4. Reformering av fördragen /dash nästa regeringskonferens
A5-0058/1999
Europaparlamentets resolution om förberedelserna inför reformen av fördragen och nästa rege-
ringskonferens (C5-0143/1999 /dash 1999/2135(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
ydash med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Köln där det bekräftar sin avsikt ”att i början av
2000 inkalla en konferens mellan företrädare för medlemsstaternas regeringar för att lösa de institu-tionella frågor som inte kunde lösas i Amsterdam ochsom måste avgöras före utvidgningen” (C5-0143/1999),
ydash med beaktande av Europeiska rådets beslut i Köln om att utarbeta en stadga om grundläggande rättig-
heter i Europeiska unionen,
ydash med beaktande av det uttalande som kommissionens ordförande Prodi gjorde inför Europaparlamentet
den 21 juli 1999, om att det skulle vara ett historiskt misstag att i Helsingfors inleda en begränsadregeringskonferens endast för att man är rädd för att anta de verkliga utmaningarna som den framtidautvidgningen innebär,
ydash med beaktande av kommissionsledamot Barniers uttalande inför utskottet för konstitutionella frågor
den 6 september 1999 om reformen av fördragen ochi synnerh et om arbetet med att konstitutiona-lisera EU ochmetoden för reformen av fördragen,
ydash med beaktande av rapporten från kommissionens expertgrupp med Dehaene som ordförande,ydash med beaktande av sina resolutioner av den 19 november 1997 om Amsterdamfördraget(
1), av den
6 maj 1999 om metoden ochtidsplanen för den kommande institutionella reformen(2), ochav den
16 september 1999 om utarbetandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna(3),
ydash understryker att det i punkt 15 i sin ovannämnda resolution av den 19 november 1997 reservations-
löst godkände Belgiens, Frankrikes ochItaliens gemensamma deklaration om att institutionella refor-mer skall vara en förutsättning för all utvidgning,
ydash med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor ochyttrandena från budge-
tutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi ochvalutafrågor, utskottet för rättsliga frå-
gor ochden inre marknaden samt utskottet för industrifrågor, utrikesh andel, forskning ochenergi
(A5-0058/1999), ochav följande skäl:
A. I maj 2000 fyller Europeiska gemenskapen 50 år. Sedan den första kol- ochstålgemenskapen bildades
har gemenskapen steg för steg omvandlats till en politisk union med den dubbla legitimitet den åtnju-ter i ochmed att den samlar såväl stater som folk i en enh et.
B. Genomförandet av en representativ demokrati på EU-nivå tar sig uttryck i utövandet av den lagstif-
tande makten, budgetbefogenheterna och den kontrollerande makten, samt i omnämnandet avunionsmedborgarskapet i fördragen. Detta har inneburit att EU kunnat utvecklas på ett sätt som manmåste ta hänsyn till i samband med den kommande reformen.
C. EU står inför nya politiska, ekonomiska ochsociala utmaningar av aldrig tidigare skådad omfattning,
både inom själva unionen ochnär det gäller förbindelserna med resten av världen, ochdet framgår allttydligare att fördraget i sin nuvarande form inte kan lösa dessa problem effektivt ochinte h eller gördet möjligt för medborgarna att delta fullt ut.
D. Krisen med kommissionen visade på vissa institutionella svagheter inom EU, och krisen i före detta
Jugoslavien och kriget i Kosovo visade på EU:s svagheter beträffande utrikes-, säkerhets- och försvars-politiken.
E. Reformen av unionen måste erbjuda tillfällen till kontakttagande eller förnyade kontakter med med-
borgarna ute i Europa.
(1) EGT C 371, 8.12.1997, s. 99.
(2) EGT C 279, 1.10.1999, s. 416.
(3) Protokollet av detta datum, del II.10 a).C 189/222 SV 7.7.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 18 november 1999
F. Mot bakgrund av dessa problem medgav Europeiska rådet i Köln att man bör revidera fördragen, men
beslutade att sammankalla en regeringskonferens som för närvarande är begränsad till att ta upp deinstitutionella frågor som man inte lyckades lösa i Amsterdam men som även kan komma att ta uppandra frågor ochrent konkret de frågor som tas upp i protokollet om institutionerna, med avseendepå en utvidgning av Europeiska unionen, ochde frågor som uppstått i ochmed genomförandet avAmsterdamfördraget.
G. Parlamentet gav dagen efter Europeiska rådets möte i Amsterdam, ochvid flera tillfällen därefter,
uttryck för sina synpunkter om en mer ambitiös reform av EU, som sträcker sig bra mycket längreän detta protokoll, ochsom i större utsträckning motsvarar de problem rörande gemenskapen sommåste lösas.
H. Utvidgningsprocessen får inte försenas, men den kommande utvidgningen är mycket mer omfattande
än de tidigare, särskilt med tanke på att de central- ochösteuropeiska länderna varit utsatta för storapåfrestningar under mer än 40 år, och den kommer att sätta den europeiska integrationens hållbarhetpå prov.
I. Utvidgningen utgör ett lämpligt tillfälle ochmotiv för att genomföra en grundlig reform av EU. Om
man skjuter upp reformen tills efter att EU utvidgats kommer den att bli svårare ochmer riskabel attgenomföra.
Mål med den kommande reformen av EU
1. Parlamentet hävdar bestämt att om Europeiska unionen skall omfatta så många stater måste den
förfoga över gemensamma mål på det politiska, ekonomiska ochsociala området, samt de instrument
som krävs för att uppnå dessa mål,
2. anser därför att den kommande reformen av EU måste leda till att institutionerna stärks, att de blir
effektivare ochöppnare samt till att de görs mer demokratiska för att på så sätt stärka Europeiska unionens
legitimitet i medborgarnas ögon, genom att man gör det möjligt för Europeiska unionen att klara av
utvidgningen, att spela en aktiv roll i världen, att tjäna medborgarna på ett bättre sätt samt genom attman förbättrar de grundläggande rättigheterna och säkerheten inom EU,
Metod för den kommande reformen av EU
3. anser att man i samband med den kommande reformen av EU måste uppnå följande mål:
ydash bred offentlig debatt ochfullständig insyn,ydash en fortsatt dialog med kandidatländerna,
ydash införande av ett mer omfattande förfarande för demokratisk kontroll när det gäller utarbetandet av
fördragsändringarna ochderas godkännande,
ydash samstämmiga resultat,
4. anser att gemenskapsmetoden, som beskrivs nedan, bör kunna tillämpas för förberedelserna och
genomförandet av den kommande reformen av fördragen,
5. önskar att kommissionen lägger fram ett övergripande förslag om reformen av EU ochatt den innan
regeringskonferensen officiellt inleds lägger fram ett konkret förslag till reformering av fördraget, väntar sigatt regeringskonferensen godtar detta förslag som grund till förhandlingar, anser det vara nödvändigt attuppnå en politisk samstämmighet med rådet och kommissionen om dagordningen och metoderna förreformeringen av fördragen,
6. anser att det är absolut nödvändigt att man inför regeringskonferensen håller en överläggning med
medlemsstaternas respektive nationella parlament, ochatt man h åller en öppen dialog med kandidat-ländernas parlament ochmed organisationer inom det civila samh ället,
7. kommer, i enlighet med artikel 48 i EU-fördraget, och mot bakgrund av Europeiska rådets beslut i
Helsingfors ochdet ovannämnda resultatet av den gemensamma beh andlingen, att avge ett yttrande om defrågor som skall tas upp ochden metod som fastställts inför regeringskonferensen,
8. begär att regeringskonferensen sammankallas så snart som möjligt efter Europeiska rådets möte i
Helsingfors i december 1999,7.7.2000 SV C 189/223 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 18 november 1999
9. anser det vara självklart ochrättmätigt att Europaparlamentet fullt ut skall delta i regeringskonferen-
sens samtliga faser ochpå samtliga av dess nivåer, genom två företrädare som valts av parlamentet, begäratt få delta fullt ut i regeringskonferensens samtliga faser,
10. anser att medlemsstaternas slutliga beslut bör läggas fram för Europaparlamentet inom ramen för
samtyckesförfarandet,
Reformernas innehåll
11. hävdar att dagordningen för den kommande reformen av EU, och således det mandat som Euro-
peiska rådet kommer att fastställa, med tanke på utvidgningen måste omfatta följande punkter:
Konstitutionaliseringen av EU: medborgarna skall föras närmare Europa
12. välkomnar beslutet om att utarbeta en ny stadga om grundläggande rättigheter,
13. anser att förutsättningen för en utvidgad union är att en konstitutionell process inleds som går ut på
att man förenklar ochrationaliserar fördragen för att på så sätt öka insynen ochgöra fördragen mer lätt-
begripliga för medborgarna; anser att utarbetandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna utgör en
viktig del av denna konstitutionella process,
14. anser att en sådan konstitutionell process skulle befästa medlemsstaternas ochunionsmedborgarnas
rättigheter och klargöra de gemenskapliga institutionernas behörighetsområden,
15. anser att konstitutionaliseringen av EU framför allt innebär att fördragen måste samlas till en enda
text som består av två olika delar:
a) en konstitutionell del som omfattar inledningen, EU:s mål, de grundläggande rättigheterna samt
bestämmelserna om institutionerna ochbeslutsförfarandena ochde olika befogenh eterna,
b) en andra del som beskriver det nuvarande fördragets övriga områden,
16. anser att regeringskonferensen måste ändra det förfarande som skall tillämpas när man i framtiden
reviderar fördragen, ochatt detta förfarande skall grundas på EU:s dubbla legitimitet så att revideringspro-cessen kan demokratiseras genom att man ger den institution som företräder medlemsstaterna ochdeninstitution som företräder unionsmedborgarna medbeslutanderätt,
17. anser att man bör utarbeta en förordning om politiska partier på gemenskapsnivå, vilket skulle
underlätta unionsmedborgarnas politisk engagemang,
Institutionella reformer som är tillräckligt ambitiösa
18. begär att regeringskonferensen inleder en institutionell reform genom att anpassa institutionernas
sammansättning, verksamhet, samarbete och organisation för att på så sätt göra dem mer demokratiska,ochdärmed mer effektiva, ochför att kunna klara det ökade antalet medlemsstater,
19. upprepar sin starka övertygelse om att omröstning med kvalificerad majoritet (KMO) ochmedbe-
slutandeförfarandet normalt bör tillämpas då allmänna lagstiftningsbeslut skall fattas inom gemenskapen,anser att enhällighet även i fortsättningen skall krävas endast i de frågor som är av författningsmässig natur
ochav avgörande betydelse,
20. anser att bestämda beslut nu måste fattas när det gäller viktningen av rösterna inom rådet och
kommissionens sammansättning,
21. anser att man inför det utvidgade EU bör ochkan göra omfattande förbättringar när det gäller
rådets verksamhet, utan att man för den skulle behöver revidera fördraget, och anser att dessa förbättringarbör genomföras inom samma tidsram som den kommande regeringskonferensen; meddelar att parlamentetkommer att yttra sig om regeringskonferensens resultat, bland annat på grundval av de resultat som upp-nåtts på detta sätt inom rådet,
22. anser att det inte bara är kommissionen som kommer att påverkas av utvidgningen, utan även
övriga institutioner ochorgan, framför allt rådet ochEuropeiska rådet; uppmanar den kommande rege-ringskonferensen att undersöka var gränsen går för hur domstolen, förstainstansrätten, revisionsrätten,Regionkommittén ochEkonomiska ochsociala kommittén skall vara sammansatta ochfungera samt vilkabefogenheter de skall ha, och hur dessa beslut skulle påverka institutionernas arbetsmetoder,C 189/224 SV 7.7.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 18 november 1999
23. påminner om att det faktum att man fastställt ett maximiantal av 700 ledamöter av Europaparla-
mentet innebär att man även kommer att behöva se över antalet platser per medlemsstat, och kommer attlägga fram ett förslag om detta,
24. begär att allmänheten skall få tillgång till de lagstiftningsbeslut som fattas under rådsmötena,
25. begär att man tydliggör de befintliga fördragsbestämmelserna beträffande kommissionens möjlighet
att avgå kollektivt ochbegär att inte bara rådet utan även Europaparlamentet skall kunna begära att dom-stolen avsätter en enskild ledamot av kommissionen i enlighet med artiklarna 213 och 216 i EG-fördraget,uppmanar till att ”Prodi-förfarandet”, som innebär att kommissionens ordförande kan avsätta en enskildkommissionsledamot, skall införlivas i fördraget ochkräver att man i fördraget inför en bestämmelse somgör det möjligt för kommissionens ordförande att be parlamentet uttala sig om dess förtroende,
26. uttrycker sitt motstånd mot alla försök att under regeringskonferensen trotsa kommissionens exklu-
siva initiativrätt under den första pelaren,
27. anser att EU:s demokratiska egenskaper behöver förbättras, och begär därför att EU:s roll stärks, i
synnerh et i när det gäller budgetfrågor ochnomineringar till gemenskapsinstitutionerna ochgemenskap-sorganen,
28. kräver att parlamentet ställs till ansvar för hur det organiserar sin verksamhet,
29. uppmanar till en förstärkning av skyddet av gemenskapens finansiella intressen ochdå särskilt med-
lemsstaternas skyldighet vad gäller att bekämpa bedrägeri,
En ny klausul om bättre samordning
30. anser att det inför utvidningen är lämpligt att diskussionerna om flexibilitet fortsätter, ochatt de
bestämmelser som antas bör innebära dels minskade möjligheter för medlemsstaterna att blockera ettbeslut, dels att EU:s gemensamma institutionella ram skyddas,
31. yrkar på att man omprövar bestämmelserna om närmare samarbete i Amsterdamfördraget så att
dessa kan tillämpas effektivt på områden där vissa medlemsstater har vilja och förmåga att fördjupa sinintegration utan att detta innebär något hot mot de övriga medlemsstaternas intressen eller mot gemens-kapsrättens okränkbarhet,
Stärkande av EU:s utrikespolitiska roll
Juridisk person
32. anser att EU:s internationella ställning, synlighet och förhandlingskraft kommer att fortsätta att vara
begränsad tills dess att EU blivit en juridisk person; anser därför att unionen i internationella sammanhangbör ha den rättskapacitet som krävs för att den skall kunna genomföra sina uppgifter och uppfylla sinasyften,
Säkerhet och försvar
33. anser också att man i enlighet med medlemsstaternas förklaring vid Europeiska rådets möte i Köln
måste stärka instrumenten för den gemensamma utrikes- ochsäkerh etspolitiken, ochbegär att man pågrundval av en exakt ochbindande tidtabell ochmed förfaranden som garanterar de olika medlemsstater-nas nationella intressen, fastställer en gemenskapspolitik beträffande säkerhet och försvar, och att dennapolitik skall garantera medlemsstaternas yttre gränser vilka utgör Europeiska unionens gränser,
34. begär att Västeuropeiska unionen integreras enligt en exakt tidtabell, så att EU i fortsättningen kan
vidta åtgärder med hjälp av trovärdiga militära medel, anser att man måste ta tillbörlig hänsyn till deinstitutionella problem som denna integrering kan leda till, ochde övriga konsekvenser den kan få, ochatt inom ramen för denna politik skall både sådana EU-medlemsstater som är medlemmar av Nato ochsådana som är neutrala ochalliansfria fullt ut kunna medverka vid EU-operationer såsom likaberättigade,7.7.2000 SV C 189/225 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 18 november 1999
Yttre ekonomiska förbindelser
35. begär att man stärker de bestämmelser som rör de externa ekonomiska förbindelserna, inbegripet
gemenskapens deltagande i internationella multilaterala organisationer, ochatt man samlar dessa bestäm-melser på samma ställe i fördragen, betonar behovet av att gemenskapens befogenheter (och kommis-sionens behörighet att förhandla om externa överenskommelser) utökas till att gälla samtliga tjänster ochimmateriella rättigheter, särskilt i Världshandelsorganisationen och andra multilaterala förhandlingar,
36. kräver att Europaparlamentets roll stärks när det gäller internationella avtal ochden gemensamma
handelspolit8iken i synnerhet beträffande att godkänna och övervaka förhandlingar om externa avtal,
37. begär att samtyckesförfarandet generellt skall tillämpas i samband med tecknandet av internationella
avtal, vilket ursprungligen föreslogs i Stuttgartförklaringen från 1983, inbegripet de beslut som fattas omtillfällig tillämpning eller hävande av avtal på grund av kränkningar av de mänskliga rättigheterna ellerbrott mot de demokratiska bestämmelserna,
Ett område med frihet, säkerhet och demokrati
38. konstaterar att Amsterdamfördraget utgör ett viktigt steg framåt som ännu inte genomförts, men
anser att denna fråga är så viktig för medborgarna att man under regeringskonferensen bör förstärka för-farandena på följande områden, och då i synnerhet vad gäller medborgarnas möjligheter att kunna vändasig till EG-domstolen:
Stärkande av den ekonomiska och sociala politiken och av sysselsättningen
39. kräver att man på regeringskonferensens dagordning skall införa behandlingen av lämpliga förslag
för att förstärka de politiska EU-institutionernas roll när det gäller att fastställa riktlinjerna för den ekono-miska ochsociala politiken ochsysselsättningen i unionen för att få till stånd en bättre synergi ochenbättre jämvikt mellan de olika politiska riktlinjerna inom EU ochför att skapa en referensram för demonetära politiska besluten som Europeiska centralbanken tilldelats; förbehåller sig rätten att lägga framkonkreta förslag då det skall ge sin åsikt om sammankallningen av regeringskonferensen,
40. begär att få höras om de årliga ekonomiska riktlinjerna, de beslut som rör budgetunderskotten och
alla andra viktiga beslut som fattas inom ramen för EMU, förutom i de fall då ECB fattar beslut i egenskapav självständigt organ,
41. betonar vikten av de särdrag ochden betydelse som begreppet ”social marknadsekonomi” innebär,
ochuppmanar den kommande regeringskonferensen att ersätta begreppet ”öppen marknadsekonomi” med
begreppet ”social marknadsekonomi” i de berörda artiklarna i fördraget om upprättandet av Europeiskagemenskapen (exempelvis artiklarna 4, 98 och105 etc.),
42. anser att fullbordandet av den inre marknaden, valutaunionen ochutvidningen kommer får konse-
kvenser för systemen för social trygghet inom EU,
*
**
43. konstaterar att Amsterdamfördraget förstärker den rättsliga ramen för skyddet av unionens ekono-
miska intressen genom att det inrättar en specifik rättslig grund; begär emellertid att denna ansträngningkompletteras med ett normativt instrument som ger utredningsbefogenheter åt en europeisk åklagarmyn-dighet enligt den modell som föreslås i ”Corpus Juris”,
44. uppmanar regeringskonferensen att utreda behovet av bestämmelser i fördraget om områden såsom:
turism, energipolitik, skapandet av en för gemenskapen gemensam flygtrafikkontroll, fiske ochidrott,
45. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas
regeringar ochparlament, Regionkommittén ochEkonomiska ochsociala kommittén.C 189/226 SV 7.7.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 18 november 1999