GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 22/98/ antagen av rådet den 9 mars 1998 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr . . ./98/EG av den . . . om att inrätta ett åtgärdsprogram för att öka medvetenheten om gemenskapsrätten hos jurister (Robert Schuman-programmet) (98/C 135/03)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med det förfarande som anges i 189b i fördraget (3), och

med beaktande av följande:

1) I förklaring nr 19 om genomförandet av gemenskapsrätten, som fogats till slutakten till Fördraget om Europeiska unionen, understryks att det är av avgörande vikt för att gemenskapen skall fungera väl att de åtgärder som vidtas i de olika medlemsstaterna leder till att gemenskapsrätten tillämpas med samma effektivitet och skärpa som den nationella lagstiftningen.

2) Upprättandet av den inre marknaden har krävt en omfattande lagstiftningsinsats som bland annat har inneburit en tillnärmning av de nationella lagarna i syfte att upprätta ett område utan inre gränser.

3) Den effektiva och enhetliga tillämpningen av de regler i gemenskapsrätten som berörs utgör en ny prioritet som är av avgörande betydelse för att den inre marknaden skall fungera väl.

4) De gemenskapsregler som rör friheterna på den inre marknaden och som har indirekt effekt kan i enlighet med de förfaranden som anges i nationell rätt åberopas inför alla nationella domstolar. Medborgarna, konsumenterna och företagen måste kunna lita på tillämpningen av dessa regler och kunna dra nytta av de rättigheter och garantier som dessa regler ger i samtliga medlemsstater. Det är en fråga om rättssäkerhet, den inre marknadens trovärdighet och, i vidare bemärkelse, förtroende för hela den europeiska integrationsprocessen.

5) Medborgarna, konsumenterna och företagen kommer inte att kunna göra alla de rättigheter som de har till följd av gemenskapens rättsordning gällande inför unionens nationella domstolar om inte de jurister som närmast deltar i tillämpningen av gemenskapsrätten, det vill säga domare, åklagare och advokater, är tillräckligt informerade och utbildade för detta.

6) I kommissionens meddelande till rådet av den 22 december 1993, som har titeln "Optimering av den inre marknaden - strategiskt program", understryks vikten, både för den rättssökande allmänheten och för en väl fungerande inre marknad, av att de nationella domstolarna förmår avgöra ett större antal mål om reglers och beteendens förenlighet med gemenskapsrätten, och poängteras att det mot denna bakgrund är nödvändigt att förbättra juristernas kunskaper om gemenskapsrätten.

7) Europaparlamentets resolution av den 13 februari 1996 om kommissionens tolfte årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (4) innehåller en uppmaning till kommissionen att lägga fram ett program för att utbilda och informera juristkåren om gemenskapsrätten i syfte att förbättra de nationella domstolarnas effektiva och enhetliga tillämpning av denna.

8) En ökad medvetenhet om gemenskapsrätten hos de jurister som deltar i medlemsstaternas rättskipning kan förbättra det för gemenskapens rättsordning utmärkande samarbetet mellan nationella domstolar och Europeiska gemenskapernas domstol.

9) I enlighet med subsidiaritetsprincipen och i kraft av artikel 127 i fördraget kan Europeiska gemenskapen inte träda i medlemsstaternas ställe när det gäller ansvaret för innehållet i och organisationer av yrkesutbildningen för jurister som deltar i rättskipande verksamhet, det vill säga domare, åklagare och advokater.

10) Gemenskapen har däremot behörighet att föreslå inrättande av ett system för att bistå medlemsstaterna i arbetet med att råda bot på de brister i utbildning och information som, varhelst de framträder, påverkar den riktiga tillämpningen av gemenskapsrätten som är en förutsättning för att den inre marknaden skall fungera väl.

11) Målet att hos de jurister som deltar i rättskipningen, det vill säga domare, åklagare och advokater, skapa en ökad medvetenhet om gemenskapsrätten, bör ingå i det övergripande systemet för att säkerställa en effektiv och enhetlig tillämpning av den inre marknadens regler, från kontrollen av att gemenskapsrättens bestämmelser på ett riktigt sätt överförs till nationell lagstiftning till de sanktioner som skall tillämpas i fall av överträdelse av denna rätt.

12) För att detta mål skall kunna förverkligas krävs särskilda verktyg som är anpassade till yrkesutövningens krav och villkor. Inrättandet av ett särskilt instrument som syftar till att förbättra kunskaperna om gemenskapsrätten hos de jurister som deltar i rättskipningen, det vill säga domare, åklagare och advokater i medlemsstaterna, kompletterar, till förmån för en särskild målgrupp, redan existerande gemenskapsprogram och gemenskapsinitiativ.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Inrättande av Robert Schuman-programmet

1. Genom detta beslut inrättas, för en tid av tre år, ett program som skall benämnas "Robert Schuman-programmet".

2. Med hjälp av detta instrument för ekonomiskt stöd skall gemenskapen söka stimulera och stödja sådana initiativ som är avsedda att främja en ökad medvetenhet om gemenskapsrätten hos de jurister som deltar i rättskipande verksamhet, det vill säga domare, åklagare och advokater i medlemsstaterna.

Artikel 2 Mål

1. Robert Schuman-programmet skall

a) stödja inledandet i medlemsstaterna av åtgärder för praktiskt inriktad utbildning i gemenskapsrätt (grundutbildning eller fortbildning) hos de institutioner i medlemsstaterna som ansvarar för utbildningen av de jurister som deltar i rättskipningen, det vill säga domare, åklagare och advokater, eller personer som förbereder sig för att delta i rättskipningen.

b) stödja utvecklingen i medlemsstaterna av sätt för att informera (traditionella sätt eller sätt som bygger på ny kommunikations- och informationsteknik) de jurister som deltar i rättskipningen, det vill säga domare, åklagare och advokater, om gemenskapsrätten,

c) stödja initiativ som kan göra det lättare att genomföra eller komplettera de båda stödformerna eller göra dem effektivare.

2. Robert Schuman-programmet skall stödja och komplettera medlemsstaternas utbildnings- och informationsåtgärder på gemenskapsrättens område samtidigt som full hänsyn skall tas till att det är medlemsstaterna som ansvarar för att fastställa yrkesutbildningens innehåll och organisation.

Artikel 3 Gemenskapens instrument

1. Robert Schuman-programmet är avsett att tillhandahålla ekonomiskt stöd till sådana initiativ i medlemsstaterna som syftar till att förverkliga de mål som nämns i artikel 2 ovan.

2. Vart och ett av dessa mål motsvarar en särskild del av Robert Schuman-programmet enligt följande: en "utbildningsdel", en "informationsdel" och en "kompletteringsdel".

Artikel 4 Ekonomiska bestämmelser

Finansieringsramen för genomförandet av detta program under en tid av tre år från och med tidpunkten för detta besluts ikraftträdande fastställs till 5,6 miljoner ecu.

Budgetmyndigheten skall bevilja de årliga anslagen inom ramen för budgetplanen.

Artikel 5 Villkor för stöd

1. Berättigade till ekonomiskt stöd enligt Robert Schuman-programmet är institutioner i medlemsstaterna som på lokal, regional eller nationell nivå - eller på gemenskapsnivå - ansvarar för

- yrkesinriktad fortbildning av de jurister som deltar i rättskipningen, det vill säga domare, åklagare och advokater,

eller

- grundläggande yrkesutbildning av personer som förbereder sig för att delta i rättskipningen.

2. De institutioner som avses i punkt 1 är

a) domstolar,

b) advokatsamfund och motsvarande yrkesorganisationer,

c) justitieministerier, Domstolsverket eller motsvarande, samt andra högre organ som har behörighet i fråga om domarutbildning,

d) godkända yrkesskolor eller utbildningsinstitut som ansvarar för grundutbildning eller fortbildning av de jurister som deltar i rättskipningen, det vill säga domare, åklagare och advokater,

e) universitet.

Artikel 6 Kriterier för att välja ut projekt

1. Stödberättigade institutioner får ansöka om stöd enligt Robert Schuman-programmet genom att till behöriga avdelningar inom kommissionen överlämna ett förslag till utbildningsåtgärd, informationsåtgärd eller kompletteringsåtgärd.

2. Följande kriterier skall ligga till grund för att välja ut projekt och bevilja ekonomiskt stöd:

a) Praktisk användning

De planerade åtgärderna skall göra det möjligt för mottagarna av stödet att inhämta kunskaper som är anpassade till och som omedelbart kan utnyttjas i den dagliga yrkesverksamheten.

b) Tillgänglighet

De planerade åtgärderna skall vara inriktade på att skapa medvetenhet om gemenskapsrätten hos så många som möjligt av de jurister som deltar i rättskipningen, det vill säga domare, åklagare och advokater, och särskilt vara till nytta för dem som ännu inte är bekanta med gemenskapsrätten.

c) Anpassning till yrkesutövningens krav

De planerade åtgärderna skall genomföras på ett sådant sätt att de låter sig förenas med de krav som yrkesutövningen ställer (särskilt med hänsyn till tidsplanering och geografisk närhet).

d) Kostnadseffektivitet

Vid utvärdering av de förslag som läggs fram inom ramen för Robert Schuman-programmet skall kommissionen beakta de principer som fastställs i de budgetförordningar som är tillämpliga i detta sammanhang, särskilt principerna om sund ekonomisk förvaltning, sparsamhet och kostnadseffektivitet.

Kostnaderna för de planerade åtgärderna skall vara rimliga i förhållande till deras syfte. Dessa åtgärders kostnadseffektivitet kan ökas, bland annat genom att flera stödberättigade institutioner går samman och förenar sina resurser i ett partnerskap.

3. Följande valfria bedömningskriterier skall också kunna beaktas:

a) Åtgärdernas yrkesövergripande dimension (deltagande av domare, åklagare och advokater i genomförandet eller i egenskap av målgrupp).

b) Åtgärdernas gränsöverskridande dimension (deltagande av medborgare i fler än en medlemsstat i genomförandet eller i egenskap av målgrupp).

Artikel 7 Stödformer

1. Det ekonomiska stöd som ges inom Robert Schuman-programmet och som är avsett att stimulera, komplettera och stödja den verksamhet som bedrivs av de institutioner som anges i artikel 5 i detta beslut, skall komplettera de lokala, regionala eller nationella finansieringskällorna och göra det möjligt att förverkliga ett projekt. Det ekonomiska stöd som på så sätt beviljas får följaktligen inte ge upphov till någon direkt eller indirekt ekonomisk vinst.

2. Ekonomisk stöd enligt Robert Schuman-programmet skall beviljas för ett eller två år.

3. För att skapa kontinuitet i åtgärderna skall den som mottar stöd enligt Robert Schuman-programmet åta sig att efter stödperiodens slut under en lika lång tid fortsätta med åtgärden utan stöd från kommissionen.

Stödmottagarna skall åta sig att återbetala hela stödbeloppet om denna förpliktelse inte uppfylls.

Undantag från förpliktelsen att fortsätta med åtgärden kan i undantagsfall beviljas om åtgärden är av en sådan art att detta inte är möjligt eller om stödmottagaren står inför omständigheter, särskilt rättsliga eller ekonomiska, som hindrar detta.

4. Ekonomiskt stöd enligt Robert Schuman-programmet skall beviljas enligt kommissionens bidragsregler. Kommissionens avdelningar och revisionsrätten skall övervaka att dessa regler iakttas.

Artikel 8 Utförande

1. Kommissionen är ansvarig för att detta program verkställs och skall anta praktiska tillämpningsföreskrifter för detta.

2. En infordran av intresseanmälningar kommer att offentliggöras varje år i Europeiska gemenskapernas officiella tidning för att informera eventuella sökande om Robert Schuman-programmets mål och om villkoren för att få stöd enligt detta.

Artikel 9 Gemenskapsåtgärdens samstämmighet

1. Kommissionen skall i partnerskap med medlemsstaterna säkerställa en övergripande samstämmighet mellan detta program och andra gemenskapsåtgärdsprogram som genomförs på området för utbildning och information.

2. Robert Schuman-programmet skall komplettera åtgärder som utarbetas inom ramen för andra program, särskilt Leonardo da Vinci-programmet för genomförandet av en yrkesutbildningspolitik för Europeiska gemenskapen, Jean Monnet-programmet för utveckling av universitetsundervisning om europeisk integration och Grotius-programmet - en gemensam åtgärd på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om ett stimulans- och utbytesprogram för rättstillämpare.

Artikel 10 Uppföljning och utvärdering

1. Kommissionen skall säkerställa uppföljning och periodisk utvärdering av detta program och regelbundet underrätta medlemsstaterna om detta.

2. Kommissionen skall senast två år efter det att programmet har trätt i kraft till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna en utvärderingsrapport om genomförandet av detta program.

Artikel 11 Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i . . .

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

(1) EGT C 378, 13.12.1996, s. 17, och EGT C 368, 5.12.1997, s. 6.

(2) EGT C 206, 7.7.1997, s. 63.

(3) Europaparlamentets yttrande av den 24 oktober 1997 (EGT C 339, 10.11.1997, s. 410), rådets gemensamma ståndpunkt av den 9 mars 1998 och Europaparlamentets beslut av den . . . (ännu ej offentliggjort i EGT).

(4) EGT C 65, 4.3.1996, s. 37.

RÅDETS MOTIVERING

I. INLEDNING

Den 22 november 1996 överlämnade kommissionen ett förslag till beslut grundat på artikel 100a i EG-fördraget.

Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 23 april 1997.

Europaparlamentet avgav sitt yttrande den 19 oktober 1997.

Med anledning av detta yttrande överlämnade kommissionen ett ändrat förslag i brev av den 10 november 1997.

Rådet antog den 9 mars 1998 sin gemensamma ståndpunkt, i enlighet med artikel 189b i fördraget.

II. GEMENSAM STÅNDPUNKT

Europaparlamentet föreslog, i sitt yttrande vid första behandlingen, ändringar som huvudsakligen rörde precisering av programmets mottagare och införande av en möjlighet att göra undantag från åtagandet att fortsätta verksamheten efter den period för vilken ekonomiskt stöd tas emot.

Kommissionen godtog, i sitt ändrade förslag, samtliga Europaparlamentets ändringsförslag med förbehåll för ett redaktionellt förtydligande av ändringsförslag 19.

III. SYFTE

Syftet med beslutet är att öka medvetenheten om gemenskapsrätten hos jurister, och därigenom främja en effektiv och enhetlig tillämpning av de gemenskapsrättsregler som är nödvändiga för en väl fungerande inre marknad.

Robert Schuman-programmet är avsett att vara ett program för tillfälligt ekonomiskt stöd till initiativ i medlemsstaterna av institutioner med ansvar för att utbilda eller informera jurister som är verksamma inom rättskipningen, det vill säga domare, åklagare och advokater.

Med sikte på detta godkände rådet nästan hela den text som föreslagits av kommissionen, med klargörande av vissa aspekter och förenkling av andra för att följa ovannämnda syfte.

IV. ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1. Ingressen

Rådet följde kommissionens ändrade förslag, som var i linje med de ändringar som föreslagits av Europaparlamentet, i fråga om den elfte, den tolfte och delvis den femte och den åttonde punkten i ingressen, med godkännande av de mer exakta uttryckssätt som föreslagits av denna institution för att ange programmets mottagare.

I fråga om den sjätte punkten ansåg däremot rådet att det inte var lämpligt att godkänna den föreslagna ändringen, eftersom hänvisningen till "de jurister som ingår i rättsväsendet" är densamma som finns i meddelandet av den 22 december 1993 och således inte hänvisar till Robert Schuman-programmets mottagare.

Rådet ansåg det inte vara lämpligt att godkänna punkt 3a som föreslagits av Europaparlamentet i dess ändringsförslag 1. Rådet ansåg att idéerna i denna punkt redan återges, om än i en annan ordalydelse, i punkt 3 och i andra delen av punkt 6.

I den tionde punkten godkändes inte en mindre ändring från Europaparlamentet av rådet, som ansåg att ordalydelsen i det ursprungliga förslaget var lämpligare.

Slutligen föreslog Europaparlamentet en ny ändring nr 10a i vilken juristernas roll i tillämpningen av gemenskapsrätten betonas. Rådet anser att innehållet i denna punkt i stort sett redan återfinns i punkterna 5, 6, 7, 8 och 10 och att således en ny punkt i detta avseende inte är motiverad.

2. Inrättande av Robert Schuman-programmet (artikel 1.1)

Rådet följde Europaparlamentets ändringsförslag om perioden för programmet, och valde därvid att tydligt ange att det rör sig om ett program på tre år. Däremot ansåg inte rådet att det var lämpligt att godkänna tillägget om syftet med programmet som, enligt rådet, har sin plats i ingressen.

3. Programmets mottagare (artiklarna 1.2, 2.1 a och b, 4.1. 4.2 d, 5.2 b)

Rådet godkände Europaparlamentets ändringsförslag 10, 11, 12, 13 (andra delen), 15 och 17, som syftar till att bättre precisera vilka som är programmets mottagare.

4. Hänvisning till artikel 1.1 (artikel 4.1)

Rådet ansåg det inte vara lämpligt att godkänna hänvisningen till artikel 1.1, eftersom de som är berättigade till ekonomiskt stöd är det i kraft av beslutet och inte enbart genom artikel 1.1 i detta.

5. Universitet som stödberättigade institutioner (artikel 5.2 e)

Rådet godkände Europaparlamentets ändringsförslag som är ämnat att utvidga räckvidden för berättigande till programmets ekonomiska stöd till att omfatta alla universitet.

6. Åtgärdernas yrkesövergripande dimension (artikel 6.3 a)

Rådet följde andan i Europaparlamentets ändringsförslag, som syftar till att klargöra räckvidden av åtgärdernas yrkesövergripande dimension, samtidigt som det valde en ordalydelse som det ansåg vara tydligare.

7. Stödformer (artikel 7)

Rådet följde Europaparlamentets ändringsförslag i vilket det preciserades att det ekonomiska stödet ges för ett eller två år. Det godkände också ändringsförslaget om införande av möjligheten att göra undantag från förpliktelsen att fortsätta verksamheten efter den period för vilken stöd har mottagits, samtidigt som det preciserade villkoren för undantag.

8. Finansiella bestämmelser (artikel 4)

Rådet godkände varken den nya artikel 6.4 a eller den hänvisning till den budgetmässiga komplementariteten i artikel 8 som föreslagits av Europaparlamentet, men återgav dess idé att i beslutet hänvisa till de finansiella bestämmelserna, enligt modellen för Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 om införande av finansiella bestämmelser i rättsakterna.

9. Gemenskapsåtgärdens samstämmighet (artikel 9)

Rådet ansåg det inte vara lämpligt att införa Europaparlamentets tillägg om att programmet skall fungera i samverkan med andra gemenskapsåtgärder, eftersom det ansåg att denna tanke redan är underförstådd i den ursprungliga ordalydelsen av artikel 9.2.

10. Uppföljning och utvärdering av programmet (artikel 10)

Rådet gjorde en lätt omarbetning av punkt 1 i denna artikel för att göra den klarare och ansåg det inte vara lämpligt att precisera innehållet i rapporten, eftersom det ansåg att det tillkommer kommissionen att bestämma omfattningen och utformningen av sin rapport.

V. SAMMANFATTNING

I texten till den gemensamma ståndpunkten godkänns flertalet av Europaparlamentets ändringsförslag, även om formuleringen ibland har ändrats något för att underlätta läsningen, och den följer mycket nära kommissionens ändrade förslag, med full respekt för den anda och de syften som förordats av Europaparlamentet.

Rådets insatser har i huvudsak syftat till att upprätta en klar och lättförståelig text, samtidigt som de frågor som Europaparlamentet är mest angeläget och godkänns, särskilt när det gäller vilka institutioner som kan beviljas stöd, programmets mottagare samt stödformerna.