Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 2000/24/EG för att utvidga gemenskapsgarantin som beviljats Europeiska investeringsbanken till att omfatta lån till projekt i Kroatien

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

Den 6 mars 1995 antog rådet (allmänna frågor) de förhandlingsdirektiv som hade lagts fram av kommissionen den 24 februari 1995 [1] för slutande av ett ekonomiskt och handelsrelaterat avtal, inklusive finansprotokoll, med Kroatien. Den 10 april 1995 bemyndigade sedan rådet kommissionen att inleda förhandlingar.

[1] SEK(95) 180, 24.2.1995.

Finansprotokollet bestod av en särskild femårig EIB-lånefacilitet för Kroatien på 230 miljoner euro omfattande perioden 1 januari 1996 - 31 december 2000.

På ett förslag från kommissionen i november 1994 [2] antog rådet den 12 juni 1995 förordning (EG) nr 1366/95 [3] om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89 för att utöka Phare-stödet till Kroatien.

[2] KOM(94) 526, slutlig, 23.11.1994.

[3] EGT L 133, 17.6.1995, s. 1.

Den 4 augusti 1995 meddelade EU:s ordförandeskap på rådets vägnar att både förhandlingarna med Kroatien om det ekonomiska och handelsrelaterade avtalet och Phare-biståndet till Kroatien skulle upphöra tills vidare på grund av militär aktivitet i Krajina.

Utvecklingen efter parlaments- och presidentsvalen i början av 2000 har i grunden förändrat det politiska scenariot i Kroatien. Den nya ledningen i Kroatien har visat ett seriöst engagemang för att åter leda in Kroatien på demokratins väg och genomföra nödvändiga politiska och ekonomiska reformer i linje med EU:s stabiliserings- och associeringsprocess för länderna i sydöstra Europa, för att få närmare förbindelser med EU.

Denna händelseutveckling har lett till en omprövning av förbindelserna mellan EU och Kroatien. Rådet (allmänna frågor) antog den 24 januari 2000 ett särskilt uttalande om Kroatien och förklarade sig än en gång villigt att genom utveckling av närmare förbindelser med EU hjälpa Kroatien att möta de utmaningar landet står inför.

Efter ett sammanträffande med Kroatiens nyutnämnde premiärminister uppmanade rådet (allmänna frågor) den 14 februari 2000 kommissionen att utarbeta en rapport om möjligheterna att inleda förhandlingar om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kroatien. Kommissionen avser att anta en sådan rapport i juni 2000.

Ett viktigt steg mot en dynamisk utveckling av de framtida förbindelserna mellan EU och Kroatien togs när den rådgivande arbetsgruppen för EU/Kroatien (CTF) höll sitt konstituerande möte den 15 februari 2000 och särskilt förespråkade framsteg i fråga om rättssäkerhet och respekt för minoriteters rättigheter, flyktingåtervändande, samarbete med den internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, demokratisering av medierna och om ekonomisk politik och ekonomiska reformer.

Den ekonomiska utsikterna för Kroatien på medellång sikt innehåller betydande politiska utmaningar, vilket bland annat avspeglas i det faktum att BNP sjönk något under 1999 (minus 1%), i ett betydande budgetunderskott som begränsades enbart tack vare inkomster från privatiseringar, i ett stort underskott i bytesbalansen och i avsaknaden av företagsomstrukturering. Regeringen kommer att behöva anta ett enhetligt och omfattande ekonomiskt reformprogram, vilket bland mycket annat måste innebära en kraftig omläggning av politiken och en betydande och smärtsam omarbetning av budgeten.

Bland de internationella finansiella institut som stödjer omvandlingen i Kroatien finns

- Världsbanksgruppen som för närvarande förvaltar 24 projekt till ett värde av 850 miljoner euro,

- Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) som förvaltar 33 investeringar till ett belopp av 560 miljoner euro, och

- Europarådets utvecklingsbank som för närvarande förvaltar 2 projekt till ett värde av 31 miljoner euro.

Internationella valutafonden (IMF) där Kroatien är medlem sedan 1992 gav stöd under åren 1992 -1997. Kroatiens ej verkställda avtal om en utvidgad finansieringsfacilitet till stöd för regeringens ekonomiska reformprogram för 1997-1999 löpte ut i mars 2000. Förhandlingarna om ett standby-avtal avbröts 1999 men har nyligen återupptagits och resultat väntas i juni.

Bortsett från betydande humanitärt bistånd via ECHO (293,8 miljoner euro, 1995-1999) och stöd via handlingsprogram för media, demokrati och mänskliga rättigheter, minröjning och tull (1995-1999, sammanlagt 9,39 miljoner euro) har allt ekonomiskt stöd från EU till Kroatien fram tills nu byggt på rådets förordning 1628/96 av den 25 juli 1996 (Obnova) [4] om stöd till Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (inom ramen för Obnova tilldelades Kroatien mellan 1995 och 1999 45,61 miljoner euro). Kommissionen håller för närvarande på att utarbeta nya ramar för utvidga stödet till västra Balkan genom programmet för gemenskapens stöd till återuppbyggnad, utveckling och stabilisering (Cards-programmet) [5], som skall bli den samlade rättsliga grunden för bistånd och ersätta de nuvarande Obnova- och Phare-programmen för dessa länder.

[4] EGT L 204, 14.8.1996, s. 1.

[5] KOM(1999) 661 slutlig, 8.12.1999 och KOM(2000) 281 slutlig, 10.5.2000.

Avtalsförbindelser om handel och ekonomiskt samarbete samt finansiellt bistånd har ännu inte upprättats med Kroatien. Om den nämnda genomförbarhetsrapporten ger ett positivt resultat kommer kommissionen att rekommendera rådet att bemyndiga ett inledande av förhandlingar med Kroatien om ett stabiliserings- och associeringsavtal på grundval av förhandlingsdirektiven. När rådet har godkänt dessa förhandlingsdirektiv förbereder kommissionen ett avtalsutkast och därefter kan förhandlingarna med Kroatien börja. Själva förhandlingsprocessen förväntas bli långdragen med tanke på de komplicerade frågor som skall behandlas.

Trots att förbindelserna mellan EU och Kroatien relativt nyligen har återupptagits framgår det av beskrivningen ovan att det är av yttersta vikt att EU visar Kroatien både sitt politiska och ekonomiska stöd för att uppmuntra den nya ledningen och ge den konkret hjälp i arbetet att genomföra sitt politiska och ekonomiska reformprogram i den ekonomiskt och finansiellt svåra situation landet befinner sig i. Ett återupptagande av EIB-utlåningen skulle både vara en tydlig politisk signal och lindra de första svårigheterna orsakade av den ekonomiska reformen genom att underlätta landets investeringar i utvecklingen av infrastrukturen och den privata sektorn. Gemenskapens stöd är självklart av yttersta vikt för att den nya ledningen skall kunna lyckas med att genomföra de nödvändiga reformerna och skapa ökad politisk stabilitet.

2. Förslaget

I detta meddelande presenteras kommissionens förslag om att utvidga EIB:s allmänna mandat att ge lån utanför EU som fastställs i rådets beslut 2000/24/EG av den 22 december 1999 [6] till att omfatta Kroatien.

[6] EGT L 9, 13.1.2000, s. 24.

För att Kroatien skall kunna få lån inom ramen för EIB:s allmänna mandat måste bankens mandat och anslag för östra Europa ökas med 250 miljoner euro. Mandatet beträffande Kroatien skall alltså vara i samma storleksordning som det som ursprungligen angavs i det finansprotokoll som rådet antog inom ramen för förhandlingsdirektiven 1996 [7] med en justering för inflationen sedan dess (i linje med den justering som gjordes för reell stabilisering vid förnyandet av 1997 års allmänna lånemandat).

[7] Detta belopp fastställdes genom att man dividerade summan i det tidigare Jugoslavienprotokollet med antalet stater som Jugoslavien sönderföll i.

Garantimandatet för Kroatien skall emellertid ingå helt och hållet i det allmänna EIB-mandatet för central- och östeuropeiska anslag, som även omfattar västra Balkan. Inget särskilt regionalt anslag med ett öronmärkt belopp kommer alltså att införas. Kroatien kommer att tilldelas EIB-lån eftersom det är ett av länderna som omfattas av det central- och östeuropeiska anslaget. Riktbeloppet för Kroatien kommer att vara 250 miljoner euro. Det slutliga beloppet beror på antalet lämpliga investeringsprojekt. På detta sätt kan man undvika att delar av ett särskilt regionalt mandat förblir oförbrukade vid utgången av det regionala mandatet och att de resterande beloppen så småningom förfaller - trots mandatets automatiska förlängning med sex månader. Samma metod användes för Bosnien och Hercegovina och för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien när det allmänna lånemandatet av 1997 förnyades i december 1999.

Det totala taket för de anslag som skall öppnas inom ramen för beslut 2000/24/EG, som för närvarande ligger på 18 410 miljoner euro, och taket för Central- och Östeuropa, för närvarande 8 680 miljoner euro, skall följaktligen ökas med 250 miljoner euro till 18 660 miljoner euro respektive 8 930 miljoner euro. Det central- och östeuropeiska mandatets och det totala mandatets varaktighet skall förbli oförändrade, liksom övriga bestämmelser för EIB:s allmänna lånemandat.

Som en del i Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien hade Kroatien inom ramen för finansprotokollen som tecknats med f.d. Jugoslavien fått EIB-lån på sammanlagt 200 miljoner euro som härstammar från lån som gavs 1977 och 1990. Detta belopp utgör Kroatiens del av de stora jugoslaviska projekten inom kraftproduktions- och transportsektorn som efter Jugoslaviens delning tilldelades Kroatien.

I slutet av februari 2000 uppgick det utestående beloppet från dessa lån till 94 miljoner euro. Kroatien sköter sina ekonomiska åtaganden i samband med dessa lån och ligger inte efter med några betalningar. Landet har inga resterande skulder. Kroatien torde ha fortsatt god kapacitet att betala sina räntor med tanke på landets relativt höga inkomstnivå, dess rykte på kapitalmarknaderna (till exempel att Kroatien regelbundet betalar alla sina utlandsskulder) och förutsatt att ett omfattande reformprogram genomförs.

Banken har tillkännagivit att den kan och vill ge lån till Kroatien som omfattas av sedvanliga EIB-lånevillkor i enlighet med bankens stadgar.

Möjligheterna för EIB:s verksamhet inom ramen för detta förslag när det gäller infrastruktur och utveckling av den privata sektorn finns inom grundläggande infrastruktur- och miljösatsningar, utveckling av industri och små och medelstora företag, återuppbyggnad av bostäder och upprustning av stadsmiljön samt inom turismen. Dessa perspektiv stämmer överens med de infrastrukturprojekt som lades fram för Kroatien vid konferensen om regionala stöd (Regional Funding Conference) den 29-30 mars 2000; en konferens som hade organiserats av kommissionen och Världsbanken i samarbete med stabilitetspakten [8].

[8] För vidare upplysningar se http://www.seerecon.org.

Syftet med förslaget är att göra det lättare för Kroatien att genomföra nödvändiga politiska och ekonomiska reformer genom att stödja landets investeringar för utveckling av infrastrukturen och den privata sektorn. Den nya kroatiska ledningen har förbundit sig att genomföra demokratiska och ekonomiska reformer och kommissionen har ingen anledning att tro att den skulle lägga om sin politiska linje på ett sådant sätt att det skulle krävas en omprövning av detta förslag. I artikel 1 i beslut 2000/24/EG anges emellertid att EIB:s utlåning inom ramen för beslutet är "till stöd för gemenskapens relevanta utrikespolitiska mål", vilket skyddar gemenskapen i den händelse Kroatien inte skulle fullgöra sina åtaganden att göra omfattande framsteg i fråga om de politiska och ekonomiska villkoren som fastställs i EU:s stabiliserings- och associeringsprocess [9].

[9] Se slutsatserna från rådet (allmänna frågor) av den 29 april 1997.

3. Budgetkonsekvenser

Det föreliggande förslaget att höja det totala taket med 250 miljoner euro, tillsammans med taket för Central- och Östeuropa, för de anslag som skall öppnas i enlighet med beslut 2000/24/EG i syfte att utvidga den gemenskapsgaranti som beviljats EIB genom nämnda beslut till att även omfatta Kroatien, kommer att påverka garantifonden för åtgärder avseende tredje land med sammanlagt 14,63 miljoner euro.

Mandatet går ut den 31 januari 2007, liksom för alla andra länder som omfattas av det allmänna mandatet. Inbetalningen av detta belopp kommer emellertid att spridas under åren 2000-2003 för att stämma överens med den troliga fördelningen av lånen.

Insatserna för Kroatien togs med i prognoserna för inbetalning till garantifonden efter det att rådet antagit förhandlingsdirektiven för ett ekonomiskt och handelsrelaterat avtal med Kroatien 1996. Insatsen upphävdes tillfälligt innan den hade fullföljts i rådet, men den har ändå förts över år från år i prognoserna för garantifonden.

Bortsett från detta förslag är den återstående marginalen i garantifondsreserven 27,84 miljoner euro för 2000, inberäknat alla åtgärder beträffande tredje land som redan är beslutade eller föreslagna, liksom alla dem som man med viss säkerhet kan förutse. Detta förslag kommer att minska marginalen till 20,53 miljoner euro. Ett viss manöverutrymme för andra åtgärder avseende tredje land finns alltså kvar.

Vad beträffar kommande år är de årliga inbetalningar som krävs för detta förslag hanterliga med tanke på den tillgängliga reserven i garantifonden, under i övrigt lika förhållanden.

2000/0122 (CNS)

Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 2000/24/EG för att utvidga gemenskapsgarantin som beviljats Europeiska investeringsbanken till att omfatta lån till projekt i Kroatien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [10],

[10] EGT C ...

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [11],

[11] EGT C ...

och av följande skäl:

(1) Den 6 mars 1995 antog rådet (allmänna frågor) förhandlingsdirektiv för slutande av ett ekonomiskt och handelsrelaterat avtal, inklusive ett finansprotokoll, med Kroatien. Finansprotokollet bestod av en särskild lånefacilitet från Europeiska investeringsbanken (EIB) för Kroatien på 230 miljoner euro omfattande en femårsperiod. Den 4 augusti 1995 meddelade rådets ordförandeskap att förhandlingarna med Kroatien om det ekonomiska och handelsrelaterade avtalet skulle upphöra tills vidare på grund av militär aktivitet i Krajina.

(2) Utvecklingen efter parlaments- och presidentsvalen i början av 2000 har i grunden förändrat det politiska scenariot i Kroatien. Den nya kroatiska regeringen har förbundit sig att genomföra ett politiskt och ekonomiskt reformprogram i linje med de villkor som fastställs i Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess för dessa länder i sydöstra Europa.

(3) Rådet (allmänna frågor) antog den 24 januari 2000 ett särskilt uttalande om Kroatien och förklarade sig än en gång villigt att hjälpa Kroatien att möta de utmaningar landet står inför genom att utveckla närmare förbindelser med Europeiska unionen.

(4) Rådet (allmänna frågor) uppmanade den 14 februari 2000 kommissionen att utarbeta en rapport om möjligheterna att inleda förhandlingar om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Kroatien. Kommissionen avser att anta en sådan rapport senast i juni 2000.

(5) Det är av yttersta vikt att Europeiska unionen ger Kroatien sitt stöd när landet nu skall genomföra ett politiskt och ekonomiskt reformprogram som utarbetats efter valen i början av 2000 i linje med Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess, och detta genom att stödja Kroatiens investeringar i infrastruktur och utveckling av den privata sektorn.

(6) Det är därför lämpligt att ge EIB ett garantimandat för att göra det möjligt för banken att underteckna låneprojekt i Kroatien. EIB har tillkännagivit att den kan och vill ge lån från sina egna resurser i Kroatien, i enlighet med sina stadgar.

(7) Den 31 oktober 1994 antog rådet förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land [12], ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1149/1999 [13].

[12] EGT L 293, 12.11.1994, s. 1.

[13] EGT L 139, 2.6.1999, s. 1.

(8) Genom rådets beslut 2000/24/EG [14] beviljas EIB en gemenskapsgaranti mot förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika, Asien samt Republiken Sydafrika).

[14] EGT L 9, 13.1.2000, s. 24.

(9) Denna totalgaranti som omfattar EIB:s allmänna mandat avseende tredje land och som avses i beslut 2000/24/EG bör utvidgas till att omfatta Kroatien. Lånetaken bör höjas för att medge en utvidgning av motsvarande lånefaciliteter till Kroatien. Beslut 2000/24/EG bör därför ändras.

(10) I fördraget anges inte några andra befogenheter för att anta detta beslut än de som finns i artikel 308.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i beslut 2000/24/EG ändras på följande sätt:

(1) I punkt 1 skall andra stycket andra meningen ändras på följande sätt:

a) I den inledande delen skall orden "18 410 miljoner euro" ersättas med orden "18 660 miljoner euro".

b) I första strecksatsen skall orden "8 680 miljoner euro" ersättas med orden "8 930 miljoner euro".

(2) I punkt 2 första strecksatsen skall ordet "Kroatien" införas efter ordet "Bulgarien".

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Europeiska gemenskapens garanti för Europeiska investeringsbankens lån i Kroatien.

2. Berörda budgetposter

B0-221. Europeiska gemenskapens garanti för lån som Europeiska investeringsbanken beviljat tredje land i Central- och Östeuropa och västra Balkan.

3. Rättslig grund

Artikel 308 i fördraget.

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

Åtgärden syftar till att Europeiska unionen skall visa Kroatien sitt stöd efter valet i början av 2000 genom att stödja landets investeringsverksamhet för utveckling av infrastrukturen och den privata sektorn. På detta sätt uppmuntras Kroatien att genomföra sitt politiska och ekonomiska reformprogram i linje med villkoren i EU:s stabiliserings- och associeringsprocess för länderna i södra Östeuropa.

4.2. Beskrivning

Budgetposten skall utgöra en budgetreserv för den budgetgaranti som gemenskapen beviljar Europeiska investeringsbanken för att lånefaciliteterna skall kunna utvidgas till motsvarande 250 miljoner euro i Kroatien.

4.3 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning

EIB:s allmänna mandat avseende tredje land enligt beslut 2000/24/EG skall ha oförändrad varaktighet.

5. Klassificering av utgifter och inkomster

Obligatoriska utgifter/Icke-differentierade anslag.

6. Typ av utgifter och inkomster

En garanti till Europeiska investeringsbanken.

7. Budgetkonsekvenser

Endast om garantin tas i anspråk.

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)

Ett symboliskt anslag har föreslagits eftersom det är högst osäkert om, när och med hur mycket denna budgetrubrik tas i anspråk. Inga beräkningar kan göras i förväg.

7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar

Inte tillämpligt.

7.3 Driftskostnader för undersökningar, experter m.m. som omfattas av del B i budgeten

Inte tillämpligt.

8. Finansiering av åtgärdens kostnader

Vid en eventuell utebliven betalning kommer betalning att ske direkt från garantifonden till fordringsägaren.

Om garantifondens medel inte skulle vara tillräckliga kommer ytterligare medel att tillföras från budgeten genom

- i första hand disponibla medel i reserven,

- i andra hand eventuella utrymmen under taket för rubrik 4 i budgetplanen, eller omfördelningar inom denna rubrik, och

- i tredje hand en revidering av budgetplanen enligt reglerna i det interinstitutionella avtalet, vilket kan innebära omfördelning av medel inom de andra rubrikerna.

För att fullgöra sina skyldigheter kan kommissionen betala skuldräntor genom att tillfälligt utnyttja sina disponibla medel. I så fall gäller artikel 12 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 av 29 maj 1989.

9. Åtgärder för att kontrollera att garantiåtgärderna har genomförts

I enlighet med EIB:s normala förfaranden, däribland passande kontrollåtgärder.

10. analys av kostnadseffektivitet

10.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp.

- Kvantifierbara mål: se punkt 4 ovan.

- Målgrupp: Kroatien.

10.2 Skäl för åtgärden

- Åtgärden syftar till att, genom stöd till Kroatiens investeringsverksamhet för utveckling av infrastrukturen och den privata sektorn, hjälpa landet att genomföra sitt politiska och ekonomiska reformprogram i linje med villkoren i EU:s stabiliserings- och associeringsprocess för länderna i sydöstra Europa efter valet i början av 2000.

- Val av tillvägagångssätt: EIB har redan utsträckt lån till Kroatien inom ramen för finansprotokollet med Jugoslavien. Verksamheten kan inledas så snart de förberedande samtalen med Kroatien har avslutats med framgång.

- Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens konkreta resultat: Om Kroatien skulle ändra sin politiska linje på ett sådant sätt att det finns en risk för att landet inte fullgör sina åtaganden att göra omfattande framsteg i fråga om de politiska och ekonomiska villkoren enligt EU:s stabiliserings- och associeringsprocess, kommer åtgärden att upphöra eller skjutas upp.

10.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Valda indikatorer

Den information som kommissionen varje år skall överlämna till Europaparlamentet och rådet skall innehålla en utvärdering av i vilken utsträckning utlåningen enligt detta beslut har bidragit till att uppfylla gemenskapens relevanta utrikespolitiska mål, varvid hänsyn skall tas till de målsättningar och lämpliga kriterier för bedömning av deras uppfyllande som Europeiska investeringsbanken har fastställt för utlåning enligt beslut 2000/24/EG.

11. Administrativa utgifter (avsnitt III, del A i Budgeten)

Inte tillämpligt. Den föreslagna åtgärden kommer inte att innebära någon ökning av antalet kommissionsanställda eller av de administrativa utgifterna.

12. Konsekvenser för garantireserven

12.1 Preliminär plan över de lån som avses tecknas under den period detta beslut är i kraft.

>Plats för tabell>

12.2 Beräknad användning av garantireserven för inbetalningar till garantifonden.

Inbetalningssatsen för Garantifonden för åtgärder i tredje land är 9 % från och med 1 januari 2000. Nivån för den heltäckande garantin är 65 %.

>Plats för tabell>

12.3 Beräknad användning av garantireserven enligt föreliggande förslag [15]

[15] Situationen den 1 april 2000.

>Plats för tabell>

* Not: vad gäller 2001 och framåt omfattar denna översikt inte de åtaganden på 400 miljoner euro per år för makroekonomiskt bistånd [16] som anges i skäl 21 i ingressen till rådets beslut 97/256/EG. Skulle dessa 400 miljoner euro per år för makroekonomiskt stöd realiseras fullt ut med en årlig avsättning på 36 miljoner euro, skulle det leda till ett den återstående marginalen i reserven blev 3,14 miljoner euro 2001, 0,0 miljoner euro 2002 och 18,44 miljoner euro 2003. Som en jämförelse kan nämnas att det makroekonomiska stödet uppgick till 460 miljoner euro 1997, 150 miljoner euro 1998 och 390 miljoner euro 1999. Dessutom har kommissionen, i enlighet med rådets beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1994, befogenhet att ta upp offentliga lån för att finansiera projekt för att förbättra säkerheten och effektiviteten i kärnkraftverk i vissa icke-medlemsstater eller projekt i samband med avvecklingen av sådana anläggningar. Godkännande av projekt enligt detta beslut kan komma att kräva ytterligare tilldelning av upp till 36,77 miljoner euro under perioden 2001-2003. Slutligen tas genom meddelandet inte hänsyn till det speciella åtgärdsprogrammet enligt tullunionen med Turkiet, som vetoförklarades 1995.