Bryssel den 2.2.2005

SEK(2005) 149 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Estlands uppdaterade konvergensprogram, 2004-2008

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

I rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1] fastställdes att de icke-deltagande medlemsstaterna, dvs. de som inte har infört den gemensamma valutan, skulle lägga fram konvergensprogram till rådet och kommissionen. Rådet skulle enligt artikel 9 i förordningen granska dessa program på grundval av de bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté (Ekonomiska och finansiella kommittén) som inrättas genom artikel 114 i fördraget. Kommissionen utfärdade rekommendationer om samtliga program, och rådet granskade sedan programmen och avgav sina yttranden efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. Därefter skall medlemsstaterna enligt förordningen årligen lägga fram uppdaterade stabilitetsprogram, som även de kan granskas av rådet enligt samma förfarande.

De medlemsstater som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 deltar inte i det gemensamma valutasamarbetet, men det krävs att de inom skälig tid uppfyller konvergenskriterierna, däribland det som avser en hållbar finansiell ställning för den offentliga sektorn, för att komma i fråga för att införa euron.

De medlemsstater som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 har åtagit sig att överlämna sina konvergensprogram senast den 15 maj 2004 och en första uppdatering av dem mot slutet av år 2004. Estlands första konvergensprogram, som omfattade perioden 2004–2008, lades fram den 1 maj 2004 och granskades av rådet den 5 juli 2004. Den 1 december 2004 överlämnade Estland en uppdatering av sitt konvergensprogram. Kommissionen har gjort en teknisk utvärdering av denna uppdatering med beaktande av uppgifterna i kommissionens höstprognoser från 2004, som lagts fram i enlighet med ”uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”[2], den allmänt vedertagna metoden för beräkning av den potentiella produktionen, rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2003–2005 och de principer som fastställs i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om bättre samordning av finanspolitiken[3]. Denna utvärdering har lett till följande bedömning:

- Den första uppdateringen av Estlands konvergensprogram inlämnades till Europeiska kommissionen den 1 december 2004. Den omfattar perioden 2004–2008. Programmet uppfyller kraven i ”uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”.

- I det makroekonomiska scenario som presenteras i programmet räknar man med en reell BNP-tillväxt på 5,6 % år 2004. År 2005 prognostiseras den reala BNP accelerera till 5,9 % och hålla sig på 6 % per år under perioden 2006–2008. Detta är något lägre än siffrorna i kommissionens höstprognos från 2004 för perioden 2004–2006, där tillväxttakten förväntas bli 5,9 % under 2004, 6 % under 2005 och 6,2 % under 2006. Båda beräkningarna ligger under kommissionens uppskattningar av den potentiella produktionstillväxten för åren 2004–2007. På grundval av nu tillgänglig information, och i synnerhet med tanke på att den faktiska tillväxttakten under de tre första kvartalen av 2004 låg på 6,3 % räknat på årsbasis, tillsammans med det faktum att de estniska myndigheternas tidigare visat sig vara försiktiga i sina prognoser, kan programscenariot anses vara rimligt. Ett stort bytesbalansunderskott kommer fortsatt att vara Estlands största makroekonomiska obalans under överskådlig framtid, med tanke på landets stora investeringsbehov när den skall komma ikapp EU:s genomsnittliga inkomstnivåer. Även om man i programmet räknar ned en hållbar minskning av det externa underskottet genom strukturella förbättringar av handelsbalansen, talar den nuvarande utvecklingen och de allt annat än tillförlitliga handelsuppgifterna för försiktighet.

- Estland gick med i ERM II den 28 juni 2004 med ett normalt fluktuationsband, samtidigt som landet upprätthåller ett unilateralt åtagande gentemot nuvarande sedelfondssystem. Den kraftiga bindningen till euron, som understöds av en stark politisk disciplin, hjälpte till att minska inflationen i Estlands ekonomi ganska snabbt under de senaste åren. Som en avspegling främst av effekter till följd av EU-anslutningen ökade den årliga HIKP-inflationen till 3 % år 2004, men den förväntas sjunka igen på medellång sikt. Estlands penningmarknad och bankutlåningsräntor ligger på en historiskt låg nivå, vilket avspeglar utvecklingen i euroområdet och även en varaktig räntekonvergens.

- Uppdateringen av programmet syftar till att se till att de offentliga finanserna hamnar nära balans eller har ett litet överskott under hela programperioden. För år 2004 förväntas ett budgetöverskott på 1 % av BNP. Från och med år 2005 siktar man på att ha de offentliga finanserna i balans. Beroende på en stigande aktivitetstillväxt förväntas de statliga investeringarna och konsumtionen att sjunka i förhållande till BNP, medan de nominella statsutgifterna på båda posterna kommer att öka. Parallellt kommer intäkterna att minska som procentandel av BNP, främst på grund av nettoeffekterna från den pågående skattereformen. Medan den övergripande strategin bibehölls oförändrad jämfört med programmet från maj 2004 har det förväntade budgetöverskottet för 2004 justerats uppåt från 0,7 % till 1 % av BNP. Prognoserna för BNP-tillväxten har höjts för hela programperioden, även om de fortfarande förefaller vara försiktigt tilltagna.

- De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Å ena sidan lämnar det försiktiga makroekonomiska scenariot utrymme för att intäkterna skulle kunna bli högre och utgifterna något lägre än planerat. Estland har faktiskt uppnått positiva resultat genom att upprätta försiktiga prognoser och har upprepade gånger uppvisat överskott i de offentliga finanserna under de senaste åren. Å andra sidan kan inte oväntade inkomstbortfall genom de planerade skattenedskärningarna eller negativa effekter på tillväxten från utifrån kommande chocker uteslutas.

- Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska strategi vara adekvat för att bibehålla stabilitets- och tillväxtpaktens mål om att uppnå offentliga finanser nära balans på medellång sikt under hela programperioden. Den förefaller också ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar skall överskridas.

- Skuldkvoten beräknas till 4,8 % av BNP år 2004, vilket gott och väl ligger under 60 % av fördragets referensvärde och dessutom är den lägsta i EU. I programmet beräknas skuldkvoten minska ytterligare med 1,9 procentenheter under loppet av programperioden.

- I programmet görs en kortfattad genomgång av regeringens strukturreformsprogram som är fokuserat på åtgärder för att förbättra landets infrastruktur (även med hjälp av EU-medel avsedda för detta syfte), utbildningen och sjuk- och hälsovårdssystemen samt på en aktiv arbetsmarknadspolitik och främjandet av innovation och forskning. I programmet skisseras även åtgärder som ytterligare stärker budgetprocessen genom en flerårig budgetram, och att öka insynen och tillförlitligheten för de normala utgiftstaken genom systematiska utvärderingsmekanismer. Kommunernas underskott planeras komma under kontroll med hjälp av en förbättrad inlåningssamordning med regeringen, liksom genom obligatoriska halvtidsbugetramar, införandet av gränser för årliga underskott samt obligatoriska reserver. Reformerna, som till största del redan är under genomförande eller håller på att få sin lagstiftning utarbetad, kan rimligtvis förväntas förbättra tillväxtvillkoren för Estlands ekonomi. Samtidigt stärker de incitamenten för arbete, nyskapade arbetstillfällen samt motverkar skattesmitning och de förbättrar vidare även budgetdisciplinen både i fackministrierna och på kommunal nivå. Uppmuntrande tidiga resultat, särskilt på arbetsmarknaden, började synas redan 2004.

- Estland förefaller befinna sig i ett gynnsamt läge när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, för vilka den beräknade kostnaden på grund av den åldrande befolkningen utgör en viktig faktor. En låg offentlig skuldnivå, betydande reserver i de offentliga finanserna och en finanspolitisk strategi på medellång sikt som helt överensstämmer med målet om offentliga finanser nära balans eller med överskott bör tillsammans med trovärdiga och genomgripande reformer av pensions- samt hälso- och sjukvårdssystemen, avsedda att lätta på trycket på de offentliga finanserna, på lång sikt säkerställa hållbara offentliga finanser.

- Den ekonomiska politik som presenteras i uppdateringen överensstämmer i stora drag med de landsspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken på området för de offentliga finanserna. 2004 års budgetöverskott som blev högre än prognostiserat ligger i linje med rekommendationen om att undvika en konjunkturförstärkande finanspolitik. Mot bakgrund av att underskottet i bytesbalansen sannolikt inte på något betydande sätt (om alls) minskade år 2004 kan trots detta en snabb neddragning av budgetöverskottet medföra ett otillräckligt finanspolitiskt stöd för att korrigera den externa obalansen.

Med utgångspunkt i denna bedömning har kommissionen antagit den bifogade rekommendationen till rådets yttrande över Estlands uppdaterade konvergensprogram och överlämnar den till rådet.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Estlands uppdaterade konvergensprogram, 2004-2008

EUROPEISKA UNIONENS RÅD AVGER FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[4], särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Den [17 februari 2005] granskade rådet Estlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2004 till 2008. Programmet uppfyller uppgiftskraven i den omarbetade ”uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”.

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten skall öka från 5,6 % år 2004 till i genomsnitt 6,0 % under resten av programperioden. Detta förefaller utifrån tillgängliga uppgifter vara rimliga antaganden. Programmets inflationsprognoser förefaller också realistiska.

Estland syftar till att ha offentliga finanser nära balans eller med ett litet överskott under hela programperioden. För 2004 siktar man i programmet på ett budgetöverskott på 1 % av BNP vilket är 0,3 % högre än det överskott som planerades i programmet från i maj ifjol. Från och med 2005 planeras offentliga finanser vara i balans, vilket också var fallet i det förra programmet. De offentliga investeringarna år 2004 planeras öka med en procentenhet av BNP till 4,4 % innan de sjunker till 3,9 % fram till 2008. De fortsätter alltså att ligga rejält över EU-genomsnittet (2,4 % av BNP år 2004).

De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Å ena sidan lämnar det försiktiga makroekonomiska scenariot utrymme för att inkomsterna skulle kunna bli högre och utgifterna något lägre än planerat. Estland har faktiskt uppnått positiva resultat genom att upprätta försiktiga prognoser och har upprepade gånger uppvisat överskott i de offentliga finanserna under de senaste åren. Å andra sidan kan inte oväntade inkomstbortfall genom de planerade skattenedskärningarna eller negativa effekter på tillväxten från utifrån kommande chocker helt uteslutas. Med tanke på riskavvägningen förefaller programmets finanspolitiska strategi vara lämplig för att under hela programperioden 2004–2008 kunna bibehålla stabilitets- och tillväxtpaktens medellångsiktiga mål om offentliga finanser nära balans. Den förefaller också ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar skall överskridas.

Skuldkvoten beräknas till 4,8 % av BNP år 2004, vilket gott och väl ligger under 60 % av fördragets referensvärde och som dessutom är den lägsta i EU. I programmet beräknas skuldkvoten minska ytterligare med 1,9 procentenheter under loppet av programperioden.

Estland förfaller befinna sig i ett gynnsamt läge när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, trots betydande beräknade kostnader till följd av den åldrande befolkningen. En låg offentlig skuldnivå, betydande reserver i de offentliga finanserna och en finanspolitisk strategi på medellång sikt som helt överensstämmer med målet om offentliga finanser nära balans eller med överskott bör tillsammans med trovärdiga och genomgripande reformer av pensions- samt hälso- och sjukvårdssystemen, avsedda att lätta på trycket på de offentliga finanserna, på lång sikt säkerställa hållbara offentliga finanser.

Den ekonomiska politik som presenteras i uppdateringen överensstämmer i stora drag med de landsspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken på området för de offentliga finanserna. 2004 års budgetöverskott som blev högre än prognostiserat ligger i linje med rekommendationen om att undvika en konjunkturförstärkande finanspolitik. Mot bakgrund av att underskottet i bytesbalansen sannolikt inte på något betydande sätt (om alls) minskade år 2004 kan trots detta en snabb neddragning av budgetöverskottet medföra ett otillräckligt finanspolitiskt stöd för att korrigera den externa obalansen.

Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP (förändring i %) | KP dec 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |

KOM okt. 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |

Inflation (HIKP)* (%) | KP dec 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |

KOM okt. 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |

Saldo i de offentliga finanserna (% av BNP) | KP dec 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

KOM okt. 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Primärt saldo (% av BNP) | KP dec 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

KOM okt. 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Offentlig bruttoskuld (% av BNP) | KP dec 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |

KOM okt. 2004 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KP maj 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |

Not: * i programmet hänvisas till den nationella KPI-definitionen, och inte HIKP Källor: Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2004 (KOM). |

[1] EGT L 209, 2.8.1997. Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats: {0<<}96{<http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning, dokument EFC/ECFIN/404/01-REV 1 av den 27.6.2001 som godkändes av Ekofinrådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 av den 27.11.2002.

[4] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen:

{0<<}100{<http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.