vara säkert fastgjorda vid någon del av överbyggnaden.

Artikel 16 Villkor för landning av fångster och bifångster

Fisk från bestånd för vilka fångstbegränsningar har fastställts får endast behållas ombord eller landas om fångsterna har tagits av fiskefartyg från ett tredjeland med en kvot som inte är uttömd.

KAPITEL IVLicenssystem för gemenskapsfartyg

Artikel 17Licencer och därmed förbundna villkor

1. Trots de allmänna reglerna om fiskelicenser och särskilda fisketillstånd i förordning (EG) nr 1627/94 skall det för gemenskapsfartygs fiske i tredjeländers vatten krävas en licens som utfärdats av tredjelandets myndigheter.

2. Punkt 1 skall emellertid inte gälla nedanstående gemenskapsfartyg när de bedriver fiske i norska vatten i Nordsjön:

a) Fartyg på högst 200 GT.

b) Fartyg som bedriver fiske efter andra arter än makrill avsedda som livsmedel.

c) Fartyg som för svensk flagg, enligt etablerad praxis.

3. Det högsta antalet licenser och andra därmed förbundna villkor skall fastställas enligt del I i bilaga V. Ansökan om licens skall inlämnas av medlemsstaternas myndigheter till kommissionen och innehålla uppgift om typ av fiske samt namn och kännetecken för de gemenskapsfartyg för vilka licenser skall utfärdas. Kommissionen skall vidarebefordra dessa ansökningar till myndigheterna i det berörda tredjelandet.

4. Om en medlemsstat överför kvoter till en annan medlemsstat som ett led i ett utbyte av fiskekvoter inom de fiskezoner som anges i del I i bilaga V skall överföringen inbegripa en motsvarande överföring av licenser och anmälas till kommissionen. Det sammanlagda antalet licenser för varje fiskezon, enligt del I i bilaga V, får dock inte överskridas.

5. Gemenskapens fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar fisket i den zon där de bedriver fiske.

Artikel 18Färöarna

Gemenskapsfartyg med licens att bedriva riktat fiske efter en art i färöiska vatten får bedriva riktat fiske efter en annan art, förutsatt att de i förväg underrättar de färöiska myndigheterna.

KAPITEL VLicenssystem för tredjelands fiskefartyg

Artikel 19Skyldighet att inneha licens och särskilt fisketillstånd

1. Trots artikel 28b i förordning (EG) nr 2847/93 skall fiskefartyg som för norsk flagg på mindre än 200 GT undantas från skyldigheten att ha licens och särskilt fisketillstånd.

2. Fiskelicensen och det särskilda fisketillståndet skall förvaras ombord. Fiskefartyg som är registrerade i Färöarna eller i Norge skall dock undantas från denna skyldighet.

3. Fiskefartyg från tredjeländer som den 31 december 2005 har tillstånd att bedriva fiske får fortsätta att fiska från och med den 1 januari 2006 och till dess att förteckningen över de fiskefartyg som har tillstånd att bedriva fiske lämnas in till och godkänns av kommissionen.

Artikel 20Ansökan om licens och särskilt fisketillstånd

En ansökan till kommissionen om licens och särskilt fisketillstånd från ett tredjelands myndighet skall åtföljas av följande uppgifter:

a) Fartygets namn.

b) Registreringsnummer.

c) Distriktsbeteckning.

d) Hemmahamn.

e) Ägarens eller befraktarens namn och adress.

f) Bruttodräktighet (GT) och total längd.

g) Maskinstyrka.

h) Anropssignal och radiofrekvens.

i) Planerad fiskemetod.

j) Planerat fiskeområde.

k) Arter som fisket planeras avse.

l) Period för vilken licens begärs.

Artikel 21Antal licenser

Antalet licenser och särskilda därmed förbundna villkor skall fastställas enligt del II i bilaga V.

Artikel 22Indragna och återkallade licenser

1. Licenser och särskilda fisketillstånd kan dras in i samband med utfärdande av nya licenser och särskilda fisketillstånd. Sådana indragningar skall träda i kraft dagen innan kommissionen utfärdar de nya licenserna och de särskilda fisketillstånden. Nya licenser och särskilda fisketillstånd skall gälla från utfärdandedagen.

2. Licenser och särskilda fisketillstånd skall helt eller delvis återkallas innan de löper ut om de kvoter som fastställs i bilaga I för det berörda beståndet har uttömts.

3. Licenser och särskilda fisketillstånd skall återkallas vid eventuell underlåtenhet att fullgöra skyldigheterna enligt denna förordning.

Artikel 23När reglerna inte följs

1. Under en tid av högst tolv månader skall varken licens eller särskilt fisketillstånd utfärdas för tredjelands fiskefartyg som inte har fullgjort de skyldigheter som fastställs i denna förordning.

2. Kommissionen skall meddela myndigheterna i det berörda tredjelandet namn och kännetecken för de fiskefartyg från tredjeland som till följd av överträdelse av gällande bestämmelser inte kommer att tillåtas att fiska i gemenskapens fiskezon påföljande månad eller månader.

Artikel 24Licensinnehavarens skyldigheter

1. Tredjelands fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar gemenskapsfartygens fiske i den zon där de bedriver fiske, särskilt föreskrifterna i förordningarna (EEG) nr 1381/87, (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94, (EG) nr 88/98, (EG) nr 850/98 och (EG) nr 1434/98.

2. De fiskefartyg från tredjeland som avses i punkt 1 skall föra en loggbok i vilken de uppgifter som anges i del I i bilaga VI införs.

3. I enlighet med bestämmelserna i bilaga VII skall tredjelands fiskefartyg, utom fartyg som för norsk flagg, som fiskar i ICES-sektion IIIa, sända de uppgifter som anges i den bilagan till kommissionen.

Artikel 25Särskilda bestämmelser för det franska departementet Guyana

1. Fiskelicenser för det franska departementet Guyanas vatten skall beviljas på villkor att ägaren av det berörda tredjelandets fiskefartyg på kommissionens begäran tillåter en observatör att komma ombord.

2. Befälhavaren på fiskefartyg från tredjeland som har fiskelicens för fenfisk eller tonfisk i det franska departementet Guyanas vatten skall, vid landning av fångsten efter varje fiskeresa, till de franska myndigheterna lämna en deklaration innehållande uppgifter om vilka mängder räkor som fångats och förvarats ombord sedan den senaste deklarationen. Deklarationen skall göras på den blankett vars förlaga återfinns i del III i bilaga V. Befälhavaren ansvarar för att deklarationen är korrekt. De franska myndigheterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att kontrollera deklarationernas riktighet genom att jämföra dem främst med den loggbok som avses i artikel 24.2. Efter kontroll skall deklarationen undertecknas av den behörige tjänstemannen. Före varje månadsslut skall de franska myndigheterna sända alla deklarationer för den föregående månaden till kommissionen.

3. Vid tredjelands fiskefartygs fiske i det franska departementet Guyanas vatten skall loggboken föras enligt förlagan i del II i bilaga VI. En kopia av denna loggbok skall inom 30 dagar efter den sista dagen i varje fiskeresa sändas till kommissionen via de franska myndigheterna.

4. Om kommissionen under en månad inte får in uppgifter om ett fiskefartyg från tredjeland som har fiskelicens för det franska departementet Guyanas vatten skall det fartygets licens återkallas.

KAPITEL VISärskilda bestämmelser för gemenskapsfartyg som fiskar i NAFO:s regleringsområde

Avsnitt 1Gemenskapens deltagande

ARTIKEL 26 FÖRTECKNING ÖVER FARTYG

1. Endast gemenskapsfartyg på över 50 GT som innehar ett särskilt fisketillstånd som utfärdats av den medlemsstat vars flagg de för, och som är upptagna i NAFO:s fartygsregister, har tillåtelse att, på de villkor som anges i tillståndet, fiska, behålla ombord, lasta om och landa fiskeresurser från NAFO:s regleringsområde.

2. Medlemsstaterna skall, minst 15 dagar innan det nya fartyget anländer till NAFO:s regleringsområde, underrätta kommissionen i dataläsbart format om eventuella ändringar i deras förteckning över fartyg som för deras flagg, är registrerade i gemenskapen och har tillstånd att fiska i NAFO:s regleringsområde. Kommissionen skall utan dröjsmål översända dessa uppgifter till NAFO:s sekretariat.

3. De uppgifter som avses i punkt 2 skall omfatta följande:

a) Fartygets interna nummer enligt bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 av den 30 december 2003 om registret över gemenskapens fiskeflotta[31].

b) Internationellt radioanrop.

c) Fartygets befraktare, om tillämpligt.

d) Fartygstyp.

4. För fartyg som tillfälligt för en medlemsstats flagg (uthyrning av obemannat fartyg) skall följande uppgifter lämnas:

a) Den dag från och med vilken fartyget har tillstånd att föra en medlemsstats flagg.

b) Den dag från och med vilken fartyget har medlemsstatens tillstånd att inleda fiskeverksamhet i NAFO:s regleringsområde.

c) Namnet på det land där fartyget är registrerat eller tidigare var registrerat och den dag från och med vilken fartyget slutade föra det landets flagg.

d) Fartygets namn.

e) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna.

f) Fartygets hemmahamn efter överföringen.

g) Namn på fartygets ägare eller befraktare.

h) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO:s regleringsområde.

i) De viktigaste arter som kan fiskas av fartyget i NAFO:s regleringsområde.

j) De delområden där fartyget kan förväntas fiska.

Avsnitt 2Tekniska ÅTGÄRDER

ARTIKEL 27 MASKSTORLEKAR

1. Det är förbjudet att bedriva riktat fiske efter de bottenlevande arter som avses i bilaga VIII med trålar som i någon sektion har nätmaskor som är mindre än 130 mm. Denna maskstorlek får som minst vara 60 mm vid riktat fiske efter kortfenad tioarmad bläckfisk ( Illex illecebrosus ). För riktat fiske efter rockor ( Rajidae ) skall denna maskstorlek ökas till minst 280 mm i lyftet och 220 mm i alla andra delar av trålen.

2. Fartyg som fiskar efter nordhavsräka ( Pandalus borealis ) skall använda nät med en maskstorlek på minst 40 mm.

Artikel 28Anordningar på näten

1. Det är förbjudet att använda andra anordningar och tillbehör än de som beskrivs i denna artikel för att spärra eller minska maskorna i ett redskap.

2. Segelduk, nät eller annat material får monteras på undersidan av lyftet för att minska eller förhindra skada.

3. Anordningar får monteras på ovansidan av lyftet, under förutsättning att de inte spärrar maskorna i lyftet. Endast de övre slitskydd som förtecknas i bilaga IX får användas.

4. Fartyg som fiskar efter nordhavsräka ( Pandalus borealis ) skall använda sorteringsrist eller galler med ett spaltavstånd på högst 22 mm. Fartyg som fiskar efter nordhavsräka i sektion 3L skall också vara utrustade med distanskedjor som är minst 72 cm långa i enlighet med bilaga X.

Artikel 29Bifångster

1. Fiskefartyg får inte bedriva riktat fiske efter arter som omfattas av bifångstbegränsningar. Riktat fiske efter en viss art bedrivs när den arten i vikt utgör den största procentandelen av fångsten i ett drag.

2. Bifångster av arter för vilka gemenskapen i en viss del av NAFO:s regleringsområde inte har fastställt några kvoter, får när de tas inom riktat fiske efter en viss art i denna del inte i fråga om någon art överstiga 10 viktprocent av den totala fångsten ombord och får aldrig utgöra mer än 2 500 kg. Om bifångsten tas i en del av regleringsområdet där riktat fiske efter vissa arter är förbjudet eller en kvot för ”övriga arter” har utnyttjats fullt ut, får bifångsterna av de arter som anges i bilaga ID emellertid inte överstiga 1 250 kg eller 5 %.

3. Om de totala fångsterna av de arter som omfattas av bifångstbegränsningar i ett drag överstiger de gränser som fastställs i punkt 2, oavsett vilken bestämmelse det rör sig om, skall fartygen omedelbart flytta sig minst fem nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde. Om de totala fångsterna av arter som omfattas av bifångstbegränsningar i ett följande drag ännu en gång överstiger ovannämnda gränser, skall fartygen återigen omedelbart flytta sig minst fem nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde och får inte återvända till området på minst 48 timmar.

4. Om ett fartyg som fiskar efter nordhavsräka ( Pandalus borealis ) i ett drag får över 5 viktprocent i total bifångst av alla arter i sektion 3M och 2,5 viktprocent i sektion 3L, skall fartyget omedelbart flytta sig minst fem nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde.

5. Fångster av räka skall inte tas med i beräkningen av bifångster för bottenlevande arter.

Artikel 30Minsta fiskstorlek

1. Fisk från NAFO:s regleringsområde som inte uppfyller storlekskraven i bilaga XI får inte beredas, behållas ombord, omlastas, landas, transporteras, lagras, säljas, presenteras för eller bjudas ut till försäljning utan skall omedelbart kastas överbord.

2. Om den mängd fångad fisk som inte uppfyller storlekskraven överstiger 10 % av den totala fångstmängden, skall fartyget flytta sig minst fem nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde innan det fortsätter att fiska. Beredd fisk som är av en art för vilken det finns bestämmelser om minsta storlek och som är mindre än den längd som anges i bilaga XI skall anses härröra från fisk som understiger den minsta storleken.

Avsnitt 3Kontroll ÅTGÄRDER

ARTIKEL 31 PRODUKTMÄRKNING OCH SEPARAT FÖRVARING

1. All beredd fisk som härrör från NAFO:s regleringsområde skall märkas på ett sådant sätt att varje art och produktkategori enligt artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 104/2000 kan identifieras. Av märkningen skall det också framgå att fisken har fångats i NAFO:s regleringsområde.

2. Alla räkor som fångats i sektion 3L och all liten hälleflundra som fångats i delområde 2 och sektionerna 3KLMNO skall märkas med uppgift om att de fångats i dessa respektive områden.

3. Fångster av samma art skall förvaras tydligt åtskilda från fångster av andra arter. Alla fångster som görs inom NAFO:s regleringsområde skall förvaras åtskilda från fångster som tagits upp utanför detta område.Fångster får förvaras i mer än en del av lastrummet, förutsatt att de i varje del av lastrummet hålls tydligt åtskilda från fångster av andra arter med hjälp av plast, kryssfaner, nät eller liknande.

Artikel 32Fiske- och produktionsloggböcker och lastplan

1. Befälhavarna på fartygen skall förutom att följa bestämmelserna i artiklarna 6, 8, 11 och 12 i förordning (EEG) nr 2847/93 i loggboken föra in de uppgifter som anges i bilaga XII.

2. Varje medlemsstat skall, före den 15 i varje månad, i dataläsbart format meddela kommissionen de kvantiteter av de bestånd som anges i bilaga XIII som har landats under föregående månad och meddela eventuella uppgifter som berör artiklarna 11 och 12 i förordning (EEG) nr 2847/93.

3. Befälhavaren på ett gemenskapsfartyg skall med avseende på fångster av de arter som anges i bilaga IC

a) i en produktionsloggbok föra in den sammanlagda produktionen för varje art ombord, uttryckt i kg produktvikt,

b) i en lastplan ange var i lastrummet de olika arterna är placerade.

4. Den produktionsloggbok och den lastplan som avses i punkt 3 skall uppdateras dagligen med uppgifter om den föregående dagen från kl. 00.00 (UTC) till kl. 24.00 (UTC) och skall förvaras ombord till dess att fartyget har lossat hela sin last.

5. Befälhavaren skall ge den hjälp som behövs för att de kvantiteter som har förts in i produktionsloggboken och de beredda produkter som lagras ombord skall kunna kontrolleras.

6. Medlemsstaterna skall vartannat år intyga kapacitetsplanernas riktighet för alla gemenskapsfartyg som har tillstånd att fiska enligt artikel 26.1. Befälhavaren skall se till att en kopia av ett sådant intyg finns ombord och på begäran kan visas upp för en inspektör.

Artikel 33Nät

1. Gemenskapsfartyg som bedriver riktat fiske efter en eller flera av de arter som anges i bilaga VIII får inte föra med sig nät med en mindre maskstorlek än den som anges i artikel 27.

2. Gemenskapsfartyg som under samma resa bedriver fiske i andra områden än NAFO:s regleringsområde får emellertid förvara nät ombord med en mindre maskstorlek än den som anges i artikel 27, förutsatt att näten är säkert surrade och stuvade och inte är tillgängliga för omedelbar användning, vilket innebär att

a) näten skall vara lossade från trålborden, från sina bogserlinor och från sin trålvarp, och

b) nät som finns på eller ovanför däck skall vara säkert fastgjorda vid någon del av överbyggnaden.

Artikel 34Omlastning

1. Gemenskapsfartyg får endast lasta om i NAFO:s regleringsområde om de har fått förhandstillstånd från sina behöriga myndigheter.

2. Gemenskapsfartyg får inte lasta om fisk från eller till ett fartyg från en icke avtalsslutande part som har setts eller på annat sätt identifierats bedriva fiske i NAFO:s regleringsområde.

3. Gemenskapsfartyg skall till sina behöriga myndigheter rapportera varje omlastning i NAFO:s regleringsområde. Levererande fartyg skall lämna rapporten minst 24 timmar före omlastningen och mottagande fartyg senast en timme efter omlastningen.

4. Rapporten i punkt 3 skall innehålla uppgifter om klockslag, geografisk position, total levande vikt i kg per art som skall lossas eller lastas samt de omlastande fartygens anropssignal.

5. Det mottagande fartyget skall utöver total fångst ombord och total landningsvikt rapportera hamnens namn och planerat klockslag för landningen minst 24 timmar före landningen.

6. Medlemsstaterna skall utan dröjsmål översända de rapporter som avses i punkterna 3 och 5 till kommissionen som i sin tur utan dröjsmål skall vidarebefordra dem till NAFO:s sekretariat.

Artikel 35Befraktning av gemenskapsfartyg

1. Medlemsstaterna får samtycka till att det för ett fiskefartyg som för deras flagg och har som tillstånd att fiska i NAFO:s regleringsområde ingås ett befraktningsavtal för att, helt eller delvis, utnyttja en kvot eller fiskedagar som tilldelats en annan avtalsslutande part i NAFO. Det får dock inte ingås avtal om befraktning av fartyg som av NAFO eller någon annan regional fiskeriorganisation har konstaterats bedriva illegalt, orapporterat och oreglerat fiske.

2. Den dag befraktningsavtalet ingås skall flaggmedlemsstaten skicka följande uppgifter till NAFO:s sekretariatschef via kommissionen:

(a) Flaggmedlemsstatens samtycke till befraktningsavtalet.

b) Förteckning över de arter som omfattas av befraktningen och de fiskemöjligheter som delas genom befraktningsavtalet.

c) Befraktningsavtalets giltighetstid.

d) Befraktarens namn.

e) Avtalsslutande part som befraktat fartyget.

f) Vilka åtgärder medlemsstaten har vidtagit för att se till att de befraktade fartyg som för dess flagg följer NAFO:s bestämmelser om bevarande och efterlevnad under befraktningsperioden.

3. När ett befraktningsavtal löper ut skall flaggmedlemsstaten informera kommissionen som utan dröjsmål skall vidarebefordra denna information till NAFO:s sekretariatschef.

4. Flaggmedlemsstaten skall se till att

a) fartyget inte har tillstånd att fiska under befraktningsperioden ur de fiskemöjligheter som tilldelats flaggmedlemsstaten,

b) fartyget inte har tillstånd att fiska enligt fler än ett befraktningsavtal under samma period,

c) fartyget följer NAFO:s bestämmelser om bevarande och efterlevnad under befraktningsperioden,

d) befraktningsfartyget registrerar alla fångster och bifångster som görs enligt anmälda befraktningsavtal separat från andra fångstuppgifter i fiskeloggboken.

5. Medlemsstaterna skall till kommissionen rapportera alla de fångster och bifångster som avses i punkt 4 d separat från andra uppgifter om nationell fångst. Kommissionen skall utan dröjsmål vidarebefordra uppgifterna till NAFO:s sekretariatschef.

Artikel 36Övervakning av fiskeansträngningen

1. Varje medlemsstat skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att fiskeansträngningen av dess fartyg motsvarar de fiskemöjligheter som är tillgängliga för den medlemsstaten i NAFO:s regleringsområde.

2. Senast den 31 januari 2006, eller efter detta datum minst 30 dagar innan fisket av arter i NAFO:s regleringsområde avses börja, skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna fångstplanen för detta fiske. Fångstplanen skall bland annat innehålla uppgifter om det eller de fartyg som skall bedriva fisket och om det planerade antalet fiskedagar i NAFO:s regleringsområde.

3. Medlemsstaterna skall meddela kommissionen preliminära uppgifter om det fiske som fartygen avser bedriva i andra områden.

4. Fångstplanen skall avse den sammanlagda planerade fiskeansträngningen i NAFO:s regleringsområde i förhållande till de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för den medlemsstat som lämnat in anmälan.

5. Senast den 31 december 2006 skall medlemsstaterna avlägga rapport till kommissionen om genomförandet av fångstplanerna. Rapporterna skall innehålla uppgifter om det antal fartyg som faktiskt bedriver detta fiske i NAFO:s regleringsområde, varje fartygs fångst och det totala antalet dagar som varje fartyg fiskat i det området. Fartyg som fiskar efter räka i sektionerna 3M och 3L skall rapportera sin verksamhet separat för varje sektion.

Avsnitt 4Särskilda datainsamlingskrav

1. MEDLEMSSTATERNA SKALL I MÖJLIGASTE MÅN INFÖRA SÄRSKILDA KRAV PÅ DATAINSAMLING FÖR DE FARTYG SOM FISKAR I FÖLJANDE OMRÅDEN:

Område Koordinat 1 Koordinat 2 Koordinat 3 Koordinat 4 |

Orphan Knoll | 50.00.30 47.00.30 | 51.00.30 45.00.30 | 51.00.30 47.00.30 | 50.00.30 45.00.30 |

Corner Seamounts | 35.00.00 48.00.00 | 36.00.00 48.00.00 | 36.00.00 52.00.00 | 35.00.00 52.00.00 |

Newfoundland Seamounts | 43.29.00 43.20.00 | 44.00.00 43.20.00 | 44.00.00 46.40.00 | 43.29.00 46.40.00 |

New England Seamounts | 35.00.00 57.00.00 | 39.00.00 57.00.00 | 39.00.00 64.00.00 | 35.00.00 64.00.00 |

2. Datainsamling enligt punkt 1 skall göras för varje utsättning och skall i möjligaste mån omfatta

a) arternas sammansättning i antal och vikt,

b) längdfrekvenser,

c) otoliter,

d) utsättningsplats, latitud och longitud,

e) fiskeredskap,

f) fiskedjup,

g) klockslag,

h) utsättningstid,

i) bogsering påbörjad (för mobila redskap),

j) annan biologisk provtagning såsom mognad (om möjligt).

3. De uppgifter som samlas in enligt punkt 1 skall rapporteras till medlemsstaternas behöriga myndigheter och därefter vidrarebefordras till NAFO:s sekretariat så snart som möjligt efter varje avslutad fiskeresa.

AVSNITT 5 SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR NORDHAVSRÄKA

ARTIKEL 37 FISKE EFTER NORDHAVSRÄKA

Varje medlemsstat skall dagligen rapportera till kommissionen om de kvantiteter nordhavsräka ( Pandalus borealis ) som fångas i sektion 3L i NAFO:s regleringsområde av fartyg som för dess flagg och är registrerade i gemenskapen. Allt fiske skall ske på minst 200 meters djup och skall vara begränsat till ett fartyg för varje medlemsstats tilldelning vid ett och samma tillfälle.

Avsnitt 6Särskilda bestämmelser om återhämtningsplan för liten hälleflundra

ARTIKEL 38 FÖRBUD BETRÄFFANDE LITEN HÄLLEFLUNDRA

Det är förbjudet för gemenskapsfartyg att fiska liten hälleflundra i NAFO:s delområde 2 och sektionerna 3KLMNO eller att behålla ombord, omlasta eller landa liten hälleflundra som fångats i det området om fartygen inte har ett särskilt fisketillstånd som utfärdats av deras flaggmedlemsstat.

Artikel 39Förteckning över fartyg

1. Medlemsstaterna skall se till att gemenskapsfartyg till vilka det har utfärdats det särskilda fisketillstånd som avses i artikel 38 tas upp i en förteckning med uppgifter om fartygets namn och registreringsnummer enligt definitionen i bilaga I till förordning (EG) nr 26/2004. Medlemsstaterna får inte utfärda det särskilda fisketillståndet förrän fartyget har tagits upp i NAFO:s fartygsregister.

2. Alla medlemsstater skall översända den förteckning som avses i punkt 1 samt alla efterföljande ändringar i dataläsbart format till kommissionen.

3. Ändringar i förteckningen enligt punkt 1 skall meddelas kommissionen senast fem dagar före den dag då det nya fartyg som uppförts i förteckningen inträder i delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. Kommissionen skall utan dröjsmål översända ändringarna till NAFO:s sekretariat.

4. Varje medlemsstat skall vidta nödvändiga åtgärder för att fördela sin kvot för liten hälleflundra mellan de fartyg som finns med i den förteckning som avses i punkt 1. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om kvotfördelningen senast 15 dagar efter denna förordnings ikraftträdande.

Artikel 40Rapporter

1. Befälhavarna på de gemenskapsfartyg som avses i artikel 39.1 skall översända följande rapporter till flaggmedlemsstaten:

a) De kvantiteter liten hälleflundra som behålls ombord när gemenskapsfartyget inträder i delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. Rapporten skall sändas tidigast 12 timmar och senast 6 timmar före inträdet i området.

b) Veckofångster av liten hälleflundra. Rapporten skall översändas första gången senast vid slutet av den sjunde dagen efter fartygets inträde i delområde 2 och områdena 3KLMNO eller, om fiskeresan varar mer än sju dagar, senast på måndagen för fångster som har tagits i delområde 2 och områdena 3KLMNO under den föregående vecka som slutar vid midnatt på söndagen.

c) De kvantiteter liten hälleflundra som finns ombord när gemenskapsfartyget lämnar delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. Rapporten skall sändas tidigast 12 timmar och senast 6 timmar innan fartyget lämnar området och skall innehålla uppgifter om antal fiskedagar och totala fångster i området.

d) De kvantiteter som lastats och lossats vid varje omlastning av liten hälleflundra under fartygets vistelse i delområde 2 och sektionerna 3KLMNO. Rapporterna skall sändas senast 24 timmar efter det att omlastningen avslutats.

2. När medlemsstaterna har mottagit de rapporter som nämns i punkt 1 a, c och d skall de vidarebefordra dem till kommissionen.

3. När fångster av liten hälleflundra som rapporterats i enlighet med punkt 2 anses ha uttömt 70 % av medlemsstatens kvottilldelning, skall befälhavarna sända rapporterna enligt punkt 1 b var tredje dag.

Artikel 41Utsedda hamnar

1. Det är förbjudet att landa hälleflundra någon annanstans än i de hamnar som angivits av de avtalsslutande parterna i NAFO. Det är förbjudet att landa liten hälleflundra i icke-avtalsslutande parters hamnar.

2. Medlemsstaterna skall utse de hamnar där liten hälleflundra får landas och skall besluta om inspektions- och övervakningsförfaranden för detta, däribland villkor för registrering och rapportering av kvantiteten liten hälleflundra för varje landning.

3. Medlemsstaterna skall inom 15 dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft till kommissionen översända en förteckning över utsedda hamnar och inom 15 dagar därefter de inspektions- och övervakningsförfaranden som avses i punkt 2. Kommissionen skall utan dröjsmål översända dessa uppgifter till NAFO:s sekretariat.

4. Kommissionen skall utan dröjsmål översända en förteckning över de hamnar som avses i punkt 2 samt hamnar som utsetts av andra avtalsslutande parter i NAFO till samtliga medlemsstater.

Artikel 42Kontroll i hamn

1. Medlemsstaterna skall se till att alla fartyg som anlöper en angiven hamn för att landa eller omlasta liten hälleflundra som fångats i NAFO:s delområde 2 och sektionerna 3KLMNO kontrolleras i hamn i enlighet med NAFO:s regler för hamnkontroll.

2. Det är förbjudet att lossa och/eller omlasta fångster från fartyg som avses i punkt 1 innan inspektörerna har anlänt.

3. Alla kvantiteter som lossas skall vägas varje art för sig innan de transporteras till kyl- eller fryshus eller annan destination.

4. Medlemsstaterna skall översända hamnkontrollrapporten till NAFO:s sekretariat, med kopia till kommissionen, inom sju arbetsdagar efter den dag då kontrollen utfördes.

Artikel 43Förbud mot landning och omlastning för fartyg tillhörande icke-avtalsslutande parter

Medlemsstaterna skall förbjuda landningar och omlastningar av liten hälleflundra från fiskefartyg tillhörande icke-avtalsslutande parter i NAFO som har fiskat i NAFO:s regleringsområde.

Artikel 44Uppföljning av fiskeverksamhet

Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2006 översända en rapport till kommissionen om genomförandet av åtgärderna i artiklarna 38–43 och det totala antalet fiskedagar.

Avsnitt 7Särskilda bestämmelser för kungsfisk

ARTIKEL 45 FISKE EFTER KUNGSFISK

1. Varannan måndag skall befälhavaren på gemenskapsfartyg som bedriver fiske efter kungsfisk i delområde 2 och sektionerna IF, 3K och 3M i NAFO:s regleringsområde till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg de för eller där de är registrerade, anmäla vilka mängder kungsfisk som har fångats i de områdena under den tvåveckorsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag.

När de sammanlagda fångsterna kommit upp i 50 % av de totala tillåtna fångstmängderna skall anmälan ske varje måndag.

2. Medlemsstaterna skall varannan tisdag före klockan 12.00 för den fjortondagarsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag till kommissionen rapportera vilka mängder kungsfisk som fångats i delområde 2 och i sektionerna IF, 3K och 3M i NAFO:s regleringsområde av fartyg som för deras flagg och är registrerade på deras territorium.

När de sammanlagda fångsterna kommit upp i 50 % av de totala tillåtna fångstmängderna skall rapporteringen ske varje vecka.

KAPITEL VIISärskilda bestämmelser för gemenskapsfartyg som fiskar i CCAMLR-området

Avsnitt 1Restriktioner och krav beträffande fartygsuppgifter

ARTIKEL 46 FÖRBUD OCH FÅNGSTBEGRÄNSNINGAR

1. Riktat fiske efter arterna i bilaga XIV är förbjudet i de zoner och under de perioder som anges i den bilagan.

2. För nytt fiske och fiske i vetenskapligt syfte skall de fångst- och bifångstbegränsningar som fastställs i bilaga XV gälla i de delområden som nämns i den bilagan.

Artikel 47Krav på upplysningar om fartyg som har tillstånd att fiska i CCAMLR-området

1. Utöver de upplysningar om fartyg med fisketillstånd som krävs enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 601/2004 skall medlemsstaterna från och med den 1 augusti 2006 för dessa fartyg meddela kommissionen följande:

a) Fartygets eventuella IMO-nummer.

b) Eventuellt tidigare flagg.

c) Internationell radioanropssignal.

d) Ägarens/ägarnas namn och adress och eventuell(a) förmånsägares namn och adress, om dessa är kända.

e) Fartygstyp.

f) Byggplats och byggår.

g) Längd.

h) Färgfoton av fartyget bestående av följande:

i) Ett foto på minst 12 x 7 cm av fartygets styrbordssida, som visar fartyget i hela dess längd med alla strukturella kännetecken.

ii) Ett foto på minst 12 x 7 cm av fartygets babordssida, som visar fartyget i hela dess längd med alla strukturella kännetecken.

iii) Ett foto på minst 12 x 7 cm av fartygets akter, taget rakt bakifrån.

i) Åtgärder som gör det omöjligt att manipulera det satellitövervakningssystem som är installerat ombord.

2. Från och med den 1 augusti 2006 skall medlemsstaterna, så långt det är praktiskt möjligt, även meddela kommissionen följande uppgifter om fartyg som har tillstånd att fiska i CCAMLR-området:

a) Fartygsansvariges namn och adress, om denne inte är ägaren.

b) Befälhavarens namn och nationalitet och eventuellt fiskeskepparens.

c) Fångstmetod(er).

d) Fartygsbredd (m).

e) Bruttoregisterton.

f) Typ av kommunikationssystem och -nummer (INMARSAT A, B och C-nummer).

g) Normal besättningsstorlek.

h) Huvudmaskinens eller maskinernas effekt (kW).

i) Lastkapacitet (ton), antal lastrum för fisk och deras kapacitet (m³).

j) Andra uppgifter (t.ex. isklassifikation) som anses relevanta.

Avsnitt 2Fiske i vetenskapligt syfte

ARTIKEL 48 DELTAGANDE I FISKE I VETENSKAPLIGT SYFTE

1. Fiskefartyg som för spansk flagg och är registrerade i Spanien och som har anmälts till CCAMLR i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 601/2004 får delta i fiske med långrev i vetenskapligt syfte efter Dissostichus spp. i FAO:s delområde 88.1 och 88.2 samt i sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a utanför områden under nationell jurisdiktion samt 58.4.3b utanför områden under nationell jurisdiktion.

2. I sektionerna 58.4.3a och 58.4.3b får högst ett fartyg åt gången fiska.

3. När det gäller delområdena 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 anges de sammanlagda fångst- och bifångstbegränsningarna per delområde och sektion, samt deras fördelning per småskalig forskningsenhet (SSRU) inom vart och ett av dessa områden i bilaga XV. Fisket i en småskalig forskningsenhet skall upphöra när de rapporterade fångsterna når den angivna gränsen och fiske i den enheten skall vara förbjudet under resten av säsongen.

4. Fisket skall ske med så stor geografisk och batymetrisk spridning som möjligt så att man får de uppgifter som behövs för att avgöra fiskepotential och undvika en alltför stor koncentration av fångst och fiskeansträngning. I sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 är det dock förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 550 meter djupa.

Artikel 49Rapporteringssystem

Fiskefartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte enligt artikel 48 skall omfattas av följande rapporteringssystem för fångst och ansträngning:

a) Rapportsystemet för fångst och fiskeansträngning under femdagarsperioder enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 601/2004, bortsett från att medlemsstaterna, senast två arbetsdagar efter utgången av varje rapporteringsperiod, skall översända rapporter om fångst och fiskeansträngning till kommissionen, vilka sedan utan dröjsmål skall vidarebefordras till CCAMLR. I delområdena 88.1 88.2 samt i sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 skall uppgifterna rapporteras in per småskalig forskningsenhet.

b) Systemet för finskalig rapportering av månatlig fångst och fiskeansträngning enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 601/2004.

c) Det totala antalet och den totala vikten av Dissostichus eleginoides och Dissostichus mawsoni som kastats överbord, inklusive dem med jellymeat-tillstånd, skall rapporteras.

Artikel 50Särskilda krav

1. Det fiske i vetenskapligt syfte som avses i artikel 48 skall genomföras i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 600/2004 av den 22 mars 2004 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för fiskeriverksamhet i det område som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis[32] när det gäller tillämpliga åtgärder för att minska dödligheten bland sjöfåglar på grund av olyckshändelser under fiske med långrev. Därutöver gäller följande:

a) Det är förbjudet att kasta avfall överbord i samband med detta fiske.

b) Fartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte i sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 och som uppfyller kraven i CCAMLR-protokollen (A, B eller C) beträffande förtyngda långrevar skall undantas från kravet på utsättning på natten. Fartyg som fångar sammanlagt tre (3) sjöfåglar skall dock omedelbart återgå till utsättning på natten i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 601/2004.

c) Fartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte i delområdena 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.3a och 58.4.3b och som fångar sammanlagt tre (3) sjöfåglar skall omedelbart upphöra med fisket och skall inte tillåtas fiska utanför den normala fiskesäsongen under resten av fiskesäsongen 2005/06.

2. För fiskefartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte i FAO:s delområden 88.1 och 88.2 gäller dessutom följande:

a) Fartygen får inte kasta följande överbord:

i) Olja eller bränsleprodukter eller oljerester, utom det som är tillåtet enligt bilaga I till MARPOL 73/78 (Internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg).

ii) Avfall.

iii) Livsmedelsavfall som inte kan passera genom ett nät med högst 25 mm stora öppningar.

iv) Fjäderfä eller delar därav (även äggskal).

v) Avloppsvatten inom 12 nautiska mil från land eller isflak, eller avloppsvatten medan fartyget gör mindre än 4 knop.

vi) Aska från förbränningsanläggningar.

b) Inga levande fjäderfän eller andra levande fåglar får föras in i delområdena 88.1 och 88.2 och styckhanterade fjäderfän som inte konsumerats skall avlägsnas från delområdena 88.1 och 88.2.

c) Det är förbjudet att fiska efter Dissostichus spp. i delområdena 88.1 och 88.2 inom 10 nautiska mil från Ballenyöarnas kust.

Artikel 51Definition av drag

1. I detta avsnitt skall med ett drag avses att en eller flera revar sätts ut på ett och samma fångstställe. För rapportering om fångst och ansträngning skall dragets exakta geografiska placering fastställas med hjälp av mittpunkten för den rev eller de revar som placerats ut.

2. För att anses som forskningsdrag skall

a) varje forskningsdrag äga rum minst fem nautiska mil från varje annat forskningsdrag och avståndet skall mätas från den geografiska mittpunkten av varje forskningsdrag,

b) varje drag omfatta minst 3 500 krokar och högst 10 000 krokar; flera separata revar får användas på samma ställe,

c) varje drag med långrev ligga kvar i vattnet i minst sex timmar, mätt från den tidpunkt då draget placerats ut helt och hållet till dess att det börjar tas ombord.

Artikel 52Forskningsplaner

Fiskefartyg som deltar i vetenskapligt fiske enligt artikel 48 skall verkställa forskningsplaner i samtliga småskaliga forskningsenheter som FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 är indelade i. Forskningsplanen skall verkställas enligt följande:

a) När fartyget första gången anländer till en småskalig forskningsenhet skall de första tio dragen, kallade ”första serien”, benämnas ”forskningsdrag” och de måste uppfylla kriterierna i artikel 51.2.

b) Nästa tio drag eller tio ton fångst, beroende på vad som först uppnås, skall benämnas ”andra serien”. Befälhavaren kan besluta att dragen i den andra serien fiskas som en del av normalt fiske i vetenskapligt syfte. Om de uppfyller kraven i artikel 51.2 får de också benämnas forskningsdrag.

c) När den första och andra serien drag har genomförts måste fartyget, om befälhavaren vill fortsätta att fiska i den småskaliga forskningsenheten, fortsätta med en ”tredje serie”, vilket innebär att sammanlagt 20 forskningsdrag görs i de tre serierna. Den tredje serien drag skall genomföras under samma vistelse i den småskaliga forskningsenheten som den första och andra serien.

d) När 20 forskningsdrag i den tredje serien gjorts får fartyget fortsätta att fiska i den småskaliga forskningsenheten.

e) I de småskaliga forskningsenheterna A, B, C, E och G i delområdena 88.1 och 88.2 där arean på den havsbotten där det går att bedriva bottenfiske utan att skada den marina miljön är mindre än 15 000 km², skall leden b, c och d inte gälla och efter det att fartyget genomfört tio forskningsdrag får det fortsätta att fiska i den småskaliga forskningsenheten.

Artikel 53Datainsamlingsplaner

1. Fiskefartyg som deltar i vetenskapligt fiske enligt artikel 48 skall verkställa planer för datainsamling i samtliga småskaliga forskningsenheter som FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 är indelade i. En plan för datainsamling skall innefatta följande uppgifter:

a) Position och djup för varje ände av varje långrev i ett drag.

b) Tid för utsättning, tiden i vattnet och tidpunkten för inhalning.

c) Antal och art för fisk som förlorats när linorna halats in.

d) Antal krokar.

e) Typ av agn.

f) Utfallet av agnet (%).

g) Typ av krok.

h) Sjöförhållanden, molnighet och månfas när långrevarna sattes ut.

2. Alla uppgifter i punkt 1 skall samlas in för varje forskningsdrag. Alla fiskar i ett forskningsdrag, om det omfattar upp till hundra fiskar, skall mätas och stickprov skall tas på minst 30 fiskar för biologiska studier. Om mer än hundra fiskar fångas skall en metod med slumpmässiga delstickprov användas.

Artikel 54Märkningsprogram

Fiskefartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte enligt artikel 48 skall genomföra följande märkningsprogram:

a) Under hela säsongen skall en individ per ton levande vikt som fångas av Dissostichus spp. märkas och återutsättas i enlighet med CCAMLR:s märkningsprotokoll (CCAMLR Tagging Protocol). Fartygen får inte sluta med märkningen förrän de har märkt 500 individer, eller lämna fisket förrän de har märkt en individ per ton levande vikt.

b) Programmet skall inriktas på fiskar av alla storlekar för att kravet på märkning av en fisk per ton levande vikt som fångas skall kunna uppfyllas. Alla återutsatta fiskar skall dubbelmärkas och återutsättas över ett så stort geografiskt område som möjligt.

c) På alla märken skall tydligt anges ett unikt löpnummer och adress så att märkena kan spåras om den märkta fisken fångas.

d) Alla märkta fiskar som fångas på nytt (dvs. fångade fiskar som märkts vid ett tidigare tillfälle) får inte återutsättas, även om de efter märkningen endast varit i frihet under en kort period.

e) Biologisk provtagning skall ske av alla märkta fiskar som fångas på nytt (längd, vikt, kön, gonadutveckling), och fiskarna skall om möjligt fotograferas digitalt, otoliterna tas ut och märket avlägsnas.

f) Alla relevanta märkningsdata och uppgifter om märkta fiskar som fångats på nytt skall rapporteras elektroniskt i CCAMLR-format till CCAMLR inom tre månader efter det att fartyget lämnat fisket i fråga.

g) Alla relevanta märkningsdata, uppgifter om märkta fiskar som fångats på nytt samt prover från fiskar som fångats på nytt skall också rapporteras elektroniskt i CCAMLR-format till den berörda regionala uppsamlingsplatsen för märkningsdata, i enlighet med CCAMLR:s märkningsprotokoll.

Artikel 55Vetenskapliga observatörer

Samtliga fiskefartyg som deltar i fiske i vetenskapligt syfte enligt artikel 48 skall ha minst två vetenskapliga observatörer ombord under all fiskeverksamhet under fiskeperioden; en observatör skall utses i enlighet med CCAMLR Scheme of International Scientific Observation .

KAPITEL VIIISlutbestämmelser

Artikel 56Försäljning av marina organismer som fångas i vetenskaplig syfte

Marina organismer som fångas i vetenskapligt syfte enligt artikel 2.2 får säljas, lagras, presenteras för eller bjudas ut till försäljning, förutsatt

a) att de fiskemöjligheter som fastställs i bilagorna I–III inte är uttömda, eller

b) att de säljs direkt för andra ändamål än för att användas som livsmedel.

Artikel 57Dataöverföring

När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 15.1 och 18.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 sänder data till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, skall de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning.

Artikel 58Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning .

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Om de totala tillåtna fångstmängderna i CCAMLR-området fastställts för tidsperioder som börjar före den 1 januari 2006 skall artikel 46 tillämpas från och med början av de totala tillåtna fångstmängdernas respektive tillämpningsperiod.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

[2] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3.

[3] EUT L 70, 9.3.2004, s. 8.

[4] EUT L 150, 30.4.2004, s. 1.

[5] EGT L 226, 29.8.1980, s. 48.

[6] EGT L 226, 29.8.1980, s. 12.

[7] EGT L 29, 1.2.1985, s. 9.

[8] EGT L 161, 2.7.1993, s. 1.

[9] EGT L 132, 21.5.1987, s. 9.

[10] EGT L 276, 10.10.1983, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1965/2001 (EGT L 268, 9.10.2001, s. 23).

[11] EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1954/2003 (EUT L 289, 7.11.2003, s. 1).

[12] EGT L 289, 7.11.2001, s. 1.

[13] EGT L 171, 6.7.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 813/2004 (EUT L 150, 30.4.2004, s. 32).

[14] EGT L 171, 6.7.1994, s. 7.

[15] EUT L 97, 1.4.2004, s. 16.

[16] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 602/2004 (EUT L 97, 1.4.2004, s. 30).

[17] EGT L 365, 31.12.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 448/2005 (EUT L 74, 19.3.2005, s. 5).

[18] EGT L 191, 7.7.1998, s. 10.

[19] EUT L 70, 9.3.2004, s. 8.

[20] EUT L 333, 20.12.2003, s. 17.

[21] EGT L 274, 25.9.1986, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 3259/94 (EGT L 339, 29.12.1994, s. 11).

[22] EGT L 137, 19.5.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 831/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 33).

[23] EGT L 351, 28.12.2002, s. 6.

[24] EUT L 396, 31.12.2004, s. 4.

[25] EGT L 191, 7.7.1998, s. 10.

[26] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1.

[27] EGT L 137, 19.5.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 831/2004

(EUT L 127, 29.4.2004, s. 33).

[28] EGT L 270, 13.11.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

[29] EGT L 186, 28.7.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

[30] EUT L 97, 1.4.2004, s. 16.

[31] EUT L 5, 9.1.2004, s. 25.

[32] EUT L 97, 1.4.2004, s. 1.