[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 1.2.2006

KOM(2006) 36 slutlig

KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT

Reviderat förslag till ett förnyat INTERINSTITUTIONELLT AVTAL om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet

MOTIVERING

Den 14 juli 2004 lade kommissionen fram ett förslag till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet, avsett att tillämpas under perioden 2007–2013[1].

Den 8 juni 2005 antog Europaparlamentet en resolution om politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007–2013[2], som senare följdes av en resolution om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet[3], antagen den 1 december 2005.

Vid sitt möte den 15–16 december 2005 nådde Europeiska rådet en politisk överenskommelse om budgetplanen för 2007–2013[4].

Den 18 januari 2006 antog därefter Europaparlamentet en resolution om Europeiska rådets ståndpunkt i fråga om budgetplanen och det nya interinstitutionella avtalet för 2007–2013[5].

Detta utkast till nytt interinstitutionellt avtal skall ses som ett arbetsdokument för den sista etappen i förhandlingarna mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Europeiska rådets slutsatser från den 15–16 december 2005 utgör givetvis en central del av underlaget till denna text.

Syftet med det interinstitutionella avtalet är att gemensamt fastställa en uppsättning regler för den fleråriga budgetramen samt för de olika stegen i det årliga budgetförfarandet.

1. Riktlinjer för budgetdisciplin enligt det nya avtalet

1.1. Huvuddragen i det nuvarande avtalet bibehålls

Agenda 2000 uppfyllde sina viktigaste mål, dvs. att garantera en god budgetdisciplin, en ordnad utgiftsutveckling och ett effektivt interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet. Europeiska unionens budget har kunnat antas i tid varje år, och budgetmyndighetens två grenar har kunnat enas om de justeringar av budgetramen för 2000–2006 som varit nödvändiga för att möta behoven i samband med unionens utvidgning med tio nya medlemsstater.

a) I detta utkast till interinstitutionellt avtal föreslås därför att de viktigaste dragen i budgetramen bibehålls:

- Utgifterna fortsätter att vara indelade i större utgiftsområden (”rubriker”) för vart och ett av de år som budgetramen täcker (2007-2013).

- Maxbelopp – s.k. utgiftstak – tillämpas även för perioden 2007–2013. Det fastställs dels ett tak för de samlade anslagen för åtaganden, dels ett tak för varje enskild rubrik. Utgiftsnivåerna bygger på antagandet att Bulgarien och Rumänien blir medlemmar i unionen den 1 januari 2007. Om de ansluter sig vid ett senare datum måste således utgiftstaken justeras för detta.

- För varje enskilt år fastställs samlade belopp både för åtagandebemyndiganden och för betalningsbemyndiganden.

- Det årliga taket för betalningsbemyndiganden måste hållas under det fastställda taket för egna medel, vilket uppgår till 1,24 % av EU:s BNI.

b) Med tanke på framtida institutionella förändringar föreslås också att termen ”budgetplan" ändras till ”flerårig budgetram”, eller i kortform ”budgetram”.

c) Vidare föreslås en ny bestämmelse enligt vilken kommissionen under 2008/2009 skall lägga fram ett förslag till en genomgripande översyn av EU:s utgifter och medel.

1.2. Förenkling och konsolidering

Detta interinstitutionella avtal innebär en förnyelse av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999, bland annat mot bakgrund av erfarenheterna från det avtalets tillämpning, samt en konsolidering av innehållet i alla de gemensamma förklaringar på budgetområdet som slutits sedan 1982. Så långt som detta är möjligt och fördelaktigt bör reglerna också förenklas.

a) Bland annat föreslås det att integrera innehållet i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond (EUSF), vilket ingåtts under den period som täcks av den nuvarande budgetplanen. Avtalet från november 2002 bör integreras såsom ett separat interinstitutionellt tilläggsavtal. Reglerna för att mobilisera medel ur EUSF bör bibehållas, dvs. medel från fonden bör föras in i budgeten utöver de berörda utgiftstaken i budgetramen.

b) Metoden för teknisk justering bör förenklas på så sätt att den på förhand fastställda uppräkning av belopp som tillämpas inom jordbruks- och strukturfondsområdena (deflatorn) bör tillämpas även på övriga utgiftsområden.

c) Tillförseln av medel till garantifonden för utlåning till tredjeland bör rationaliseras på så sätt att det inte längre krävs någon särskild reserv för detta ändamål. De (reducerade) belopp som därmed förs in i budgeten bör falla inom ramen för de övriga instrument som används för EU:s politik i tredjeland.

1.3. Flexibilitet – att ta vara på erfarenheterna från Agenda 2000

För att en god budgetdisciplin skall kunna bibehållas krävs det en viss flexibilitet inom gränserna för den fleråriga budgetramen. Om ett sådant system för flexibilitet utformas på rätt sätt bidrar det till en effektiv resursfördelning och en god handlingsberedskap då oväntade behov uppkommer. Det finns flera parametrar som påverkar flexibiliteten i budgetramen: Hur flexibelt budgetramen kan fungera beror på en rad parametrar, nämligen hur lång period den täcker, hur många olika utgiftsområden (rubriker) den är indelad i, hur stora marginaler som lämnas under utgiftstaken för de olika rubrikerna, hur stor del av EU:s utgifter som styrs av förutfastställda referensbelopp som antagits genom medbeslutandeförfarande och hur stora belopp som fördelas på förhand inom ramen för fleråriga program, samt vilken hållning de olika aktörerna generellt intar när det gäller revideringar av budgetplanen.

Graden av flexibilitet har således varierat genom åren beroende på hur dessa olika parametrar utvecklats. Så här långt har unionen genom Agenda 2000 lyckats klara många oförutsedda påfrestningar på EU-budgeten, men detta har skett till priset av ett mer komplicerat och svårgenomträngligt system, samtidigt som resursfördelningen inte nödvändigtvis har blivit mer effektiv. För att uppenbara behov skulle kunna täckas fick t.ex. flexibilitetsmekanismen och Europeiska unionens solidaritetsfond skapas som separata verktyg utanför själva budgetplanen.

Enligt den politiska överenskommelse som Europeiska rådet nådde den 15–16 december 2005 blir utgiftstaken betydligt lägre än dem som föreslogs av kommissionen. Detta skapar en stelare och mer svårhanterlig budgetram, och kan äventyra unionens förmåga att bemöta framtida utmaningar. Kommissionen bedömer också de snävare marginalerna snarare försvårar än underlättar en effektiv resursfördelning. Med tanke på de framtida utmaningarna och behovet av att finna en rimlig balans mellan kraven på budgetdisciplin och effektiv resursfördelning föreslår kommissionen därför följande åtgärder:

(1) Möjligheten till revidering av den fleråriga budgetramen bör förbli det viktigaste instrumentet för att anpassa resurserna efter de bestående förändringar av EU:s politik som följer av omvärldens utveckling.

(2) Det krävs också vissa möjligheter till flexibilitet inom den antagna budgetramens gränser, för att underlätta fördelning och omfördelning av medel inom de olika rubrikerna:

a) Reserven för katastrofbistånd inom rubrik 4, som är till för att lindra katastrof- och nödsituationer i tredjeland. Beloppet och förfarandet för att utnyttja reserven förblir oförändrade.

b) En ny europeisk fond för justering för globaliseringseffekter, som är avsedd att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av ändrade mönster i världshandeln, i synnerhet för att hjälpa dem att återanpassas på arbetsmarknaden.

c) Slutligen föreslås också att budgetmyndigheten, inom ramen för det årliga budgetförfarandet och efter förslag från kommissionen, skall kunna besluta om att avvika med upp till 10 % från de s.k. referensbeloppen för fleråriga program som antagits genom medbeslutandeförfarandet (med undantag för program inom sammanhållningspolitiken).

(3) Det behövs också möjligheter att inom vissa gränser överskrida enskilda utgiftstak. Mekanismerna för detta, som får utnyttjas under det årliga budgetförfarandet och enligt bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet, är följande:

a) Europeiska unionens solidaritetsfond, för vilken beloppet och förfarandet för att utnyttja medlen förblir oförändrade.

b) Flexibilitetsmekanismen, för vilken maxbeloppet höjs till 700 miljoner euro, och som nu också får användas för att täcka behov av flerårig natur. Förfarandet för att utnyttja mekanismen förblir dock detsamma som tidigare.

2. Effekter på förordningen om budgetdisciplin

Erfarenheterna från arbetet med budgetplanen 2000-2006 har visat att det inte längre är nödvändigt att hålla fast vid den jordbruksriktlinje som fastställs i rådets förordning nr 2040/2000, eftersom jordbruksutgifterna redan regleras genom de utgiftstak som avtalats för perioden fram till 2013. Övriga bestämmelser om budgetdisciplin för jordbruksområdet kommer att ersättas och förstärkas genom den nya förordningen om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (artikel 18–20). Som en följd av den successiva övergången från marknadsinterventioner till direktstöd och åtgärder för landsbygdens utveckling har utgifterna på jordbruksområdet också blivit mer förutsebara.

Den monetära reserven har avskaffats, och kommissionen har föreslagit en ny mekanism för att avdela medel till garantifonden för lån till tredjeland. Bestämmelserna om reserven för katastrofbistånd ingår också i utkastet till nytt interinstitutionellt avtal.

Kommissionen anser därför att förordning 2040/2000 bör upphävas, och kommer vid lämplig tidpunkt att föreslå en rättsakt för ändamålet.

3. Riktlinjer för det interinstitutionella samarbetet under budgetförfarandet

Bestämmelserna i del II syftar till att förbättra det årliga budgetförfarandet. De flesta av de bestämmelser som föreslås har sitt ursprung i etablerad praxis eller i tidigare avtal eller förklaringar. Där så krävs har bestämmelserna anpassats till den nya budgetförordningen[6]. Bilaga 1–4 utgör en integrerad del av detta avtal.

3.1. Utgifternas struktur och klassificering

Genom bilaga III aktualiseras uppdelningen av utgifter i obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter. Det finns fortfarande kvar en bestämmelse om att budgetmyndighetens två grenar skall enas om klassificeringen av nya budgetrubriker i samband med det årliga förlikningsförfarandet.

3.2. Finansiella bestämmelser i rättsakter

Enligt den princip som fastställs i den gemensamma förklaringen av den 6 mars 1995 och som även tas upp i punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 skall institutionerna under budgetförfarandet åta sig att respektera de referensbelopp som anges i rättsakter som antagits genom medbeslutande. Denna princip kvarstår i detta utkast till nytt avtal. Det måste dock konstateras att medbeslutandeförfarandet alltsedan 1995 tillämpas på allt fler områden, och det går inte att förneka att de lagstadgade referensbeloppen successivt minskar handlingsutrymmet inom budgetpolitiken. Som tidigare nämnts föreslår kommissionen också att budgetmyndigheten och kommissionen under det årliga budgetförfarandet får besluta att avvika från dessa referensbelopp med upp till 10 %.

4. Sammanfattning

Det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet har genom åren fungerat som effektivt redskap för att styra det årliga budgetförfarandet inom ramen för en flerårig budgetram, hittills benämnd budgetplanen. Förnyelsen av avtalet bör ses som ett utmärkt tillfälle att aktualisera och förenkla befintliga avtal och förklaringar inom budgetområdet. Avtalet bör slutligen också medverka till en god balans mellan kraven på budgetdisciplin å ena sidan och effektiv resursfördelning å andra sidan.

INTERINSTITUTIONELLT AVTALom budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet

INNEHÅLL

DEL I – BUDGETRAM FÖR 2007–2013: UTFORMNING OCH TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER

A. Budgetramens innehåll och räckvidd

B. Årlig justering och årliga anpassningar av budgetramen

C. Översyn av budgetramen

D. Revidering av budgetramen

E. Konsekvenser i fall då Europaparlamentet och rådet inte kan fatta ett gemensamt beslut om anpassning eller revidering av budgetramen

F. Reserven för katastrofbistånd

G. Europeiska unionens solidaritetsfond

H. Flexibilitetsmekanism

I. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

J. Anpassning av budgetramen till följd av utvidgning av unionen

K. Period som täcks av budgetramen och konsekvenser om det inte finns någon gällande budgetram

DEL II - FÖRBÄTTRING AV DET INTERINSTITUTIONELLA SAMARBETET UNDER BUDGETFÖRFARANDET

A. Förfarandet för det interinstitutionella samarbetet

B. Upprättande av budgeten

C. Klassificering av utgifter

D. Maximal ökningssats för icke-obligatoriska utgifter i det fall ingen budgetram har antagits

E. Införande av finansiella bestämmelser i rättsakter

F. Utgifter med avseende på fiskeavtalen

G. Finansiering av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP)

BILAGA I: BUDGETRAM 2007-2013

BILAGA II: BUDGETSAMARBETE MELLAN INSTITUTIONERNA

BILAGA III: KLASSIFICERING AV UTGIFTER

BILAGA IV: FINANSIERING AV UTGIFTER SOM FÖLJER AV FISKEAVTALEN

FÖRKLARING om anpassning av anslag till strukturfonderna, landsbygdens utveckling samt Europeiska fiskerifonden till omständigheterna vid genomförandet av budgeten

Utkast till

INTERINSTITUTIONELLT AVTAL MELLAN EUROPAPARLAMENTET,

RÅDET

OCH KOMMISSIONEN

av den […]

om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet

OBS: I följande utkast ersätts begreppet ”budgetplan” med ”flerårig budgetram”, eller i kortform ”budgetram”.

Anmärkningarna gäller de delar av texten som förändrats i förhållande till kommissionens tidigare utkast till förnyelse av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999. Om inget annat anges avser alla hänvisningar till Europeiska rådets ståndpunkt den slutliga versionen av slutsatserna från toppmötet den 15-16 december 2005. Hänvisningar till Europaparlamentets ståndpunkt avser parlamentets resolutioner av den 8 juni 2005 om ”politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007–2013”, av den 1 december 2005 ”om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet” samt av den 18 januari 2006 ”om Europeiska rådets ståndpunkt i fråga om budgetplanen och det nya interinstitutionella avtalet för 2007–2013”.

Avtalstext | Kommentarer |

1. Detta avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen, nedan kallade "institutionerna", syftar till att genomföra budgetdisciplinen och att förbättra det årliga budgetförfarandets förlopp och det interinstitutionella samarbetet i budgetfrågor. |

2. Budgetdisciplin skall i detta avtal ges vidast möjliga tolkning. Den gäller för alla utgifter och är bindande för alla institutioner som deltar i genomförandet under hela den period avtalet gäller. |

3. Detta avtal påverkar inte de olika institutionernas respektive budgetbefogenheter, såsom dessa fastställs i fördragen. Där det i föreliggande text hänvisas till denna punkt skall rådet besluta med kvalificerad majoritet och Europaparlamentet med en majoritet av dess ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna, enligt de röstningsregler som anges i artikel 272.9 femte stycket i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat: ”EG-fördraget”). |

4. Ingen del av detta avtal får ändras utan samtycke från samtliga avtalsslutande institutioner. Ändringar i tabellerna för den fleråriga budgetramen skall göras enligt de förfaranden som anges för det ändamålet i detta avtal. |

5. Avtalet består av två delar: - Del I avser utformning av och tillämpningsföreskrifter för den fleråriga budgetramen[7] för 2007-2013, och skall tillämpas under den period som denna budgetram omfattar. - Del II avser en förbättring av det interinstitutionella samarbetet under budgetförfarandet. |

6. Kommissionen skall varje gång den finner det nödvändigt, och alltid i samband med att ett förslag till en ny budgetram läggs fram enligt punkt 31, lägga fram en rapport om genomförandet av detta avtal åtföljd, i förekommande fall, av förslag till ändringar. |

7. Detta avtal träder i kraft den 1 januari 2007. Det ersätter med verkan från samma dag – det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet[8] - det interinstitutionella avtal av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond[9] som kompletterade det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. | Ändringar: Aktualisering och förenkling: kommissionen föreslog redan i meddelandet KOM(2004) 498 slutlig att befintliga avtal och förklaringar inom budgetområdet borde förenklas, och även Europeiska rådet har tagit detta som utgångspunkt (punkt 6 i slutsatserna). |

DEL I – BUDGETRAM FÖR 2007–2013: UTFORMNING OCH TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER A. Budgetramens innehåll och räckvidd 8. Tabellen över budgetramen för 2007-2016, som återfinns i bilaga I, är en integrerad del av detta avtal. Den utgör en referensram för den interinstitutionella budgetdisciplinen. |

9. Budgetramen skall på medellång sikt säkra att Europeiska unionens utgifter redovisade i huvudkategorier utvecklas på ett ordnat sätt inom gränserna för Europeiska unionens egna medel. |

10. I budgetramen för 2007-2013 fastställs för varje budgetår och för varje rubrik eller underrubrik de belopp som får beviljas i anslag för åtaganden. Dessutom fastställs det sammanlagda årliga utgiftsbeloppet i anslag för åtaganden respektive anslag för betalningar. Samtliga ovanstående belopp är uttryckta i 2004 års priser. Budgetramen omfattar inte de budgetrubriker som finansieras genom inkomster som avsatts för särskilda ändamål enligt artikel 18 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[10], nedan kallad ”budgetförordningen”. Upplysningar om transaktioner som inte finns upptagna i Europeiska gemenskapernas allmänna budget och den förväntade utvecklingen av de olika kategorierna av gemenskapens egna medel har tagits in i särskilda tabeller. Dessa tabeller uppdateras varje år i samband med den tekniska justeringen av budgetramen. | Ändringar: - Aktualisering. - Punktens fjärde stycke i det gällande avtalet lyfts ut, eftersom ingen separat rubrik för stöd inför anslutningen föreslås. - Tredje stycket (femte stycket i det gällande avtalet): Detta stycke avser Europeiska utvecklingsfonden, som även fortsättningsvis ligger utanför budgetramen. - Sjätte stycket i det gällande avtalet:Hänvisningen till jordbruksriktlinjen lyfts ut av de skäl som anges i motiveringen. - Vad gäller justeringar som rör enskilda rubriker: se punkt 15 nedan. |

11. Institutionerna bekräftar att vart och ett av de belopp som fastställs i absoluta tal i budgetramen för 2007-2013 skall betraktas som årliga utgiftstak för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Utan att detta påverkar möjligheten till eventuella ändringar av dessa tak enligt bestämmelserna i detta avtal förpliktar de sig att utöva sina respektive befogenheter på så sätt att de under varje budgetförfarande och vid genomförandet av budgeten för året i fråga iakttar de olika årliga utgiftstaken. | - Punktens andra stycke i det gällande avtalet lyfts ut, eftersom det inte föreslås någon särskild rubrik för stöd inför anslutningen i budgetramen för 2007-2013. |

12. Budgetmyndighetens två grenar har enats om att, under den period som budgetramen för 2007-2013 gäller, acceptera de maximala ökningssatser för icke-obligatoriska utgifter i de budgetar som fastställs inom de tak som anges i budgetramen. Med undantag för underrubrik 1B (sammanhållning för tillväxt och sysselsättning) och med tanke på principen om sund ekonomisk förvaltning skall institutionerna under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas sträva efter att i möjligaste mån lämna tillräckliga marginaler under de olika taken i de olika rubrikerna. 13. Varje rättsakt som antagits enligt medbeslutandeförfarandet av Europaparlamentet och rådet samt varje rättsakt som antagits av rådet, som innebär att de anslag som finns upptagna i budgeten eller de anslag som anges i budgetramen enligt punkt 11 överskrids, får inte genomföras finansiellt förrän budgeten ändrats, och, i förekommande fall, budgetramen reviderats på lämpligt sätt, enligt det förfarande som är tillämpligt i varje enskilt fall. | Ändringar: - Punkt 12 andra stycket: den särskilda principen för underrubrik 1B (tidigare rubrik 2), dvs. att rubriken endast omfattar utgifter som avdelats på förhand, bibehålls under perioden 2007–2013. - Punkt 12 tredje stycket lyfts ut, eftersom motsvarande bestämmelser har införts i punkt 41 i del II. |

14. För vart och ett av de budgetår som täcks av budgetramen, får inte den sammanlagda summan av de anslag för betalningar som är nödvändiga, efter årlig justering och med beaktande av de anpassningar och revideringar som gjorts, leda till att inkallelsesatsen för egna medel överskrider det tak som gäller för dessa. Vid behov kan budgetmyndighetens två grenar i enlighet med punkt 3 i detta avtal besluta om de sänkningar av taken i budgetplanen som är nödvändiga för att säkerställa att det fastställda taket för egna medel inte överskrids. |

B. Årlig justering och årliga anpassningar av budgetramen Teknisk justering 15. Varje år innan budgetförfarandet för budgetår n + 1 genomförs skall kommissionen göra följande tekniska justering av budgetplanen: a) En förnyad värdering i priserna för budgetår n + 1 av taken och av anslagen för åtaganden respektive betalningar. b) En beräkning av den marginal som återstår under taket för egna medel. Kommissionen kommer att utföra dessa tekniska justeringar med hjälp av en årlig deflator på 2 %. Resultaten av sådana justeringar och de ekonomiska prognoser som ligger till grund för dem skall meddelas budgetmyndighetens två grenar. Någon annan teknisk justering för budgetåret i fråga skall inte göras, varken under loppet av budgetåret eller under följande budgetår i form av efterföljande korrigeringar. 16. Om det konstateras att en medlemsstats samlade BNP för åren 2007–2009 avviker med mer än +/- 5 % från den samlade BNP som beräknades när detta avtal förbereddes, kommer kommissionen i samband med den tekniska justeringen för 2011 att justera de sammanhållningsmedel som avdelats för medlemsstaten och perioden i fråga. Den totala nettoeffekten av dessa justeringar får inte, vare sig den är positiv eller negativ, överstiga 3 miljarder euro. Om nettoeffekten är positiv skall de totala tilläggsresurserna begränsas till det samlade underutnyttjandet av anslag för underrubrik 1B under år 2007–2010. Justeringarna skall fördelas jämnt över åren 2011–2013 och utgiftstaken för åren i fråga kommer att anpassas proportionellt. | Anmärkningar och ändringar: - Andra stycket: Bestämmelsen om justeringsförfarandet har anpassats till nya namn på program inom jordbruks- och strukturpolitikområdena. - Andra stycket: Den standardiserade deflatorn på 2 % skall enligt förslaget tillämpas på samtliga områden. Den tillämpas redan nu på närmare 80 % av alla utgifter i budgeten (jordbruk, strukturpolitik och den planerade Europeiska fiskerifonden) Dessutom använde kommissionen en förenklad deflator på 2 % under förhandlingarna om den kommande budgetramen i fråga om de ramanslag i rättsakter som uttrycks i löpande priser och som behövde räknas om till 2004 års priser. En enhetlig deflator på 2 % kommer också att underlätta de årliga tekniska justeringarna, och göra utgiftstaken i löpande priser mera förutsebara. - Andra stycket. Möjligheten att ompröva indexregleringen avskaffas. - Ny punkt 16: Genom denna punkt tas hänsyn till eventuella effekter av den särskilda bestämmelse som avses i Europeiska rådets slutsatser, punkt 42. |

Anpassning som hör ihop med budgetgenomförandet 17. Samtidigt med underrättelsen om den tekniska justeringen av budgetramen skall kommissionen till budgetmyndighetens två grenar lämna sådana förslag till justering av de sammanlagda anslagen för betalningar som den finner nödvändiga med hänsyn till villkoren för genomförandet, för att säkerställa en ordnad utveckling i förhållande till anslagen för åtaganden. | Ändringar: - Punkt 17 i det nuvarande avtalet lyfts ut. stället föreslås en separat förklaring, som bifogas i slutet av detta dokument. |

Aktualisering av prognoserna för betalningsbemyndiganden för perioden efter 2013 18. Prognoserna för betalningsbemyndiganden för perioden efter 2013 kommer att aktualiseras av kommissionen år 2010. Vid denna aktualisering kommer kommissionen att ta hänsyn till såväl faktiska siffror för utnyttjandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden som de aktuella prognoserna för det fortsatta utnyttjandet av dessa anslag. Hänsyn kommer också att tas till de regler som fastställts för att garantera att betalningsbemyndiganden utvecklas på ett balanserat sätt i förhållande till åtagandebemyndigandena, samt de föreliggande prognoserna för utvecklingen av Europeiska unionens samlade bruttonationalinkomst (BNI). |

Justeringar i samband med alltför stora offentliga underskott 19. Om ett förfarande vid alltför stort offentligt underskott inleds, och detta får till följd att budgetåtaganden inom ramen för Sammanhållningsfonden tillfälligt dras in, får rådet i samband med att de åter görs tillgängliga besluta att de skall överföras till följande budgetår. Åtaganden som varit tillfälligt indragna får inte överföras längre än till år n + 1. Rådet skall fatta beslut i sådana ärenden på förslag av kommissionen och i enlighet med berörda bestämmelser i grundförordningen. | Punkt 19 (ny): Bestämmelser kopplade till förslaget till en ny förordning för Sammanhållningsfonden i kombination med förfarandet vid alltför stora underskott, i synnerhet de föreslagna påföljderna i form av minskade anslag för åtaganden under Sammanhållningsfonden. |

20. Europaparlamentet och rådet kommer i enlighet med punkt 3 i detta avtal att fatta beslut på grundval av dessa förslag före den 1 maj år n. |

C. Översyn av budgetramen 21. Under 2008/2009 kommer kommissionen att förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag till en omfattande översyn av budgetplanen; detta kommer att ske i form av en vitbok, som kommer att täcka alla aspekter på EU:s utgifter och medel, och har till syfte att bättre anpassa budgeten till framtida utmaningar. | Nya bestämmelser: En fullständig och omfattande översyn av EU:s utgifter och inkomster är planerad för 2008/2009, i enlighet med punkt 80 i rådets slutsatser. |

D. Revidering av budgetramen 22. Förutom den regelbundna tekniska justeringen och anpassningen till villkoren för genomförande får budgetramen, på förslag från kommissionen och utan att taket för egna medel överskrids, revideras för att täcka de behov som uppstår i samband med oförutsedda händelser. |

23. Som regel skall ett sådant förslag om revidering läggas fram och antas innan budgetförfarandet inleds för budgetåret i fråga eller innan budgetförfarandet inleds för det första budgetår som revideringen avser. En revidering av budgetramen som motsvarar upp till 0,03 % av gemenskapens BNI och som ligger inom marginalen för oförutsedda utgifter skall antas genom ett gemensamt beslut av budgetmyndighetens två grenar, i enlighet med punkt 3 i detta avtal. Varje revidering som ligger inom marginalen för oförutsedda utgifter och som innebär att 0,03 % av gemenskapens BNI överskrids skall antas genom ett gemensamt beslut av budgetmyndighetens två grenar, varvid rådet skall fatta beslut enhälligt. | Aktualisering: en ny beräkningsmetod tillämpas för bruttonationalinkomsten (BNI) (uttrycket BNI oförändrat i den svenska versionen), sedan det nya beslutet om egna medel trädde i kraft (EGT L 253, 7.10.2000, s. 42). |

24. Utan att detta påverkar punkt 41 skall institutionerna undersöka möjligheterna till en omfördelning av utgifterna mellan de program som faller under den rubrik som berörs av revideringen, särskilt på grundval av förväntat underutnyttjande av anslag. Målsättningen bör vara att inom taket för rubriken i fråga frigöra ett belopp som i förhållande till den nya planerade utgiften är väsentligt, både i absoluta tal och räknat i procent. Institutionerna skall vidare undersöka möjligheterna att utjämna effekten av höjningen av taket för en rubrik genom att sänka taket för en annan rubrik. En revidering av budgetramen såvitt avser de obligatoriska utgifterna får inte leda till en nedsättning av det tillgängliga beloppet för de icke-obligatoriska utgifterna. I samband med varje revidering skall det säkerställas att det föreligger ett lämpligt förhållande mellan åtaganden och betalningar. | Aktualisering: - Tredje stycket har lyfts ut, eftersom det inte föreslås någon särskild rubrik för stöd inför anslutningen i budgetramen för 2007-2013. |

E. Konsekvenser i fall då Europaparlamentet och rådet inte kan fatta ett gemensamt beslut om anpassning eller revidering av budgetramen 25. Om Europaparlamentet och rådet inte kan fatta ett gemensamt beslut om den anpassning eller revidering av budgetramen som föreslagits av kommissionen, skall de belopp som tidigare blivit fastställda efter den årliga tekniska justeringen fortsätta att tillämpas som utgiftstak för budgetåret i fråga. |

F. Reserven för katastrofbistånd 26. I budgetramen ingår reserven för katastrofbistånd i rubrik 4, ”'EU som global partner”. Reserven förs in i Europeiska gemenskapernas allmänna budget i form av en avsättning. Syftet med reserven för katastrofbistånd är att lämna snabb hjälp till specifika stödbehov i icke-medlemsländer efter händelser som inte kunde förutses när budgeten upprättades, först och främst humanitära insatser, men när omständigheterna så kräver även civil krishantering och skydd i krissituationer. Under vart och ett av de år som budgetramen omfattar anslås ett fast belopp på 221 miljoner euro i fasta priser. När kommissionen finner det nödvändigt att använda reserven skall den lägga fram ett förslag till överföring från reserven till berörda budgetposter för budgetmyndighetens två grenar. Innan kommissionen lägger fram ett förslag om ianspråktagande av reserven för katastrofbistånd skall emellertid en undersökning av möjligheterna att omfördela anslag företas. Samtidigt som kommissionen lägger fram förslag till överföring skall den inleda ett trepartsförfarande, eventuellt i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två grenar beträffande behovet av att använda reserven och det begärda beloppet. Sådana överföringar skall ske i enlighet med artikel 26 i budgetförordningen[11]. | Förändringar och förenklingar: - Första stycket led a i det gällande avtalet lyfts ut, eftersom den monetära reserven avskaffades efter 2002. - Första stycket, led b: hänvisningen till garantireserven för lån till tredjeland lyfts ut. Kommissionen kommer att föreslå en ny överenskommelse enligt vilken tillräckliga medel för att försörja garantifonden skall föras in direkt i budgeten, och det skulle därmed inte bli nödvändigt att tillföra medel från fall till fall. - Första stycket: reserven för katastrofbistånd blir således den enda reserven som fortfarande omnämns i avtalet. Dess tillämpning utvidgas dock till att omfatta även hantering av civil krishantering och beloppet justeras till 2004 års prisnivå (alla belopp som anges i den föreslagna budgetramen är för övrigt uttryckta i 2004 års fasta priser). - Andra, tredje, fjärde och femte stycket i det gällande avtalet: förfarandet för att ta medel ur reserven i anspråk har ändrats som en anpassning till den nya budgetförordningen. Ytterligare anslagsbehov för reserven kan om så krävs täckas genom överföring från andra driftsposter i budgeten, eller genom att man via en ändringsbudget tar marginalen i anspråk. |

G. Europeiska unionens solidaritetsfond 27. Europeiska unionens solidaritetsfond är avsedd att snabbt kunna ge ekonomisk hjälp till en medlemsstat eller ett kandidatland som drabbas av en större katastrof, i enlighet med definitionerna i grundrättsakten. Högst 1 miljard euro per år får avdelas för solidaritetsfonden. Minst en fjärdedel av dessa årliga medel skall den 1 oktober varje år vara tillgänglig för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Den del av det årliga anslaget som förblir outnyttjad får inte överföras till det följande budgetåret. I undantagsfall, och om de återstående medel som finns tillgängliga i fonden det år när katastrofen inträffat enligt definitionen i den berörda grundrättsakten inte är tillräckliga för att täcka det biståndsbelopp som bedöms nödvändigt av budgetmyndigheten, får kommissionen föreslå att mellanskillnaden finansieras med medel ur påföljande års fond. Det belopp som förs in i budgeten för ett givet budgetår får dock inte överstiga 1 miljard euro under några omständigheter. När de villkor för användning av medlen som anges i grundrättsakten är uppfyllda skall kommissionen lägga fram ett förslag om att ta medel från solidaritetsfonden i anspråk. Om det finns medel att omfördela under den rubrik i budgetplanen där behovet av ytterligare medel uppstår skall kommissionen, i enlighet med den gällande budgetförordningen, ta hänsyn till detta när förslaget till mobilisering av lämpligt budgetinstrument läggs fram. Beslutet om att ta medel från solidaritetsinstrumentet i anspråk skall fattas gemensamt av budgetmyndighetens två grenar enligt punkt 3. Motsvarande åtagandebemyndiganden skall föras in i budgeten utöver de berörda utgiftstaken i budgetplanen i enlighet med bilaga I. Samtidigt som kommissionen lägger fram förslag till användning av medel från solidaritetsfonden skall den inleda ett trepartsförfarande, eventuellt i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två grenar, dels beträffande behovet av att använda solidaritetsfonden som sådant, dels vad gäller det begärda beloppet. | Ny punkt: Genom punkt 27 integreras reglerna i det befintliga interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 om Europeiska unionens solidaritetsfond. Solidaritetsfonden fungerar även fortsättningsvis utanför budgetramen, och även övriga huvuddrag kvarstår: ett årligt maxbelopp på 1 miljard euro, trepartsförfarande, gemensamma beslut av budgetmyndighetens två grenar på förslag av kommissionen samt förbud mot överföring av icke-utnyttjade anslag till påföljande budgetår. |

H. Mekanism för flexibilitet 28. Flexibilitetsmekanismen, för vilken taket är 700 miljoner euro per år, är avsedd att för ett givet budgetår och upp till det angivna beloppet göra det möjligt att finansiera klart definierade engångsutgifter eller utgifter av flerårig karaktär som inte kan finansieras inom taken för en eller flera av de andra rubrikerna. Mekanismen för flexibilitet skall få användas på förslag av kommissionen, som först skall ha undersökt alla möjligheter till omfördelning av anslag under den rubrik som berörs av de anslagsbehov som har tillkommit. Förslaget för det berörda budgetåret kan läggas fram under det årliga budgetförfarandet. Kommissionens förslag kan infogas i det preliminära budgetförslaget eller läggas fram tillsammans med en budgetskrivelse i enlighet med budgetförordningen. Beslutet om att utnyttja flexibilitetsmekanismen skall fattas gemensamt av budgetmyndighetens två grenar enligt punkt 3. Överenskommelsen skall slutas inom ramen för det förlikningsförfarande som avses i del II avsnitt A och i bilaga II till detta avtal. | Förändringar och förenklingar: Det föreslås att den befintliga mekanismen för flexibilitet fortsätter tillämpas, och det tidigare förslaget om en ”omfördelningsmekanism” lyfts ut. Det årliga beloppet höjs till 700 miljoner euro, och tillämpningsområdet utsträcks till att täcka även behov som löper över flera år i vederbörligen motiverade fall. Genom dessa förändringar bör man kunna uppnå en tillräcklig flexibilitet även med de betydligt lägre utgiftstaken i förhållande till kommissionens ursprungliga förslag. Dessutom blir mekanismen lättare att använda. |

I. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter 29. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är avsedd att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av ändrade mönster i världshandeln, i synnerhet för att hjälpa dem att återanpassas på arbetsmarknaden. Det årliga belopp som avdelas för fonden får inte överstiga 500 miljoner euro. Detta belopp får tas från outnyttjade marginaler under utgiftstaken för det föregående budgetåret samt från outnyttjade åtagandebemyndiganden som frigjorts under de två senaste budgetåren. När de villkor för utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som anges i grundrättsakten är uppfyllda skall kommissionen lägga fram ett förslag för detta ändamål. Beslutet om att utnyttja medel ur fonden skall fattas gemensamt av budgetmyndighetens två grenar i enlighet med punkt 3. Samtidigt som kommissionen lägger fram förslag till användning av medel från fonden skall den inleda ett trepartsförfarande, eventuellt i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två grenar, dels beträffande själva behovet av att använda medel ur fonden, dels vad gäller det begärda beloppet. Motsvarande åtagandebemyndiganden skall föras in i budgeten, om så krävs utöver det aktuella beloppet i enlighet med bilaga I. | New provision. |

J. Anpassning av budgetramen till följd av utvidgning av unionen 30. Om unionen utvidgas med nya medlemsstater under den period som omfattas av denna budgetram skall Europaparlamentet och rådet, på kommissionens förslag och enligt de majoritetsregler som avses i punkt 3, gemensamt anpassa budgetramen för att ta hänsyn till det behov av medel som följer av utvidgningen. | Punktens andra stycke i det gällande avtalet lyfts ut, eftersom den föreslagna budgetramen för 2007–2013 inte innehåller någon särskild tabell för ytterligare behov i samband med utvidgning av unionen. |

K. Period som täcks av budgetramen och konsekvenser om det inte finns någon gällande budgetram 31. Kommissionen skall före den 1 juli 2011 lägga fram förslag till en ny budgetram som skall gälla på medellång sikt, varvid hänsyn skall tas till den översyn som avses i punkt 21. Om budgetmyndighetens två grenar inte kan enas om antagandet av en ny budgetram, och om den föregående budgetramen inte uttryckligen har upphävts av någon av parterna till detta avtal, skall utgiftstaken för det sista året i den befintliga budgetramen justeras enligt punkt 15, så att 2013 års utgiftstak hålls kvar på samma nivå räknat i fasta priser. Om en utvidgning av Europeiska unionen sker efter 2013 kommer budgetramen i sin förlängda tillämpning att anpassas efter resultaten av anslutningsförhandlingarna om så befinns vara nödvändigt. | Ändring: Denna bestämmelse är till för att avhjälpa de tveksamheter som kan följa av jämförelser mellan anslutnings-fördragen och budgetramen, mot bakgrund av erfarenheterna från den senaste utvidgningen. Om ingen överenskommelse kan nås om en ny budgetram bör det således vara möjligt att förlänga giltigheten av och anpassa utgiftstaken efter behoven i samband med en utvidgning. |

DEL II - FÖRBÄTTRING AV DET INTERINSTITUTIONELLA SAMARBETET UNDER BUDGETFÖRFARANDET A. Förfarandet för det interinstitutionella samarbetet 32. Institutionerna är ense om att införa ett interinstitutionellt samarbetsförfarande för budgeten. Närmare föreskrifter för detta samarbete finns i bilaga II, som utgör en integrerad del av detta avtal. |

B. Upprättande av budgeten 33. Kommissionen skall varje år lägga fram ett preliminärt budgetförslag som svarar mot gemenskapens faktiska finansieringsbehov. Kommissionen skall ta hänsyn till - de rättvisande prognoser över behoven av medel från strukturfonderna som skall läggas fram av medlemsstaterna, - kapaciteten för att utnyttja anslag, samtidigt som den skall sträva efter att vidmakthålla ett strikt förhållande mellan anslag för åtaganden och anslag för betalningar, - möjligheterna att ta nya politiska initiativ genom pilotåtgärder och/eller nya förberedande åtgärder eller att förlänga giltigheten av fleråriga åtgärder som löpt ut, efter en bedömning av förutsättningarna att få till stånd en grundrättsakt, i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen (definition av grundrättsakt, villkor för när grundrättsakter skall krävas samt undantag), - behovet av att säkerställa en utveckling av utgifterna i förhållande till föregående budgetår som överensstämmer med budgetdisciplinens krav. Det preliminära budgetförslaget kommer att åtföljas av verksamhetsförklaringar, som skall innehålla de uppgifter som krävs enligt artiklarna 27.3 och 33.2 d i budgetförordningen (uppgifter om mål och indikatorer samt uppgifter som tjänar som grund för utvärderingen). | Tillägg - Första stycket: en ny strecksats har lagts till, för att betona vikten av rättvisande prognoser över utvecklingen av betalningsbemyndiganden inom strukturfonderna. Detta avser de prognoser som medlemsstaterna lägger fram. - Andra stycket är nytt, och innehåller en hänvisning till de verksamhetsförklaringar som införts för att uppfylla rapporteringskrav i den nya budgetförordningen. |

34. Institutionerna skall i möjligaste mån se till att undvika att i budgeten föra in driftskostnader som avser obetydliga belopp. Budgetmyndighetens två grenar förpliktar sig också att ta hänsyn den bedömning av möjligheterna att genomföra budgeten som kommissionen utför inom ramen för det preliminära budgetförslaget, och utifrån genomförandet av pågående års budget. Innan rådet behandlar budgetförslaget för andra gången skall kommissionen sända en skrivelse till ordföranden för Europaparlamentets budgetutskott med kommentarer till hur de ändringar till budgetförslaget som parlamentet infört vid sin första behandling kan genomföras i praktiken, och rådet skall tillsändas en kopia av denna skrivelse. Budgetmyndighetens båda grenar skall beakta dessa kommentarer i samband med det förlikningsförfarande som föreskrivs i bilaga II. Med tanke på vikten av sund ekonomisk förvaltning och de effekter som en betydande förändring av kontoplanen kan få för de rapporteringskrav som åligger kommissionens avdelningar under genomförandet av budgeten skall budgetmyndighetens två grenar förbinda sig att diskutera eventuella förslag till sådana ändringar med kommissionen i samband med förlikningsförfarandet. | Tillägg - Genom det nya andra stycket bekräftas formellt en praxis som redan används. - Det nya tredje stycket står i samband med det föregående, och understryker förhållandet mellan en relativt stabil kontoplan och en sund ekonomisk förvaltning. |

C. Klassificering av utgifter 35. Institutionerna skall anse sådana utgifter som obligatoriska som budgetmyndigheten är skyldig att föra in i budgeten till följd av ett juridiskt åtagande som gjorts med stöd av fördragen eller enligt rättsakter som antagits i enlighet med dessa. |

36. När det gäller nya budgetposter eller budgetposter för vilka den rättsliga grunden har ändrats skall det preliminära budgetförslaget innehålla ett förslag till klassificering. Om Europaparlamentet och rådet inte kan godta den klassificering som föreslås i det preliminära budgetförslaget skall de utreda klassificeringen av budgetposten med utgångspunkt från bilaga III, som utgör en integrerad del av detta avtal. Institutionerna skall eftersträva en överenskommelse enligt samrådsförfarandet som avses i bilaga II. |

D. Maximal ökningssats för icke-obligatoriska utgifter i det fall ingen budgetram har antagits 37. Utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 12 första stycket har institutionerna enats om följande: a) Det handlingsutrymme som Europaparlamentet får utnyttja på egen hand, i enlighet med artikel 272.9 fjärde stycket i EG-fördraget och som uppgår till hälften av den maximala satsen, skall tillämpas från och med det budgetförslag som antas av rådet vid första behandlingen med beaktande av eventuella ändringsskrivelser till detta budgetförslag. Den maximala satsen skall iakttas i den årliga budgeten, inklusive eventuella tilläggs- och ändringsbudgetar. Utan att det påverkar bestämningen av en ny sats, skall den del av den maximala satsen som eventuellt inte har utnyttjats stå till förfogande och kunna användas när förslag till tilläggs- eller ändringsbudgetar övervägs. b) Utan att detta påverkar led a ovan skall också följande gälla: om det visar sig under budgetförfarandets förlopp att det för att öka de icke-obligatoriska utgifterna och för att förfarandet skall kunna slutföras, kan komma att krävas ett enhälligt beslut om en ny sats för anslag för betalningar och/eller en ny sats för anslag för åtaganden, varvid den senare satsen kan fastställas på en annan nivå än den förra, skall institutionerna sträva efter att uppnå en överenskommelse mellan budgetmyndighetens två grenar inom ramen för samrådsförfarandet som avses i bilaga II. |

E. Införande av finansiella bestämmelser i rättsakter 38. Rättsakter om fleråriga program som antas enligt medbeslutandeförfarandet skall innehålla en bestämmelse i vilken lagstiftaren fastställer fleråriga ramanslag för programmet. Detta belopp utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet. Budgetmyndigheten förpliktar sig, liksom kommissionen när den lägger fram sitt preliminära budgetförslag, att inte avvika från detta belopp med mer än 10 % annat än om det uppstår nya objektiva och varaktiga omständigheter som är precist och uttryckligen motiverade, med hänsyn tagen till de resultat som uppnåtts under genomförandet av programmen, särskilt med utgångspunkt från utvärderingar. Denna punkt skall inte tillämpas på anslag för sammanhållningspolitiken som godkänts genom medbeslutandeförfarandet och som avdelats i förhand av medlemsstaterna, och där det fastsällts ett rambelopp för hela programperioden. | Tillägg: - I tredje stycket har gjorts ett viktigt tillägg, som syftar till att parterna under det årliga budgetförfarandet skall ges ett visst handlingsutrymme i förhållande till det referensbelopp som fastställts genom medbeslutande. Det spelrum som föreslås är 10 %, vilket skulle ge möjlighet till tillräckliga justeringar enligt Europaparlamentets förslag. |

39. I rättsakter om fleråriga program som inte antas enligt medbeslutandeförfarandet förekommer inget s.k. "belopp som bedöms vara nödvändigt". Om rådet avser att införa en finansiell referens är detta endast ett uttryck för lagstiftarens önskan och påverkar inte budgetmyndighetens befogenheter så som de anges i fördraget. När en sådan finansiell referens görs i en rättsakt skall hänvisning alltid ske till denna bestämmelse. Om ett belopp har beslutats genom en överenskommelse enligt det samrådsförfarande som avses i den gemensamma förklaringen av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 4 mars 1975[12], skall det betraktas som ett referensbelopp enligt punkt 38 i detta avtal. |

40. Den finansieringsöversikt som avses i artikel 28 i budgetförordningen är ett finansiellt uttryck för det föreslagna programmets målsättningar och innehåller en förfalloplan för programmets längd. Anslagen skall i förekommande fall revideras i samband med att det preliminära budgetförslaget utarbetas, varvid hänsyn skall tas till i vilken utsträckning programmet har genomförts. |

41. Budgetmyndighetens två grenar förbinder sig att inom gränserna för den maximala ökningssats för icke-obligatoriska utgifter som anges i punkt 12 respektera den nivå för åtagandebemyndiganden som fastställs i de berörda förordningarna för strukturåtgärder, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden. | Ändring: Bestämmelsen överförd från punkt 12 i det gällande avtalet. |

F. Utgifter med avseende på fiskeavtalen 42. Institutionerna har enats om att finansiera utgifterna för fiskeavtalen enligt bestämmelserna som återges i bilaga IV, som utgör en integrerad del av detta avtal. |

G. Finansiering av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) 43. För de utgifter för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (nedan benämnd GUSP) som belastar Europeiska gemenskapernas allmänna budget i enlighet med artikel 28 i Fördraget om Europeiska unionen skall institutionerna varje år sträva efter att, inom ramen för samrådsförfarandet enligt bilaga II och utifrån kommissionens preliminära budgetförslag, nå en överenskommelse om vilket belopp som skall föras in i gemenskapens budget för administrativa utgifter och hur anslagen skall fördelas mellan de artiklar i budgetavdelningen för GUSP som föreslås i fjärde stycket i denna punkt. Om ingen överenskommelse nås skall parlamentet och rådet föra in samma belopp i budgeten som det i föregående års budget, eller det belopp som föreslås i det preliminära budgetförslaget, om detta är lägre. Det totala beloppet för driftsutgifter för GUSP skall fullt ut tas upp i samma budgetkapitel (GUSP), och fördelas mellan de artiklar i detta kapitel som föreslås i fjärde stycket i denna punkt. Detta belopp skall motsvara de faktiska, förutsebara behoven samt en rimlig marginal för oförutsedda åtgärder. Inga medel kommer att avsättas i reserv. Varje artikel skall täcka gemensamma åtgärder som antas under perioden eller rådsbeslut om genomförande av gemensamma åtgärder som redan har antagits, åtgärder som är planerade men ännu ej antagna samt alla framtida, dvs. ännu ej planerade åtgärder som rådet kommer att anta under det berörda budgetåret. När det gäller åtgärder inom GUSP har kommissionen behörighet att i enlighet med budgetförordningen självständigt göra anslagsöverföringar mellan artiklarna inom en budgetavdelning, så att de samlade anslagen för GUSP kan användas med den flexibilitet som bedöms nödvändig för att säkerställa att åtgärder inom GUSP kan genomföras snabbt. Om budgetbeloppet för GUSP under ett budgetår är otillräckligt för att täcka de nödvändiga utgifterna skall Europaparlamentet och rådet på förslag av kommissionen enas om att omedelbart söka en lösning, med hänsyn tagen till punkt 26. Inom budgetavdelningen för GUSP kan de artiklar där åtgärder inom GUSP skall tas upp ha följande lydelse: - Övervakning och kontroll av konfliktsituationer och fredsprocesser. - Icke-spridning och nedrustning. - Polisuppdrag. - Nödåtgärder. - Förberedande åtgärder och uppföljningsåtgärder. - Särskilda representanter för Europeiska unionen. - Konfliktlösning och stabiliserande insatser. Europaparlamentet, rådet och kommissionen är eniga om att beloppet för åtgärder under den artikel som avses i fjärde strecksatsen inte får överstiga 20 % av totalbeloppet i budgetavdelningen för GUSP. | Aktualiserad. |

44. Rådets ordförandeskap skall en gång om året höra Europaparlamentet angående ett av rådet upprättat dokument om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Enligt den överenskommelse som slöts vid förlikningsmötet den 24 november 2003 skall rådets ordförandeskap tillsammans med de två följande ordförandeskapen hålla parlamentet underrättat genom att minst fem gemensamma samrådsmöten hålls per år, för vilka detaljerna skall beslutas senast vid det förlikningsmöte som hålls inför rådets andra behandling. Företrädare för kommissionen kommer också att sitta med vid dessa möten. Rådet skall varje gång det antar ett beslut inom GUSP som medför utgifter, omedelbart och i varje enskilt fall meddela Europaparlamentet en uppskattning av de beräknade kostnaderna (finansieringsöversikt), särskilt dem som avser tidsram, personal, användning av lokaler och övrig infrastruktur, transportmedel, utbildningsbehov och säkerhetsarrangemang. Kommissionen skall en gång i kvartalet underrätta budgetmyndigheten om genomförandet av åtgärder inom GUSP och om de finansiella prognoserna för återstoden av budgetåret. | Ändringen i första stycket följer av överenskommelsen vid förlikningsmötet den 24 november 2003. |

BILAGA I

BUDGETRAM 2007-2013

BILAGA II

BUDGETSAMARBETE MELLAN INSTITUTIONERNA

Kommentarer |

A. Efter den tekniska justeringen av budgetramen men innan kommissionen fattar beslut om det preliminära budgetförslaget skall ett trepartsmöte hållas för överläggning om möjliga prioriteringar för det kommande budgetåret, mot bakgrund av kommissionens årliga politiska strategi. Vederbörlig hänsyn kommer att tas till institutionernas befogenheter samt till de behov som förutses för det kommande budgetåret och de följande år som omfattas av budgetramen. Om nya faktorer som kan ha en väsentlig och bestående inverkan på Europeiska unionens budget har uppstått sedan den ursprungliga budgetramen antogs skall även dessa faktorer beaktas. B. För de obligatoriska utgifterna skall kommissionen, när den lägger fram sitt preliminära budgetförslag, specificera a) vilka anslag som har samband med ny eller planerad lagstiftning, b) vilka anslag som härrör från tillämpningen av sådan lagstiftning som gällde vid tidpunkten för antagandet av den föregående budgeten. Kommissionen skall göra en noggrann uppskattning av de finansiella konsekvenserna av gemenskapens förpliktelser på grundval av lagstiftningen. Om det är nödvändigt skall kommissionen under budgetförfarandets gång uppdatera sina uppskattningar. Den skall ställa all nödvändig dokumentation till budgetmyndighetens förfogande. Kommissionen kan, om den finner det nödvändigt, lägga fram en särskild ändringsskrivelse till budgetmyndighetens två grenar, i syfte att aktualisera de uppgifter som ligger till grund för beräkningarna av jordbruksutgifterna som återges i det preliminära budgetförslaget och/eller för att, mot bakgrund av de senaste tillgängliga uppgifterna om de fiskeavtal som är i kraft den 1 januari budgetåret i fråga, justera beloppen och fördelningen av anslag som tagits upp i driftsbudgeten för de internationella fiskeavtalen och de anslag som tagits upp i reserven. Denna ändringsskrivelse skall överlämnas till budgetmyndigheten före utgången av oktober månad. Om ändringsskrivelsen når rådet mindre än en månad före parlamentets första behandling skall rådet i regel behandla den vid sin andra behandling av budgetförslaget. Budgetmyndighetens två grenar skall således, före rådets andra behandling av budgetförslaget, sträva efter att uppfylla de nödvändiga villkoren för att ändringsskrivelsen skall kunna antas genom en enda behandling vid varje institution. C.1 Det skall inrättas ett förlikningsförfarande som skall gälla samtliga utgifter. 2. Syftet med samrådsförfarandet är a) att fullfölja debatten om utgifternas övergripande utveckling och, inom denna ram, om riktlinjerna för följande års budget med utgångspunkt från kommissionens preliminära budgetförslag, b) att försöka uppnå en överenskommelse mellan budgetmyndighetens två grenar när det gäller - de anslag som avses i punkt 2 a och 2 b, inbegripet dem som föreslås i den särskilda ändringsskrivelsen enligt punkt 2 ovan, - de anslag som skall föras in i budgeten i syfte att täcka icke-obligatoriska utgifter, med beaktande av punkt 41 i detta avtal, och, - i synnerhet, de frågor för vilka det på andra ställen i avtalet hänvisas till detta förlikningsförfarande. 3. Förfarandet inleds med ett trepartsmöte till vilket kallelse skall ske inom en sådan tid som gör det möjligt för institutionerna att försöka uppnå enighet senast vid den tidpunkt som rådet bestämt för att fastställa sitt budgetförslag. Rådet och en delegation från Europaparlamentet skall samråda om trepartsmötets resultat, varvid även kommissionen skall delta. Om inte något annat bestäms under trepartsmötet, skall förlikningsmötet hållas vid det sedvanliga mötet mellan samma deltagare den dag som rådet bestämt för budgetförslagets fastställande. 4. Om så krävs kan ett nytt trepartsmöte hållas före Europaparlamentets första behandling. Detta skall i så fall ske på skriftligt förslag av kommissionen eller efter en skriftlig begäran från antingen ordföranden för Europaparlamentets budgetutskott eller ordföranden i rådet (budget). Beslutet om huruvida detta trepartsmöte skall äga rum skall fattas gemensamt av institutionerna efter det att rådet antagit sitt budgetförslag, men innan Europaparlamentets budgetutskott röstat om ändringar vid sin första behandling. 5. Efter den första behandlingen av budgeten inom var och en av budgetmyndighetens två grenar skall institutionerna fortsätta förlikningsförfarandet, i syfte att nå fram till en överenskommelse om såväl icke-obligatoriska som obligatoriska utgifter, och särskilt för att diskutera den särskilda ändringsskrivelse som avses i punkt 2. För detta ändamål skall därför ett trepartsmöte sammankallas efter Europaparlamentets första behandling. Resultaten av detta trepartsmöte skall diskuteras vid ett andra förlikningsmöte som skall hållas samma dag som rådets andra behandling. Om det behövs skall institutionerna fortsätta diskussionen om de icke-obligatoriska utgifterna efter rådets andra behandling. 6. Vid trepartsmötena skall respektive institutions delegation ledas av ordföranden för rådet (budget), ordföranden för parlamentets budgetutskott och kommissionens ledamot med ansvar för budgeten. 7. Budgetmyndighetens två grenar förpliktar sig att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att de resultat som uppnås under förlikningen skall iakttas under hela det pågående budgetförfarandet. D. För att kommissionen skall ges tillräckligt med tid för att bedöma genomförandeaspekterna av de ändringar som budgetmyndigheten planerar, och där så krävs utforma eller förlänga förberedande åtgärder eller pilotprojekt, skall budgetmyndighetens båda grenar underrätta kommissionen om sina avsikter på detta område redan i juni, så att en första diskussion kan äga rum vid förlikningsmötet i samband med rådets första behandling. De följande steg i förlikningsförfarandet som anges i denna bilaga skall också tillämpas, liksom de bestämmelser om genomförbarhet som tas upp i punkt 37 i avtalet. De tre institutionerna enas om att begränsa det totala beloppet för pilotprojekt till 38 miljoner euro per budgetår. De enas också om att begränsa det totala anslagsbeloppet för nya förberedande åtgärder till 36 miljoner euro per budgetår, samt om att åtaganden får ingås för högst 90 miljoner euro för alla förberedande åtgärder sammanlagt. | Förändringar och aktualisering: - A: Här infogas en hänvisning till den årliga politiska strategin, som ingår i den strategiska planeringen och programplaneringen. - B: Ordningen i punktuppställningen har ändrats. - C.4 (B.5 i det nuvarande avtalet): Det trepartsmöte som hålls före Europaparlamentets första behandling har ibland visat sig vara onödigt. - D (ny): Ersätter punkterna 37 och 38 i det nu gällande interinstitutionella avtalet. För förberedande åtgärder och pilotprojekt föreslås nya belopp. Beloppen i det nuvarande interinstitutionella avtalet har justerats till 2004 års priser och dessutom höjts med 10 % som en anpassning till utvidgningen. Det sammanlagda beloppet för förberedande åtgärder har fastställts till 2,5 gånger beloppet för nya förberedande åtgärder. |

BILAGA III

KLASSIFICERING AV UTGIFTER

RUBRIK 1 | Hållbar tillväxt |

1A | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | Icke-obligatoriska utgifter (”icke-obl.”) |

1B | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | Icke-obl. |

RUBRIK 2 | Bevarande och förvaltning av naturresurserna | Icke-obl. |

Utom |

sådana utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken som avser marknadsutgifter och direktstöd, inklusive marknadsutgifter för fiske och fiskeavtal | Obligatoriska utgifter (”obl.”) |

RUBRIK 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | Icke-obl. |

3A | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | Icke-obl. |

3B | Medborgarskap | Icke-obl. |

RUBRIK 4 | EU som global partner | Icke-obl. |

Utom |

utgifter för internationella avtal som Europeiska unionen slutit med tredjeland | obl. |

bidrag till internationella organisationer och institutioner | obl. |

medel till garantifonden för lån till tredjeland | obl. |

RUBRIK 5 | Administration | Icke-obl. |

Utom |

pensioner och avgångsvederlag | obl. |

ersättningar och diverse bidrag när tjänsten upphör | obl. |

kostnader för juridisk hjälp | obl. |

skadestånd | obl. |

RUBRIK 6 | Kompensationer | obl. |

BILAGA IV

FINANSIERING AV UTGIFTER SOM FÖLJER AV FISKEAVTALEN

A. Utgifterna för fiskeavtalen finansieras genom två budgetrubriker inom politikområdet Fiske (enligt den verksamhetsbaserade kontoplanen): a) Internationella fiskeavtal (11 03 01), b) Bidrag till internationella organisationer (11 03 02). Alla belopp som hänför sig till avtal eller protokoll till avtal som är i kraft den 1 januari budgetåret i fråga skall föras upp under 11 03 01. Belopp som gäller samtliga nya avtal eller avtal som kan komma att förnyas men som träder i kraft senare än den 1 januari budgetåret i fråga skall föras upp under punkt 31 02 41 02 – Reserver/differentierade anslag (obligatoriska utgifter). | Uppdatering |

B. Europaparlamentet och rådet skall, på grundval av kommissionens förslag och inom ramen för det förlikningsförfarande som avses i bilaga III, sträva efter att komma överens om de belopp som skall föras upp i budgeten respektive i reserven. |

C. Kommissionen förpliktar sig att regelbundet informera Europaparlamentet om förberedelserna för och utvecklingen av förhandlingarna, inbegripet deras effekter på budgeten. Inom ramen för lagstiftningsprocessen på området för fiskeavtal förpliktar sig också institutionerna att göra allt för att alla förfaranden genomförs med minsta möjliga dröjsmål. Om de anslag som avsatts för fiskeavtalen, inbegripet reserven, skulle visa sig otillräckliga, skall kommissionen förse budgetmyndigheten med de uppgifter som behövs för att i form av ett trepartssammanträde, eventuellt i förenklad form, diskutera orsakerna till denna situation och vilka åtgärder som skulle kunna vidtas enligt de fastställda förfarandena. Vid behov skall kommissionen också föreslå lämpliga åtgärder. Kommissionen skall en gång per kvartal förse budgetmyndigheten med detaljerade uppgifter om hur de gällande avtalen tillämpas samt med ekonomiska prognoser för återstoden av året. |

FÖRKLARINGAR

Förklaring om anpassning av anslag till strukturfonderna, landsbygdens utveckling samt Europeiska fiskerifonden till omständigheterna vid genomförandet av budgeten

Om nya regler och program skulle antas efter den 1 januari 2007 för strukturfonderna, landsbygdens utveckling eller Europeiska fiskerifonden kan institutionerna enas om att, på förslag från kommissionen, föra över outnyttjade anslag från budgetramens första år till de påföljande.

[1] KOM(2004) 498.

[2] P6_TA(2005)0224.

[3] P6_TA PROV(2005)0453

[4] Dokument 15915/05 CADREFIN 268, 19.12.2005.

[5] PE 368.274, B6-0049/2006.

[6] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[7] En annan benämning för den fleråriga budgetramen som används i det nuvarande interinstitutionella avtalet är ”ekonomiska ramar”.

[8] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Detta interinstitutionella avtal ersatte också följande tidigare akter:- Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 30 juni 1982 om olika åtgärder för att förbättra budgetförfarandet, EGT C 194, 28.7.1982, s. 1.- Det interinstitutionella avtalet av den 29 oktober 1993 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet, EGT C 331, 7.12.1993, s. 1.- Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 om införande av finansiella bestämmelser i rättsakter, EGT C 102, 4.4.1996, s. 4.- Den gemensamma förklaringen av den 12 december 1996 om förbättrad information till budgetmyndigheten angående fiskeavtalen, EGT C 20, 20.1.1997, s. 10- Den interinstitutionella överenskommelsen av den 16 juli 1997 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om bestämmelser som gäller finansieringen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, EGT C 286, 22.9.1997, s. 80.- Det interinstitutionella avtalet av den 13 oktober 1998 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet, EGT C 344, 12.11.1998, s. 1.

[9] EUT C 283, 20.11.2002, s. 1.

[10] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[11] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[12] EGT C 89, 22.4.1975.