A4-0270/98

Resolution om kooperativens betydelse för en ökad sysselsättning bland kvinnor

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

- med beaktande av sina tidigare resolutioner om den sociala ekonomin och kooperativ, särskilt resolutionerna av den 13 april 1983 om kooperativ i Europeiska gemenskaperna ((EGT C 128, 16.5.1983, s. 51.)), den 9 juli 1987 om kooperativens bidrag till den regionala utvecklingen ((EGT C 246, 14.9.1987, s. 94.)), den 26 maj 1989 om kvinnornas roll i kooperativ och lokala sysselsättningsinitiativ ((EGT C 158, 26.6.1989, s. 380.)), den 11 februari 1994 om kooperativens bidrag till den regionala utvecklingen ((EGT C 61, 28.2.1994, s. 231.)), den 9 mars 1994 om stiftelser och Europa ((EGT C 91, 28.3.1994, s. 48.)) och av den 6 maj 1994 om den alternativa och solidariska ekonomin ((EGT C 205, 25.7.1994, s 481.)),

- med beaktande av vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och utmaningar och möjliga vägar till 2000-talet (KOM(93)0700),

- med beaktande av sitt gemensamma yttrande av den 17 november 1995 om förslag till rådets beslut om gemenskapens fjärde handlingsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män (1996-2000) ((EGT C 323, 4.12.1995, s.167.)),

- med beaktande av sin resolution av den 5 september 1996 om kommissionens meddelande om en europeisk strategi för att främja lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ ((EGT C 277, 23.9.1996, s. 45.)),

- med beaktande av slutsatserna för det extra ordinarie Europeiska rådet om sysselsättning den 21 och den 22 november 1997 i Luxemburg,

- med beaktande av kommissionens beslut om inrättande av en rådgivande kommitté för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser ((EGT L 80, 18.3.1998, s. 51.)),

- med beaktande av sitt yttrande av den 1 april 1998 om förslaget till rådets beslut åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag - initiativ för växt och sysselsättning ((EGT C 138, 4.5.1998, s. 93.))

- med beaktande av sin resolution av den 2 juli 1998 om kommissionens meddelande om föreningar och stiftelser i Europa ((Protokollet av den 2 juli 1998, del II.11.)),

- med beaktande av artikel 148 i parlamentets arbetsordning,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter (A4-0270/98), och av följande skäl:

A. Målet om lika möjligheter för kvinnor och män har förts in i Amsterdamfördraget, och det utgör en av de fyra målsättningar beträffande sysselsättningen som Europeiska rådet antog i Luxemburg.

B. Den europeiska sysselsättningsstrategin, som den skisserats i den ovannämnda vitboken och andra senare publicerade dokument från kommissionen, syftar till att förena ekonomisk tillväxt, sysselsättning och livskvalitet genom att identifiera nya källor till sysselsättning till följd av nya behov, och genom att finna nya former för att organisera arbetet.

C. Den här strategin har en särskild inverkan på kvinnors sysselsättning, och det krävs en samordnad lösning på EU-nivå som kan främja en identifiering av och en interaktion mellan olika flexibla instrument, med respekt för subsidiaritetsprincipen.

D. Utvecklingen av vissa former av arbetsorganisation som är typiska för den sociala ekonomin, till exempel kooperativ och andra företag inom den sociala ekonomin, kan främja kvinnors integration på arbetsmarknaden, och de bidrar till att göra det möjligt att förena professionalism med flexibilitet och deltagande, och detta styrks av att Europeiska rådet i Luxemburg nämnde också den sociala ekonomin i sina slutsatser.

E. Kommissionen har inom ramen för 1997 års budget, och till följd av ett initiativ av parlamentet, gått ut med en inbjudan att lämna förslag till pilotprojekt på temat «tredje sektorn och sysselsättningen», med syftet att identifiera bra metoder på EU-nivå och fördjupa kunskaperna på det här området.

F. I 1998 års budget har parlamentet inrättat den nya rubriken B5-5 (arbetsmarknad och teknisk innovation) med ett anslag på 450 miljoner ecu för en treårsperiod (1998-2000) avsett för små och medelstora företag och projekt för innovativa insatser på arbetsmarknaden.

G. Uttrycket social ekonomi avser den ekonomiska verksamhet som bedrivs av kooperativ, ömsesidiga bolag och föreningar utan vinstsyfte. Den sociala ekonomin omfattar skilda situationer och omfattas av olika juridiska ramar i medlemsstaterna, och dessa skillnader måste beaktas när eventuella stödinsatser utformas för sektorn.

H. I Europa håller en ny modell för företag inom den sociala ekonomin på att formas; ekonomiska och företagarmässiga mål kombineras med sociala syften, och detta kan bidra till en tillväxt baserad på sysselsättning, social rättvisa och jämställdhet.

I. Den sociala ekonomin kombinerar den privata sektorns fördelar (kontroll av kostnaderna, flexibel organisation och personliga tjänster) med etiska krav som är typiska för den offentliga sektorn, och den öppnar därför nya möjligheter för partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn.

J. Den sociala ekonomin, och särskilt kooperativen, tillhandahåller ofta tjänster till mindre gynnade grupper i samhället eller socialt särskilt värdefulla samhällstjänster, och sådana företag erbjuder konsumentskyddsmöjligheter genom att konsumenterna deltar i företagens drift.

K. Kommissionen drog 1997 tillbaka sitt förslag till rådets beslut om ett flerårigt (1994-1996) handlingsprogram till förmån för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser i gemenskapen ((Ursprungligt förslag: EGT C 99, 21.4.1992. Ändrat förslag: EGT C 236, 31.8.1993.)), vilket parlamentet hade yttrat sig över ((EGT C 89, 17.3.1995, s. 202.)), på grund av att rådet aldrig lyckades nå enighet om förslaget. Frågan om en europeisk stadga för kooperativa företag, ömsesidiga bolag och föreningar är fortfarande olöst.

Social ekonomi, kooperativ och kvinnors sysselsättning

1. Parlamentet anser att organisationerna inom den sociala ekonomin är av största vikt för den nationella och lokala ekonomin och att deras betydelse för produktionen har ökat genom att de kan ge flexibla svar på nya behov,

2. konstaterar att kooperativen har en nyckelroll i den sociala ekonomin, och betonar de senaste årens utveckling av sociala kooperativ som tillhandahåller personliga tjänster och bidrar till att integrera mindre gynnade personer,

3. betonar kooperativens potential när det gäller kvalitet, försök och innovation avseende produkter och organisationsformer; anser att man måste uppmuntra innovativa branscher och främja kvinnors tillgång till ny teknik,

4. anser att kooperativen tack vare sitt konsumentdeltagande funktionssätt och sin anpassbarhet kunde främja sysselsättning för kvinnor inom tjänstesektorn både kvalitativt och kvantitativt eftersom de

- kunde göra möjligt att omvandla traditionellt kvinnliga erfarenheter och kunskaper till affärsmässiga fördelar,

- erbjuder ett brett spektrum av arbetstillfällen, som möjliggör integration också av lågutbildade kvinnor, kvinnor utan yrkeserfarenhet och kvinnor som vill gå tillbaka ut på arbetsmarknaden efter en frånvaroperiod på grund av familjeomständigheter,

- utgör en etapp i en kvinnas yrkeskarriär som kan ge erfarenhet och yrkeskunskaper som kan tillvaratas inom andra sektorer,

- bidrar till möjligheten att förena arbete och familj och erbjuda kvalitetstjänster till låga kostnader,

5. varnar för potentiella risker för främst tillfälliga och underbetalda jobb och för en marginalisering i traditionellt kvinnliga branscher,

6. konstaterar att de främsta hindren för en utveckling av den sociala ekonomin (inbegripet kooperativ) är inte alltid anpassade juridiska ramar, finansieringssvårigheter, svag betalningsförmåga hos privatpersoner eller avsaknad av en privat marknad, svårigheter med att finna lämpliga personalresurser och företagarförmåga, organisationsproblem och svårigheter i kontakterna med offentliga myndigheter,

Politik och instrument

7. anser att Europeiska unionen inom sysselsättningsstrategins ramar aktivt bör främja den sociala ekonomin genom att förbättra lagstiftningsramarna, tillhandahålla samordning och organisationsmässigt stöd och avsätta lämpliga budgetmedel,

8. uppmanar kommissionen att i syfte att planera för specifika insatser på lagstiftnings-och organisationsplanet genomföra följande tillsammans med medlemsstaterna:

a) en omfattande undersökning dels av den sociala ekonomins omfattning i de olika europeiska länderna, dels av de särskilda egenskaperna hos de företagsformer som håller på att växa fram inom den sociala ekonomin,

b) en bedömning av den sociala ekonomins (och särskilt kooperativens) effekter på kvinnors sysselsättning, på grundval av aktuella och könsspecifika uppgifter,

9. ser kommissionens meddelande om föreningar och stiftelser och beslutet om att inrätta en rådgivande kommitté för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser som positiva tecken, uppmanar kommissionen att på grundval av ovannämnda studier och undersökningar komplettera dessa initiativ med en vitbok om kooperativ och företag inom den sociala ekonomin,

10. yrkar på om ett återupptagande av programmet för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, för att få ett slut på det dödläge som karakteriserar Europeiska unionens lagstiftningsverksamhet på området, och ett regelverk som tar hänsyn till nationella och lokala särdrag och ger nödvändig juridisk klarhet,

11. uppmanar kommissionen att i syfte att främja lika möjligheter systematiskt beakta den sociala ekonomin i åtgärder till förmån för små och medelstora företag och sysselsättning och att se till att det finns en samordning mellan olika generaldirektorat för att uppnå bästa möjliga resultat och koncentrera de begränsade resurserna på sysselsättningsmålen,

12. anhåller om att en del av anslaget i den nya budgetrubriken B5-5 avsätts för kvinnor i företag inom den sociala ekonomin,

13. anhåller om att man vid den utvärdering av resultaten av budgetposten «Tredje sektorn och sysselsättningen» som avses i 1999 års budget tar hänsyn till sektorns bidrag till kampen mot arbetslöshet och till kvinnors yrkesutbildning,

14. uppmanar kommissionen att undersöka olika sätt att utveckla den kvinnliga företagsamheten inom den sociala ekonomin, särskilt de mest innovativa företag som inte följer den traditionella modellen för sociala omsorgstjänster; och att förstärka de befintliga programmen i detta syfte,

15. anhåller om särskilda anslag inom Europeiska socialfondens ramar för att erbjuda lämplig utbildning som bör vara inriktad på nya kunskaper och yrken och avsedd att utöver sakkunskaper också tillhandahålla sådana kunskaper som lagkänsla, initiativförmåga och projektledningsförmåga,

16. uppmanar kommissionen

- att förbättra organisationsstödet och främja konsortier, informationsnät, etablering av och nätverkssamarbete mellan byråer inom den sociala ekonomin som tillhandahåller utbildning, rådgivning och teknisk assistans,

- att fungera som en katalysator för spridningen av de bästa metoderna och främja utbyte av erfarenheter och samarbete mellan företag,

- att förbättra informationen genom att fokusera på kvinnors särskilda behov,

17. uppmanar också kommissionen

- att genomföra en undersökning av svartjobbens orsaker och verkan i medlemsstaterna, vilka olagligt konkurrerar med nya källor till sysselsättning och utgör en bidragande orsak till arbetstagares, och ofta kvinnors, marginalisering,

- att främja pilotprojekt om kooperativens betydelse för invandrares integration i arbetslivet,

- att se till att man inom ramarna för handlingsplanen för Internet skapar webbplatser med information om den sociala ekonomins möjligheter att skapa sysselsättning och främja kvinnlig företagsamhet,

- att lägga fram ett förslag till ändring av det sjätte direktivet om mervärdesskatt så att man på försök kan införa en lägre skattesats för tjänster med hög arbetskraftsintensitet inom den tredje sektorn,

18. uppmanar medlemsstaterna att förutse

- konkreta initiativ för den sociala ekonomin i de årliga handlingsplanerna,

- rättsliga ramar som underlättar organisationen av den sociala ekonomin, inbegripet kooperativ, och partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn,

- finansiella och skattemässiga incitament, inbegripet en minskning av mervärdesskatten för företag inom den sociala ekonomin med hög arbetskraftsintensitet som skapar sysselsättning framför allt för kvinnor, och förenklade förfaranden för att också underlätta en integration av den svarta ekonomin i den formella sektorn,

- bättre lånemöjligheter, också genom att uppmuntra partnerskap med finansiella institutioner inom den sociala ekonomin,

- finansiella incitament för bildande av kvinnokooperativ,

19. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar.