EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 20.7.2021 SWD(2021) 707 final ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 2021 års rapport om rättsstatsprincipen















Landskapitel om rättsstatssituationen i Danmark Följedokument till MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

2021 års rapport om rättsstatsprincipen

{COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sammanfattning Uppfattningen om domstolsväsendets oberoende i Danmark ligger på en fortsatt mycket hög nivå, och det pågår en rad initiativ för att ytterligare förbättra domstolsväsendets effektivitet och kvalitet. Flertalet projekt som inletts av Domstolsstyrelsen avser att hantera brister när det gäller digitaliseringen av rättsväsendet som redan identifierats i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen. Regeringen vidtar också rättsliga och finansiella åtgärder för att förkorta handläggningstiden i brottmål. Domstolarna står dock inför vissa utmaningar på grund av begränsade resurser, och avslutandegraden har sjunkit de senaste åren. Beslutsförfarandet rörande stängningen av domstolarna i mars 2020 i samband med covid-19-pandemin har väckt frågor gällande respekten för domstolarnas oberoende. Som svar har regeringen och Domstolsstyrelsen konstaterat vikten av att kommunicera med domstolarna på ett sätt som till fullo respekterar deras oberoende. Danmark uppfattas fortsatt som ett av de minst korrumperade länderna i EU och i världen. Systemet för korruptionsbekämpning bygger i stor utsträckning på generella regelverk för etik och integritet, sociala normer och offentlig granskning. Det kvarstår utmaningar när det gäller att genomföra internationella rekommendationer för regelverket för korruptionsbekämpning. Medan offentliganställda omfattas av övergripande etiska normer och regler om intressekonflikter har regelverket som gäller för ministrar och personer med höga verkställande befattningar fortfarande en snäv räckvidd. Svängdörrar och lobbyverksamheter är fortsatt oreglerade. En ny mekanism i syfte att skydda visselblåsare inom statsförvaltningen har införts. En ny utredningsenhet för grova brott kommer att inrättas i början av 2022 och kommer att samla åklagare och utredare i syfte att få till stånd en mer effektiv och samordnad strategi för grova brott. Nya uppgifter har tilldelats den nationella tillsynsmyndigheten för medier, Radio og tv-nævnet, som en del av införlivandet av det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster. Kvarstående farhågor kring undantag från lagen om tillgång till offentliga handlingar (Lov om offentlighed i forvaltningen), vilka innebär en begränsning av rätten till tillgång till information i vissa fall, har påtalats av Folketinget, oberoende forskare, Folketingets ombudsman och journalistsamfundet, bland annat i samband med covid-19-pandemin. Regeringen har hittills inte meddelat några konkreta planer på att revidera lagen. Det rättsliga skyddet för journalister är fortsatt robust. Justitsministeriet arbetar på ett lagstiftningsförslag för att införa strängare straff för hot mot yttrandefriheten. Regeringen har tillhandahållit statligt stöd i syfte att kompensera för mediebranschens fallande reklamintäkter under covid-19-pandemin. Under covid-19-pandemin har fokus riktats mot Folketingets roll i systemet för kontroller och motvikter. Fler lagstiftningsförfaranden har behandlats genom påskyndade förfaranden under 2020 och 2021. En ny smittskyddslag (Epidemiloven) antogs i februari 2021 som en ram för åtgärder relaterade till covid-19-pandemin, med stärkta tillsynsbefogenheter för Folketinget. Den nya lagen ersätter den föregående smittskyddslagen från mars 2020 inom ramen för vilken väsentliga befogenheter hade delegerats till hälsoministern utan ett motsvarande system för parlamentarisk kontroll. Ett nytt system med granskningskommissioner har införts. En första kommission kommer att undersöka lagenligheten hos regeringens handlande i samband med beslutet att avliva alla minkar i slutet av 2020 som ett steg i att bekämpa covid-19-pandemin. Civilsamhället har erhållit finansiellt stöd från regeringen i samband med covid-19-pandemin.

I.Domstolsväsende Det danska domstolsväsendet består av 24 byretter, två landsretter och en Højesteret, samt två specialretter. Domstolsstyrelsen, som är oberoende, är ansvarig för förvaltningen och utvecklingen av domstolarna, vilket omfattar fördelning av domstolarnas budgetar samt förvaltning av byggnader och IKT-system. Det oberoende Dommerudnævnelsesrådet lägger fram icke-bindande förslag till utnämning av domare till Justitsministeriet, som sedan föreslår dem för formell utnämning av den verkställande makten (drottningen). Dommerudnævnelsesrådet föreslår endast en domare per ledig tjänst. Det har inte funnits några fall där den verkställande makten inte följt de förslag som lagts fram av Dommerudnævnelsesrådet. Disciplinära åtgärder kan vidtas av rättens ordförande eller Den Særlige Klageret. Anklagemyndigheden är en självständig institution som verkar under överinseende av Justitsministeriet och leds av Rigsadvokaten. Advokatsamfundet är det oberoende organ som kontrollerar juristyrket och säkerställer dess oberoende. Oberoende Domstolsväsendets upplevda oberoende ligger kvar på en konsekvent hög nivå för allmänheten och på en mycket hög nivå för företag. Totalt sett bedömer 74 % av allmänheten och 83 % av företagen att domstolarnas och domarnas oberoende är ”ganska eller mycket bra” 2021. Domstolsväsendets upplevda oberoende har generellt legat på en stabil hög nivå under 2016–2020, men har minskat för allmänheten jämfört med 2020. Samtidigt har siffran för företag stigit något jämfört med föregående år. Beslutsförfarandet rörande stängningen av domstolarna i mars 2020 i samband med covid-19-pandemin har varit föremål för granskning i fråga om respekten för domstolarnas oberoende. Mot bakgrund av covid-19-pandemin meddelade Domstolsstyrelsen den 12 mars 2020 att enbart domstolarnas viktigaste funktioner skulle upprätthållas och de mest akuta och kritiska målen skulle prioriteras. Man inrättade även en krishanteringsgrupp. Därefter har förfarandet för detta beslut, och i synnerhet huruvida det sätt på vilket beslutet meddelades domstolarna överensstämde med de konstitutionella principerna om domstolars oberoende, kommit att granskas av en oberoende panel som tillsatts av Folketinget. Panelen, som fick i uppdrag att utreda hanteringen av covid-19-pandemin, konstaterade i den rapport som lades fram i januari 2021 att det kunde ifrågasättas huruvida de instruktioner som Domstolsstyrelsen på begäran av Justitsministeriet sände till enskilda domstolar var förenliga med domstolarnas konstitutionella oberoende. Regeringen och Domstolsstyrelsen anser att deras meddelanden till domstolarna i frågan var i form av en rekommendation, men erkänner att kommitténs slutsatser har bidragit till att öka medvetenheten kring behovet av att vara särskilt noga med att respektera domstolarnas oberoende i kommunikationen med dem. I samband med återöppnandet av domstolarna i april 2020 och alla efterföljande steg antogs en försiktigare kommunikationsstil. Till följd av en intern läroprocess för framtida krisberedskap betonade dessutom en av Domstolsstyrelsen inrättad arbetsgrupp i december 2020 att krishanteringsgruppen (bestående av Domstolsstyrelsens ledning och ett antal domare) endast kan tillhandahålla instruktioner inom ramen för Domstolsstyrelsens befogenhetsområde och annars måste begränsa sig till riktlinjer och rekommendationer. Kvalitet Domstolarna står inför resursutmaningar, särskilt med tanke på att ärendebelastningen väntas öka. Utgifterna för domstolssystemet är fortsatt mycket låga i Danmark (0,16 % av BNP), liksom antalet domare per 100 000 invånare (6,5), något som bekräftar en långsiktig trend. Under 2020 tilldelades domstolarna ytterligare resurser, i synnerhet för att möta behov i samband med covid-19-pandemin och utmaningar gällande digitaliseringen. Ytterligare medel på 1,75 miljoner euro (13 miljoner danska kronor) per år har anslagits för perioden 2021–2023. Den 24 juni 2021 tillkännagav regeringen dessutom ett ytterligare anslag på cirka 3,5 miljoner euro (25,0 miljoner danska kronor) under 2021 och omkring 6,5 miljoner euro (47,5 miljoner danska kronor) under 2022 för att komma till rätta med ärendebelastningen i domstolarna. Berörda aktörer har dock upprepade gånger framfört att detta är otillräckligt för att möta mer strukturella resursutmaningar, särskilt eftersom inrättandet av nya domartjänster skulle kräva en mer långsiktig resurstilldelning. Berörda aktörer har också uttryckt oro över att domarlönernas låga konkurrenskraft i förhållande till uppdrag i den privata sektorn och andra yrken inom rättsväsendet kan påverka domstolarnas möjlighet att rekrytera nya domare. Ytterligare resurser till polis- och åklagarmyndigheten i kombination med lagändringar ska förkorta handläggningstiden i brottmål. Genom det nya avtalet gällande polis- och åklagarmyndigheten för 2021–2023 tilldelades ytterligare resurser för att inrätta 310 heltidstjänster (poliser, åklagare och stödpersonal) specifikt för handläggningen av brottmål. Därmed har konkreta mål fastställts för handläggningstiden för alla brottmål och särskilda kategorier (såsom våldsbrott) inom polis- och åklagarmyndigheten. Detta ingår i en bredare insats för att förbättra handläggningstiderna i brottmål, som även omfattar en rad lagändringar vilka inbegriper olika åtgärder för att effektivisera brottmålsprocesser och undanröja vissa överflödiga processteg. Dessa ändringar antogs av Folketinget i juni 2021 och trädde i kraft den 1 juli 2021. Trots att dessa mål fått ett brett stöd har berörda aktörer samtidigt understrukit att dessa insatser främst är inriktade på polis- och åklagarmyndigheten, och inte på domstolarna, där handläggningstiden i brottmål fortsätter att öka. Initiativ för att hantera ett antal kvarstående brister när det gäller digitaliseringen av rättsväsendet håller på att utarbetas. I 2020 års rapport om rättsstatsprincipen hade redan ett antal brister identifierats vad gäller digitaliseringen. Digitala kommunikationsverktyg står till förfogande för domstolar och åklagarmyndigheten, men ett antal brister gällande digitaliseringen av rättsväsendet kvarstår. Förfaranderegler för digitala verktyg finns bara delvis för civilrättsliga mål, förvaltningsmål och brottmål och det finns en mycket begränsad digital tillgång till förfaranden i förvaltningsmål och brottmål, till exempel gällande möjligheten att få tillgång till pågående eller avslutade mål på internet. Ett nytt elektroniskt arkivsystem har visserligen inrättats för tvistemål, men enligt berörda aktörer är systemet för brottmål föråldrat och trots att ett nytt system håller på att utarbetas måste fortfarande medel tryggas. Domstolsstyrelsen håller även på att utveckla en ny internetdatabas för domslut, med arrangemang för maskinläsbarhet, som avses bli tillgänglig i slutet av 2021 eller i början av 2022 och som skulle kunna förbättra den rådande situationen vad gäller tillgång till domar på internet. Domstolsstyrelsen har vidare infört ett nytt datahanteringssystem som gör det möjligt att ta fram mer komplexa uppgifter, till exempel i syfte att fastställa den genomsnittliga tiden för ett pågående mål och därmed bättre identifiera anledningar till långa handläggningstider. Rättshjälpssystemet håller på att ses över. Som svar på ett antal studier från berörda aktörer som understrukit vissa svagheter i rättshjälpssystemet inrättade Justitsministeriet en lagförberedande kommitté i april 2020 för att se över det rådande rättshjälpssystemet. Den består av representanter från olika berörda ministerier och myndigheter (såsom Domstolsstyrelsen och Danmarks Institut for menneskerettigheder), liksom experter (däribland en före detta domare och en akademiker) och biträds av en uppföljningsgrupp som bistår med erfarenheter från yrkesverksamma. Kommittén förväntades ursprungligen lägga fram sina resultat till sommaren 2022, något som troligen kommer att skjutas upp på grund av covid-19-pandemin. Kritiken mot det rådande systemet, som framförts av Advokatsamfundet och Justitia, en tankesmedja som arbetar med rättsliga frågor och som i oktober 2020 publicerade en rad rekommendationer för reformen av rättshjälpssystemet, avser i synnerhet tillgången till rättshjälpsbyråer (inbegripet regionala skillnader), rättshjälp i förvaltningsärenden samt behovet av att klargöra systemet för rättsskyddsförsäkringar. Berörda aktörer har i allmänhet välkomnat den översyn som regeringen inlett, men beklagat att den avstannat till följd av covid-19-pandemin. Effektivitet Domstolsväsendet i sin helhet är fortsatt effektivt, men står inför ett antal utmaningar vad gäller avslutandegraden. Den uppskattade tidsåtgången för att avgöra civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål har ökat något i genomsnitt inom alla instanser under 2019 jämfört med 2018 (från 207 till 222 dagar för ärenden i första instans). Dessutom har avslutandegraden för civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål fortsatt att sjunka, från 95 % 2018 till 91,8 % 2019. Antalet pågående mål är dock fortfarande mycket lågt, särskilt när det gäller civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål. Domstolsstyrelsen har rapporterat en betydande ökning av inkommande mål under 2020, då domstolarna har tagit emot 20 % fler mål under 2020 än under 2017. Domstolarna har dock behandlat 97 % av det totala antalet mål, en procentenhet fler än under 2019. II.Regelverket för korruptionsbekämpning Danmark har inte någon särskild strategi för korruptionsbekämpning eller ett särskilt organ som hanterar korruptionsfrågor. Systemet för korruptionsbekämpning bygger i stor utsträckning på generella regelverk för etik och integritet samt på sociala normer och offentlig granskning. Flera myndigheter arbetar med att förebygga korruption samt främja god förvaltningssed och efterlevnad av de rättsliga ramarna, däribland Finanstilsynet, Folketingets ombudsman och Rigsrevisionen. Medarbejder- og Kompetencestyrelsen och Statsministeriet har ett ansvar när det gäller att främja integriteten hos offentliganställda och ministrar. Justitsministeriet säkerställer samarbetet mellan nationella myndigheter genom att utarbeta åtgärder för korruptionsbekämpning. Regler för att förhindra intressekonflikter finns i allmänhet för offentliganställda.

Experter och företagsledare uppfattar Danmark som ett av de minst korrumperade länderna i världen. Enligt Transparency Internationals korruptionsindex för 2020 får Danmark 88 av 100 poäng och ligger på första plats både i EU och i hela världen. Den här uppfattningen har legat på en relativt stabil nivå de senaste fem åren. En reform för inrättande en ny nationell utredningsenhet med ansvar för grova brott håller på att genomföras. Den nya enheten kommer att bygga vidare på de uppgifter som i nuläget tilldelas Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet och samtidigt införliva andra delar av polisväsendet som arbetar med grova brottmål. Den kommer att samla utredare och åklagare som bättre kommer att kunna följa grova brottmål hela vägen från byrett till landsrett, i syfte att säkerställa en effektivare och mer samordnad strategi när det gäller grova brott, inbegripet komplexa korruptionsfall. Målet är att den nya enheten ska vara verksam i början av 2022. I enlighet med uppgifter från Anklagemyndigheden handläggs majoriteten av korruptionsfall av de regionala åklagarmyndigheterna. Komplexare fall, såsom utländska mutmål, utreds och lagförs på nationell nivå av den specialiserade åklagarenheten Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet. Myndigheter rapporterade att de tillgängliga resurserna och utbildningen för tjänstemän är tillräckliga för att de tilldelade uppgifterna ska kunna fullgöras. Samarbetet mellan Anklagemyndigheden och företag anses fungera väl då uppgifter om eventuell misskötsamhet ofta delas med brottsbekämpande myndigheter kort efter interna utredningar. Övergripande regelverk för uppförande och etiska normer finns på plats för offentliganställda, men någon etisk kod för ministrar, folketingsledamöter och personer med höga verkställande befattningar har ännu inte tagits fram. Danska tjänstemän omfattas av en uppförandekod (God adfærd i det offentlige) . Koden är verkställbar och innehåller direkta hänvisningar till bestämmelser i den danska strafflagen och förvaltningslagen. Bristande efterlevnad av koden kan leda till disciplinära påföljder. Såsom också påpekats av Gruppen av stater mot korruption (Greco) har Danmark ännu inte tagit fram någon etisk kod för ministrar , folketingsledamöter eller höga verkställande befattningar. Ministrar har emellertid ett juridiskt och politiskt ansvar gentemot Folketinget, däribland plikter när det gäller sanningsenlighet, sekretess, jäv och intressekonflikter . Åsidosättande av dessa regler kan leda till påföljder i vissa fall, såsom anges i 5 § i Ministeransvarlighedsloven från 1964. Regler om intressekonflikter är tillämpliga på alla offentliganställda men för ministrar har de fortfarande en snäv räckvidd, och den vägledning som tillhandahålls är begränsad. Offentliganställda och myndigheter omfattas av regler om opartiskhet, bristande rättslig handlingsförmåga och rapportering av intressekonflikter, såsom anges i Forvaltningsloven . Enligt beskrivningen i God adfærd i det offentlige (uppförandekod för den offentliga sektorn) kompletteras bestämmelserna i Forvaltningsloven av en generell, grundläggande rättslig princip om opartiskhet, som omfattar områden där Forvaltningsloven inte tillämpas . Bestämmelserna om intressekonflikter i denna lag är också tillämpliga på regeringsmedlemmar vilka måste rapportera till statsministern, som ansvarar för att flytta över ansvar mellan ministrar. De brister som lyftes fram i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen när det gäller det utrymme som ministrar ges vid rapportering av intressekonflikter kvarstår, i och med att vägledningen är begränsad och tillämpningsområdet inte har utvidgats . Ministrar har som praxis att självmant deklarera sina tillgångar. Systemet för deklaration av tillgångar är fortsatt oreglerat, saknar kontrollåtgärder och är inte tvingande, i strid med Grecos råd . Vad gäller folketingsledamöter kvarstår brister i fråga om avsaknaden av en tydlig definition av intressekonflikter liksom behovet av mekanismer för att rapportera dem. Kontakten mellan beslutsfattare och lobbyister som försöker påverka beslutsprocessen är fortsatt oreglerad. Bortsett från generella regler om sekretess och intressekonflikter omfattas inte ministrar och särskilda rådgivare av några regler för lobbning. Dessutom har företrädare för intressegrupper ingen skyldighet att rapportera om sin verksamhet. Ett ökat inflytande från lobbning på beslutsförfarandet ställer krav på ökad vägledning och öppenhet, vilket påpekas av Greco. Avsaknaden av regler för avslutad anställning och karenstid för ministrar har inte behandlats, trots att svängdörrsfall har rapporterats. Enligt Greco kan en reglering av svängdörrsfenomenet bidra till att eventuella risker för intressekonflikter och missbruk av information kopplat till detta undviks . Ministrar kan gå direkt till nya uppdrag efter att de har lämnat sin tjänst, utan några andra begränsningar än skyldigheten att deklarera det ekonomiska avtalet med den nya arbetsgivaren och att de är fortsatt bundna av allmänna sekretessregler. Berörda aktörer har rapporterat ett antal svängdörrsfall de senaste åren som potentiellt skulle kunna ge skäl till oro för intressekonflikter. Brister kvarstår kring reglerna för öppenhet i fråga om finansieringen av politiska partier. Reglerna för partifinansiering innehåller luckor rörande öppenhet, med få begränsningar av utländska källor och ett tröskelvärde för rapportering av privata donationer på över 20 000 danska kronor (2 700 euro). Efter att ha infört ändringar i syfte att öka öppenheten kring partifinansiering 2017 sammanställde Indenrigs- og boligministeriet en vägledning i juni 2020, i vilken det förklaras när olika former av bidrag till politiska partier omfattas av rådande bestämmelser. I dessa riktlinjer tas bland annat frågan om donationer in natura upp och det förtydligas att de politiska partiernas redovisning ska granskas av en revisor som inte är medlem av det granskade partiet. Trots detta har internationella rekommendationer för hanteringen av andra specifika frågor, såsom anonyma donationer till politiska partier, skyldigheten att rapportera de erhållna donationernas totala belopp och fastställandet av påföljder vid bristande efterlevnad av reglerna, inte genomförts fullt ut, och regeringen har ännu inte meddelat några ytterligare åtgärder. Danmark håller på att se över reglerna för skydd av visselblåsare och har utvecklat nya mekanismer för att skydda visselblåsare på ministernivå. Från och med den 1 november 2020 har regeringen upprättat interna visselblåsarkanaler på alla ministerier och vid alla underordnade myndigheter med minst 50 anställda. I juni 2020 breddades visselblåsarsystemet för Erhvervsstyrelsen till att omfatta de covid-19-relaterade ersättningsprogrammen riktade till företag samt en särskild tystnadsplikt. Ny lagstiftning för skydd av visselblåsare antogs av Folketinget den 24 juni 2021. Ett nytt it-rapporteringssystem förväntas vara färdigt vid årets slut. Trots att inga särskilda åtgärder har vidtagits för att förhindra korruption i samband med covid-19-pandemin har påföljderna för korruptionsbrott som begåtts i relation till pandemin skärpts. Vad gäller brottspåföljder lades en ny bestämmelse till i Straffeloven i april 2020, genom vilken straffet fördubblades för en rad brott kopplade till covid-19-pandemin. Mutbrott ingick ursprungligen inte i den här förteckningen, men lades till efter att berörda aktörer påtalat detta. III.Mediernas mångfald och oberoende I grundlagen fastställs den övergripande ramen för skyddet av yttrandefriheten. Uppgifterna, organisationsstrukturen och arbetsordningen för den nationella tillsynsmyndigheten för medier, Radio og tv-nævnet, föreskrivs i lagen. Det finns inga särskilda lagar om öppenhet kring medieägande eller fördelning av statlig reklam. Tillgången till handlingar regleras i lagen om tillgång till offentliga handlingar (Lov om offentlighed i forvaltningen) från 2014. Flera lagar har antagits i syfte att införliva direktivet om audiovisuella medietjänster. Radio og tv-nævnet har tilldelats nya uppgifter inom ramen för genomförandet av det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster. De nya uppgifterna gäller skyldigheter att övervaka videodelningsplattformar och säkerställa att medieinnehåll görs tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. De danska myndigheterna har tydliggjort att Radio og tv-nævnet nu består av nio i stället för åtta ständiga medlemmar, däribland ordföranden och vice ordföranden, vilka samtliga utses av ministern för en period på fyra år. Förändringen återspeglar Radio og tv-nævnets ökade befogenheter och möjliggör utnämning av två medlemmar med särskild sakkunskap när det gäller arbete med medier. En av utnämningarna baseras på nomineringar från Danske Medier och den andra på nomineringar från Dansk Journalistforbund. Tillsynsmyndigheten för medier anser att man i stort har tillräckliga resurser, och sekretariatet har nyligen utökats med en ytterligare anställd. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2021 konstaterar en mycket låg risk för mediemyndighetens oberoende och effektivitet. Regeringen har infört åtgärder i syfte att kompensera för mediebranschens fallande reklamintäkter under covid-19-pandemin. Ersättningen har beräknats på grundval av förlorade reklamintäkter med ett maxbelopp fastställt per enhet. Privata medieföretag har hittills, oberoende av mediekanal, vilket vittnar om en inkluderande strategi, beviljats ett stödpaket på omkring 32 miljoner euro (240 miljoner danska kronor). Detta har gjort det möjligt för medieföretagen att fortsätta sina verksamheter. Särskilt stöd har också ställts till förfogande för frilansarbetare och journalister som arbetar som egenföretagare, vilkas arbetsvillkor har drabbats särskilt då var fjärde har förlorat åtminstone 80 procent av sin inkomst. Ett nytt stödpaket på omkring 5,4 miljoner euro (40 miljoner danska kronor) förbereddes 2021 för lokala veckotidningar, vilka har drabbats särskilt hårt av covid-19-pandemin. Förhandlingar om en ny ram för finansiellt stöd för danska medier förväntas även inledas, med syftet att ge ett ökat stöd till lokala nyhetsmedier och innovation, hitta nya sätt att stödja god journalistik och öka förtroendet för nyhetsmedier. Koncentrationen av nyhetsmedier är enligt rapporter hög i Danmark. Begränsningar av rätten till tillgång till offentlig information håller på att debatteras. Såsom anges i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen omfattar Lov om offentlighed i forvaltningen, som innehåller regelverket för alla offentliga förvaltningar och ministerier när det gäller allmänhetens tillgång till information och handlingar, vissa begränsningar vad gäller allmänhetens och journalisters tillgång till särskilda statliga handlingar. Trots att den danska regeringen har framfört att man i nuläget inte planerar att revidera lagen, efter debatter kring lagen och dess förväntningar i Folketinget i april 2021, antog Folketinget den 4 maj 2021 en resolution i vilken regeringen instruerades att inleda politiska förhandlingar om lagen under 2021. Dessa förhandlingar väntas under sommaren. En av drivkrafterna var offentliggörandet av en oberoende rapport om regeringens hantering av covid-19-pandemin, i vilken behovet av att stärka rätten till tillgång till handlingar framhölls. Folketingets ombudsman rapporterar att man har behandlat ett ärende upptaget på eget initiativ kopplat till pandemin och två utredningar baserade på klagomål vad gäller tillgången till handlingar, där man betonat farhågor i båda fallen. Att Danmark varken har undertecknat eller ratificerat Europarådets konvention om tillgång till officiella handlingar har också kritiserats av journalistsamfundet. Vad gäller öppenhet kring information kopplad till pandemin i synnerhet har nya bestämmelser lagts till i den nya Epidemiloven, som antogs i februari 2021, i syfte att säkerställa öppnare förfaranden genom att rekommendationer från den nyligen inrättade Epidemikommittén (bestående av oberoende experter) till berörda ministerier görs allmänt tillgängliga. Det rättsliga skyddet för journalister är fortsatt starkt. Berörda aktörer har inte gett några indikationer på att det rättsliga skyddet för journalister eventuellt skulle ha försvagats. Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet har inte publicerat några nya larm gällande Danmark . En incident har dock noterats för en av Danmarks främsta TV-kanaler. Där begränsades nämligen rapporteringen av särskilda frågor gällande sexism för mediearbetare som offentligt hade uttryck sin åsikt i frågan. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2021 konstaterar en låg risk vad gäller skyddet av yttrandefriheten i Danmark. Journalister utsätts inte för några smutskastningskampanjer från regeringen eller andra aktörer, oberoende medier utsätts inte för några attacker och stämningar mot medier är ovanliga i Danmark. Regeringen planerar att lägga fram lagstiftningsförslag i syfte att införa strängare straff för hot mot yttrandefriheten. Berörda aktörer rapporterar att den offentliga debatten i Danmark vittnar om en ökad insikt gällande de utmaningar som journalister och andra offentliga personer möter på sociala medieplattformar och om behovet av att införa lagstiftning för att hantera dessa frågor. En undersökning genomförd av Dansk Journalistforbund i slutet av 2020 visar att trakasserier på nätet kan utgöra en betydande faktor i journalisters arbetsmiljö och potentiellt leda till att journalister undviker att skriva om vissa frågor. Justitsministeriet arbetar på ett lagstiftningsförslag för att införa strängare straff i sådana fall. Det förväntas läggas fram under hösten 2021. IV.Andra institutionella frågor som rör kontroller och motvikter Danmark har ett parlamentariskt enkammarsystem, där både regeringen och folketingsledamöterna kan lägga fram förslag till lagstiftning, även om lagförslag oftast läggs fram av regeringen. I avsaknad av en konstitutionsdomstol kan efterhandsutvärdering avseende författningsenlighet utföras av alla domstolar i konkreta mål. Folketingets ombudsman granskar offentliga myndigheters beslut och Institut for menneskerettigheder övervakar respekten för de grundläggande rättigheterna. Folketinget har i större utsträckning tillämpat påskyndade förfaranden och samrådsperioderna har förkortats, även i fråga om förslag utan anknytning till covid-19-pandemin. I brådskande fall kan Folketinget, på begäran av regeringen, välja att behandla lagstiftningsförslag genom ett påskyndat förfarande, efter beslut av tre fjärdedelar av dess ledamöter. Under 2020 och 2021 utnyttjades denna möjlighet regelbundet, då 19 % av de lagar som antogs 2020 och 31 % av de som antogs fram till februari 2021 behandlades genom ett påskyndat förfarande, i synnerhet åtgärder kopplade till covid-19-pandemin. I en rapport av Udvalget for Forretningsordenen som antogs i mars 2021 föreslås ett antal riktlinjer för användningen av påskyndade förfaranden, bland annat att lagar som antas på detta sätt alltid bör innehålla en tidsfristklausul och att det bör göras åtskillnad mellan olika grader av brådskande förslag. Vikten av att lägga fram samtliga förslag, inbegripet de av brådskande natur, för offentligt samråd understryks också. Samtidigt som det generella regelverket för samråd med berörda parter anses vara robust har berörda aktörer noterat en tendens till kortare samrådsperioder i praktiken, inte enbart i fråga om förslag som rör covid-19-pandemin.

En ny ram har antagits för att stärka Folketingets tillsyn gällande åtgärder kopplade till covid-19-pandemin. Åtgärder som vidtagits i samband med covid-19-pandemin har baserats på Epidemiloven, som ändrades under ett påskyndat förfarande i mars 2020 i syfte att ge utökade befogenheter till hälsoministern att införa restriktioner genom bestämmelser. Samtidigt infördes en tidsfristklausul fastställd till den 1 mars 2021. Förberedelser för en ny smittskyddslag påbörjades hösten 2020, i syfte att ersätta denna ram. Till följd av kritik som riktats mot regeringens ursprungliga förslag lades ett reviderat förslag fram i december 2020 på grundval av en överenskommelse mellan alla huvudsakliga politiska partier. I förslaget föreskrevs stärkt parlamentarisk tillsyn och det antogs i februari 2021. I den nya lagen föreskrivs i synnerhet att en särskild parlamentarisk kommitté ska granska de bestämmelser som föreslås av regeringen på ett antal viktiga områden och att kommittén kan avvisa dem genom majoritetsröstning bland dess medlemmar. Dessutom har en nationell rådgivande epidemikommission inrättats som måste avge ett yttrande om de föreslagna regeringsbestämmelserna. Yttrandet ska offentliggöras och även läggas fram för den parlamentariska kommittén. En oberoende expertpanel, som inrättades av Folketinget och granskade regeringens hantering av covid-19-pandemin våren 2020, har belyst den starkt centraliserade verkställande makten i början av pandemin och betonat behovet av lämplig parlamentarisk kontroll, något som den nya ramen avser att ta itu med. Folketingets ombudsman har mottagit omkring 200 klagomål kopplade till åtgärder som vidtagits inom ramen för covid-19-pandemin. Ett nytt system med granskningskommissioner som ska undersöka specifika frågor av allmän betydelse har införts. Den 19 april 2021 antog Folketinget lagstiftning genom vilken det infördes ett nytt system med granskningskommissioner. De nya kommissionerna kommer att kunna genomföra riktade undersökningar i specifika frågor av allmän betydelse. Jämfört med de befintliga undersökningskommissionerna kommer deras verksamhetsområde att vara mer snävt definierat och de förväntas framföra sina resultat inom ett år efter inrättandet. Vidare står kommissionerna under Folketingets kontroll; det är Folketinget som fastställer deras mandat, utser medlemmarna och tar emot rapporter. Man enades om att införa detta system efter debatten kring regeringens beslut att avliva landets alla hägnade minkar efter upptäckten av en muterad variant av coronaviruset. Som en del av denna överenskommelse inrättades den första granskningskommissionen den 23 april 2021 i syfte att undersöka regeringens handlande i samband med avlivningen av minkarna och huruvida det fanns en tillräcklig rättslig grund för beslutet. Den övergripande ramen för civilsamhällesorganisationer är fortsatt robust, och stöd har tilldelats i syfte att hjälpa dem hantera effekterna av covid-19-pandemin. Civilsamhället i Danmark anses vara öppet och det finns robusta mekanismer för att involvera det civila samhället. I september 2020 inrättades en kompensationsfond på omkring 6,7 miljoner euro (50 miljoner danska kronor) för civilsamhällesorganisationer som arbetar med utsatta grupper och som drabbats negativt av covid-19-pandemin. Institut for menneskerettigheder och berörda aktörer har dock uttryckt en viss oro över en trend att vissa lagstiftningsförslag relaterade till skyddsåtgärder kan få negativa inverkningar på det offentliga rummet då deras tillämpningsområde riskerar att bli godtyckligt, och har begärt att sådana förslag ska riktas bättre. Bilaga I: Källförteckning i alfabetisk ordning* * Förteckningen över bidrag som mottagits i samband med samrådet om 2021 års rapport om rättsstatsprincipen finns på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Moderniseringsstyrelsen (2017), God adfærd i det offentlige ( code-of-conduct-in-the-public-sectorforside.pdf [modst.dk] ). Nyhetstidningen Altinget, 3 juli 2019, ( https://www.altinget.dk/navnenyt/eks-minister-faar-bestyrelsespost ). Altinget redaktionen, 27 december 2020, ( https://www.altinget.dk/navnenyt/fhv-forsvarschef-ny-lobbyist-hos-rud-pedersen ). Centrum för mediernas mångfald och mediefrihet (2021), Övervakningsverktyget för mediepluralism 2021. Cepej (2021), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States. Civicus kartläggning av det offentliga rummet – Danmark ( https://monitor.civicus.org/country/denmark/ ). Europarådet: Ministerkommittén (2017), ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2017)2 om rättslig reglering av lobbyverksamhet inom ramen för offentliga beslutsprocesser ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680700a40 ). Den Danske Dommerforening (2021), Brev till Retsudvalget av den 22 mars 2021 ( https://www.dommerforeningen.dk/meddelelser/2021/dommerforeningens-brev-til-retsudvalget-i-anledning-af-offentliggoerelse-af-danmarks-domstoles-aarsrapport-2020/ ). Den Danske Dommerforening (2020), Brev av den 10 december 2020 till Nick Hækkerup om domstolarnas aktuella situation ( https://www.dommerforeningen.dk/meddelelser/2020/brev-til-nick-haekkerup-om-domstolenes-aktuelle-situation/ ). Den Danske Dommerforening (2020), Domarnas arbetsförhållanden (Dommernes arbejdsforhold) ( https://www.dommerforeningen.dk/media/74794/rapport-om-dommernes-arbejdsforhold-juni-2020.pdf ). Advokatsamfundet (2016), Rapport om rättshjälp (Rapport om retshjælp), utarbetad av en arbetsgrupp som inrättats av Danske Advokater och Advokatsamfundet ( https://www.ft.dk/samling/20161/almdel/REU/bilag/124/1712324/index.htm ). Danmarks regering (2021), underlag från Danmark för 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Danmarks regering (2020), Regeringens oplæg til aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi 2021-2024 ( https://www.justitsministeriet.dk/wp-content/uploads/2020/08/trygheden_foerst_final-a.pdf ). Folketinget (2021), Forslag til lov om beskyttelse af whistleblowere ( https://www.ft.dk/samling/20201/lovforslag/l213/index.htm ). Folketinget (2021), Resolution om inkallelse till förhandlingar om Offentlighedsloven (Folketingsbeslutning om indkaldelse til forhandlinger om offentlighedsloven) ( https://www.ft.dk/samling/20201/beslutningsforslag/B169/som_vedtaget.htm ).

Folketinget (2021), Kommissorium for en granskningskommission om sagen om aflivning af mink ( https://www.ft.dk/samling/20201/almdel/GRA/bilag/12/2380425.pdf ). Utredningsgruppen inrättad av Folketingets Udvalg for Forretningsordenen (2021), Håndteringen af covid-19 i foråret 2020 ( https://www.ft.dk/-/media/sites/ft/pdf/publikationer/haandtering-af-covid19-foraar-2020.ashx ). Folketinget (2020), Beretning om etablering af en undersøgelsesform med særlig parlamentarisk forankring ( https://www.ft.dk/ripdf/samling/20201/beretningalmenart/20201_BER_3.pdf ). Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Särskild Eurobarometerundersökning 502: corruption. Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Flash Eurobarometer 482: Företagens inställning till korruption i EU. European Center for Not-for-Profit Law (2021), Security for all Danes – a serious threat to freedom of assembly ( https://ecnl.org/news/security-all-danes-serious-threat-freedom-assembly ). Europeiska medborgarforumet (2021), Bidrag från Europeiska medborgarforumet till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. ENNHRI (2021), Bidrag från ENNRHI till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Europeiska kommissionen (2021), resultattavlan för rättskipningen i EU 2021. Europeiska kommissionen (2021), Coronavirus response – state aid cases – Denmark ( https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/jobs-and-economy-during-coronavirus-pandemic/state-aid-cases/denmark_sv ). Europeiska kommissionen (2020), 2020 års rapport om rättsstatsprincipen – Landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Danmark. Europeiska kommissionen (2020), State aid: Commission approves €5.4 billion Danish scheme to compensate companies particularly affected by the coronavirus outbreak ( https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_541 ). Greco (2019), femte utvärderingsomgången – efterlevnadsrapport om Danmark om förebyggande av korruption och främjande av integritet i centralregeringar (höga verkställande funktioner) och brottsbekämpande myndigheter. Greco (2021), tredje utvärderingsomgången – tillägg till andra efterlevnadsrapporten om Danmark ( https://rm.coe.int/third-evaluation-round-addendum-to-the-second-compliance-report-on-den/1680a29ae4 ). Institut for menneskerettigheder (2020), DEBAT: ”Epidemiloven skal give Folketinget kontrollen over vidtgående tiltag”. Epidemiloven skal give Folketinget kontrollen over vidtgående tiltag) ( DEBAT: Epidemiloven skal give Folketinget kontrollen over vidtgående tiltag) Institut for Menneskerettigheder ). Journalisten (11 september 2020) ”Hvis du har underskrevet Sofie Linde-brevet, er du inhabil” ( https://journalisten.dk/tv-2-hvis-du-har-underskrevet-sofie-linde-brevet-er-du-inhabil/ ). Dansk Journalistforbund (2020), Digital chikane: Arbejdsgiverne har et stort ansvar ( https://journalistforbundet.dk/nyhed/digital-chikane-arbejdsgiverne-har-et-stort-ansvar ). Justitia (2020), Justitias anbefalinger til reform af den danske retshjælpsmodel ( https://justitia-int.org/justitias-anbefalinger-til-reform-af-den-danske-retshjaelpsmodel/ ). Justitia (2019), Den danske retshjælpsmodel ( http://justitia-int.org/wp-content/uploads/2019/01/Retshj%C3%A6lpsbog-_Endelig-udgave.pdf ). Louise Brincker (Danske Medier), Tine Johansen (Dansk Journalistforbund) och Oluf Jørgensen (Danmarks Medie- og Journalisthøjskole) (26 januari 2021), ”Tager vi alle regler med, kan den danske offentlighedslov snart være placeret som en af de mest lukkede i Europa” ( https://politiken.dk/debat/art8077777/%C2%BBTager-vi-alle-regler-med-kan-den-danske-offentlighedslov-snart-v%C3%A6re-placeret-som-en-af-de-mest-lukkede-i-Europa%C2%AB ).

Justitieministern (2020), Förslag från ministern ( https://www.justitsministeriet.dk/wp-content/uploads/2020/08/trygheden_foerst_final-a.pdf ). Social- og Indenrigsministeriet (2020), Vejledning om visse spørgsmål vedrørende partistøtte ( https://www.retsinformation.dk/eli/retsinfo/2020/9338 ). Social- og Indenrigsministeriet (24 september 2020), lag nr 318 ( https://www.ft.dk/RIPdf/samling/20191/aktstykke/aktstk318/20191_aktstk_afgjort318.pdf ). Domstolsstyrelsen, Centrala siffror för danska domstolar (Nøgletal for Danmarks Domstole) ( https://www.domstol.dk/om-os/tal-og-fakta/noegletal/ ). Folketingets ombudsman (2021), årsrapport 2020 ( https://www.ombudsmanden.dk/find/nyheder/alle/beretning_2020_offentliggjort/#cp-title ). Reportrar utan gränser – Danmark ( https://rsf.org/en/denmark ). Udvalget for Forretningsordenen (2021), Betænkning og indstilling om ændring af forretningsorden for Folketinget ( https://www.ft.dk/ripdf/samling/20201/beretningalmenart/20201_BER_15.pdf ). Transparency International (2021), korruptionsindex 2020. Bilaga II: Landsbesök i Danmark I april 2021 höll kommissionen virtuella möten med: ·Advokatsamfundet ·Danmarks Institut for menneskerettigheder ·Danske Medier ·Medarbejder- og Kompetencestyrelsen ·Finanstilsynet ·Dansk Journalistforbund ·Den Danske Dommerforening ·Justitia ·Erhvervsministeriet ·Kulturministeriet

·Justitsministeriet ·Rigsrevisionen ·Domstolsstyrelsen ·Folketingets Ombudsmand ·Pressenævet ·Anklagemyndigheden ·Folketingets udvalg for Forretningsordenen ·Højesteret ·Transparency International Danmark Mediemyndigheten tillhandahöll dessutom skriftliga svar på frågor. * Kommissionen träffade också företrädare för följande organisationer vid ett antal övergripande möten: ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·Civicus ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Europeiska kyrkokonferensen ·EuroCommerce