[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 20.4.2005

KOM(2005) 151 slutlig

2005/0058 (CNS)

Förslag till

RÅDETS DIREKTIV

om bekämpning av potatiscystnematod

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

( Syfte

Revidering och uppdatering av rådets direktiv 69/465/EEG av den 8 december 1969 om bekämpning av potatiscystnematod.

( Allmän bakgrund

Allmänna åtgärder som skall vidtas i medlemsstaterna för att klarlägga potatiscystnematodens utbredning, hindra dess spridning och bekämpa den.

( Befintliga bestämmelser på det område som omfattas av förslaget

Revidering av gällande gemenskapslagstiftning som har befunnits otillräcklig och föråldrad.

( Förenlighet med andra politikområden

I linje med andra gällande direktiv om bekämpning av skadegörare på potatis.

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS

( Samråd med berörda parter

Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil

Fyra möten för informellt samråd med nationella experter från berörda medlemsstater.

Utbyte av information och kommentarer via e-post mellan gemenskapen och nationella experter från medlemsstaterna.

Ett möte med företrädare för European Seed Association (ESA).

Ett möte med företrädare för Committee of Agricultural Organisations in the European Union (COPA) och General Confederation of Agricultural Co-operatives in the European Union (COCEGA).

Ingen av de centrala organisationerna ovan (ESA, COPA, COGECA) hade några större invändningar mot förslaget till rättsakt. De undrade vilka kostnader åtgärderna sannolikt skulle medföra för producenterna, och kommissionen svarade att kostnadsnivån inte skulle förändras nämnvärt.

Sammanfattning av svaren och behandlingen av dem

Nationella experter fick yttra sig om hela utkastet till rättsakt, särskilt om de harmoniserade metoderna för provtagning och testning. Deras synpunkter har beaktats där det varit lämpligt.

( Samråd och experthjälp

Berörda fackområden/sakkunskaper

Experter på nematoder och växtskydd.

Metoder

Skriftliga och muntliga samråd.

Centrala organisationer och experter som rådfrågats

Nationella experter från de berörda medlemsstaternas behöriga myndigheter. Oberoende vetenskapliga råd inhämtades inte från den vetenskapliga panelen för växtskydd vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, eftersom myndigheten för tillfället inte har möjlighet att arbeta med frågor som rör växtskydd.

Den vetenskapliga säkerheten är hög.

Rekommendationer

Experterna gav kommissionen råd om uppdatering och harmonisering av metoderna för provtagning och testning.

Offentliggörande av experternas rekommendationer

Rekommendationerna har inte publicerats, men lagstiftning som bygger på de sakkunskaper som inhämtats kommer att offentliggöras.

( Konsekvensanalys

På det hela taget förväntas direktivet inte få några större konsekvenser, eftersom det skall ersätta befintlig lagstiftning om bekämpning av potatiscystnematod. Å ena sidan föreligger inte längre någon skyldighet att utrota potatiscystnematod, men skadegörarens utbredning måste klarläggas och den måste bekämpas och hindras från att sprida sig.

Å andra sidan är en av nyheterna i förslaget att testning för potatiscystnematod måste göras innan man planterar vissa växter avsedda för produktion av växter för plantering. Detta är nödvändigt på grund av den stora risken för att potatiscystnematod sprids via jord som medföljer angripna växter avsedda för plantering. Vissa växter som odlas i växelbruk med potatis kommer därför att bli föremål för kontrollåtgärder.

3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER

( Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Allmänna åtgärder som medlemsstaterna skall vidta mot potatiscystnematod:

- Officiella undersökningar för att se till att potatiscystnematod inte förekommer i fält där man förvarar eller planerar utsädespotatis avsedd för produktion av utsädespotatis, eller vissa växter avsedda för produktion av växter för plantering.

- Årliga officiella kartläggningar som utförs på fält för produktion av annan potatis än utsädespotatis.

- Bekämpningsåtgärder om potatiscystnematod påvisas.

- Saneringsåtgärder.

- Anmälan från medlemsstaterna till gemenskapen.

( Rättslig grund

Artikel 37 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

( Subsidiaritetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen gäller i den mån förslaget inte faller under gemenskapens exklusiva behörighet.

Medlemsstaterna kan inte själva uppnå målen för förslaget av följande skäl:

Om potatiscystnematod inte bekämpas samtidigt och metodiskt i hela gemenskapen får skyddsåtgärder för att förhindra införandet av denna skadegörare i en enskild medlemsstat bara begränsad effekt.

Genom att gemenskapen vidtar åtgärder kommer det att bli lättare att uppnå målen för förslaget och detta av följande skäl:

Potatisodlingen är en viktig del av jordbruket i gemenskapen och potatisskördarna hotas ständigt av skadegörare. Om sådana skadegörare inte bekämpas samtidigt och metodiskt i hela gemenskapen får skyddsåtgärder för att förhindra att de kommer in i en enskild medlemsstat bara begränsad effekt. Därför måste medlemsstaterna vidta allmänna åtgärder mot potatiscystnematod som är gemensamma för alla. Medlemsstaterna kan vid behov vidta ytterligare eller strängare åtgärder, förutsatt att detta inte hindrar handeln med potatis inom gemenskapen.

Förslaget är därför i linje med subsidiaritetsprincipen.

( Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl:

Förslaget till direktiv innehåller allmänna åtgärder som skall vidtas av medlemsstaterna.

Förslaget till direktivet lämnar dock utrymme för nationella beslut (inom givna ramar) om definitionerna av ”fält”, ”produktionsområde”, ”sannolikheten för förekomst av potatiscystnematod” samt om eventuella officiella bekämpningsprograms innehåll.

Inte tillämplig, eftersom det handlar om revidering av gällande gemenskapslagstiftning.

( Val av rättsaktstyp

Föreslagen rättsaktstyp: direktiv.

Övriga typer av rättsakter är inte ändamålsenliga av följande skäl:

Den föreslagna rättsakten innehåller allmänna åtgärder som skall garantera att potatiscystnematod bekämpas och att spridningen av denna skadegörare förhindras i gemenskapen, och som ålägger nationella växtskyddsorganisationer att införa nationella förfaranden för att genomföra rättsakten. Därför valdes ett direktiv.

Det skulle inte vara ändamålsenligt med något annat instrument än ett direktiv i detta fall.

4. BUDGETKONSEKVENSER

Inga budgetkonsekvenser.

5. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

( Upphävande av gällande lagstiftning

Om förslaget antas kommer befintligt lagstiftning att upphöra att gälla.

( Jämförelsetabell

Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till nationella bestämmelser som genomför förslaget till direktiv, tillsammans med en jämförelsetabell mellan dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

2005/0058 (CNS)

Förslag till

RÅDETS DIREKTIV

om bekämpning av potatiscystnematod

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[1],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2], och

av följande skäl:

(1) Sedan rådets direktiv 69/465/EEG av den 8 december 1969 om bekämpning av potatiscystnematod[3] antogs har stora förändringar skett när det gäller nomenklatur, biologi och epidemiologi för arter och populationer av potatiscystnematod, samt nematodernas utbredningsmönster.

(2) Det är allmänt vedertaget att potatiscystnematod ( Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska populationer) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska populationer)) är en skadegörare på potatis.

(3) Bestämmelserna i direktiv 69/465/EEG har setts över, och då befunnits otillräckliga. Mer vittgående bestämmelser bör därför antas.

(4) Bestämmelserna bör beakta att det krävs officiella undersökningar för att se till att potatiscystnematod inte förekommer i fält där man förvarar eller planterar utsädespotatis avsedd för produktion av utsädespotatis, eller vissa växter avsedda för produktion av växter för plantering.

(5) Årliga officiella kartläggningar bör utföras på fält för produktion av annan potatis än utsädespotatis.

(6) Det bör fastställas vilka metoder för provtagning och testning som skall användas vid sådana officiella undersökningar och kartläggningar.

(7) Det sätt på vilket patogenen sprids bör beaktas.

(8) Bestämmelserna bör beakta att potatiscystnematod vanligtvis bekämpas genom växelbruk eftersom det har konstaterats att populationerna av nematoden minskar avsevärt om potatis inte odlas på flera år. Under senare tid har man som komplement till växelbruk börjat använda resistenta potatissorter.

(9) Vidare bör medlemsstaterna vid behov kunna vidta ytterligare eller strängare åtgärder, förutsatt att dessa inte hindrar handeln med potatis inom gemenskapen, utom i de fall som föreskrivs i rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till medlemsstaterna och mot att de sprids inom gemenskapen[4]. Dessa åtgärder bör anmälas till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.

(10) Direktiv 69/465/EEG bör därför upphöra att gälla.

(11) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att klarlägga potatiscystnematodens utbredning, bekämpa den och hindra dess spridning, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(12) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[5].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Syfte och definitioner

Artikel 1

I detta direktiv fastställs vilka åtgärder medlemsstaterna skall vidta mot Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska populationer) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska populationer), nedan kallade ”potatiscystnematod”, i syfte att klarlägga dess utbredning, hindra dess spridning och bekämpa den.

Artikel 2

I detta direktiv avses med

a) officiell eller officiellt : fastställt, godkänt eller utfört av de ansvariga officiella organ i en medlemsstat som motsvarar definitionen i artikel 2.1 g i direktiv 2000/29/EG,

b) resistent potatissort : en sort som när den odlas avsevärt hindrar en viss population av potatiscystnematod från att utvecklas,

c) undersökning : ett systematiskt tillvägagångssätt för att påvisa förekomst av potatiscystnematod i ett fält,

d) kartläggning : ett systematiskt tillvägagångssätt under en bestämd tidsperiod för att påvisa förekomst av potatiscystnematod i en medlemsstat.

Artikel 3

1. De ansvariga officiella organen i medlemsstaten skall definiera vad som avses med ett fält i detta direktiv, i syfte att säkerställa att växtskyddsförhållandena i ett fält är homogena vad gäller risken för potatiscystnematod. De skall då beakta vedertagna vetenskapliga och statistiska principer, potatiscystnematodens biologi och produktionssystemen för potatiscystnematodens värdväxter i denna medlemsstat. Närmare uppgifter om kriterierna för definitionen av ett fält skall anmälas officiellt till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.

2. Ytterligare bestämmelser om kriterierna för definitionen av ett fält kan antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 17.2.

Kapitel II

Påvisande

Artikel 4

1. Medlemsstaterna skall föreskriva att en officiell undersökning för att konstatera förekomst av potatiscystnematod skall utföras på fält där man förvarar eller odlar växter som förtecknas i bilaga I och som är avsedda för produktion av växter för plantering, eller utsädespotatis avsedd för produktion av utsädespotatis.

2. Den officiella undersökning som avses i punkt 1 skall utföras antingen omedelbart före planteringen eller tidigare, varvid det skall finnas skriftliga belägg för resultaten av undersökningen som bekräftar att potatis eller andra värdväxter som förtecknas under punkt 1 i bilaga I inte förekom vid tidpunkten för undersökningen och inte har odlats efter undersökningen.

3. Resultaten av andra officiella undersökningar än dem som avses i punkt 1 och som utförts före den 1 januari 2007 kan betraktas som belägg enligt punkt 2.

4. Om de ansvariga officiella organen i en medlemsstat har fastställt att det inte finns någon risk för spridning av potatiscystnematod skall den officiella undersökning som avses i punkt 1 inte krävas när det gäller

a) plantering av växter som förtecknas i bilaga I, avsedda för produktion av växter för plantering för icke-kommersiellt bruk inom en enda produktionsplats belägen inom ett officiellt definierat område, eller

b) sättning av utsädespotatis, avsedd för produktion av eget utsäde inom en enda produktionsplats belägen inom ett officiellt definierat område.

5. Medlemsstaterna skall se till att resultaten av de undersökningar som avses i punkterna 1 och 3 dokumenteras i ett officiellt register som kommissionen har tillgång till.

Artikel 5

1. När det gäller utsädespotatis avsedd för produktion av utsädespotatis och växter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I och som är avsedda för produktion av växter för plantering, skall den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 omfatta provtagning och testning för att påvisa förekomst av potatiscystnematod i enlighet med bilaga II.

2. När det gäller växter som förtecknas under punkt 2 i bilaga I och som är avsedda för produktion av växter för plantering, skall den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 omfatta provtagning och testning för att påvisa förekomst av potatiscystnematod i enlighet med bilaga II, eller kontroll i enlighet med avsnitt I i bilaga III.

Artikel 6

1. Medlemsstaterna skall föreskriva att officiella kartläggningar skall utföras årligen för att påvisa förekomst av potatiscystnematod i fält för produktion av annan potatis än utsädespotatis.

2. De officiella kartläggningarna skall omfatta provtagning och testning för att påvisa förekomst av potatiscystnematod i enlighet med punkt 2 i bilaga II och skall utföras i enlighet med avsnitt II i bilaga III.

3. Resultaten av de officiella kartläggningarna skall meddelas skriftligen till kommissionen senast den 31 december varje år.

Artikel 7

Om potatiscystnematod inte påvisas vid den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 och de andra officiella undersökningar som avses i artikel 4.3 skall de ansvariga officiella organen i en medlemsstat se till att det utfärdas en handling som intygar att fältet har undersökts och att potatiscystnematod inte har påvisats.

Artikel 8

1. Om potatiscystnematod påvisas vid den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 skall de ansvariga officiella organen i en medlemsstat se till att det utfärdas en handling som intygar att fältet har undersökts och att potatiscystnematod har påvisats. Uppgifter om de fält som vid den officiella undersökningen konstaterats vara angripna av potatiscystnematod skall föras in i det officiella register som avses i artikel 4.5.

2. Om potatiscystnematod påvisas i ett fält vid den officiella årliga kartläggning som avses i artikel 6.1 skall de ansvariga officiella organen i en medlemsstat se till att det utfärdas en handling som intygar att fältet har undersökts och att potatiscystnematod har påvisats. Uppgifter om de fält som vid den årliga kartläggningen konstaterats vara angripna av potatiscystnematod skall föras in i det officiella register som avses i artikel 4.5.

3. Potatis eller växter som förtecknas i bilaga I och som kommer från ett fält för vilket det har utfärdats en sådan handling som avses i punkterna 1 eller 2, eller som har kommit i kontakt med jord där potatiscystnematod har påvisats skall officiellt betecknas som angripna.

Kapitel III

Bekämpningsåtgärder

Artikel 9

1. Medlemsstaterna skall föreskriva följande när det gäller ett fält för vilket det har utfärdats en sådan handling som avses i artikel 8.1 eller 8.2:

a) Potatis avsedd för produktion av utsädespotatis, inbegripet eget utsäde, får inte sättas där.

b) Växter som förtecknas i bilaga I och som är avsedda för återplantering, får inte planteras eller lagras där. Växter som förtecknas under punkt 2 i bilaga I får emellertid planteras på fältet under förutsättning att dessa växter blir föremål för de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt III.A i bilaga III, så att det inte finns någon identifierbar risk för att potatiscystnematod sprids.

2. När det gäller fält där man skall sätta annan potatis än utsädespotatis, för vilka en sådan handling har utfärdats som avses i artikel 8.1 eller 8.2, skall det ansvariga organet i medlemsstaterna föreskriva att dessa fält skall bli föremål för ett officiellt bekämpningsprogram som syftar till att motverka potatiscystnematod.

Med beaktande av de berörda medlemsstaternas system för produktion och saluföring av värdväxter för potatiscystnematod och av potatiscystnematodpopulationens egenskaper, skall programmet bland annat innebära att man använder resistenta potatissorter med högsta möjliga resistens i enlighet med avsnitt I i bilaga IV. Detta program skall anmälas skriftligen till kommissionen och de övriga medlemsstaterna i syfte att garantera jämförbara garantier mellan medlemsstaterna.

Graden av resistens hos potatissorterna skall bestämmas enligt tabellen i avsnitt I i bilaga IV. Resistensen skall testas i enlighet med protokollet i avsnitt II i bilaga IV.

Artikel 10

1. Medlemsstaterna skall föreskriva följande för potatis och växter som förtecknas i bilaga I och som har konstaterats vara angripna i enlighet med artikel 8.3:

a) Utsädespotatis, även egen utsädespotatis, får inte sättas om den inte har sanerats under överinseende av de ansvariga officiella organen i en medlemsstat, med hjälp av en lämplig metod som antagits enligt punkt 2, och för vilken det finns vetenskapliga belägg för att den säkert förhindrar spridning av potatiscystnematod.

b) Potatis avsedd för industriell bearbetning eller sortering skall bli föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt III.B i bilaga III.

c) Växter som förtecknas i bilaga I får inte planteras om de inte har blivit föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt III.A i bilaga III, så att de inte längre är angripna.

2. Specifikationerna för de metoder som avses i punkt 1 a skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2.

Artikel 11

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16.1 i direktiv 2000/29/EG skall medlemsstaterna se till att misstänkt eller bekräftad förekomst av potatiscystnematod på deras territorium anmäls till deras egna ansvariga officiella organ, när orsaken är att en potatissorts resistens minskat eller förändrats på grund av exceptionella förändringar i en nematodarts, patotyps eller virulensgrupps sammansättning.

2. För alla de fall som anmäls enligt punkt 1 skall medlemsstaterna föreskriva att den berörda potatiscystnematodarten, och i tillämpliga fall patotypen och virulensgruppen, undersöks och bekräftas genom lämpliga metoder.

3. Närmare uppgifter om de bekräftelser som avses i punkt 2 skall skickas skriftligen till kommissionen och de övriga medlemsstaterna senast den 31 december varje år.

4. De lämpliga metoder som avses i punkt 2 får antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2.

Artikel 12

Medlemsstaterna skall senast den 31 december varje år skicka kommissionen och de övriga medlemsstaterna en förteckning över alla de potatissorter som de godkänt för saluföring under det kommande året och som vid officiella undersökningar konstaterats vara resistenta mot potatiscystnematod. De skall ange mot vilka patotyper eller virulensgrupper sorterna är resistenta, graden av resistens och vilket år denna bestämts för varje patotyp eller virulensgrupp.

Artikel 13

Om förekomst av potatiscystnematod inte bekräftas efter att de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt III.C i bilaga III har vidtagits, skall de ansvariga officiella organen i medlemsstaten se till att det officiella register som avses i artikel 4.5 uppdateras och att eventuella restriktioner för fältet i fråga upphävs.

Artikel 14

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3 och 5 i direktiv 2000/29/EG får medlemsstaterna för vetenskapliga syften, försök och sorturval bevilja undantag från de åtgärder som avses i artiklarna 9 och 10 i det här direktivet, i enlighet med bestämmelserna i kommissionens direktiv 95/44/EG[6].

Kapitel IV

Allmänna bestämmelser och slutbestämmelser

Artikel 15

Medlemsstaterna får när det gäller den egna produktionen anta ytterligare eller strängare åtgärder om detta är nödvändigt för att bekämpa potatiscystnematod eller för att förhindra att den sprids, förutsatt att åtgärderna uppfyller kraven i direktiv 2000/29/EG.

Dessa åtgärder skall anmälas skriftlig till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 16

Ändringar av bilagorna till följd av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas enligt det förfarande som avses i artikel 17.2.

Artikel 17

1. Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för växtskydd, nedan kallad ”kommittén”.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 18

1. Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2006 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2007.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 19

Direktiv 69/465/EEG skall upphöra att gälla från och med den 1 januari 2007.

Artikel 20

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

Förteckning över växter som avses i artiklarna 4.1, 4.2, 4.4, 5.1, 5.2, 8.3, 9.1 b och 10.1.

1. Värdväxter med rötter:

Capsicum spp.,

Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.,

Solanum melongena L .

2. a) Andra växter med rötter:

Allium porrum L.,

Beta vulgaris L.,

Brassica spp.,

Fragaria L..

2. b) Lökar, odlade i jord och avsedda för plantering, utom sådana där det antingen på förpackningen eller på något annat sätt anges att de är avsedda för försäljning till slutkonsumenter som inte yrkesmässigt producerar växter eller snittblommor:

Allium ascalonicum L.,

Allium cepa L.,

Dahlia spp.,

Gladiolus Tourn. Ex L.,

Hyacinthus spp.,

Iris spp.,

Lilium spp.,

Narcissus L.,

Tulipa L..

BILAGA II

1. För provtagning och testning vid de officiella undersökningar som avses i artikel 5.1 och 5.2 gäller följande:

a) Provtagningen skall omfatta ett jordprov vars standardstorlek skall vara minst 1500 ml jord per hektar, insamlat från minst 100 borrstick per hektar, helst med hjälp av ett rutnät som täcker hela fältet och där avståndet mellan provtagningspunkterna är minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden. Hela provet skall användas för ytterligare undersökningar, dvs. extraktion av cystor, artbestämning och i tillämpliga fall bestämning av patotyp/virulensgrupp.

b) Vid testningen skall man använda de metoder för extraktion av potatiscystnematoder som beskrivs i tillägg 1 till EPPO–standarden ”Phytosanitary procedures for Globodera pallida and Globodera rostochiensis : Soil sampling methods” (PM 3/30 (1)) eller bioassay.

2. För provtagning och testning vid den officiella kartläggning som avses i artikel 6.2 gäller följande:

a) Provtagningen skall bestå av

- provtagning enligt beskrivningen i punkt 1 med ett jordprov på minst 400 ml per hektar,

eller

- riktad provtagning med prover på minst 400 ml jord efter okulär besiktning av rötter med synliga symptom,

eller

- provtagning med prover på minst 400 ml jord som vidhäftar potatisen efter skörd, under förutsättning att det fält där potatisen odlats går att spåra.

b) Testningen skall genomföras enligt beskrivningen i punkt 1.

3. Den storlek på provet som fastställs i punkt 1 kan genom undantag reduceras till minst 400 ml jord per hektar i följande fall:

a) Det finns skriftliga belägg för att varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I har odlats och förekommit på fältet under sex år före den officiella undersökningen.

eller

b) Potatiscystnematod har vid de två senaste på varandra följande officiella undersökningarna inte kunnat påvisas i prover på 1 500 ml jord per hektar, och varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i bilaga I har odlats och förekommit efter den första av dessa två officiella undersökningar.

eller

c) Inga cystor av potatiscystnematod (med eller utan levande innehåll) har påvisats vid den senaste officiella undersökningen som måste ha omfatta ett prov på minst 1 500 ml jord per hektar, och varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I har odlats och förekommit efter den senaste officiella undersökningen.

Resultat av andra officiella undersökningar som gjorts innan detta direktiv trädde i kraft får betraktas som officiella undersökningar enligt punkterna b och c.

Reducerade provstorlekar får fortsätta att användas vid de efterföljande officiella undersökningar som avses i artikel 4.1 tills potatiscystnematoder har påvisats på det berörda fältet.

BILAGA III

Avsnitt I

Kontroll

Med hänvisning till artikel 5.2 skall den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 fastställa att ett av följande kriterier är uppfyllt vid tidpunkten för kontrollen:

- Inga fall av potatiscystnematod i det berörda fältet under de senaste tolv åren, vilket styrks med resultaten av lämpliga officiellt godkända tester.

eller

- Odlingsbakgrunden är känd och varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I har odlats på fältet under de senaste tolv åren.

Avsnitt II

Kartläggningar

De officiella kartläggningar som avses i artikel 6.1 skall utföras på minst 0,5 % av det område där potatisen odlas, utom områden som är avsedda för produktion av utsädespotatis.

Avsnitt III

Officiella åtgärder

A. De officiellt godkända åtgärder som avses i artiklarna 9.1 b och 10.1 c är följande:

1. Desinfektion genom lämpliga metoder, så att det inte finns någon identifierbar risk för att potatiscystnematod sprids.

2. Avlägsnade av så mycket jord som möjligt genom tvättning eller borstning, så att det inte finns någon identifierbar risk för att potatiscystnematod sprids.

B. De officiellt godkända åtgärder som avses i artikel 10.1 b utgörs av direkt och omedelbar leverans till en bearbetnings- eller sorteringsanläggning med lämpliga och officiellt godkända anordningar för avfallshantering, där ingen risk för spridning av potatiscystnematod har konstaterats föreligga.

C. De officiellt godkända åtgärder som avses i artikel 13 utgörs av förnyad officiell provtagning på det fält för vilket det har utfärdats en sådan handling som avses i artikel 8.1 eller 8.2, samt av testning med en av de metoder som anges i bilaga II, efter en minimiperiod på sex år från och med det att förekomsten av potatiscystnematod har bekräftats eller från och med den tidpunkt då potatis senast odlades på fältet. Denna period kan reduceras till lägst tre år om lämpliga officiellt godkända åtgärder har vidtagits.

BILAGA IV

AVSNITT I

GRAD AV RESISTENS

Potatisens grad av mottaglighet för potatiscystnematod skall bestämmas enligt följande tabell, i enlighet med artikel 2 b.

Poängsumman 9 anger högsta graden av resistens.

Relativ mottaglighet (%) | Poäng |

< 1 | 9 |

1,1–3 | 8 |

3,1–5 | 7 |

5,1–10 | 6 |

10,1–15 | 5 |

15,1–25 | 4 |

25,1–50 | 3 |

50,1–100 | 2 |

> 100 | 1 |

AVSNITT II

PROTOKOLL FÖR RESISTENSTESTNING

1. Testet skall utföras under karantänliknande förhållanden, antingen utomhus, i växthus eller i klimatkammare.

2. Testet skall utföras i krukor som var och en innehåller minst en liter jord (eller lämpligt odlingssubstrat).

3. Jordens temperatur under testet får inte överstiga 25 °C och bevattningen skall vara tillräcklig.

4. Vid plantering av test- eller kontrollsorten skall en ögonplugg av varje test- eller kontrollsort användas. Alla groddar utom en bör avlägsnas.

5. Potatissorten Desirée skall alltid användas som standardkontrollsort för mottaglighet. Den kan för interna kontrollsyften kompletteras med andra lokalt relevanta kontrollsorter med fullständig mottaglighet. Standardkontrollsorten får ändras om forskning visar att andra sorter är antingen lämpligare eller lättare att få tag på.

6. Följande standardpopulationer av potatiscystnematod skall användas mot patotyperna Ro1, Ro5, Pa1 och Pa3:

Ro1: Ecosse-populationen

Ro5: Harmerz-populationen

Pa1: Scottish-populationen

Pa3: Chavornay-populationen

Dessa får kompletteras med andra lokalt relevanta populationer.

7. Identiteten hos den standardpopulation som används skall kontrolleras på lämpligt sätt. Minst två resistenta sorter eller två differentierande standardkloner med känd resistens bör användas i testförsöken.

8. Potatiscystnematodinokulatet (Pi) skall bestå av totalt fem infektiösa ägg och juveniler per ml jord. Antalet potatiscystnematoder som skall inokuleras per ml jord bör bestämmas genom kläckningsförsök. Potatiscystnematoderna kan inokuleras som cystor eller som ägg och juveniler i en gemensam suspension.

9. Livsdugligheten hos det potatiscystnematodinnehåll som används som inokulatkälla skall vara minst 70 %. Cystorna bör vara 6–24 månader gamla och förvaras vid 4 °C i minst fyra månader innan de används.

10. Det skall finnas minst fyra replikat (krukor) för varje kombination av nematodpopulation och potatissort som testas. För standardkontrollsorten bör det finnas minst tio replikat.

11. Testet skall pågå under minst tre månader och mognaden hos de honor som utvecklas skall kontrolleras innan försöket avslutas.

12. Cystor från de fyra replikaten skall extraheras och räknas separat för varje kruka.

13. Slutpopulationen (Pf) av standardkontrollsorten i slutet av resistenstestet skall bestämmas genom att alla cystor från samtliga replikat samt ägg och juveniler från minst fyra replikat räknas.

14. En förökningshastighet på minst 20x (Pf/Pi) på standardkontrollsorten skall uppnås.

15. Variationskoefficienten på standardkontrollsorten får inte vara högre än 35 %.

16. Den testade potatissortens relativa mottaglighet jämfört med standardkontrollsorten skall bestämmas och uttryckas i procent enligt följande formel:

Pf testsort/ Pf standardkontrollsort x 100 %.

17. Om en testad potatissort har en relativ mottaglighet på mer än 3 % räcker det att man räknar cystorna. Om den relativa mottagligheten är under 3 % skall inte bara cystorna utan också ägg och juveniler räknas.

18. Om resultaten av testen under det första året visar att en sort är fullständigt mottaglig för en viss patotyp behöver dessa tester inte upprepas ett andra år.

19. Resultaten av testerna skall bekräftas genom minst ett ytterligare försök under ett annat år. Det aritmetiska medelvärdet av den relativa mottagligheten under de två åren skall användas för att räkna ut poängen enligt poängtabellen.

[1] EUT C

[2] EUT C

[3] EGT L 323, 24.12.1969, s. 3.

[4] EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/16/EG (EUT L 57, 3.3.2005, s. 19).

[5] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[6] EGT L 184, 3.8.1995, s. 34.