EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.04.1998 
KOM(1998) 262 slutlig 
Ändrat förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull pa import av telefaxapparater för 
privat bruk med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan 
och Thailand 
(framlagt av kommissionen enligt artikel 189a.2 i EG-fördraget) 

MOTIVERING 
Beträffande : Antidumpningsförfarande rörande import av faxmaskiner för 
privat bruk med ursprung i Folkrepubliken Kina, Japan, Syd-
Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand. 
1) Hänvisning är gjord till kommissionens förslag i dokumentet COM (1998) 193 i 
vilket de huvudsakliga synpunkterna är beskrivna. 
2) Beaktande diskussioner i Rådet, föreslår nu kommissionen att ändra artikel 2 i sitt 
ovannämnda förslag och anta ett uttalande angående en interimsöversyn. 
3) Det föreslås härmed att Rådet antar den ovannämnda förordningen och inför 
slutliga antidumpningstullar på import av faxmaskiner för personligt bruk i 
bifogade, reviderade utformning, samt att kommissionens uttalande skrivs in i 
rådets protokoll. 
À 
Ändrat förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr... 
av den 1998 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av telefaxapparater för 
privat bruk med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan 
och Thailand 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd 
mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, 
ändrad genom förordning (EG) nr 2331/962, särskilt artikel 9.4 i denna, 
med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med 
rådgivande kommittén, och 
med beaktande av följande: 
A. FÖRFARANDE 
(1) En preliminär antidumpningstull infördes den 1 november 1997 genom 
kommissionens förordning (EG) nr 2140/973 (nedan kallad "förordningen om 
preliminär antidumpningstull"). 
Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna har gemenskapsindustrin, 
två exportörssammanslutningar samt ett antal tillverkare/exportörer och importörer 
lämnat skriftliga synpunkter. Alla parter som så begärde hördes muntligen. 
(2) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs 
nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden och genomförde undersökningar hos ett 
antal importörer som är exportörer från de berörda länderna närstående. Parterna 
underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund 
för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull och 
uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär antidumpningstull. 
Parterna gavs också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter 
utlämnandet av dessa uppgifter. 
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN 
PRODUKT 
EGTL 56, 6.3.1996, s. 1. 
EGTL 317, 6.12.1996, s. 1. 
EGT L 297, 31.10.1997, s. 61. 
(3) Förfarandet omfattar telefaxapparater för privat bruk (nedan kallade 
"telefaxapparater för privat bruk" eller "den berörda produkten"). Dessa är 
huvudsakligen avsedda för sändning och mottagning av pappersdokument via 
telefonsignaler och används ofta i hemmet eller som personlig skrivbordsutrustning 
på arbetsplatsen och har ofta även ytterligare kommunikationsmöjligheter. Utöver 
telefaxfunktionen och telefonfunktionen eller anslutningsmöjligheter för telefon 
eller trådlös telefon kan telefaxapparaten även vara försedd med en arkmatare och 
ha en eller flera av följande funktioner: en kassetsvarsfunktion eller digital 
svarsfunktion, en kopieringsfunktion eller en interntelefunktion. Denna uppräkning 
är inte uttömmande. 
(4) För de preliminära avgörandena gjordes, på grundval av vikt och storlek, åtskillnad 
mellan telefaxapparater för privat bruk och telefaxapparater för yrkesmässigt bruk. 
Inom ramen för ifrågavarande undersökning betraktades endast telefaxapparater 
med en vikt på högst fem kilogram och vars huvuddel har en storlek på högst 470 
mm i bredd, 450 mm i djup och 170 mm i höjd som telefaxapparater för privat 
bruk. Vid fastställandet av vikt och storlek undantogs arkmataren och andra 
tillbehör samt eventuella trådlösa telefoner. Det ansågs vidare att telefaxapparater 
med bläckstråle- eller laserutskriftsteknik för närvarande är avsedda endast för 
yrkesmässigt bruk, och apparater i vilka sådan teknik används uteslöts därför från 
tillämpningen av den preliminära antidumpningstullen. 
(5) Telefaxapparater för personligt bruk klassificeras för närvarande enligt KN-
nummer8517 21 00. 
1. Kännetecken för telefaxapparater för yrkesmässigt bruk 
(6) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna gjorde exportörer 
gällande att vikt- och storlekskriterierna skulle vara olämpliga för att definiera 
produkten, eftersom de skulle medföra att även apparater för yrkesmässigt bruk 
(kontorsapparater) snart skulle omfattas av definitionen. 
(7) Undersökningen har dock visat att den på vikt och storlek grundade 
produktdefinitionen inte, vad gäller undersökningsperioden, medfört att även 
telefaxapparater för yrkesmässigt bruk kommit att omfattas därav. Ingen berörd 
part har heller gjort gällande att det skulle ha funnits telefaxapparater för 
yrkesmässigt bruk som uppfyller vikt- och storlekskriterierna tillgängliga på 
gemenskapsmarknaden mellan undersökningsperiodens slut och december 1997. 
Vad gäller den framtida utvecklingen har de berörda parterna inte ingivit några 
underbyggda inlagor; slutsatserna av undersökningen har inte heller givit anledning 
anta att sådana apparater skulle introduceras på marknaden under den tid som 
antidumpningstullarna tillämpas. Den slutsats som dras är därför att vikt- och 
storlekskriteriena i den nära framtiden inte kommer att medföra att telefaxapparater 
för yrkesmässigt bruk omfattas av detta förfarande. 
-3-
När denna typ av telefaxapparater introduceras i gemenskapen, skall 
kommissionen, om nödvändigt, framlägga förslag till rådet i syfte att klargöra, för 
varje enskild modell, att dessa telefaxapparater inte faller under nuvarande 
förordning. 
2. Utskriftsteknik 
(8) Det gjordes vidare gällande att telefaxapparater för personligt bruk i vilka används 
annan utskriftsteknik än värmekänslig utskriftsteknik (dvs. apparater i vilka 
används värmeöverförings-, bläckstråle-, laser- eller LED-utskriftsteknik) borde 
uteslutas från undersökningen. 
2.1 Telefaxapparater med värmeöverföringsteknik 
(9) Vad gäller detta argument har av undersökningen framgått följande: 
Fysiska och tekniska kännetecken 
(10) Vad beträffar vikt, storlek och grundläggande tekniska egenskaper är 
telefaxapparater i vilka för utskrift används värmeöverföringsteknik snarlika eller 
identiska med apparater för värmekänsligt papper. Den enda skillnaden är 
trycktekniken och därmed det slag av papper som används. I såväl 
värmeöverföringstekniken som tekniken med värmekänsligt papper används värme 
för att överföra information på papper genom ett enda skrivhuvud. De båda 
skrivhuvudena är nästan identiska. Det vore därför i princip möjligt att trycka på 
värmekänsligt papper med ett skrivhuvud för värmeöverföringsteknik. De 
elektriska komponenter som används för att kontrollera skrivhuvudena är vidare 
identiska. Grundläggande inslag i utskriftstekniken med värmekänsligt papper 
ligger alltså till grund för den modernare värmeöverföringstekniken. I detta 
avseende befanns att värmeöverföringstekniken är resultatet av den normala 
produktutvecklingen av utskriftstekniken med värmekänsligt papper. 
Användning och konsumenternas produktuppfattning 
(11) De båda produkttyperna har, allmänt sett, liknande utformning och utseende och är 
båda lätta att handha. Det har framgått att enskilda användare liksom mindre kontor 
och hemmakontor använder såväl telefaxapparater för värmekänsligt papper som 
telefaxapparater med värmeöverföringsteknik. 
Skillnaderna i tryckteknik, dvs. den överlägsna utskriftskvaliteten för 
telefaxapparater med värmeöverföringsteknik, och fördelarna med att använda 
vanligt papper, utgör vid konsumenternas överväganden endast en aspekt bland alla 
de tillgängliga tekniska egenskaperna. Konsumenternas främsta avsikt med att 
införskaffa en faxapparat är att erhålla en apparat för sitt privata bruk som kan 
sända och ta emot faxmeddelanden. Från konsumentens synpunkt utgör de 
i 
utskriftstekniker som används i produkttyperna i fråga ett element av jämförelsevis 
underordnad betydelse. 
Försäljningskanaler 
(12) Under undersökningsperioden såldes telefaxapparter för värmekänsligt papper och 
telefaxapparater med värmeöverföringsteknik i allmänhet genom samma 
försälj ningskanaler. 
Slutsats 
(13) Med beaktande av det ovan sagda betraktas telefaxapparater med värmekänsligt 
papper och telefaxapparater med värmeöverföringsteknik som en och samma 
produkt. 
2.2 Bläckstråle-, laser- och LED-utskriftsteknik och bårbara telefaxapparater 
(14) Vad gäller telefaxapparater med bläckstråle-, laser- eller LED-utskriftteknik har i 
de slutgiltiga avgörandena bekräftats att dessa apparater i allmänhet är väsentligen 
olika telefaxapparater för privat bruk såvitt gäller fysiska och tekniska egenskaper 
(särskilt beträffande vikt/storlek och prestanda), att de är utformade för 
yrkesmässigt bruk snarare än för personligt bruk samt att de, i betydande 
utsträckning, säljs genom andra försäljningskanaler. 
(15) Med beaktande av dessa skillnader kan telefaxapparater med bläckstråle-, laser-
eller LED-utskriftsteknik inte anses vara likadana produkter som den berörda 
produkten. 
(16) Vissa berörda parter har vidare gjort gällande att vissa nya typer av bärbara 
telefaxapparater som skall användas tillsammans med mobiltelefoner och vilka, 
under undersökningsperioden, ännu inte var tillgängliga på gemenskapsmarknaden, 
endast är avsedda för yrkesmässigt bruk och därför borde uteslutas från detta 
förfarande 
(17) På grundval av tillgängliga uppgifter anses bärbara telefaxapparater, vilka skall 
användas endast tillsammans med mobiltelefoner, ha annorlunda fysiska och 
tekniska egenskaper och vara avsedda endast för yrkesmässigt bruk. Dessa 
apparater omfattas därför inte av definitionen av den ifrågavarande produkten. När 
denna typ av telefaxapparater introduceras i gemenskapen, skall kommissionen, om 
nödvändigt, framlägga förslag till rådet i syfte att klargöra, på basis av modell för 
modell, att dessa telefaxapparater inte faller under nuvarande förordning. 
-Ç 
Slutsatser 
(18) De preliminära avgörandena i förordningen om preliminär antidumpningstull enligt 
vilka produktdefinitionen skall grundas på kriterierna vikt och storlek bekräftas. 
(19) Vidare bekräftas att den berörda produkten i enlighet med vad som avses i artikel 
1.4 i grundförordningen är telefaxapparater för värmekänsligt papper och 
telefaxapparater med värmeöverföringsteknik. 
(20) Telefaxapparater med bläckstråle-, laser- eller LED-utskriftsteknik, liksom bärbara 
telefaxapparater som skall användas endast tillsammans med mobiltelefoner, skall 
inte omfattas av detta förfarande. 
C. DUMPNING 
1. Grad av samarbetsvilja 
(21) Tillverkarnas och exportörernas grad av samarbetsvilja i detta förfarande var 
särskilt låg i Malaysia, Thailand, Taiwan, Japan och Kina, eftersom de 
samarbetsvilliga tillverkarnas/exportörernas exportvolym till gemenskapen 
representerade endast en liten andel av den totala exporten från de berörda 
länderna. 
(22) De uppgifter som tillhandahölls av de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna 
kontrollerades och blev också i de flesta fall beaktade. I vissa fall framgick dock av 
undersökningen att vissa uppgifter var oriktiga, icke underbyggda eller otillräckliga 
och således inte kunde beaktas. I dessa fall grundade kommissionen, i enlighet med 
artikel 18 i grundförordningen, sina slutgiltiga avgöranden på tillgängliga 
uppgifter. 
2. Länder med marknadsekonomi 
2.1 Normalvärde 
Tillämpning av artikel 18.1 i grundförordningen 
(23) Exportören/tillverkaren från Singapore ifrågasatte kommissionens beslut att i 
enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen beräkna normalvärdet på grundval av 
tillgängliga uppgifter (se punkt 66 i förordningen om preliminär 
antidumpningstull). Företaget gjorde gällande att de inhemska transaktioner som 
inte rapporterats var avsedda för återexport till tredje land. Vidare gjorde företaget 
gällande att kommissionen enligt artikel 18.4 i grundförordningen borde ha 
underrättat företaget om beslutet, eftersom det inte gavs tillfälle att lämna 
ytterligare förklaringar. Företaget ifrågasatte också den metod som kommissionen 
använde för att beräkna normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter, 
eftersom det ansåg att den bevisning som inhämtats på platsen (fakturor avseende 
l 
de transaktioner som inte rapporterats) borde ha använts istället för det högsta 
försäljningspris som rapporterats. 
Av undersökningen framgick att den ifrågavarande försäljningen egentligen gjorts 
på hemmamarknaden men inte rapporterats som inhemsk försäljning av företaget. 
Företaget ombads vidare att lägga fram bevisning till stöd för att denna försäljning 
inte var avsedd för inhemsk konsumtion utan faktiskt exporterades från Singapore. 
Trots upprepade uppmaningar tillhandahöll företaget inget som kunde styrka 
efterföljande återexport till ett tredje land. När företaget, efter kontrollbesöket, på 
egen begäran hördes gavs ingen tillfredsställande förklaring. 
(24) Vad gäller den metod som kommissionen använt för att beräkna normalvärdet för 
dessa transaktioner kan sägas, att de fakta som användes vid beräkningen av 
normalvärdet kontrollerades och att de, mot bakgrund av företagets delvis bristande 
samarbetsvilja, är rimliga. Kommissionens preliminära avgörande, sådant det 
framgår av punkt 66 i förordningen om preliminär antidumpningstull, bekräftas 
därför. 
(25) En sydkoreansk tillverkare/exportör för vilken det beslöts att tillgängliga uppgifter 
skulle användas vid bedömningen av materialkostnaderna, i enlighet med artikel 18 
i grundförordningen (se punkt 32 i förordningen om preliminär antidumpningstull), 
gjorde gällande att detta beslut var obefogat och att de materialkostnader som 
uppgavs i svaret på frågeformuläret borde ha använts istället. Företaget ansåg också 
att den metod som kommissionen använde för att justera normalvärdet på grund av 
den partiella bristen på samarbetsvilja var bristfällig. 
(26) Av undersökningen framgick att de uppgifter om materialkostnaderna som 
företaget hade uppgivit företedde allvarliga inkonsekvenser och därför inte kunde 
godtas. Företaget gav inga ytterligare förklaringar för att motivera 
inkonsekvenserna. Vad gäller den metod som använts vid fastställandet av de 
tillgängliga uppgifterna bör påpekas att en försiktig metod tillämpats vid 
justeringen av materialkostnaderna genom användandet av den minsta skillnad som 
kunnat konstateras mellan det lägsta och det genomsnittliga materialvärdet. 
Konstruerat normalvärde (försäljningskostnader, administrationskostnader och andra 
allmänna kostnader) 
(27) Den enda samarbetsvilliga thailändska tillverkaren/exportören, som inte hade 
någon inhemsk försäljning, ifrågasatte den metod som vid konstruerandet av 
normalvärdet använts för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader, 
andra allmänna kostnader samt vinst. Som framgår av punkt 77 i förordningen om 
preliminär antidumpningstull och i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen 
beslöt kommissionen, i avsaknad av inhemsk försäljning, att konstruera 
normalvärdet genom att till företagets tillverkningskostnader lägga det vägda 
genomsnitet för inhemska försäljnings- och administrationskostnader, andra 
allmänna kostnader samt den vinst som fastställts för all lönsam försäljning från 
samarbetsvilliga exportörer i Taiwan. Företaget påstod att det tillsammans med den 
samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkaren/exportören utgjorde en enda enhet och 
att försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt 
# 
vinst, med hänsyn till detta förhållande, skulle ha fastställts på grundval av den 
första metod som anges i artikel 2.6 i grundförordningen vilket, enligt företaget, 
skulle ha varit de faktiska uppgifterna för det taiwanesiska företaget. Om artikel 2.6 
c skulle tillämpas begärde företaget alternativt att endast försäljnings- och 
administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för det närstående 
taiwanesiska företaget skulle användas på grund av de nära förbindelserna mellan 
de två. 
(28) Det bör noteras att det konstruerade värdet enligt artikel 2.6 skall baseras på de 
försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst 
som gäller för hemmamarknaden i exportlandet, dvs. Thailand. I avsaknad av 
uppgifter om försäljningen av telefaxapparater på hemmamarknaden i Thailand för 
det berörda företaget eller för något annat företag, och med hänsyn till att inga 
uppgifter fanns att tillgå rörande försäljnings- och administrationskostnader, andra 
allmänna kostnader samt vinst inom samma generella produktkategori, i enlighet 
med artikel 2.6 a och b i grundförordningen, har emellertid artikel 2.6 c åberopats, 
dvs. försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt 
vinst fastställts på grundval av någon annan rimlig metod. Med hänsyn till att 
Taiwan är en marknad på vilken ett betydande antal företag verkar under stor 
konkurrens bedömdes att det vägda genomsnittet av försäljnings- och 
administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för alla 
samarbetsvilliga exportörer på den taiwanesiska marknaden utgjorde en lämplig 
och rimlig grundval och bäst motsvarade försäljningsvillkoren för den berörda 
produkten på den thailändska marknaden. 
(29) Att, som föreslagits av den thailändske tillverkaren, endast använda sig av 
försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för 
det företag som det är närstående, ger inte en lämpligare grundval. Det närstående 
taiwanesiska företagets försäljning representerade för övrigt endast en bråkdel av 
den taiwanesiska marknaden. 
Jämförelse 
Importavgifter 
(30) I punkt 37 i förordningen om preliminär antidumpningstull framhöll kommissionen 
att de yrkanden om justeringar för importavgifter som framställts av sydkoreanska 
tillverkare/exportörer avvisades, eftersom dessa yrkanden beräknades på grundval 
av ett genomsnitt för alla produkter och eftersom sambandet mellan den tull som 
betalats och varje specifik berörd telefaxmodell inte visades. Tre sydkoreanska 
tillverkare/exportörer har gjort gällande att detta beslut var orimligt. De har begärt 
att kommissionen inte skulle kräva exakta beräkningar för varje modell utan istället 
godta en allmän fördelning av den tull som betalats. Vidare har företagen gjort 
gällande att justering för tull måste beviljas oberoende av huruvida inhemska 
modeller innehåller delar som köpts lokalt eller inte. 
(31) Det måste framhållas att ett grundläggande krav för beviljandet av en sådan 
justering är att stöd framförs för att delarna inte inhandlats lokalt, eftersom tull 
annars inte betalats för dessa delar. I ett fall kunde en exportör åtminstone delvis 
l 
visa, på ett sätt som kommissionen fann tillfredsställande, att en justering var 
befogad. Justering gjordes endast i den utsträckning som begäran var styrkt. 
Handelsled 
a) Olikheter avseende funktion 
(32) De två tillverkarna/exportörerna från Japan, tillverkaren/exportören från Singapore 
och ett av de sydkoreanska företagen begärde justering för olikheter i handelsled på 
grundval av artikel 2.10 d i grundförordningen, vilket preliminärt avvisades på de 
grunder som anges i punkterna 49 och 71 i förordningen om preliminär 
antidumpningstull. Företagen invände mot detta och gjorde ånyo gällande att 
olikheter vad gäller funktioner på hemmamarknaden och vid export automatiskt 
motsvarade av olika handelsled och att justering därför borde beviljas för att göra 
det möjligt att göra en riktig jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset. Till 
stöd för sin begäran gjorde företagen gällande att gemenskapsinstitutionerna 
normalt, vid konstruerandet av exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i 
grundförordningen, från det pris som betalas av den första oberoende kunden 
avräkna alla kostnader som bärs av närstående importörer i gemenskapen och 
därigenom få fram ett exportpris fritt fabrik. De menade att man därför, för att 
erhålla ett normalvärde i ett jämförbart handelsled, måste utesluta också de 
utgiftsslag som förekommer på hemmamarknaden jämte motsvarande vinst 
grundad på den vinst som erhålls vid försäljning på hemmamarknaden, i enlighet 
med artikel 2.10 d i grundförordningen. 
(33) Detta argument kan inte godtas eftersom det strider mot ett grundläggande krav i 
grundförordningen på denna punkt, nämligen att de handelsled i vilka handel sker 
på hemmamarknaden och på exportmarknaden måste anges av klaganden som 
särskilt måste visa hur denna eventuella olikhet påverkar jämförbarheten i 
prishänseende. 
(34) Det bör erinras om att gemenskapsinstitutionernas praxis att rekonstruera 
exportpriset genom att från det pris som tillämpas vid försäljning till icke 
närstående importörer avräkna de kostnader som bärs av närstående importörer 
medför att priset vid gemenskapens gräns ligger på samma nivå som vid försäljning 
till en oberoende kund. Eftersom priset vid försäljning från närstående importörer 
till oberoende kunder i detta fall befunnits i allmänhet motsvara nivån på de priser 
som tas ut vid försäljning till större återförsäljare och distributörer, innebär ett 
avdrag av importörens kostnader vid försäljning till sådana kunder ett pris som 
motsvarar en nivå högre upp i försäljningskedjan. Exportpriset efter rekonstruering 
bör följaktligen anses motsvara det pris Som tas ut av distributören. 
(35) Företagens påstående att en kostnadsavräkning borde göras från priset vid 
försäljning på hemmamarknaden eftersom en sådan avräkning gjorts vid 
rekonstrueringen av exportpriset bedöms som i och för sig ogrundat. Eftersom 
rekonstrueringen av exportpriset i förevarande fall ledde till ett handelsled 
motsvarande det som gäller för en distributör, motsvarade detta handelsledet på 
hemmamarknaden. Det förhållandet att vissa kostnader kan uppstå vid försäljning 
på hemmamarknaden till distributörer, vilka inte uppstår vid motsvarande 
-i 
exportled, hör samman med de speciella förhållandena på de ifrågavarande 
marknaderna men kan inte i sig leda till en justering när det är klart att priserna 
gäller ett liknande slag av kunder, nämligen distributörer. 
(36) De japanska och sydkoreanska företagen gjorde gällande att det genomsnittliga 
priset på hemmamarknaden inte kunde användas som normalvärde, eftersom denna 
försäljning sker vid olika handelsled av vilka endast ett motsvarar exportledet. 
Kommissionen undersökte situationen noggrant men kunde inte finna att 
exportörernas påstående var befogat, eftersom företagen inte kunde tillhandahålla 
en klar uppdelning i kostnads- eller prisslag för att påvisa sådana skillnader i 
handelsled på hemmamarknaden. Kommissionen kunde däremot fastställa att de 
priser som togs ut av kunderna på hemmamarknaden var i stort sett desamma för de 
olika konsumentgrupperna, vilket tyder på att det inte rörde sig om olika 
handelsled. Justering för olikheter i handelsled var under alla omständigheter inte 
befogat, eftersom priserna på hemmamarknaden var desamma för alla kundgrupper 
och en av dessa grupper motsvarade handelsledet för exportkunder (distributörer). 
Normalvärdet skulle bli detsamma, oavsett om det grundades på försäljning till en 
grupp eller till alla kunder. 
(37) Vad gäller Singapore gjordes, enligt vad som påstods, all försäljning på 
hemmamarknaden i ett enda handelsled, nämligen distributörsledet. Det bör erinras 
om att normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen på 
grund av att företaget underlåtit att rapportera ett stort antal transaktioner på 
hemmamarknaden med den berörda produkten, vilket förhindrade en mer ingående 
granskning av handelsleden på hemmamarknaden. På grundval av de upplysningar 
som kommissionen hade tillgång till konstaterades inga olikheter mellan 
handelsleden på hemmamarknaden och vid export. 
(38) Av ovan angivna skäl fastställdes normalvärdet på grundval av all försäljning på 
hemmamarknaden, och de justeringar för olikheter i handelsled som begärts av de 
japanska, singaporianska och sydkoreanska tillverkarna/exportörerna bedömdes 
vara obefogade. 
(39) Under omständigheter som inte omfattas av en justering för olikheter i handelsled i 
enlighet med artikel 2.10 d i i grundförordningen medges enligt artikel 2.10 d ii att 
en särskild justering beviljas när det visas att vissa funktioner har ett klart samband 
med andra handelsled än det som använts för jämförelsen. I förevarande fall 
framgick av undersökningen att, oavsett det förhållandet att en justering för 
olikheter i handelsled inte kunde beviljas, marknadsföringsfunktionen borde 
beaktas särskilt mot bakgrund av artikel 2.10 d ii. Kommissionen undersökte 
särskilt huruvida de berörda företagen hade marknadsföringsutgifter för att främja 
försäljning i andra handelsled än det som använts för jämförelsen. Det befanns för 
de berörda företagen att vissa marknadsföringsutgifter i förevarande fall faktiskt 
avsåg ett annat handelsled än det som använts för jämförelsen. Följaktligen beslöts 
i enlighet med artikel 2.10 d ii i grundförordningen att från beräkningen av 
normalvärdet undanta marknadsföringsutgifter som var att hänföra till försäljning 
på hemmamarknaden som rörde ett annat handelsled än distributörsledet. 
b) OEM-försälj ning 
ÅO 
(40) En tillverkare/exportör i Taiwan, en i Thailand och två i Sydkorea ifrågasatte 
avvisandet av deras yrkanden om en justering för olikheter i handelsled grundade 
på OEM-exportförsäljning. 
(41) Den begärda graden av justering kunde inte beviljas eftersom det inte kunde 
påvisas något tydligt prismönster mellan de påstådda försäljningskanalerna. I vissa 
fall befanns priserna för OEM-modeller vara högre än priserna för försäljning av 
varor av egna märken. För ett sydkoreanskt företag befanns också att den 
kundklassificering som angivits var oriktig och därför måste lämnas utan 
beaktande. På den taiwanesiska marknaden visade OEM-försälj ningen på 
hemmamarknaden inte någon konsekvent prisskillnad jämfört med försäljning av 
varor av egna märken. 
(42) För den thailändske tillverkaren, som inte hade någon försäljning på 
hemmamarknaden och endast exporterade på OEM-basis, konstruerades 
normalvärdet med användning av genomsnittliga försäljnings- och 
administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för den thailändska 
marknaden för vilka, som förklarats ovan, inga justeringar av detta slag behövdes. 
Begäran avvisades därför. 
Provision 
(43) Det thailändska företaget invände mot att en provision på 5 % dragits av från priset 
till den första oberoende kunden i gemenskapen för att därigenom ta hänsyn till det 
närstående taiwanesiska företagets delaktighet i dessa transaktioner. Enligt 
företaget borde endast direkt anknutna försäljningskostnader dras av, varför det inte 
skulle finnas någon rättslig grund för att tillämpa denna femprocentiga provision 
som de påstod inte förekom i praktiken. 
(44) Undersökningen bekräftade att all export från den thailändske 
tillverkaren/exportören till gemenskapen gjordes via ett närstående företag i 
Taiwan. Det har fastställts att de överföringspriser som det närstående taiwanesiska 
företaget tagit ut av den thailändske tillverkaren, på grund av förhållandet mellan 
de två företagen, inte kan anses ha varit rimliga. Vid besök på platsen 
konstaterades ett pålägg mellan överföringspriset och det pris som betalades av den 
första oberoende kunden i gemenskapen. Denna skillnad var avsedd att, i varje fall 
delvis, täcka det närstående företagets kostnader för de åtgärder som utförts i syfte 
att exportera den berörda produkten. Eftersom det närstående taiwanesiska 
företagets funktioner kan anses likna funktionerna hos en handlare gjordes en 
justering i form av ett avdrag på 5 % från priset till den första oberoende kunden i 
gemenskapen. Detta avdrag bedöms som rimligt med hänsyn till det närstående 
företagets grad av delaktighet i den thailändske tillverkarens/exportörens 
försäljningsverksamhet. 
(45) Ett företag i Singapore begärde en justering för provision som betalats till 
närstående företag i Japan. Denna begäran hade redan avvisats på de grunder som 
anges i punkt 73 i förordningen om preliminär antidumpningstull. Företaget 
invände mot detta ställningstagande och gjorde ånyo gällande att justeringen var 
nödvändig på grund av den betydande roll som de två närstående japanska 
ÂÀ 
företagen spelade vid tillverkningen och marknadsföringen av den berörda 
produkten i Singapore. 
(46) Frågan togs under nytt övervägande. Av undersökningen framgick att beloppet i 
fråga egentligen avsåg royalties och vinstöverföringar som de två japanska 
företagen tog emot. Sådana betalningar kan inte betraktas som betalning av 
provision i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen. Begäran om justering 
kunde således inte godtas. 
(47) Det konstaterades emellertid att exportförsäljningen helt administrerades av de 
japanska företagen. Singaporeföretagets funktion var begränsad till att fakturera 
varorna och ombesörja frakten. Eftersom de närstående företagens funktion därför 
kan anses likna en handlares funktion avräknades en justering på 5 % från priset till 
den första oberoende kunden i gemenskapen för att ta hänsyn till företagens 
delaktighet i Singaporetillverkarens försäljning och administration. Justeringen 
fastställdes till 5 % eftersom de faktiska utgifterna för de närstående japanska 
företagen inte uppgavs i svaren på frågeformuläret, trots att detta så uttryckligen 
begärts, och därför inte kunde kontrolleras vid kontrollbesök på platsen. 
Kreditkostnader 
(48) I punkt 39 i förordningen om preliminär antidumpningstull uppgavs att kraven på 
justering för kreditkostnader avvisades för samtliga sydkoreanska företag, eftersom 
kraven grundades på ett kreditkonto för löpande betalningar med automatisk 
förlängning av krediten, utan bevis för att det skulle finnas ett avtal mellan 
leverantören och köparen av produkten vid försäljningstidpunkten. Tre 
sydkoreanska tillverkare/exportörer gjorde gällande att detta inte överensstämde 
med kommissionens praxis. En justering av normalvärdet för kreditkostnader 
motsvarande en kredittid på minst 30 dagar borde därför ha beviljats. 
(49) Det är gemenskapsinstituionernas praxis att bevilja justering för kreditkostnader när 
exportören visar att betalningsvillkoren var en faktor som beaktades vid 
fastställandet av de försäljningspriser som togs ut, i enlighet med artikel 2.10 g i 
grundförordningen. Justering beviljas därför endast för det antal dagar som man 
kan visa har avtalats vid försäljningstidpunkten, eftersom endast de kostnader som 
hänför sig till dessa dagar kan anses ha påverkat priset. När betalningarna görs på 
grundval av ett sådant kreditkonto som i detta fall finns inget sådant avtal och 
begäran kunde således inte godtas. 
Garantikostnader 
(50) En sydkoreansk tillverkare/exportör gjorde gällande att det borde göras en mer 
realistisk beräkning av justeringen lör skillnaden i garantikostnader genom 
medräknande av vissa utgifter i form av avgifter som betalas till oberoende ombud 
och löner till reparatörer. 
(51) Av undersökningen framgick att de uppgivna garantikostnaderna för 
hemmamarknaden var överdrivna och att de således utgjorde en otillförlitlig grund 
för beräkningen av justeringen. Vid det preliminära fastställandet beslöts att grunda 
bedömningen av justeringen för garantikostnader endast på de faktiska kostnaderna 
Åt 
för att tillhandahålla kunder reservdelar utan särskild kostnad. I avsaknad av ny 
bevisning till stöd för en större justering för garantikostnaderna bekräftas härmed 
de preliminära slutsatserna. 
Andra faktorer 
(52) Ett taiwanesiskt företag upprepade sin begäran om särskilt justering i enlighet med 
artikel 2.10 k i grundförordningen genom avdrag från normalvärdet av försäljares 
löner, marknadsföringskostnader och hyra, eftersom företaget ansåg att större delen 
av kostnaderna för dessa funktioner rörde försäljning på hemmamarknaden. 
(53) De japanska och singaporianska tillverkarna/exportörerna begärde vidare, 
alternativt för den händelse begäran om justering för olikheter i handelsled (se 
ovan) skulle avvisas, att andra särskilda justeringar - för till exempel löner till 
försäljare, marknadsföringskostnader m.m. - skulle avräknas från normalvärdet. Det 
singaporianska företaget invände mot att denna begäran avvisats (se punkt 72 i 
förordningen om preliminär antidumpningstull) och hävdade att kravet i artikel 
2.10 k att det skall påvisas att kunder på hemmamarknaden betalat olika priser 
endast är ett exempel och sålunda inte tvingande. 
(54) Inget av de företag som framställde en begäran i enlighet med artikel 2.10 k i 
grundförordningen tillhandahöll sådant stöd för betydande och konsekventa 
prisskillnader som krävs enligt stadgandet. Att endast påvisa en skillnad i kostnader 
mellan ett företags avdelningar för export respektive för försäljning på 
hemmamarknaden utgör inte tillräcklig grund för ett påstående om olikheter i 
prisjämförbarhet och är i än mindre grad tillräckligt för att påvisa effekt på priserna. 
Det är vidare oriktigt att kravet att påvisa prisskillnader endast anges som exempel, 
eftersom stycke k förstärker de två kraven i första stycket i artikel 2.10, nämligen 
att de justeringar som anges i styckena a-k endast kan beviljas om det görs gällande 
och visas att olikheterna påverkar priserna och prisernas jämförbarhet. I avsaknad 
av bevis för att dessa krav uppfyllts i detta fall måste begäran avvisas. 
3. Länder som inte har marknadsekonomi 
3.1 Individuell behandling 
(55) De företag som inte beviljats individuell behandling gjorde gällande att 
förordningen om preliminär antidumpningstull var otillräckligt motiverad på denna 
punkt. De framställde ånyo sin begäran om individuell behandling och anförde som 
grund för detta att de var oberoende av den kinesiska staten. 
(56) Det bör noteras att en enda landsomfattande tull fastställs för länder som inte har 
marknadsekonomi, i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen. Att bevilja vissa 
exportörer individuell behandling utgör således ett undantag från huvudregeln. En 
tillverkare/exportör som önskar ett sådant undantag måste visa att statlig 
inblandning inte förekommer. Två av de kinesiska tillverkarna kunde visa att de 
uppfyllde alla krav för att beviljas individuell behandling. Beträffande de tre 
återstående kinesiska tillverkarna kunde företagen inte visa sådant oberoende, 
varför gemenskapsinstitutionerna var tvungna att tillämpa den landsomfattande 
tullen. 
3.2 Modelljämförelse 
(57) Kinesiska tillverkare/exportörer invände mot det förhållandet att normalvärdet 
delvis grundades på modeller från en sydkoreansk tillverkare på vilken artikel 18 i 
grundförordningen tillämpades. Exportörerna gjorde gällande att användningen av 
ett normalvärde som fastställts för ett icke-samarbetsvilligt företag skulle vara 
oförmånligt för dem. 
(58) Frågan togs under ny prövning och dessa modeller uteslöts slutligen från 
beräkningen med hänsyn till att artikel 18 i grundförordningen tillämpades vid 
fastställandet av normalvärdet. 
(59) Ett av de sydkoreanska företagen med tillverkning i såväl Kina som Sydkorea 
hävdade att normalvärdet för en av dess modeller som tillverkades i Kina borde ha 
fastställts med ledning av det konstruerade värdet för samma modell som 
tillverkades i Sydkorea. 
(60) Begäran har avvisats eftersom tillgängliga uppgifter använts på grundval av artikel 
18 i grundförordningen för att fastställa normalvärdet för den närstående 
sydkoreanska tillverkaren/exportören och, som ovan sagts, dessa modeller uteslutits 
vid fastställandet av det kinesiska normalvärdet. Det måste vidare framhållas att 
normalvärdet om möjligt bör grundas på uppgifter som erhållits i det jämförbara 
landet som helhet och inte endast på en viss tillverkares försäljning. 
3.3 Jämförelse 
Handelsled 
(61) Kinesiska tillverkare/exportörer begärde åter justering för olikheter i handelsled 
och anförde som grund för detta att deras exportförsäljning endast gick till OEM. 
(62) Som förklarats ovan framgick det av en genomgång av priserna vid OEM-
försäljning och försäljning av egna märkesprodukter på den sydkoreanska 
hemmamarknaden att en olikhet i handelsled på denna punkt inte återspeglades i 
konsekventa och tydliga olikheter i prishänseende. Eftersom det inte förelåg någon 
olikhet i pris mellan OEM-försäljning och försäljning av det egna märket i 
Sydkorea, och eftersom normalvärdet för Kina grundats på priserna på Sydkoreas 
hemmamarknad, fanns ingen grund för justering. 
Provision 
(63) Tre japanska företag berörs av förfarandet rörande Kina eftersom de exporterade 
telefaxapparater med ursprung i Kina till gemenskapen. Det framgår att deras 
helägda dotterföretag i Hongkong har antingen ett avtal med ett kinesiskt företag 
om tillverkning (eller montering) i Kina eller ett företag (en rättslig enhet) inrättat i 
Kina. I den preliminära beräkningen avräknades ett pålägg för verksamheten i 
Hongkong och Japan i form av provision. De kinesiska tillverkarna/exportörerna 
hävdade att denna avräkning på 5 % från exportpriset inte var korrekt, eftersom det 
inte hänförde sig till en faktiskt utbetalad provision. 
ik 
(64) Eftersom de närstående japanska företagens funktioner kan anses likna 
funktionerna hos en handlare som arbetar på provisionsbasis har en justering på 5 
% avräknats från priset till den första oberoende kunden i gemenskapen. Denna 
andel anses rimlig med hänsyn till de närstående företagens grad av delaktighet i de 
kinesiska tillverkarnas försäljning och administrativa verksamhet. 
(65) Enligt artikel 2.10 i i grundförordningen skall en justering göras för olikheter i 
provisioner som utbetalas för försäljningen i fråga. I detta avseende bör noteras att 
det inte gör någon skillnad om tillverkaren/exportören fakturerar sin kund i 
gemenskapen direkt och betalar en provision till de parter som är inblandade i 
organisationen av försäljningstransaktionen eller om tillverkaren/exportören 
fakturerar mellanhanden som i sin tur fakturerar kunden i gemenskapen. Det senare 
tillvägagångssättet är endast ett annat sätt att tillse att mellanhanden får sin 
provision. I enlighet med rådets och kommissionens praxis kunde begäran därför 
inte godtas. 
4. Dumpningsmarginal för företag som varit föremål för undersökning 
4.1 Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga företag 
(66) Dumpningsmarginalen fastställdes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen 
på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett 
vägt genomsnittligt exportpris för alla exporttransaktioner till gemenskapen. 
4.2 Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag (övrig dumpningsmarginal) 
(67) I avsaknad av synpunkter från de berörda parterna beslutas att tillämpa den metod 
'som anges i punkt 28 i förordningen om preliminär antidumpningstull, dvs. att för 
vart och ett av exportländerna välja det företag som har den högsta 
dumpningsmarginalen samt den modell som har den högsta graden av dumpning 
bland de modeller som detta företag tillverkade och sålde i betydande mängd. Den 
övriga dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av den vägda genomsnittliga 
marginal som fastställts för denna modell, uttryckt i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns. 
4.3 Dumpningsmarginaler 
Sydkorea 
(68) De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga 
tillverkarna/exportörerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens 
gräns, är följande: 
Samsung Electronics Co. Ltd, Söul 19,8 % 
Daewoo Telecom Ltd, Söul 11,6 % 
Nixxo Telecom Co., Ltd, Söul 7,5 % 
Tae II Media Co., Ltd, Söul 9,2 %. 
AS 
(69) Övrig dumpningsmarginal för Sydkorea, uttryckt i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, är 25,1 %. 
Japan 
(70) De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga 
tillverkarna/exportörerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens 
gräns, är följande: 
Brother Industries, Ltd., Nagoya: 49,2 % 
Tottori Sanyo Electric Co., Ltd., Tottori: 124,2 % 
(71) Övrig dumpningsmarginal för Japan, uttryckt i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, är 130,2 %. 
Taiwan 
(72) De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga 
tillverkarna/exportörerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens 
gräns, är följande: 
Kinpo Electronics, Inc., Taipei 6,0 % 
Sampo Corporation, Taipei 56,2 %. 
(73) Övrig dumpningsmarginal för Taiwan, uttryckt i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, är 60,8 %. 
Singapore 
(74) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga 
tillverkaren/exportören, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens 
gräns, är följande: 
Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte., Ltd., Singapore 30,1% 
(75) Övrig dumpningsmarginal för Singapore, uttryckt i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, är 68,2 %. 
Thailand 
(76) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga 
tillverkaren/exportören, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens 
gräns, är följande: 
Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd., Bangkok 10,4 %. 
(77) Övrig dumpningsmarginal tor Thailand, uttryckt i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, är 22,6 %. 
Malaysia 
Aé 
(78) Övrig dumpningsmarginal för Malaysia, uttryckt i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, är 124,2 %. 
Kina 
(79) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för Kina, uttryckt i procent av importpriset 
cif vid gemenskapens gräns, är 51,6 %. 
(80) De slutgiltiga antidumpningsmarginalerna för de företag som beviljats individuell 
behandling, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 
följande: 
Murata Machinery (H.K.) Ltd., Hongkong (produkter med ursprung i Kina): 
21,2%; 
Highsonic Industrial Ltd., Hongkong, (produkter med ursprung i Kina): 23,2 %. 
D. GEMENSKAPSINDUSTRIN 
(81) Efter det att de preliminära antidumpningstullarna införts har vissa berörda parter 
gjort gällande att den klagande gemenskapstillverkaren inte borde betraktas som 
"gemenskapsindustrin" med hänsyn till att den näst största gemenskapstillverkaren 
inte var villig att samarbeta. I undersökningen fastställdes dock att den klagande 
gemenskapstillverkarens tillverkning av produkten utgör en betydande del av 
gemenskapens sammanlagda tillverkning, i den mening som avses i artikel 4.1 i 
grundförordningen. Denne tillverkare anses därför utgöra gemenskapsindustrin 
såvitt gäller detta förfarande. 
E. SKADA 
1. Sammanslagning av den dumpade importens verkningar 
(82) De japanska exportörerna har gjort gällande att kommissionen inte borde utgå från 
att det förelåg bristande samarbetsvilja såvitt gäller cirka tio japanska tillverkare av 
telefaxapparater vilka vägrat att samarbeta med kommissionen i detta förfarande 
och underlåtit att svara på de frågeformulär som kommissionen skickat till dem, 
eftersom dessa företag skulle ha upphört med export till gemenskapen innan 
undersökningsperiodens början. Utvecklingen av importen från Japan borde 
bedömas på grundval av de uppgifter som de japanska tillverkarnas 
sammanslutning CIAJ lämnat för dessa icke-samarbetsvilliga företag i samband 
med förfarandet samt på de uppgifter som lämnats av de två samarbetsvilliga 
japanska exportörerna. Dessa uppgifter skulle visa att importen från Japan minskat 
starkt mellan 1993 och 1996. Med hänsyn till denna utveckling borde importen från 
Japan inte slås samman. 
(83) En exportör av kinesiska produkter gjorde gällande att den kinesiska exporten inte 
borde ha slagits samman, eftersom de kinesiska exportörerna koncentrerat sig på 
OEM-kunder medan andra exporterande länder riktat sig mot 
Air 
konsumentmarknaden. Exportören gjorde också gällande att olika stora 
skademarginaler konstaterats och att skiljaktiga prissättningsstrategier tillämpats av 
exportörerna från olika länder. Detta skulle motivera att exporten inte slås samman 
eftersom det skulle tyda på att det inte råder konkurrens mellan dessa produkter. 
(84) Vissa exportörer har vidare gjort gällande att de genomsnittliga priserna för Japan 
och Singapore var mellan 40 % och 48 % högre än genomsnittet för alla berörda 
exportländer. Detta skulle motivera att importen för dessa länder inte slås samman 
eftersom det tyder på att produkterna inte konkurrerar med produkterna från de 
andra berörda exportländerna. 
(85) Förutsättningarna för att slå samman import i syfte att fastställa skada, i enlighet 
med artikel 2.3 i grundförordningen, är 
(a) att de dumpningsmarginaler som fastställts för varje land skall vara högre än 
miniminivån enligt artikel 9.3, 
(b) volymen av importen från varje land inte är försumbar, och 
(c) det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med 
hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och 
konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana 
gemenskapsprodukten. 
1.1 Dumpningsmarginaler 
(86) Som angivits ovan är de dumpningsmarginaler som konstaterats för varje 
exporterande land högre än miniminivån enligt artikel 9.3. 
1.2 Importvolymen 
(87) För de slutgiltiga avgörandena har, i avsaknad av tillförlitliga och kontrollerade 
uppgifter från alla japanska exportörer, volymen av importen från Japan fastställts 
på grundval av uppgifter från Eurostat. I Eurostats uppgifter görs ingen skillnad på 
telefaxapparater för personligt bruk och telefaxapparater för affärsmässigt bruk och 
omfattningen av importen av telefaxapparater för personligt bruk fastställdes därför 
med ledning av det förhållande mellan telefaxapparater för affärsmässigt bruk och 
telefaxapparater för personligt bruk med ursprung i Japan som under 
undersökningen fastställts för samarbetsvilliga oberoende importörer och 
importörer som är japanska exportörer närstående. Detta visar, vad gäller de 
berörda parterna, att 41,1 % (i enheter) av de telefaxapparater med ursprung i Japan 
som såldes i gemenskapen under undersökningsperioden var telefaxapparater för 
personligt bruk. Volymen av importen från Japan under undersökningsperioden 
fastställdes följaktligen till 41,1 % av den totala import från Japan som rapporterats 
av Eurostat. 
(88) Volymen av den japanska importen kan inte grundas på de uppgifter som lämnats 
av de japanska tillverkarnas sammanslutning CIAJ, eftersom en betydande del av 
dessa uppgifter avser icke-samarbetsvilliga japanska exportörer vilka vägrade att 
Ål 
besvara de frågeformulär som kommissionen sände till dem och sålunda hindrade 
kommissionen från att erhålla och kontrollera de relevanta uppgifterna. Vidare har 
inte visats något stöd för att det under undersökningsperioden inte har skett någon 
annan import av telefaxapparater för personligt bruk än importen från de två 
samarbetsvilliga japanska exportörerna. Dessa exportörer har alltså inte förmått 
styrka att exportutvecklingen, som påstått, skulle vara starkt nedåtgående. 
(89) Därför bekräftas slutsatserna i förordningen om preliminär antidumpningstull om 
att importen från Japan skall fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter, i 
enlighet med artikel 18 i grundförordningen. 
Den volym för importen från Japan som på detta sätt fastställts är dock betydande. 
1.3 Konkurrensvillkor 
Försäljningskanaler 
(90) Vad gäller argumentet att de kinesiska exportörerna koncentrerade sig på OEM och 
att försäljningskanalerna följaktligen måste anses vara olika förekom betydande 
brist på samarbetsvilja från de kinesiska tillverkarnas sida. Av denna anledning kan 
inga allmängiltiga slutsatser rörande den kinesiska exporten dras på grundval 
endast av de samarbetsvilliga exportörernas situation. Vidare har kommissionen 
funnit att de flesta samarbetsvilliga parter från de berörda exportländerna säljer den 
berörda produkten till flera kategorier kunder inom EU, inbegripet OEM-kunder. 
(91) Detta gäller också för gemenskapsindustrin. Försäljningsandelen avseende de olika 
kundkategorierna är förstås inte densamma. Detta påverkar dock inte det 
förhållandet att dessa parter konkurrerar med varandra och det finns ingen 
motivering, ens om full samarbetsvilja varit för handen, för att inte slå samman den 
kinesiska exporten på dessa grunder. 
Priser 
(92) Vad gäller argumentet rörande högre priser för import från Japan och från 
Singapore har kommissionen fastställt att telefaxapparater för personligt bruk från 
Japan och Singapore som importeras till gemenskapen 
i allmänhet har ett större antal tekniska finesser och tillhör ett högre 
marknadssegment än telefaxapparater från de andra exporterande länderna. Det är 
därför normalt att det genomsnittliga exportpriset är högre för dessa två länder. 
Produkter från Japan och Singapore konkurrerade dock med produkter från andra 
exporterande länder som också, om än i mindre utsträckning, exporterar 
produkttyper som hör till högre marknadssegment och konkurrerade också med 
gemenskapsindustrins produkter vilket framgår av det förhållandet att produkterna 
har identiska eller liknande fysiska och tekniska egenskaper, att de är avsedda för 
samma slags användning och att de såldes genom samma eller liknande 
försäljningskanaler 
Även om de singaporianska och japanska exportörerna allmänt sett inte har 
underskridit gemenskapsindustrins försäljningspris, eller i varje fall inte har 
underskridit detta i betydande omfattning (se nedan avsnitt 2 a prisunderskridande), 
hade de sjunkande priserna på exporten från Singapore och Japan en återhållande 
/tf 
effekt på prisnivån vilket medförde att gemenskapsindustrin inte kunde höja sina 
priser till en lönsam nivå. 
Konkurrensvillkoren är följaktligen desamma. 
1.4 Slutsatser 
(93) Med beaktande av det ovan sagda bekräftas slutsatserna i förordningen om 
preliminär antidumpningstull, nämligen att förutsättningarna för att slå samman 
importen för att bedöma skadan, i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen, är 
uppfyllda. 
Allmänna skadefaktorer 
A llmänt påpekande 
(94) På grundval av de framställningar som mottagits efter införandet av preliminära 
åtgärder liksom av ytterligare undersökningar har ett antal allmänna skadefaktorer 
nu kunnat slutgiltigt fastställas. 
Konsumtion 
(95) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna har konsumtionen inom 
gemenskapen fastställts till följande: 
(96) Konsumtionen ökade från cirka 1,1 miljoner enheter 1993 till 2,5 miljoner enheter 
1996 (undersökningsperioden), vilket är en ökning på omkring 130 %. 
Kumulerad volym, marknadsandelar 
(97) Vidare konstaterades följande utveckling för den sammanslagna importen från de 
berörda länderna: 
i) Under perioden 1993-1994 ökade de exporterande länderna sin 
försäljningsvolym med 33,7 % medan deras marknadsandel minskade med 
11,4 procentenheter (från 62,5 till 51,1%). 
ii) Under perioden 1994-1996 ökade volymen av import från de exporterande 
länderna med 76,9 % medan deras marknadsandel ökade från 51,1 % till 
64,3%, dvs. med 13,2 procentenheter. 
Priser 
(a) Prisunderskridande 
(98) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna fastställdes att det inte 
förelåg något prisunderskridande för den enda exportören från Singapore. 
to 
(99) För de andra samarbetsvilliga exportörerna bekräftas avgörandena i förordningen 
om preliminär antidumpningstull enligt vilka prisunderskridande konstaterades för 
de modellgrupper som fastställandet grundades på. De marginaler för 
prisunderskridande som beräknades för varje modellgrupp sträcker sig från 1,3 % 
till 41,8 %: Den vägda genomsnittliga marginalen för prisunderskridande i 
förhållande till den sammanlagda importen för varje land fastställs slutgiltigt till 
följande: Kina 18,5 %, Japan 0,3 %, Taiwan 4,5 %, Singapore 0,0 %, Sydkorea 9,2 
%, Thailand 10,9 % och Malaysia 41,8 %. Den vägda genomsnittliga marginalen 
för prisunderskridande för alla berörda länder är 8.4 %. 
(b) Försäljningspriser 
(100) Under perioden 1993-1994 sjönk försäljningspriserna för de samarbetsvilliga 
exportörerna med i genomsnitt 11 % och mellan 1994-1996 var minskningen i 
genomsnitt 26,1 %. De japanska och singaporianska exportörerna vidkändes också 
en nedåtgående prisutveckling under denna period. 
Gemenskapsindustrins situation 
(101) På grundval av de synpunkter som mottogs efter införandet av de preliminära 
antidumpningstullarna och av ytterligare undersökningar fastställdes följande: 
(102) Under perioden 1993-1994 ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 
140 % och marknadsandelarna med 7,7 procentenheter (från 16,3 % till 24 %). 
Denna positiva utveckling byggde på de investeringar som gjorts under 1993. 
(103) Under perioden 1994-1996 minskade däremot gemenskapsindustrins 
försäljningsvolym med 14,7 % och dess marknadsandel från 24,0 % till 14.5 %. 
dvs. med 9,5 procentenheter. 
(104) Under perioden 1994-1996 sjönk tillverkningen och utnyttjandet av 
produktionskapaciteten starkt till följd av minskad försäljningsvolym; 
försäljningspriserna sjönk samtidigt 17,5%. Under samma period minskade 
sysselsättningen med 21,7%. Under samma period försämrades de finansiella 
resultaten och under undersökningsperioden gjordes en tvåsiffrig förlust (i procent) 
på omsättningen. Gemenskapsindustrin kunde inte öka sina priser till en lönsam 
nivå på grund av den låga prisnivån på gemenskapsmarknaden. 
4. Slutsatser 
(105) Mot bakgrund av det ovan sagda dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har 
åsamkats väsentlig skada. 
F. VÅLLANDE AV SKADA 
1. Dumpad import 
U 
(106) Inträngandet på gemenskapsmarknaden av importerade produkter till dumpade 
priser som såldes genom samma distributionskanaler och på samma öppna marknad 
sammanföll med en förlust av marknadsandelar och en försämring av det 
finansiella läget för gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrin sålde under hela 
undersökningsperioden till priser som låg långt under produktionskostnaden. Den 
hade inte möjlighet att höja sina priser till en lönsam nivå på grund av det låga 
prisläget på marknaden. Den prisdämpande verkan orsakades gemensamt av de 
prisunderskridande exportörerna och de japanska och singaporianska exportörerna, 
vars exportpriser också har sjunkit stadigt. Gemenskapsindustrin ställdes alltså 
samtidigt inför dumpad import från Japan och Singapore av produkter som allmänt 
sett tillhörde de högre marknadssegmenten och dumpad import från de andra 
berörda länderna av produkter som normalt tillhörde de lägre marknadssegmenten, 
i vilka konkurrensen i första hand sker i form av priskonkurrens. 
2. Andra faktorer 
(107) Efter att de preliminära antidumpningstullarna införts gjordes gällande att den 
skada som vållats gemenskapsindustrin kunde ha förorsakats av Sagem, den näst 
störste tillverkaren i gemenskapen. 
(108) Uppgifter som erhållits under undersökningen visar att Sagems marknadsandel, 
som hade ökat mellan 1993 och 1994, minskade i betydande grad mellan 1994 och 
undersökningsperioden. Vad gäller Sagems största marknad, Frankrike, visar 
statistiken vidare att Sagem ofta var det företag som tog ut det högsta priset när 
man jämförde med ett antal jämförbara modeller. På grundval av dessa 
upplysningar bedöms det som osannolikt att Sagem i någon större utsträckning 
bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin. 
(109) Vad gäller import från länder som inte ingått i undersökningen har i de preliminära 
slutsatserna fastställts att det inte förekom någon import av betydelse under 
undersökningsperioden. Inga underbyggda synpunkter har framförts i denna del. 
3. Slutsatser 
(110) Med beaktande av det ovan sagda bedöms den dumpade importen från de berörda 
exportländerna ha vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. 
G. GEMENSKAPENS INTRESSE 
(111) Efter att de preliminära antidumpningstullarna införts gjordes gällande att 
antidumpningstullar skulle vara orimligt betungande för konsumenterna och 
således strida mot gemenskapens intresse. Till följd av detta har ytterligare 
undersökningar genomförts vid vilka följande fastställts. 
4. Gemenskapsindustrin och andra gemenskapstillverkare 
(112) Vid undersökningen fastställdes att gemenskapsindustrin är livskraftig, vilket bland 
annat visas av de fortlöpande investeringarna och utvecklingen av en egen 
it 
telefaxapparat för personligt bruk som skall användas med vanligt papper 
(värmeöverföring) och som snart kommer att introduceras på marknaden. Med 
hänsyn till hur stora förluster som den dumpade importen har förorsakat 
gemenskapsindustrin och hur lång tid detta har pågått kan det förväntas att 
gemenskapsindustrin skulle upphöra med sin verksamhet i gemenskapen om inga 
åtgärder vidtas mot dumpningen. Om inga åtgärder vidtas kommer den dumpade 
importen även fortsättningsvis att ha prisdämpande verkan, vilket kommer att 
omintetgöra gemenskapsindustrins ansträngningar för att uppnå lönsamhet. Som en 
följd härav skulle cirka 370 arbetstillfällen som är direkt knutna till den berörda 
produkten försvinna i gemenskapen. Antidumpningsåtgärder skulle däremot göra 
det möjligt för gemenskapsindustrin att fortsätta och till och med utveckla sin 
verksamhet inom EU. 
(113) Det bedöms vidare att införandet av antidumpningstullar sannolikt kommer att ha 
gynnsam effekt, direkt och indirekt, för cirka 4000 arbetstillfällen, nämligen, cirka 
1000 anställda hos gemenskapstillverkare (Philips, Sagem och de i gemenskapen 
etablerade japanska tillverkarna) och, indirekt, ytterligare 3000 arbetstillfällen i den 
tillverkningsrelaterade tjänste- och underleverantörssektorn (detta bygger på 
industrins bedömning för denna sektor enligt vilken ett arbetstillfälle i 
tillverkningsledet innebär minst tre arbetstillfällen i stödverksamheter). 
5. Icke närstående importörer/handlare 
(114) Vad gäller icke närstående importörer och handlare har det av undersökningen 
framgått att den berörda produkten i allmänhet motsvarar endast en liten andel av 
deras affärsverksamhet, i genomsnitt 1 % av den totala omsättningen. För de 
samarbetsvilliga importörerna var inga arbetstillfällen eller investeringar av någon 
betydelse direkt anknutna till den berörda produkten. Dessa företag, med undantag 
för ett, förklarade alla att antidumpningstullar inte skulle ha någon större effekt på 
försäljning, vinst och sysselsättning som helhet. 
6. Konsumenterna 
(115) Med införandet av slutgiltiga antidumpningstullar skulle den genomsnittliga 
ökningen av konsumentpriset för produkter som importeras från de berörda 
länderna bli cirka 12 %, grundat på antagandet att exportörer som åläggs höga 
antidumpningstullar på mellan 40 % och 89 % kommer att upphöra med sin export 
till gemenskapsmarknaden, medan återstående exportörer kommer att fortsätta sin 
försäljning på gemenskapsmarknaden. Prisökningen för enskilda exportörer som 
åläggs antidumpningstullar som är lägre än genomsnittet - dessa exportörer svarar 
för ca 70 % av exporten från de berörda länderna - skulle bli ännu lägre, mellan 3 
% och 9 %. För en produkt med en livstid på cirka fem år skulle 
antidumpningstullen innebära ett årligt påslag på cirka 6 ecu. Effekten av dessa 
relativt små förändringar kommer dessutom att delvis förtas av de normala 
prisminskningama för den berörda produkten. 
(116) Bortsett från de nämnda prisökningarna för importerade produkter kan 
konsumenterna räkna med ett ökande utbud från alla gemenskapstillverkarna. 
Gemenskapstillverkarnas marknadsandel kan förväntas öka från 35 % under 1996 
till cirka 50 % efter att antidumpningstullarna har införts. Dessa 
gemenskapstillverkare kan förväntas hålla sina priser stabila för att dra fördel av 
större marknadsandel och ökad försäljningsvolym, vilket i sin tur kommer att leda 
till lägre kostnader per enhet och bättre finansiella resultat. 
(117) Den europeiska konsumentorganisationen BEUC deltog inte i undersökningen och 
har inte heller lämnat synpunkter, trots att den givits tillfälle att göra detta. 
(118) Med beaktande av det ovan sagda bedöms belastningen för konsumenterna till följd 
av införandet av antidumpningstullar för telefaxapparater för personligt bruk som 
importeras från de berörda länderna som måttlig i förhållande till fördelarna av att 
säkra fortsatt industriverksamhet och högkvalificerade arbetstillfällen i 
.gemenskapen. 
7. Informationssamhället 
(119) Det gjordes gällande att införandet av antidumpningstullar skulle påverka 
utvecklingen av informationssamhället. 
(120) Vad gäller denna invändning bör påpekas att det uttryckligen sägs i 
Singaporeöverenskommelsen om informationsteknologiska produkter från 1996 att 
avtalet inte i något avseende påverkar rätten att vidta antidumpningsåtgärder i 
tillämpliga fall. Vidare bedöms att den begränsade effekten på konsumenterna, som 
framhållits i det föregående, inte kommer att påverka efterfrågan för den berörda 
produkten negativt. 
8. Antidumpningsåtgärdernas verkan på konkurrensen 
(121) Införande av antidumpningstullar för de exportörer för vilka höga dumpnings- och 
skademarginaler konstaterats och vars export skulle bli föremål för höga 
antidumpningstullar kan förväntas feda till minskad försäljningsvolym och 
marknadsandel för dessa parter. För de flesta berörda exportörer kommer tullen 
dock att få endast måttlig verkan och dessa exportörers ställning i 
konkurrenshänseende förväntas inte påverkas i betydande utsträckning. Det 
kommer följaktligen att även fortsättningsvis finnas ett stort antal starka 
konkurrenter till gemenskapstillverkarna på marknaden. 
9. Slutsatser 
(122) Med beaktande av det ovan sagda bedöms att det inte finns tvingande skäl mot att 
införa antidumpningstullar. 
H. SLUTGILTIG TULL 
1. Skademarginalerna 
tt\ 
(123) För att fastställa vilken tullnivå som skulle vara nödvändig för att undanröja den 
skada som den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin bedömdes att en 
prisnivå borde beräknas på grundval av produktionskostnaden för 
gemenskapsindustrin jämte en rimlig vinst. En vinstmarginal på 10,7 % av 
omsättningen bedömdes utgöra ett lämpligt minimivärde. Det anses också att det 
för närvarande och i framtiden finns, och kommer att finnas, ett behov av intensiva 
och stegrade insatser för forskning och utveckling, särskilt med hänsyn till den 
fortsatta miniatyriseringen och kommande produktgenerationer som är anpassade 
till utvecklingen inom telekommunikationstekniken. Den nämnda vinstmarginalen 
är dessutom tillräcklig för att ge resurser för de investeringar som krävs för att 
framställa nya produkttyper och ge en rimlig avkastning på det kapital som redan 
investerats. 
(124) Vidare bedöms att denna vinstmarginal ligger i linje med de vinstmarginaler som 
konstaterats för de berörda exportörernas försäljning på hemmamarknaden, liksom 
med de vinstmarginaler som använts i tidigare antidumpningsärenden rörande 
liknande näringar (t. ex. ärenden rörande fårgtelevisionsapparater med liten 
bildskärm, ljudkassetter, videokassettband, magnetskivor, elektrolytkondensatorer 
med aluminiumplattor, televisionskamerasystem - i dessa ärenden användes 
vinstnivåer på mellan 10 % och 12 % av omsättningen), 
(125) Nivån för undanröjande av skada beräknades genom en jämförelse i samma 
handelsled av det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för skillnader 
beträffande betalnings- och leveransvillkor, med gemenskapsindustrins icke-
skadevållandepris som fastställdes på ovan nämnt sätt. De belopp som beräknades 
på detta sätt uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga värdet av de 
importerade varorna fritt gemenskapens gräns. På denna grundval fastställdes 
följande skademarginaler: 
LAND F6RETAG SKADEMARGINAL% 
JAPAN Brother Industries Ltd. 7,0 
Tottori Sanyo Electric Co. Ltd 28,1 
Ovriga 34,9 
KIN A Highsonic Industrial Ltd., Hongkong. 59,3 
Murata Machinery Ltd. 23,5 
Ovriga 74,2 
SYDKOREA Daewoo Telecom Ltd. 61,6 
Tae II Media Co. Ltd. 50,8 
Samsung Electronics Co. Ltd. 17,4 
tf 
Nixxo Telecom Ltd. 54,8 
Ovriga 73,1 
SINGAPORE Matsushita Graphic Communication 7,7 
Systems (S) Pte. Ltd. 
Ovriga 39,5 
TAIWAN Kinpo Electronics Inc. 32,4 
Sampo Corporation 35,8 
Ovriga 36,6 
THAILAND Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. 40,7 
Ovriga 47,3 
MALAYSIA Samtliga (bristande samarbetsvilja) 89.9 
2. Slutgiltiga tullar 
(126) De slutgiltiga antidumpningstullarna fastställs på nivån för de 
dumpningsmarginaler som konstaterats eller på nivån för skademarginalerna, om 
dessa är lägre. Dessa tullar, uttryckta i procent av priset fritt gemenskapens gräns, 
är följande: 
LAND FflRETAG SLUTGILTIG TOLL 
JAPAN Brother Industries Ltd. 7,0% 
Tottori Sanyo Electric Co. Ltd 28,1 % 
Others 34,9% 
KINA Highsonic Industrial Ltd., Hongkong. 23,2% 
Murata Machinery Ltd. 21,2% 
Ovriga 51,6% 
SYDKOREA Daewoo Telecom Ltd. 11,6% 
Tae II Media Co. Ltd. 9,2% 
Samsung Electronics Co. Ltd. 17,4% 
16 
Nixxo Telecom Ltd. 7,5% 
Ovriga 25,1% 
SINGAPORE Matsushita Graphic communication Systems 7,7% 
(S)Pte.Ltd. 
Ovriga 39,5% 
TAIWAN Kinpo Electronics Inc. 6,0% 
Sampo Corporation 35,8% 
Ovriga 36,6% 
THAILAND Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. 10,4% 
Ovriga 22,6% 
MALAYSIA Samtliga 89,9% 
I. UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN 
(127) Med hänsyn till de höga dumpningsmarginaler som har konstaterats för de 
exporterande tillverkarna och länderna och mot bakgrund av den allvarliga skada 
som gemenskapsindustrin har vållats bedöms det nödvändigt att de belopp för vilka 
det har ställts en säkerhet i form av preliminära antidumpningstullar på 
transaktioner med den berörda produkten slutgiltigt tas ut till den slutgiltigt 
fastställda tullsatsen. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av telefaxapparatermed en 
vikt på högst fem kilo och vars huvuddel har en storlek på högst 470 mm i bredd, 
450 mm i djup och 170 mm i höjd, enligt KN-nummer 8517 21 00 (Taric-nummer 
8517 21 00 10), med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore. 
Taiwan och Thailand, dock med undantag för sådana telefaxapparater i vilka 
används bläckstråle-, laser - eller LED-utskriftsteknik. 
Den slutgiltiga antidumpningstullen skall, i fråga om produkter med ursprung i 
nedan angivna länder, tas ut med följande tullsatser på grundval av nettopriset 
fritt gemenskapens gräns före tull: 
t* 
Land Slutgiltig tull Taric" 
(%) tillaggsnummer 
Kina 51,6 8900 
Japan 34,9 8900 
Sydkorea 25,1 8900 
Malaysia 89,8 
Singapore 39,5 8900 
Taiwan 36,6 8900 
Thailand 22,6 8900 
Dessa tullsatser skall inte tillämpas på de produkter som tillverkas av nedan angivna 
företag, vilka i stället skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: 
Land 
Kina 
Japan 
Sydkorea 
Singapore 
Taiwan 
Thailand FOretag 
- Murata Machinery (H.K.) Ltd., 
(Hongkong) 
- Highsonic Industrial Ltd.,(Hongkong) 
- Brother Industries Ltd. 
- Tottori Sanyo Electric Co. Ltd 
- Daewoo Telecom Ltd. 
- Tae II Media Co., Ltd. 
- Samsung Electronics Co. Ltd. 
- Nixxo Telecom Co., Ltd. 
- Matsushita Graphic Communication 
Systems (S) Pte., Ltd. 
- Kinpo Electronics, Inc. 
- Sampo Corporation 
- Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. 
Ltd. Slutgiltig 
tull (%) 
21,2 
23,2 
7,0 
28,1 
11,6 
9,2 
17,4 
7,5 
7,7 
6,0 
35,8 
10,4 Taric-
tillftggsnummer 
8458 
8459 
8430 
8431 
8434 
8435 
8436 
8437 
8438 
8439 
8442 
8457 
ii 
3. Såvida inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. 
Artikel 2 
Om det är nödvändigt skall rådet på förslag av kommissionen klargöra, för varje 
enskild modell, vilka telefaxapparater för ykesmässigt bruk, av sådana apparater som 
motsvarar kriterierna i vikt- och storlekshänseende enligt artikel 1 i denna förordning, 
eller utgör bärbara telefaxapparater enbart avsedda att användas i kombination med 
mobiltelefon, som inte omfattas av denna förordning. 
Artikel 3 
1. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär antidumpningstull enligt 
förordning (EG) nr 2140/97 skall slutgiltigt tas ut till den slutgiltigt införda tullsatsen. 
2. Belopp för vilka säkerhet ställts och som överstiger den slutgiltiga 
antidumpningstullen skall frisläppas. 
Artikel 4 
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
a 
Utkast till uttalande av kommisionen vilket skall intas I protokollet från 
rådets möte. 
Inom ramen för den nuvarande undersökningen, har kommissionen kommit till 
slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl vilka rättfärdigar att inte införa 
åtgärder i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Denna slutsats baseras på 
utvecklingen av en serie komplicerade ekonomiska förhållanden och indikatorer och 
återspeglar det mest troliga scenariot med beaktande av resultaten som gjorts i 
undersökningen. 
Kommissionen kommer mycket grundligt att följa utvecklingen på markanden efter 
införande av anti-dumpnings tullar, och skulle information erhållas, vilken ifrågasätter 
meningsfullheten av värdet av antagandena som ligger till grund för slutsatsen, i 
synnerhet med hänsyn till utvecklingen av priser för konsumenter och betydande 
handlare (telekommunikationsföretag), skulle detta leda till en interimsöversyn i 
enlighet med artikel 11(3) i bas förordningen. I varje fall är det planerat att inleda en 
interimsöversyn inom 2 lA år efter införandet av slutliga anti dumpnings åtgärder. 
3o 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 262 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 10 15 
Katalognummer : CB-CO-98-278-SV-C 
ISBN 92-78-35413-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg