MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN - Uppdatering av handlingsplanen eEurope 2005 {SEK(2004) 608 } {SEK(2004) 607 }

SAMMANFATTNING

Handlingsplanen eEurope 2005 är ett led i den strategi som presenterades vid Europeiska rådets möte i Lissabon och som går ut på att man skall modernisera den europeiska ekonomin och skapa en kunskapsbaserad ekonomi i Europa. Meddelandet om halvtidsöversynen av eEurope antogs i februari 2004 och godkändes av rådet (telekommunikation) våren 2004. Det här meddelandet, som är en uppföljning av halvtidsöversynen, omfattar en rad ändringsförslag. De nya åtgärder som föreslås här påverkar emellertid inte handlingsplanens innehåll eller struktur i någon större utsträckning. Målen för eEurope 2005 är fortfarande desamma, och tonvikten ligger liksom tidigare på utbyte av goda arbetsmetoder, benchmarking och öppen samordning.

Syftet med de 15 åtgärder som föreslås i det här meddelandet är att komplettera de befintliga åtgärderna så att de specifika målen för eEurope kan uppnås snabbare. En lägesrapport över alla åtgärder återfinns i kommissionens arbetsdokument SEK(2004) 607.

Bredband: Bredbandsstrategier är en fråga som står högt upp på den politiska dagordningen. Samtliga medlemsstater har därför åtagit sig att utarbeta nationella bredbandsstrategier före utgången av 2003. Arbetet pågår redan i de gamla medlemsstaterna, men har nu utvidgats så att det omfattar även de nya medlemsstaterna (EU-25) (åtgärd 1). Allteftersom bredbandsteknikens geografiska täckning förbättras, riktas uppmärksamheten mot landbygdsområden och avlägset belägna områden där befolkningen är spridd och marknaden präglas av låg efterfrågan. I juni 2004 kommer ett forum för den digitala klyftan att inrättas, där man skall titta närmare på den här frågan och utarbeta strategier för att hitta lösningar där så krävs (åtgärd 2). Om bredbandstekniken inte kombineras med de fördelar som IPv6 medför skulle detta markant begränsa utbudet av innovativa tjänster och tillämpningar. Kommissionen kommer därför att undersöka hur långt medlemsstaternas arbetsgrupper för IPv6 har hunnit (åtgärd 3).

Offentliga Internettjänster: I handlingsplanen eEurope har det alltid betonats att den offentliga sektorn kan påskynda framstegen mot ett kunskapsbaserat samhälle genom att erbjuda offentliga Internettjänster och samtidigt se till att sådana tjänster blir effektivare och mer kostnadseffektiva. Under de senaste fem åren har man gjort stora framsteg inom samtliga tre områden som omfattas av eEurope (e-förvaltning, e-hälsovård och e-lärande) och detta har inneburit avsevärda fördelar. Vid halvtidsöversynen av eEurope påpekades emellertid att man inom vart och ett av dessa områden skulle kunna göra mer för att förbättra interoperabiliteten och bygga upp ett Europatäckande samarbete. Därför föreslås nu en rad nya åtgärder för att förenkla en smidigare övergång från forsknings- och pilotstadiet till en mer omfattande användning. I enlighet med den öppna samordningsmetoden omfattar det här meddelandet i första hand förslag till åtgärder som bygger på samsyn, utbyte av goda arbetsmetoder och medverkan av alla berörda parter. För att se till att forskningsresultaten utnyttjas i större skala inom alla tre områdena, föreslås en metod för att främja frivilliga och multilaterala åtaganden när det gäller den prioriterade utvecklingen av Internettjänster (åtgärd 4). Dessutom föreslås åtgärder inom varje område av offentliga Internettjänster för att öka interoperabiliteten och utbytet av goda arbetsmetoder. Inom området e-förvaltning kommer ett initiativ för att främja goda arbetsmetoder att vara i full gång senast 2005. Det kommer att uppmuntra ömsesidigt lärande och bidra till att man kan identifiera hinder för utbytet av erfarenheter (åtgärd 5). Inom området e-hälsovård kommer medlemsstaternas åtagande att utarbeta en färdplan för e-hälsa att kompletteras med en inventering av bästa arbetsmetoder för att uppnå interoperabilitet inom området e-hälsovård (åtgärd 6). Inom området e-lärande föreslås en färdplan för fortsatt utveckling i syfte att skapa ett gemensamt program för olika berörda parter från utbildnings- och forskningsvärlden, näringslivet och den offentliga sektorn (åtgärd 7).

e-handel: eEuropes stöd av e-handel har utgjort en viktig faktor i samband med Lissabonstrategin. Handlingsprogrammet har bidragit till att det skapats gynnsamma förutsättningar för e-handel och har i första hand inriktats på interoperabilitet och standardisering, undanröjande av rättsliga hinder för e-handel och underlättande av små och medelstora företags införande av e-handel. Här föreslås tre åtgärder för att förbättra ramvillkoren för införande av e-handel: 1) En granskning av effekterna av direktivet om elektroniska signaturer (åtgärd 8). 2) En idéskiss för mobila betalningar kommer att ange ramarna för m-handeln. Den kommer att omfatta prioriteringar och praktiska steg för att uppnå interoperabla lösningar (åtgärd 9). 3) Med tanke på att system för förvaltning av digitala rättigheter (DRM) ger stora möjligheter att skapa en säkrare miljö för innehållsproduktion och innehållsdistribution, har en högnivågrupp bildats för att kartlägga frågor på EU-nivå som rör DRM-systemens tekniska, ekonomiska och rättsliga aspekter (åtgärd 10).

Inom området e-handel föreslås två åtgärder för att främja interoperabilitet och utbyte av goda arbetsmetoder: 1) Med tanke på att företagstillämpningarnas bristande interoperabilitet fortfarande hindrar e-handelns genombrott föreslår kommissionen att det inrättas ett centrum för ineroperabilitet mellan företag. Tanken är att centrumet skall sprida resultaten från ett nytt integrerat projekt om interoperabilitet mellan företag (åtgärd 11). 2) Den verksamhet som redan inletts inom stödnätverket för e-företag, som ett led i handlingsplanen eEurope 2005, kommer att kompletteras genom att bra arbetsmetoder inom e-handel sammanställs och struktureras i en databas på nätet (åtgärd 12).

Under det samråd som ägde rum inför halvtidsöversynen av eEurope framhölls vid upprepade tillfällen att frågan om e-integration bör ha hög prioritet i ett "informationssamhälle för alla". Det är emellertid nödvändigt att noga analysera olika aspekter av denna komplicerade fråga och sedan omsätta dessa kunskaper i en praktiskt genomförbar handlingsplan. Kommissionen föreslår därför att det görs en förnyad bedömning av prioriteringarna för e-integration och att de behandlas i form av specifika och genomförbara mål (åtgärd 13).

Benchmarking är en viktig del av den öppna samordningsmetod som ligger till grund för eEurope och ger också en lägesbild av det europeiska informationssamhället. Det görs stora insatser för att samla in benchmarkingdata, men resultaten presenteras inte på ett sådant sätt att man får en klar uppfattning om utvecklingen inom det europeiska informationssamhället. Hittills har dessa data inte heller analyserats för att se hur eEurope påverkar uppnåendet av målen och vilka konsekvenser programmet har för politikens utformning. Resultaten av benchmarkingen måste därför bli mer lättillgängliga och deras analytiska värde måste ökas genom att man utvecklar en integrerad nätplattform - "eEurope på nätet" - med aktuell information om utvecklingen inom eEurope (åtgärd 14).

Halvtidsöversynen av Lissabonstrategin kommer att presenteras under våren 2005, när eEurope är inne på sitt sista år. Det är alltså hög tid att börja fundera över hur eEurope kan bidra till Lissabonstrategin och att förbereda nya bidrag till Lissabonstrategins andra fas som sträcker sig fram till 2010 (åtgärd 15).

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN - Uppdatering av handlingsplanen eEurope 2005

1. Inledning

eEurope är ett led i Lissabonstrategin, vars mål är att fram till 2010 modernisera den europeiska ekonomin och skapa en kunskapsbaserad ekonomi i Europa med ökad sysselsättning och social sammanhållning. Det är alltså ett av de viktigaste instrumenten för att skapa ett "informationssamhälle för alla".

Handlingsplanen eEurope 2002, som antogs av Europeiska rådet i Feira i juni 2000, var inriktad på att öka Internetanslutningen i Europa. Slutrapporten om eEurope 2002 visade att de flesta av de 65 målen hade uppnåtts. Nästan alla företag och skolor hade Internetanslutning, antalet Internetanslutna hushåll hade nästan tredubblats och Europa hade världens snabbaste forskningsnät [1].

[1] Se eEurope 2002 slutrapport, KOM(2003) 66 och eEurope 2002: Progress made in Achieving the Targets SEK(2003) 407.

Vid utgången av 2002 fanns det dock inte mycket som tydde att det framgångsrika arbetet med att få Europa nätanslutet skulle ha lett till nya arbetstillfällen och tjänster. Inte heller hade produktiviteten i Europa ökat lika märkbart som på andra håll, framför allt i USA. Anslutningsmöjligheten fanns, men användningen släpade efter. Med tanke på den omfattande tillgången till Internet, var det helt naturligt att den politiska uppmärksamheten började riktas mot användning och effekter på efterfrågesidan.

Europeiska rådet i Barcelona uppmanade kommissionen att utarbeta en eEurope-handlingsplan inriktad på "omfattande tillgänglighet och användande av bredbandsnät i hela unionen senast 2005, och utveckling av Internetprotokollet IPv6 (...) och nät- och informationssäkerhet, e-förvaltning, e-lärande, e-hälsa och e-handel" [2].

[2] Europeiska rådet i Barcelona, ordförandeskapets slutsatser, punkt 40 (http://ue.eu.int/sv/Info/eurocouncil/ index.htm).

Den resulterande handlingsplanen eEurope 2005 antogs i maj 2002. Ett nytt centralt mål blev därför att stimulera användningen och skapa nya tjänster, vilket Europeiska rådet i Sevilla ställde sig bakom [3]. Den övergripande målsättningen är att Europa vid utgången av 2005 skall ha moderna Internetbaserade tjänster riktade till allmänheten (e-förvaltning, e-lärande och e-hälsovård) och en dynamisk miljö för e-företag, tack vare en allmän tillgång till bredbandsanslutning till konkurrenskraftigt pris och en säker informationsinfrastruktur.

[3] eEurope 2005 handlingsplan, KOM(2002) 263.

I rådets resolution om eEurope från februari 2003 [4] förband sig medlemsstaterna att genomföra handlingsplanen. Där välkomnade de också kommissionens planer på att genomföra en halvtidsöversyn av handlingsplanen "före Europeiska rådets vårmöte 2004". Parallellt lanserades handlingsplanen eEurope+ 2003 i juni 2001 på initiativ av de dåvarande 13 kandidatländerna. eEurope+, som hade samma mål som handlingsplanen eEurope 2002, avslutades i februari 2004 med offentliggörandet av en slutrapport vid ministerkonferensen i Budapest [5].

[4] Rådets resolution om genomförandet av handlingsplanen eEurope 2005, 2003/C 48/02.

[5] Handlingsplanen eEurope+ 2003 - slutrapport.

Halvtidsöversynen, som baserades på ett omfattande samråd under 2003, bekräftade att målen för eEurope var relevanta och anpassade till informationssamhällets utmaningar i ett EU med 25 medlemsstater. Det rådde enighet om att det fortsatta arbetet måste inriktas på en uppdatering och finjustering av initiativen samt på att stärka genomförandemekanismerna. Meddelandet om halvtidsöversynen antogs i februari 2004 [6]. Vid rådets (telekommunikation) vårmöte 2004 uppmanades kommissionen att lägga fram en uppdaterad version av handlingsplanen eEurope till rådets möte i juni 2004.

[6] KOM(2004) 108.

I det här meddelandet presenteras denna uppdaterade handlingsplan tillsammans med en detaljerad genomgång av de åtgärder som kan förbättras. De viktigaste slutsatserna av halvtidsöversynen var att uppdateringen skulle ha följande syfte:

* Att stärka den europeiska dimensionen: initiativen har i de flesta fall en nationell eller regional inriktning och man går därmed miste om möjligheterna till ett mer effektivt utbyte av arbetsmetoder.

* Att undanröja hindren för en fortsatt utbyggnad och användning av bredband. Detta förutsätter bland annat att innehållet blir mer attraktivt och omfattande. Innehållsmarknaderna kommer i sin tur att ha nytta av metoder med vars hjälp man kan skydda innehåll som omfattas av upphovsrätt och genomföra interoperabla lösningar för förvaltningen av digitala rättigheter.

* Att uppmärksamma frågan om interoperabilitet och standarder, särskilt för att möjliggöra en omfattande och teknikneutral tillgång.

* Att se till att investeringarna i informations- och kommunikationsteknik verkligen ger utdelning i form av ökad produktivitet, sysselsättning, effektivitet och tjänstekvalitet.

* Att få till stånd en tydligare koppling mellan benchmarking och politiska resultat, mätning av efterfrågan och utvärdering av e-Europes effekter.

* Att stärka de aspekter av eEurope som syftar till en ökad social sammanhållning, särskilt med avseende på de regionala obalanserna och möjligheterna att öka tillgängligheten med hjälp av tjänster som kan nås via olika plattformar.

Dessa slutsatser har legat till grund för uppdateringen av själva handlingsplanen, vilket var det huvudsakliga syftet med halvtidsöversynen. De nya åtgärder som föreslås här påverkar inte eEuropes innehåll eller struktur i någon större utsträckning.

Eftersom målsättningen inte är att göra en fullständig omarbetning av handlingsplanen, utan snarare att finjustera den, har den uppdaterade version som presenteras i detta meddelande i stort sett samma struktur som den befintliga handlingsplanen eEurope 2005. Meddelandet inleds med ett avsnitt om bredbandsstrategier och bredbandstillgång. Därefter behandlas frågor som införande av offentliga Internettjänster och i ett tredje avsnitt diskuteras hur man kan skapa de rätta förutsättningarna för e-handel. Med tanke på att det snart kommer att inrättas en europeisk byrå för nät- och informationssäkerhet går vi i detta meddelande inte närmare in på frågan om en säker informationsinfrastruktur. Säkerhetsfrågorna behandlas i stället i avsnittet om e-handel och offentliga Internettjänster.

Vid samrådet inför halvtidsöversynen framstod frågan om e-integration som en ny prioritet och kommissionen föreslår därför en preliminär åtgärd på detta tema. Benchmarking, som behandlas i avsnitt 6, är fortfarande viktigt som grund för den öppna samordningsmetoden, men också som ett sätta att sprida information om framstegen inom eEurope till en bredare krets. Mot bakgrund av halvtidsöversynen av Lissabonstrategin och det faktum att eEurope går in på sitt sista verksamhetsår 2005, presenteras en ny åtgärd för att granska de hittillsvarande framstegen och fundera över hur arbetet skall drivas vidare.

I det här meddelandet beskrivs åtgärder som nyligen påbörjats och nya åtgärder som kommissionen föreslår för att påskynda framstegen. Detta innebär emellertid inte att de ursprungliga åtgärderna ändras. I ett bifogat arbetsdokument (bilaga 1) finns en tabellöversikt över alla ursprungliga och nya åtgärder, av vilken det framgår vilka framsteg som gjorts.

2. Bredband

Bredband är för närvarande en av de främsta prioriteringarna i handlingsplanen eEurope. Alla gamla medlemsstater (EU-15) är i färd med att anta nationella strategier och dessa analyseras nu för att se hur man skall kunna stimulera fortsatta framsteg efter Europeiska rådets möte i juni 2004. Det kommer att krävas fortsatt arbete för att hålla tempot uppe och utvidga handlingsplanen till de nya medlemsstaterna.

Den ökade tillgången till och användningen av bredband förklarar varför bredbandstekniken har fått en sådan betydelse. I meddelandet om halvtidsöversynen av eEurope och meddelandet "Höghastighetsförbindelser i Europa" uppmärksammades den lavinartade ökningen av antalet bredbandsanslutningar i Europa, som fördubblades under 2003. Frågan om teknikens geografiska täckning behandlas i de flesta nationella bredbandsstrategier. Vid sidan av dessa har ett antal initiativ också tagits på EU-nivå, i synnerhet tillväxtinitiativet Efterfrågan släpar emellertid efter och man måste därför försöka få en klarare bild av vad som krävs för att öka bredbandsanvändningen. Under 2004 kommer kommissionen därför att inleda ett antal undersökningar för att titta närmare på dessa frågor. Det är emellertid också viktigt att undanröja flaskhalsar som bromsar utvecklingen av marknader för Internetinnehåll, exempelvis genom att ta fram system för förvaltning av digitala rättigheter och genom att skapa förtroende för e-handeln. (Dessa frågor behandlas i avsnitt 4).

2.1. Nationella bredbandsstrategier

Vid Europeiska rådets vårmöte 2003 förband sig de dåvarande 15 medlemsstaterna att anta nationella bredbandsstrategier [7]. Kommissionen kommer så småningom att presentera en sammanställning av dessa strategier för rådet (telekommunikation). Det är emellertid viktigt att även de nya medlemsstaterna antar nationella bredbandsstrategier och att man håller tempot uppe genom att fastställa nyckelområden där det krävs fortsatta åtgärder.

[7] "Höghastighetsförbindelser i Europa: nationella bredbandsstrategier", KOM(2004) 369.

Åtgärd 1: De nya medlemsstaterna måste anta nationella bredbandsstrategier före utgången av 2004. Dessutom måste de nationella bredbandsstrategierna uppdateras för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, bredbandsmarknadens tillväxt och utbytet av erfarenheter. Medlemsstaterna skall ha gjort en omfattande uppdatering före utgången av 2005. Kommissionen kommer att fortsätta att följa genomförandet av de nationella strategierna och kommer under första hälften av 2006 att se över framstegen och utvecklingen som ett led i sin utvärdering av eEurope 2005.

2.2. Tillväxtinitiativet och forumet för den digitala klyftan

"Omfattande tillgänglighet och användande av bredbandsnät i hela unionen senast 2005" är ett av de främsta målen i handlingsplanen eEurope 2005.

Näringslivet måste gå i bräschen för investeringar i elektroniska kommunikationer, men offentliga myndigheter kan också spela en viktig roll, särskilt i landsbygdsområden och avlägset belägna eller eftersatta områden där efterfrågan ofta inte är tillräcklig för att kommersiella investeringar skall framstå som attraktiva. Om de privata investeringarna i IT-infrastruktur i mindre gynnade områden bromsas av otillräcklig lönsamhet finns det en risk för att handlingsplanens mål om ett "informationssamhälle för alla" inte kommer att kunna uppnås. Därför har särskilda åtgärder vidtagits, som går ut på att unionens strukturfonder skall kunna utnyttjas för att överbrygga bristande efterfrågan i landsbygdsområden, avlägset belägna områden och ekonomiskt eftersatta områden i städer. Reviderade riktlinjer har utfärdats beträffande de kriterier och villkor som skall uppfyllas för att strukturfonderna skall kunna användas till stöd för elektronisk kommunikation på ett sätt som är förenligt med reglerna om statligt stöd. [8] I Europeiska unionens initiativ för tillväxt [9], som godkändes av Europeiska rådet i december 2003, betonas möjligheten att använda finansiella instrument som strukturfonderna för att garantera en omfattande tillgång till bredbandsnät på det sätt som redan föreslagits i eEurope 2005. [10] För att ytterligare driva på utvecklingen kommer de nya "Quick start-projekten" för den digitala klyftan att påskynda bredbandsutbyggnaden i områden med låg anslutning genom en teknikneutral strategi. Offentliga insatser kan komplettera kommersiella investeringar, men får varken utesluta privata initiativ eller störa konkurrensen, och de bör alltid grundas på en teknikneutral strategi.

[8] SEK(2003) 895. http://europa.eu.int/comm/regional_policy/ sources/docoffic/working/doc/telecom_en.pdf

[9] KOM(2003) 690 slutlig.

[10] Se KOM(2003) 65, "Elektronisk kommunikation: Vägen till den kunskapsbaserade ekonomin", och KOM (2003) 690, "Europeiska unionens initiativ för tillväxt".

Både i den vitbok om rymdpolitiken som nyligen antogs av kommissionen och i meddelandet "Höghastighetsförbindelser i Europa" [11] nämndes ett forum för den digitala klyftan, som kommer att inrättas i juni 2004. Det är inte fråga om att skapa ett nytt organ, utan det rör sig om ett diskussionsforum på Internet där man med den rådgivande gruppen för eEurope [12] som samordnare kan samla in synpunkter från befintliga kommittéer och grupper. Syftet är att sammanföra informationssamhällets intressenter för att analysera hur man kan överbrygga den digitala klyftan i geografiskt hänseende. Forumets arbete kommer i första hand att inriktas på möjligheterna att förbättra bredbandsinfrastrukturens geografiska täckning inom EU och att nå områden som hittills haft låg anslutning för att på så sätt bidra till att överbrygga den digitala klyftan.

[11] "Rymden: en ny europeisk utmaning för en växande union - Handlingsplan för genomförande av den Europeiska rymdpolitiken", KOM(2003) 673, och "Höghastighetsförbindelser i Europa: den senaste utvecklingen inom sektorn för elektronisk kommunikation", KOM(2004) 61.

[12] "Rådgivande gruppen för eEurope" är den nya benämningen på den styrgrupp för eEurope som nämns i beslut nr 2256/2003/EG (det s.k. Modinis-beslutet).

Forumet kommer att ha tre syften: 1) Det skall analysera de viktigaste orsakerna till den digitala klyftan på bredbandsområdet och ge praktiska förslag till hur den kan minskas. 2) Det skall undersöka alternativa tekniska lösningar, och i synnerhet bredbandsanslutning via olika överföringsmedier. 3) Det skall övervaka "quick start"-projekten för en snabbare bredbandsutbyggnad inom det europeiska tillväxtinitiativet och utbytet av goda arbetsmetoder.

Åtgärd 2: Kommissionen kommer under 2004 att inrätta ett forum för den digitala klyftan och väntas presentera de första resultaten i mitten av september 2004. I juli 2004 väntas forumets utkast till rapport bli föremål för en omfattande offentlig diskussion och kommer under våren 2005 att tjäna som underlag för kommissionens rapport om tillväxtinitiativet.

2.3. IPv6

I Europeiska rådets slutsatser från Barcelona [13] framhölls "nätsäkerhet och Internetprotokollet Ipv6" som ett av de områden som bör prioriteras. Det nya Internetprotokollet Ipv6 är tillsammans med bredbandstekniken en viktig faktor för eEuropes och informationssamhällets teknik. Om bredbandsutbyggnaden inte kombineras med de fördelar som IPv6 medför skulle detta markant begränsa utbudet av de innovativa tjänster och tillämpningar som är en förutsättning för ett avancerat informationssamhälle. Vissa medlemsstater har redan inrättat nationella arbetsgrupper för IPv6 för att se till att denna nya version av Internetprotokollet får större spridning och har utarbetat nationella planer som omfattar krav på IPv6-kompatibilitet vid offentlig upphandling.

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/ 02/st07/07172en2.pdf.

Åtgärd 3: Under 2004 kommer kommissionen att undersöka vilka framsteg som gjorts när det gäller spridningen av Ipv6 i EU och kommer i slutet av året att lägga fram en rapport om detta såsom anges i det meddelandet om nästa generations Internet [14] som antogs i februari 2002.

[14] KOM(2002) 96 slutlig.

3. Utbyggnaden av offentliga Internettjänster

I handlingsplanen eEurope 2005 framhålls särskilt att det är viktigt att stimulera införandet av offentliga Internettjänster inom områdena e-förvaltning, e-hälsovård och e-lärande, och detta av åtminstone följande tre skäl: 1) Informations- och kommunikationstekniken (IKT) har stora möjligheter att bidra till en effektiv förmedling av offentliga tjänster, eftersom den representerar en mycket stor del av den ekonomiska verksamheten i Europa, ett stort antal arbetstillfällen och en avsevärd köpkraft. I handlingsplanen eEurope framhålls att offentliga tjänster kan användas för att påskynda utvecklingen mot en kunskapsbaserad ekonomi. 2) Informations- och kommunikationsteknikens spridning kan främja en effektivare förmedling av tjänster till den europeiska allmänheten. I en undersökning som nyligen genomfördes i Förenade kungariket uppskattades det vara möjligt att avsevärt minska kostnaderna för den offentliga förvaltningen genom en ökad användning av IKT. Tack vare denna teknik är det möjligt att öka den offentliga sektorns kostnadseffektivitet och därigenom bättre uppfylla det ständiga kravet på ökad prisvärdhet och få mer valuta för pengarna. 3) Beslutsfattarna har i stor utsträckning ett direkt inflytande på dessa tjänster. En av orsakerna till att eEurope prioriterar dessa områden är just att beslutsfattarna direkt kan påverka innovationstakten inom tjänstesektorn.

I meddelandet om halvtidsöversynen av eEurope konstaterades att det gjorts stora framsteg när det gäller införandet av offentliga Internettjänster. Farhågor har dock väckts om att tillgången på sådana Internettjänster är större än efterfrågan och att de möjliga effektivitetsvinsterna från IKT-tillämpningar inte visats i någon större utsträckning. De åtgärder som föreslås i detta avsnitt skall bidra till att öka de offentliga Internettjänsternas effektivitet och spridning inom områdena e-förvaltning, e-hälsovård och e-lärande.

Inom EU görs redan i dag stora insatser för att utveckla offentliga Internettjänster. Inom IST-programmet bedrivs omfattande forskningsverksamhet inom vart och ett av områdena e-förvaltning, e-hälsovård och e-lärande. e-TEN är Europeiska gemenskapens program för att bidra till utvecklingen av telenätsbaserade tjänster (e-tjänster) med en transeuropeisk dimension [15]. Syftet med IDA-programmet för elektroniskt datautbyte mellan myndigheter är att samordna upprättandet av transeuropeiska telematiknät mellan myndigheter. Åtgärderna inom området e-förvaltning är föremål för en gemensam politisk ram, meddelandet om e-förvaltning och målen i 2005 års handlingsplan. Dit hör IDA:s arbete med att ta fram interoperabilitetsåtgärder som är tänkta att användas av branschnätverk och som är inriktade på Europatäckande e-förvaltningstjänster för medborgare och företag. [16] Dessa insatser ingår redan i eEurope. I 2005 års handlingsplan ställde man exempelvis upp målet att en kompatibilitetsram för Europatäckande tjänster skulle fastställas före utgången av 2003. I januari 2004 uppfyllde kommissionen detta mål genom att offentliggöra ett samrådsdokument om en europeisk kompatibilitetsram. [17] Främjandet av och det politiska engagemanget för e-förvaltning har stärkts genom ministerkonferenserna 2001 och 2003.

[15] Se Europaparlamentets och rådets beslut nr 1376/2002/EG av den 12 juli 2002 och nr 1336/97/EG av den 17 juni 1997 om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät.

[16] För information om det nuvarande IDA-programmet, se beslut nr 1719/1999/EG (riktlinjer) och beslut nr 1720/1999/EG (interoperabilitet), vilka ändrades den 21 oktober 2002 genom beslut nr 2046/2002/EG respektive 2045/2002/EG.

[17] http://europa.eu.int/ISPO/ida/export/ files/en/1674.pdf

Trots dessa insatser har det gått trögt att utveckla informationssamhällets teknik från pilotstadiet till storskalig tillämpning och att uppnå någon betydande förbättring av de offentliga tjänsternas kvalitet och effektivitet. Av de svar som inkom vid samrådet inför halvtidsöversynen framgick att det behövs ytterligare insatser på området interoperabilitet och införande av Europatäckande tjänster.

När det gäller interoperabilitet inom området e-förvaltning framhöll medlemsstaterna att vissa frågor är mycket viktiga, t.ex. gemensamma identifikationsbeteckningar för medborgare, e-autentisering och dataterminologi. Inom e-hälsovården är det nödvändigt att eftersträva en Europatäckande interoperabilitet och garantera en medborgartillvänd hälso- och sjukvård som erbjuder kontinuitet och rörlighet för patienterna. Avsaknaden av interoperabilitet inom området e-lärande anses bromsa tillämpningen av forskningsresultaten inom utbildningsområdet, lägga hinder i vägen för uppkomsten av en blomstrande innehållsmarknad och hindra användare från att skapa sitt eget innehåll och ställa det till andras förfogande.

I meddelandet om halvtidsöversynen av eEurope 2005 noterades också att offentliga e-tjänster såsom e-hälsovård och e-lärande har en nationell eller regional inriktning och att den europeiska dimensionen bör stärkas. IDABC-programmet (för interoperabla Europatäckande e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare), som nyligen antogs av Europaparlamentet och rådet, var ett viktigt steg mot detta mål.

Liksom de instrument som används för genomförandet av handlingsplanen eEurope (gemensamt fastställande av mål, benchmarking och utbyte av goda arbetsmetoder) är de åtgärder som kommissionen föreslår i det här meddelandet inriktade på frågor som interoperabilitet, Europatäckande tjänster och utbyte av goda arbetsmetoder. Syftet är att få till stånd ett mer strukturerat utbyte av goda arbetsmetoder, en överföring av lärdomar inom e-förvaltning, en systematisk utvärdering av lärdomar från tidigare initiativ och ökade satsningar på utbyte av sådana erfarenheter.

Sedan eEurope 2005 inleddes har ett antal viktiga åtgärder vidtagits för att öka interoperabiliteten och utbytet av goda arbetsmetoder inom området elektroniska offentliga tjänster. Vid sidan om kompatibilitetsramen har man exempelvis under 2004 inlett ett initiativ för att främja bra arbetsmetoder, som utgör en uppföljning av ministrarnas slutsatser från konferensen om e-förvaltning i Como i juli 2003 och meddelandet om e-förvaltning. [18] Inom området e-lärande stärker det nyligen startade eLearning-programmet [19] gemenskapens insatser för att främja utbytet av erfarenheter och goda arbetsmetoder i Europa.

[18] "E-förvaltningens roll i Europas framtid", KOM(2003) 567.

[19] Europaparlamentets och rådets beslut nr 2318/2003/EG av den 5 december 2003 om antagande av ett flerårigt program (2004-2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet).

Syftet med den första åtgärden som kommissionen föreslår är att uppnå en större spridning inom områdena e-förvaltning, e-hälsovård och e-lärande (som eventuellt även täcker e-integration). Avsikten är i första hand att bana väg för en effektivare utveckling av Europatäckande Internettjänster med hjälp av ett förfarande för att fastställa prioriterade åtgärdsområden och i synnerhet för att kunna beakta resultaten när man bestämmer hur det nuvarande eTEN-programmet bör följas upp.

Åtgärd 4: Att senast i slutet av 2005 fastställa en detaljerad prioriteringslista för en omfattande utveckling av IKT-lösningar för förmedling av offentliga tjänster i Europa. Den här åtgärden kommer att genomföras i två steg. Steg 1 består i att under 2004 börja prioritera åtgärdsområden där avslutade forsknings- och utvecklingsprojekt och annat avancerat arbete skulle kunna främja innovationer inom området offentliga tjänster i Europa. I steg 2, som skall genomföras under 2005, kommer prioriteringarna och förslagen till genomförande att undersökas närmare av arbetsgrupper med representanter för olika berörda parter. Ett av syftena är att man därigenom skall få idéer till arbetsprogrammet för en eventuell efterföljare till eTEN-programmet. Det är framför allt viktigt med en bred uppslutning kring gemensamma plattformar och/eller standarder för utnyttjande av e-tjänster på en frivillig och multilateral basis.

Vid sidan av de gemensamma utmaningarna att uppnå driftkompatibilitet och utnyttja erfarenheter som gjorts på andra håll, finns det också andra viktiga frågor inom vart och ett av huvudområdena för offentliga tjänster. Kommissionen föreslår ett antal fokuserade åtgärder för att behandla dessa frågor inom vart och ett av de områden för offentliga tjänster som omfattas av eEurope.

3.1. e-Förvaltning

Ett initiativ för att främja goda arbetsmetoder inom e-förvaltning inleddes under 2004. Genom detta initiativ genomförs meddelandet om e-förvaltning och slutsatserna från rådets (telekommunikation) möte i november 2003. I båda fallen konstaterades att det är viktigt med kontinuitet och att ha en övergripande strategi när man utbyter goda arbetsmetoder. För att det skall vara möjligt att utveckla goda arbetsmetoder inom e-förvaltning krävs ett fortlöpande och effektivt samarbete mellan olika offentliga myndigheter i medlemsstaterna, EU:s institutioner och den privata sektorn.

Åtgärd 5: Att fram till mitten av 2005 fullt ut genomföra initiativet för att främja utbytet av goda arbetsmetoder inom e-förvaltning genom att

* underlätta utbytet av goda arbetsmetoder och lära av erfarenheter på lokal, regional, europeisk och internationell nivå,

* se till att det sker ett fortlöpande utbyte av goda arbetsmetoder,

* ta itu med kritiska problem som hindrar utbytet av positiva erfarenheter, t.ex. rättsliga aspekter när det gäller det fortsatta utnyttjandet av bra lösningar eller äganderätten till systemen och deras koppling till de förfaranden för offentliga anbudsförfaranden som måste följas, och förfarandena för att ingå offentlig-privata partnerskap. [20]

[20] Kommissionen håller på att utarbeta en grönbok om offentlig-privata partnerskap i Europeiska unionen.

3.2. e-Hälsovård

Kommissionen har nyligen antagit en handlingsplan inom området e-hälsovård och ett av dess huvudsakliga syften är att främja utbyte av goda arbetsmetoder och mätning av framsteg. [21] Medlemsstaterna har hävdat att det är nödvändigt att utarbeta standarder för interoperabilitet mellan olika system och tjänster och att undersöka hur tillämpningar med öppen källkod kan bidra till uppnåendet av detta mål. Många länder har börjat ackreditera system för e-hälsovård som kommer att tjäna som förebilder för andra regioner, t.ex. i Förenade kungariket och Belgien. Ett annat exempel på konformitetstestning och ackreditering är IHE:s (Integrating the Healthcare Enterprise in Europe) riktlinjer. Det bör observeras att uppbyggnaden av en IKT-infrastruktur för insamling av data om patienternas och vårdpersonalens rörlighet och sammankoppling av referenscentrum skulle bidra till uppföljningen av den pågående debatten om patienters rörlighet.

[21] "e-Health - making healthcare better for European citizens: an action plan for a European e-Health Area", KOM(2004) 356.

Åtgärd 6: Att före utgången av 2005 göra en inventering av bästa arbetsmetoder när det gäller interoperabilitet inom e-hälsovården. Denna åtgärd bygger på medlemsstaternas åtagande att de före utgången av 2005 skall utarbeta en nationell eller regional färdplan för e-hälsovård. Tyngdpunkten skall ligga på utveckling, fastställande av mål för interoperabilitet och användning av elektroniska patientjournaler och frågor som kostnadsersättning för e-hälsovård. Åtgärden skall ligga till grund för en överenskommelse om attribut och normer som är mer långtgående än befintliga standarder och som definierar produkter och tjänster av hög kvalitet.

3.3. e-Lärande

Den delrapport med titeln "Education - Training 2010" som nyligen antogs av rådet bekräftar att reformtakten inom utbildningsområdet måste öka om vi skall kunna nå de mål som fastställdes i Lissabon. [22] I rapporten betonas särskilt att det är nödvändigt att stärka samarbetet i Europa och att organisera utbildningssystemen på ett sätt som främjar kvalitet, tillgång och öppenhet gentemot omvärlden. För att detta skall vara möjligt måste forskning och utbildning gå hand i hand, och man måste utveckla nya tjänster som grundas på elevcentrerad undervisning och god pedagogik. För informations- och kommunikationstekniken skall kunna bli en del av ett livslångt lärande krävs det i de flesta fall ett helt nytt sätt att stödja lärande samt organisatoriska förändringar inom de berörda institutionerna. För att detta skall lyckas och för att framgången skall bli bestående är det nödvändigt att bilda partnerskap mellan olika berörda parter, t.ex. lärare, utbildningsmyndigheter, utbildnings- och arbetsmarknadsministerier, elever, arbetsgivare, fackföreningar och aktörer inom den privata sektorn.

[22] http://europa.eu.int/comm/education/ policies/2010/et_2010_en.html.

Åtgärd 7: Att före utgången av 2005 anta en färdplan för att förbättra samarbetet mellan aktörer inom utbildning, forskning, näringsliv och den offentliga sektorn. Syftet är att främja utvecklingen av tjänster för livslångt lärande som grundas på e-lärande. Färdplanen kommer att omfatta åtgärder för att stimulera samarbetet mellan olika berörda parter och fastställa mål för att främja utvecklingen av livslångt e-lärande. Verksamheten kan förslagsvis inledas genom en större konferens under första kvartalet 2005.

4. Att skapa en säker och dynamisk ram för e-handel

eEurope har bidragit till att skapa gynnsamma förutsättningar för e-handel och har i första hand inriktats på interoperabilitet och standardisering, undanröjande av rättsliga hinder för e-handel och underlättande av införandet av e-handel bland små och medelstora företag. Dessa initiativ kommer att stärkas ytterligare genom att man bygger vidare på de hittillsvarande framstegen. I och med att det dyker upp nya tjänster och tillämpningar blir det emellertid allt viktigare att göra något åt det bristande förtroendet för Internettjänsterna och detta ses allt oftare som en förutsättning för innovation inom e-handelsområdet och full utbyggnad av e-tjänster. Säkerhetsfrågorna i samband med e-handeln får därmed allt högre prioritet. Ett färskt exempel på detta är rekommendationerna i meddelandet om icke begärd kommersiell information. [23]

[23] Meddelande om icke begärd kommersiell kommunikation eller så kallad skräppost, KOM(2004) 28.

Syftet med kommissionens förslag till ramdirektiv om otillbörliga affärsmetoder [24] och till förordning om konsumentskyddssamarbete [25] är bland annat också att öka konsumenternas förtroende för marknaden och få till stånd en öppnare och effektivare gränsöverskridande kontroll av att konsumentskyddsreglerna efterlevs.

[24] KOM(2003) 356 slutlig.

[25] KOM(2003) 443 slutlig.

Utöver dessa åtgärder och i linje med slutsatserna i halvtidsöversynen av eEurope, föreslås tre nya åtgärder för att skapa en gynnsammare miljö för e-handel. Den första åtgärden går ut på att fullt ut genomföra direktivet om elektroniska signaturer. Syftet med den andra åtgärden är att öka konsumenternas förtroende för e-handel genom införandet av säkra och effektiva mobila betalningssystem. Den tredje åtgärden gäller förvaltningen av digitala rättigheter, vilket är ett nödvändigt villkor för uppkomsten av blomstrande marknader för Internetinnehåll.

De andra åtgärder som föreslås i det här avsnittet handlar om ökad medvetenhet och utbyte av goda arbetsmetoder. När man försöker få till stånd en mer omfattande användning av e-handel ställs man inför samma problem som när det gäller offentliga Internettjänster: bristande interoperabilitet, avsaknad av gemensamma standarder och behovet av ett effektivare utbyte av erfarenheter. Utvecklingen inom det här området går långsamt, eftersom ett stort antal aktörer är inblandade och eftersom det rör sig om komplicerade frågor. Kommissionen föreslår att man skyndar på denna utveckling genom att inrätta plattformar där de huvudsakliga aktörerna kan träffas och komma överens om mål och milstolpar som leder till framsteg.

4.1. e-Signaturer

Alla medlemsstater har nu genomfört de allmänna principerna i direktivet om elektroniska signaturer. Det återstår emellertid ett antal olösta frågor som gäller de rättsliga aspekterna och marknadsaspekterna av direktivets tillämpning. För det första finns det i dag inte någon marknadsefterfrågan på kvalificerade certifikat och tillhörande tjänster. För det andra efterlyses i direktivet en ökad interoperabilitet för produkter för elektroniska signaturer eftersom detta är nödvändigt för att elektroniska signaturer och de tjänster som har anknytning till dem skall få en utbredd användning.

Åtgärd 8: Kommissionen kommer att lägga fram en rapport om hur direktivet om elektroniska signaturer fungerar och om dess effekter. Syftet är att ytterligare främja användningen av elektroniska signaturer. Det rör sig om stödåtgärder som inte bara skall inriktas på e-signaturer som baseras på kvalificerade certifikat, utan som också skall ta hänsyn till andra tillämpningar och utveckling av ny teknik t.ex. inom mobilkommunikationsområdet.

4.2. e-Betalningar: En idéskiss för mobila betalningar (m-betalningar)

Människor måste kunna lita på system för beställning och betalning via Internet [26] (m-handel). Vid halvtidsöversynen av eEurope konstaterades att det framför allt är nödvändigt att inrätta effektiva förfaranden för mikrobetalningar och att lösa problem kopplade till betalning via mobiltelefon (m-betalning).

[26] Med mobil handel och mobila betalningar avses handel och betalningar via mobilnätet.

Den här åtgärden är inriktad på betaltjänster för mobiltelefoner och annan mobil kommunikationsutrustning. Mobila betalningar skulle kunna bli ett viktigt segment på marknaden för detaljistbetalningar och därigenom bidra till ett effektivt gemensamt europeiskt betalningsområde. De är också en förutsättning för utvecklingen av en livskraftig marknad för avancerade mobiltjänster i Europeiska unionen.

Trots de höga förväntningarna har inget mobilt betalningssystem hittills vunnit någon större marknadsacceptans. Mot denna bakgrund blir det allt svårare för enskilda initiativ att nå en kritisk massa och förbli lönsamma på längre sikt. Detta leder till fragmentering och till en långsammare utveckling av m-handeln (ett viktig segment av e-handeln).

Åtgärd 9: De viktigaste berörda parterna skall före utgången av 2005 utarbeta en idéskiss för mobila betalningar. Syftet är att fastställa prioriteringar och en praktisk färdplan för interoperabla mobila betalningar. Största möjliga hänsyn skall härvid tas till befintliga initiativ, bland annat till de europeiska standardiseringsorganisationernas standardiseringsarbete. För att idéskissen skall vara ändamålsenlig är det viktigt att den får stöd av en kritisk massa av marknadsaktörer, både från finans- och telekommunikationssektorerna. Dessutom måste de ansvariga offentliga myndigheterna ställa sig bakom skissen.

4.3. Förvaltning av digitala rättigheter

En av de största fördelarna med bredbandstekniken är att den kan erbjuda slutanvändaren ett sömlöst nät av audio-, video- och datatjänster. Den framtida innehållsdistributionen på bredbandsnät och via mobila tillämpningar är emellertid i hög grad beroende av de villkor på vilka detta rika medieinnehåll skapas, levereras och säljs till slutanvändare.

Bredbandsnätens tillkomst och deras kapacitet att med hög hastighet överföra stora mängder multimediainnehåll understryker hur viktigt det är att se till att det digitala innehållet görs tillgängligt på rimliga villkor, som tillgodoser alla berörda parters intressen. I detta sammanhang skulle den teknik som används för förvaltning av digitala rättigheter (DRM) kunna ge de rätta incitamenten för utveckling, särskilt när det gäller att skapa en säker miljö för ersättning till rättighetsinnehavare och betalning för e-innehåll och förhindra olaglig kopiering. Därigenom skulle innehållsproducenter uppmuntras att göra sitt innehåll tillgängligt och locka användare att börja utnyttja bredbandstekniken.

Tillgången till DRM-system och DRM-tjänster utgör ett viktigt led i distributionen av e-innehåll. Tekniska skyddsåtgärder och DRM-system är redan tillgängliga och man håller med varierande framgång på att testa olika affärsmodeller på marknaden, bl.a. för distribution av musik och filmer på nätet. De rättsliga ramarna för tekniska skyddsåtgärder och DRM fastställs i upphovsrättsdirektivet (2001/29/EG).

Situationen är emellertid långt ifrån tillfredsställande. Marknadsutvecklingen bromsas av att det inte råder något egentligt samförstånd mellan olika berörda parter om genomförandet av DRM, t.ex. när det gäller faktorer som interoperabilitet och standardisering, hänsyn till konsumenters privatliv, balansen mellan ersättning för privat användning och tillämpningen av tekniska skyddsåtgärder eller DRM. Man är inte heller ense om hur användningen av DRM påverkar undantag inom upphovsrätten och hur effektiv denna teknik är vid kontrollen av piratkopiering.

För att bidra till ett smidigt införande av DRM-systemen kan en dialog med berörda parter som representerar hela värdekedjan underlätta framtagandet av riktlinjer för den fortsatta utvecklingen. En högnivågrupp för förvaltning av digitala rättigheter har inrättats i samarbete med berörda avdelningar vid kommissionen.

Åtgärd 10: Under 2004 skall högnivågruppen för förvaltning av digitala rättigheter ta fram en översikt över tekniska, ekonomiska och rättsliga DRM-utmaningar och strategiska rekommendationer för hur man kan gå vidare från dialog till handling.

4.4. Åtgärder för att öka användningen av e-handel

Ett av målen i handlingsplanen eEurope 2005 var att den privata sektorn senast i slutet av 2003 skulle ta initiativet till att utveckla interoperabla lösningar för elektroniska transaktioner, signaturer, upphandling och betalningar och elektronisk säkerhet. Trots stora ansträngningar har detta mål fortfarande inte nåtts. [27] I meddelandet om halvtidsöversynen noteras dessutom att den bristande interoperabiliteten fortfarande utgör ett betydande hinder för införandet av nya affärsmodeller som skulle kunna öka produktiviteten och konkurrenskraften. Ytterligare stimulansåtgärder håller därför på att utarbetas. Standardiseringssträvandena inom eEurope bidrar bland annat till att skapa en dynamisk miljö för e-företag med hjälp av bidrag från integrerade projekt inom sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling och från ett centrum för interoperabilitet mellan företag. Under 2004 planeras också en konferens om interoperabilitet.

[27] Se t.ex. "CEN-ISSS e-business standards focus group report" från juli 2003, http://www.cenorm.be/cenorm/ businessdomains/businessdomains/informationsociety standardizationsystem/ebusiness+and+ecommerce/ebusiness+focus+group/reportfinal.pdf

Åtgärd 11: Skapa gynnsamma förutsättningar för det centrum för interoperabilitet som skall inleda sin verksamhet i slutet av 2005. Företagstillämpningarnas bristande interoperabilitet hindrar fortfarande införandet av nya samarbetsformer som gör att man kan utnyttja affärsprocesser, resurser, kompetens och - i slutändan - kunskaper gemensamt. Väldigt ofta är det inte bristen på standarder som begränsar interoperabiliteten, utan det faktum att det finns för många standarder. Ett nytt integrerat projekt har därför startats inom sjätte ramprogrammets IST-prioritering för att bidra till ökad interoperabilitet mellan företagen. Resultaten kommer att spridas genom ett centrum för interoperabilitet mellan företag, som kommer att inleda sin verksamhet så snart dess affärsplan har antagits av kommissionen i april 2005. För att främja ett gemensamt diskussionsforum för frågor som gäller interoperabilitet kommer alla berörda parter, inbegripet den privata sektorn och medlemsstaterna, att uppmanas att ta aktiv del i det nya centrumets verksamhet.

Kommissionen anser att man bör sträva efter en ökad samordning mellan strategier och andra initiativ för e-handel, innovation och företagande, med utgångspunkt i befintliga, framgångsrika fora såsom det europeiska stödnätverket för e-företag (eBSN). Samtidigt erbjuds små och medelstora företag specialiserad konsultrådgivning för att de skal kunna utforma e-handelsstrategier. Syftet är att optimera användningen av IKT, anpassa affärsprocesser och göra nödvändiga organisatoriska förändringar. Genom samordning av dessa verksamheter ökar möjligheten att stödja ett effektivt utbyte av bästa arbetsmetoder och att få en ökad förståelse för hur IKT kan förbättra de små och medelstora företagens affärsresultat.

Åtgärd 12: Att före utgången av 2005 upprätta en databas med bästa arbetsmetoder i fråga om e-handel för små och medelstora företag. Ett första steg i denna process är att anordna en konferens om "e-handel, innovation och företagande" för att se hur strategier på regional, nationell eller europeisk nivå påverkar e-handeln. Dessutom kommer konkreta exempel på bästa arbetsmetoder för små och medelstora företag att läggas in i en databas. Det kan röra sig om hur man använder e-handel, inför innovativa affärsmetoder eller utformar innovativa produkter. Dessa bästa arbetsmetoder för små och medelstora företag kommer att spridas via befintliga kanaler som det europeiska stödnätverket för e-företag. Dessutom kommer man under 2004 att undersöka möjligheten att skapa ett nätverk av IKT-kompetenscentrum som tillvaratar kompetens och resurser hos små och medelstora företag, teknikutvecklare, akademiska organisationer och forskningsorganisationer. Syftet är att ta reda på vilka faktorer som bidrar till en effektiv spridning och användning av IKT och e-handel inom små och medelstora företag i Europa. Om detta anses lämpligt kommer förbindelser med fora som eBSN att utvecklas.

5. Åtgärder inom området e-integration

Fördelen med den nya tekniken är att den ger helt nya möjligheter att stärka integrationen. Informations- och kommunikationstekniken kommer att underlätta utvecklingen av massprodukter och tjänster som blir alltmer lättillgängliga, t.ex. hjälpteknik för att utveckla ett sömlöst gränssnitt till många andra typer av utrustning. Genom nätbaserad distribution kan man också underlätta tillgången till specifika tjänster närsomhelst, varsomhelst och göra dem mer lättillgängliga för rörelsehindrade personer.

EU:s insatser inom forskning och teknisk utveckling bidrar till upprätthållandet av en hög teknisk nivå. I den del av sjätte ramprogrammet för forskning som handlar om informationssamhället finns ett särskilt område som är inriktat på e-integration. Programmets mål är att främja e-integration som ett av informationssamhällets viktigaste byggstenar och att använda tekniska lösningar för att förverkliga vår vision om ett samhälle där alla i Europa har samma möjligheter till tillträde och medverkan. De offentliga myndigheterna kan behöva spela en aktiv roll när det gäller att se till att de möjligheter som denna teknik erbjuder utnyttjas på ett sådant sätt att det inte skapas nya hinder.

Vid samrådet om halvtidsöversynen av eEurope väcktes frågor om e-integration och den digitala klyftan och det rådde enighet om att det behövs fortsatta åtgärder, bland annat med tanke på utvidgningen och eftersom informations- och kommunikationstekniken får allt större socioekonomiska konsekvenser. Man efterlyste två typer av åtgärder. För det första konstaterades att det behövs bättre och mer fullständiga data och analyser för att bedöma de regionala och sociala obalansernas omfattning när det gäller informations- och kommunikationsteknikens spridning och orsakerna till den begränsade användningen i vissa grupper, t.ex. bland kvinnor. För det andra bör vissa praktiska åtgärder förstärkas och nya utarbetas för att behandla frågan om e-integration, t.ex.

* riktlinjer för plattformsoberoende strategier för att öka tillgången till och användningen av e-tjänster, t.ex. genom digital-TV, mobila plattformar och trådlösa nät (WAN),

* genomförandemål för europeiska standarder för e-tillgänglighet och användbarhet (t.ex. offentlig upphandling, riktlinjer för initiativet för webbtillgänglighet (WAI), design för alla och märkning) och fortsatt forskning inom detta område,

* fortsatt utveckling av offentliga anslutningspunkter till Internet,

* informationskampanjer och ökning av den digitala kompetensen på ett sätt som tar hänsyn till könsperspektivet, i synnerhet bland grupper som riskerar att slås ut och som har särskilda behov (t.ex. funktionshindrade och äldre, personer med låg utbildning och inkomst, invandrare) samt tillhandahållande av lämpligt innehåll och lämpliga tjänster.

Åtgärd 13: Att i mitten av 2005 se över prioriteringarna inom området e-integration på basis av en grundlig analys av bakgrunden till e-integration, och fastställa ett antal specifika och genomförbara mål. Denna översyn kommer att främja andra EU-initiativ som har betydelse för e-integration, i synnerhet inom områdena social integration, sysselsättning, utbildning samt forskning och utveckling. Det krävs mer sammanhängande, strategiska och samordnade grepp som säkerställer att strategier för e-integration och e-tillgänglighet stärker och stärks av andra strategier för att främja social integration, särskilt när det gäller att utarbeta nationella handlingsplaner för social integration. Med tanke på informations- och kommunikationsteknikens växande genomslagskraft kommer en ökad e-integration att bidra till de sammanhållnings- och tillväxtmål som fastställdes i Lissabonstrategin. Förberedelser kommer att göras under 2004. Kommissionen kommer att analysera situationen och tillhandahålla politiska riktlinjer, bl.a. genom den rådgivande gruppen för eEurope och högnivågruppen om informationssamhällets sysselsättningsdimension och sociala dimension. [28]

[28] http://europa.eu.int/comm/ employment_social/empl&esf/3syst/index_en.htm

6. Benchmarking av eEurope

Ett viktigt mål med den här uppdateringen är att förbättra genomförandet av eEurope. Benchmarking spelar här en viktig roll och är också av avgörande betydelse för den öppna samordningsmetod som används i handlingsplanen. Man torde kunna få ut mer av handlingsplanen om man använder mer lättillgängliga och lämpliga benchmarkingindikatorer.

Översynen av eEurope får naturligtvis inte leda till nya statistiska bördor på medlemsstaterna och företagen. Vid halvtidsöversynen framkom att det är nödvändigt att undersöka i vilken utsträckning de åtgärder som främjas inom eEurope verkligen ger resultat. Man måste därför fästa större vikt vid att analysera effekterna. Det är också viktigt att benchmarkingmätningarna görs synligare. I det omarbetade handlingsprogrammet kommer man därför att satsa mer på benchmarking genom följande tre åtgärder:

1) Indikatormätningarna måste bli synligare och lättare att använda. Hittills har data gjorts tillgängliga på webbplatsen för eEurope och analyserats årligen i kommissionens benchmarkingrapport. För att handlingsplanen eEurope skall få större genomslagskraft kommer kommissionen att inrätta en ny domän om eEuropes benchmarkingindikatorer i Eurostats databas som kostnadsfritt kommer att bli tillgänglig via Internet. Den kommer också att göra en grundlig granskning av sin nätpresentation av eEurope för att kombinera ett bredare urval av datakällor med en bakgrundsanalys.

2) Det krävs fler analyser av effekterna. Den detaljerade analysen av benchmarkingdata kommer även i fortsättningen att presenteras före Europeiska rådets möte, men dessa data bör kompletteras med en konsekvensanalys av de åtgärder som vidtas inom eEurope, särskilt när det gäller deras bidrag till Lissabonmålen. Ett enkelt exempel är tillhandahållande av jämförbara data om länder utanför EU. Man bör också titta närmare på resultaten av de åtgärder som vidtas inom eEurope och undersöka hur de bidrar till tillväxt, sysselsättning, effektivare tjänster, sammanhållning och hållbar utveckling.

3) Benchmarkingen måste få ökad politisk relevans och det är därför viktigt att se till att det görs en bättre avvägning mellan datans aktualitet och tillförlitlighet. I rådets resolution om eEurope uppgavs att flertalet benchmarkingindikatorer skulle hämtas från undersökningar som genomförts av nationella statistikinstitut och som samordnats av Eurostat. På så sätt får man tillgång till statistik av hög kvalitet. Det var inte möjligt att tillhandahålla data från första kvartalet 2003 för alla de dåvarande 15 medlemsstaterna före Europeiska rådets vårmöte 2004. En ny förordning om gemenskapsstatistik rörande informationssamhället kommer emellertid att garantera att flertalet benchmarkingindikatorer uppdateras i god tid varje år inom EU-25. Man måste försöka komplettera de nationella undersökningarna med ett flexibelt svarssystem så att beslutsfattarna får tillgång till aktuella data.

Åtgärd 14: Att införa "eEurope på nätet" - en integrerad webbplattform för eEurope, som stöds av en flexibel mekanism för insamling och rapportering av svarsdata. Åtgärden består av två delar:

* En integrerad, webbaserad informationstjänst om eEurope: I den första fasen, som sträcker sig fram till slutet av 2004, kommer den webbplats där alla benchmarkingdata presenteras att få en ny utformning med länkar till andra viktiga källor som Eurostats databas NewCronos. Den andra fasen, som skall ha avslutats i mitten av 2005, kommer att inriktas på analys av offentlig statistik.

* En flexibel mekanism för insamling och rapportering av svarsdata: Modinis-programmet kommer att användas för att komplettera de nationella statistikinstitutens undersökningar med riktade datainsamlingar inom områden där det saknas offentlig statistik. Kommissionen kommer efter samråd med medlemsstaterna att lägga fram förslag om detta under 2004.

7. Informations- och kommunikationsteknikens bidrag till Lissabonstrategin

Initiativet eEurope inleddes för att stödja Lissabonstrategin. Under 2005 går den nuvarande handlingsplanen eEurope in på sitt sista år, samtidigt som Lissabonstrategin kommer att genomgå en halvtidsöversyn. Det är därför lämpligt att i detalj analysera hur IKT påverkar uppnåendet av Lissabonmålen. Alltmer tyder på att IKT spelar en avgörande roll när det gäller att öka produktiviteten och integrationen och detta visar att det är viktigt med åtgärder som i likhet med eEurope främjar IKT. Det är emellertid dags att fundera över om de specifika instrument och mål som fastställts för eEurope är de rätta eller om man skulle kunna erhålla större genomslagskraft genom en ny uppsättning politiska verktyg. Hittills har eEurope främst varit inriktad på att öka Internetanslutningen och intresset för IKT-användning, och nyligen även på förmedling av tjänster. I meddelandet om halvtidsöversynen påpekades att handlingsplanen nu måste inriktas mer på att tillhandahålla lösningar. Detta innebär att tyngdpunkten förskjuts från tillgång till efterfrågan, och att man i stället för att koncentrera sig på införandet av den nya tekniken tittar närmare på vilka konsekvenser den har.

Lissabonstrategin grundas dessutom på ett antal politiska mål som representerar en avvägning mellan ekonomiska, sociala och ekologiska hänsyn. Informations- och kommunikationstekniken fyller en viktig funktion inom alla dessa områden. Det är alltså dags att fundera över om en eventuell fortsättning på eEurope bör anpassas så att det är möjligt att fästa större vikt vid social och ekologisk hållbarhet, eftersom tillväxt också är viktigt för att nå de andra Lissabonmålen. Fortsättningen på eEurope kommer att utformas med hänsyn till den nya budgetplanen och kommer bland annat att grundas på en närmare koppling mellan spridning, forskning och regelverk, såsom förordas i budgetplanen.

Det är också nödvändigt att överväga vilka effekter eEurope har på det internationella planet. Många partnerländer har visat intresse för EU:s initiativ och flera länder har haft eEurope som förebild när de utarbetat egna åtgärder. EU och dess partner har inlett politiska diskussioner och en dialog om regelverket, som fått en naturlig förlängning i och med genomförandet av olika samarbetsprogram. [29] Detta är fallet med partnerländer i Asien [30], Latinamerika [31] och Medelhavsområdet. [32] Nyckelområdena och nyckeltemana i eEurope 2005 svarar dessutom väl mot de områden som pekats ut som viktiga för att främja utvecklingen av det globala informationssamhället, särskilt inom ramen för FN:s världstoppmöte om informationssamhället, som för första gången anordnades i Genève i december 2003.

[29] Exempelvis har de anslutande länderna antagit en handlingsplan med namnet eEurope+, som inspirerats av eEurope, och de nordeuropeiska länderna har utarbetat en liknande strategi. Även Sydostasien och tillväxtekonomier som Brasilien, Mexiko och Marocko har antagit e-strategier.

[30] ASIA IT&C har sedan 1999 arbetat tillsammans med utvecklingsländer i Asien och har stött projekt inom områden som jordbruk, undervisning, hälsovård, transport, turism och elektronisk handel.

[31] "@LIS" (Alliance for the Information Society) startades 2002 i Sevilla.

[32] "New Approach for Telecommunications Policies" (NATP) och ett program för utveckling av informationssamhället (EUMEDIS).

Åtgärd 15: Kommissionen kommer, före Europeiska rådets vårmöte 2005, att lägga fram en strategisk analys av eEurope i samband med den sammanfattande rapporten och riktlinjerna för stöd till informations- och kommunikationsteknik under Lissabonstrategins andra fas fram till 2010. Kommissionens förslag kommer att omfatta två viktiga punkter: 1) Under senare hälften av 2004 kommer kommissionen att inleda en utvärdering av hur eEurope har bidragit till uppnåendet av målen i Lissabonstrategin. Utvärderingen kommer att bygga på tidigare gjorda utvärderingar och konsekvensanalyser för att man skall få en helhetsbild av eEuropes effekter. 2) Kommissionen kommer med hjälp av den rådgivande gruppen för eEurope att fundera över hur det framtida arbetet bör utformas.

8. Slutsatser

I det här meddelandet presenteras en uppdatering av handlingsplanen eEurope 2005. Syftet är att behandla vissa frågor som pekades ut som viktiga åtgärdsområden vid samrådet om halvtidsöversynen. Meddelandet kan ses som ett led i fastställandet av en ny politisk ram för EU:s IKT-politik. Det betonas därför att det är viktigt att föra en dialog med berörda parter och att utbyta goda arbetsmetoder. På så sätt kan man se hur man kan göra framsteg utan att fastställa helt nya mål. Det framhålls också att det är viktigt att granska och utvärdera eEurope innan man lägger fram ett förslag till uppföljningsinitiativ. Det är framför allt nödvändigt att klargöra vilken roll som informations- och kommunikationstekniken spelar när det gäller att nå Lissabonstrategins tillväxt-, sammanhållnings- och hållbarhetsmål.

Lissabonstrategin är ett uttryck för ett starkt politiskt engagemang att fram till 2010 göra Europeiska unionen till den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin. Om EU vill spela en ledande roll i det globala informationssamhället måste Lissabonstrategins samtliga tre grundprinciper - tillväxt och konkurrenskraft, sammanhållning och hållbar utveckling - inarbetas fullt ut i IKT-politiken. Principerna kan tjäna som vägledning när man överväger vilka åtgärder som skall vidtas efter 2005 och när den nuvarande handlingsplanen eEurope har löpt ut. Man bör också ta hänsyn till nya politiska riktlinjer, t.ex. för att tillvarata medborgares, användares och konsumenters intressen, ta fram industripolitiska instrument och öka e-integrationen.

För att en sådan utvärderings- och förberedelsefas skall vara mödan värd är det emellertid viktigt att ha medlemsstaternas fulla stöd. Kommissionen vill därför att samtliga 25 medlemsstater bekräftar att de sluter upp bakom handlingsplanen eEurope 2005 och dess nuvarande mål. Den uppmanar också medlemsstaterna att spela en aktiv roll för att garantera att de nya initiativen blir framgångsrika, särskilt när det gäller införandet av nya tjänster inom områdena e-förvaltning, e-lärande och e-hälsovård.