Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. FÖRSLAGETS BAKGRUND

1.1 Allmänna skäl

I samtliga medlemsstater fattar myndigheter och andra organ ofta beslut som kan vara av stor betydelse för såväl miljön som människors hälsa och välmående. Gemenskapslagstiftningen på miljöområdet omfattar bestämmelser som är relaterade till denna typ av beslutsfattande. Exempel på sådan lagstiftning är rådets direktiv 85/337/EEG [1] om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EIA-direktivet) och rådets direktiv 96/61/EG [2] om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC-direktivet).

[1] EGT L 175, 5.7.1985, s. 40, ändrat genom rådets direktiv 97/11/EG (EGT L 73, 14.3.1997, s. 5).

[2] EGT L 257, 10.10.1996, s. 26.

Det står klart att allmänhetens effektiva deltagande i beslutsprocessen har flera fördelar. Det gör det möjligt för allmänheten att yttra sig om sådant som kan vara av relevans för besluten och för beslutsfattaren att beakta sådana yttranden. Detta stärker beslutsfattarnas ansvarsskyldighet och beslutsprocessens öppenhet samt bidrar till allmänhetens medvetenhet i miljöfrågor.

Kommissionen anser därför att allmänhetens deltagande i beslutsprocessen på miljöområdet skall uppmuntras. Förutom enskildas deltagande bör deltagandet av sammanslutningar, organisationer och grupper som består av allmänheten eller av vissa delar av allmänheten främjas. Detta gäller särskilt icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd.

Betydelsen av att främja ett ökat deltagande av allmänheten i beslutsfattande avseende miljöfrågor erkändes på internationell nivå i FN/ECE-konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och möjlighet till rättslig prövning avseende miljöfrågor (Århuskonventionen), som undertecknades av gemenskapen den 25 juni 1998 och som även har undertecknats av samtliga medlemsstater. Gemenskapen avser att ratificera konventionen. Innan detta sker bör gemenskapslagstiftningen anpassas till konventionen i överensstämmelse med gemenskapens praxis. Detta förslag om ett enda direktiv om ändring av flera redan befintliga direktiv kommer att vara till hjälp i det förfarandet.

1.2 Miljömål som skall uppnås

Enligt artikel 2 i EG-fördraget skall en av gemenskapens uppgifter vara att främja en hög miljöskyddsnivå och en förbättring av miljöns kvalitet. För detta syfte krävs att gemenskapen inför en miljöpolitik (artikel 3.1 l i EG-fördraget). Denna politik skall bidra till att uppnå följande målsättningar:

- Att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet.

- Att skydda människors hälsa.

- Att använda naturresurser försiktigt och rationellt.

- Att främja åtgärder på internationell nivå för att ta itu med regionala och världsomspännande miljöproblem.

Allmänhetens deltagande i beslutsprocessen bidrar till att dessa målsättningar uppnås. Det förbättrar beslutskvaliteten och gör att allmänheten lättare kan godta slutresultaten. Det bidrar även till att öka allmänhetens medvetenhet om och intresse för miljöfrågor.

Med tanke på att många beslut på miljöområdet är av gränsöverskridande natur är det särskilt önskvärt med ett harmoniserat tillvägagångssätt för förfaranden för allmänhetens deltagande inom hela gemenskapen, så att allmänheten i de olika medlemsstaterna inte missgynnas.

Genom anpassningen av EG-lagstiftningen till Århuskonventionen blir förslaget en del av det förfarande som skall leda till att gemenskapen ratificerar konventionen.

2. VAL AV OCH SKÄL FÖR RÄTTSLIG GRUND

Såsom påpekats ovan syftar förslaget till att främja målsättningarna med gemenskapens miljöpolitik enligt artikel 174 i EG-fördraget. Därför grundas förslaget på artikel 175.1 (medbeslutandeförfarandet) i fördraget, som är den specifika rättsliga grunden för gemenskapens politik på miljöområdet.

3. SUBSIDIARITET OCH PROPORTIONALITET

3.1 Den föreslagna åtgärdens syften i förhållande till gemenskapens skyldigheter

Enligt artikel 2 i EG-fördraget är en av gemenskapens uppgifter att främja en hög miljöskyddsnivå och en förbättring av miljöns kvalitet. I detta syfte har gemenskapen sedan mitten av 1970-talet utarbetat en betydande lagstiftning på miljöområdet.

Gemenskapslagstiftningen på miljöområdet angår både medlemsstaterna och kommissionen. Å ena sidan vilar ansvaret för genomförandet och tillämpningen av gemenskapslagstiftningen på miljöområdet på medlemsstaterna. Å andra sidan är det kommissionens uppgift att, med användning av framför allt de befogenheter som ges i artiklarna 211, 226 och 228 i EG-fördraget, övervaka införlivandet, överensstämmelsen och den effektiva tillämpningen av denna lagstiftning. Att allmänheten i större utsträckning deltar i beslutsprocessen på miljöområdet bidrar till ökad kunskap om dessa frågor och därmed en förbättring av miljöskyddet och miljöns kvalitet inom hela gemenskapen.

Till detta kommer att gemenskapen i juni 1998 undertecknade Århuskonventionen (som nu har undertecknats av samtliga medlemsstater). Genom att underteckna konventionen har gemenskapen visat sin vilja att främja effektiviteten av sin miljöpolitik, särskilt genom att öka allmänhetens medvetenhet om och deltagande i beslutsprocessen. Ratificeringen av Århuskonventionen är en politisk prioritet för kommissionen.

Förslaget syftar till att främja anpassningen av gemenskapslagstiftningen till de bestämmelser i Århuskonventionen som avser allmänhetens deltagande. Genom förslaget kommer gemenskapen att uppfylla sina internationella förpliktelser och bereda vägen för Europeiska gemenskapens ratificering av konventionen.

3.2 Vilken är problemets gemenskapsdimension-

Gemenskapen har utarbetat en betydande lagstiftning inom miljöområdet för att uppnå de mål som har fastslagits på miljöpolitikens område i EG-fördraget. I EIA-direktivet och, i något mindre utsträckning, IPPC-direktivet ingår bestämmelser om att allmänheten skall informeras och ges tillfälle att yttra sig innan beslut fattas. Dessa bestämmelser är en bra utgångspunkt, men måste förbättras. Bestämmelser om allmänhetens deltagande bör även införas i andra direktiv på miljöområdet.

Allmänhetens intresse för miljöskydd växer och medborgarna önskar med rätta få något att säga till om när det gäller viktiga beslut som kommer att påverka deras egna och framtida generationers liv. Miljöproblem har mycket ofta en gränsöverskridande dimension. Medborgare, icke-statliga organisationer och allmänheten i stort bör kunna delta i beslutsprocessen på miljöområdet på samma grundläggande villkor inom hela gemenskapen. Gemenskapen behöver därför vidta åtgärder för att uppnå det målet.

3.3 Vilken är den mest effektiva lösningen vid en jämförelse av medlemsstaternas och gemenskapens medel-

Det krävs att åtgärder på gemenskapsnivå vidtas för att säkerställa att de grundläggande förfarandena för allmänhetens deltagande i beslutsprocessen på miljöområdet är desamma i samtliga medlemsstater, så att fördelarna med ett sådant deltagande kan tillgodoses såväl inom hela gemenskapen som i de fall då det föreligger en gränsöverskridande dimension. Gemenskapens åtgärder behövs vidare för att tillförsäkra gemenskapens ratificering av Århuskonventionen.

I förslaget anges minimikravet för att allmänheten skall kunna delta på ett effektivt sätt i enlighet med de mål som fastslås i EG-fördraget på miljöområdet. De praktiska detaljerna överlämnas till medlemsstaterna att besluta om i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

3.4 Vad skulle det kosta om gemenskapen förhöll sig overksam-

Overksamhet från gemenskapens sida skulle innebära att gemenskapen inte kan ratificera Århuskonventionen och därmed inte heller är i stånd att uppfylla sina internationella förpliktelser.

3.5 Vilka instrument förfogar gemenskapen över för att uppfylla de fastställda målen-

För att anpassa befintlig gemenskapslagstiftning till artikel 6 i Århuskonventionen krävs att EIA- och IPPC-direktiven ändras. (Det har även övervägts om det är nödvändigt att säkerställa allmänhetens deltagande när det gäller vissa tillstånd som har givits enligt rådets direktiv 91/271/EEG [3] om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, med tanke på att direktivet för närvarande inte innehåller något sådant förfarande. Eftersom alla tillstånd som omfattas av artikel 6.1 a i konventionen hur som helst kommer att omfattas av en miljökonsekvensbedömning har det beslutats att det inte är nödvändigt att ändra detta direktiv.)

[3] EGT L 135, 30.5.1991, s. 40, ändrat genom kommissionens direktiv 98/15/EG (EGT L 67, 7.3.1998, s. 29).

Med beaktande av artikel 7 i konventionen är det nödvändigt att införa bestämmelser om att allmänheten skall delta i förberedandet och granskningen av vissa av de planer och program som skall utarbetas enligt ett antal befintliga direktiv. I förslaget till direktiv om bedömning av inverkan på miljön av vissa planer och program (förslaget om strategisk miljökonsekvensbedömning, SEA-förslaget) och Europaparlamentets och rådets nyligen antagna direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område ("ramdirektivet för vatten") [4] ingår redan bestämmelser som står i överensstämmelse med artikel 7, och ett flertal planer och program kommer att omfattas av dessa. För övriga planer och program som klart och tydligt är miljörelaterade är det nödvändigt att införa bestämmelser om allmänhetens deltagande.

[4] Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2000/60/EG). Direktivet har ännu inte offentliggjorts i EGT.

Mot bakgrund av ovanstående kan målen endast uppnås med hjälp av ett eller flera direktiv. När det gäller tid och resurser har det ansetts vara mer praktiskt och effektivt att kombinera alla de bestämmelser som behövs för att genomföra anpassningen av befintlig lagstiftning till artiklarna 6 och 7 i konventionen i ett enda direktiv.

3.6 Proportionalitet

När bestämmelserna om en viss grad av deltagande från allmänhetens sida infördes i EIA- och IPPC-direktiven ansågs gemenskapens åtgärd i form av en rättsakt stå i proportion till det mål som eftersträvades. Dessa bestämmelser innehöll minimikrav och överlämnade till medlemsstaterna att bestämma de närmare villkoren för deltagandet. Nuvarande bestämmelser bör vidareutvecklas och revideras mot bakgrund av Århuskonventionen, men det grundläggande tillvägagångssättet bör bibehållas.

4. MEDLEMSSTATERNAS KOSTNADER FÖR ATT GENOMFÖRA FÖRSLAGET

Eftersom samtliga medlemsstater och gemenskapen redan har undertecknat konventionen och gemenskapen har för avsikt att ratificera den ger förslaget inte upphov till några nya kostnader för medlemsstaterna utöver de som uppstår i och med införlivandet av konventionens bestämmelser i nationell lagstiftning.

Förslaget fastställer de allmänna krav som härrör från Århuskonventionen men ger medlemsstaterna frihet att utforma genomförandet så att det passar deras särskilda situation. Detta är effektivt även ur subsidiaritetssynpunkt.

Under dessa omständigheter har man inte gjort någon djupgående bedömning av kostnaderna för genomförandet. Det kommer dock att uppstå kostnader för att informera allmänheten och för organisation och analys av allmänhetens deltagande samt för eventuella alternativ till de första förslagen till bestämmelser. En effektiv styrning av allmänhetens deltagande i beslutsprocessen på miljöområdet kommer även att kräva att det nuvarande informationsflödet och den nuvarande beslutsprocessen analyseras för att man skall kunna bestämma hur dessa bäst skall anpassas och/eller ändras. Detta kommer att föranleda en del utgifter. Allmänhetens deltagande i beslutsprocessen på miljöområdet kan dock även innebära fördelar i det att det gör det möjligt att närmare definiera de behov den förda politiken bör ta hänsyn till.

Bedömningar av befintliga bestämmelser som möjliggör allmänhetens deltagande i beslutsprocessen på miljöområdet [5] pekar på ett flertal fördelar, till exempel att motverka dåliga förslag, minska dokumentationen i efterföljande led, stödja innovationer, hjälpa beslutsfattare att fatta bättre beslut, bygga upp förtroende i omgivande samhällen, undvika eller lösa kostsamma konflikter och minska dubbelarbetet. Slutligen krävs att man anlägger ett integrerat synsätt som vilar på deltagandet av gemenskapen i sin helhet för att fatta bättre beslut, dvs. beslut som uppfyller gemenskapens behov samtidigt som de leder till minsta möjliga negativa påverkan på miljön.

[5] (USA) National Environmental Policy Act - A Study of Its Effectiveness after Twenty-Five Years, Council on Environmental Quality, Executive Office of the President, januari 1997, se http://ceq.eh.doe.gov/nepa/nepa25fn.pdf.

I bedömningen betonas även att det är viktigt att tillsynsmyndigheterna systematiskt identifierar och informerar dem som kommer att påverkas mest av förslaget, samlar in information och idéer från dem och ger respons på insamlat material genom att faktiskt göra ändringar i tidigare förslag eller lägga till alternativ för att dessa fördelar skall kunna realiseras. Kostnader och förseningar kommer att kunna undvikas och fördelar att maximeras i den utsträckning som tillsynsmyndigheterna aktivt samråder med allmänheten innan beslut fattas och anpassar sina beslutsprocesser till allmänhetens deltagande. Detta kan till exempel ske genom att avfatta korta och tydliga dokument som är avsedda att användas vid samråd med allmänheten och att införa utbildningsprogram som är anpassade för myndighetstjänstemännen. Hur effektivt allmänhetens deltagande blir beror i stor utsträckning på om det därtill hörande förfarandet integrerats i den strategiska planeringen för berörda organ (i stället för att läggas till i slutet av förfarandet).

Erfarenheten av allmänhetens deltagande tyder även på att övervakning av befintliga bestämmelsers effektivitet ökar chanserna inte bara för att de kommer att tillämpas på ett effektivt sätt utan även för att de så småningom kommer att förbättras. Det skulle därför vara intressant för medlemsstaterna att systematiskt samla in information om t.ex. den inverkan förfarandena för allmänhetens deltagande har på slutresultatet av tillståndsförfarandet, planer och program samt på förekomsten av och de faktiska kostnaderna för rättsliga förfaranden där man ifrågasätter lagenligheten hos handlingar och underlåtelser som omfattas av de föreslagna bestämmelserna om allmänhetens deltagande.

5. RESULTATEN AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER

Kommissionen sände i juni 2000 ett arbetsdokument som innefattar dess huvudförslag för en anpassning av EG-lagstiftningen till bestämmelserna i konventionens andra pelare. Detta dokument tjänade som utgångspunkt för samrådsmöten med icke-statliga organisationer och industrirepresentanter den 22 juni 2000 och med tjänstemän från medlemsstaterna den 10 juli 2000. Arbetsdokumentet mottogs allmänt sett väl och kommissionen har i förslaget tagit synpunkterna i beaktande där detta varit lämpligt.

Följande icke-statliga organisationer deltog i samrådsmötet:

Bird Life International

Europeiska miljöbyrån (EEB)

Världsnaturfonden (WWF)

EEB har även gjort skriftliga kommentarer.

Följande företrädare för industrin deltog i samrådsmötet:

CEFIC (European Chemical Industry Council)

EUREAU (European Association for the Water Sector)

Eurocommerce

European Property Federation

Den tyska gruvindustrin

CEFIC, EUREAU, och FEPORT (Federation of European Private Port Operators) har även gjort skriftliga kommentarer.

Österrike, Tyskland, Nederländerna och Förenade kungariket har förutom att delta i mötet mellan medlemsstaternas företrädare den 10 juli även gjort skriftliga kommentarer.

6. NÄRMARE MOTIVERING TILL FÖRSLAGET

6.1 Allmänhetens deltagande i utarbetandet av planer och program (artikel 1)

6.1.1 Mål

Artikel 7 i Århuskonventionen innehåller bestämmelser om allmänhetens deltagande i utarbetandet av planer, program och strategier avseende miljön. För att besluta om anpassningen av gemenskapens miljölagstiftning till denna artikel 7 har kommissionen gjort en översyn av befintlig gemenskapslagstiftning med beaktande av medlemsstaternas yttranden vid mötet mellan de stater som undertecknat konventionen (Moldova, april 1999). Detta har gjorts med avseende på de fördragsslutande parternas åsikter, särskilt när det gäller artiklarna 6 och 7 i konventionen. Kommissionen har även tagit hänsyn till bestämmelserna om allmänhetens deltagande i SEA-förslaget och det nyligen antagna ramdirektivet för vatten.

Kommissionen anser att hänvisningen i slutet av artikel 7, som uppmanar till att allmänheten skall delta i utarbetandet av strategier, utgör icke-bindande lagstiftning och inte kräver gemenskapslagstiftning.

För att befintlig lagstiftning skall anpassas till artikel 7 föreslår kommissionen att ett förfarande för allmänhetens deltagande skall inrättas med avseende på vissa direktiv om utarbetande av planer och program som har en tydlig miljöanknytning. Frågan om annan gemenskapslagstiftning behöver ändras och, om så är fallet, det bästa sättet för att göra detta, står under övervägande.

6.1.2 Förslag

I förslaget beskrivs ett förfarande för allmänhetens deltagande i utarbetandet av de planer och program som krävs enligt följande bestämmelser i gemenskapslagstiftningen:

a) Artikel 7.1 i rådets direktiv 75/442/EEG om avfall [6].

[6] EGT L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktivet har ändrats genom rådets direktiv 91/156/EEG (EGT L 78, 18.3.1991, s. 32).

b) Artikel 6 i rådets direktiv 91/157/EEG om batterier och ackumulatorer som innehåller vissa farliga ämnen [7].

[7] EGT L 78, 26.3.1991, s. 38. Direktivet har ändrats genom direktiv 98/101/EG (EGT L 1, 5.1.1999, s. 1) och kompletterats genom direktiv 93/86/EEG (EGT L 264, 23.10.1993, s. 51).

c) Artikel 5 i rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket [8].

[8] EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

d) Artikel 6.1 i rådets direktiv 91/689/EEG om farligt avfall [9].

[9] EGT L 377, 31.12.1991, s. 20. Direktivet har ändrats genom rådets direktiv 94/31/EG (EGT L 168, 2.7.1994, s. 28).

e) Artikel 14 i rådets direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall [10].

[10] EGT L 365, 31.12.1994, s. 10.

f) Artikel 8.3 i rådets direktiv 96/62/EG om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten [11] (inklusive de planer som avses i artiklarna 3.4, 5.4 och 5.5 i rådets direktiv 1999/30/EG om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften) [12].

[11] EGT L 296, 21.11.1996, s. 55.

[12] EGT L 163, 29.6.1999, s. 41.

g) Artikel 14 i rådets direktiv 99/31/EG om deponering av avfall [13].

[13] EGT L 182, 16.7.1999, s. 1.

Enligt förslaget skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att allmänheten på ett tidigt stadium ges möjlighet att på ett effektivt sätt delta i utarbetandet (och granskningen) av de planer och program som anges ovan. I detta sammanhang har allmänheten samma innebörd som i artikel 2.4 i Århuskonventionen.

I detta syfte krävs att medlemsstaterna säkerställer följande:

a) Att allmänheten informeras (genom offentliggörande eller på annat lämpligt sätt) om förslag till sådana planer och program samt att sådan information görs tillgänglig för allmänheten.

b) Att allmänheten har rätt att yttra sig innan beslut om planer och program fattas.

c) Att vid beslutsfattandet vederbörlig hänsyn tas till resultatet av allmänhetens deltagande.

De närmare bestämmelserna om ett sådant deltagande, däribland fastställandet av vem som får delta, skall beslutas av medlemsstaterna. Vid beslutsfattandet skall hänsyn tas till förslagets syften, nämligen att säkerställa ett brett deltagande från allmänhetens sida (vilket innefattar icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd), och de särskilda omständigheterna i det enskilda fallet. Med tanke på vikten av ett effektivt deltagande finns ett särskilt krav för rimliga tidsramar som ger tillräckligt med tid för var och en av etapperna i allmänhetens deltagande.

6.2 Ändring av EIA-direktivet (artikel 2)

6.2.1 Mål

I artikel 6 i Århuskonventionen finns bestämmelser om allmänhetens deltagande i beslut om särskilda verksamheter som finns upptagna i bilaga I till konventionen, och verksamhet som inte ingår i förteckningen men som kan ha en betydande inverkan på miljön. Förteckningen i bilaga I till konventionen upptar i stort sett samma verksamheter som de som anges i bilaga I till EIA-direktivet och bilaga I till IPPC-direktivet. För att förbereda gemenskapens ratificering av konventionen bör dessa direktiv ändras så att de står i fullständig överensstämmelse med artikel 6 i konventionen.

I EIA-direktivet föreskrivs att projekt som kan antas medföra en betydande inverkan på miljön (och som beskrivs i artikel 4 i direktivet) skall underkastas ett tillståndsförfarande (på det sätt som anges i artikel 1 i direktivet) och att en bedömning av projektets effekter skall göras. Denna miljökonsekvensbedömning beskrivs i artiklarna 5-10 i direktivet. I artikel 2.2 i direktivet föreskrivs att miljökonsekvensbedömningen kan integreras i befintliga tillståndsförfaranden för projekt eller i andra förfaranden som skapats särskilt för att uppfylla direktivets mål.

Förslaget är avsett att fokusera på konventionens viktigaste aspekter och att på så vis utvidga eller trygga allmänhetens rätt till deltagande i vissa beslutsprocesser på miljöområdet. Arten av det föreslagna direktivet och subsidiaritetskravet innebär att det inte är nödvändigt med en alltför ingående beskrivning av konventionsbestämmelserna. Vissa av dessa bestämmelser kan ha som syfte att visa på exempel på bästa tillämpning eller att tydliggöra skillnaderna mellan de fördragsslutande parternas rättsramar.

6.2.2 Definitioner (artikel 2.1)

Definitionen av allmänheten i artikel 2.4 i Århuskonventionen har införts i EIA-direktivet med tanke på efterföljande materiella bestämmelser. Definitionen av den berörda allmänheten i artikel 2.5 i konventionen införs även den efter att ha anpassats till syftet med IPPC-direktivet. Av detta skäl är betydelsen av den berörda allmänheten i detta sammanhang den del av allmänheten som påverkas eller troligen kommer att påverkas av, eller har ett berättigat intresse för tillståndsförfarandet.

6.2.3 Allmänhetens deltagande (artikel 2.2 och 2.3)

Artikel 6 i EIA-direktivet innehåller redan bestämmelser om samråd med och information till allmänheten. I artikel 8 i direktivet behandlas den del av deltagandet som innebär att resultatet av samrådet skall beaktas och i artikel 9 avses information om det beslut som har fattats.

Det är nödvändigt att bättre anpassa direktivet till artikel 6 i konventionen. Enligt förslaget skall artikel 6.2 och 6.3 i direktivet ersättas med nya punkter från artikel 6 i konventionen. Enligt förslaget till ny artikel 6.2 i direktivet skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att se till att den berörda allmänheten på ett tidigt stadium ges möjlighet att på ett effektivt sätt delta i tillståndsförfarandet. Medlemsstaterna har vid införlivandet av detta krav i sin nationella lagstiftning möjlighet att anta mer vittomfattande och innovativa bestämmelser än de minimikrav som anges i själva förslaget.

I direktivets nya artikel 6.3 fastslås i huvudsak att allmänheten skall informeras om följande (hämtat från artikel 6.2 i Århuskonventionen):

a) Ansökan om tillstånd.

b) Det faktum att projektet omfattas av en miljökonsekvensbedömning och att det, i tillämpliga fall, förekommer en gränsöverskridande miljökonsekvensbedömning.

c) Uppgifter om de myndigheter som är behöriga att fatta beslut eller från vilka information kan erhållas eller till vilka kommentarer (eller frågor) kan läggas fram.

d) Resultatet av ett eventuellt beslut eller, i i förekommande fall, utkastet till beslut.

e) Information som har samlats in i enlighet med artikel 5 i EIA-direktivet.

f) De viktigaste rapporter och råd som har tillställts den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna under tillståndsförfarandet, bland annat yttranden från myndigheter och organ med vilka samråd skett i enlighet med artikel 6.1 i direktivet.

g) Ungefärlig tid och plats samt på vilket sätt information kommer att göras tillgänglig.

h) Detaljer om bestämmelser i nationell lagstiftning om allmänhetens deltagande och samråd.

Allmänheten bör i regel informeras om sådana angelägenheter för att enskilda och organisationer skall ha möjlighet att inse om de är berörda eller har ett berättigat intresse av tillståndsförfarandet i fråga. De mer detaljerade bestämmelser som skall antas av medlemsstaterna kommer ändå att förväntas ha betydelse för fastställandet av den del av allmänheten som berörs.

Det föreslås att allmänheten skall informeras om ovan nämnda angelägenheter (genom offentliggörande eller på annat lämpligt sätt) på ett tidigt stadium under tillståndsförfarandet och senast så snart som information kan ges. Avsikten med detta är att påtala att all information inte nödvändigtvis är tillgänglig för de behöriga myndigheterna i början av förfarandet.

Det kan hända att vissa personer är nöjda med den del av deltagandet som rör information. Dessa personer kommer att upplysas om vad som händer och kommer att kunna överväga vilken påverkan ett visst förslag kommer att ha på dem personligen eller på miljön i allmänhet. Det kan hända att de önskar ställa mer ingående frågor eller att de inte önskar vidta ytterligare åtgärder. Detta till trots är en viktig del av deltagandet att den berörda allmänheten (oavsett om det rör sig om enskilda eller grupper, däribland miljöskyddsgrupper) skall ha möjlighet att yttra sig innan beslut om en ansökan om tillstånd fattats. Detta ingår som ett krav i nya artikel 6.4 i direktivet.

I förslaget till ändring av artikel 6 i EIA-direktivet anges minimikravet för att garantera allmänhetens effektiva deltagande medan de mer detaljerade bestämmelserna om information till och samråd med allmänheten bör överlämnas till medlemsstaterna att besluta om (nya artikel 6.5). Viss vägledning om hur detta kan ske ges i form av exempelvis information via affischering eller offentliggörande i lokaltidningar, samråd via skriftlig framställning eller genom offentlig utfrågning. Med tanke på tidsramarnas betydelse för att uppnå ett effektivt deltagande måste dessa ramar vara rimliga för att tillräckligt med tid skall kunna avsättas för varje etapp av det deltagande som beskrivs i förslaget.

6.2.4 Gränsöverskridande miljökonsekvensbedömning (artikel 2.3-2.6)

Projekt för vilka tillstånd krävs kan ha en betydande inverkan på miljön i andra medlemsstater än den på vars territorium projektet är avsett att utföras. Det är klart önskvärt att dessa andra medlemsstater skall ha möjlighet att delta i det förfarande som leder till beslut om ett projekt och, framför allt, att den berörda allmänheten i dessa andra medlemsstater får tillfälle att yttra sig. Artikel 7 i EIA-direktivet innehåller redan vissa bestämmelser för detta syfte men behöver ändras för att återspegla de ändringar som gjorts i andra delar av direktivet i enlighet med artikel 6 i Århuskonventionen. Syftet med dessa ändringar är att göra allmänhetens gränsöverskridande deltagande mer effektivt.

I artikel 7 i dess nuvarande form föreskrivs ett gränsöverskridande deltagande i förfaranden för miljökonsekvensbedömning. Bedömningen utgör ett mycket viktigt steg i tillståndsförfarandet men är ändå inte mer än en del av detta. Om EIA-direktivet ändras på det sätt som föreslås kommer förfarandet även att omfatta förbättrade bestämmelser om allmänhetens deltagande och samråd med allmänheten. När det gäller gränsöverskridande deltagande anses det vara bättre att fokusera på tillståndsförfarandet i sin helhet. Hänvisningarna till förfarandet för miljökonsekvensbedömning i artikel 7.1 och 7.2 i EIA-direktivet skall därför genom artikel 2.3 a i förslaget ersättas med hänvisningar till tillståndsförfarandet.

Genom artikel 2.3 b i förslaget ändras beskrivningen av information som den medlemsstat inom vars territorium projektet avses att utföras skall sända till varje medlemsstat som kan antas påverkas i betydande utsträckning av projektet. Den nuvarande beskrivningen som görs i artikel 7.2 i EIA-direktivet skall utgå och i stället skall all information som skall tillhandahållas eller göras tillgänglig i enlighet med den föreslagna ändringen av artikel 6 i direktivet sändas.

Artikel 2.3 c i förslaget innebär en ändring av artikel 7.5 i EIA-direktivet på så sätt att medlemsstaterna i det fall ett projekt kan antas ha gränsöverskridande verkan måste fastställa detaljerade bestämmelser för genomförandet av artikel 7. Detta skulle vara en förberedelse för införandet av en bestämmelse i vilken stipuleras att den berörda allmänheten, på det territorium som tillhör en medlemsstat som kan antas bli påverkad, kan delta effektivt i tillståndsförfarandet för projektet.

Artikel 9 i EIA-direktivet är redan vederbörligen anpassad till artikel 6.9 i Århuskonventionen, förutom när det gäller projekt som kan ha gränsöverskridande verkan. För sådana projekt medför artikel 2.4 i förslaget en ändring av artikel 9 i direktivet som innebär att en medlemsstat med vilken samråd skett i enlighet med artikel 4 i direktivet, skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att information om det slutliga beslutet görs tillgänglig för den berörda allmänheten på dess eget territorium.

6.2.5 Tillgång till rättslig prövning (artikel 2.5)

Enligt artikel 9.2 och 9.4 i konventionen skall parterna se till att den berörda allmänheten har tillgång till rättslig prövning av giltigheten hos handlingar och underlåtelser som omfattas av bestämmelserna om allmänhetens deltagande i artikel 6 i konventionen. Sådana förfaranden bör vara snabba och inte oöverkomligt dyra. För att fullborda anpassningen av EIA-direktivet till konventionen och för att göra allmänhetens deltagande enligt förslaget mer effektivt, är det nödvändigt att fastställa bestämmelser som återspeglar artikel 9.2 och 9.4 i konventionen.

Enligt artikel 2.5 i förslaget införs därför en ny artikel 10 a i EIA-direktivet. Denna innebär att medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten i enlighet med den nationella lagstiftningen har tillgång till rättslig prövning i domstol eller omprövning hos myndighet av den materiella och formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtelse som omfattas av bestämmelserna om allmänhetens deltagande i EIA-direktivet. Sådana förfaranden bör vara snabba och inte oöverkomligt dyra.

Eftersom definitionen av den berörda allmänheten omfattar icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd, bör medlemsstaterna anta bestämmelser för att se till att deras nationella lagstiftning ger dessa organisationer möjlighet till rättslig prövning.

6.2.6 Projekt som omfattas av miljökonsekvensbedömning (artikel 2.6)

Genom artikel 4.1 i EIA-direktivet införs bilaga I som innehåller en förteckning över projekt för vilka en miljökonsekvensbedömning måste göras. Artikel 2.6 i förslaget innebär en ändring av bilaga I för att anpassa den till punkt 22 i bilaga I till Århuskonventionen. Följden blir att en ändring eller utvidgning av ett projekt som upptas i bilaga I till EIA-direktivet skall underkastas en miljökonsekvensbedömning om ändringen eller utvidgningen i sig själv uppfyller de kriterier eller tröskelvärden som fastställs i bilagans föregående punkter.

6.3. Ändring av IPPC-direktivet (artikel 3)

6.3.1 Mål

I syfte att minska eller förhindra föroreningar införs genom IPPC-direktivet tillståndsförfarande för anläggningar som används för en eller flera av de verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktivet. Artikel 15 innehåller i begränsad utsträckning bestämmelser om information till och samråd med allmänheten, men för att åstadkomma en mer fullständig anpassning till artikel 6 i Århuskonventionen bör ändringar göras.

6.3.2 Definitioner (artikel 3.1)

Även väsentliga ändringar i verksamheten vid en anläggning kräver tillstånd enligt IPPC-direktivet. Begreppen ändring av verksamheten och väsentlig ändring av verksamheten fastställs i artikel 2.10 i direktivet. För att anpassa direktivet till punkt 22 i bilaga I till Århuskonventionen ändras (artikel 3.1 a i förslaget) definitionerna i artikel 2.10 i IPPC-direktivet, genom bestämmelsen att varje ändring eller utvidgning av en verksamhet skall anses väsentlig om ändringen eller utvidgningen i sig själv uppfyller de kriterier eller tröskelvärden som fastställs i bilaga I till direktivet. I detta fall kommer det att krävas ett tillståndsförfarande som är föremål för allmänhetens deltagande. Det bör betonas att andra ändringar eller utvidgningar också kan anses väsentliga enligt den befintliga definitionen.

Med tanke på senare bestämmelser införs definitionerna i artikel 2.4 i Århuskonventionen av allmänheten i artikel 2 i IPPC-direktivet. Definitionen av den berörda allmänheten i artikel 2.5 i konventionen införs även den efter att ha anpassats till syftet med IPPC-direktivet. Av detta skäl definieras den berörda allmänheten här som den allmänhet som påverkas eller troligen kommer att påverkas av, eller har ett berättigat intresse av, beslutsprocesser om utfärdande eller uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor.

6.3.3 Ansökan om tillstånd (artikel 3.2)

Enligt artikel 6.1 i IPPC-direktivet skall medlemsstaterna se till att ansökan om tillstånd innehåller en beskrivning av olika förhållanden. För att återspegla artikel 6.6 e) i Århuskonventionen föreslås att artikel 6.1 i direktivet ändras så att en ansökan om tillstånd måste innehålla en översikt över de alternativ som undersökts av sökanden. Det bör betonas att detta endast avser alternativ som faktiskt undersökts av sökanden.

6.3.4 Allmänhetens deltagande (artikel 3.3 och 3.6)

Även om artikel 15 i IPPC-direktivet innehåller bestämmelser om tillgång till information och allmänhetens deltagande i tillståndsförfarandet har denna artikel inte helt anpassats till kraven i artikel 6 i konventionen. Förslaget medför därför en ändring av artikel 15 för att göra den förenlig med konventionen. Med undantag för ett litet antal smärre ändringar med avseende på den särskilda terminologin i IPPC-direktivet, kommer de bestämmelser om allmänhetens deltagande som skall införas i direktivet att vara mycket lika de som föreslås för EIA-direktivet. Artikel 3.3 i förslaget ersätter artikel 15.1 i IPPC-direktivet med en bestämmelse om att medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att den berörda allmänheten på ett tidigt stadium ges tillfälle att på ett effektivt sätt delta i beslut om tillstånd och tillståndsvillkor. För att göra en klar åtskillnad mellan allmänhetens deltagande och den information som skall ges till allmänheten om resultatet av tillståndsförfarandet, kommer artikel 15.1 punkt 2 att överföras till en ny punkt 5 - se punkt 6.3.5 nedan. I direktivet kommer även att införas en ny bilaga V som kommer att innehålla detaljerade bestämmelser om allmänhetens deltagande. Denna nya bilaga införs genom artikel 3.6 i förslaget.

De mer detaljerade bestämmelserna i nya bilaga V följer det mönster som beskrivs i EIA-direktivet i punkt 6.2.3 ovan men med de skillnader som följer.

Det föreskrivs att allmänheten skall informeras om en ansökan om tillstånd eller, i förekommande fall, förslag om uppdatering av ett tillstånd eller tillståndsvillkor. Allmänheten bör endast informeras om nationella eller gränsöverskridande miljökonsekvensbedömningar om de är av intresse i ett särskilt fall. Det är dock viktigt att allmänheten informeras om ett beslut är föremål för gränsöverskridande samråd i enlighet med artikel 17 i IPPC-direktivet. Detta kommer att underlätta samarbetet och samordningen mellan personer som tillhör den berörda allmänheten, bland annat icke-statliga miljöorganisationer, i de olika berörda medlemsstaterna.

Återstoden av bestämmelserna om allmänhetens deltagande är likadana som de avseende EIA-direktivet.

6.3.5 Förfaranden som åtföljer beslut (artikel 3.3 b)

För att anpassa IPPC-direktivet till artikel 6.9 i Århuskonventionen läggs genom artikel 2.3 b i förslaget en ny punkt 5 till artikel 15 i IPPC-direktivet för att se till att den behöriga myndigheten, efter det att beslut fattats, informerar allmänheten och gör följande information tillgänglig för allmänheten:

a) Beslutstexten (bland annat en kopia av tillståndet och eventuella villkor och senare uppdateringar).

b) De skäl och överväganden på vilka beslutet grundar sig.

6.3.6 Tillgång till rättslig prövning (artikel 3.4)

För att anpassa IPPC-direktivet till artikel 9.2 och 9.4 i Århuskonventionen införs genom artikel 3.4 i förslaget en ny artikel 15 a i direktivet, i syfte att ge den berörda allmänheten möjlighet till prövning i likhet med den som beskrivs i punkt 6.2.5 ovan.

6.3.7 Gränsöverskridande samråd (artikel 3.5)

Driften av en anläggning för vilken tillstånd krävs enligt IPPC-direktivet kan få en betydande negativ inverkan på miljön i en annan medlemsstat än den på vars territorium verksamheten avses att bedrivas. I artikel 17 föreskrivs gränsöverskridande samråd i sådana fall.

Artikel 17 i direktivet ändras för att återge de ändringar som föreslås i artikel 15 (se punkt 6.3.4 ovan). I artikel 17.1 ersätts hänvisningen till information som tillhandahålls i enlighet med artikel 6 i IPPC-direktivet med en hänvisning till all information som skall ges eller göras tillgänglig enligt nya bilaga V. Detta kommer att resultera i mer information till de medlemsstater som man har samråd med.

Artikel 17 ändras även så att resultaten av samråd om gränsöverskridande verkningar måste tas i beaktande när den behöriga myndigheten fattar beslut om ansökan. Slutligen ändras artikel 17 för att medlemsstater med vilka samråd skett skall få rätt att erhålla sådan information som den behöriga myndigheten, enligt förslaget till ny artikel 15.5 i direktivet, är skyldig att tillhandahålla efter att beslut har fattats. Medlemsstaten är skyldig att ge denna information till sina egna medborgare.

6.4 Tilläggsbestämmelser (artikel 4-6)

I förslaget ställs krav på att medlemsstaterna senast den [infoga datum] skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

2000/0331 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [14],

[14] EGT

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [15],

[15] EGT

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [16],

[16] EGT

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [17], och

[17] EGT

av följande skäl:

(1) Syftet med gemenskapslagstiftningen på miljöområdet är att bidra till att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet och att skydda människors hälsa.

(2) Gemenskapslagstiftningen på miljöområdet innefattar bestämmelser som ger myndigheter och andra organ rätt att fatta beslut som kan ha en betydande inverkan både på miljön och när det gäller människors hälsa och välmående.

(3) Ett effektivt deltagande från allmänhetens sida i beslutsförfarandena gör det möjligt för allmänheten att yttra sig om problemställningar som kan vara av betydelse för besluten, och för beslutsfattaren att beakta sådana yttranden, något som stärker beslutsförfarandenas legitimitet och öppenhet samt bidrar till att öka allmänhetens medvetenhet i miljöfrågor.

(4) Deltagande, som även omfattar sammanslutningar, organisationer och grupper, särskilt icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd, bör därför främjas.

(5) Den 25 juni 1998 undertecknade gemenskapen FN/ECE-konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och möjlighet till rättslig prövning avseende miljöfrågor (Århuskonventionen). Gemenskapslagstiftningen bör anpassas till konventionen med tanke på gemenskapens kommande ratificering.

(6) Ett av konventionens mål är att garantera allmänhetens rätt att delta i vissa beslutsförfaranden avseende miljöfrågor för att på så sätt bidra till skyddet av rättigheten att leva i en miljö som är lämpad för människors hälsa och välmående.

(7) I artikel 6 i Århuskonventionen finns bestämmelser om allmänhetens deltagande i beslut om särskilda verksamheter som finns upptagna i bilaga I till konventionen, och om deltagande i verksamhet som inte ingår i förteckningen, men som kan ha en betydande inverkan på miljön.

(8) Artikel 7 i Århuskonventionen innehåller bestämmelser om allmänhetens deltagande i utarbetandet av planer, program och strategier avseende miljön.

(9) Enligt artikel 9.2 och 9.4 i Århuskonventionen skall den berörda allmänheten ha tillgång till rättsliga eller andra förfaranden för prövning av den materiella och formella giltigheten av en handling eller underlåtelse som omfattas av bestämmelserna om allmänhetens deltagande i artikel 6 i konventionen.

(10) Det bör även införas bestämmelser med avseende på vissa direktiv på miljöområdet enligt vilka medlemsstaterna skall utarbeta planer och program rörande miljön för att säkerställa allmänhetens deltagande i enlighet med bestämmelserna i Århuskonventionen, särskilt artikel 7 i denna.

(11) Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt [18] och rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar [19], bör ändras så att de står i fullständig överensstämmelse med Århuskonventionen, särskilt artiklarna 6, 9.2 och 9.4 i denna.

[18] EGT L 175, 5.7.1985, s. 40. Direktivet ändrat genom direktiv 97/11/EG (EGT L 73, 14.3.1997, s. 5).

[19] EGT L 257, 10.10.1996, s. 26.

(12) I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen såsom de kommer till uttryck i artikel 5 i fördraget kan målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och kan därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning och verkningar, bättre uppnås på gemenskapsnivå. Detta direktiv inskränker sig till det minimum som krävs för att nå dessa mål och går inte utöver vad som är nödvändigt för det syftet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE

Artikel 1

Allmänhetens deltagande i utarbetandet av planer och program

1. I denna artikel används följande beteckning med den betydelse som här anges: allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa.

2. Medlemsstaterna skall se till att allmänheten på ett tidigt stadium ges möjlighet att på ett effektivt sätt delta i förberedandet och granskningen av de planer och program som kan behöva utarbetas enligt bilaga I till detta direktiv.

För detta ändamål skall medlemsstaterna säkerställa följande:

(a) Att allmänheten informeras genom offentliggörande eller på annat lämpligt sätt om förslag till eller granskning av sådana planer och program samt att information om sådana förslag hålls tillgänglig för allmänheten.

(b) Att allmänheten har rätt att yttra sig innan beslut om planer och program fattas.

(c) Att det vid beslutsfattandet tas vederbörlig hänsyn till resultatet av allmänhetens deltagande.

3. Medlemsstaterna skall fastställa vem som har rätt att delta i enlighet med punkt 2, inbegripet icke-statliga organisationer, exempelvis sådana som främjar miljöskydd.

De närmare åtgärderna för allmänhetens deltagande enligt denna artikel skall beslutas av medlemsstaterna för att säkra ett brett deltagande från allmänhetens sida.

Rimliga tidsramar, som ger tillräckligt med tid för var och en av de etapper för allmänhetens deltagande som anges i denna artikel, skall föreskrivas.

Artikel 2

Ändring av direktiv 85/337/EEG

Direktiv 85/337/EEG ändras på följande sätt:

(1) I artikel 1.2 skall följande definitioner läggas till:

"Allmänheten:

- en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa.

Den berörda allmänheten:

- den del av allmänheten som berörs eller som kan bli berörd, eller som har ett intresse av tillståndsförfarandet. Icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller kraven i nationell lagstiftning skall enligt denna definition anses ha ett intresse."

(2) Artikel 6 skall ändras på följande sätt:

(a) Punkterna 2 och 3 skall ersättas med följande:

"2. Medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten på ett tidigt stadium ges möjlighet att på ett effektivt sätt delta i tillståndsförfarandet. Punkterna 3, 4 och 5 skall tillämpas för sådant deltagande.

3. Allmänheten skall genom offentliggörande eller på annat lämpligt sätt informeras i följande avseenden på ett tidigt stadium under tillståndsförfarandet och senast så snart som information kan ges:

a) Ansökan om tillstånd.

b) Det faktum att projektet omfattas av en miljökonsekvensbedömning och, i förekommande fall, att artikel 7 gäller.

c) Uppgifter om de myndigheter som är behöriga att fatta beslut eller från vilka information kan fås eller till vilka kommentarer eller frågor kan överlämnas.

d) Karaktären av ett eventuellt beslut eller, utkastet till beslut, om ett sådant finns.

e) Information som har samlats in enligt artikel 5.

f) De viktigaste rapporter och råd som har tillställts den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna under tillståndsförfarandet, inbegripet yttranden från myndigheter med vilka samråd skett i enlighet med punkt 1.

g) Ungefärligt angivande av när och var samt på vilket sätt information kommer att göras tillgänglig.

h) Detaljerade bestämmelser om allmänhetens deltagande i enlighet med punkt 5."

(b) Följande punkter 4 och 5 skall läggas till:

"4. Den berörda allmänheten skall ha rätt att yttra sig till den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna innan beslut fattas om ansökan om tillstånd.

5. Detaljerade bestämmelser om information till allmänheten (till exempel genom affischering inom ett visst område eller offentliggörande i lokalpressen) och samråd med den berörda allmänheten (exempelvis skriftligen eller genom offentlig utfrågning) skall fastställas av medlemsstaterna. Rimliga tidsramar, som ger tillräckligt med tid för var och en av de etapper som anges i denna artikel, skall föreskrivas."

(3) Artikel 7 skall ändras på följande sätt:

(a) I punkt 1 skall orden "förfarandet för miljökonsekvensbedömning" ersättas med orden "förfarandet för tillstånd".

(b) Punkt 2 skall ersättas med följande:

"2. Om en medlemsstat som mottar upplysningar i enlighet med punkt 1 anger att den avser att delta i tillståndsförfarandet, skall den medlemsstat på vars territorium projektet är avsett att genomföras, om den inte redan har gjort det, till den påverkade medlemsstaten översända de uppgifter som skall lämnas eller göras tillgängliga i enlighet med artikel 6.3 och 6.5."

(c) Punkt 5 skall ersättas med följande:

"5. Närmare bestämmelser om genomförandet av denna artikel skall beslutas av berörda medlemsstater och dessa bestämmelser skall göra det möjligt för den berörda allmänheten, på det territorium som tillhör den påverkade medlemsstaten, att delta effektivt i tillståndsförfarandet för projektet."

(4) Artikel 9.2 skall ersättas med följande:

"2. Den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna skall informera alla medlemsstater med vilka samråd skett enligt artikel 7 genom att till dem vidarebefordra den information som avses i punkt 1 i denna artikel.

De medlemsstater med vilka samråd skett skall se till att denna information hålls tillgänglig för den berörda allmänheten på de egna territorierna."

(5) Följande artikel 10 a skall införas:

"Artikel 10 a

Medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten inom ramen för den nationella lagstiftningen har möjlighet att få den materiella eller formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtelse som omfattas av bestämmelserna om allmänhetens deltagande i detta direktiv prövad vid domstol eller något annat organ som inrättats genom lag.

Sådana förfaranden skall vara snabba och inte oöverkomligt dyra."

(6) Bilaga I skall ändras i enlighet med bilaga II till detta direktiv.

Artikel 3

Ändring av direktiv 96/61/EG

Direktiv 96/61/EG ändras på följande sätt:

(1) Artikel 2 skall ändras på följande sätt:

(a) I punkt 10 skall följande stycke läggas till:

"För de ändamål som avses i b skall en ändring eller utvidgning av verksamheten anses vara väsentlig om ändringen eller utvidgningen i sig själv uppfyller de kriterier eller tröskelvärden som anges i bilaga I".

(b) Följande punkter 13 och 14 skall läggas till:

"13. Allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa.

14. Den berörda allmänheten: den del av allmänheten som berörs eller kan bli berörd, eller som har ett intresse av, beslutsförfaranden om utfärdande eller uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor. Icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller kraven i nationell lagstiftning skall enligt denna definition anses ha ett intresse."

(2) I artikel 6.1 första stycket skall följande strecksats läggas till:"- de viktigaste alternativ som undersökts av sökanden, i form av en översikt."

(3) Artikel 15 skall ändras på följande sätt:

(a) Punkt 1 skall ersättas med följande:

"1. Medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten på ett tidigt stadium ges tillfälle att på ett effektivt sätt delta i beslutsförfaranden om utfärdande eller uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor. Det förfarande som anges i bilaga V skall tillämpas för sådant deltagande."

(b) Följande punkt 5 skall läggas till:

"5. Efter det att ett beslut har fattats skall den behöriga myndigheten informera allmänheten i enlighet med lämpliga förfaranden och hålla följande information tillgänglig för allmänheten:

a) Beslutets innehåll, inbegripet en kopia av tillståndet och eventuella villkor och senare uppdateringar.

b) De skäl och överväganden som beslutet grundar sig på."

(4) Följande artikel 15 a skall införas:

"Artikel 15 a

Tillgång till rättslig prövning

Medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten inom ramen för den nationella lagstiftningen har möjlighet att få den materiella eller formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtelse som omfattas av bestämmelserna om allmänhetens deltagande i detta direktiv prövad vid domstol eller något annat organ som inrättats genom lag.

Sådana förfaranden skall vara snabba och inte oöverkomligt dyra."

(5) Artikel 17 skall ändras på följande sätt:

(a) Punkt 1 första meningen skall ersättas med följande:

"Om en medlemsstat konstaterar att driften av en anläggning kan få en betydande, negativ påverkan på miljön i en annan medlemsstat, eller om en medlemsstat som kan komma att påverkas i betydande omfattning begär detta, skall den medlemsstat inom vilkens område ansökan om tillstånd enligt artikel 4 eller artikel 12.2 lämnades in, till den andra medlemsstaten överlämna de uppgifter som skall lämnas, eller hållas tillgängliga enligt bilaga V, samtidigt som den ställer dessa till förfogande för medborgarna i den egna medlemsstaten."

(b) Följande punkter 3 och 4 skall läggas till:

"3. Resultaten av samråd i enlighet med punkterna 1 och 2 skall tas i beaktande när den behöriga myndigheten fattar ett beslut om ansökan.

4. Den behöriga myndigheten skall informera medlemsstater med vilka samråd skett i enlighet med punkt 1 om det beslut som fattats om ansökan och skall till dessa överlämna de uppgifter som avses i artikel 15.5. Dessa medlemsstater skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att denna information hålls tillgänglig för den berörda allmänheten på det egna territoriet."

(6) En ny bilaga V som framgår av bilaga III till detta direktiv skall läggas till.

Artikel 4

Genomförande

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 2002. Medlemsstaterna skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 5

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 6

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA I

BESTÄMMELSER OM PLANER OCH PROGRAM SOM AVSES I ARTIKEL 3

(a) Artikel 7.1 i rådets direktiv 75/442/EEG om avfall [20].

[20] EGT L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktivet har ändrats genom rådets direktiv 91/156/EEG (EGT L 78, 18.3.1991, s. 32).

(b) Artikel 6 i rådets direktiv 91/157/EEG om batterier och ackumulatorer som innehåller vissa farliga ämnen [21].

[21] EGT L 78, 26.3.1991, s. 38. Direktivet har ändrats genom direktiv 98/101/EG (EGT L 1, 5.1.1999, s. 1) och kompletterats med direktiv 93/86/EEG (EGT L 264, 23.10.1993, s. 51).

(c) Artikel 5.1 i rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket [22].

[22] EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

(d) Artikel 6.1 i rådets direktiv 91/689/EEG om farligt avfall [23].

[23] EGT L 377, 31.12.1991, s. 20. Direktivet har ändrats genom direktiv 94/31/EG (EGT L 168, 2.7.1994, s. 28).

(e) Artikel 14 i rådets direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall [24].

[24] EGT L 365, 31.12.1994, s. 10.

(f) Artikel 8.3 i rådets direktiv 96/62/EG om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten [25] (inklusive de planer som avses i artiklarna 3.4, 5.4 och 5.5 i rådets direktiv 1999/30/EG om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften) [26].

[25] EGT L 296, 21.11.1996, s. 55.

[26] EGT L 163, 29.6.1999, s. 41.

(g) Artikel 14 i rådets direktiv 99/31/EG om deponering av avfall [27].

[27] EGT L 182, 16.7.1999, s.1

BILAGA II

Följande punkt 22 skall läggas till i bilaga I till direktiv 85/337/EEG:

"22. En ändring eller utvidgning av ett projekt som upptas i denna bilaga om ändringen eller utvidgningen i sig själv uppfyller de kriterier eller tröskelvärden som fastställs i bilagan."

BILAGA III

Följande bilaga V skall läggas till i direktiv 96/61/EEG:

"Bilaga V

Allmänhetens deltagande i beslutsprocesser

1. Allmänheten skall informeras (genom offentliggörande eller på annat lämpligt sätt) om följande på ett tidigt stadium under beslutsprocessen och senast så snart som information kan ges:

a) Ansökan om tillstånd eller ett eventuellt förslag om uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor, bland annat i de fall som omfattas av uppräkningen i artikel 6.1.

b) Huruvida beslutet omfattas av en nationell eller gränsöverskridande miljökonsekvensbedömning eller samråd mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 17.

c) Uppgifter om de myndigheter som är behöriga att fatta beslut eller från vilka information kan erhållas eller till vilka kommentarer (eller frågor) kan läggas fram.

d) Resultatet av ett eventuellt beslut eller, i förekommande fall, utkastet till beslut.

e) I tillämpliga fall uppgifter om förslaget om uppdatering av tillstånd och tillståndsvillkor.

f) De viktigaste rapporter och råd som har tillställts den behöriga myndigheten i samband med beslutsprocessen.

g) Angivande av ungefärlig tid och plats samt på vilket sätt information kommer att göras tillgänglig.

h) Detaljerade bestämmelser om allmänhetens deltagande och samråd i enlighet med punkt 4 nedan.

2. Den berörda allmänheten skall ha rätt att yttra sig till den behöriga myndigheten innan beslut fattas.

3. Resultaten av de samråd som hållits i enlighet med denna bilaga måste tas i beaktande vid beslutsfattandet.

4. Detaljerade bestämmelser om information till allmänheten (till exempel genom affischering inom ett visst område eller offentliggörande i lokalpressen) och samråd med den berörda allmänheten (exempelvis via skriftlig framställning eller offentlig utfrågning) skall fastställas av medlemsstaterna. Rimliga tidsramar, som ger tillräckligt med tid för var och en av de etapper som anges i denna bilaga, skall föreskrivas."