Förslag till RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal /* COM/2014/055 final - 2014/0028 (NLE) */





MOTIVERING Efter en begäran från Portugal beviljade rådet den 17 maj 2011 landet ekonomiskt bistånd (rådets genomförandebeslut 2011/344/EU) till stöd för ett kraftfullt ekonomiskt och finansiellt reformprogram med syfte att återställa förtroendet, möjliggöra en återgång till hållbar tillväxt och värna om Portugals, euroområdets och EU:s finansiella stabilitet. I enlighet med artikel 3.10 i beslut 2011/344/EU har kommissionen, tillsammans med IMF och i samarbete med ECB, gjort en tionde utvärdering av genomförandet av de överenskomna åtgärderna samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. Med hänsyn till den senaste tidens ekonomiska, finanspolitiska och finansiella utveckling och politiska åtgärder anser kommissionen att de villkor för den ekonomiska politiken som ligger till grund för biståndet behöver ändras något för att programmets mål ska kunna uppnås. Dessa ändringar beskrivs i ingressen till de föreslagna ändringarna av rådets genomförandebeslut. 2014/0028 (NLE) Förslag till RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism[1], särskilt artikel 3.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) På begäran av Portugal beviljade rådet ekonomiskt bistånd till detta land den 17 maj 2011 genom rådets genomförandebeslut 2011/344/EU[2]. Detta ekonomiska bistånd beviljades för att stödja ett kraftfullt ekonomiskt och finansiellt reformprogram (nedan kallat programmet) vars syfte är att återställa förtroendet, möjliggöra en återgång till en hållbar tillväxt och värna om den finansiella stabiliteten i Portugal, euroområdet och unionen. (2) I enlighet med artikel 3.10 i genomförandebeslut 2011/344/EU har kommissionen, tillsammans med Internationella valutafonden (IMF) och i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB), under tiden den 4 december – den 16 december 2013, gjort en tionde utvärdering av de portugisiska myndigheternas genomförande av de överenskomna åtgärderna enligt programmet. (3) Den kvartalsvisa BNP-tillväxten var fortsatt positiv under det tredje kvartalet 2013 och de kortsiktiga indikatorerna pekar på en ekonomisk återhämtning som förväntat. På årsbasis förväntas den reala BNP fortfarande minska med 1,6 % år 2013, samtidigt som man räknar med en utveckling i positiv riktning under 2014 och 2015 då tillväxten förväntas uppgå till 0,8 % respektive 1,5 %. Utsikterna vad gäller arbetsmarknaden har förbättrats, även om arbetslösheten fortfarande är hög och enligt prognoserna kommer att nå sin högsta nivå 2014 (16,8 %), varefter den gradvis kommer att minska. Det finns fortfarande nedåtrisker vad gäller den makroekonomiska utvecklingen, eftersom den förväntade återhämtningen bygger på att både handeln och de finansiella marknaderna utvecklas i positivt, vilket i sin tur beror av utvecklingen i Europa totalt sett. (4) Fram till november 2013 förbättrades nettoupplåningsbehovet med 0,25 % av BNP (efter avdrag för exceptionella omständigheter) jämfört med samma period föregående år, vilket förklaras av att intäkterna ökat snabbare än utgifterna. De ökande skatteintäkterna beror på att det skett en ekonomisk återhämtning under de senaste månaderna och på att skatteförvaltningen blivit effektivare, särskilt på området bekämpning av skattebedrägerier. På utgiftssidan kan det konstateras att budgetgenomförandet ligger i linje med målen för den andra tilläggsbudgeten. (5) Målet att underskottet i de offentliga finanserna för 2013 ska uppgå till 5,5 % av BNP (exklusive rekapitalisering av banker) kommer sannolikt att hållas och underskottet kan till och med komma att bli lägre än målet. Detta beror på att positiva risker gett effekter under årets sista månader samtidigt som de flesta av de negativa riskerna fallit bort. Bland annat antas resultaten vad gäller skatteuppbörden överträffa de implicita målen i den andra tilläggsbudgeten. Avkastningen av intäkterna från den engångsordning för skuldreglering av kvarstående skatter och obetalda socialförsäkringsavgifter som inleddes i slutet av 2013 var dessutom ca 0,3 % av BNP högre än väntat. Utnyttjandet av EU-medel förväntas också vara bättre än vad som tidigare beräknats. Vidare har negativa risker i samband med omförhandlingar av offentlig-privata partnerskap reducerats. Vissa negativa risker kvarstår dock fortfarande, bl.a. att inkomsterna från fastighetsskatten inte blir så hög som förväntat, samtidigt som det inte helt kan uteslutas att man får ett överskridande när det gäller vissa utgifter som t.ex. personalkostnader, insatsförbrukning och pensioner. (6) I 2014 års statsbudget och annan stödjande lagstiftning håller sig inom ramen för ett underskottsmål på 4 % av BNP för 2014. För att nå detta mål håller man på att genomföra rehabiliteringsåtgärder på omkring 2,3 % av BNP, vilket även täcker budgettryck och behovet av att bygga upp det preliminära budgetanslaget för 2014. Åtgärderna är huvudsakligen av permanent slag och gäller främst utgiftsbesparingar. Merparten av konsolidera under 2014 — cirka 1,8 % av BNP — härrör från den översyn av de offentliga utgifterna som genomfördes under det gångna året i syfte att göra de sociala transfereringarna och tillhandahållande av offentliga tjänster rättvisare och effektivare. De viktigaste åtgärderna till följd av översynen av de offentliga utgifterna kommer att genomföras inom följande tre huvudområden: (a) Begränsningar av utgifterna för löner inom den offentliga sektorn genom minskningar av personalstyrkan inom denna sektor och ändringar av dess sammansättning så att man ökar antalet högkvalificerade anställda, främst genom återkvalificeringsprogram och frivilliga uppsägningar. Ökad samstämmighet i de arbetsbestämmelser som tillämpas i den offentliga och den privata sektorn samt en översyn av löneskalan och en rationalisering av reglerna gällande lönetillägg. Ökning av förmånstagarnas bidrag till de särskilda offentliga sjukförsäkringssystemen i syfte att göra dessa system självfinansierade. (b) Begränsningar av de offentliga pensionsutgifterna, eftersom man måste se över dessa utgifters hållbarhet mot bakgrund av den demografiska utvecklingen, med hänsyn tagen till behovet av att skydda de lägsta pensionerna. Dessa begränsningar har formen av en höjning av den lagstadgade pensionsåldern genom ändringar av kraven på hållbarhet. Justering av den ”extraordinära solidaritetsskatten”, genom en sänkning av minimitröskeln för tillämpning av den progressiva skalan samt av de tröskelvärden som gäller för tillämpningen av högre skattesatser. Rationalisering av efterlevandepensionerna både enligt CGA och enligt det allmänna pensionssystemet. Minskning av livstidspensioner för politiker. (c) Besparingar i insatsförbrukning och utgiftsprogram i fackministerierna. (7) Ytterligare smärre permanenta inkomståtgärder motsvarande 0,4 % av BNP som syftar till att göra det nuvarande skatte- och socialförsäkringssystemet effektivare och rättvisare, kompletterar det paket på området offentliga utgifter som syftar till att uppnå underskottsmålet på 4 % av BNP. Dessutom kommer ett antal engångsåtgärder motsvarande 0,2 % av BNP att genomföras, vilka mer än väl uppväger kostnaderna för engångsavgiften för förskottsbetalningar i samband med införandet av en ordning för uppsägningar enligt ömsesidig överenskommelse i den offentliga sektorn. (8) De flesta av de ovannämnda åtgärderna antogs genom 2014 års budgetlag eller genom förändringar av särskild lagstiftning. Vissa av de planerade konsolideringsåtgärderna har ännu inte fullt ut fastställts i lag. Det rör sig bl.a. om skärpningen av villkoren för berättigande till efterlevandepension (förutom ändringen av ersättningsnivåer vid ackumulering med andra pensioner). Försäljning av tillstånd för onlinespel. Överföringen av postens sjukkassa till den centrala offentliga förvaltningen och försäljning av hamntillstånd. (9) En omfattande reform av bolagsskatten som syftar till en förenkling samt till att främja de portugisiska företagens internationalisering och konkurrenskraft godkändes av parlamentet i december 2013 och trädde i kraft den 1 januari 2014. Ett centralt inslag i reformen är en sänkning av den ordinarie bolagsskattesatsen från 25 % till 23 % och en nedsatt sats på 17 % på de första 15 000 euro av beskattningsunderlaget för små och medelstora företag. Utöver de befintliga tilläggsskatterna kommer även en tredje tilläggsskatt på 7 % att tillämpas på beskattningsbara vinster som överskrider 35 miljoner euro. Andra centrala bestämmelser i reformen är omstöpningen av skatteincitament, ändringar av beskattningen av utdelningar och realisationsvinster, koncernbeskattning och ordningen för immateriella tillgångar, införandet av en undantagsordning från skatteplikt på aktier, en förlängning av den period under vilken förluster kan skjutas framåt och ytterligare begränsningar av ränteavdragen. (10) Skuldkvoten väntas nå sin högsta nivå under 129,5 % av BNP 2013 och därefter minska. Den uppjustering av skuldprofilen som skett i förhållande till den kombinerade åttonde och nionde utvärderingen, trots att genomförandet av budgeten var bättre än förväntat, beror till stor del på att statskassans likviditet ökat väsentligt samt på att en del av transaktionerna till förmån för socialförsäkringssystemets finansiella stabilitetsfond för att minska den kortfristiga skulden skjutits fram till 2014. Till följd härav förväntas nettoskulden – exklusive IGCP:s likvida tillgångar – nå upp till en nivå av ca 120 % av BNP, vilket är något under den prognos som angavs i den senaste utvärderingen. Den minskning av skuldkvoten för den offentliga sektorn som förväntas från och med 2014 kommer att underbyggas av den förväntade ekonomiska återhämtningen samt av en minskning av de likvida tillgångarna och genomförandet av socialförsäkringssystemets transaktioner för att minska den kortfristiga skulden. (11) Budgetanpassningsprocessen understöds av en rad strukturella finanspolitiska åtgärder för att förstärka kontrollen över de statliga utgifterna och förbättra uppbörden av intäkter. Den övergripande reformen av budgetramlagen går framåt på ett antal viktiga områden. Med tanke på reformens omfattning och på behovet av att inleda ett omfattande samråd med alla berörda aktörer bör denna process dock ske i två faser. Det nya kontrollsystemet för åtaganden börjar visa resultat genom att man undvikit att nya obetalda skulder fortsatt ackumuleras, men genomförandet måste noga övervakas för att säkerställa att åtagandena täcks av tillgängliga medel. Man kommer att inrätta en arbetsgrupp som ska utvärdera och förbättra denna process. Reformer inom den offentliga förvaltningen håller på att genomföras med sikte på att modernisera och rationalisera personalstyrkan i den offentliga sektorn och dess organ. Reformarbetet i riktning mot en modern riskhanteringsmodell för efterlevnaden inom intäktsförvaltningen fortsätter. En ny riskbedömningsenhet har nyligen inrättats och kommer att inleda sin verksamhet inom kort och dess huvuduppgift kommer att vara förbättra efterlevnaden när det gäller vissa grupper av skattskyldiga såsom egenföretagare och personer med stor förmögenhet. Vissa andra reformer, t.ex. minskningen av antalet lokala skattekontor, har försenats. Även om det gjorts framsteg i omförhandlingen av de offentlig-privata partnerskapen hade man inte lyckats slutföra dessa förhandlingar vid utgången av 2013. Man förväntar sig ändå betydande besparingar från och med 2014. De statsägda företagen nådde i genomsnitt balans i den löpande verksamheten i slutet av 2012 och ytterligare reformer planeras för att undvika en förnyad försämring av deras resultat. Privatiseringen har gått framåt och intäkterna överstiger det mål som anges i programmet. Reformerna inom hälso- och sjukvårdssektorn har gett betydande besparingar och genom­förandet av dem fortskrider på det hela taget enligt planerna. (12) Arbetet med att genomföra åtgärderna och reformerna inom hälso- och sjukvårdssektorn fortsätter framåt och har lett till besparingar tack vare en ökad effektivitet. Det konsoliderade underskottet för sektorn har minskat avsevärt sedan 2010. Den kvarvarande mängden obetalda skulder, den snäva budgetposten och ökade kostnader för arbetskraft på grund av återinförande av den 13:e och 14:e bonusbetalningen tvingade myndigheterna att skynda på de pågående reformerna. Den stora mängden obetalda skulder beror i mycket stor utsträckning (men inte helt) på en konsekvent underfinansiering av de statligt ägda sjukhusen i förhållande till de tjänster de levererar. Myndigheterna står fast vid sitt åtagande att genomföra den pågående sjukhusreformen och att fortsätta med finjusteringen av de åtgärder som rör läkemedel, centraliserad upphandling och primärvård. (13) Bankernas kapitaltäckningskrav fortsatte att med god marginal göra det möjligt att uppfylla Europeiska bankmyndighetens krav på lagstadgade kapitalbuffertar, liksom programmålet om 10 % i kärnprimärkapital. Denna kapitalbuffert är tillräcklig överlag, även om man tillämpar det nya kapitalkravsdirektivets (CRD IV) regler för värdering av bankernas egna medel. Dessa nya kapitalregler gäller fr.o.m. januari 2014 med en tröskel på 7 % av kapitaltäckningskvoten för kärnprimärkapital. Utlånings-/inlåningstalet för systemet i dess helhet är 120,7 % och detta tal kommer sannolikt att fortsätta att minska fram till slutet av 2014. Vissa banker har dessutom redan nått under denna gräns. Arbetet med att ytterligare diversifiera finansieringskällorna för företagssektorn intensifieras hela tiden. Med stöd av rekommendationerna i 2013 års externa granskning av de befintliga statligt finansierade kreditramarna håller myndigheterna nu på att genomföra åtgärderna för att förbättra dessa instrument, både vad gäller resultat och styrning, bl.a. förmåga och praxis när det gäller riskhantering. Vad gäller de nya skuldsaneringsverktyg som är riktade till hushåll och syftar till frivillig skuldreglering så är den rättsliga ramen för dessa nu på plats och fullt fungerande. Även verkningarna av ändringarna av insolvens- och indrivningslagen för bolag håller också på att utvärderas i och med att den nya skuldsanerings- och indrivningsmekanismen nu fungerar. En uppsättning verktyg för krishantering håller på att färdigställas. Rekonstruktionsfonden fungerar nu, befogenheter till tidigt ingripande har införts och rekapitaliseringslagen har ändrats för att ta hänsyn till kommissionens meddelande om om tillämpning av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen[3]. Färdplanen för att förbättra effektiviteten och styrningen när det gäller det nationella garantisystemet håller på att genomföras i syfte att bättre tillgodose de små och medelstora företagens finansieringsbehov. (14) Fortsatta framsteg har gjorts vad gäller att genomföra tillväxt- och konkurrenskraftshöjande strukturreformer. Myndigheterna har vidtagit ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten och för att göra arbetsmarknaden effektivare, bl.a. förstärkt aktiveringspolitik och en genomförandeplan för ungdomsgarantin. Ändringar som påverkar definitionen av laglig uppsägning i arbetsrätten håller på att utarbetas efter det att denna förklarats vara grundlagsstridig. Ytterligare åtgärder har vidtagits på områdena utbildning, där framstegen på det hela taget är tillfredsställande. (15) Regeringen godkände en ny avgift för energiaktörer för 2014 som måste övervakas noga för att undvika snedvridning i systemet. Det krävs ytterligare reformer när det gäller avskaffandet av energitaxeskulden och säkerställandet av systemets hållbarhet. (16) Det har vidtagits åtgärder inom telekommunikationssektorn och postsektorn för att se till att EU:s regler efterlevs och att programmålen nås. Valet av dem som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster och översyn av de befintliga avtalen med de nuvarande tillhandahållarna är en positiv utveckling mot ett fullständigt genomförande av direktivet om samhällsomfattande tjänster. Offentliggörandet av den lagstiftning som fastställer ramen för koncessionsavtalet med den nationella tillhandahållaren av posttjänster kommer att förkorta den nuvarande koncessionsperioden, vilket leder till ökad konkurrens. Myndigheterna fortsätter att helhjärtat stödja ökad hållbarhet och effektivitet inom transportsektorn. (17) Arbetet med sektorsspecifik lagstiftning som syftar till en anpassning till tjänstedirektivet fortskrider, med viss försening i antagandet av ett regelverk för byggsektorn och de ändrade stadgarna och interna reglerna för yrkessammanslutningar i syfte att anta övergripande ramlagstiftning för offentliga yrkessammanslutningar. Myndigheterna är fast besluten att få den gemensamma kontaktpunkten att fungera ännu bättre. (18) Utvärderingen av hyreslagen för tätortsområden har inletts i och med att den nya rättsliga ramen genomförts fullt ut. Myndigheterna har som mål att öka sina insatser för att bekämpa skatteundandragande på hyresmarknaden. (19) Det nya ramverket för de nationella tillsynsmyndigheterna går framåt och relevanta stadgar håller på att ändras och förväntas antas inom kort. Offentliggörandet av ett nytt dekret som fastställer tillsynsmyndigheternas bidrag för 2014 har försenats. (20) Reformerna av rättsväsendet fortskrider som planerat. Det har gjorts framsteg i genomförandet av lagen om domstolssystemet som syftar till att rationalisera domstolsväsendet; man har dessutom offentliggjort en lag som stärker organet för exekutionstjänstemän och konkursförvaltare samt slutfört ett nytt utomrättsligt förfarande som gör det möjligt att före rättegång identifiera och därefter lösa ärenden utanför domstol. Arbetet med att förbättra licensieringsmiljön och minska den administrativa bördan har gått framåt i och med antagande av rättsliga föreskrifter som syftar till att effektivisera licensiering inom områdena turism, industri och fysisk planering. Lagstiftning om kommersiella licenser är på gång och regelverket för stadsplanering och byggande håller på att ses över. (21) Mot bakgrund av denna utveckling bör genomförandebeslut 2011/344/EU ändras. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I artikel 3 i genomförandebeslut 2011/344/EU ska punkterna 8 och 9 ersättas med följande: ”8. Portugal ska vidta följande åtgärder under 2014, i linje med specifikationerna i samförståndsmemorandumet: (1) Det offentliga underskottet ska inte överstiga 4 % av BNP 2014. Vid beräkningen av detta underskott ska de eventuella budgetkostnader för stödåtgärder för banker inom ramen för regeringens strategi för finanssektorn inte beaktas. För att uppnå detta mål ska Portugal vidta konsolideringsåtgärder till ett värde av 2,3 % av BNP, enligt definitionen i 2014 års budgetlag och stödjande lagstiftning som antagits i detta syfte. (2) Förutom de pensionsåtgärder som redan antagits ska de gällande lagstiftningen rörande de offentliganställdas pensionssystem (CGA) ändras innan slutet av mars 2014 för att se till att de nya reglerna om kraven på hållbarhet och därmed ökade pensionsåldern blir tillämpligt även för detta system. Portugal ska också utveckla nya övergripande åtgärder som en del av den pågående strukturreformen av pensionssystemen under 2014 i syfte att se till att dessa system blir hållbara och mer rättvisa. (3) I syfte att kontrollera eventuella överskridanden av utgifterna ska regeringen noga övervaka efterlevnaden av ministeriernas utgiftstak genom månatlig rapportering till ministerrådet. (4) Portugal ska omgående fastställa och genomföra de planerade ändringarna av villkoren för berättigande till efterlevandepension samt villkoren för försäljning av tillstånd för onlinespel. Portugal ska dessutom vidta verkningsfulla åtgärder för att genomföra försäljningen av hamntillsånd. (5) Den övergripande reformen av bolagsskatten ska genomföras inom den nuvarande budgetramen så att målen för den finanspolitiska konsolideringen iakttas. (6) Frysningen av skatteutgifter på central, regional eller lokal nivå ska bibehållas. Insatserna för att förhindra skatteundandragande och skattebedrägeri när det gäller olika typer av skatter ska skärpas ytterligare, bl.a. genom övervakning av det nya elektroniska faktureringssystemet. En studie om den svarta ekonomin på bostadsmarknaden ska utföras under första kvartalet 2014 i syfte att finna sätt att minska skatteundandragande när det gäller hyresintäkter. (7) Om negativa rättsliga risker eller negativa risker när det gäller budgetgenomförandet konkretiseras ska Portugal vidta högkvalitativa åtgärder för att kompensera detta så att underskottsmålet kan uppnås. (8) Vad gäller perioden efter 2014 ska Portugal ha ett offentligt underskott på högst 2,5 % av BNP 2015 och hindra en ackumulering av nya inhemska obetalda skulder. Strategin för att uppnå målet ska stödjas av dokumentet om en statlig reform som är inriktat på hållbarhet i de sociala trygghetssystemen, reform av den offentliga förvaltningen, ökad effektivitet på områdena sjuk- och hälsovård och utbildning och miljöskatter. Det pågår ett brett samråd med politiska och sociala partners som syftar till att bättre definiera och skynda på de nu pågående reformerna. Framstegen i denna process ska analyseras vid den elfte utvärderingen och identifierade åtgärder kommer att återspeglas i 2014 års dokument om den finanspolitiska strategin. För att uppfylla EU:s krav vad gäller budgetramen ska detta dokument även innehålla uppgifter om budgetplanerna på medellång sikt. (9) Portugal ska vidta kompletterande åtgärder för att ytterligare stärka sitt system för förvaltning av de offentliga finanserna. Budgetsplittringen ska minskas genom en begränsning av antalet budgetposter och en översyn av klassificeringen av egna inkomster. Strategin för validering och reglering av obetalda skulder ska fortsätta att tillämpas och lagen för kontroll av åtaganden ska tillämpas fullt ut i alla offentliga enheter i syfte att förhindra uppkomsten av nya obetalda skulder. Portugal ska ompröva budgetramlagen för att till fullo införliva relevant EU-lagstiftning. Portugal ska dessutom genomföra en mer omfattande översyn av sin budgetramlag i syfte att rationalisera effektivisera budgetens anslagsstruktur, öka ansvarsskyldigheten och ytterligare befästa de offentliga finanserna på medellång sikt. Portugal ska se till att åtgärderna för att genomföra den nya budgetramen på statlig nivå också tillämpas på regional och lokal nivå. (10) Portugal ska fortsätta reformprogrammet i riktning mot en modern och effektivare skatteförvaltning i enlighet med bästa internationella praxis. Portugal ska minska antalet kommunala skattekontor skatt med minst 25 % under det första kvartalet 2014 och med ytterligare 25 % till maj 2014. Antalet resurser som avsätts till revision i skatteförvaltningen ska ökas med minst 30 % av den totala personalen. En ny avdelning som samlar olika tjänster till skattebetalarna ska inrättas inom skatteförvaltningen (avdelningen för service till skattebetalarna). Riskhanteringsenheten ska ha börjat fungera fullt ut under första kvartalet 2014 och den ska i första hand vara inriktat på målinriktade projekt för att förbättra efterlevnaden när det gäller egenföretagare och personer med stor förmögenhet. Läget vad gäller efterlevnaden av skattelagstiftningen ska övervakas kontinuerligt. (11) Portugal ska fortsätta att genomföra reformer av den offentliga förvaltningen. Efter en omfattande översyn av löneskalorna i den offentliga förvaltningen i samband med den tolfte utvärderingen ska en enda löneskala, som syftar till att rationalisera och skapa konsekvens i ersättningarna inom alla karriärtyper, utarbetas under första hälften av 2014 och därefter slutföras i slutet av 2014. Denna ska ersätta den löneöversyn som ingår i 2014 års budgetlag. Efter undersökningen om kontanta lönetillägg ska Portugal dessutom sammanställa en rapport om den omfattande lönetilläggsreformen. Förslag till lagstiftning för införandet av en enda skala för lönetillägg ska läggas fram till den elfte utvärderingen. (12) Portugal ska fullborda genomförandet av strategin med delade tjänster inom den offentliga förvaltningen. (13) Portugal ska genomföra den nya rättsliga och institutionella ramen för offentlig-privata partnerskap. De offentlig-privata partnerskapen inom olika sektorer ska omförhandlas så att deras budgetkonsekvenser kan begränsas. Till följd av den nya ramlagen om statsägda företag och i enlighet med finansministeriets ökade aktieägarroll ska en teknisk enhet för övervakning av de statsägda företagen inrättas. Regeringen ska fortsätta med sitt omfattande program för omstrukturering av de statsägda företagen i syfte att nå en hållbar operativ balans. Den portugisiska regeringen ska fortsätta med de privatiseringar som redan är på gång. (14) Portugal ska lägga fram en rapport som syftar till att i. identifiera överlappningar av tjänster och behörighet och andra källor till ineffektivitet mellan de centrala och lokala nivåerna i den offentliga förvaltningen, och ii. omorganisera ministeriernas nätverk av decentraliserade tjänster, främst genom nätverket Lojas do Cidadão (gemensam kontaktpunkt för förvaltningen och allmännyttiga företag) och andra tillvägagångssätt som omfattar mer effektiva geografiska områden och som intensifierar användningen av delade tjänster och e-förvaltning. (15) Portugal ska säkerställa att hälso- och sjukvården fungerar effektivt genom att fortsätta med en rationell användning av tjänster och utgiftskontroll, minska de offentliga utgifterna för läkemedel och genom att minska de obetalda skulderna. (16) Portugal ska fullfölja omorganisationen och rational­iseringen av sjukhusnätverket genom specialisering, sammanslagning och nedskärning av sjukhustjänster, gemensam ledning och gemensam drift av sjukhus samt se till att den fleråriga handlingsplanen för omorganisationen av sjukhus genomförs. (17) Efter antagandet av ändringarna av den nya hyreslagen för tätortsområden (lag nr 6/2006), och ett lagdekret som förenklar det administrativa förfarandet för fastighetsrenoveringar, ska Portugal göra en övergripande översyn av hur bostadsmarknaden fungerar. (18) Portugal ska, med iakttagande av författningsdomstolens dom av den 20 september 2013, utarbeta och genomföra alternativa möjligheter till arbetsmarknadsreform med liknande effekt. (19) Portugal ska främja en löneutveckling i linje med målen om att uppmuntra skapandet av nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrenskraft i syfte att korrigera makroekonomiska obalanser. Under programperioden ska minimilönerna endast få öka om det är motiverat mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen. (20) Portugal ska fortsätta att förbättra effektiviteten i sin aktiva arbetsmarknadspolitik i linje med resultaten av utvärderingsrapporten och handlingsplanen för att förbättra den offentliga arbetsförmedlingens sätt att fungera. (21) Portugal ska fortsätta att genomföra de åtgärder som anges i handlingsplanen för att förbättra kvaliteten på högstadie- och gymnasieutbildning samt yrkesutbildning; särskilt ska regeringen lägga fram planer för att effektivisera finansieringsramen för skolor, och referensskolor för yrkesutbildning ska inrättas. (22) Portugal ska slutföra antagandet av ännu ej beslutade sektoriella ändringar som krävs för att fullt ut genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG. (23) Portugal ska offentliggöra kvartalsvisa rapporter om återkravsnivåer, varaktighet och kostnader för insolvensförfaranden för företag, om handläggningstid och kostnader för skatteärenden och om uppklarandegraden vad gäller domstolsärenden. (24) Portugal ska förbättra företagsklimatet genom att slutföra pågående reformer för att minska de administrativa bördorna (en gemensam kontaktpunkt enligt vad som avses i direktiv 2006/123/EG och tillståndsbefriade projekt [Zero Authorisations]), anpassa de reglerade yrkenas särdrag till EU-direktiv samt ytterligare förenkla befintliga tillståndsförfaranden, regleringar och andra administrativa bördor på det ekonomiska området, vilka utgör betydande hinder för utvecklingen av den ekonomiska verksamheten. (25) Portugal ska slutföra reformen av hamnarnas styrningssystem, inklusive översynen av hamnförvaltningskoncessioner. (26) Portugal ska genomföra åtgärder som ska få transportsystemet att fungera bättre. (27) Portugal ska fortsätta att införliva EU:s järnvägspaket i den nationella lagstiftningen. (28) Portugal ska genomföra planen på att skapa oberoende gas- och ellogistikoperatörsföretag. (29) Portugal ska genomföra lämpliga åtgärder för att reglera energitariffskulden och säkerställa det nationella elsystemets hållbarhet. (30) Regeringen ska för det portugisiska parlamentet lägga fram ändrade stadgar för yrkessammanslutningarna. (31) Portugal ska godkänna motsvarande ändringar av stadgarna för de nationella tillsynsmyndigheterna. (32) Portugal ska fortsätta att undanröja hinder för marknadstillträde, mjuka upp befintliga tillståndskrav och minska den administrativa bördan inom tjänstesektorn. (33) Portugal ska offentliggöra kvartalsvisa rapporter om återkravsnivåer, om varaktighet och kostnader för insolvensförfaranden för företag, om handläggningstid och kostnader för skatteärenden och om uppklarandegraden vad gäller domstolsärenden. (34) Portugal ska anta byggnadslagarna och de andra sektoriella ändringarna för att fullt ut genomföra tjänstedirektivet. (35) Portugal ska bedöma effekterna av ett frivilligt system för momsredovisning. (36) Portugal ska genomföra en inventering och en analys av kostnaderna för bestämmelser som sannolikt kommer att ha en större effekt på ekonomisk verksamhet. ”9. I syfte att återställa förtroendet för finanssektorn ska Portugal sträva efter att upprätthålla lämpliga kapitalnivåer i sin banksektor och säkerställa en ordnad minskning av utlåningsgraden i enlighet med de tidsfrister som fastställs i samförståndsavtalet. I detta avseende ska Portugal genomföra den strategi för den portugisiska banksektorn som överenskommits med kommissionen, ECB och IMF så att den finansiella stabiliteten bibehålls. Portugal ska framför allt göra följande: (1) Övervaka bankernas övergång till de nya kapitalregler som fastställs i det fjärde kapitalkravsdirektivet (CRD IV) och se till att kapitalbuffertarna förblir i proportion till den utmanande verksamhetsmiljön. (2) Råda bankerna att stärka sina säkerhetsbuffertar på en hållbar grund. (3) Stå fast vid sitt åtagande att vid behov ge ytterligare stöd till banksystemet och uppmuntra bankerna att söka privata lösningar under det att medel på strikta villkor kan fås från stödfaciliteten för bankers solvens i enlighet med EU:s nyligen ändrade regler för statligt stöd i syfte att ytterligare stödja livskraftiga banker. (4) Säkerställa en balanserad och metodisk minskning av banksektorns utlåningsgrad, vilket är väsentligt för att permanent undanröja finansieringsobalanser, och minska behovet av finansiering från eurosystemet på medellång sikt. Bankernas finansierings- och kapitalplaner ska ses över varje kvartal. (5) Fortsätta att stärka tillsynsorganisationen inom BdP (Banco de Portugal), optimera dess tillsynsprocesser samt utveckla och genomföra nya metoder och verktyg för tillsyn. BdP kommer att se över standarderna för nödlidande lån i syfte att uppnå konvergens med kriterierna i den berörda tekniska standarden från EBA i enlighet med den tidsram som fastställts på EU-nivå. (6) Fortsätta att kvartalsvis övervaka bankernas potentiella kapitalbehov med ett framåtblickande förhållningssätt under stressförhållanden, också genom att integrera den nya ramen för stresstester ”uppifrån och ned” i kvalitetssäkringsprocessen, vilket möjliggör en översyn av de viktigaste drivkrafterna bakom resultaten. (7) Fortsätta att effektivisera den statsägda koncernen Caixa Geral de Depositos (CGD). (8) Lägga ut förvaltningen av de krediter från BPN (Banco Português de Negócios) som för närvarande innehas av Parvalorem till de företag som har valts ut genom anbudsförfarande med ett mandat att gradvis återvinna tillgångarna; och säkerställa överlåtelse i rätt tid av dotterbolag och tillgångar i de två andra statsägda specialföretagen. (9) Analysera bankernas återhämtningsplaner och utfärda riktlinjer för systemet för återhämtningsplaner i enlighet med berörda (utkast till) tekniska standarder från EBA och det kommande EU-direktivet om återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut, samt utarbeta rekonstruktionsplaner på grundval av de rapporter som bankerna lämnar in. (10) Slutföra genomförandet av ramen för finansinstituts deltagande i förfaranden för utomrättslig skuldsanering för hushåll och förenkla tillämpningen av ramen för omstrukturering av företagens skulder. (11) Utarbeta kvartalsrapporter om genomförandet av de nya omstruktureringsverktygen; på grundval av den nyligen genomförda undersökningen utforska alternativ för att stärka återhämtningen för de företag som anslutit sig till Per (det särskilda revitaliseringsförfarandet för företag som befinner sig i allvarliga finansiella svårigheter) och Sireve (företagens system för återhämtning genom utomrättsliga avtal för företag som befinner sig i en svår ekonomisk situation eller överhängande eller faktisk konkurs). (12) Fortsätta övervakningen av företagens och hushållens höga skuldsättning genom kvartalsvisa rapporter samt av genomförandet av den nya skuldsaneringramen för att maximera dess effektivitet. (13) På grundval av framlagda förslag uppmuntra en diversifiering av finansieringsalternativen för företagssektorn, utarbeta och genomföra lösningar som ger företagssektorn alternativ till finansiering via traditionella banklån genom en rad åtgärder som syftar till att förbättra företagens tillträde till kapitalmarknaderna. (14) Förbättra kvaliteten på och styrningen av befintliga statsstödda kreditlinor på grundval av resultaten av den nyligen genomförda externa revisionen. Genomföra den nyligen reviderade färdplanen för att förbättra styrningen av det nationella garantisystemet och för att effektivisera dessa program, samtidigt som man minimerar riskerna för staten. (15) Inrätta ett finansiellt utvecklingsinstitut (DFI) för att rationalisera och centralisera förvaltningen av den återbetalningsbara delen av finansieringsinstrumenten inom EU:s strukturfonder för programperioden 2014–2020. Institutet får inte ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel från allmänheten, eller bedriva direkt utlåning. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Portugal. Artikel 3 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EUT L 118, 12.5.2010, s. 1. [2] Rådets genomförandebeslut 2011/344/EU av den 17 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (EUT L 159, 17.6.2011, s. 88). [3] EUT C 216, 30.7.2013, s. 1.