BILAGA

Kompletteringsyttrande från rådgivande utskottet för industriell omvandling – CCMI/196 – ”Den nya rymden” finns på följande sidor.

Yttrande från rådgivande utskottet för industriell omvandling om rymdbaserad säker konnektivitet och den nya rymden: en europeisk industriell väg mot suveränitet och innovation (kompletteringsyttrande till TEN/775) Föredragande: Maurizio MENSI Medföredragande: Franck UHLIG Beslut av EESK:s plenarförsamling 22.2.2022 Rättslig grund Artikel 56.1 i arbetsordningen Kompletteringsyttrande Ansvarig sektion Rådgivande utskottet för industriell omvandling Antagande av sektionen 24.6.2022 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 21/0/1 1. Slutsatser och rekommendationer 1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens initiativ om rymdbaserad säker konnektivitet och ”den nya rymden” för att stärka medlemsstaternas industriella och operativa suveränitet. Att säkerställa oberoende är avgörande inte bara för den framtida industriella konkurrenskraften, utan också för att trygga strategiskt oberoende och resiliens ( 1 ) , såsom nyligen visats av bristen på elektroniska komponenter, särskilt till följd av covid-19-krisen och kriget i Ukraina, som har drabbat den europeiska rymdindustrin hårt. 1.2 EESK anser att säker, tillgänglig och ekonomiskt överkomlig konnektivitet inte bara är ett viktigt verktyg för att deltagandedemokratin ska fungera, utan också en förutsättning för ett korrekt genomförande av de grundläggande rättigheterna och en möjlighet till ökad egenmakt för medborgarna och det civila samhället. 1.3 Kommittén erkänner rymdens betydelse för vår ekonomi och vårt samhälle samt dess strategiska relevans ur ett säkerhets- och försvarsperspektiv, såsom framgår av kriget mellan Ryssland och Ukraina. Dessutom är fysisk säkerhet och cybersäkerhet för både markbaserad och rymdbaserad infrastruktur, tillsammans med relaterade data, avgörande för att säkerställa tjänstekontinuitet och för att systemen ska fungera korrekt. 1.4 EESK anser att det är av avgörande betydelse att stimulera det europeiska rymdekosystemet för att främja den gröna och den digitala omställningen och ta itu med stora globala utmaningar såsom klimatförändringarna. Kommittén erkänner också de potentiella fördelarna med att involvera uppstartsföretag och små och medelstora företag på rymdområdet i EU:s rymdprogram, inbegripet deras bidrag till EU:s resiliens och strategiska oberoende. 1.5 EESK anser bestämt att eftersom styrningen av ett säkert och självständigt rymdbaserat konnektivitetssystem (nedan kallat ”programmet”) kräver att olika organ samarbetar måste en effektiv och lämplig grad av samordning garanteras. 1.6 Kommittén anser att ramprogrammet Horisont Europa, som redan har inrättats, bör användas för att stimulera rymdmarknaden, stödja skapandet av innovativa kommersiella lösningar för EU:s rymdsektorer i senare och tidigare led samt påskynda tillgången på den nyckelteknik som behövs för programmet i kombination med initiativen EuroQCI ( 2 ) och Entrusted ( 3 ) . I synnerhet skulle ett Europabaserat system av komponenter, system och delsystem kräva omfattande, långsiktiga insatser för att återupprätta en stark europeisk industri. 1.7 EESK rekommenderar att synergier skapas med Europeiska försvarsfonden och genom kommissionens handlingsplan för samspel mellan den civila industrin, rymdindustrin och försvarsindustrin. 1.8 För att trygga den europeiska rymdindustrins konkurrenskraft anser EESK att kommissionens initiativ bör bidra till utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden samt stödja utbildningsinsatser i syfte att förverkliga unionsmedborgarnas fulla potential på detta område. Detta skulle förbättra programmets viktiga sociala dimension. 1.9 EESK betonar behovet av att beakta all rymdkapacitet vid moderniseringen av befintliga rymdtillgångar (Galileo ( 4 ) , Copernicus ( 5 ) ) samt vid utvecklingen av framtida konstellationer och tjänster. Detta kommer att öka resiliensen hos EU:s rymdtillgångar och främja industrins konkurrenskraft. Att tilldela ansvar på grundval av uppvisad kompetens bör säkerställa ett effektivt genomförande av programmet. 1.10 EESK anser att EU måste uppmuntra vetenskapliga och tekniska framsteg och stödja rymdsektorns konkurrenskraft och innovationsförmåga, särskilt när det gäller små och medelstora företag, uppstartsföretag och innovativa företag, och därigenom stimulera ekonomisk verksamhet uppströms och nedströms. Forsknings- och innovationsprogram spelar en grundläggande roll för att öka unionens och dess medlemmars tekniska kapacitet. 2. Bakgrund till yttrandet, inklusive det berörda lagstiftningsförslaget 2.1 Kommissionens förslag syftar till att utveckla ett program för tillhandahållande av garanterad och resilient satellitkommunikation. Kommissionen är fast besluten att främja innovation inom rymdsektorn och ytterligare bidra till utvecklingen av ett blomstrande ekosystem för ”den nya rymden” i EU, och har tagit med detta bland de viktigaste prioriteringarna i sitt rymdprogram. I detta syfte har kommissionen lanserat Cassini-initiativet ( 6 ) . Det skulle i synnerhet säkerställa att statliga användare får långsiktig och världsomspännande tillgång till tillförlitliga, säkra och kostnadseffektiva satellitkommunikationstjänster som stöder skydd av kritisk infrastruktur, övervakning, yttre åtgärder och krishantering, och därigenom öka medlemsstaternas resiliens. 2.2 Tanken är att initiativet ska dra nytta av sakkunskapen inom den europeiska industriella rymdindustrin, både från väletablerade industriaktörer och från det nya rymdekosystemet. Därför har den globala satellitkonnektiviteten nu blivit en strategisk tillgång för EU:s och dess medlemsstaters säkerhet, trygghet och resiliens. Förslaget syftar också till att möjliggöra tillgång till kommersiellt höghastighetsbredband i hela Europa, undanröja döda zoner och säkerställa sammanhållning mellan medlemsstaternas regioner, samt tillhandahålla konnektivitet i geografiska områden av strategiskt intresse, såsom Afrika och Arktis. Efter Galileo och Copernicus kommer den föreslagna tredje konstellationen att förlita sig på tre nya differentieringsfaktorer: inbyggd säkerhet (genom användning av ny teknik, såsom kvantteknik) för känslig kommunikation (försvar), en konstellation med flera omloppsbanor samt en struktur som bygger på offentlig-privata partnerskap (i syfte att ytterligare stärka den kommersiella dimensionen). 2.3 Förslaget är förenligt med EU:s politik på en rad andra områden och pågående lagstiftningsinitiativ om data (såsom Inspire-direktivet ( 7 ) och direktivet om öppna data ( 8 ) ), molntjänster och cybersäkerhet. I synnerhet skulle tillhandahållandet av statliga tjänster säkerställa ytterligare sammanhållning i linje med EU:s strategier för digitalisering och cybersäkerhet, genom att säkerställa integriteten och resiliensen i EU:s infrastruktur, nät, kommunikation och data. Förslaget kommer också att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan hos branscherna i unionens rymdsektor och i hög grad bidra till att säkerställa att EU har oberoende och ekonomiskt överkomlig tillgång till rymden under de kommande åren, samtidigt som det har en avgörande och djupt positiv inverkan på konkurrenskraften hos driftmodellerna för europeiska bärraketer ( 9 ) 2.4 I slutsatserna från Europeiska rådets möte den 21–22 mars 2019 betonades att unionen måste gå längre i utvecklingen av en konkurrenskraftig, säker, inkluderande och etisk digital ekonomi med konnektivitet i världsklass ( 10 ) . I synnerhet anges i kommissionens ”Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri” av den 22 februari 2021 att den syftar till att ”möjliggöra tillgång till höghastighetsuppkoppling för alla i Europa och ge ett motståndskraftigt konnektivitetssystem som gör det möjligt för Europa att förbli uppkopplat oavsett vad som händer” ( 11 ) 2.5 Programmet ska komplettera EU:s befintliga Govsatcom ( 12 ) för sammanslagning och gemensamt utnyttjande av befintlig statlig satellitkommunikationskapacitet. Då satelliter har begränsad livslängd kommer en stor del av den statligt ägda infrastrukturen i de sammanslagna och delade resurserna inom Govsatcom att behöva bytas ut under det kommande årtiondet ( 13 ) 2.6 De ökande nivåerna av hybrid- och cyberhot och benägenheten till naturkatastrofer driver de statliga aktörernas föränderliga behov i riktning mot ökad säkerhet, tillförlitlighet och tillgänglighet för satellitkommunikationslösningar som svarar mot dessa behov. Dessutom medför framväxten av kvantdatorer ytterligare ett hot, eftersom dessa datorer kommer att kunna dekryptera material som för närvarande är krypterat. 2.7 Det har dykt upp olika offentligt stödda eller subventionerade megakonstellationer utanför EU i USA, Kina och Ryssland. I kombination med brist på tillgängliga frekvenser och banpositioner och Govsatcomkapacitetens begränsade livslängd skapar detta ett brådskande behov av ett rymdbaserat EU-system för säker konnektivitet. Programmet är avsett att täcka kapacitetsluckorna för statliga satellitkommunikationstjänster. 2.8 Programmet bör också låta den privata sektorn tillhandahålla kommersiella satellitkommunikationstjänster. Ett offentlig-privat partnerskap är enligt konsekvensbedömningen det lämpligaste sättet att säkerställa att programmets mål kan uppnås. Det skulle i synnerhet stimulera innovation i alla delar av den europeiska rymdindustrin (stora systemintegratörer, oberoende midcap-bolag, små och medelstora företag och uppstartsföretag). 2.9 I takt med att regeringar, medborgare och EU-institutioner blir alltmer beroende av konnektivitet kräver deras behov lösningar med högre säkerhet, låg latens ( 14 ) och större bandbredd, vilket leder till ett behov av garanterad tillgång till resilienta lösningar genom innovativ teknik samt nya industritendenser och industristrategier. Det planerade systemet kommer därför att vara en tekniksättare, vilket betonas i förslaget. 2.10 För att vara kostnadseffektivt och dra nytta av stordriftsfördelar bör programmet optimera matchningen mellan tillgång och efterfrågan på de statliga tjänsterna. 2.11 Faktum är att satellitkommunikation ger täckning överallt som komplement till markbundna nät. De hanteras i allt högre grad som en strategisk tillgång, vilket belyser det växande globala behovet av statliga tjänster som säkerställer resilient konnektivitet, inte bara för att stödja säkerhetsinsatser, utan också för att koppla samman kritisk infrastruktur, underlätta effektiv och ändamålsenlig elektronisk gräns- eller sektorsöverskridande samverkan mellan europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare, bidra till utvecklingen av en mer effektiv, förenklad och användarvänlig e-förvaltning på nationell, regional och lokal förvaltningsnivå ( 15 ) , hantera kriser samt stödja gräns- och sjöövervakning. 2.12 Inrättandet av programmet kommer att följa en gradvis strategi som syftar till kvalitet. Den inledande utvecklingen och införandet kan påbörjas under 2023, tillhandahållandet av de första tjänsterna och testet i omloppsbana av kvantkryptografi senast 2025 och den fullständiga utbyggnaden med integrerad kvantkryptografi som möjliggör fullständiga tjänster senast 2028. De totala kostnaderna uppskattas till 6 miljarder euro, och medlen kommer att komma från olika källor inom den offentliga sektorn (EU:s budget, medlemsstaterna och bidrag från ESA) och investeringar från den privata sektorn. När det gäller EU:s finansiering undergräver den inte genomförandet av befintliga rymdkomponenter i EU:s rymdförordning, särskilt Galileo och Copernicus. 3. Allmänna kommentarer 3.1 EESK anser att rymdbaserad konnektivitet i dagens digitala värld är en avgörande och strategisk tillgång för moderna samhällen. Det möjliggör ekonomisk makt, digitalt ledarskap och teknisk suveränitet, ekonomisk konkurrenskraft och samhälleliga framsteg. Genom att ge rymdaktörer en mer framträdande roll syftar programmet till att säkerställa högkvalitativa, säkra rymdrelaterade data och tjänster som kan ge socioekonomiska fördelar för medborgare och företag i EU, förbättra EU:s säkerhet och oberoende och stärka EU:s roll som ledande inom rymdsektorn, så att unionen kan konkurrera med andra ledande rymdekonomier och framväxande rymdnationer. Dessutom är det ett viktigt tekniskt verktyg som möjliggör yttrandefrihet och fri rörlighet för idéer. 3.2 EESK anser att säker, tillgänglig och ekonomiskt överkomlig konnektivitet inte bara är en förutsättning för att deltagandedemokratin ska fungera, utan också en förutsättning för ett resilient genomförande av de grundläggande rättigheterna och en möjlighet till ökad egenmakt för medborgarna och det civila samhället. EU-medborgarna blir i allt högre grad beroende av rymdteknik, rymddata och rymdtjänster. Detta innebär i synnerhet att bestämmelserna om skydd av personuppgifter måste följas. Rymden spelar dessutom en allt större roll för EU:s ekonomiska tillväxt, säkerhet och geopolitiska tyngd. I detta avseende kan tillförlitlig och säker konnektivitet betraktas som en offentlig nyttighet för regeringar och medborgare. 3.3 EESK uppmuntrar användningen av ett offentlig-privat partnerskap som ett lämpligt sätt att säkerställa att programmets mål kan uppnås. Den privata sektorns direkta deltagande skapar gynnsamma förutsättningar för en vidareutveckling av höghastighetsbredband och sömlös konnektivitet i hela Europa. Detta görs genom att undanröja döda kommunikationszoner och säkerställa sammanhållning mellan medlemsstaternas regioner, samt tillhandahålla konnektivitet i geografiska områden av strategiskt intresse. 3.4 Genom en konkurrensutsatt upphandling får kommissionen ingå ett koncessionsavtal för att leverera den lösning som krävs och skydda unionens och medlemsstaternas intressen. Näringslivets deltagande genom en sådan koncession bör ge den privata partnern möjlighet att komplettera programinfrastrukturen med ytterligare kapacitet genom ytterligare egna investeringar. 3.5 I detta avseende understryker EESK att den offentliga sektorns roll bör återspeglas på lämpligt sätt i den framtida styrningen av programmet, med särskild uppmärksamhet på infrastrukturens säkerhet och noggrann kontroll av kostnader, tidsplan och resultat. Kommissionen kommer att vara programförvaltare för inrättandet och övervakningen av koncessionen. Europeiska unionens rymdprogrambyrå kommer att anförtros tillhandahållandet av statliga tjänster, och Europeiska rymdorganisationen kommer att anförtros övervakningen av utvecklings- och valideringsverksamheten. EESK anser att små och medelstora företag också är avgörande för innovation och för ekosystemet i den framväxande nya rymdekonomin. Små och medelstora företags utveckling av rymdtjänster bör därför aktivt uppmuntras, liksom offentliga myndigheters och den privata sektorns upphandling av dessa. Detta skulle bidra till att skapa arbetstillfällen, förbättra de tekniska kunskaperna och stärka EU:s konkurrenskraft, som blir allt viktigare för EU:s dubbla omställning till en hållbar och digital ekonomi. Detta skulle säkerställa effektiv och öppen konkurrens och stärka EU:s tekniska oberoende genom särskilda krav med anknytning till säkerhet, tjänstekontinuitet och tillförlitlighet. 3.6 EESK anser att särskilda kriterier för tilldelning av koncessionen bör utarbetas i upphandlingsförfarandet för att säkerställa deltagandet av uppstartsföretag och små och medelstora företag längs hela värdekedjan för koncessionen och därmed uppmuntra till utveckling av innovativ och disruptiv teknik. Om användning av leverantörer från länder utanför EU skulle kunna ge upphov till säkerhetsrelaterade och strategiska problem bör lämpliga regler för deltagande införas. 3.7 EESK anser att små och medelstora företag bör uppmuntras att utnyttja de många finansieringsverktyg som står till EU:s förfogande för att stärka rymdekosystemet eftersom detta skulle bidra till att skapa arbetstillfällen, förbättra de tekniska kunskaperna och stärka EU:s industriella konkurrenskraft. 4. Särskilda kommentarer 4.1 EESK anser att EU:s och medlemsstaternas strategiska suveränitet främst bygger på den europeiska industrins tekniska oberoende och förmåga och på säkerheten för satellitkommunikation, särskilt i ett sammanhang med växande geopolitiska spänningar. Kommittén ställer sig därför bestämt bakom initiativ för att stärka EU-medlemsstaternas industriella och tekniska suveränitet. 4.2 EESK stöder förslaget och anser de potentiella synergierna mellan statlig verksamhet och kommersiell civil verksamhet vara en viktig möjlighet ur ekonomisk synvinkel, även för de ytterligare tjänster som erbjuds EU-medborgarna, i samband med en global ökning av offentliga och privata investeringar i rymdverksamhet. 4.3 Kommittén understryker vikten av att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan i branscherna i unionens rymdsektor. Detta kommer i hög grad att bidra till att säkerställa att EU har oberoende och ekonomiskt överkomlig tillgång till rymden under de kommande åren, samtidigt som det har en avgörande och djupt positiv inverkan på konkurrenskraften hos driftmodellerna för europeiska bärraketer. 4.4 EESK understryker att programmet bör göra det möjligt för teleoperatörer att dra nytta av den ökade kapaciteten och tillförlitliga och säkra tjänster. Dessutom skulle den kommersiella dimensionen göra att slutkundstjänster kan nå fler privata användare i hela EU. 4.5 När det gäller styrningen av programmet (kapitel V i förslaget till förordning) är det tydligt att huvudrollerna i programmet ska spelas av fyra huvudsakliga aktörer, närmare bestämt kommissionen, Europeiska unionens rymdprogrambyrå (nedan kallad ”byrån”), medlemsstaterna och Europeiska rymdorganisationen (ESA). 4.6 I detta avseende anser EESK bestämt att det är absolut nödvändigt med en tydlig fördelning av uppgifter, roller och ansvarsområden, tillsammans med en lämplig samordning mellan de olika aktörerna, för att programmet ska fungera väl. En exakt ansvarsfördelning, på grundval av uppvisad kompetens, bör därför också säkerställa ett effektivt genomförande av programmet i fråga om kostnader och tidsfrister. Effektiv rymdtrafikledning är också avgörande för att förbättra säkerheten, med tanke på den ökande mängden skrot i rymden. 4.7 EESK understryker att cybersäkerhet för både markbaserad och rymdbaserad infrastruktur är avgörande för att säkerställa driften av systemen och deras resiliens. 4.8 För att säkerställa den europeiska rymdindustrins konkurrenskraft betonar EESK att programmet bör bidra till utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden, stödja utbildningsinsatser och främja lika möjligheter, jämställdhet och kvinnors egenmakt i syfte att förverkliga unionsmedborgarnas fulla potential på detta område. 4.9 EESK understryker att upprättandet och uppdateringen av denna infrastruktur kan involvera många industriaktörer i flera länder, vilkas arbete måste samordnas effektivt för att system ska kunna utvecklas som är tillförlitliga och helt integrerade, särskilt ur säkerhets- och cybersäkerhetshänseende. Bryssel den 24 juni 2022. Pietro Francesco DE LOTTO Ordförande för rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI)

(1) EU har den näst största rymdindustrin i världen, som sysselsätter över 231 000 fackutbildade personer och uppskattas vara värd 53–62 miljarder euro (studien ”Space Market”, Europaparlamentet, november 2021).

(2) Initiativet Europeisk kvantkommunikationsinfrastruktur (EuroQCI).

(3) Ett forskningsprojekt på området säker satellitkommunikation för statliga aktörer i EU. Entrusted: ”European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services”.

(4) Det europeiska globala satellitbaserade navigationssystemet, som togs i drift i december 2016, då det började erbjuda tjänster till offentliga myndigheter, företag och medborgare.

(5) Europeiska unionens jordobservationsprogram, som tillhandahåller jordobservationsdata och används för tjänsteleverantörer, offentliga myndigheter och internationella organisationer.

(6) ”Competitive Space Start-ups for INnovatIon” (”konkurrenskraftiga nya innovativa rymdföretag”) är kommissionens initiativ för rymdföretagande, vars främsta mål är att stödja uppstartsföretag och små och medelstora företag i olika tillväxtstadier med hjälp av en uppsättning verktyg och medel.

(7) Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire), EUT L 108, 25.4.2007.

(8) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, EUT L 172, 26.6.2019.

(9) Med 18 satelliter i omloppsbana och över 30 planerade under de kommande 10–15 åren är EU också den största institutionella kunden för uppskjutningstjänster i Europa. Bärraketer är den näst största rymdtillverkningsverksamheten i Europa efter kommersiella satelliter, vilket stärker den europeiska industrin. Kommissionen kommer att sammanställa EU-programmens behov av uppskjutningstjänster och agera som en smart kund till europeiska tillförlitliga och kostnadseffektiva uppskjutningslösningar. Det är av yttersta vikt att Europa även i fortsättningen har en modern, effektiv och flexibel infrastruktur för uppskjutningstjänster.

(10) Sedan juni 2019 har medlemsstaterna undertecknat förklaringen om europeisk kvantkommunikationsinfrastruktur (EuroQCI) och enats om att arbeta tillsammans, med kommissionen och med stöd av ESA, för att utveckla en kvantkommunikationsinfrastruktur som omfattar hela EU.

(11) COM(2021) 70 final.

(12) EU antog Govsatcomkomponenten i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 den 28 april 2021 för att säkerställa långsiktig tillgång till tillförlitliga, säkra och kostnadseffektiva satellitkommunikationstjänster för Govsatcomanvändare. Enligt förordning (EU) 2021/696 kommer befintlig kapacitet att användas i Govsatcomkomponentens första fas, ungefär fram till och med 2025. I detta sammanhang ska kommissionen upphandla Govsatcomkapacitet från medlemsstater med nationella system och rymdkapacitet och från kommersiella satellitkommunikations- eller tjänsteleverantörer, med beaktande av unionens väsentliga säkerhetsintressen.

(13) Faktum är att Govsatcom är en strategisk tillgång som är nära kopplad till nationell säkerhet och som används av de flesta medlemsstater. Offentliga användare tenderar att föredra antingen statligt ägda (ägare av statlig satellitkommunikation är bl.a. Frankrike, Tyskland, Grekland, Italien, Luxemburg och Spanien) eller offentlig-privata lösningar (t.ex. det tyska Satcom BW eller det luxemburgska GovSat) eller använda sig av särskilda ackrediterade privata leverantörer. Govsatcom utpekades redan 2013 (Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 december 2013) som ett lovande område, med möjlighet att på ett påtagligt sätt bidra till målen för ett starkt, säkert och resilient EU. Det ingår nu i rymdstrategin för Europa (”En rymdstrategi för Europa”, COM(2016) 705 final), den europeiska försvarshandlingsplanen (”En europeisk försvarshandlingsplan”, COM(2016) 950 final) och EU:s globala strategi.

(14) Med låg latens avses minimal fördröjning i behandlingen av elektroniska data via en nätverksanslutning. Ju lägre bearbetningslatensen är, desto närmare ligger den åtkomst i realtid. En nätverksanslutning med lägre latens är en med mycket korta fördröjningar.

(15) Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet, ”Resultaten av halvtidsutvärderingen av ISA2-programmet”, 23.9.2019, COM(2019) 615 final.