Yttrande från Regionkommittén om:

- "meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en metodologi för förverkligandet av tillämpningar för informationssamhället", och - "förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät"

(96/C 129/07)

Den 18 juli 1995 beslutade presidiet att utarbeta ett yttrande om ovannämnda meddelande och förslag.

Den 14 september 1995 beslutade rådet i enlighet med artikel 129d första stycket i fördraget att be om Regionkommitténs yttrande om ovannämnda förslag till beslut.

Underutskott 3 och utskott 3 och gav Risto Koivisto i uppdrag att utarbeta detta yttrande. Underutskott 3 utarbetade den andra delen av yttrandet och utskott 3 godkände hela texten den 14 december 1995.

Under sin 11:e plenarsession (sammanträdet den 18 januari 1996) antog Regionkommittén följande yttrande.

BAKGRUND OCH RÄTTSLIG GRUND

I den första delen av kommissionens meddelande försöker man klargöra metoder för samordning av åtgärder som syftar till att utveckla nya tjänster och tillämpningar för informationssamhället, speciellt inom ramprogrammet för FoU samt mellan transeuropeiska telenät. Dokumentet lades fram på uppmaning av industri- och telekommunikationsministrarnas gemensamma råd.

Den andra delen av meddelandet har sin rättsliga grund i Romfördragets artikel 129b, där man redogör för utvecklingen av transeuropeiska nät, och särskilt artikel 129c, där man definierar principen om att gemenskapen skall ställa upp mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses vad gäller dessa nät, samt på samma gång precisera projekt av gemensamt intresse. Kommissionens dokument handlar om att fastställa dylika riktlinjer för kommunikationsnät.

INLEDNING

Enligt den första delen av meddelandet är syftet att optimera användningen av gemenskapens stödinstrument genom att informera mer effektivt om potentiella privata eller offentliga partner, förbättra tillgången till gemenskapsstöd och garantera samverkan mellan olika stödinstrument.

I enlighet med subsidiaritetsprincipen är gemenskapens roll "katalytisk": den bör hjälpa enskilda aktörer att skapa den "kritiska massa" som drar till sig investerare och därmed stimulera marknadsutvecklingen.

I detta sammanhang har unionen följande tre viktiga roller:

- Informatör och medvetandegörare - till exempel utveckla en förteckning över projekt och informera om teknologi och lagstiftning.

- Mäklare - sammanföra olika aktörer.

- Informatör om hur man kan få tillgång till ekonomiskt stöd.

Gemenskapsingripanden anses vara onödiga om projektet ur kommersiell synpunkt är tillräckligt attraktivt. Projekt av gemensamt intresse uppfyller åtminstone till en början inte detta villkor, vilket gör att gemenskapen kan använda sig av en samordnad kombination av olika stödinstrument och utnyttja deras kompletterande karaktär.

Beträffande finansieringen tillämpas följande principer:

- Valet av projekt grundar sig på efterfrågan och genomförs med hjälp av offentlig infordran av förslag. Ett urvalskriterium kan till exempel vara det stödbelopp man ansökt om.

- Varje stödinstrument har sina egna regler och speciella krav.

- Om det är möjligt att använda flera stödinstrument kan tidpunkten för de olika ansökningarna samordnas.

Kommissionen har som avsikt att ställa upp en speciell ram för samordningen av dessa principer. En del av ramen utgörs av de riktlinjer för transeuropeiska nät som finns i meddelandets andra del.

I förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät har man, för att utnyttja gemenskapens resurser så effektivt som möjligt, föreslagit att ett prioriterat mål skall vara att stimulera utveckling av tillämpningar. Detta beräknas leda till ett behov av nya infrastrukturinvesteringar.

Ett annat prioriterat mål föreslås vara bastjänster (även kallade generiska tjänster, till exempel e-post, överföring av databaser, videotjänster), som stöder tillämpningarnas inbördes kompatibilitet.

Ett tredje prioriterat mål är basnät som skall upprättas med tanke på de behov små och medelstora företag har.

De allmänna målen för gemenskapsstödet till upprättandet av kompatibla kommunikationsnät är att:

- underlätta övergången till informationssamhället, särskilt med hänsyn till sociala behov och livskvalitet,

- förbättra det europeiska näringslivets konkurrenskraft och stärka den interna marknaden,

- förstärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen,

- stimulera tillväxten av branscher som skapar nya arbetstillfällen.

För att förverkliga dessa mål försöker man framför allt definiera ramar i form av ett arbetsprogram, som under ansökningsförfarandet kan precisera de projekt som är av gemensamt intresse.

Kommissionen skall med två års mellanrum rapportera om hur beslutet har verkställts till bland annat Regionkommittén.

YTTRANDETS INNEHÅLL

1. Regionkommittén hänvisar till sina tidigare uttalanden och betonar att man bör prioritera lokala åtgärder med anknytning till informationssamhället, framför allt för att skapa nya arbetstillfällen och för att minska den diskriminerande effekt ny teknologi har på olika människor.

Därför bör Regionkommittén, liksom de lokala och regionala myndigheterna, göra medborgarna medvetna om unionens roll i utvecklingen av informationssamhället.

På grund av detta, och speciellt när man planerar och genomför tillämpningar för informationssamhället, bör gemenskapen enligt subsidiaritetsprincipen stödja lokala innovationer och undvika allmänna definitioner av tillämpningarnas innehåll.

Särskilda synpunkter om första delen av kommissionens meddelande:

2. Regionkommittén konstaterar, i enlighet med kommissionens förslag, att det i detta skede är omöjligt och antagligen även onödigt att minska de principiella skillnader som finns i reglerna för stödinstrument som är viktiga för informationssamhället.

3. Regionkommittén vill dock att kommissionen fortsätter att utveckla ansökningsförfarandet, så att skillnaderna i reglerna för stödinstrumenten inte längre försvårar deras användning.

Förutom att förenkla själva förfarandet är det önskvärt att åstadkomma ett ansökningssystem som är enhetligt för alla stödinstrument. Målet är att kunna fatta beslutet om vilket/vilka stödinstrument som skall användas samtidigt som man beslutar att projektet skall få stöd.

4. Kommittén uttrycker sina farhågor över att de gränser som skapas av stödinstrumenten i vissa fall närmast isolerar regioner från varandra, i stället för att främja den önskvärda sammanhållningen mellan dem.

På grund av faktorer som beror på stödinstrumenten är parterna i ett projekt i regel av likartad karaktär, vilket medför att man inte helt kan utnyttja de positiva effekter som ofta uppkommer då angränsande centrala och mindre utvecklade regioner har ett nära samarbete.

5. Regionkommittén hänvisar till de åsikter som framförts i meddelandet om gemenskapens roll, och anser att det vore positivt, särskilt med hänsyn till regional sammanhållning, om den expertis som finns inom unionen i högre grad utnyttjas inom projekt för informationssamhället, framför allt inom projekt som till sitt ämnesområde eller innehåll sträcker sig över hela Europa.

6. Kommittén stöder utvidgningen av ISPO:s (Information Society Project Office) verksamhet till medlemsstaterna och till regionerna. ISPO har visat sig vara en bra informationsförmedlare och samordnare av olika aktörer, vilket passar utmärkt in i den roll som kommissionen föreslagit att unionen skall spela.

För att använda existerande resurser på ett effektivt sätt då man utvidgar ISPO:s verksamhet bör man även utnyttja de organisationer som redan ansvarar för regional utveckling.

Samtidigt vill kommittén påminna om att man inom regionerna kontinuerligt genomför mycket framgångsrika lokala informationssamhällsprojekt utan stöd från unionen. Erfarenheterna från dessa projekt har hittills närmast ignorerats då gemenskapen upprättat förteckningar över projekt.

Särskilda synpunkter om andra delen av kommissionens meddelande:

7. Regionkommittén konstaterar att ökad konkurrens mellan teleoperatörer oundvikligen leder till en långsammare höjning av servicenivån inom mindre utvecklade regioner, då nya tjänster tenderar att utvecklas i de regioner där antalet användare ger en tillräcklig kommersiell bärkraft.

Å andra sidan leder minskade avgifter och en mer mångsidig service till att även mindre utvecklade regioner får nya möjligheter att agera självständigt. Detta bör stödjas så att konkurrensen snedvrids så litet som möjligt.

Avregleringen och den ökade konkurrensen mellan tillhandahållare leder till fler telekommunikations- och dataförbindelsetjänster (lägg märke till att telekommunikationskostnaderna är mycket lägre i USA än i Europa). Lägre avgifter för telekommunikationer kommer att öka den europeiska konkurrenskraften på världsmarknaden, gynna den ekonomiska utvecklingen och öka sysselsättningen. Lägre kostnader ger också fördelar för underutvecklade regioner och glesbygdsområden. Informationsteknologin gör företagen och den offentliga sektorn mer oberoende av tid och rum. Det kan uppstå negativa effekter i form av sämre tillgång till moderna telekommunikationstjänster på kommun- eller regionsnivå om, men bara om, regionen eller kommunen i fråga förhåller sig passiv. De offentliga myndigheter som använder informationsteknologi för att förbättra sin egen effektivitet och för att modernisera sin organisation utgör en viktig marknad för tillhandahållarna. Detta gynnar den regionala och lokala ekonomin eftersom man därmed får tillgång till mer avancerade informationstjänster.

8. ReK anser att det man framfört om tillämpningarnas ställning inom de transeuropeiska näten är ytterst viktigt, eftersom innehållets betydelse kontinuerligt ökar.

Kommittén är dessutom av samma åsikt som kommissionen, dvs att skapandet av nya funktionella tillämpningar för användarna stimulerar utvecklingen av bastjänster och av nätens infrastruktur på ett sätt som är kommersiellt lönsamt även för teleoperatörerna.

Inom näringslivet finns ett intresse för tillämpningar som har europeisk och även global täckning. Därmed borde tillämpningar av gemensamt intresse innebära lösningar som främjar lokal kultur och tillfredsställer enskilda personers samt små och medelstora företags behov.

Kommittén hänvisar till de goda erfarenheter man hittills haft av medborgarnät samt lokala och regionala nät mellan små och medelstora företag och den offentliga förvaltningen. Då det viktigaste för användarna oftast är uppkoppling till det lokala nätet och särskilt de lokala tjänsterna, vill kommittén att ökad användning av dylika lösningar - IRIS-projektet (Inter-regional Information Society Initiative) är ett bra exempel - skall prioriteras framför utveckling av andra tillämpningar.

Betydelsen av servicecentrum som utvecklar och tillhandahåller lokala multimediatjänster bör även beaktas i detta sammanhang. Framgång för regionala projekt kommer i sin tur att skapa efterfrågan på en fortsatt utveckling av tillämpningar och infrastrukturen, vilket kommissionen har beskrivit.

För att undvika missförstånd önskar kommittén att en rubrik i listan på tillämpningar, "Urbana informationsmotorvägar", ändras till något som bättre representerar de målsättningar som ges under rubriken, och även beaktar glesbygdernas synvinkel.

Lokala och regionala myndigheters användning av nya tillämpningar är en av de viktigaste "katalysatorerna" för informations- och multimediaindustrins utveckling. Tillämpningar såsom elektronisk shopping, sjukvård på distans, undervisning via TV, system för geografisk information och telematik tillämpad på biltrafik, etc, är bra exempel på viktiga instrument för att stimulera marknaden, samtidigt som dessa instrument gör det möjligt att ändra arbetsformer, spara pengar och göra offentliga tjänster mer inriktade på kunderna och servicen.

9. Med hänvisning till vad som tidigare sagts föreslår Regionkommittén att man skall prioritera initiativ som sammanför olika slags regioner och som utnyttjar flera finansieringskällor när man preciserar tillämpningar av gemensamt intresse.

10. Kommittén noterar att man måste förbereda skolor och bibliotek för att utjämna de sociala effekterna i enlighet med de krav informationssamhället ställer, och detta håller på att bli ett av de viktigaste tillämpningsområdena av gemensamt intresse.

11. ReK uppmärksammar den snabba expansionen av Internet-tjänster, vilket kommissionen bör utnyttja mer än nu, när den utvecklar transeuropeiska telekommunikationsnät.

Av ovannämnda huvudsakliga tillämpningsområden bör särskilt Internet beaktas när man utvecklar transeuropeiska nät för högskolor och forskningsinstitut, eftersom man i deras fall nästan har uppnått målsättningen.

12. Regionkommittén önskar att man kräver av ansökningar som gäller tillämpningar av gemensamt intresse att de beskriver de planerade tjänsterna på ett sådant sätt att potentiella användare otvetydigt förstår deras innehåll.

Allmänna ramar bör utvecklas för beskrivning av tjänsternas innehåll.

13. När det gäller bastjänster fäster kommissionen uppmärksamheten på att det speciellt inom regionerna finns ett behov av att utveckla transeuropeiska tjänster och metoder för registrering, där mottagaren av meddelandet allmänt kan identifieras utifrån ärendets innehåll och inte utifrån hans eller hennes namn.

14. Beträffande basnät betonar kommittén särskilt behovet av att utveckla Euro-ISDN (tjänsteintegrerade digitala nät) genom att utarbeta bredbandstillämpningar, expandera utbudet och garantera stabila normer.

Från de europeiska regionernas synvinkel är ISDN för tillfället det enda sättet att snabbt och utan stora extra investeringar åstadkomma en allmän och enhetlig infrastruktur, som täcker största möjliga område samtidigt som det har tillfredsställande kapacitet för informationssamhällets tillämpningar.

ISDN-tjänsternas breda utbud och låga tariffer är speciellt användbara för enskilda personer samt små och medelstora företag.

15. Regionkommittén betonar betydelsen av att utveckla trådlösa bredbandsnät, speciellt i de gemenskapsområden där det inte är lämpligt att investera i fasta nät, till exempel på grund av geografiska omständigheter.

Det är naturligtvis nödvändigt att olika bredbandsnät (markbundna nät, mobilnät, satelliter) är förenliga med varandra. Eftersom människor flyttar på sig allt mer bör man stimulera utvecklingen av dataterminaler som på ett ekonomiskt och enkelt sätt kan utnyttja alla ovannämnda bredbandsnät, till exempel för att förbättra möjligheten till distansarbete.

16. På grund av den alltmer accelererande utvecklingen anser Regionkommittén att kommissionens förslag att rapportera vartannat år innebär att rapporterna kommer alltför sällan.

Kommittén hoppas att man i rapporten även skall beakta den regionala utvecklingen och de regionala skillnader som uppstår. I synnerhet då man allmänt beskriver läget för informationssamhället och de transeuropeiska näten inom gemenskapen är det lämpligt att använda mindre utvecklade områden som utgångspunkt i stället för dem som har nått längst.

Bryssel den 18 januari 1996.

Regionkommitténs ordförande

Jacques BLANC