EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 8.11.1995 
KOM(95) 486 slutlig 
95/0263 (CNS) 
DET FLERSPRÅKIGA INFORMATIONSSAMHÄLLET 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om antagande av ett flerårigt program 
för att främja den språkliga mångfalden inom gemenskapen i informationssamhället 
(framlagt av kommissionen) 

DET FLERSPRÅKIGA INFORMATIONSSAMHÄLLET 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Politisk bakgrund 
2. Europas språkarv 
2.1 Den tredje språkrevolutionen 
2.2 Europas språkarv 
2.3 Språkets olika roller 
3. Det framväxande informationssamhället 
3.1 En ny teknologisk revolution 
3.2 En dubbel utmaning for Europa 
3.3 Marknadskrafterna kommer inte att räcka till 
3.4 Lösningar för industrin 
4. Att bevara den språkliga mångfalden i Europa 
4.1 Medlemsstaternas roll 
4.2 Europeiska unionens roll 
4.3 Utbildningsinstitutionernas roll 
4.4 Näringslivets roll 
4.5 Forskningens och utvecklingens roll 
5. Ett flerspråkigt informationssamhälle för Europa: Behov av kompletterande åtgärder 
5.1 Bygga upp, befästa och fördela de europeiska språkresurserna 
5.2 Bygga upp en stark språkindustri 
5.3 Utveckla en avancerad översättningsindustri 
5.4 Få fram utbildade och kvalificerade användare 
5.5 Utveckla ett ram verk för samordning och främjande 
6. Samordning med gemenskapsåtgärder inom närliggande områden 
6.1 En europeisk metod för språkinlärning 
6.2 Främja ett flerspråkigt innehåll 
6.3 Utvidga och utnyttja den teknologiska basen 
7. Slutkommentarer 
Bilaga I: Sammanfattning av åtgärder för ett flerspråkigt informationssamhälle 
DET FLERSPRÅKIGA INFORMATIONSSAMHÄLLET 
I. POLITISK BAKGRUND 
Europas rika kulturella arv är nära förbundet med dess många språk som förenar folken i 
nationella eller regionala gemenskaper och möjliggör för dem att fullt ut delta i det 
sociala, kulturella och politiska livet samt i affärslivet.1 
I kommissionens vitbok2, i Bangemann-rapporten3 och i kommissionens handlingsprogram4 
utvärderas informationssamhällets möjligheter. I dessa dokument ges också politiska 
riktlinjer för dess utveckling. De transeuropeiska näten5, utveckling av forskning och 
teknik i det fjärde ramprogrammet6, i synnerhet informationsteknik, ACTS7 och telematik8 
samt de senare förslagen i programmet INFO20009 visar i vilken utsträckning satsningar har 
gjorts. Dessa satsningar hör ihop med initiativen inom den audiovisuella sektorn10 och 
programmen för utbildning och fortbildning inom den audiovisuella sektorn. 
Europeiska rådet som hade sitt möte på Korfu i juni 1994 underströk betydelsen av de 
språkliga aspekterna på informationssamhället och vid mötet i Cannes i juni 1995 betonades 
betydelsen av den språkliga mångfalden i Europeiska unionen. 
I dag genomgår den mänskliga kommunikationen djupgående förändringar genom 
uppkomsten av globala nätverk för information och kommunikationstjänster, för text, ljud 
och bilder. Dessa nätverk innebär spännande utmaningar. De kan också märkbart påverka 
det språk vi använder. I värsta fall kommer de medborgare som inte med lätthet kan 
kommunicera på de mest utbredda språken inte att kunna delta fullt ut i det samhälle som 
alltmer bygger på information. 
Sådana faror skulle kunna undvikas om vi hade möjlighet att garantera fullt flerspråkigt stöd 
när vi använder oss av elektronisk information. Detta speglar det krav som ställts vid G-7-
Rådets beslut om språklig mångfald och flerspråkighet i Europeiska unionen, 12.6.1995 (dok. 7755/95) 
Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning: Utmaningar och vägar in i 2000-talet. Vitbok publicerad av 
Europeiska gemenskapernas kommission 1994. 
Bangemann, M (red), Europa och det globala informationssamhället Rekommendationer till Europeiska rådet, 
26.5.94. 
Europas väg till informationssamhället - en handlingsplan, KOM(94) 347, 19.7.1994 
Enligt Maastrichtfbrdraget finns det en särskild bestämmelse för transeuropeiska nät för datautbyte mellan 
förvaltningar, EGT nr C 224, 31.8.1992. 
Europeiska gemenskapens fjärde ramprogram för forskning och teknisk utveckling och demonstration (1994- ' 
1998), EGT nr L 126, 18 5.1994 
Avancerad kommunikationsteknik och -tjänster, KOM(94) 243 
Program för telematiktillämpningar, rådets beslut av den 23.11.94, EGT nr L 331, av den 22.12.1994, s. 1. 
INFO 2000 Programförslag, för att stimulera utvecklingen av en europeisk mutiimediainnehùllsindustri for 
företag, förvaltningar och medborgare t det europeiska informationssamhället. Meddelande frän Bangemann 
till kommissionen, mars 1995. 
Strategi för att starka den europeiska programvaruindustrin vad gäller Europeiska unionens audiovisuella 
politik. Europeiska kommissionens grönbok, 1994 
mötet om informationssamhället", på mångfald både vad gäller det kulturella och det 
språkliga innehållet. Eftersom denna mångfald kommer att fortsättningsvis i hög grad bero 
på nationella initiativ vad gäller utbildning och kultur, kan den även dra väsentlig fördel av 
de satsningar som görs på bättre resurser till information på olika språk. Dessutom kan de 
transeuropeiska telekommunikationsnäten12 som nu har inrättats för olika ändamål dra nytta 
av de satsningar som gjorts för att främja de flerspråkiga informationstjänsterna. 
Mer allmänt kommer flerspråkigt stöd att bidra till en väl fungerande inre marknad genom 
att underlätta mellanspråklig kommunikation. Det kommer också att stärka den ekonomiska 
och sociala sammanhållningen genom att stimulera samarbete mellan Europas olika 
språkregioner. Det kommer att göra det möjligt för Europas medborgare att delta fullt ut i 
det samhälle som alltmer bygger på information. Samtidigt erbjuder det nya möjligheter för 
små och medelstora företag att komma in på den flerspråkiga informationsmarknaden. Ett 
ökat medvetande om de utmaningar och möjligheter som informationssamhällets flerspråkiga 
karaktär erbjuder kommer att uppmuntra näringslivet i stort att ge sig in på nya marknader 
genom att minska språkliga hinder. 
Vad som först och främst behövs är praktiska lösningar på de problem som företagen ställs 
inför när de lanserar varor på marknader där främmande språk talas. Det är inte ovanligt att 
fördröjningar på flera månader uppkommer till följd av behovet av översättning och 
anpassning av det tekniska produktstödet, bruksanvisningarna och reklamen till lokala 
förhållanden. När det gäller dataprodukter och -tjänster utgör den språkliga anpassningen av 
mjukvaran en ännu tyngre belastning för försäljaren, vilket ofta utgör ett hinder för 
anpassning till flera språk. Lämpliga verktyg och arbetssätt för att minska hindren kan alltså 
väntas få stor betydelse för internationell handel inom ett flertal branscher. 
Europeiska kommissionen, tillsammans med övriga europeiska institutioner, kommer att 
kunna bidra med betydande sakkunskap och erfarenhet när det gäller utveckling av 
flerspråkiga verktyg och tjänster. Detta är en konsekvens av institutionernas eget behov av 
översättning, tolkning och flerspråkiga publikationer. De europeiska institutionerna kommer 
att dra omedelbar nytta av många av de resultat som uppnås. Där det är möjligt kommer 
framsteg på europeisk nivå att spridas till medlemsstaterna för att främja utveckling av 
flerspråkiga verktyg på nationell nivå. 
Detta meddelande analyserar frågorna och beskriver hur framsteg kan göras i Europa vad 
gäller utvecklingen av ett flerspråkigt informationssamhälle genom att samordna satsningarna 
mellan medlemsstaterna, den offentliga sektorn och den privata sektorn för att kunna erbjuda 
adekvat språkstöd till medborgarna samt kostnadseffektiv översättning och flerspråkig 
anpassning. 
Samma teknologi, som genom den omfattande tillämpningen kan utgöra ett hot mot språklig 
och kulturell mångfald i informationssamhället, kan även tjäna till att överbrygga 
12 G7- Ministerkonferens om informationssamhället. Bryssel den 25 och 26 februari 1995, ordförandeskapets 
slutsatser. 
Förslag till beslut av Europaparlamentet och rådet.om inriktningar för de europeiska telekommunikationsnäten 
KOM/95/224, av den 16.6.1995. 
språkbarriärerna i Europa13. Detta kan ske genom en minskning av kostnaderna för 
framställning av flera versioner, översättning och anpassning av informationsprodukter och 
tjänster. 
Enbart marknadskrafterna kommer emellertid inte att vara tillräckliga för att uppnå det 
flerspråkiga informationssamhället i Europa. Det måste till positiva åtgärder för att driva den 
nödvändiga utvecklingen från medlemsstaternas och unionens sida. 
Detta kommer att ge kommersiella möjligheter för mediaindustrin (förbättringar gällande 
dubbning och textning), för dokumentframställning (stavnings- och grammatikkontroll) och 
många andra aktiviteter som innefattar översättning. Man måste dock hålla i minnet att 
litterär översättning kräver en kreativ och omsorgsfull bearbetning av originaltexten. 
Flerspråkiga resurser kommer även att bana väg för många program för muntlig 
framställning, från system som omvandlar text till tal till talstyrda maskiner i fabriker. 
Europa kommer således att få möjlighet att gå mot ett flerspråkigt informationssamhälle, 
vilket skapar nya språkindustrier och ger nya tillfällen till affärsverksamhet och kulturella 
aktiviteter för medborgarna. Detta kommer i sin tur att skapa nya arbetstillfällen och nya 
marknader, vilka kommer att skapa en potential för flerspråkiga produkter och tjänster i hela 
Europa och världen. 
2. EUROPAS SPRÅKARV 
2.1 Den tredje språkrevolutionen 
Tre revolutioner i rad har förändrat människans sätt att kommunicera. Var och en av dessa 
har lett till betydande funktionella förändringar i användningen av språk. 
Den första kom när skrivkonsten uppfanns, vilket ledde till läs- och skrivkunnighet. För 
gemene man fortsatte normen emellertid att vara muntlig kommunikation. 
Den andra revolutionen, tryckkonsten, vidgade vyerna dramatiskt för den vanlige 
medborgaren. Det faktum att den stora massan blev läskunnig utgjorde en grund, inte bara 
för tillgång till kunskap och kultur, utan även för att få möjlighet att för första gången delta i 
det demokratiska nationella styret. 
Vi genomgår nu den tredje och mest radikala revolutionen av alla då databaserad teknologi 
erbjuder individer omedelbar tillgång till världsomfattande information. Som ett resultat av 
skärmbaserad kommunikation som förbinder text, bild och ljud i det nya 
informationssamhället, förändras än en gång språkets roll, men denna gång mer 
genomgripande än någonsin tidigare. 
Tal av J. Santer inför Europaparlamentet, Strasbourg, 17 januari 1995 
De nya informationsteknologierna förändrar radikalt sätten att kommunicera, vilket 
återverkar avsevärt på språkets roll. 
2.2 Europas språkarv 
Över 45 nationella och regionala språk och viktigare regionala varianter på språk talas av 
380 miljoner människor inom den europeiska unionen. De flesta är av romanskt, germanskt 
eller keltiskt ursprung. Andra språk är grekiska, finska eller baskiska14. 
Europas språkliga mångfald är emellertid måttlig jämfört med andra områden i världen. 
Totalt sett varierar beräkningar av antalet olika inbördes obegripliga språk från 5 000 till 25 
000, beroende på vad som räknas som ett språk respektive en dialekt. 
Men många av minoritetsspråken har svårigheter, ofta eftersom sätten att kommunicera 
förändras. Ett genombrott för nya teknologier kan komma att påskynda denna process 
avsevärt i Europa och därmed hota att den språkliga och kulturella15 mångfalden i det 
europeiska samhället minskar. 
Den europeiska integrationen måste grundas på öppenhet för medborgarna. För att 
försäkra sig om en full förståelse och en bred tillämpning, måste viktig lagstiftning och 
meddelanden därför i fortsättningen finnas tillgängliga på gemenskapens språk. 
Europa åtnjuter en rik språklig mångfald. Den fortsatta integrationsprocessen kommer att 
öka avsevärt om alla medborgare får fri tillgång till lagtexter och andra dokument på de 
olika språk som används. 
2.3 Språkets olika roller 
Språket har djupgående och komplexa effekter på många aspekter i samhället. 
Det främjar social sammanhållning i våra olika länder eller regioner, vilket främjar 
gemensamma värderingar. Ett gemensamt språk underlättar öppen kommunikation på alla 
nivåer i samhället. Omvänt hämmar olikheter i språk kommunikationen, vilket skapar 
svårigheter för minoritetsgrupper. 
Språket är även ett instrument för att bevara demokratin. Ett samhälle blomstrar genom 
öppna debatter och diskussioner. Yttrandefriheten är en hörnsten i våra demokratiska 
system. Tryckfriheten tjänar som väktare för demokratiska uttryck. Språket är ett medel som 
används av varje medborgare. Det är dennes bidrag till demokratin. Öppenheten i de 
europeiska institutionernas arbetssätt kan därför säkerställas endast genom att det finns 
flerspråkigt stöd. 
14 
5 HearnPM. and Button. D.F , (red), Language Industries Atlas, 1994, Amsterdam: IOS Press for CEC, 
Bryssel och Luxemburg. 
Eurobarometer nr 41. juli 1994, ger uppgifter om sprakkunnigheten i Europa. 
Vårt kulturella liv är intimt förenat med språket. Varje land har sin poet eller dramatiker, 
vars verk blir en symbol för folkets kulturella identitet, och en stor del av vårt kulturella an-
ligger i våra olika språk. 
Slutligen finns det ekonomiska aspekter. Språket reglerar marknaderna, ofta vad gäller 
översättning och anpassning av kostnader. Det kan spela en stor roll för internationell 
handel och detta oberoende av vilken produkt eller tjänst det gäller. Språkanpassning av 
programvaror kostar avsevärda summor för informationsindustrin, men anpassningen 
kommer också att öka marknaden för sådana produkter. Till skillnad från hur det är i 
Amerika, måste Europas film- och TV-industrier bära kostnaderna för dubbning och textning 
om de önskar nå en stor publik. 
De politiska, kulturella och ekonomiska språkeffekterna måste beaktas när Europas 
informationssamhälle byggs. 
3. DET FRAMVÄXANDE INFORMATIONSSAMHÄLLET 
3.1 En ny teknologisk revolution 
Konvergens av informations- och telekommunikationsteknologier förändrar sätten att 
kommunicera på alla nivåer i samhället. 
Dessa nya teknologier ger inte bara nya sätt att nå, distribuera och hantera information i dess 
olika former (text, ljud, bild, video). Användningen av dem förändrar redan vårt sätt att leva 
och arbeta. Vi kommer att gå från ett samhälle som är grundat på konkreta varor till ett 
samhälle som mer och mer kretsar kring kunskap och information. 
Informationssamhället får fart på fabriker, kontor, skolor och hem i alla våra medlemsstater. 
Nya vägar till information leder till ett öppnare samhälle med ökat flöde av kunskap, 
information, dokumentation och underhållning inom och över gränserna. 
Ekonomisk verksamhet som tidigare var koncentrerad till regionala marknader får nu helt 
andra möjligheter. Kulturspecifika marknader, såsom förlagsverksamhet, mjukvaruproduktion 
och hemdatortjänster, anpassas mer och mer på multinationell nivå. 
Globala informationsled, tillsammans med satellit- och kabeltelevision, blir snabbt allt 
vanligare. Världsomfattande datornätverk, såsom Internet, får ett oräkneligt antal nya 
europeiska användare varje månad. 
Informationsrevolutionen förändrar radikalt kommunikationens karaktär och användning 
i hela samhället, vilket leder till nya möjligheter för företagande, kultur och utbildning. 
3.2 En dubbel utmaning för Europa 
Eftersom information påverkar alla nivåer i samhället är lika möjligheter till tillgång till den 
en nyckelfråga. Om man lämnar den därhän kan informationsrevolutionen leda till ett 
tvåtredjedelssamhälle som gör skillnad mellan dem som kan använda sig av tekniken och de 
som är förhindrade att göra det, ofta på grund av språket. 
Den dubbla utmaningen för Europa i det framväxande informationssamhället är därför att 
vidmakthålla vår språkliga och kulturella mångfald, samt att ge lika möjligheter för företagen 
och medborgarna att delta i det nya informationssamhället och få del av dess fördelar. 
Industrin måste anpassa sig för att förbli konkurrenskraftig i Europa och på 
världsmarknaderna. Företagen måste vara uppmärksamma på språkliga och kulturella faktorer 
när de utvecklar sina produkter och marknadsföringsstrategier. De små och medelstora 
företag, som har svårt att få sådan kunskap och att anpassa sin produktion och 
marknadsföring, kommer att dra nytta av detta först när de har förstått problemet. 
För att anta dessa utmaningar måste Europas informationssamhälle förbli flerspråkigt. 
Medborgare över hela unionen måste kunna kommunicera fullt ut, inte bara med andra 
européer, utan även med samarbetspartner över hela världen. De måste ges möjligheter att 
leva och arbeta effektivt tillsammans i en anda av tolerans, demokrati och social gemenskap. 
Ett flerspråkigt synsätt på kommunikation kommer att ge lika möjligheter för individer och 
företagare att delta i det nya informationssamhället, oavsett vilket språk de talar. 
3.3 Marknadskrafterna kommer inte att räcka till 
Den snabba framväxten av informations- och kommunikationsteknologier kommer helt 
naturligt att gynna de språk som framgångsrikt kan behandlas. Språk som stöttas av 
nyckelprogramvaror och som erbjuder goda resurser för att bearbeta text, ger nästan 
obegränsad tillgång till informationstjänster på dessa språk. 
I detta avseende tenderar marknadskrafterna att koncentrera sig på ett begränsat antal språk för 
att ge service så snabbt som möjligt till de största användarna. Effekten blir att ett stort antal 
européer som inte behärskar språken i fråga utesluts. Även företag, särskilt små och 
medelstora företag som inte har den språkliga kompetensen, får inte del av 
informationssamhällets förmåner. Språk som inte får stöd riskerar därför att inte överleva. 
Det finns ett klart behov av att försäkra sig om en balans mellan de stora språken och de 
språk som förekommer i mindre nationella och regionala områden i Europa. 
3.4 Lösningar för industrin 
I det framväxande informationssamhället är produkter i allt större utsträckning försedda med 
komplicerade hjälpmedel i form av bruksanvisningar eller, när det gäller mjukvara, av 
skärm meddelanden på användarens språk. Om man inte kan erbjuda sådana flerspråkiga 
hjälpmedel innebär det att antalet marknader man kan konkurrera på begränsas av en rad 
formella och praktiska orsaker. När sådana flerspråkiga hjälpmedel saknas blir användaren 
ofta mycket frustrerad. 
Stora och små företag är väl medvetna om den tid det tar och de kostnader det medför att 
anpassa produkter till marknader där andra språk talas. Alltför ofta beslutar tillverkare att 
begränsa sin marknadsföring till de områden där behovet av översättning kan undvikas eller 
hållas på låg nivå. 
Följaktligen fungerar inte den europeiska marknaden väl för ett stort antal produkter, i 
synnerhet de som i stor utsträckning bygger på information, eller nischmarknader som ofta 
domineras av små och medelstora företag. 
För det första behöver företagen klar information om de språkliga krav som marknaden 
ställer, så att de kan förbereda sig på och anpassa sig till samma språkliga förutsättningar som 
konkurrenterna. 
För det andra måste de snabbare anpassa sin språkliga kompetens och sina 
marknadsföringsstrategier. Detta innefattar ökat utnyttjande av avancerade språkverktyg, 
översättningstjänster och människors språkliga förmåga. 
För det tredje måste verktyg, tjänster och bra metoder utvecklas enligt företagens särskilda 
behov. Språkindustrin har här en tydlig roll att spela när det gäller att utveckla och 
marknadsföra produkter som ökar kostnadseffektiviteten. 
Med tanke på problemets europeiska och flerspråkliga karaktär behövs gemenskapsåtgärder 
som riktar sig till marknaden, leverantörsindustrin och språkindustrin på ett enhetligt sätt. 
Samordnade åtgärder på unionsnivå kommer att hjälpa till att övervinna en del av de 
problem som enskilda företag i dag anser omöjliga att lösa på egen hand. 
4. ATT BEVARA DEN SPRÅKLIGA MÅNGFALDEN I EUROPA 
4.1 Medlemsstaternas roll 
Att bevara de olika språken i Europa är först och främst en uppgift för berörda länder, bland 
vilka några har en klar språklig målsättning. Efter önskemål från sina medborgare sätter varje 
medlemsstat eller region särskilt stort värde på sitt språk och kräver fortsatt erkännande för 
det i europeiska sammanhang. Medlemsstaten eller regionen i fråga bör ansvara för 
utvecklingen och tillgängligheten av särskilda verktyg för de språk som används där. 
Följaktligen har alla medlemsstater och regioner ett gemensamt intresse av att bevara den 
språkliga mångfalden inom Europeiska unionen när vi träder in i informationssamhället. 
Varje medlemsstat och region har en avgörande roll att spela när det gäller att bevara sitt 
eller sina språk i enlighet med subsidiaritetsprincipen. 
4.2 Europeiska unionens roll 
De europeiska institutionerna, särskilt kommissionen, kan komma att spela en katalytisk roll 
och öka värdet av de nationella satsningarna på följande sätt: 
Genom att garantera de officiella språkens status i enlighet med gällande regler om 
användning av språken vid de europeiska institutionerna16. 
Genom att informera offentliga och privata organisationer om språkfrågornas betydelse i 
informationssamhället. Avsikten skall vara att identifiera gemensamma problem och finna 
möjliga lösningar. 
Genom att stimulera språkföretag och användarföretag att bedriva verkligt europeiska eller 
globala marknadsföringsstrategier, och införliva flerspråkigheten i dessa strategier för att 
uppnå konkurrensfördelar. 
Genom att göra fördelarna av forsknings- och utbildningsinitiativen tillgängliga för de som 
använder och utvecklar språkteknologiska tjänster och produkter. 
Genom att främja utvecklingen av verktyg,standarder och infrastrukturer som i hög grad är 
språkberoende men viktiga för språkhanteringen. 
Genom att skapa medvetenhet och gynna ett flerspråkigt synsätt på informationssamhället i 
Europa vad gäller innehåll, gränssnitt, översättning, tolkning och språkinlärning. 
De europeiska institutionerna kan erbjuda stöd för att främja och säkerställa den språkliga 
mångfalden i informationssamhället. 
4.3 Utbildningsinstitutionernas roll 
Utbildningsinstitutionerna spelar en viktig roll när det gäller att bevara den språkliga 
mångfalden i Europa. Att behärska sitt modersmål är grunden för alla våra kulturer och 
utbildningssystem. Att bli duktig i främmande språk börjar bli en nödvändighet för alla 
européer i det framväxande informationssamhället. 
/ linje med slutsatserna från Gl-mÖtet om informationssamhället finns behov av ett 
nyskapande angreppssätt vad gäller tvärkulturell utbildning och fortbildning särskilt för 
studenter och för anställda inom företag inklusive små och medelstora företag. 
4.4 Näringslivets roll 
Som betonats i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, 
Bangemann-rapporten och vid G 7-mötet, innehar den privata sektorn en nyckelroll när det 
gäller att fönerkliga informationssamhället i Europa. 
Faktum är att flerspråkig innehållsproduktion och flerspråkigt samspel kommer att hanteras av 
privata företag. Inom området språkinlärning kommer privata organisationer att mer och mer 
komplettera de offentliga utbildningsinstitutionerna. Översättning, tolkning och språkstöd för 
Grundade på artiklarna 217 och 248 i Romfördraget och först föreskrivna i rådets förordning nr 1. EGT nr L 17. 
6.10.1958 och senare ändrade vid anslutningen av nya medlemsstater 
10 
mjukvara och media är viktiga områden för den privata sektorn som skall arbeta för ett 
flerspråkigt informationssamhälle. 
Den språkliga mångfalden som under lång tid endast setts som en kostnadsfaktor ses nu som 
en möjlighet för industrin. Den skapar nya typer av industriell verksamhet och möjliggör en 
större mångfald av produkter som uppfyller kundernas individuella önskemål. 
Privata företag kommer att inneha en nyckelroll när det gälleratt utveckla det flerspråkiga 
samhället. 
4.5 Forskningens och utvecklingens betydelse 
Ny teknologi kan bidra till att bevara den språkliga mångfalden genom att ge utökad 
kapacitet och datorkapacitet vad gäller telekommunikationer och dataoperationer. 
Europeisk forskning och utveckling i språkteknologi har skapat en solid vetenskaplig 
grund, men teknologiöverföringen har endast haft begränsad framgång, eftersom de 
produkter som marknadsförs tenderar att snarare vara enspråkiga än flerspråkiga samt som 
regel lanseras de av USA. Det är först på senare tid som europeiska företag har börjat 
marknadsföra sina egna produkter. 
Europeiska forskningsinsatser har skapat en stabil grund för förberedelser vad gäller 
teknologiöverföring till marknaden. 
5. ETT FLERSPRÅKIGT INFORMATIONSSAMHÄLLE FÖR EUROPA: BEHOV 
AV KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER 
Att främja flerspråkighet i Europa innebär en rad olika initiativ på olika områden som dock 
bör ses som delar av en enhetlig strategi. 
Ett antal initiativ har redan tagits vilka bidrar till att staka ut Europas väg mot det 
flerspråkiga informationssamhället. Det finns emellertid ett antal brister som måste uppvägas 
inom ett sammanhängande ramverk för att strategin skall bli framgångsrik . 
Initiativet vad gäller det nya flerspråkiga informationssamhället behandlar därför tre nya 
riktlinjer som kommer att stärka strategin i sin helhet. Dessa områden innefattar att främja 
en europeisk infrastruktur för språkresurser (riktlinje 1), att stärka språkindustrins roll 
(riktlinje 2) och att utveckla flerspråkiga verktyg för offentliga tjänster (riktlinje 3). Man 
planerar att upprätta en plattform för samordning som skall föra samman offentliga och 
privata organisationer (kompletterande åtgärder). Denna plattform skall vara en 
utgångspunkt för att precisera frågor som gäller informationssamhällets språkliga aspekter. 
Aktörerna är så många och så olika att kommissionen endast kan handla effektivt genom 
aktioner för att medvetandegöra och främja utveckling av den språkliga infrastrukturen, 
pilot- och demonstrationsprojekt i främjande syfte samt ett begränsat antal åtgärder som 
riktas direkt till språkindustrin. Åtgärderna kommer i allmänhet att genomföras genom 
11 
uppmaning till förslagsgivnlng för sa m finansie rade projekt och genom anbudsin fordran för 
utvecklingsprojekt inom riktlinje 3. 
Dessa nya aktiviteter kommer att komplettera befintliga gemenskapsinitiativ inom 
språkinlärning, flerspråkigt innehåll och språkteknologi. 
Åtgärderna bör skapa de rätta förutsättningarna för ett flerspråkigt informationssamhälle 
genom att bygga på existerande europeiska initiativ samt genom att stimulera samarbete. 
5.1 Bygga upp, befästa och fördela de europeiska språkresurserna 
Att omvandla språkteknologi till säljbara produkter och tjänster grundas inte bara på en stark 
teknologisk bas, utan även på tillgången till resurser, såsom elektroniska uppslagsverk, 
termbanker, taldatabaser och grammatiksystem. Här behövs avsevärda satsningar som 
innebär investeringar bortom näringslivets möjligheter, särskilt som de flesta inblandade 
företag är små och medelstora företag. 
Medlemsstaterna, kommissionen och privata företag har redan investerat betydande summor 
för att producera språkresurser såsom on-line uppslagsverk och termbanker. Potentialen för 
dessa resurser begränsas för nänarande av att de för det mesta är enspråkiga. Vidare har de 
framställts utan hänsyn till att vara kompatibla och därför är de svåra att finna samt 
återanvända. Som en grund för att göra dessa flerspråkiga, kompatibla och lättillgängliga är 
det nödvändigt att göra en inventering av potentiellt återanvändningsbara språkresurser. 
Subsidiaritetsprincipen kan fungera effektivt inom detta område. De medlemsstater där ett 
visst språk talas ansvarar för den faktiska utvecklingen av fullskaliga resurser för detta 
språk. Kommissionen ansvarar i sin tur för allmänna frågor såsom normer och deras 
tillämpning samt lika tillgång för alla företag och medborgare. Kommissionen ansvarar 
också för att skapa europeiska nätverk för databaser samt jämförbara kvalitetsnivåer för alla 
språk. De flerspråkiga resurserna är vitala för att skapa ett verkligt flerspråkigt 
informationssamhälle. Gemenskapen och de berörda medlemsstaterna kommer att dela 
ansvaret för att ta initiativ gällande dessa resurser, genom att skilja frågorna på unionsnivå 
från de nationella frågorna. 
En sammanslutning av leverantörer och användare kommer att tjäna till att gynna 
utvecklingen av resursinfrastruktur, vars etablering och verksamhet kommer att överlämnas 
till offentliga och privata aktörer inom de olika sektorerna. I USA och Japan har 
myndigheterna uppmuntrat skapande, spridning och standardisering av språkliga resurser. 
Nationella lexikaliska organisationer kommer att uppmuntras till att samordna sina resurser 
och resultat för att säkerställa att Europas språkindustri till fullo kan dra fördel av det. 
Särskild uppmärksamhet skall ges till bidrag från förlagsverksamheten. 
När det gäller talteknologi och behovet av att utarbeta standardiserade databaser för 
utveckling och provning av röstbehandlingssystem, vilka kommer att leda till avancerade 
talteknologiska tillämpningar, finns ett behov av ett nära samarbete mellan de olika 
forskningsinstituten. Eftersom ett stort antal talade europeiska språk bör täckas, kommer 
12 
kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna undersöka om det är möjligt att stödja 
utvecklingen av databaser för tal, särskilt på språk med begränsad ekonomisk potential. 
Vikten av terminologi i informationshanteringen i hela Europa är stor. Det är berättigat att 
en gemensam infrastruktur för terminologi inrättas. Idag existerar flera miljoner specifika 
termer inom ungefär 200 olika sektorer. Det behövs därför stora, distribuerade eller 
nätverksbaserade databaser för att göra flerspråkig terminologi, grundad på lämplig 
standard, lättillgänglig. 
Industrier och institutioner som arbetar med flerspråkig terminolgi i Europa skulle kunna 
forma grunden för ett gemensamt terminologiinitiativ. Med lämplig stimulans och det rätta 
finansiella och organisatoriska stödet, kunde detta bli ett europeiskt informationscentrum för 
samordning av terminologi. Centrumet skulle samarbeta med nationella och regionala 
terminologicentrum samt med olika industriella, administrativa, juridiska, vetenskapliga och 
medicinska sektorer. 
Särskild hänsyn bör tas till de mest effektiva sätten och medlen för att försäkra sig om att få 
en enhetlig tillgång till dessa resurser och att kunna använda dem. För att säkerställa att 
, resurserna används av många borde nätverkstjänster omedelbart göras tillgängliga (dvs. som 
gratisprogram eller demonstrationsprogram). 
Tillgängligheten till flerspråkiga resurser kommer att öka genom en bättre samordning 
mellan de nationella och regionala organisationer som sysslar med lexikografi och 
terminologi. Inom riktlinje I kommer kommissionen att stödja skapandet av 
samverkansformer samt främja samarbete. 
5.2 Bygga upp en stark språkindustri 
En viktig aspekt på den privata sektorns roll vad gäller informationssamhället är 
engagemanget i de så kallade språkteknologiska industrierna, vars primära uppgift är att 
utveckla säljbara produkter för databaserad hantering av språk. 
Dessa industrier, som kommer att spela en avgörande roll för att utveckla den europeiska 
tillgången till informationssamhället, har inte haft möjlighet att utvecklas fullt ut. Detta 
beror på de avskräckande kostnaderna för att utveckla de storskaliga språkresurser som är 
nödvändiga för att produkterna skall fungera väl. 
Som exempel kan nämnas: författar- och redigeringsinstrument som är grundade på kontroll 
av stavning och grammatik, översättningshjälp, såsom elektroniska uppslagsverk och 
termbanker, datoriserade översättningssystem som är anpassade för olika ämnesområden och 
texttyper samt utveckling för röstidentifiering och talsyntes. 
En stark språkteknologisk industri behövs helt klart för att bygga upp Europas flerspråkiga 
informationssamhälle. Denna kan senare spela en viktig roll för att exportera europeiska 
språkprodukter till andra delar av världen. Dess framgång är avhängig av att europeisk 
expertis går samman för att öka möjligheterna att utveckla tillämpningar och utvidga och 
bättre utnyttja det europeiska vetenskapliga och tekniska kunnandet på detta område. 
13 
I grund och botten är detta en uppgift för de berörda privata företagen. Medlemsstaterna och 
de europeiska institutionerna bör emellertid stödja dem på ett stimulerande och katalytiskt 
sätt. Detta kan göras genom att hitta potentiella marknader och åtgärdsområden och genom 
att uppmuntra industrin att anta utmaningar som de enskilda företagen inte skulle klara av på 
egen hand. 
Det finns goda skäl att göra det. I Europa ställs industrin inför marknader som är mer 
uppdelade än till exempel i USA. De flesta av aktörerna är tämligen små företag som är för 
svaga för att klara av språkliga och kulturella hinder på främmande marknader. Till detta 
kommer att de europeiska marknaderna är mindre dynamiska än USA och Östasien för nya 
produkter och tjänster. Denna dubbla utmaning innebär en grundläggande nackdel för 
europeiska företag som måste kompenseras genom stimulansåtgärder och åtgärder gällande 
infrastrukturen. 
Inom språkindustrin är många metoder, standarder, specifikationer och grundläggande 
terminologier i hög grad språkoberoende, i sådana fall genererar initiativ på gemenskapsnivå 
stordriftsfördelar. Vad gäller verktyg mellan språken såsom de som används vid översättning 
spelar kommissionen helt naturligt en viktig roll i förhållande till de berörda 
medlemsstaterna. 
Medlemsstaterna kommer att bibehålla ansvaret för de aspekter på verktyg, medel och 
metoder som särskilt berör deras språk. 
Inom riktlinje 2 kommer unionens roll att bestå i att uppmuntra språkindustrierna att dra 
fördel av ett mer enhetligt synsätt på flerspråkighet. 
5.3 Utveckla en kvalificerad översättningsindustri 
Översättningssektorn utgör ett av de viktigaste områdena för användning av produkter från 
språkindustrin och är själv en av de största leverantörerna av språkprodukter, nämligen 
översättningar. Det uppskattas att bara inom Europeiska unionen översätts mer än 100 
miljoner sidor text per år, vilket motsvarar 100 000 personer i arbete och en omsättning på 
10 miljarder ecu.17 
Men översättning innebär inte bara textöversättning. Idag omfattar 
översättningsverksamheten så vitt skilda aktiviteter som tolkning, anpassning av mjukvara 
till lokala förhållanden, dubbning och textning, skapande av nya versioner av audio-visuella-
och multimediaprodukter. 
Programvaruförsäljningen i Europa, vilken redan uppgår till 25 miljarder ecu per år, ökar 
snabbt. En nyckelsektor i detta avseende är anpassningen av programvaror för lokala 
marknader, vilket innebär att utarbeta dokumentation, produktstöd, bruksanvisningar, 
förpackningar och lagerhållning, liksom distribution och logistik. De flesta produkter 
innebär språkbaserad verksamhet även i de fall då översättning inte direkt behövs. 
17 Källa: Praetorius Ltd.. Nottingham. Hngland. 
14 
Inom översättningsindustrin ökar betydelsen av datoriserade översättningsinstrument, såsom 
elektroniska uppslagsverk, översättningsbanker och meddelandesystem, som kan nås från 
översättarens arbetsplats. Datakunskap är alltså en nödvändig färdighet för den verksamme 
översättaren. Sådan kunskap kommer att bidra till att ge ett mer industriellt synsätt grundat 
på omfattande användning av lämpliga nätverkstjänster. 
Det blir allt viktigare att göra flerspråkiga hjälpmedel, inklusive storskaliga Iexikala resurser 
och termbanker, tillgängliga. Att skapa nätverk för individuella översättare och 
översättningsbyråer kommer att förbättra effektiviteten och flexibiliteten, vilket ökar 
Europas konkurrenskraft på världsmarknaden. För att mobilisera och stärka europeisk 
översättningspotential kommer åtgärder att vidtas i nära samråd med översättningsmdustnn. 
Dessa åtgärder innefattar yrkesutbildning och medvetandefrämjande. 
Alla medborgare i Europeiska unionen borde definitivt ha tillgång till användarvänliga 
översättningsverktyg. Dessa täcker ännu inte de mer sällan använda språken eftersom 
avkastningen på investeringar är för laga för mindre företag. Detta utgör helt klart ett 
område för samarbete. 
För att förbättra Europas effektivitet och konkurrenskraft på den världsomspännanden 
översättningsmarknaden, kommer uppmuntran till ett mer industriellt synsätt på 
översättning, grundat på omfattande nätverk och tillgång till översättningsverktyg och 
resurser, att främjas inom riktlinje 2. 
5.4 Få fram utbildade och kvalificerade användare 
Incitament för att teknologin skall nå marknaden kommer att bli framgångsrika enbart om 
det existerar en stark och växande efterfrågan på flerspråkiga informationsprodukter och 
tjänster. Denna efterfrågan kommer att komma från medborgarna (underhållning, 
information), näringslivet (information, tolkning och översättning) och från den offentliga 
sektorn (information, kultur, översättning, tolkning och dokumentation). Alla måste göras 
uppmärksamma på det kommande informationssamhället och på nuvarande och framtida 
möjligheter för ett flerspråkigt synsätt på information i Europa. 
De europeiska institutionerna kommer också att kunna spela en särskild roll i detta avseende. 
Kommissionen har, inom ramen för flera flerspråkiga handlingsplaner18, under en tid 
experimenterat med användning av flerspråkiga verktyg, såsom datoriserade översättningar 
och termbanker. Nyligen har man gjort insatser för att utöka dessa åtgärder till andra 
europeiska institutioner samt till vissa medlemsstaters förvaltningar. Dessa bör intensifieras. 
Insatser måste göras för att infonnera företag, myndigheter och enskilda medborgare om 
de språkverktyg och tjänster som finns tillgängliga. Inom riktlinje 3 kan de europeiska 
institutionerna stå som modell för berörda europeiska branscher, och stimulera 
efterfrågan på hög nivå samt bidra direkt till framväxten av Europas flerspråkiga 
informationssamhälle. 
i y Sjätte flerspråkiga handlingsplanen 1994 1995 
15 
5.5 Utveckla ett ramverk för samordning och främjande 
Om den privata sektorna skall delta aktivt i att skapa det flerspråkiga informationssamhället 
krävs naturligtvis en tydlig politik för att utveckla gemensamma åtgärder mellan Europeiska 
unionens institutioner, medlemsstaterna och näringslivet. 
I samband med internationella initiativ gällande det globala informationssamhället kommer 
kommission att lägga tonvikten på behovet att behandla språkliga och kulturella aspekter. 
Man kommer att fortsätta samarbetet med länder utanför gemenskapen i Central- och 
Östeuropa, EES och medelhavsländerna samt länder där europeiska språk är allmänt 
utbredda. 
För att skapa en utgångspunkt för att precisera frågor som gäller informationssamhällets 
språkliga aspekter, planeras att upprätta en plattform för samordning. Denna plattform skall 
sammanföra offentliga och privata organisationer som har ansvar och uppgifter gällande 
flerspråkighet och samhälle. Plattformens uppgifter innefattar 
att förbättra förståelsen för språkfrågor i informationssamhället, 
att analysera relevanta ekonomiska, sociala och kulturella aspekter, 
att precisera de viktigaste hindren för ett flerspråkigt informationssamhälle, 
att stimulera samordning mellan nationella organisationer och de europeiska 
institutionerna, 
att bedöma utvecklingen mot det flerspråkiga informationssamhället, samt 
att samarbeta och utbyta språkresurser med länder utanför Europeiska unionen. 
En plattform för att samordna offentliga och privata flerspråkiga initiativ kommer att 
upprättas som en kompletterande åtgärd för att ge en utgångspunkt för att utforma 
politiken. 
6. Samordning med gemenskapsåtgärder inom närliggande områden 
De åtgärder som beskrivs ovan har noggrann! inriktats på att komplettera det arbete som 
redan påbörjats inom ett antal befintliga gemenskapsinitiativ. För att främja flerspråkighet i 
Europa måste ett stort antal initiativ inom olika områden samordnas. Dessa olika initiativ 
skall ses som delar av en övergripande strategi. 
Kompletterande gemenskapsåtgärder för att stärka språkkunskaper och den teknologiska 
grunden kommer att spela en viktig roll för att skapa det flerspråkiga 
informationssamhället i Europa. 
6.1 En europeisk metod för språkinlärning 
Det ökade behovet av flerspråkigt stöd för att förmedla information och kunskap är erkänt av 
företag, myndigheter och individuella medborgare. Större vikt läggs numera därför på 
initiativ för språkinlärning. 
16 
Medan grunden är utmärkta kunskaper i modersmålet, blir det nästan lika viktigt att ha 
utmärkta kunskaper i främmande språk. Endast genom att utöka sin språkkapacitet kommer 
våra medborgare att kunna ha behållning av de allt rikare informationstjänster som ges över 
det globala nätverket. Detta kan delvis uppnås genom att man utvecklar hjälpmedel för 
distansinlärning av språk anpassade för nätverksmiljön. 
Som en följd av Lingua19 ägnar Sokrates- och Leonardo-program men full uppmärksamhet åt 
språkinlärning och utvidgar sin verksamhet till yrkesutbildning. I det nya programmet för 
telematiktillämpningar inkluderas språkinlärning både i utbildningssektorn och i den 
språkteknologiska sektorn. 
Rådet (ministrarna för forskning och utveckling) kom nyligen överens om att inrätta ett antal 
arbetsgrupper med uppdrag att vidareutveckla vissa forskningsteman som omfattar många 
olika ämnen. Arbetsgruppen med inriktning på multmediala mjukvaror för utbildning skall 
titta närmare på språkinlärningsfrågorna. 
Fokusering på språkinlärning i alla faser av utbildningsprocessen och i yrkeslivet måste 
förstärkas. Gemenskapens program, t.ex. LEONARDO och SOKRATES liksom 
programmet för telematiktillämpningar kommer att bidra till detta. 
6.2 Främja ett flerspråkigt innehåll 
Efterhand som Europa går in i informationssamhället kan man säkerligen dra fördel av 
omfattande innehåll inom områden som förlagsverksamhet, audiovisuel 1 teknik och på 
språkområdet. Moderna produktions-, förpacknings- och distributionsmetoder kommer att 
öppna internationella marknader för en mängd tjänster gällande fritid, kultur och affärsliv, 
vilka ofta kräver ett flerspråkigt synsätt på innehållet. 
Dessa kommer att inkludera teknik för att sänka produktionskostnaderna för 
innehållsrelaterade produkter för Europas många språkmarknader. Nya teknologier kommer 
att möjliggöra ett mer integrerat synsätt samt sänka kostnader för översättning och 
bearbetning medan den flerspråkiga kvaliteten förbättras. 
Med sikte på behovet att publicera på en mängd språk för den flerspråkiga marknaden, 
kommer den europeiska innehållsindustrin att bli en av de främsta industriella deltagarna för 
att få till stånd informationssamhället. Detta behov kommer även att riktas till det föreslagna 
INFO2000-programmet samt Media Il-programmet. 
På liknande sätt kommer i forsknings- och utvecklingsprogrammen, särskilt inom de 
informations- och språkvetenskapliga sektorerna i programmet för telematik, uppmärksamhet 
att ges till teknik som minskar merkostnaderna och förkortar omloppstiden för produktion 
med flerspråkigt innehåll, inklusive dubbning, textning och flerspråkigt mjukvarustöd. Ett 
LINGUA: Främjande av undervisning i Europeiska gemenskapens språk. Rådets beslut. EGT nr L 239. 
16X 1989 
17 
viktigt område här kommer att vara verktyg tor produktion av CD-Rom och CDI på ett stort 
antal språk. 
Inom ramen för forsknings- och utvecklingsprogrammen främjas utvecklingen av 
instrument och metoder som är avsedda att minska produktionskostnaderna för 
flerspråkigt innehåll samtidigt som kvaliteten förbättras. INFO2000- och Media Il-
programmen kommer att stimulera produktionen av flerspråkigt innehåll. 
6.3 Utvidga och utnyttja den tekniska basen 
Trots betydande framgångar under de senaste tio åren är språkteknologin outvecklad, vilket 
kräver vidare forskning och utveckling. En begränsning är bristen på storskaliga och 
lättillgängliga datoriserade resurser för de olika teknologierna. 
• Naturlig språkbehandling täcker språkigenkänning, samtalshantering, syntaktiska, 
morfologiska och semantiska analyser, datoriserad översättning, dokumentindexering 
och -framhämtning, samt teknik för utvärdering. Dessa teknologier behövs för att 
skapa grammatikkontroller, ordklassanalyser som används i översättning och 
författarsystem, samt instrument för att söka och klassificera 
Talteknologi omfattar signalbearbetning, automatisk röstidentifiering, 
språkförståelse, identifiering av talaren, framställning av tal, text-till-talsynteser, 
liksom utvärdering av talteknologi. Talteknologi kan tillämpas på syntesnivå, till 
exempel genom att skapa text-till-talsystem för blinda, emedan teknik för talanalys 
behövs för röstkontrollerad utrustning och för automatiska dikteringssystem. Alla 
dessa teknologier är nära förbundna med sina skriftspråksbehandlande 
motsvarigheter. 
• De ergonomiska aspekterna av språkvetenskapen innefattar att effektiva gränssnitt 
utformas för att hantera både det talade och det skrivna språket. Dessa inkluderar en 
skärmbild och hjälpmeddelanden på alla nödvändiga språk, liksom komponenter som 
stödjer flerspråkig röstkommendering. 
Språkvetenskapen är beroende av dessa teknologier för att utveckla programvaror som 
inbegriper bearbetning av det skrivna och det talade språket. Framtida tillämpningar skulle 
exempelvis kunna omfatta system som ger råöversättningar av sammandrag från 
vetenskapliga databaser eller som omvandlar tal till text, till exempel rapporter som dikterats 
av medicinska specialister. 
Europas vetenskapliga bas för språkteknologi har konsoliderats genom forsknings- och 
utvecklingsprogram såsom ESPRIT, Telematics, Eurotra20 och Linguistic Research and 
Engineering21. Utnyttjandet av denna starka vetenskapliga och tekniska bas har dock halkat 
efter. 
20 
21 EUROTRA. Ett europeiskt maskinöversättningssystcm av avancerat utförande. Initierat av rådets beslut 82/752. 
4.11 1989 och senast av rådets beslut 90/664. 26.111990 
Rådets beslut, 7.6.1991, EGT nr L 192, 16 7 1991. 
18 
För att försäkra sig om att industrin informeras om framsteg inom språkteknologins 
område, kommer särskilda åtgärderatt vidtas, både inom de specifika programmen ifråga 
och genom fortsatt stöd för att utnyttja och sprida ut resultaten. 
7. SLUTKOMMENTARER 
Slutligen kommer programmet för det flerspråkiga informationssamhället att behandla ett 
antal viktiga brister som skall uppvägas genom att utveckla en samordnad strategi för det 
flerspråkiga informationssamhället. I många fall krävs det inte bara idéer utan även bättre 
samordning, lämplig takt och förverkligande. Det föreslagna rådsbeslutet om att börja ett 
åtgärdsprogram som främjar det flerspråkiga informationssamhället tar hänsyn till dessa 
frågor. 
Språklig mångfald har varit och kommer att förbli en hörnsten för kommunikation och 
samarbete i Europa. Det blir allt viktigare när det globala informationssamhället växer fram. 
Länderna kommer att försöka att dra fördel av sin starka ställning vad gäller vissa 
informations- och kommunikationstjänster genom att exportera produkter och tjänster över 
hela världen. 
Efterhand som det globala informationssamhället växer fram måste Europa vara redo att 
spela sin roll och inhämta fördelarna för medborgarna, företagen och de offentliga 
förvaltningarna. Den europeiska identiteten måste bevaras, och karaktäriseras av ett fruktbart 
samarbete mellan olika människor med olika språk och kulturer. 
Jämfört med USA och Japan, Europas huvudsakliga konkurrenter, är språkskillnaderna 
avsevärda, även om detta satt larre spår än i många andra delar av världen. Europa har den 
vetenskapliga och teknologiska kompetensen, den ekonomiska styrkan och politiska viljan att 
behålla sin språkliga mångfald i informationssamhället som de europeiska medborgarna 
önskar. Näringslivet är berett att ta sin del i detta eftersom de har känt av behovet att gå 
iland med det flerspråkiga och mångkulturella samhället. Små företag som står inför stora 
och mångskiftande marknader behöver också hjälp. 
Det flerspråkiga informationssamhället kommer sålunda att göra det lättare för medborgarna att 
meddela sig på det språk de väljer antingen hemma eller på arbetet. Det kommer även att ge 
Europa en stark ställning vad gäller att föra ut erfarenheter beträffande det mångkulturella och 
flerspråkiga Europa till ett ännu mer mångfacetterat informationssamhälle på det internationella 
planet. 
19 
BILAGA 1: Sammanfattning av åtgärder för ett flerspråkigt informationssamhälle 
TITEL BESKRIVNING MOTIVERING 
Stödja uppbyggnaden av en infrastruktur för 
de europeiska språkresurserna Uppmaning till förslagsgivning 
(samfinansierade projekt) för: 
- stöd till att bilda en sammanslutning för 
europeiska språkresurser för att godkänna och 
sprida språkresurser 
- gradvis utveckling av ett nätverk som binder 
samman sektor- och språkbaserade termbanker 
- välja ut och driva ett informationscentrum för 
terminologi 
- gradvis utveckling av ett kompatibelt 
elektroniskt nätverk för textmassor och 
uppslagsverk - bättre utnyttjande av de språkresurser som 
utvecklas på egen hand i olika medlemsstater 
- språkresurser bör utvecklas enligt 
gemensamt beslutade normer 
- att lägga upp dessa resurser på nätverk 
garanterar att de är kompatibla 
- åtgärder på gemenskapsnivå främjar 
utveckling av flerspråkiga resurser 
O # 
2. TITEL 
Mobilisera och förstärka språkindustrierna BESKRIVNING 
Uppmaning till förslagsgivning 
(samfinansierade projekt) för: 
- demonstration av faktisk användning av 
kontrollerat språk och språkverktyg i ett 
begränsat antal industri- och affärsmiljöer 
- demonstration av avancerade verktyg och 
metoder för att anpassa multimedial mjukvara 
till lokala förhållanden 
- utveckling av elektroniska katalogtjänster för 
översättning 
- demonstration av distansöversättning och 
distanstolkning med användning av 
alleuropeiska nätverk MOTIVERING 
- små och medelstora företag behöver i allt 
större utsträckning ge sig in på främmande 
språkmarknader 
- kunskap om och erfarenheter av att hantera 
flerspråkighet saknas 
- åtgärder på gemenskapsnivå kommer att 
förbättra små och medelstora företags 
möjligheter på den inre marknaden 
- direkt tillgång till flerspråkiga tjänster 
kommer att minska tiden från produktidé till 
lansering för små och medelstora företag 
- språkindustrin, som huvudsakligen består av 
små och medelstora företag kommer att dra 
fördel av europeiskt samarbete 
n 
3. TITEL 
Främja användningen av avancerade 
språkhjälpmedel inom den europeiska 
offentliga sektorn BESKRIVNING 
Anbudsin fordran för: 
- utveckling av en infrastruktur för flerspråkig 
information för den offentliga sektom (verktyg, 
resurser, normer och gränssnitt) 
- utveckling av verktyg för översättning i 
bilateralt samarbete med medlemsstater och 
regioner 
- utformning av en enhetlig terminologi för den 
europeiska offentliga sektorn MOTIVERING J 
- behovet av flerspråkig kommunikation 
mellan offentliga förvaltningar i Europa ökar 
snabbt 
- användning av språkverktyg kan i hög grad I 
förbättra effektiviteten | 
- de europeiska institutionernas erfarenheter j 
av flerspråkighet skall spridas till j 
myndigheter i medlemsstaterna j 
- den europeiska offentliga sektorn skall bli en 
modell för den europeiska språkindustrin 
to ' n TITEL 
Kompletterande åtgärder BESKRIVNING 
Anbudsinfordran (huvudsakligen för studier 
och åtgärder för att öka medvetenheten) 
- organisera samråd och samordning mellan de 
huvudsakliga aktörerna 
- studier för att utvärdera behov och 
utvecklingen mot flerspråkighet 
- stödja arbetet på språkliga normer 
- diverse främjande åtgärder, framför allt 
riktade till allmänheten och näringslivet 
- organisera samråd med tredje land MOTIVERING j 
- samordnade åtgärder på europeisk nivå för 
att förbättra handlingsplanens effektivitet 
- normering är grundläggande för storskahg 
användning och återanvändning 
- medvetenheten om språkfrågor och möjliga 
lösningar är liten i Europa 
- internationellt utbyte kan utvidga europeiska 
åtgärder och stärka banden med utvalda länder 
utanför unionen | 
Förslag till 
RAPETS BESWT 
om antagande av ett flerårigt program 
för att främja den språkliga mångfalden inom gemenskapen i informationssamhället 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT 
med bektande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130.3 
i detta, 
med beaktande av kommissionens firslag, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1) 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), och 
med beaktande av följande: 
Tillkomsten av informationssamhället erbjuder industrin nya perspektiv för kommunikation 
och utbyte på de europeiska marknaderna och på världsmarknaderna, vilka karakteriseras av 
en stor språklig och kulturell mångfald. 
Industrin måste utarbeta specifika och passande lösningar för att övervinna de språkliga 
hindren för att helt och fullt kunna dra nytta av den inre marknaden och för att kunna förbli 
konkurrenskraftig på världsmarknaderna. 
Det är nödvändigt att stimulera användningen av teknik, hjälpmedel och metoder som minskar 
kostnaderna för informationsöverföringen mellan språken samtidigt som kvaliteten på 
översättningarna säkras, särskilt när det gäller litterära översättningar, där en specifik kreativ 
insats krävs. 
Europeiska rådet underströk vid sitt möte pä Korfu den 24 och 25 juni 1994 vikten av de 
kulturella och språkliga aspekterna på informationssamhället och Europeiska rådet påminde 
vid sitt möte i Cannes den 26 och 27 juni 1995 om den språkliga mångfaldens betydelse för 
gemenskapen. 
Framväxandet av informationssamhället kan ge medborgarna ökad tillgång till information och 
utgöra ett ypperligt tillfälle för att framhäva gemenskapens kulturella och språkliga rikedom 
och mångfald. 
Språkpolitiken är medlemsstatemas angelägenhet inom ramen för gemenskapens lagstiftning. 
Främjandet av utvecklingen av moderna hjälpmedel för språkbehandling och användningen 
av dem är dock ett verksamhetsområde där gemenskapsåtgärder är berättigade för att nå 
väsentliga stordriftsfördelar genom att lämpligt samarbete mellan berörda aktörer från de olika 
språkområdena uppmuntras. De åtgärder som skall vidtas på gemenskapsnivå skall stå i 
(1) EGT nr 
(2) EGT nr 
22 
proportion till de mål som skall uppnås. De skall endast omfatta sädana områden där ett ökat 
värde för gemenskapen kan erhållas. 
Det ligger i gemenskapens intresse att stödja satsningar på att bygga upp en infrastruktur som 
främjar skapandet och utnyttjandet av nödvändiga gemensamma språkresurser för att förbättra 
språkhjälpmedel och -tjänster och driva forsknings- och utvecklingsarbetet framåt. 
Gemenskapen bör också mobilisera språkindustrierna och bidra till att skapa ett gynnsamt 
klimat för att förstärka dem. 
Informations- och kommunikationsteknologiska industrier bör uppmuntras att utveckla 
standarder som tar hänsyn till den språkliga mångfalden och att integrera dem i produkterna 
och tillämpningarna. 
Det är lämpligt att gemenskapens institutioner och de berörda förvaltningarna i 
medlemsstaterna förstärker samarbetet för att minska kostnaden för utveckling och användning 
av de språkhjälpmedel som behövs för att de skall kunna utföra sina uppgifter. 
Det är lämpligt att säkerställa en nära samordning mellan de åtgärder som skall vidtas vid 
tillämpningen av detta program och de initiativ som tas inom ramen för andra 
gemenskapsprogram som syftar till att skapa ett flerspråkigt informationssamhälle. 
Ömsesidiga fördelar kan uppnås genom att internationella organisationer och juridiska enheter 
från tredje land deltar i genomförandet av hela programmet eller delar av det. Detta skall ske 
i enlighet med gemenskapens allmänna politik vad gäller dessa organisationer. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Ett gemenskapsprogram antas för perioden som löper från och med dagen då detta beslut 
börjar gälla till och med den 31 december 1998. Gemenskapsprogrammet har följande syften: 
a) Främja användningen av teknik, hjälpmedel och metoder som minskar kostnaderna för 
överföring av information mellan språken och främja utvecklingen av flerspråkiga 
tjänster. 
b) Främja språkindustrins utbredande. 
c) Uppmuntra utvecklingen av flerspråkiga tjänster. 
d) Främja den språkliga mångfalden inom gemenskapen i det världsomfattande 
informationssamhället. 
23 
Artikel 2 
Under kommissionens ansvar, och i enlighet med riktlinjerna i bilaga 1 och för genomförandet 
av programmet i bilaga 2, skall följande åtgärder vidtas: 
a) Stödja satsningar på att bygga upp en infrastruktur för språkresurserna i gemenskapen 
och stimulera de berörda aktörerna. 
b) Mobilisera och förstärka språkindustrierna genom att uppmuntra användningen av 
modern språkteknologi och hjälpmedel, samt deras införlivade i datatillämpningar. 
c) Främja användningen av avancerade språkhjälpmedel inom den offentliga sektorn i 
gemenskapen. 
Ingen av dessa åtgärder skall vidtas parallellt med arbeten som utförs inom dessa områden 
med stöd av gemenskapsprogram eller nationella program. 
Artikel 3 
1 Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår med förbehåll för att 
medel finns tillgängliga inom ramen för de ekonomiska perspektiven. 
2. Gemenskapens finansiella deltagande i samfinansierade projekt skall i regel vara 50%. 
Artikel 4 
Kommissionen skall vara ansvarig för genomförandet av programmet. 
Kommissionen skal biträdas av en rådgivande kommitté. Kommittén består av 
företrädare för medlemsstaterna och har kommissionens företrädare som ordförande. 
Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. 
Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer 
med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. 
Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att 
få sin uppfattning tagen till protokollet. < 
Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den 
skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. 
24 
Artikel 5 
Det förfarande som avses i artikel 4.2 skall tillämpas på 
a) arbetsprogrammet för att förverkliga de riktlinjer som anges i bilaga 1, 
b) innehållet i begäran om förslag, 
c) valet av de åtgärder som föreslås för en gemenskapsfinansiering och av det 
uppskattade beloppet för denna finansiering för varje åtgärd när detta belopp är 
lika med eller överstiger 0,5 miljoner ecu för denna finansiering, 
d) förfarandena för utvärderingen av resultaten av programmet, 
e) anpassningen av villkoren i bilaga II för att genomföra programmet, 
f) det beslut genom vilket internationella organisationer och juridiska enheter från 
tredje land kan delta. 
Artikel 6 
När programmet genomförts skall kommissionen förelägga Europaparlamentet, rådet och 
Ekonomiska och sociala kommittén en utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts 
genom genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 2. 
Artikel 7 
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel 
På rådets vägnar 
Ordföranden 
25 
Bilaga 1 
RIKTLINJER 
1. Riktlinje 1: Stödja uppbyggnaden av en infrastruktur för de europeiska 
språkresurserna 
Språkresurser som lexikon, terminologiska databaser, grammatikor, textsamlingar och 
röstinspelningar är en viktig grund för språkforskning, utveckling av hjälpmedel, 
integrerad språkbehandling i datasystemen samt förbättring av översättningstjänsterna. 
Medlemsstaterna, kommissionen och vissa privata företag har redan investerat 
betydande summor för att kunna producera språkresurser av skiftande omfattning och 
komplexitet. Utnyttjandet av dessa resurser hindras för närvarande av det faktum att de 
huvudsakligen är ensprakiga. Deras grundspecifikationer är ibland olika vilket 
begränsar användningen. Dessutom är de ofta svåra att hitta. Målsättningen med denna 
riktlinje är att stödja struktursatsningar på en"europeisk infrastruktur för flerspråkiga 
språkresurser. 
1.1 Kommissionen skall ge stöd vid igångsättandet av verksamheten inom den 
Europeiska sammanslutningen för språkresurser som har till syfte att 
inventera de språkresurser som finns tillgängliga inom gemenskapen, 
inrätta mekanismer som gör det möjligt att distribuera dem inom 
gemenskapen, 
främja tillämpningen av gemensamma normer för att säkerställa att de 
överensstämmer med varandra och certifiera kvaliteten. 
1.2 Terminologiarbetet täcker ett brett område. Konsekvenserna av det är viktiga 
för handel,vetenskap, kultur, teknologi och för att genomföra beslut, direktiv 
och förordningar inom gemenskapen. Dessa arbeten görs av många olika 
offentliga och privata aktörer, vilka ofta saknar medel för att samordna sina 
åtgärder med kollegor från andra medlemsstater. 
Kommissionen skall främja samordnade åtgärder mellan berörda organ i de 
olika medlemsstaterna på de prioriterade områdena för att uppnå gemenskapens 
politiska målsättningar. I detta syfte skall kommissionen vid behov bidra till 
finansieringen av de kostnader som är förenade med genomförandet av en 
europeisk samordning mellan organen i fråga, särskilt när det gäller normer, 
spridning av information och nätverk. 
1.3 Tillgängligheten hos databaserna för terminologi och röstinspelningar som 
anpassats till utvecklingen av datatillämpningar och som täcker alla språk inom 
gemenskapen är viktig för framväxten av en europeisk språkindustri. Flertalet 
resurser som är tillgängliga för närvarande i Europa är ensprakiga och inte 
26 
kompatibla sinsemellan, vilket gör att det är omöjligt att använda dem på nytt 
för produktion av flerspråkiga hjälpmedel. Kommissionen skall även på detta 
område främja samordnade åtgärder mellan aktörerna inom den offentliga och 
den privata sektorn i de olika medlemsstaterna i syfte att utveckla 
terminologiska resurser som är kompatibla och överensstämmer med allmänt 
godkända normer. 
1.4 Kommissionen skall se till att de samordnade åtgärderna som den stödjer 
säkerställer en samordning med de arbeten som görs på internationell nivå. 
2. Riktlinje 2: Mobilisera och förstärka språkindustrierna 
Det åligger den privata sektorn att producera och marknadsföra moderna hjälpmedel 
som underlättar utvecklingen av flerspråkiga datatillämpningar och 
informationsöverföring mellan språken. Europa förfogar över en solid vetenskaplig och 
teknologisk grund på området. Den har förstärkts av de gemensamma forsknings- och 
utvecklingsprogrammen, särskilt de program som gäller informations- och 
kommunikationsteknologi samt telematiska system av allmänt intresse. Den europeiska 
marknaden ligger dock efter vad gäller att utnyttja framstegen inom språkteknologin. 
En samlad satsning krävs för att påskynda att ny teknik vad gäller språkbehandling 
kommer ut på marknaden, särskilt som en del av åtgärderna för att sprida och utnyttja 
forskningsresultaten från ramprogrammet och särprogrammen. Alla de riktlinjer som 
föreslås i detta program bidrar till att skapa ett gynnsamt klimat för att utvidga 
språkindustrier såsom språkbehandling och översättning. 
Syftet med denna riktlinje är att få fart på språkindustrierna genom att stimulera 
teknologiöverföringen och efterfrågan på åtminstone ett begränsat antal 
demonstrationsprojekt, vilka skall samfinansieras. Detta kan ha spin-off effekter inom 
nyckelsektorer. 
2.1 Ett antal företag har experimenterat med kontrollerat språk för att underlätta 
utkast till tekniska dokument och information för användarstöd. Detta 
tillvägagångssätt förbättrar den allmänna dokumenthanteringen och gör det 
möjligt att praktiskt använda maskinöversättning. Ett begränsat antal 
samfinansierade projekt kommer att visa att det är kostnadseffektivt att införliva 
kontrollerat språk och verktyg för författande och översättning i 
dokumenthanteringssystem för olika industri- och affärsmiljöer. 
2.2 Anpassning av multimediala mjukvaror till lokala förhållanden omfattar 
översättning av tal och text. I informationssamhället efterfrågas detta alltmer för 
att uppmuntra till professionalism och för att förbättra konkurrenskraften hos 
lokalanpassningen och multimediaindustrin. En uppmaning till förslagsgivning 
kommer att gå ut för att starta ett mindre antal samfinansierade projekt. Dessa 
projekt skall demonstrera hur metoder och verktyg för lokalanpassning kan 
integreras, hur personal för denna verksamhet kan fortbildas och hur man kan 
utveckla lämpliga tillvägagångssätt som är särskilt viktiga för små och 
medelstora företag. 
27 
2.3 Kommissionen kommer all uppmuntra översättnings och tnlkningsmdustnern.i 
all använda nätverk. Dessa nätverk ger tillgång till avancerade hjälpmedel som 
till exempel elektroniska lexikon, förbättrar logistiken, gör det möjligt au 
integrera andra funktioner och förbättrar översättningsmarknadens funktionssätt 
i allmänhet. En uppmaning till förslagsgivning kommer att gälla definition och 
genomförande av europeiska katalogtjänster för översättning, definition av en 
öppen översättningsmiljö i Europa samt demonstrationsexempel på alleuropeisk 
distansöversättning och distanstolkning med medverkan av 
översättningsindustrin och professionella översättare. 
3 Riktlinje 3: Främja användningen av avancerade s pra khjäl pinedel inom 
den europeiska offentliga sektorn 
På grund av sina åtaganden vad gäller språk har de europeiska institutionerna och 
särskilt kommissionen varit tvungna att avsätta betydande summor för att förvärva och 
vidareutveckla avancerade hjälpmedel som blivit oundgängliga för att effektiv! 
behandla en ökad volym av översättningar och flerspråkiga dokument. Dessutom bidrar 
de genom sin dagliga översättningsverksamhet till att utarbeta omfattande flerspråkiga 
resurser på olika verksamhetsområden inom gemenskapen. Genom förverkligandet a\ 
den inre marknaden och undanröjandet av de inre gränserna kommer 
informationsöverföringen att mångdubblas mellan förvaltningarna i de olika 
medlemsstaterna. Dessa kommer mer och mer att behöva avancerade språkhjälpmedel 
för att underlätta och minska kostnaderna för kommunikationen med kollegor i de 
övriga medlemsstaterna. Genom att bibringa medlemsstaterna den erfarenhet som 
uppnåtts inom de europeiska institutionerna vad gäller tlerspråkighet och genom att 
dela de språkresurser som producerats av bägge parter, kan man uppnå 
stordrifts fördelar och minska kostnaderna för flerspråkig kommunikation. 
Syftet med denna riktlinje är att främja samarbetet mellan förvaltningarna i 
medlemsstaterna och de europeiska institutionerna för att minska kostnaderna för 
flerspråkig kommunikation inom den europeiska offentliga sektorn, bl.a. genom att 
använda avancerade språkhjälpmedel. På detta sätt kan de europeiska institutionerna 
agera som kraftfulla katalysatorer för utvecklingen av den europeiska språkindustnn 
genom att efterfrågan från den offentliga sektorn grundar sig på gemensamma normer 
eller tekniska data. 
3.1 Det mål som slutligen skall uppnås är att en flerspråkig kraftfull 
ordbehandlingstjänst som uppfyller de krav som institutionerna och 
förvaltningarna i medlemsstaterna ställer finns tillgänglig. Detta kommer att 
främja utvecklingen av en infrastruktur, vilken gör det möjligt för var och en att 
använda de olika språkhjälpmedel som finns tillgängliga inom de europeiska 
institutionerna och olika förvaltningar utan förlust av aktuella funktioner. På 
detta sätt kan en framtida samordning stimuleras. Ett antal anbud kommer att 
infordras för utveckling av sådana hjälpmedel och system som gör det möjligt 
att spara översättningstid genom att placering och återanvändning av texter eller 
dokumentstycken som redan har översatts underlättas samt tillgång till 
terminologiska databaser. Särskild uppmärksamhet skall ges verktyg och 
metoder som underlättar arbetet för tolkar. 
28 
3.2 De samfinansierade samarbetsprojekt som pågår tillsammans med vissa 
medlemsstater för att förbättra de terminologiska hjälpmedlen och de befintliga 
datorstödda översättningssystemen skall följas upp och utvidgas till övriga 
berörda medlemsstater. 
3.3 En särskild satsning skall göras så att språkhjälpmedlen för de nya officiella 
språken i gemenskapen kommer upp på samma nivå som de övriga språken. 
4. Kompletterande åtgärder 
Förverkligandet av ett flerspråkigt informationssamhälle kräver att samverkande 
strategier utarbetas av de offentliga myndigheterna, organisationer och 
institutioner som verkar för utvecklingen av språkresurser och hjälpmedel, 
användare som går i bräschen och marknadsaktörer som producerar och sprider 
informationstjänster eller som tillhandahåller hjälpmedel, tjänster och 
språkbehandlingssystem. Kommissionen skall bidra genom att vidta följande 
kompletterande åtgärder: 
Organisation av samråd och samordning mellan de viktigaste aktörerna 
som bidrar till utvecklingen av ett flerspråkigt informationssamhälle. 
Utvärdering av de framsteg som gjorts mot det flerspråkiga 
informationssamhället, och identifiering av återstående hinder. 
Främja tekniska normer som tillfredsställer användarnas språkbehov. 
Vidta åtgärder för att gynna användarna och göra dem mer medvetna 
samt stödja de bästa metoderna. 
Utforska fördelaktiga samarbetsmöjligheter med tredje land och 
flerspåkiga internationella organ. 
29 
Bilaga II 
VILLKOR FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET 
1 Kommissionen skall genomföra programmet enligt de tekniska specifikationer 
som finns i bilaga l. 
2. När det är möjligt skall riktlinjerna i programmet utföras som ett 
sam finansierat projekt utom vad gäller utvecklingen endast för Europeiska 
unionens institutioner för vilka andelen kan uppgå till 100%. Gemenskapens 
bidrag skall normalt inte överstiga 50% av kostnaderna för projekten och det 
minskar i takt med att projektet närmar sig marknadsstadiet. Till universitet och 
andra institutioner som inte har analytisk bokföring skall återbetalning ske 
eftersom gemenskapen svarar för 100% av extrakostnaderna. 
3. Urvalet av sam finansierade projekt grundas i princip på det normala förfarandet 
för förslagsinfordran som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas tidning. 
Målsättningarna definieras i arbetsplaner som utarbetats i nära samarbete med 
marknadens aktörer och med den kommitté som avses i artikel 4 i beslutet. 
4. I undantagsfall kan kommissionen, efter att ha inhämtat yttrande från den 
kommitté som avses i artikel 4, beakta de projektförslag som inte antagits, men 
vilka skulle kunna innebära en lovande och omfattande utveckling i syfte att 
förverkliga programmets målsättningar och vilka inte skulle kunna inordnas i 
det normala förfarandet för förslagsinfordran. 
5. Stöd till strukturinsatser vad gäller infrastrukturen av de europeiska 
språkresurserna kan få formen av samordnade åtgärder som består i att 
samordna, bl.a. genom "samordnade nät", utvecklingen av flerspråkiga 
språkresurser. Gemenskapens bidrag kan täcka upp till 100% av 
samordningskostnaderna. 
6. De projekt som helt har finansierats av kommissionen inom ramen för avtal om 
studier och tjänster skall genomföras genom anbudsinfordran enligt 
kommissionens budgetförordningar. Genom att regelbundet offentliggöra och 
sprida programmet till yrkesorganisationer och andra berörda organisationer kan 
insynen säkerställas. 
7. För att genomföra programmet skall kommissionen dels bedriva verksamhet 
som är utformad enligt programmets allmänna målsättningar, dels sådan som är 
specifik för varje riktlinje. Verksamheten inbegriper arbetslokaler, seminarier, 
konferenser, studier, publikationer, med vetandehöj ande kampanjer, utbildning, 
deltagande i samarbetsprojekt med förvaltningarna i medlemsstaterna, de 
europeiska institutionerna och internationella organisationer, stöd till nationella 
språkobservationsorgan och ett särskilt stöd till utvecklingen av språkhjälpmedel 
och -resurser för de språk inom gemenskapen där bristen är störst. 
30 
FINANCIAL STATEMENT 
1. TITLE OF OPERATION 
Promotion of the multilingual information society (MLIS): multiannual action 
programme to preserve and exploit linguistic diversity in Europe. 
2. BUDGET HEADING INVOLVED 
B5-403 
3. LEGAL BASIS 
Treaty on European Union, Article 130 (3). 
4. DESCRIPTION OF OPERATION 
4.1 GENERAL OBJECTIVE 
The programme is based on the experience acquired by the Commission of the 
European Communities in managing research programmes in the field of language 
engineering and the development, for its own requirements, of language tools which 
facilitate translation and reduce its cost. 
This new programme has four principal objectives. 
• to stimulate the use of technologies, tools and methods which reduce the cost of 
transferring information between languages and the development of multilingual 
services, 
• to encourage the strengthening of the language industries, 
• to encourage the development of multilingual services, 
• to promote the linguistic diversity of the European Union in the global 
information society. 
The technological revolutions which are profoundly modifying the form and modes of 
human communication have an impact on the evolution of languages and their use. 
The appearance on the scene of a global information society is a challenge to 
linguistic cohesion and diversity in Europe. Economic pressures (the cost of 
multilingualism) will tend to encourage the use of dominant languages through the 
networks. Those citizens who are not in a position to express themselves easily in 
those languages risk missing out on the benefits of the information society. 
However, the progress achieved in language engineering and language processing 
technologies means that there are now tools available which reduce the cost of 
translation and multilingualism and make it easier to learn languages. 
The principal lines of action of the new programme are as follows: 
31 3 
• to support efforts to set up the infrastructure of European language resources and 
to encourage the operators involved, 
• to mobilise and reinforce the language industries by promoting the use of modern 
language technologies and tools and their incorporation in computer applications, 
• to promote the use of advanced language tools, in particular in the European 
public sector. 
4.2 PERIOD COVERED AND ARRANGEMENTS FOR RENEWAL 
Three years, covering the period from 1.1.1996 to 31.12.1998. 
5. CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 
5.1 NCE 
5.2 DA 
5.3 Type of revenue 
Any revenue will be reemployed in accordance with Article 27 of the Financial 
Regulation of 21 December 1977, as most recently amended by Regulation 610/90 of 
13 March 1990. 
6. TYPE OF EXPENDITURE/REVENUE INVOLVED 
6.1 Provision of services 
Projects financed in whole by the Commission under study and services contracts will 
be implemented through calls for tender in accordance with the financial regulations of 
the Commission. These services will generally concern studies, the organisation of 
coordination meetings, workshops and demonstrations of language tools for the 
European institutions. They will derive, in particular, from the implementation of action 
lines 2 and 3 and the accompanying measures. Transparency will be ensured by 
publishing the work programme and communicating it to commercial associations and 
other interested bodies. 
6.2 Subsidy for joint funding with other sources in the public and private sectors 
Shared-cost projects and joint projects will normally be selected following the usual 
procedures of calls for proposals published in the Official Journal of the European 
Communities. This type of funding applies, in particular, to the activities provided for 
in the three action lines for joint development projects. The content of the calls for 
proposals will be drawn up in close consultation with market operators and the 
programme committee. The principal criterion for supporting projects through the 
calls for proposals will be their potential contribution to attaining the objectives of the 
programme. The Community's financial contribution to shared-cost projects will not 
normally exceed 50%. The Community's financial involvement may of course be as 
high as. 100% in the case of projects involving exclusively the institutions of the 
32 
European Union. Specific supplementary bonuses may also be granted to encourage 
the development of a European language resources infrastructure, the participation of 
SMEs and initiatives concerning those Community languages for which the advanced 
language tools are least developed. The Community's financial contribution to the 
projects involved may cover up to 100% of the coordination costs. 
7. FINANCIAL IMPACT 
7.1 Method of calculating total cost of operation (relationship between individual 
costs and the total cost) 
The volume of appropriations required to finance the Community contribution to 
implementing the MLIS programme takes account of the financial parameters derived 
from previous experience and activities and the nature of the actions proposed with a 
view to achieving the specific objectives set out in point 9.1. 
7.2 Itemised breakdown of costs 
Commitment by line of action (current costs in million ecus): 
Supporting the construction of an 
infrastructure for European language 
resources 
Mobilising and expanding the 
language industries 
Promoting the use of advanced 
language tools in the European public 
sector 
Accompanying measures 
TOTAL 1996 
0.5 
1.0 
2.0 
0.5 
4.0 1997 
0.5 
1.0 
2.5 
1.0 
5.0 1998 
1.0 
1.5 
2.5 
1.0 
6.0 Total 
2.0 
3.5 
7.0 
2.5 
15 
8. FRAUD PREVENTION MEASURES (AND RESULTS OF MEASURES 
TAKEN) 
Overall monitoring will be exercised by a committee composed of delegates of the 
Member States. Specific monitoring criteria and procedures will be laid down at 
the start of the programme and applied periodically during the implementation 
phase of the programme. The Commission officials, if necessary assisted by 
independent experts, will verify the proper implementation of the projects and 
studies before payment, taking into account the contractual obligations and 
principles of good management. Administrative checks will be carried out by the 
Commission. Verification will be by the Court of Auditors under the terms of the 
Treaty. At the end of the programme an evaluation report will be drawn up by 
independent experts on the results obtained in implementing the lines of action 
9. ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 
9.1 Specific and quantifiable objectives; target population 
Specific objectives 
33 
Supporting the construction of an infrastructure for European language resources 
Language resources such as dictionaries, terminological databanks, grammar books, 
collections and the like are an essential raw material for linguistic research, for the 
development of operational language processing tools and the improvement of 
computer-assisted translation systems. Considerable sums have already been invested 
by the Member States, the Commission and certain private companies in an effort to 
produce language resources of varying scale and complexity, exploitation of these 
resources is currently hampered by the fact that they are mainly monolingual, their 
basic specifications are sometimes disparate - which limits their use - and they are 
often difficult to locate. The objective of this line of action is to support the efforts 
being undertaken by producers and users, with a view to facilitating their 
identification, structuring, distribution and utilisation at Community level. 
Mobilising and expanding the language industries 
This line of action will essentially involve promoting the modern language processing 
tools in those sectors of activity to which they are particularly well-suited and in 
which they are likely to considerably reduce translation costs: product labelling, 
controlled-language drafting and computer-assisted translation of documentation and 
user notices, adapting software to different language markets, etc It will also aim to 
promote the use of language tools and means of communication to strengthen the 
efficiency and competitiveness of the European translation industry and interpreting 
services. 
Promoting the use of advanced language tools in the European public sector 
This line of action aims to exploit the Commission's prior investment, for its own 
requirements, in the field of machine translation and multilingual tools, and to act as a 
catalyst for the development of the market through public demand The objective is to 
allow the other European institutions and the civil services of the interested Member 
States to use these tools and to set up cooperation projects to share the development 
costs needed to cover the Community's new working languages. 
Accompanying measures 
In addition to the measures to strengthen coordination of the suitable initiatives in the 
language field undertaken under various Community programmes, and to speed up 
their impact, the accompanying measures will involve the organisation of strategic 
coordination meetings with the principal market operators, launching studies and 
strategic surveys so as to monitor the development of the market and evaluate the 
impact of the programme, stimulating standardisation work, launching promotion 
measures and measure to increase user awareness, and encouraging cooperation and 
the exchange of best practice in public and private bodies which are taking steps to 
adapt to a multilingual society and market. These measures will also involve 
examining opportunities for advantageous cooperation with third countries and 
multilingual international organisations. 
Target population 
34 
The target groups comprise: 
the national language departments or institutions with strategic and executive 
responsibilities in the Member States and regions, 
language "professionals": translators, terminologists, publishers of grammar 
books and dictionaries, teachers of languages and specialised bodies and institutes 
in the Member States, 
creators of language resources and the specialised bodies which process them 
to give them a structure, 
computer service companies and software publishers specialised in the production 
of language processing tools, 
- major groups of users of these tools (export-oriented industries, providers of 
information services and international communications, software publishers, 
administrations and institutions which need to communicate in several languages, 
etc.). 
9.2 Grounds for the operation 
Subsidiarity 
Language policies are the responsibility of the Member States. Nevertheless, 
promoting the development of modern language processing tools and their use is a 
field of activity where Community action is justified in order to achieve 
substantial economies of scale through promoting suitable cooperation between the 
operators involved in the various language zones. The activities under the programme 
will be commensurate with the objectives to be achieved and will involve only those 
fields likely to achieve an added value at European level. 
Choice of ways and means 
The costs will be reduced as much as possible through competition by means of calls 
for tenders and proposals. The Commission contribution to shared-cost projects will 
coordination meetings should avoid any duplication of effort and promote synergy. 
The choice of ways and means takes account of the guidelines set out in the 
Bangemann report and in the Commissionaction plan COM (94) 347, as well as of 
the consultations held with industry, users and the representatives of the Member 
States in preparing the programme. 
Spin-off and multiplier effects expected 
Promoting the development of the language industries and the use of modern 
language tools has spin-off benefits of great interest to the Community: 
promotion of an industry and services which create jobs, 
reduction in the cost of translating and transferring information between 
languages (the number of pages translated in the Community in 1988 was 
estimated at 100 million), 
new outlets offered by linguistic adaptation of products and services to local 
markets, 
strengthening of the cohesion of the Community in its linguistic diversity, 
35 
preservation of the cultural and linguistic diversity of the Community in the global 
information society. 
The Community's means of action - shared-cost projects and support for joint projects 
have a multiplier effect through the supplementary funding contributed by the 
partners taking part in these projects. Moreover, they achieve a further multiplier 
effect by encouraging investment by the market operators. 
Factors of uncertainty 
The main factors of uncertainty which might affect the specific results of the 
programme concern the readiness of the private sector to invest in the development of 
modern language processing tools before the market for such products has taken off. 
9.3 Monitoring and evaluation of the operation 
Some of the projects will be devoted to developing indicators for monitoring the 
multilingualism market in Europe, in terms of both developing the supply of products 
and the industry and demand. In the very first year of the programme, a 
methodological framework will be laid down for the systematic collection of data in 
the various fields. 
An analysis of these annually-updated indicators will allow an assessment of the 
effectiveness-of the measures taken in the course of the programme. Before the end of 
the programme an evaluation report will be drawn up on the results achieved in 
implementing the lines of action. 
10. ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF SECTION 3 OF THE 
GENERAL BUDGET) 
The expenditure is calculated per year. 
10.1 Additional staff in the Commission 
Implementation of the proposed action will require the additional allocation of 2 
officials (1 A-grade post and 1 C-grade post, cost = ECU 160 000). Effective 
mobilisation of the necessary administrative resources will depend on the 
Commission's annual decision on the allocation of resources, taking account in 
particular of the additional staff and sums approved by the budgetary authority. 
Additional requests can in no way prejudice the decision which the Commission 
will have to take on the allocation of resources. 
10.2 Amount of staff and administrative expenditure involved 
The annual amounts of administrative expenditure are as follows: 
10.2.1 National experts seconded 
A-J520 
Total expenditure: ECU 70 000 
36 
Two national officials will have to be seconded to coordinate the MLIS projects 
between the EU and the national/regional levels. 
10.2.2 Meetings of experts 
A-250 
Total expenditure: ECU 120 000 
To prepare the work programme, the Commission will consult outside experts 
and representatives of users, industry administrations and research 
9 meetings are planned, with 1 participant per Member State (cost = 880 x 15 x 9 
= 118 800, rounded up to ECU 120 000). 
10.2.3 Meetings of the Committee 
A-2510 
Total expenditure: ECU 40 000 
The MLIS programme committee mentioned in the Council Decision will hold an 
average of 3 meetings per year, with 1 participant per Member State (cost: 880 x 
15 3 = 39 600, rounded up to ECU 40 000). 
10.2.4 Officiai travel 
A-130 
Total expenditure: ECU 50 000 
Total official travel costs for Commission staff and the seconded national experts 
are estimated at ECU 50 000 and will be taken from the overall amount allocated 
to DG XIII. 
37 
SAMBAND MELLAN DET FLERSPRÅKIGA INFORMATIONSSAMHÄLLET (FS1S) OCH ANDRA LNIONSPROGRAM 
1 1 . PROGRAMMETS UTMÄRKANDE EGENSKAPER "" 
FSIS FSIS är et! program som främjar språklig mångfald i det framväxande informationssamhället. Det innefattar övergripande åtgärder såsom utveckling av 
språklig infrastruktur och tillhörande normering. stimulera användandet av språkteknologi inom språkindustrin för att förbättra kosinadeffekliviteten samt 
stimulera marknaden för flerspråkiga produkter och tjänster Den vertikala marknaden som omfattas är den offentliga sektorn, där FSIS kommer att utveckla 
flerspråkiga lösningar och lämpliga metoder Om FSIS skall lyckas, beror till stor del på hur andra initiativ inbegriper flerspråkighet i sina målsättningar och 
faktiska åtgärder. 
SAMBAND MED FSIS . 
INFO 2000 INFO 2000 är ett gemenskapsprogram för att uppmuntra de europeiska leverantörerna inom innehållsindustrin att utveckla nya multimediala produkter och 
tjänster samt att stimulera efterfrågan hos användarna för dessa produkter och tjänster. INFO 2000 syftar till att skapa gynnsamma förhållanden för 
utvecklingen av den europeiska multimediala innehållsindustrin. Tonvikten ligger på övergången från det tryckta ordet till publicering i elektronisk form och på 
interaktiva multimediala tjänster som håller på att växa fram. FSIS bidrar till INFO 2000-programmets målsättningar genom att behandla de flerspråkiga 
aspekterna på det multimediala innehållet, t ex. genom att uppmuntra språkindustrin att använda språkteknologier för kostnadseffektiva tjänster och genom att 
garantera att lämpliga infrastrukturer för information och kommunikation samt mänskliga gränssnitt finns i olika språkversioner. 
IT och ACTS IT och ACTS läcker forskning om infrastrukturer och utvecklingsprogram inom informationsteknologin (t. ex. mjukvaruteknologi, teknologi för IT-
komponenter och undersystem samt gränssnittsteknologi) samt avancerad kommunikationsteknologi (t. ex. den teknologiska basen för interaktiva digitala 
multimediala tjänster, optoelektronik, höghastighetsnätverk, mobil- och personkommunikation, intelligenta nätverk och tjänsteteknologi, samt kvalitet och 
säkerhet för kommunikationstjänster och - system). FSIS kommer alt använda sig av resultaten från IT-programmct och telekommunikationsprogrammen, och 
kommer att uppmuntra till tillämpning av språkspecifika teknologier och verktyg. FSIS kommer särskilt att främja systematisk anpassning till lokala 
förhållanden (Översättning) av mjukvara med tanke på de betydande ekonomiska fördelar detta kan medföra. 
TELEMATICS Telematics-programmet stimulerar tillämpad lelematikforskning och demonstratörer inom ett antal områden i den offentliga sektorn, såsom sjukvård, 
utbildning, transport och bibliotek. FSIS kommer att bidra till telematiktillämpningar, i synnerhet om de är avsedda för användning i olika länder och regioner, 
genom att garantera att flerspråkighet tas med i beräkning från första utkastet (ill pilotstadiet på ett kostnadseffektivt sätt FSIS kommer att garantera att den 
! nödvändiga språkliga infrastrukturen finns tillgänglig. Språkleknologiområdet inom Telematics-programmet stöder utvecklingen av språkverktyg och 
|i demonstrationer. FSIS kommer att garantera att dessa resultat används i driftmiljö. 
MEDIA Ii och MEDIA II behandlar de specifika behov som uppstår inom den audiovisuella sektorn (television, video, radio, ljud och bio) i innehållsindustrin RAPHAEL är 
RAPHAEL ett vertikalt program som behandlar det kulturella arvet Innehållsindustrin består av de foretag som sysslar med tillverkning, utveckling, förpackning och 
distribution av innehåll MIIDIA II kommci all. ge ctl mycket viktigt bidrag till den spiAklign inànglnliti-ii genuin iHgimlcr loi att skapa språkversioner Dessa 
åtgärder kommer att bygga på det arbete som utförs inom riktlinje 2.2 i FSIS. och som behandlar den kostnadseffektiva användningen av metoder för att 
framställa olika versioner. FSIS kommer att uppmuntra översättningsindustrin att anta utmaningar inom den audiovisuella sektorn, samt kommer att utveckla 
den språkliga infrastrukturen. . 
SOCRATES Programmen SOCRATES och LEONARDO ställer upp allmänna ramverk inom gemenskapen for utbildning och praktik, gällande utbildningssystem och ett 
och stort antal ekonomiska sektorer. FSIS däremot koncentrerar sig på de speciella behoven inom språkindustrin. De åtgärder som följer upp LIN GU A-
LEONARDO programmet för att främja inlärning av främmande språk, är mycket viktiga i det här sammanhanget. Dessa åtgärder bidrar till de allmänna målsättningarna 
med FSIS, som är att främja språklig mångfald och internationell kommunikation. FSIS och i synnerhet SOCRATES kompletterar således varandra i det att de 
eftersträvar samma strategiska mål. .__ 
SMÅ OCH Det integrerade programmet till förmån för små" och medelstora företag och hantverkssektorn syftar, enligt vitboken, till att efter samråd införa åtgärder som 
MEDELSTORA underlättar ömsesidigt samråd och, när så är nödvändigt, samordning mellan medlemsstater. Syftet är att förbättra förhållandena för näringslivet genom att 
FORETAG förenkla administrativa förfaranden, främja stödåtgärder för företag och identifiera de sätt på vilka gemenskapen kan bidra till företagens utveckling: FSIS 
OCH gäller språkindustrin som, med undantag för ett begränsat antal internationella aktörer, till största delen beslår av små och medelstora företag. Målsättningen 
HANTVERKS- för FSIS-programmel är att stimulera denna sektor och dess användare, varav många är små och medelstora förelag Resultaten av FSIS-programmet kommer 
SEKTORN att ge nya möjligheter för små och medelstora företag på den inre marknaden. Kort sagt kompletterar det integrerade programmet och FSIS varandra fullt ut 
genom att förbättra konkurrenskraften för små och medelstora företag i Europa. . 
IDA IDA syftar till alt förbättra kommunikationen mellan de olika medlemsstaternas förvaltningar samt mellan dessa och gemenskapens institutioner. De åtgärder 
som vidtas inom IDA-programmet blir mer komplicerade på grund av att olika språk används i förvaltningarna för kommunikation, lagar och förordningar. 
Dessutom försvåras samarbetet av att del saknas en europeisk norm for terminologi inom detta område FSIS kommer att stödja IDA på ett betydande sätt 
genom åtgärder för en terminologisk infrastruktur-och flerspråkiga tjänster i den offentliga sektorn i detta sammanhag kommer kommissionens stora crla renhet 
[ a\ ller^pråkiehei all komma til) användning _ 
'T¥_Ifflf" 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 486 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 
Katalognummer : CB-CO-95-559-SV-C 
ISBN 92-77-95292-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
39