EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.6.2011 
SEK(2011) 807 slutlig 
  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Tysklands nationella reformprogram för 2011 
  
och rådets yttrande 
 
om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 
{SEK(2011) 714 slutlig} 
 
 
SV 2   SV Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Tysklands nationella reformprogram för 2011 
  
och rådets yttrande 
 
om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr  1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 5.3, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation2, 
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, 
efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och 
av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommi ssionens förslag till en ny strategi för 
sysselsättning och tillv äxt, Europa 2020-strategin. De nna strategi bygger på en utökad 
samordning av den ekonomiska politiken, me d inriktning på ett antal nyckelområden 
där åtgärder måste vidtas för att öka EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. 
(2) Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för 
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik
3, vilka 
tillsammans utgör de ”integ rerade riktlinjerna”. Medlem sstaterna uppmanades att 
beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonom iska politik och 
sysselsättningspolitik. 
                                                 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C, , s. . 
3 Förlängt till 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011. 
 
SV 3   SV (3) Den 12 januari 2011 antog kommissionen de n första årliga tillväxtöversikten, 
varigenom en ny era av ekonomisk styrni ng inleddes i EU liksom den första 
europeiska planeringsterminen för förh andsintegrerad politisk samordning, med 
förankring i Europa 2020-strategin.  
(4) Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet pr ioriteringarna för konsolidering av de 
offentliga finanserna och för strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga 
tillväxtöversikt). Det underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda 
offentliga finanser, hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser  för att öka tillväxten. Medlemsstaterna 
uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras 
stabilitets- eller konvergensprogr am och nationella reformprogram. 
(5) Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i 
Euro plus-pakten att i tid lägga fram sina  åtaganden, så att de kan tas med i deras 
stabilitets- eller konvergensprogr am och nationella reformprogram. 
(6) Den 27 april 2011 lade Tyskland fram sitt uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 
2011–2015 och den 7 april 2011 lade man fram  sitt nationella reformprogram för 
2011. För att kunna beakta inbördes samba nd mellan de båda programmen har de 
granskats samtidigt.  
(7) När krisen inleddes, var den tyska ekonomin relativt stark. Värl dshandelns kraftiga 
nedgång ledde dock till att e xport och investeringar rasade  år 2009, så att real BNP 
sjönk med hela 4,7 % vilket var utan tidig are motstycke. Efter en mindre ökning har 
arbetslösheten successivt minskat se dan slutet av 2009. Arbetsmarknadens 
återhämtningsförmåga återspeglar de gynnsamma  effekterna av tidigare reformer för 
minskad arbetstid och bidrag till korttidsarbete. Efter nedgången har ekonomin återhämtat sig starkt, där real BNP ökade  med 3,6 % år 2010. Expor ten är i stort sett 
återställd efter den massiva nedgången under 2009 och har banat väg för en återhämtning på bredare front, vilket oc kså lett till ett krympande överskott i 
bytesbalansen. Ekonomins konkurrenskraft ha r ökat ännu mer i förhållande till 
flertalet medlemsstater i euroområdet. De offentliga finansernas ställning har gått från balans till ett underskott på 3 % av BNP år 2009, pådrivet av automatiska stabilisatorer 
som fått fritt spelrum och av diskretionära  åtgärder för att vända den ekonomiska 
nedgången. Den ekonomiska återhämtningen bi drog till att hålla tillbaka underskottet 
år 2010 (3,3 % av BNP), trots pågåen de och betydande finanspolitiska 
stimulansåtgärder och stödåtgärder på finansmarknaden. 
(8) Utifrån en bedömning av det uppdaterade  stabilitetsprogrammet enligt rådets 
förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet at t det makroekonomiska scenariot bakom 
programmet är försiktigt för 2011 och därefter rimligt, även jämfört med 
kommissionens vårprognos 2011. I programmet beräknas re al BNP öka med 2,3 % år 
2011, för att sedan sjunka till 1,8 % år 2012 och hamna på ett genomsnitt på 1,5 % under perioden 2013–15. Enligt programmets pl an ska underskottet redan år 2011 
sänkas under referensvärdet på 3 % av BNP, två år tidigare än rådets  tidsfrist. Därefter 
ska det närmas målet på medellång sikt som är ett underskott på 0,5 % av BNP i 
strukturella termer år 2014. Efter den förv äntade korrigeringen av det alltför stora 
underskottet, ska anpassningen till målet på  medellång sikt enligt programmet hamna 
under riktmärket på 0,5 % av BNP år 2013 och 2014. Skuldkvoten ökade med knappt 
 
SV 4   SV 10 procentenheter år 20104, men beräknas börja sjunka fr ån och med 2011 och hamna 
på 75,5 % av BNP år 2015, vilket överskrider fördragets referensvärde.  Beräkningarna 
av de offentliga finanserna omfattas av risker som i stort sett uppväger varandra år 
2011, men utfallet kan därefter bli sämre än vä ntat då vissa besparingar kan utvecklas 
annorlunda än planerat. Vi ssa diskuteras fortfarande  (exempelvis energi och 
finansiella skatter), meda n andra fortfarande behöver specificeras (exempelvis 
effektivisering av offentlig förvaltning). Dessutom kan ytterligare stödåtgärder på finansmarknaden inte uteslutas.  
(9) Genom en reform av hälso- /sjukvårdssystemet infördes åtgärder för att hejda 
utgiftsökningar framför allt 2011 oc h 2012. Ytterligare insatser för mer 
kostnadseffektiva utgifter inom hälso-/sjukv ård och långvård skulle därför främja den 
planerade konsolideringen. Samtidigt skulle tillväxtpotentialen långsiktigt stärkas av en fortsatt främst tillväxtinriktad konsolidering, inklusive ett säkrande av adekvata utbildningsutgifter. 
(10) Det tyska finanspolitiska ramverket har förs tärkts betydligt genom  införandet av en 
budgetregel i författningen, inrättandet av stabilitetsrådet och varningssystemet för 
budgetkrislägen. Emellertid behöver budgetregeln helt genomföras på delstatsnivå. En 
förstärkning av motsvarande övervaknings- och sanktionsmekanism skulle också öka 
den allmänna tilltron till de offentliga finanserna.  
(11)  Krisen visade att banksektorn är mycket sårbar i flera avseende n. Stora förluster och 
nedskrivningar till följd av internationella investeringar i subprimelån och strukturerade produkter försvagade vissa bankers kapitalbas. Detta framtvingade 
betydande statliga ingrepp. Krisen har också visat på svagheter hos vissa 
delstatsbanker, som redan före krisen saknat effektiv riskhantering och en bärkraftig 
företagsmodell. Ytterligare reformer av banksektorn behövs, inklusive en 
omstrukturering av delstatsbanker som be höver en bärkraftig företagsmodell och 
tillräckliga medel. Detta och förstärkta tillsyns- och övervakningssystem skulle 
stabilisera finanssektorn och även säkerställ a en effektivare allokering av inhemska 
besparingar som bas för efterf rågan och investeringar.  
(12) Den tyska ekonomins tillväxt potential och strukturella konkurrenskraft beror mycket 
på den välutbildade, erfarna arbetskraften, men brist på arbetskraft kan bli akut med 
tanke på den demografiska utvecklingen. Detta understryker betydelsen  av att till fullo 
utnyttja arbetskraftsreserverna genom att undanröja hindren för vissa gruppers 
sysselsättning (äldre arbetstaga re, kvinnor, lågkvalificerade och 
tredjelandsmedborgare). Det är också vikt igt att vidareutveckla humankapitalet. 
Skattekilen är fortfarande hög, särskilt för låga inkomster och medelinkomster. 
Åtgärder mot detta skulle förbättra in citamenten att arbeta, samtidigt som 
löneökningar i större utsträck ning skulle resultera i högr e disponibla inkomster och 
inhemsk efterfrågan. Den gemensamma i nkomstbeskattningen fö r par ger en hög 
marginalskatt för den andra inkomsttagaren. En övergång till ett system med individuell beskattning kunde minska förekom sten av deltidsarbete  till förmån för 
heltidsarbete. Särskilt ökad tillgång till barnomsorg skul le bidra till att öka kvinnors 
                                                
 
4 Den hastiga uppgången år 2010 berodde mycket på att två krisbanker överförde problemtillgångar till 
sina respektive saneringsbolag (”bad banks”), som förs till den offentliga sektorn. Enligt Eurostats 
riktlinjer om redovisningsregler för finansiella saneringar, bör saneringsbolags motsvarande skulder 
direkt påverka skuldnivån. 
 
SV 5   SV fortfarande låga andel heltidsarbete.  Dessutom kunde en ökning av antalet 
yrkesutbildade förbättra arbetsmöjligheterna för lågutbildade arbetstagare. 
(13) Tyskland har nyligen vidtagit långtgående beslut om sina framtida energislag. 
Genomförandet av energiplanen kommer a tt innebära en grundläggande omvandling 
av energiförsörjningen och får konsekve nser för energipriser och ekonomins 
konkurrenskraft på medellång och lång sikt. De n viktigaste vägledande principen för 
energiplanens genomförande bör därför vara kostnadseffektivitet, baserad på effektiv 
energiförbrukning, kostnadseffektiva stöds ystem och lämpliga elnät för förnybar 
energi samt konkurrenskraftiga energimarknader. 
(14) Ett främjande av konkurrensen inom  tjänstesektorn skulle främja 
produktivitetstillväxten och stödja den inhems ka efterfrågan. En mer dynamisk tillväxt 
inom tjänstesektorn skulle också kunna bi dra till att bredda basen för Tysklands 
utbuds- och efterfrågetillväxt. Trots att ge nomförandet av tjänstedirektivet avsevärt 
förbättrats på senare år, verkar det finnas fortsatt utrymme för avveckling av hinder för 
nyetablering och nedläggning av företag, sä rskilt genom en fortsatt förenkling av 
licens- och tillståndssystem. Reglering av vissa yrken (exempelvis ingenjörer, arkitekter, farmaceuter och advokater), verk ar vara striktare än i andra länder, 
samtidigt som det för hantverk verkar finna s större hinder för etablering och rättsliga 
hinder. När det gäller nätverksindustr iers tjänster, finns det fortfarande 
konkurrenshinder inom särskilt järnvägssektorn.  Försenad är här fortfarande en klar 
åtskillnad mellan infrastrukturförvaltning och transporttjänster, som förutsättning för en konkurrensutsatt marknad. På kort sikt skulle konkurrensen främjas, om det 
federala nätorganets övervakande roll förstärktes, korssubventioneringen mellan 
nätoperatören och transportleverantöre rna avskaffades och försäljnings- och 
biljettinfrastrukturen  konkurrensutsattes.  
(15) Ytterligare reformer för att förbättra utb ildningsväsendets tillgänglighet och kvalitet 
kommer att vara avgörande för tryggandet av tillräckligt kvalificerad arbetskraft, också 
mot bakgrund av den demografiska utvecklingen.  Det förutspås brist på särskilt 
medelkvalificerad till högt kvalificerad ar betskraft, speciellt beträffande matematik, 
naturvetenskap och teknik. Tyska ungdoma rs utbildningsnivå ligger under EU-
genomsnittet, både vad gäller gymnasieutbildning och eftergymnasial utbildning. Utbildningsresultaten kunde förbättras genom ökad tillgång till förskola och heldagsskolor samt lättare övergångar me llan olika delar av utbildningssystemet.   
(16) Inom Euro plus-pakten
5 svarar Tyskland för flera åtaganden. Åtaganden inom 
finanspolitiken är att det al ltför stora underskottet ska kor rigeras redan år 2011 och att 
den nationella budgetregelns mål ska uppnås med bred marginal under perioden 2011–2012. I åtgärder för ökad finansie ll stabiliteten ingår effekt iv reglering och tillsyn av 
kapitalmarknaden. Sysselsättningsåtgärder in riktas på deltagandet på arbetsmarknaden 
(reform av de aktiva arbetsmarknadspolitis ka instrument, en bä ttre integrering av 
yrkesmän med utländsk utbildning och integr ation av invandrare) och på utbildning 
(grundutbildningspakten). Åtgärder för ökad konkurrenskraft inriktas på 
nätverksindustrierna, energi- och tjänstese ktorn (dvs. en byrå för öppenhet inom el- 
och gassektorn, ett program för eldr ivna fordon och ökade medel till 
transportinfrastruktur) samt på utbildning (dvs. initiative t för en framstående nivå 
                                                
 
5 Närmare uppgifter om åtagandena inom Euro plus-pakten finns i arbetsdokumentet SEK(2011) 714. 
 
SV 6   SV genom främjad forskarutbildning och medel till universitetspakten). Dessa åtaganden 
avser paktens fyra områden. De återspeg lar i stor utsträc kning det bredare 
reformprogrammet i stabilitetsprogrammet  och det nationella reformprogrammet. 
Emellertid är det flera politikområden som inte berörs av paktens åtaganden (exempelvis omstrukturering av delstatsbankern a eller skattekilen på arbete) eller bara 
bara nämns (ökad konkurrensutsättning av tj änstesektorn och nätverksindustrierna). 
Åtagandena inom Euro plus-pakten har be dömts och beaktats i rekommendationerna. 
(17) Kommissionen har granskat Tysklands stabilitetsprogram och nationella 
reformprogram, inklusive landets åtaganden inom Euro plus-pakten
6. Den har beaktat 
inte bara programmens relevans för hållbar  finanspolitik och socioekonomisk politik i 
Tyskland utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, 
mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. 
Mot denna bakgrund anser kommissionen att de n tyska finanspolitiska strategin bör 
genomföras som planerat, samtidigt med en tillväxtfrämjande inriktning på konsolideringen. För perioden 2011–2012 bör ytterlig are insatser inriktas på att trygga 
stabiliteten i det finansiella systemet  (exempelvis genom omstrukturering av 
delstatsbankerna). Detta gäller också stärkandet av inhemska tillväxtfaktorer, som att 
öka deltagandet på arbetsmarknaden via en  minskning av skattekilen på arbete, 
förbättra utbildningens tillgänglighet och kvalitet samt öka konkurrensutsättningen av 
tjänstesektorn, hantverk och yrke skårer samt nätindustrierna.  
(18) Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av 
den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat 2011 års uppdatering av Tysklands stabilitetsprogram 
och dess ståndpunkt
7 avspeglas bland annat i punkt 1 i dess rekommendation nedan. 
Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Tysklands nationella reformprogram. 
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Tyskland under perioden 2011–2012 vidtar 
följande åtgärder: 
(1) Genomför strategin för de offentliga finans erna som planerat år 2012 och följande år. 
Fullbordar budgetregelns genom förande på delstatsnivå oc h förstärker motsvarande 
övervaknings- och påföljdsmekanism. Fortsä tter en tillväxtfrämjande konsolidering, 
bland annat genom att säkerställa adekvata utbildningsutgifter och göra de offentliga 
utgifterna för sjukvård och långt idsvård kostnadseffektivare.  
(2) Åtgärdar de strukturella bristerna i nom finanssektorn, bland annat genom att 
omstrukturera delstatsbanker som behöve r en helfinansierad och bärkrafig 
affärsmodell.  
(3) Ökar deltagandet på arbetsmarknaden genom en mer rättvis tillgång till utbildnings- 
och fortbildningssystem och genom att minska den höga skattekilen för låginkomsttagarna på ett budgetmässigt neutra lt sätt. Ökar antale t heltidsdaghem och 
                                                
 
6 SEK(2011) 714. 
7 Enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. 
 
SV 7   SV heldagsskolor samt avskaffar negativa skatteeffekter för annan make som vill arbeta 
mer.  
(4) Undanröjer omotiverade regleringar av vissa yrkeskårer och hantverkssektorn. 
Förbättrar konkurrensen inom nätverksindus trierna och förstärker det federala 
tillsynsorganet för järnvägs nätet. Inom ramen för den aviserade nationella 
energiplanen inriktar sig på att förbät tra den långsiktiga kostnadseffektiviteten i 
samband med lagen om förnybara energi källor, säkerställer energiproduktionens 
reella oberoende av energiöverföringen samt  förbättrar anslutni ngar vid gränserna.  
Utfärdad i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande