Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

I juni 1999 avslutade Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet förhandlingarna om sju avtal. Alla dessa avtal trädde i kraft samtidigt den 1 juni 2002. I anslutning till dessa avtal avgav Schweiziska edsförbundet (nedan kallat Schweiz) en förklaring om invandrings- och asylpolitiken, där man klargjorde sin avsikt att delta i EU:s system för samordning av asylpolitiken och föreslog att förhandlingar skulle inledas om ingående av en parallell konvention till Dublinkonventionen.

Sedan kommissionen lämnat sitt godkännande den 17 juni 2002 hölls förhandlingar med Schweiz om dess associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och till lagstiftningen om inrättandet av Eurodac [1] och lagstiftningen om vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan (som sedermera har antagits och som kommer att hänvisas till som Dublinförordningen [2]). Följaktligen har enighet nåtts om texten till två separata avtal.

[1] Rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (EGT L 316, 15.12.2000, s. 1)

[2] Rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (EGT L 50, 25.2.2003, s. 1)

I enlighet med förhandlingsdirektiven följer avtalen den modell som valdes för avtalen med Norge och Island om dessa länders associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket [3] och om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i någon av medlemsstaterna eller i Island eller Norge [4], dock med hänsyn till de särskilda konstitutionella krav som gäller för Schweiz.

[3] EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

[4] EGT L 93, of 3.4.2001, s. 40.

Dessutom föreskrev förhandlingsdirektiven att Schweiz måste godta Schengenregelverket och dess utveckling samt Dublin-/Eurodac-regelverket och dess utveckling utan undantag eller avvikelser. Vidare begärdes i direktiven en klar koppling mellan genomförandet och upphörandet av de två avtalen. Slutligen innebar förhandlingsdirektiven att Schweiz skulle lämna ett årligt bidrag för att täcka kostnaderna för administrationen och driften av Schengen- och Dublin-/Eurodac-systemen.

Kommissionen anser att texterna överensstämmer med de förhandlingsdirektiv som antogs av rådet den 17 juni 2002. Det enda avvikelsen från principen om ett fullständigt godtagande av det nuvarande och framtida Schengenregelverket är det undantag som beviljats Schweiz när det gäller kravet på att godta framtida bestämmelser om framställningar om biträde vid husrannsakan och beslag i samband med brott på området för direkt beskattning som, om de begås i Schweiz, enligt den schweiziska lagstiftningen inte är belagda med frihetsstraff. Detta undantag var nödvändigt för att kunna ingå ett avtal med Schweiz om beskattning av sparande, som i sin tur var nödvändigt för ikraftträdandet av rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2000 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar [5]. Den 17 maj 2004 godkände Coreper detta undantag som del av en övergripande kompromiss med Schweiz på en rad områden. Enighet om denna kompromisslösning nåddes i samband med toppmötet mellan EU och Schweiz den 19 maj 2004 [6].

[5] EUT L 157, 26.6.2003, s. 38.

[6] Rådets dok. 9544/04.

När det gäller indirekt beskattning har inga undantag beviljats, varken beträffande det nuvarande eller beträffande det framtida regelverket. I enlighet med artikel 51 i Schengenkonventionen kommer Schweiz inte att uppställa några villkor för det rättsliga samarbetet i fall som gäller "indirekt skatteflykt". [7] Indirekt skatteflykt är i Schweiz en överträdelse som beivras av administrativa myndigheter, vars beslut kan överklagas till domstol som är behörig att handlägga brottmål. Därför är artikel 51 a andra alternativet i Schengenkonventionen tillämplig.

[7] Jfr kommissionens avdelningars arbetsdokument om Schengenreglerna om framställningar om verkställighet av husrannsakan eller beslag, MD 59/03 (EFTA-gruppen).

Eftersom avtalen om Schengenregelverket och om Dublin-/Eurodac-regelverket är kopplade till varandra, bör dessa båda avtal undertecknas samtidigt.

Följande punkter syftar till att visa skillnaderna mellan eller anpassningarna till motsvarande avtal med Norge och Island.

Schengen:

Som kommissionen angav i sin förklaring i samband med antagandet av förhandlingsdirektiven för avtalet om Schengenregelverket är det beklagligt att dessa direktiv syftade till att ingå ett enda avtal, med inslag från såväl den första som den tredje pelaren. Dessa inslag ur olika pelare är av helt olika natur (inslagen ur den första pelaren är av gemenskapsrättslig natur, vilket innebär företräde och i tillämpliga fall direkt effekt, egenskaper som inslagen ur den tredje pelaren saknar), är föremål för olika förfaranden med avseende på godkännande och ingående (det vill säga att inslag ur den tredje pelaren är inte föremål för Europaparlamentets yttrande) och omfattas i olika utsträckning av EG-domstolens behörighet. För att ta hänsyn till dessa skillnader, föreslår kommissionen att avtalet om Schengenregelverket antas genom två skilda rättsakter: en på grundval av EG-fördraget och en på grundval av EU-fördraget. Vart och ett av dessa beslut anger genom en hänvisning till rådets beslut 1999/436/EG [8] vilka delar av Schengenregelverket, i den utsträckning de omfattas av avtalet, som faller under EG-fördraget och vilka delar som faller under EU-fördraget. Detta kommer i synnerhet att vara till hjälp för att fastställa EG-domstolens behörighet.

[8] EGT L 176, 10.7.1999, s. 17.

Avtal:

Artikel 7.2 b:

Schweiz beviljas en tvåårsperiod för att godta och genomföra nya Schengenregler i sin interna rättsordning för det fall att en folkomröstning begärs. Om möjligt skall Schweiz tillämpa de nya reglerna provisoriskt. Om Schweiz inte kan tillämpa innehållet i det utvecklade regelverket provisoriskt, skall EU och EG vidta proportionerliga och nödvändiga åtgärder som garanterar att Schengensamarbetet fungerar effektivt.

Denna skyddsklausul gör det möjligt för EU och EG att godta en eventuell försening på två år när det gäller Schweiz genomförande av det framtida regelverket. I detta sammanhang har Schweiz förklarat att endast 5 % av de åtgärder som utvecklar Schengenregelverket och som har antagits från det att Schengenregelverket införlivades inom Europeiska unionens ramar 1999 och fram till idag kunde ha lett till en folkomröstning.

Artikel 7.5:

I enlighet med förhandlingsdirektiven godtar Schweiz Schengenregelverket och utvecklingen av detta som helhet. Det enda undantaget från denna allmänna princip föreskrivs i artikel 7.5 om den framtida utvecklingen av Schengenregelverket och avser en möjlig framtida rättsakt eller åtgärd om en framställan eller ett beslut om husrannsakan och beslag i samband med undersökning eller lagföring av brott på området för direkt beskattning som, om de begås i Schweiz, enligt den schweiziska lagstiftningen inte är belagda med frihetsstraff.

Artikel 11:

Beräkningen av den procentsats som avgör Schweiz årliga bidrag till de administrativa kostnaderna grundar sig på relevanta bidrag från Norge och Island, i förhållande till BNP för dessa tre länder totalt.

Artikel 13:

I överensstämmelse med Danmarks särskilda ställning när det gäller rättsakter som antagits på grundval av avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, bör Danmark ingå ett separat avtal med Schweiz för att skapa rättigheter och skyldigheter gentemot Schweiz med avseende på Schengen-bestämmelser som antagits på grundval av avdelning IV.

Dessutom bör Norge och Island ingå ett avtal med Schweiz i syfte att skapa rättigheter och skyldigheter mellan alla associerade partner som tillämpar Schengenregelverket.

Artikel 15:

I punkt 1 anges principen att Schengenregelverket kan genomföras av Schweiz först när rådet beslutar att alla villkor för detta genomförande har uppfyllts av Schweiz och kontrollerna vid landets yttre gränser fungerar effektivt.

Dessutom anges i punkt 1 de olika situationer som ger upphov till beslutsfattande i enlighet med protokollen som är fogade till Amsterdamfördraget och anslutningsakten för de tio nya medlemsstaterna.

Punkt 3 och 4 är ett svar på förhandlingsdirektivens krav på en länk mellan å ena sidan genomförandet och upphörandet av Schengenavtalet och å andra sidan genomförandet och upphörandet av avtalet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan.

Artikel 16:

Artikel 16 gör det möjligt för Liechtenstein att ansluta sig till detta avtal. Genom denna bestämmelse behövs det inget separat avtal med Liechtenstein och därmed inte heller en tredje gemensam kommitté om Liechtenstein associeras till Schengenregelverket. Landet kan således ansluta sig direkt till den befintliga organisationsstrukturen.

Bilagorna A och B innehåller förteckningar över regelverket och dess utveckling. Förteckningarna kommer att uppdateras fram till dagen för undertecknandet.

Slutakt:

Förklaring nr 2 klargör att EU/EG inte har någon extern behörighet på Schweiz bekostnad. Om förhandlingar med tredje länder påverkar tillämpningen av Schengenregelverket (till exempel genom förhandlingar om undantag från krav på viseringar) kommer EU/EG att uppmana de berörda tredjeländerna att ingå liknande avtal med de tre associerade länderna. Förklaringen kan endast avse Schweiz, men samma åtagande gäller för Norge och Island, även om detta inte har angetts uttryckligen i slutakten till avtalet med dessa båda länder.

Förklaring nr 3 grundar sig på det specialvillkor som beviljats Luxemburg och är en följd av den kompromiss som nåddes med Schweiz beträffande det undantag som anges i artikel 7.5 i avtalet.

I förklaring nr 5 åtar sig Schweiz att i möjligaste mån snabba på de olika förfaranden som följer av en begäran om folkomröstning.

Förklaring nr 6 är en konsekvens av att Schengenregelverket godtas utan undantag och avvikelser.

Förklaring nr 8 avges endast i informationssyfte.

Skriftväxling om Schweiz deltagande i de kommittéer som bistår kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter:

Liksom Norge och Island kommer även Schweiz att delta som observatör i det arbete som utförs av de kommittéer som bistår kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter. I förklaring nr 2 till avtalet med Norge och Island angav Europeiska unionen att den anser att Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter [9] är en del av Schengenregelverket. Direktivet finns dock inte med i den förteckning över Schengenlagstiftning som är fogad till avtalet med Island och Norge, eftersom direktivet redan var en del av EES-regelverket och redan tillämpades av Island och Norge.

[9] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

Dessa båda länders deltagande i arbetet inom de kommittéer som inrättats inom ramen för EES-samarbetet följer av artikel 100 i EES-avtalet, och skiljer sig från deltagandet i "Schengenkommittéerna": i kommittéer som arbetar med frågor som påverkar tillämpningen av EES-regelverket är företrädare för EES-länderna inte närvarande. Deras deltagande i det förberedande arbetet med åtgärdsförslag garanteras i den utsträckning det är möjligt. Schweiz är inte medlem i EES, men det är uteslutet att Schweiz genom associering till Schengenregelverket skulle få mer långtgående rättigheter än Norge och Island, som har valt ett djupare samarbete med EU i form EES-avtalet.

För att skapa lika rättigheter och skyldigheter måste Schweiz följaktligen ha samma ställning som Norge och Island. Eftersom direktivet om uppgiftsskydd täcker områden som ligger utanför Schengenregelverket, måste uppgifter som lämnas till Schweiz inskränka sig till punkter som är av särskild relevans för tillämpningen av Schengenregelverket. Dessutom kan Schweiz, i likhet med Island och Norge, utse en företrädare att delta som observatör i arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter (artikel 29) när det gäller de punkter som är av särskild relevans för Schengen.

Gemensam förklaring om de gemensamma kommittéernas möten

I avtalet med Island och Norge, och även i avtalet med Schweiz, införs en gemensam kommitté som skall ta upp rådsfrågor av relevans för genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket. Alla parter är överens om att mötena med dessa båda kommittéer bör hållas gemensamt.

För att kunna bibehålla den nuvarande ordningen, som innebär att ordförandeskapet i den gemensamma kommittén som skall vara på hög tjänstemanna- eller ministernivå innehas av en företrädare för Europeiska unionen under årets första sex månader, varefter ett associerat land övertar ordförandeskapet för de efterföljande sex månaderna osv., uttryckte alla associerade länder att de kommer att vara beredda att avträda sina ordförandeskap när det behövs och låta ordförandeskapet rotera i alfabetisk ordning.

Dublin/Eurodac:

Avtal:

Artikel 4.3 (motsvarar i princip artikel 7.2 b i Schengenavtalet):

Schweiz beviljas en tvåårsperiod för att godta och genomföra framtida regelverk i sin interna rättsordning om det skulle bli aktuellt med folkomröstning. Under denna period skall Schweiz i möjligaste mån tillämpa utvecklingen av regelverket provisoriskt. Om Schweiz inte kan tillämpa innehållet i de utvecklade bestämmelserna provisoriskt, kan EG vidta proportionerliga och nödvändiga åtgärder mot Schweiz för att säkerställa att Dublin/Eurodac-samarbetet fungerar effektivt.

Artikel 8:

Beräkningen av Schweiz bidrag till kostnaderna för Eurodacs centralenhet baserar sig på de relevanta bidragen från Norge och Island, i förhållande till den samlade bruttonationalprodukten för dessa tre länder.

Artikel 11:

I överensstämmelse med Danmarks särskilda ställning när det gäller rättsakter som antagits på grundval av avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, bör Danmark associeras till detta avtal genom ett protokoll, för att skapa rättigheter och skyldigheter mellan Danmark och Schweiz med avseende på bestämmelserna i Dublin/Eurodac-regelverket.

Dessutom bör Norge och Island ingå ett avtal med Schweiz för att skapa rättigheter och skyldigheter mellan alla associerade partner som tillämpar Dublin/Eurodac-regelverket.

Artikel 12:

Enligt denna artikel skall vissa delar av avtalet, till exempel när det gäller inrättandet av den gemensamma kommittén, tillämpas provisoriskt från och med undertecknandet. Denna provisoriska tillämpning (en liknande ordning föreskrivs inom ramen för Schengen) kommer att göra det möjligt för Schweiz att förbereda sig för det tekniska genomförandet av avtalet under ratificeringsperioden.

Artikel 14:

Denna artikel ger den nödvändiga kopplingen mellan genomförandet och upphörandet av avtalet om Dublin/Eurodac och genomförandet och upphörandet av Schengenavtalet.

Artikel 15:

När det gäller Schengen möjliggör denna bestämmelse för Liechtenstein att ansluta sig till avtalet mellan EG och Schweiz om Dublin/Eurodac-regelverket.

Slutakt:

I förklaring nr 2 anges att Schweiz ställning i fråga om deltagandet i tillämpningen av direktivet om skydd av personuppgifter, som fastställs i den till Schengenavtalet fogade skriftväxlingen om Schweiz deltagande i de kommittéer som bistår kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter, även gäller för frågor som särskilt rör tillämpningen av Dublin-förordningen eller Eurodac.

Förklaring nr 3 motsvarar den liknande förklaring som Schweiz avgav i samband med Schengenavtalet (förklaring nr 5) och varigenom landet åtar sig att i möjligaste mån påskynda de olika förfaranden som följer på en begäran om folkomröstning.

Förklaring nr 4 fyller endast ett informationssyfte. Det bör ändå nämnas att i fråga om Dublin/Eurodac följer deltagandet i de kommittéer som bistår kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter - i enlighet med den modell som använts för Island och Norge i samband med Dublin/Eurodac - samma struktur som anges i artikel 100 i EES-avtalet (se artikel 2.6 i utkastet till avtal).

Gemensam förklaring om de gemensamma kommittéernas möten

Både avtalet med Island och Norge och avtalet med Schweiz innehåller bestämmelser om inrättande av en gemensam kommitté som skall ta upp alla frågor som är av relevans för genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket. Alla parter är eniga om att mötena med dessa båda kommittéer skall hållas gemensamt.

För att bevara den nuvarande ordningen, som innebär att det under årets sex första månader är företrädaren för Europeiska unionen och under årets sista sex månader ett associerat land som innehar ordförandeskapet i den gemensamma kommittén, gav alla associerade länder uttryck för att de var beredda att om nödvändigt avstå från att utöva sitt ordförandeskap och att låta det rotera i ländernas namnordning.

Delegationschefernas förklaringar (godkänt protokoll):

För fullständighetens skull riktas uppmärksamheten på följande förklaring av delegationscheferna i anslutning till Schengenavtalet, men som emellertid inte är en del av detta avtal:

I förklaring nr 1 anges att rådets generalsekretariat och den schweiziska delegationen skall hålla regelbunden kontakt för att Schweiz så snabbt som möjligt skall kunna inleda de interna förfaranden som behövs för att uppfylla sina konstitutionella krav (till exempel om en medlemsstat återtar en reservation i parlamentet etc.).

I förklaring nr 2 konstateras att rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen inte är tillämpligt på förvärv och innehav av vapen och ammunition av - bland andra - de väpnade styrkorna. Schweiz begärde bekräftelse från kommissionens avdelningar på att det nuvarande schweiziska systemet med utlåning av militära vapen inom ramen för frivillig militär utbildning för ungdomar, utfående av militära vapen under militärtjänst och utfående av tjänstevapnet - omvandlat till halvautomatiskt vapen - efter utförd militärtjänst, omfattas av ovan nämnda undantag från direktivets tillämpningsområde.

Förklaring nr 3 återspeglar intresset för att så långt det är möjligt utveckla Schweiz samarbete med Eurojust och inom det europeiska rättsliga nätverket.

Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [10],

[10] EUT C , , s. .

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

(1) Den 17 juni 2002 erhöll kommissionen tillstånd att inleda förhandlingar med den schweiziska regeringen om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz. Dessa förhandlingar har slutförts.

(2) I enlighet med rådets beslut ..../..../EG av den ......2004 undertecknades avtalet på Europeiska gemenskapens vägnar den ....2004, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

(3) Avtalet bör nu godkännas.

(4) Det är också nödvändigt fastställa närmare bestämmelser för tillämpningen av vissa bestämmelser i avtalet.

(5) Enligt avtalet inrättas en gemensam kommitté med behörighet att fatta beslut inom vissa områden och det är därför nödvändigt att precisera vem som företräder gemenskapen i denna kommitté.

(6) Det är vidare nödvändigt att fastställa ett förfarande för hur gemenskapens ståndpunkt skall antas.

(7) I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Förenade kungariket och Irland i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

(8) I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz, inklusive anknytande dokument bestående av slutakten, den gemensamma förklaringen om de gemensamma mötena för de gemensamma kommittéerna, godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet, slutakten, skriftväxlingen och den gemensamma förklaringen bifogas detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person som skall vara behörig att på Europeiska unionens vägnar deponera det godkännandeinstrument som föreskrivs i artikel 12 i avtalet, för att uttrycka Europeiska unionens samtycke till att bli bunden av avtalet.

Artikel 3

Kommissionen skall företräda gemenskapen i den gemensamma kommitté som inrättas genom artikel 3 i avtalet.

Artikel 4

1. Gemenskapens ståndpunkt i den gemensamma kommittén när det gäller antagandet av dess arbetsordning i enlighet med artikel 3.2 i avtalet skall antas av kommissionen efter samråd med en särskild kommitté som utsetts av rådet.

2. För alla andra beslut i den gemensamma kommittén skall gemenskapens ståndpunkt antas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen som beslutar med kvalificerad majoritet.

Artikel 5

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

AVTAL

mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket

EUROPEISKA UNIONEN,

EUROPEISKA GEMENSKAPEN,

och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET,

nedan kallade de avtalsslutande parterna,

SOM BEAKTAR att Europeiska unionen i och med ikraftträdandet av Amsterdamfördraget åtog sig att upprätthålla och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa där det råder fri rörlighet för personer, och samtidigt vidta lämpliga åtgärder när det gäller kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring samt förebyggande av brottslighet och brottsbekämpning,

SOM BEAKTAR att Schengenregelverket, som införlivats inom Europeiska unionens ramar, utgör en del av de bestämmelser som syftar till att skapa detta område med frihet, säkerhet och rättvisa, då de innebär att det skapas ett område utan kontroller vid de inre gränserna och samtidigt föreskriver kompletterande åtgärder som garanterar en hög säkerhetsnivå,

SOM TAR HÄNSYN TILL Schweiziska edsförbundets geografiska läge,

SOM BEAKTAR att om Schweiziska edsförbundet deltar i Schengenregelverket och utvecklingen av detta, så kommer det att dels undanröja vissa hinder för den fria rörligheten för personer som är en följd av Schweiziska edsförbundets geografiska läge, dels stärka samarbetet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet på de områden som omfattas av Schengenregelverket,

SOM BEAKTAR att genom det avtal som Europeiska unionens råd ingick den 18 maj 1999 med Republiken Island och Konungariket Norge [11], associerades dessa båda länder till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket,

[11] EGT L 176, 10.7.1999, s. 35.

SOM BEAKTAR att Schweiziska edsförbundet bör associeras till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, på jämställd fot med Island och Norge,

SOM BEAKTAR att det mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet bör ingås ett avtal som innebär rättigheter och skyldigheter motsvarande de som har avtalats mellan Europeiska unionens råd, å ena sidan, och Island och Norge å den andra,

SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att det är nödvändigt att organisera samarbetet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet när det gäller genomförandet, den praktiska tillämpningen och den vidare utvecklingen av Schengenregelverket,

SOM BEAKTAR att det för att associera Schweiziska edsförbundet till Europeiska unionens verksamhet inom de områden som omfattas av detta avtal och göra det möjligt för landet att delta i denna verksamhet är nödvändigt att inrätta en kommitté i enlighet med den institutionella modell som använts för associeringen av Island och Norge,

SOM BEAKTAR att Schengensamarbetet vilar på principerna om frihet, demokrati, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna, som garanteras särskilt genom Europakonventionen av den 4 november 1950 om skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

SOM BEAKTAR att bestämmelserna i avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och de rättsakter som antagits på den grunden inte gäller för Konungariket Danmark, i enlighet med protokollet om Danmarks ställning som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och att de beslut om att utveckla Schengenregelverket på grundval av avdelning IV vilka Danmark har införlivat med sin nationella lagstiftning endast kan skapa folkrättsliga förpliktelser mellan Danmark och övriga medlemsstater,

SOM BEAKTAR att Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, i enlighet med de beslut som antagits på grundval av det protokoll om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen [12], deltar i vissa bestämmelser i Schengenregelverket,

[12] EGT L 131, 1.6.2000, s. 43 och EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

SOM BEAKTAR behovet av att säkerställa att de stater med vilka Europeiska unionen har ingått associeringsavtal i syfte att genomföra, tillämpa och utveckla Schengenregelverket tillämpar detta regelverk också i sina inbördes förbindelser,

SOM BEAKTAR att det för att Schengenregelverket skall fungera väl krävs att detta avtal tillämpas samtidigt med de avtal som de olika parter som associerats till eller deltar i genomförandet eller utvecklingen av Schengenregelverket har ingått för att reglera sina inbördes förbindelser,

SOM TAR HÄNSYN TILL avtalet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av gemenskapslagstiftningen om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat och om inrättandet av Eurodac-systemet,

SOM BEAKTAR kopplingen mellan Schengenregelverket och gemenskapsrätten,

SOM BEAKTAR att denna koppling förutsätter samtidig tillämpning av Schengenregelverket och gemenskapslagstiftningen om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat och om inrättandet av Eurodac-systemet,

HAR ENATS OM FÖLJANDE:

Artikel 1

1. Schweiziska edsförbundet, nedan kallat Schweiz, skall associeras till Europeiska gemenskapens och Europeiska unionens verksamheter inom de områden som omfattas av de bestämmelser som avses i bilagorna A och B i detta avtal och av bestämmelser som följer av dessa.

2. Detta avtal skapar ömsesidiga rättigheter och skyldigheter i enlighet med de förfaranden som avtalet föreskriver.

Artikel 2

1. Schweiz skall genomföra och tillämpa de av Schengenregelverkets bestämmelser som anges i bilaga A till detta avtal på samma sätt som de är tillämpliga för Europeiska unionens medlemsstater, nedan kallade medlemsstaterna.

2. Schweiz skall genomföra och tillämpa bestämmelserna i de av Europeiska unionens och Europeiska gemenskapens rättsakter som räknas upp i bilaga B i detta avtal på samma sätt som de ersätter och/eller utvecklar motsvarande bestämmelser i den konvention som undertecknades den 19 juni 1990 om tillämpning av Schengenavtalet om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, nedan kallad konventionen om tillämpning av Schengenavtalet, eller har antagits på grundval av denna.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 skall Schweiz godta, genomföra och tillämpa rättsakter och åtgärder som Europeiska unionen och Europeiska gemenskapen antar för att ändra eller komplettera de bestämmelser som avses i bilagorna A och B, i enlighet med förfarandena i detta avtal.

Artikel 3

1. Det skall inrättas en gemensam kommitté, bestående av företrädare för den schweiziska regeringen, medlemmar av Europeiska unionens råd, nedan kallat rådet, och företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission, nedan kallad kommissionen.

2. Den gemensamma kommittén skall anta sin arbetsordning med enhällighet.

3. Den gemensamma kommittén skall sammanträda på initiativ av sin ordförande eller på begäran av en av sina ledamöter.

4. Med förbehåll för artikel 4.2 skall kommittén sammanträda på ministernivå, hög tjänstemannanivå eller expertnivå, alltefter behov.

5. Ordförandeskapet i kommittén skall utövas enligt följande:

På expertnivå: av Europeiska unionens företrädare.

På hög tjänstemannanivå och ministernivå: sex månader åt gången omväxlande av Europeiska unionens företrädare och den schweiziska regeringens företrädare.

Artikel 4

1. I enlighet med detta avtal skall den gemensamma kommittén handha alla frågor som avses i artikel 2 och se till att alla synpunkter från schweizisk sida tas under övervägande i vederbörlig ordning.

2. Inom den gemensamma kommittén på ministernivå har de schweiziska företrädarna möjlighet

- att redovisa de problem som en viss åtgärd eller rättsakt innebör för dem eller komma med lösningar på problem som påträffats av de andra delegationerna,

- att yttra sig om varje fråga som rör utarbetandet av bestämmelser som rör dem eller om genomförandet av sådana bestämmelser.

3. Kommitténs möten på ministernivå skall förberedas av den gemensamma kommittén på hög tjänstemannanivå.

4. Företrädarna för den schweiziska regeringen får lägga fram förslag för den gemensamma kommittén angående sådana frågor som avses i artikel 1. Kommissionen eller en medlemsstat får efter samråd granska dessa förslag i syfte att lägga fram ett förslag eller ta ett initiativ i enlighet med Europeiska unionens bestämmelser, och anta en rättsakt eller en åtgärd på gemenskaps- eller unionsnivå.

Artikel 5

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 skall den gemensamma kommittén underrättas om varje rättsakt eller åtgärd under förberedelse i rådet som skulle kunna omfattas av detta avtal.

Artikel 6

Vid utarbetandet av nya bestämmelser inom ett område som omfattas av detta avtal skall kommissionen samråda informellt med schweiziska experter på samma sätt som den samråder med medlemsstaternas experter inför utarbetandet av sina lagförslag.

Artikel 7

1. Antagandet av nya rättsakter eller åtgärder som har anknytning till sådana frågor som avses i artikel 2 är förbehållet Europeiska unionens behöriga institutioner. Med förbehåll för punkt 2, skall dessa rättsakter eller åtgärder träda i kraft samtidigt för Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och berörda medlemsstater och Schweiz, om inte annat särskilt föreskrivs i rättsakterna eller åtgärderna. I detta sammanhang skall vederbörlig hänsyn tas till den tidsfrist som Schweiz i den gemensamma kommittén ansett sig behöva för att kunna uppfylla sina konstitutionella krav.

2. a) Rådet skall utan dröjsmål underrätta Schweiz om antagandet av rättsakter eller åtgärder som avses i punkt 1 på vilka förfarandena i detta avtal har tillämpats. Schweiz skall yttra sig om landets godtagande av rättsakten eller åtgärden och införlivande av denna i sin interna rättsordning. Beslutet om detta skall meddelas rådet och kommissionen inom trettio dagar från antagandet av den berörda rättsakten eller åtgärder.

b) Om innehållet i ovan avsedda rättsakter eller åtgärder inte kan vara bindande för Schweiz förrän landet har uppfyllt sina konstitutionella krav, skall rådet och kommissionen underrättas om detta i samband med meddelandet. Schweiz skall utan dröjsmål skriftligen meddela rådet och kommissionen när alla konstitutionella krav är uppfyllda. Om folkomröstning inte begärs skall meddelandet lämnas omedelbart efter det att folkomröstningsfristen har löpt ut. Om en folkomröstning begärs har Schweiz en frist på högst två år från rådets underrättelse om åtgärden på sig för att lämna meddelandet. Från den dag då rättsakten eller åtgärden träder i kraft för Schweiz och till dess att landet meddelar att man har uppfyllt sina konstitutionella skyldigheter, skall Schweiz i den mån det är möjligt tillämpa innehållet i den berörda rättsakten eller åtgärden provisoriskt.

Om Schweiz inte kan tillämpa den berörda rättsaktens eller åtgärdens innehåll provisoriskt, och detta faktum skapar svårigheter som stör Schengensamarbetets funktion, skall den rådande situationen granskas av den gemensamma kommittén. Europeiska unionen och Europeiska gemenskapen får gentemot Schweiz vidta proportionerliga och nödvändiga åtgärder för att garantera ett väl fungerande Schengensamarbete.

3. Schweiz godtagande av innehållet i de rättsakter och åtgärder som avses i punkt 2 skapar rättigheter och skyldigheter mellan Schweiz å ena sidan och, beroende på omständigheterna, Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna, i den utsträckning de är bundna av dessa rättsakter och åtgärder, å den andra.

4. För det fall att

a) Schweiz meddelar sitt beslut att inte godta innehållet i en rättsakt eller en åtgärd som avses i punkt 2 på vilken förfarandena i detta avtal har tillämpats, eller

b) Schweiz inte avger ett meddelande inom den frist på trettio dagar som avses i punkt 2 a eller punkt 5 a, eller

c) Schweiz inte avger ett meddelande efter utgången av fristen för folkomröstning eller, om folkomröstning begärs, inom den frist på två år som avses i punkt 2 b, eller inte genomför provisorisk tillämpning på det sätt som avses i samma punkt från den dag som fastställts för ikraftträdandet av rättsakten eller åtgärden,

skall detta avtal upphöra att vara tillämpligt, såvida inte den gemensamma kommittén, efter att noga ha granskat förutsättningarna att upprätthålla avtalet, beslutar annat inom 90 dagar. Detta avtal skall upphöra att gälla tre månader efter utgången av 90-dagarsperioden.

5. a) Om bestämmelserna i en ny rättsakt eller åtgärd leder till att medlemsstaterna inte längre får låta verkställighet av en framställan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål eller erkännande av ett beslut om husrannsakan eller beslag som fattats i en annan medlemsstat omfattas av de villkor som anges i artikel 51 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet, får Schweiz inom den trettiodagarsfrist som anges i punkt 2 a meddela rådet och kommissionen att man inte godtar och inte kommer att genomföra innehållet i dessa bestämmelser i sin interna rättsordning i den utsträckning de är tillämpliga på framställningar eller beslut om husrannsakan och beslag i samband med utredningar eller åtal på området för direkt beskattning som, om de begås i Schweiz, enligt den schweiziska lagstiftningen inte är belagda med frihetsstraff. I motsats till vad som gäller enligt punkt 4 skall avtalet i sådant fall inte upphöra att vara tillämpligt.

b) Den gemensamma kommittén skall sammanträda inom två månader från det att en av kommitténs medlemmar begär detta för att, under hänsynstagande till utvecklingen på internationell nivå, diskutera den situation som uppstått till följd av ett meddelande lämnats i enlighet med punkt a.

När den gemensamma kommittén enhälligt nått fram till en överenskommelse som innebär att Schweiz godtar och till fullo genomför de berörda bestämmelserna i den nya rättsakten eller åtgärden, skall punkterna 2 b, 3 och 4 vara tillämpliga. De uppgifter som det hänvisas till i punkt 2 b första meningen, skall tillhandahållas inom trettio dagar från det att överenskommelsen nåddes i den gemensamma kommittén.

Artikel 8

1. För att förverkliga de avtalsslutande parternas mål att nå en så enhetlig tillämpning och tolkning som möjligt av de bestämmelser som avses i artikel 2, skall den gemensamma kommittén fortlöpande övervaka utvecklingen av den rättspraxis som utarbetas av Europeiska gemenskapernas domstol, nedan kallad EG-domstolen, samt den rättspraxis som utarbetas av de schweiziska domstolar som är behöriga i fråga om dessa bestämmelser. En mekanism som garanterar ett regelbundet utbyte av denna rättspraxis skall inrättas för ändamålet.

2. Schweiz får komma med inlagor eller skriftliga påpekanden till EG-domstolen om en domstol i en medlemsstat har vänt sig till EG-domstolen för ett förhandsavgörande om tolkningen av en bestämmelse som avses i artikel 2.

Artikel 9

1. Varje år skall Schweiz lägga fram en rapport för den gemensamma kommittén om hur dess administrativa myndigheter och domstolar har tillämpat och tolkat bestämmelserna som avses i artikel 2, i förekommande fall med hänsyn till EG-domstolens tolkning.

2. Om den gemensamma kommittén, inom en frist på två månader efter att ha underrättats om att det föreligger en betydande skillnad mellan EG-domstolens och de schweiziska domstolarnas rättspraxis, eller en betydande skillnad i tillämpningen av bestämmelserna som avses i artikel 2 mellan myndigheterna i de berörda medlemsstaterna och myndigheterna i Schweiz, inte har varit i stånd att garantera en enhetlig tillämpning och tolkning, skall förfarandet i artikel 10 inledas.

Artikel 10

1. Om det uppstår en tvist om tillämpningen av detta avtal, eller om den situation som avses i artikel 9.2 skulle uppstå, skall frågan officiellt tas upp som tvistefråga på dagordningen för den gemensamma kommittén i dess sammansättning på ministernivå.

2. Den gemensamma kommittén förfogar över 90 dagar från antagandet av den dagordning i vilken den aktuella tvistefrågan fördes upp för att lösa denna tvist.

3. Om den gemensamma kommittén inte kan lösa tvisten inom den nittiodagarsfrist som avses i punkt 2, skall fristen förlängas med trettio dagar i syfte att nå en slutgiltig lösning på tvisten.

Om det inte går att nå en slutlig lösning, skall detta avtal upphöra att gälla sex månader efter utgången av trettiodagarsperioden.

Artikel 11

1. För de administrativa kostnader som hör samman med tillämpningen av detta avtal, skall Schweiz tillföra Europeiska gemenskapernas allmänna budget ett årligt bidrag på 7,286 % av beloppet 8 100 000 euro, med förbehåll för en årlig justering med hänsyn till inflationsnivån i Europeiska unionen.

2. För kostnaderna för att utveckla Schengens informationssystem II skall Schweiz, med start budgetåret 2002, tillföra Europeiska gemenskapernas allmänna budget ett årligt bidrag för de berörda budgetåren, beräknat på landets bruttonationalinkomst jämförd med bruttonationalinkomsten för alla de deltagande länderna.

Bidrag för de budgetår som föregår ikraftträdandet av detta avtal skall betalas senast när avtalet träder i kraft.

3. Om driftskostnaderna för tillämpningen av detta avtal inte täcks av Europeiska gemenskapernas allmänna budget, utan belastar de deltagande medlemsstaterna direkt, skall Schweiz bidra till dessa kostnader med den procentandel som dess bruttonationalprodukt utgör i förhållande till alla de deltagande ländernas bruttonationalprodukt.

Om driftskostnaderna täcks av Europeiska gemenskapernas allmänna budget, skall Schweiz bidra till denna budget med ett årligt belopp som motsvarar den procentandel som landets bruttonationalprodukt utgör i förhållande till alla de deltagande ländernas bruttonationalprodukt.

4. Schweiz har rätt att erhålla dokument som kommissionen och rådet utarbetar om detta avtal och att, vid den gemensamma kommitténs möten, efter eget val begära tolkning till ett av Europeiska institutionernas officiella språk.

Artikel 12

1. Detta avtal skall inte i något avseende påverka tillämpningen av andra avtal som ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och Schweiz å den andra.

2. Detta avtal skall inte påverka avtal mellan å ena sidan Schweiz, och å andra sidan en eller flera medlemsstater, om dessa avtal är förenliga med detta avtal. Om de andra avtalen och detta avtal är oförenliga, skall detta avtal ha företräde.

3. Detta avtal skall inte i något avseende påverka de avtal som i framtiden kan komma att ingås mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz, och inte heller avtal som ingås mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och Schweiz å den andra eller avtal som kan komma att ingås på grundval av artiklarna 24 och 38 i Fördraget om Europeiska unionen.

Artikel 13

1. Schweiz kommer att ingå ett avtal med Konungariket Danmark om fastställande av rättigheter och skyldigheter mellan Danmark och Schweiz i fråga om de bestämmelser som avses i artikel 2, vilka grundar sig på avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och följaktligen omfattas av protokollet om Danmarks ställning som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

2. Schweiz kommer att ingå ett avtal med Republiken Island och Konungariket Norge om fastställande av ömsesidiga rättigheter och skyldigheter på grund av deras respektive associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket.

Artikel 14

1. Detta avtal träder i kraft en månad efter den dag då rådets generalsekreterare, i sin egenskap av depositarie, konstaterar att alla formaliteter är uppfyllda i fråga om det samtycke till att vara bunden av detta avtal som uttryckts av parterna i detta avtal eller på deras vägnar.

2. Artiklarna 3, 4, 5, 6 och 7.2 a första meningen skall tillämpas provisoriskt från dagen för undertecknandet av detta avtal.

3. När det gäller rättsakter eller åtgärder som antagits efter undertecknandet av detta avtal men innan det trädde i kraft, skall den trettiodagarsperiod som avses i artikel 7.2 a sista meningen börja löpa den dag då avtalet träder i kraft.

Artikel 15

1. De bestämmelser som avses i bilagorna A och B och de bestämmelser som redan antagits i enlighet med artikel 2.3, skall börja tillämpas av Schweiz vid en tidpunkt som fastställs i rådet med enhällighet av de rådsmedlemmar som företräder regeringarna i de medlemsstater som tillämpar alla bestämmelser som avses i bilagorna A och B, efter samråd inom den gemensamma kommittén och efter att ha försäkrat sig om att Schweiz har uppfyllt förhandsvillkoren för genomförande av de aktuella bestämmelserna och att kontrollerna vid landets yttre gränser är effektiva.

De rådsmedlemmar som företräder Irlands regering och Förenade kungariket Storbritannien och Nordirlands regering skall delta i fattandet av dessa beslut i den mån de berör de bestämmelser i Schengenregelverket och rättsakter som grundar sig på eller har anknytning till detta regelverk, vilka dessa medlemsstater deltar i.

De rådsmedlemmar som företräder regeringarna i medlemsstater för vilka, i enlighet med anslutningsfördraget, endast en del av de bestämmelser som avses i bilagorna A och B är tillämpliga, skall delta i antagandet av detta beslut i den utsträckning det rör bestämmelser i Schengenregelverket vilka redan är tillämpliga för dem.

2. Tillämpningen av bestämmelserna som avses i punkt 1 skapar rättigheter och skyldigheter mellan Schweiz å ena sidan och, beroende på omständigheterna, Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna, i den utsträckning de är bundna av dessa bestämmelser, å den andra.

3. Detta avtal skall endast vara tillämpligt om de avtal som avses i artikel 13 också har börjat tillämpas.

4. Vidare skall detta avtal endast vara tillämpligt om avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz också har börjat tillämpas.

Artikel 16

1. Liechtenstein får ansluta sig till detta avtal.

2. Liechtensteins eventuella anslutning skall vara föremål för ett protokoll till detta avtal, där alla följder av en sådan anslutning regleras, inklusive skapandet av rättigheter och skyldigheter mellan Liechtenstein och Schweiz, samt mellan Liechtenstein å ena sidan och Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna, i den utsträckning de är bundna av dessa bestämmelser, å den andra.

Artikel 17

Detta avtal får sägas upp av Schweiz eller genom enhälligt beslut i rådet. Uppsägningen skall meddelas depositarien och börja gälla sex månader efter detta meddelande.

Artikel 18

Detta avtal skall anses uppsagt om Schweiz säger upp något av de avtal som avses i artikel 13 eller i artikel 15.4.

Upprättat i .... den .... i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska, vilka samtliga texter är lika giltiga.

BILAGA A

(Artikel 2.1)

Del 1 i denna bilaga gäller 1985 års Schengenavtal och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet, undertecknad i Schengen 1990, del 2 tar upp anslutningsinstrumenten och del 3 avser relevant sekundärlagstiftning rörande Schengen.

DEL 1

Bestämmelserna i det avtal som undertecknades den 14 juni 1985 i Schengen mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna.

Alla bestämmelser i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985, som undertecknades den 19 juni 1990 mellan Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Frankrike, Storhertigdömet Luxemburg och Konungariket Nederländerna, med undantag för följande bestämmelser:

Artikel 2.4 om kontrollen av varor

Artikel 4 i den del som gäller kontroll av bagage

Artikel 10.2

Artikel 19.2

Artiklarna 28-38 med tillhörande definitioner

Artikel 60

Artikel 70

Artikel 74

Artiklarna 77-91 i den utsträckning de omfattas av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen

Artiklarna 120-125 om rörlighet för varor

Artiklarna 131-133

Artikel 134

Artiklarna 139-142

Slutakt: förklaring nr 2

Slutakt: förklaringar nr 4, 5 och 6

Protokoll

Gemensam förklaring

Gemensam förklaring av ministrar och statssekreterare

DEL 2

Bestämmelserna i anslutningsinstrumenten till Schengenavtalet och Schengenkonventionen som undertecknades med Republiken Italien (i Paris den 27 november 1990), Konungariket Spanien och Republiken Portugal (i Bonn den 25 juni 1991, Republiken Grekland (i Madrid den 6 november 1992), Republiken Österrike (i Bryssel den 28 april 1995) samt Konungariket Danmark, Republiken Finland och Konungariket Sverige ( i Luxemburg den 19 december 1996, med undantag för följande bestämmelser:

1. Protokoll, undertecknat i Paris den 27 november 1990, om Republiken Italiens regerings anslutning till avtalet mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Frankrike om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknat i Schengen den 14 juni 1985.

2. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Paris den 27 november 1990, om Republiken Italiens anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Frankrike om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, i dess slutakt och i tillhörande förklaringar:

Artikel 1

Artiklarna 5 och 6

Slutakten, del I

Slutakten, del II, förklaringarna nr 2 och 3

Förklaring av ministrarna och statssekreterarna

3. Protokoll, undertecknat i Bonn den 25 juni 1991, om Konungariket Spaniens anslutning till avtalet mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Frankrike om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, efter ändringar genom protokollet om Republiken Italiens regerings anslutning, undertecknat i Paris den 27 november 1990, samt de förklaringar som bilagts detta protokoll.

4. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Bonn den 25 juni 1991, om Konungariket Spaniens anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Frankrike om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Republiken Italien anslutit sig genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990, i dess slutakt och i tillhörande förklaringar:

Artikel 1

Artiklarna 5 och 6

Slutakten, del I

Slutakten, del II, förklaringarna nr 2 och 3

Slutakten, del III, förklaringarna nr 3 och 4

Förklaring av ministrarna och statssekreterarna

5. Protokoll, undertecknat i Bonn den 25 juni 1991, om Republiken Portugals anslutning till avtalet mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, efter ändringar genom protokollet om Republiken Italiens regerings anslutning, undertecknat i Paris den 27 november 1990, samt de förklaringar som bilagts detta protokoll.

6. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Bonn den 25 juni 1991, om Republiken Portugals anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Italienska republiken anslutit sig genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990, i dess slutakt och i tillhörande förklaringar:

Artikel 1

Artiklarna 7 och 8

Slutakten, del I

Slutakten, del II, förklaringarna nr 2 och 3

Slutakten, del III, förklaringarna 2, 3, 4 och 5

Förklaring av ministrarna och statssekreterarna

7. Protokoll, undertecknat i Madrid den 6 november 1992, om Republiken Greklands regerings anslutning till avtalet mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, efter ändringar genom protokollet om Republiken Italiens regerings anslutning, protokollet om Konungariket Spaniens och Republiken Portugals regeringars anslutning samt protokollet om Republiken Greklands regerings anslutning, undertecknade den 27 november 1990 i Paris, den 25 juni 1991i Bonn respektive den 6 november 1992 i Madrid.

8. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Madrid den 6 november 1992, om Republiken Greklands anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Italienska republiken anslutit sig genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990 samt Konungariket Spanien och Portugisiska republiken genom avtal undertecknade i Bonn den 25 juni 1991, i dess slutakt och i tillhörande förklaringar:

Artikel 1

Artiklarna 6 och 7

Slutakten, del I

Slutakten, del II, förklaringarna nr 2, 3 och 4

Slutakten, del III, förklaringarna nr 1 och 3

Förklaring av ministrarna och statssekreterarna

9. Protokoll, undertecknat i Bryssel den 28 april 1995, om Republiken Österrikes regerings anslutning till avtalet mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, efter ändringar genom protokollet om Republiken Italiens regerings anslutning, protokollet om Konungariket Spaniens och Republiken Portugals regeringars anslutning samt protokollet om Republiken Greklands regerings anslutning, undertecknade den 27 november 1990, den 25 juni 1991 respektive den 6 november 1992.

10. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Bryssel de 28 april 1995, om Republiken Österrikes anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Italienska republiken, Konungariket Spanien och Portugisiska republiken samt Hellenska republiken anslutit sig genom avtal undertecknade den 27 november 1990, den 25 juni 1991 respektive den 6 november 1992, och dess slutakt:

Artikel 1

Artiklarna 5 och 6

Slutakten, del I

Slutakten, del II, förklaring nr 2

Slutakten, del III

11. Protokoll, undertecknat Luxemburg den 19 december 1996, om Konungariket Danmarks anslutning till avtalet om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, samt den förklaring som bilagts detta protokoll.

12. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Luxemburg den 19 december 1996, om Konungariket Danmarks anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, i dess slutakt och i tillhörande förklaringar:

Artikel 1

Artiklarna 7 och 8

Slutakten, del I

Slutakten, del II, förklaring nr 2

Slutakten, del III

Förklaring av ministrarna och statssekreterarna

13. Protokoll, undertecknat i Luxemburg den 19 december 1996, om Republiken Finlands regerings anslutning till avtalet om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, samt den förklaring som bilagts detta protokoll.

14. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Luxemburg den 19 december 1996, om Republiken Finlands anslutning till konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, i dess slutakt och i tillhörande förklaring:

Artikel 1

Artiklarna 6 och 7

Slutakten, del I

Slutakten, del II, förklaring nr 2

Slutakten, del III, utom förklaringen avseende Åland

Förklaring av ministrarna och statssekreterarna

15. Protokoll, undertecknat i Luxemburg den 19 december 1996, om Konungariket Sveriges regerings anslutning till avtalet om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, samt den förklaring som bilagts detta protokoll.

16. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Luxemburg den 19 december 1996, om Konungariket Sveriges anslutning till tillämpningskonventionen till Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, i dess slutakt och i tillhörande förklaring:

Artikel 1

Artiklarna 6 och 7

Slutakten, del I

Slutakten, del II, förklaring nr 2

Slutakten, del III

Förklaring av ministrarna och statssekreterarna

DEL 3

A. Följande beslut av Verkställande kommittén:

SCH/Com-ex (93) 10

14.12.1993 // Bekräftelse av ministrarnas och statssekreterarnas förklaringar av den 19 juni 1992 och den 30 juni 1993 om ikraftträdande

SCH/Com-ex (93) 14

14.12.1993 // Förbättring av det praktiska samarbetet mellan rättsliga myndigheter för att bekämpa narkotikahandel

SCH/Com-ex (93) 21

14.12.1993 // Förlängning av den enhetligt utformade viseringen

SCH/Com-ex (93) 24

14.12.1993 // Gemensamma förfaranden för återkallande av eller förkortning av giltighetstiden för den enhetligt utformade viseringen

SCH/Com-ex (94) 1 rev. 2

26.4.1994 // Anpassningsåtgärder för att avlägsna hinder vid gränsövergångar för passage av de inre gränserna

SCH/Com-ex (94) 15 rev.

21.11.1994 // Införande av ett datoriserat samrådsförfarande för de centrala myndigheter som avses i artikel 17.2 i Schengenkonventionen

SCH/Com-ex (94) 16 rev.

21.11.1994 // Gemensamma in- och utresestämplar

SCH/Com-ex (94) 17 rev. 4

22.12.1994 // Införande och tillämpning av Schengensystemet på flygplatser

SCH/Com-ex (94) 25

22.12.1994 // Utbyte av statistik om utfärdande av enhetligt utformade viseringar

SCH/Com-ex (94) 28 rev.

22.12.1994 // Certifikat enligt artikel 75 för transport av narkotika och psykotropa ämnen

SCH/Com-ex (94) 29 rev. 2

22.12.1994 // Ikraftträdande av konventionen av den 19 juni 1990 om tillämpning av Schengenavtalet

SCH/Com-ex (95) PV 1 rev.

(point n°8) // Gemensam politik på viseringsområdet

SCH/Com-ex (95) 20 rev. 2

20.12.1995 // Godkännande av dokument SCH/I (95) 40 rev. 6 om förfarandet för tillämpning av artikel 2.2 i konventionen

SCH/Com-ex (95) 21

20.12.1995 // Snabbt utbyte mellan Schengenmedlemsstaterna av statistiska och konkreta uppgifter om eventuella problem vid de yttre gränserna

SCH/Com-ex (96) 13 rev.

27.6.1996 // Principer för utfärdande av Schengenviseringar i förbindelse med artikel 30.1 a i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet

SCH/Com-ex (97) 39 rev.

15.12.1997 // Vägledande principer för bevis och indicier inom ramen för återtagandeavtal mellan Schengenländerna

SCH/Com-ex (98) 1 rev. 2

21.4.1998 // Arbetsgruppens verksamhetsrapport

SCH/Com-ex (98) 12

21.4.1998 // Utbyte av statistik om utfärdade viseringar

SCH/Com-ex (98) 18 rev.

23.6.1998 // Åtgärder mot medlemsstater som orsakar problem när det gäller utfärdande av handlingar som möjliggör avlägsnande från Schengenområdet

ÅTERTAGANDE - VISERING

SCH/Com-ex (98) 19

23.6.1998 // Monaco

VISERING - YTTRE GRÄNSER - SIS

SCH/Com-ex (98) 21

23.6.1998 // Påförande av stämpel i viseringssökandes pass

VISERING

SCH/Com-ex (98) 26 def

16.9.1998 // Inrättande av en ständig kommitté för utvärdering och tillämpning av Schengenregelverket

SCH/Com-ex (98) 29 rev.

23.6.1998 // Generalklausul som omfattar alla tekniska bestämmelser i Schengenregelverket

SCH/Com-ex (98) 35 rev. 2

16.9.1998 // Översändande av den gemensamma handboken till kandidatländerna

SCH/Com-ex (98) 37 def 2

16.9.1998 // Antagande av åtgärder för att bekämpa olaglig invandring

SCH/Com-ex (98) 51 rev. 3

16.12.1998 // Gränsöverskridande polissamarbete för att förebygga och avslöja straffbara handlingar

SCH/Com-ex (98) 52

16.12.1998 // Handbok om gränsöverskridande polissamarbete

SCH/Com-ex (98) 56

16.12.1998 // Handbok om handlingar som kan förses med visering

SCH/Com-ex (98) 57

16.12.1998 // Införande av ett harmoniserat formulär för inbjudningar, åtagandeförklaringar och bevis för bostad

SCH/Com-ex (98) 59 rev.

16.12.1998 // Samordnade insatser av dokumentrådgivare

SCH/Com-ex (99) 1 rev. 2

28.4.1999 // Schengen och narkotikasituationen

SCH/Com-ex (99) 5

28.4.1999 // Uppdatering av Sirene-handboken

SCH/Com-ex (99) 6

28.4.1999 // Regelverket på området för telekommunikationer

SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2

28.4.1999 // Sambandpersoner

SCH/Com-ex (99) 8 rev. 2

28.4.1999 // Ersättning till informatörer och infiltratörer

SCH/Com-ex (99) 10

28.4.1999 // Olaglig vapenhandel

SCH/Com-ex (99) 13

28.4.1999 // Antagande av nya versioner av den gemensamma handboken och de gemensamma konsulära anvisningarna och upphävande av de tidigare versionerna

SCH/Com-ex (99) 14

28.4.1999 // Handbok om handlingar som kan förses med visering

SCH/Com-ex (99) 18

28.4.1999 // Förbättrat polissamarbete för att förebygga och avslöja straffbara handlingar

B. Följande förklaringar av Verkställande kommittén:

Förklaring // Föremål

SCH/Com-ex (96) förkl. 5

18.4.1996 // Definition av begreppet "utlänning"

SCH/Com-ex (96) förkl. 6 rev. 2

26.6.1996 // Förklaring om utlämning

SCH/Com-ex (97) förkl. 13 rev. 2

21.4.1996 // Bortförande av underåriga

C. Följande beslut av den centrala gruppen:

Beslut // Föremål

SCH/C (98) 117

27.10.1998 // Antagande av åtgärder för bekämpning av olaglig invandring

SCH/C (99) 25

22.3.1999 // Allmänna principer för ersättning till informatörer och infiltratörer

BILAGA B

(Artikel 2.2)

Schweiz skall tillämpa innehållet i följande rättsakter från den dag som fastställts av rådet i enlighet med artikel 15.

Om en konvention eller ett protokoll som omfattas av en rättsakt som markerats med en asterisk nedan ännu inte har trätt i kraft denna dag för alla stater som är medlemmar i Europeiska unionen när den berörda rättsakten antas, skall Schweiz tillämpa innehållet i de relevanta bestämmelserna i dessa instrument först från den dag då konventionen eller protokollet i fråga är i kraft för samtliga av de ovan nämnda medlemsstaterna.

- Rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen (EGT L 256, 13.9.1991, s. 51) och kommissionens rekommendation 93/216/EEG av den 25 februari 1993 om ett europeiskt skjutvapenpass (EGT L 93, 17.4.1993, s. 39), ändrad genom kommissionens rekommendation 96/129/EG av den 12 januari 1996 (EGT L 30, 8.2.1996, s. 47)

- Rådets förordning (EG) nr 1683/95 av den 29 maj 1995 om en enhetlig utformning av visumhandlingar (EGT L 164, 14.7.1995, s. 1), i dess ändrade lydelse enligt rådets förordning nr 334/2002/EG av den 18 februari 2002 (EGT L 53, 23.2.2002, s. 7); kommissionens beslut av den 7 februari 1996 och kommissionens beslut av den 3 juni 2002 om kompletterande tekniska specifikationer för en enhetlig utformning av visumhandlingar (ej offentliggjord)

- Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31)

- Rådets akt av den 29 maj 2000 om att i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen upprätta konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater [bestämmelserna som avses i artikel 2.1 i konventionen] (EGT C 197, 12.7.2000, s. 1) *

- Rådets beslut 2000/586/RIF av den 28 september 2000 om inrättande av ett förfarande för ändring av artikel 40.4 och 40.5, artikel 41.7 och artikel 65.2 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (EGT L 248, 3.10.2000, s. 1)

- Rådets beslut 2000/645/EG av den 17 oktober 2000 om rättelse i Schengenregelverket enligt Verkställande Schengenkommitténs beslut SCH/Com-ex (94) 15 rev (EGT L 272, 25.10.2000, s. 24)

- Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1), i dess ändrade lydelse enligt rådets förordning nr 2414/2001/EG av den 7 december 2001 (EGT L 327, 12.12.2001, s. 1) och rådets förordning nr 453/2003/EG av den 6 mars 2003 (EGT L 69, 13.3.2003, s. 10)

- Rådets beslut 2001/329/EG av den 24 april 2001 om uppdatering av del VI och bilagorna 3, 6 och 13 i de gemensamma konsulära anvisningarna samt av bilagorna 5a, 6a och 8 i den gemensamma handboken (EGT L 116, 26.4.2001, s. 32)

- Rådets förordning (EG) nr 1091/2001 av den 28 maj 2001 om fri rörlighet med en visering för längre vistelse (EGT L 150, 6.6.2001, s. 4)

- Rådets beslut 2001/420/EG av den 28 maj 2001 om anpassning av delarna V och VI samt bilaga 13 i de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 6 a i den gemensamma handboken vad gäller viseringar för längre vistelse med samma giltighet som viseringar för kortare vistelse (EGT L 150, 6.6.2001, s. 47)

- Rådets direktiv 2001/40/EG av den 28 maj 2001 om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (EGT L 149, 2.6.2001, s. 34) och rådets beslut 2004/191/EG av den 23 februari 2004 om fastställande av kriterier och närmare föreskrifter för ersättning för finansiella obalanser som uppstår till följd av tillämpningen av direktiv 2001/40/EG om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (EUT L 60, 27.2.2004, s. 55)

- Rådets direktiv 2001/51/EG av den 28 juni 2001 om komplettering av bestämmelserna i artikel 26 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 (EGT L 187, 10.7.2001, s. 45)

- Rådets akt av den 16 oktober 2001 om att i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen upprätta protokollet till konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater [bestämmelsen som avse i artikel 15 i protokollet] (EGT C 326, 21.11.2001, s. 1)*

- Rådets förordning (EG) nr 2424/2001 av den 6 december 2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EGT L 328, 13.12.2001, s. 4)

- Rådets beslut 2001/886/RIF av den 6 december 2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EGT L 328, 13.12.2001, s. 1)

- Rådets beslut 2002/44/EG av den 20 december 2001 om ändring av del VII i och bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna samt av bilaga 14a till den gemensamma handboken (EGT L 20, 23.1.2002, s. 5)

- Rådets förordning (EG) nr 333/2002 av den 18 februari 2002 om fastställande av en enhetlig modell för blad för påförande av visering som utfärdas av medlemsstaterna för personer som innehar resehandlingar som inte erkänns av den medlemsstat som utfärdar bladet (EGT L 53, 23.2.2002, s. 4) och kommissionens beslut av den 12 augusti 2002 med tekniska specifikationer för den enhetliga modellen för påförande av visering som utfärdas av medlemsstaterna för personer som innehar resehandlingar som inte erkänns av den medlemsstat som utfärdar bladet (ej offentliggjort)

- Rådets beslut 2002/352/EG av den 25 april 2002 om översyn av den gemensamma handboken (EGT L 123, 9.5.2002, s. 47)

- Rådets beslut 2002/354/EG av den 25 april 2002 om anpassning av del III och upprättande av bilaga 16 till de gemensamma konsulära anvisningarna (EGT L 123, 9.5.2002, s. 50)

- Rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (EGT L 157, 15.6.2002, s. 1) och kommissionens beslut av den 14 augusti 2002 med tekniska specifikationer för den enhetliga utformningen av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (ej offentliggjord)

- Rådets beslut 2002/585/EG av den 12 juli 2002 om anpassning av delarna III och VIII i de gemensamma konsulära anvisningarna (EGT L 187, 16.7.2002, s. 44)

- Rådets beslut 2002/586/EG av den 12 juli 2002 om anpassning av del VI i de gemensamma konsulära anvisningarna (EGT L 187, 16.7.2002, s. 48)

- Rådets beslut 2002/587/EG av den 12 juli 2002 om översyn av den gemensamma handboken (EGT L 187, 16.7.2002, s. 50)

- Rådets rambeslut 2002/946/RIF av den 28 november 2002 om förstärkning av den straffrättsliga ramen för att förhindra hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (EGT L 328, 5.12.2002, s. 1)

- Rådets direktiv 2002/90/EG av den 28 november 2002 om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (EGT L 328, 5.12.2002, s. 17)

- Rådets förordning (EG) nr 415/2003 av den 27 februari 2003 om utfärdandet av viseringar vid gränsen, inbegripet till sjömän i transit (EGT L 64, 7.3.2003, s. 1)

- De bestämmelser i 1995 års konvention om ett förenklat förfarande för utlämning mellan Europeiska unionens medlemsstater (EGT C 78, 30.3.1995, s. 2) och i 1996 års konvention om utlämning mellan Europeiska unionens medlemsstater (EGT C 313, 23.10.1996, s. 12) som det hänvisas till i rådets beslut 2003/169/RIF av den 27 februari 2003 om fastställande av vilka bestämmelser i 1995 års konvention om ett förenklat förfarande för utlämning mellan Europeiska unionens medlemsstater och 1996 års konvention om utlämning mellan Europeiska unionens medlemsstater som utgör en utveckling av Schengenregelverket enligt avtalet om Republiken Islands och Konungariket Norges associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 67, 12.3.2003, s. 25)*

- Rådets beslut 2003/170/RIF av den 27 februari 2003 om gemensamt utnyttjande av sambandsmän som är utsända av medlemsstaternas brottsbekämpande organ [utom artikel 8] (EUT L 67, 12.3.2003, s. 27)

- Rådets förordning (EG) nr 693/2003 av den 14 april 2003 om införande av ett särskilt dokument för förenklad transitering (FTD) och ett dokument för förenklad järnvägstransitering (FRTD) och om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna och den gemensamma handboken (EUT L 99, 17.4.2003, s. 8)

- Rådets förordning (EG) nr 694/2003 av den 14 april 2003 om en enhetlig utformning av de dokument för förenklad transitering (FTD) och dokument för förenklad järnvägstransitering (FRTD) som det föreskrivs om i förordning (EG) nr 693/2003 (EUT L 99, 17.4.2003, s. 15)

- Rådets beslut 2003/454/EG av den 13 juni 2003 om ändring av bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 14 a till den gemensamma handboken vad gäller viseringsavgifter (EUT L 152, 20.6.2003, s. 82)

- Rådets förordning (EG) nr 1295/2003 av den 15 juli 2003 om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av visering för de medlemmar i den olympiska familjen som deltar i Olympiska spelen eller Paralympiska spelen 2004 i Aten (EUT L 183, 22.7.2003, s. 1)

- Rådets beslut 2003/585/EG av den 28 juli 2003 om ändring av bilaga 2 förteckning A till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 5 förteckning A till den gemensamma handboken vad gäller viseringskrav för innehavare av pakistanska diplomatpass (EUT L 198, 6.8.2003, s. 13)

- Rådets beslut 2003/586/EG av den 28 juli 2003 om ändring av bilaga 3 del I till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 5a del I till den gemensamma handboken vad gäller tredjelandsmedborgare som omfattas av viseringskrav på flygplatser (EUT L 198, 6.8.2003, s. 15)

- Rådets beslut 2003/725/RIF av den 2 oktober 2003 om ändring av bestämmelserna i artikel 40.1 och 40.7 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (EUT L 260, 11.10.2003, s. 37)

- Rådets direktiv 2003/110/EG av den 25 november 2003 om bistånd vid transitering i samband med återsändande med flyg (EUT L 321, 6.12.2003, s. 26)

- Rådets beslut 2004/14/EG av den 22 december 2003 om ändring av tredje stycket (Grundläggande kriterier för prövning av ansökan) i del V av Gemensamma konsulära anvisningarna (EUT L 5, 9.1.2004, s. 74)

- Rådets beslut 2004/15/EG av den 22 december 2003 om ändring av punkt 1.2 i del II av de gemensamma konsulära anvisningarna och om upprättande av en ny bilaga till dessa anvisningar (EUT L 5, 9.1.2004, s. 76)

- Rådets beslut 2004/17/EG av den 22 december 2003 om ändring av del V punkt 1.4 i de gemensamma konsulära anvisningarna och del I punkt 4.1.2 i den gemensamma handboken om att införa kravet på innehav av medicinsk reseförsäkring som en av de handlingar som krävs för utfärdande av en enhetlig visering för inresa (EUT L 5, 9.1.2004, s. 79)

- Rådets förordning (EG) nr 377/2004 av den 19 februari 2004 om inrättande av ett nätverk av sambandsmän för invandring (EUT L 64, 2.3.2004, s. 1)

- Rådets beslut 2004/466/EG av den 29.4.2004 om ändring av den gemensamma handboken för att införa åtgärder för riktade gränskontroller av minderåriga med medföljande vuxen (EUT L 157, 30.4.2004, s. 136)

- Rättelse till rådets beslut 2004/466/EG av den 29 april 2004 om ändring av den gemensamma handboken för att införa åtgärder för riktade gränskontroller av minderåriga med medföljande vuxen (EUT L 195, 2.6.2004, s. 44)

- Rådets förordning (EG) nr 871/2004 av den 29 april 2004 om införande av ett antal nya funktioner för Schengens informationssystem bland annat i kampen mot terrorism (EUT L 162, 30.4.2004, s. 29)

- Rådets direktiv 2004/82/EG av den 29 april 2004 om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (EUT L 261, 6.8.2004, s. 24)

- Rådets beslut 2004/573/EG av den 29 april 2004 om organisation av gemensamma flygningar för återsändande från två eller flera medlemsstaters territorium av tredjelandsmedborgare vilka omfattas av enskilda beslut om återsändande (EUT L 261, 6.8.2004, s. 28)

- Rådets beslut 2004/574/EG av den 29 april 2004 om ändring av den gemensamma handboken (EUT L 261, 6.8.2004, s. 36)

- Rådets beslut 2004/581/EG av den 29 april 2004 om fastställande av minimibeteckningar på skyltar vid gränsövergångsställen vid de yttre gränserna (EUT L 261, 6.8.2004, s. 119)

- Rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004 inrättande av Informationssystemet för viseringar (VIS) (EUT L 213, 15.6.2004, s. 5)

- [Denna förteckning över utvecklingen av Schengenregelverket kommer att uppdateras i enlighet med antagandet av nya instrument som innebär en utveckling av Schengenregelverket fram till dagen för undertecknandet av avtalet]

SLUTAKT

till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket

De befullmäktigade ombuden har antagit följande nedan angivna förklaringar som bifogas denna slutakt:

1. Gemensam förklaring av avtalsparterna om parlamentariskt samråd.

2. Gemensam förklaring av avtalsparterna om yttre förbindelser.

3. Gemensam förklaring av avtalsparterna om artikel 23.7 i konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater.

De befullmäktigade ombuden har även tagit hänsyn till följande nedan angivna förklaringar som bifogats denna slutakt:

1. Förklaring av Schweiz om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål.

2. Förklaring av Schweiz om artikel 7.2 b om fristen för godtagande av förändringar i Schengenregelverket.

3. Förklaring av Schweiz om tillämpningen av Europeiska konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål och Europeiska utlämningskonventionen.

4. Förklaring av kommissionen om överlämnandet av förslag.

5. Förklaring av kommissionen om de kommittéer som skall bistå kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter.

Utfärdad i Bryssel den

På Europeiska unionens vägnar:

På Europeiska gemenskapens vägnar:

På Schweiziska edsförbundets vägnar:

Gemensamma förklaringar av de avtalsslutande parterna

Gemensam förklaring av de avtalsslutande parterna om parlamentariskt samråd

De avtalsslutande parterna anser att frågor rörande detta avtal bör diskuteras i möten mellan Europaparlamentet och det schweiziska parlamentet.

Gemensam förklaring av de avtalsslutande parterna om yttre förbindelser

De avtalsslutande parterna är överens om att Europeiska gemenskapen skall uppmuntra tredje länder och internationella organisationer med vilka den har ingått avtal inom ett område med anknytning till Schengensamarbetet att ingå liknande avtal med Schweiziska edsförbundet, utan att det påverkar Schweiziska edsförbundets behörighet att ingå sådana avtal.

Gemensam förklaring av de avtalsslutande parterna om artikel 23.7 i konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater

Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 23.1 c i konventionen om ömsesidig rättslig hjälp mellan Europeiska unionens medlemsstater är de avtalsslutande parterna överens om att Schweiz, om den berörda medlemsstaten inte har fått den berörda personens samtycke, i enskilda fall kan kräva att personuppgifter inte får användas för de ändamål som avses i artikel 23.1 a-b i denna konvention utan Schweiz föregående samtycke i samband med förfaranden där Schweiz hade kunnat neka eller begränsa översändandet eller användningen av personuppgifter i enlighet med denna konvention eller de instrument som avses i artikel 1 i denna.

Om Schweiz i ett enskilt fall skulle vägra att ge sitt medgivande efter en begäran från en medlemsstat i enlighet med ovan nämnda bestämmelser, skall Schweiz motivera sitt beslut skriftligen.

Övriga förklaringar

Förklaring av Schweiz om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål

Schweiz förklarar att avgöranden angående överträdelser av lagstiftningen på området för direkt beskattning, som lagförs av schweiziska myndigheter, inte vid tidpunkten för detta avtals ikraftträdande kan överklagas till domstol med behörighet i brottmål.

Förklaring av Schweiz om artikel 7.2 b om fristen för godtagande av förändringar i Schengenregelverket

Den maximala fristen på två år enligt artikel 7.2 b avser såväl godtagandet som genomförandet av rättsakten eller åtgärder. Följande faser omfattas:

- Den förberedande fasen.

- Det parlamentariska förfarandet.

- Fristen för folkomröstning (100 dagar från det officiella offentliggörandet av rättsakten).

- I förekommande fall folkomröstning (organisation och omröstning).

Förbundsrådet skall genast underrätta rådet och kommissionen efter avlutandet av var och en av dessa faser.

Förbundsrådet åtar sig att använda alla medel som står till dess förfogande för att se till att de olika faserna som nämns ovan genomförs så snabbt som möjligt.

Förklaring av Schweiz om tillämpningen av Europeiska konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål och Europeiska utlämningskonventionen

Schweiz åtar sig att inte åberopa sina reservationer och förklaringar i samband med ratificeringen av Europeisk utlämningskonvention av den 13 december 1957 och Europeisk konvention av den 20 april 1959 om inbördes rättshjälp i brottmål, i den utsträckning det skulle vara oförenligt med detta avtal.

Förklaring av Europeiska kommissionen om överlämnandet av förslag

När kommissionen överlämnar förslag angående detta avtal till Europeiska unionens råd och Europaparlamentet skall den översända kopior av dessa förslag till Schweiz.

Förklaring av Europeiska kommissionen om de kommittéer som skall bistå kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter

Utöver den kommitté som inrättas genom artikel 31 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter [13], utgörs de kommittéer som bistår kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter när det gäller genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket för närvarande av

[13] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

- den kommitté som inrättas genom artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1683/95 av den 29 maj 1995 om en enhetlig utformning av visumhandlingar [14] ("visumkommittén"), och

[14] EGT L 164, 14.7.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 334/2002 av den 18 februari 2002 (EGT L 53, 23.2.2002, s. 7).

- den kommitté som inrättas genom artikel 5 i rådets beslut av den 6 december 2001 (2001/886/RIF) och genom artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 2424/2001 av den 6 december 2001 [15], som båda är instrument inom ramen för utvecklingen av informationssystemet Schengen II ("SIS II-kommittén").

[15] EGT L 328, 13.12.2001, s. 1 och 4.

AVTAL I FORM AV SKRIFTVÄXLING

mellan Europeiska unionens råd och Schweiziska edsförbundet om de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen i utövandet av dess verkställande befogenheter

A. Skrivelse från gemenskapen

Rådet hänvisar till förhandlingarna om avtalet om att associera Schweiziska edsförbundet (nedan kallat Schweiz) till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och har noterat Schweiz begäran att, som ett uttryck för dess medverkan i beslutsfattandet på de områden som omfattas av avtalet och för att få avtalet att fungera bättre, fullt ut bli associerat till arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen i utövandet av dess verkställande befogenheter.

Rådet noterar att det i framtiden, när sådana förfaranden kommer att tillämpas på de områden som omfattas av avtalet, verkligen kommer att finnas behov av att associera Schweiziska edsförbundet till dessa kommittéers arbete, också för att se till att avtalsförfarandena har tillämpats på de berörda rättsakterna eller åtgärderna så att dessa kan bli bindande för Schweiz.

Europeiska gemenskapen åtar sig att förhandla om lämpliga arrangemang för att associera Schweiz till dessa kommittéers arbete.

I fråga om Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, gäller följande:

- Europeiska kommissionen skall se till Schweiz experter deltar i så stor utsträckning som möjligt, om det skulle uppkomma en fråga om tillämpningen av Schengenregelverket och uteslutande för denna fråga, i förberedandet av utkast till åtgärder som sedermera skall läggas fram för den kommitté, inrättad genom artikel 31 i detta direktiv, som bistår kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter. När kommissionen utarbetar sina förslag skall den således samråda med Schweiz experter på samma grund som med experterna från medlemsstaterna.

- Schweiz kan, i enlighet med artikel 29.2 andra stycket i direktivet, utse en person som företräder övervakningskommittén eller de myndigheter som Schweiz har utsett att delta med observatörsstatus, utan rösträtt, vid mötena med arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter. Dessa företrädare skall delta på inbjudan då en viss punkt på dagordningen rör tillämpningen av Schengenregelverket, och då endast med avseende på denna punkt.

Jag vore tacksam om Ni kunde meddela mig huruvida Er regering samtycker till detta.

Med utmärkt högaktning.

B. Svar från Schweiziska edsförbundet

Tack för Er skrivelse av den..., som hade följande lydelse:

"Rådet hänvisar till förhandlingarna om avtalet om att associera Schweiziska edsförbundet (nedan kallat Schweiz) till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och har noterat Schweiz begäran att, som ett uttryck för dess medverkan i beslutsfattandet på de områden som omfattas av avtalet och för att få avtalet att fungera bättre, fullt ut bli associerat till arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen i utövandet av dess verkställande befogenheter.

Rådet noterar att det i framtiden, när sådana förfaranden kommer att tillämpas på de områden som omfattas av avtalet, verkligen kommer att finnas behov av att associera Schweiz till dessa kommittéers arbete, också för att se till att avtalsförfarandena har tillämpats på de berörda rättsakterna eller åtgärderna så att dessa kan bli bindande för Schweiz.

Europeiska gemenskapen åtar sig att förhandla om lämpliga arrangemang för att associera Schweiz till dessa kommittéers arbete.

I fråga om Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, gäller följande:

- Europeiska kommissionen skall se till Schweiz experter deltar i så stor utsträckning som möjligt, om det skulle uppkomma en fråga om tillämpningen av Schengenregelverket och uteslutande för denna fråga, i förberedandet av utkast till åtgärder som sedermera skall läggas fram för den kommitté, inrättad genom artikel 31 i detta direktiv, som bistår kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter. När kommissionens utarbetar sina förslag skall den således samråda med Schweiziska edsförbundets experter på samma grund som med experterna från medlemsstaterna.

- Schweiz kan, i enlighet med artikel 29.2 andra stycket i direktivet, utse en person som företräder övervakningskommittén eller de myndigheter som Schweiz har utsett att delta med observatörsstatus, utan rösträtt, vid mötena med arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter. Dessa företrädare skall delta på inbjudan då en viss punkt på dagordningen rör tillämpningen av Schengenregelverket, och då endast med avseende på denna punkt.

Jag vore tacksam om Ni kunde meddela mig huruvida Er regering samtycker till detta."

Jag har glädjen att meddela att Schweiz förbundsråd har godkänt ovan nämnda arrangemang.

Högaktningsfullt

GEMENSAM FÖRKLARING OM GEMENSAMMA MÖTEN

Delegationerna som företräder Europeiska unionens medlemsstaters regeringar,

Europeiska kommissionens delegation,

delegationerna som företräder Republiken Islands och Konungariket Norges regeringar, och

delegationen som företräder Schweiziska edsförbundet,

har beslutat att gemensamt organisera mötena i den gemensamma kommitté som inrättades genom å ena sidan avtalet om Islands och Norges associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, å andra sidan avtalet om Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, oavsett nivå på mötet,

noterar att gemensamma möten kräver praktiska arrangemang för ordförandeskapet vid dessa möten när ordförandeskapet skall innehas av de associerade länderna i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket eller avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket,

noterar de associerade ländernas önskan att, när så är nödvändigt, avträda sitt ordförandeskap och låta ordförandeskapet rotera mellan sig i alfabetisk ordning från det att avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket träder i kraft.

Utfärdad i den

GODKÄNT PROTOKOLL

över förhandlingarna om avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket

Delegationerna som har deltagit i förhandlingarna om avtalet

- förklarar beträffande artikel 7.2 b att

regelbundna och direkta kontakter mellan rådets generalsekretariat och Schweiz delegation vid Europeiska gemenskaperna skall upprättas för att hålla Schweiz informerat om framskridandet av Europeiska unionens förfaranden när det gäller antagandet av relevanta rättsakter och åtgärder, i syfte att göra det möjligt för Schweiz att genast inleda sina förfaranden för att ta till sig utvecklingen av regelverket;

- konstaterar beträffande bilaga B i rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen

ovan nämnda direktiv är inte tillämpligt på förvärv och innehav, i enlighet med den nationella lagstiftningen, av vapen och ammunition av de väpnade styrkorna. Det nuvarande schweiziska systemet med utlåning av militära vapen inom ramen för frivillig militär utbildning för ungdomar, utfående av militära vapen under militärtjänstgöring och utfående av tjänstevapnet - omvandlat till halvautomatiskt vapen - efter utförd militärtjänst, omfattas av detta undantag och påverkas således inte av Schengenregelverket, utan regleras i relevant schweizisk lagstiftning;

- noterar beträffande Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket

fördelarna med att utveckla möjligheter till samarbete med Schweiz inom ramen för Eurojust och, om möjligt, det europeiska rättsliga nätverket.

Utfärdat i ... den ...

AVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz

EUROPEISKA GEMENSKAPEN

och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET,

nedan kallade "de avtalsslutande parterna",

SOM BEAKTAR att Europeiska unionens råd har antagit förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat [16] (nedan kallad Dublinförordningen), som har ersatt konventionen rörande bestämmandet av den ansvariga staten för prövningen av en ansökan om asyl som framställts i en av medlemsstaterna i de Europeiska gemenskaperna, undertecknad i Dublin den 15 juni 1990 [17] (nedan kallad Dublinkonventionen), och att Europeiska gemenskapernas kommission har antagit förordning (EG) nr 1560/2003 av den 2 september 2003 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 343/2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat [18] (nedan kallad förordningen om tillämpningsföreskrifter för Dublinkonventionen),

[16] EGT L 50, 25.2.2003, s. 1.

[17] EGT C 254, 19.8.1997, s. 1.

[18] EUT L 222, 5.9.2003, s. 3.

SOM BEAKTAR att Europeiska unionens råd har antagit förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen [19] (nedan kallad Eurodac-förordningen) och förordning (EG) nr 407/2002 av den 28 februari 2002 om vissa tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 2725/2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen [20] (nedan kallad förordningen om tillämpningsföreskrifter för Eurodac-förordningen),

[19] EGT L 316, 15.12.2000, s. 1.

[20] EGT L 62, 5.3.2002, s. 1.

SOM BEAKTAR att Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter [21] (nedan kallat direktivet om skydd av personuppgifter) skall tillämpas av Schweiziska edsförbundet på samma sätt som av Europeiska unionens medlemsstater vid behandlingen av personuppgifter i enlighet med detta avtal,

[21] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

SOM TAR HÄNSYN TILL Schweiziska edsförbundets geografiska läge,

SOM BEAKTAR att Schweiziska edsförbundets deltagande i det gemenskapsregelverk som omfattas av Dublin- och Eurodac-förordningarna (nedan kallat "Dublin-/Eurodac-regelverket") kommer att göra det möjligt att stärka samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet,

SOM BEAKTAR att Europeiska gemenskapen har ingått ett avtal med Republiken Island och Konungariket Norge om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i någon av medlemsstaterna eller i Island eller Norge [22], på grundval av Dublinkonventionen,

[22] EGT L 93, 3.4.2001, s. 38.

SOM BEAKTAR att det är önskvärt att Schweiziska edsförbundet, på lika villkor som Island och Norge, associeras till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Dublin-/Eurodac-regelverket,

SOM BEAKTAR att det mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet bör ingås ett avtal som innebär rättigheter och skyldigheter motsvarande de som har avtalats mellan Europeiska unionens råd, å ena sidan, och Island och Norge å den andra,

SOM ÄR ÖVERTYGADE OM nödvändigheten av att organisera samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet när det gäller genomförandet, den praktiska tillämpningen och den vidare utvecklingen av Dublin-/Eurodac-regelverket,

SOM BEAKTAR att det för att associera Schweiziska Edsförbundet till Europeiska gemenskapens verksamhet inom de områden som omfattas av detta avtal och göra det möjligt för landet att delta i denna verksamhet är nödvändigt att inrätta en kommitté i enlighet med den institutionella modell som inrättats för associeringen av Island och Norge,

SOM BEAKTAR att samarbetet inom de områden som omfattas av Dublin- och Eurodac-förordningarna vilar på principerna om frihet, demokrati, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna, som garanteras särskilt genom Europakonventionen av den 4 november 1950 om skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

SOM BEAKTAR att bestämmelserna i avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och de rättsakter som antagits på den grunden inte gäller för Konungariket Danmark, i enlighet med protokollet om Danmarks ställning som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, men att det bör skapas möjligheter för Schweiziska edsförbundet och Danmark att i sina inbördes förbindelser tillämpa sakinnehållet i detta avtal,

SOM BEAKTAR att det måste säkerställas att de stater med vilka Europeiska unionen har ingått associeringsavtal i syfte att genomföra, tillämpa och utveckla Dublin-/Eurodac-regelverket tillämpar detta regelverk också i sina inbördes förbindelser,

SOM BEAKTAR att för att Dublin-/Eurodac-regelverket skall fungera väl krävs att detta avtal tillämpas samtidigt med avtalen som de olika parter som associerats till eller deltar i genomförandet och utvecklingen av Dublin-/Eurodac-regelverket har ingått för att reglera sina inbördes förbindelser,

SOM TAR HÄNSYN TILL avtalet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket,

SOM BEAKTAR kopplingen mellan Schengenregelverket och Dublin-/Eurodac-regelverket,

SOM BEAKTAR att denna koppling förutsätter samtidig tillämpning av Dublin-/Eurodac-regelverket och Schengenregelverket,

HAR ENATS OM FÖLJANDE:

Artikel 1

1. Bestämmelserna i

- Dublinförordningen,

- Eurodac-förordningen,

- förordningen om tillämpningsföreskrifter för Eurodac-förordningen, och

- förordningen om om tillämpningsföreskrifter för Dublinförordningen

skall genomföras av Schweiziska edsförbundet, nedan kallat Schweiz, och tillämpas i dess förbindelser med Europeiska unionens medlemsstater, nedan kallade medlemsstaterna.

2. Medlemsstaterna skall tillämpa de förordningar som avses i punkt 1 i förhållande till Schweiz.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 skall även rättsakter och åtgärder som beslutas av Europeiska gemenskapen och som ändrar eller kompletterar de bestämmelser som avses i punkt 1 samt beslut som fattas i enlighet med förfaranden som föreskrivs i dessa bestämmelser godtas, genomföras och tillämpas av Schweiz.

4. Bestämmelserna i direktivet om skydd av personuppgifter, såsom de är tillämpliga för medlemsstaterna i fråga om uppgifter som behandlas i syfte att genomföra och tillämpa bestämmelserna i punkt 1, skall genomföras och tillämpas också av Schweiz.

5. Vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 skall hänvisningarna till medlemsstater i de bestämmelser som avses i punkt 1 anses omfatta även Schweiz.

Artikel 2

1. Vid utarbetandet av nya bestämmelser som ändrar eller kompletterar bestämmelserna i artikel 1, skall Europeiska gemenskapernas kommission, nedan kallad kommissionen, samråda informellt med de schweiziska experterna på samma sätt som den samråder med medlemsstaternas experter när den utarbetar sina förslag.

2. Kommissionen skall när den överlämnar sina förslag enligt punkt 1 till Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, nedan kallat rådet, sända en kopia till Schweiz.

På begäran av en av de avtalsslutande parterna kan ett preliminärt utbyte av synpunkter äga rum i den gemensamma kommitté som inrättas enligt artikel 3.

3. De avtalsslutande parterna skall på begäran av en av dem samråda på nytt i den gemensamma kommittén i viktiga skeden av den fas som föregår antagandet av bestämmelser som avses i punkt 1, inom ramen för en fortlöpande informations- och samrådsprocess.

4. De avtalsslutande parterna skall samarbeta uppriktigt under informations- och samrådsfasen för att i slutet av processen underlätta den gemensamma kommitténs verksamhet i enlighet med detta avtal.

5. Företrädarna för den schweiziska regeringen skall ha rätt att komma med förslag i den gemensamma kommittén när det gäller sådana frågor som anges i punkt 1.

6. Kommissionen skall tillförsäkra de schweiziska experterna så stor delaktighet som möjligt, beroende på vilka områden det gäller, i förberedandet av utkast till åtgärder som senare skall läggas fram för de kommittéer som bistår kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter. Vid utarbetandet av dessa åtgärder skall kommissionen således samråda med de schweiziska experterna på samma grund som med experterna från medlemsstaterna.

7. Om förslag läggs fram för rådet, i enlighet med det förfarande som gäller för den berörda typen av kommitté, skall kommissionen förmedla de schweiziska experternas synpunkter till rådet.

Artikel 3

1. Det skall inrättas en gemensam kommitté, bestående av företrädare för de avtalsslutande parterna.

2. Den gemensamma kommittén skall anta sin arbetsordning med enhällighet.

3. Den gemensamma kommittén skall sammanträda på initiativ av sin ordförande eller på begäran av en av sina ledamöter.

4. Den gemensamma kommittén skall sammanträda på lämplig nivå, efter behov, för att undersöka genomförandet och den praktiska tillämpningen av bestämmelserna som avses i artikel 1, och utbyta synpunkter om utarbetandet av rättsakter och åtgärder som ändrar eller kompletterar bestämmelserna avses i artikel 1.

Allt utbyte av information rörande detta avtal skall anses ha ägt rum inom ramen för den gemensamma kommitténs mandat.

5. Ordförandeskapet i kommittén skall utövas under sexmånadersperioder omväxlande av Europeiska gemenskapernas företrädare och den schweiziska regeringens ordförande.

Artikel 4

1. När rådet antar rättsakter eller åtgärder som ändrar eller kompletterar de bestämmelser som avses i artikel 1 och dessa rättsakter eller åtgärder antas i enlighet med de förfaranden som avses i de bestämmelserna, skall de berörda rättsakterna eller åtgärderna, med förbehåll för punkt 2, tillämpas samtidigt av medlemsstaterna och Schweiz, om inte annat följer av uttryckliga bestämmelser.

2. Kommissionen skall utan dröjsmål underrätta Schweiz om antagandet av rättsakter eller åtgärder som avses i punkt 3. Schweiz skall yttra sig om godtagandet av rättsakten eller åtgärden och om införlivandet av denna i sin interna rättsordning. Beslutet om detta skall meddelas rådet och kommissionen inom trettio dagar från antagandet av den berörda rättsakten eller åtgärden.

3. Om innehållet i ovan avsedda rättsakter eller åtgärder inte kan binda Schweiz förrän landet har uppfyllt sina konstitutionella krav, skall kommissionen underrättas om detta i samband med meddelandet. Schweiz skall utan dröjsmål skriftligen meddela kommissionen när alla konstitutionella krav är uppfyllda. Om folkomröstning inte begärs skall meddelandet lämnas om