Före andra världskriget levde uppskattningsvis 9,5 miljoner judar i Europa. Sex miljoner judar mördades systematiskt av nazisterna och deras medlöpare i förintelsen. I dag beräknas den judiska befolkningen i EU uppgå till 1,5 miljoner människor.

I dag är den judiska kulturen åter mycket livaktig i Europa. Under de senaste årtiondena har många europeiska länder upplevt en pånyttfödelse av judiskt liv och judisk kultur. Den judiska identiteten har stärkts och är en integrerad del av det europeiska samhället. Det ökande antalet antisemitiska attacker har dock även lett till en ökad rädsla bland de judiska gemenskaperna, och ytterligare säkerhetsåtgärder för judiska lokaler har varit nödvändiga.

Under de senaste åren har den judiska befolkningen i EU minskat, till stor del på grund av migration till länder utanför EU. Detta är kopplat till flera faktorer, särskilt säkerhetsproblem, samt till vissa regeringars bristande beslutsamhet att motverka antisemitism och politiseringen av offentliga debatter kring judiska sedvänjor och traditioner.

Intensifiera kampen mot antisemitism

Antisemitismen har under de senaste 20 åren tagits upp som en del av Europeiska unionens arbete mot rasism. Med hänsyn till den betydande ökningen av antisemitism har insatserna för att ta itu med den intensifierats under de senaste åren och kampen mot antisemitism har hamnat högt upp på EU:s politiska dagordning. År 2015 utsåg Europeiska kommissionen den första samordnaren någonsin för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv. I juni 2017 antog Europaparlamentet en resolution om bekämpning av antisemitism och i december 2018 antog rådet ett uttalande om kampen mot antisemitism. För att stödja genomförandet av förklaringen inrättade kommissionen en tillfällig arbetsgrupp för bekämpning av antisemitism i vilken både medlemsstaterna och judiska samfund är företrädda. I december 2019 blev kampen mot antisemitism en del av ansvarsområdet för kommissionens vice ordförande med ansvar för främjande av vår europeiska livsstil, vilket signalerade avsikten att motverka antisemitism som en övergripande prioritering. I december 2020 antog rådet ytterligare ett uttalande med inriktning på att integrera kampen mot antisemitism i alla politikområden. Detta har stärkts genom antagandet av en rad strategier för att främja ett jämlikhetspaket för unionen genom ett intersektionellt perspektiv.

Den fortsatta och ökande antisemitismen kräver mer kraftfulla insatser på EU-nivå. Med denna strategi, som är den första i sitt slag, är kommissionen fast besluten att avsevärt intensifiera kampen mot antisemitism och bidra till att skapa ett inkluderande samhälle grundat på jämlikhet och respekt, för att säkerställa goda framtidsutsikter för judarna i Europa.

Strategin bygger på ett brett samråd med berörda parter. Kommissionen uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna, internationella organisationer och alla aktörer i det civila samhället samt medborgare att engagera sig för en framtid som är fri från antisemitism i och utanför EU. Kommissionen kommer att föra en regelbunden dialog med Europaparlamentet och medlemsstaternas nationella parlament för att uppmuntra till förnyade insatser för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv. Med full respekt för nationella befogenheter fastställs genom denna strategi den politiska ramen för kommissionen för perioden 2021–2030. Syftet är att stödja och uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna och alla berörda parter.

Avgörande är att denna strategi går längre än att enbart reagera på antisemitism och trappar upp insatserna för att aktivt förebygga och bekämpa den i alla dess former och se till att det judiska livet kan fortsätta att utvecklas i ett inkluderande och diversifierat EU. Strategin består av tre pelare:

1 – Förebygga och bekämpa alla former av antisemitism

2 – Skydda och främja judiskt liv i EU

3 – Främja utbildning om, forskning kring och minnet av förintelsen

Denna strategi syftar också till att ge EU en stark ledande roll i den globala kampen mot antisemitism och komplettera EU:s åtgärder med internationella insatser inom alla de tre pelarna.

Alla former av hat undergräver en persons värde och är oförenliga med vad EU står för. Strategin är en del av kommissionens insatser för att bekämpa alla former av hat, diskriminering och rasism. Den kompletterar EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025, eftersom rasism också kan kombineras med diskriminering och hat på andra grunder, bland annat religion eller trosuppfattning. Detta måste beaktas genom en intersektionell strategi för att verkligen bana väg för ett EU fritt från antisemitism, främja judiskt liv i all dess mångfald och uppnå konkreta förbättringar för judiska medborgare och deras framtid i Europa. I vissa fall kommer strategin också att ta hänsyn till likheter mellan erfarenheterna av diskriminering av judar och andra etniska eller religiösa minoriteter.

I.FÖREBYGGA OCH BEKÄMPA ALLA FORMER AV ANTISEMITISM

”Vi får inte glömma: Det som skadar offret mest är inte förtryckarens grymhet utan tystnaden hos åskådaren.”

– Elie Wiesel

Nutida antisemitism förekommer i radikala och marginella grupper knutna till högerextremism, vänsterextremism eller islamistisk extremism. Den kan gömma sig bakom antisionism men också påträffas i samhällets mitt. Antisemitiskt tal och beteende kan vara öppet eller förtäckt, medvetet eller omedvetet. Antisemitism kan ta formen av olagliga handlingar, som är straffbara enligt EU-lagstiftning och nationell lagstiftning. Uttryck för antisemitism kan inbegripa Israelrelaterad antisemitism, den vanligaste formen av antisemitism som judar möter på nätet i dagens Europa. Långlivade antisemitiska konspirationsmyter och desinformation är inte nödvändigtvis olagliga men ändå till stor skada. De vidmakthåller fördomar och stereotyper och kan leda till diskriminering, marginalisering, radikalisering och hatbrott.

Sedan 2017 har kommissionen använt den icke rättsligt bindande arbetsdefinitionen av antisemitism från International Holocaust Remembrance Alliance (IHRA:s definition) som ett praktiskt vägledande verktyg och en grund för sitt arbete med att bekämpa antisemitism. IHRA:s definition är det riktmärke som används för att främja en rättighetsbaserad och offercentrerad strategi. I januari 2021 offentliggjorde kommissionen i samarbete med IHRA Handbook for the practical use of the IHRA working definition of antisemitism, som ger en översikt över god praxis från hela Europa när det gäller användningen av definitionen i internationella organisationer, nationella förvaltningar, det civila samhället och judiska gemenskaper.