EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.06.1995 
KOM(95) 273 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
EN EUROPEISK STRATEGI FÖR ATT FRÄMJA LOKALA UTVECKLINGS- OCH 
SYSSELSÄTTNINGSINITIATIV 

1. ATT ÖKA TILLVÄXTENS SYSSELSÄTTNINGSINNEHÅLL 
I vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning som offentliggjordes i december 
1993, definieras en strategi på medellång sikt för att skapa nya arbetstillfällen och för att 
mer effektivt bekämpa arbetslösheten. Vid sitt senaste toppmöte i Essen klargjorde 
Europeiska rådet fem stora prioriterade handlingsområden för denna strategi. I detta 
sammanhang framstod lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ som ett sätt att öka 
tillväxten av sysselsättningen. De senaste makroekonomiska prognoserna för 1995 och 
1996 som offentliggjorts av kommissionen bekräftar absoluta krav att öka tillväxten av 
sysselsättningen i Europa. Detta förklarar den vikt man idag lägger vid lokala utvecklings-
och sysselsättningsinitiativ. 
Dessa lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ som är ett nytt sätt att skapa 
sysselsättning, ökar i samtliga unionens medlemsstater eftersom de i hög grad motsvarar 
dagens behov. Å ena sidan uppfyller de ökande behoven i samband med en förbättrad 
levnadsstandard eller ändringar i beteendet som fortfarande täcks dåligt av företagen och 
de traditionella förvaltningarna. Å andra sidan ger de upphovsmännen möjlighet att i 
landsbygds- eller stadsmiljö, låta deras kreativitet och dynamism ingå i ett lokalt 
utvecklingsprojekt med en större räckvidd än själva initiativet. 
På grundval av några medlemsstaters och många lokala orters erfarenheter har 
kommissionen identifierat 17 områden som skulle kunna täcka nya behov hos de 
europeiska medborgarna och erbjuda omfattande sysselsättningsmöjligheter som till 
exempel hjälp i hemmen, barntillsyn, ny informations- och kommunikationsteknologi, stöd 
till ungdomar med problem och till deras återanpassning, upprustning av 
bostadsbeståndet, bevakning och säkerhet, lokal kollektivtrafik, upprustning av offentliga 
platser i städerna, närbutiker, turism, audiovisuella produkter och tjänster, kulturarvet, 
utveckling av det lokala kulturlivet, avfallshantering, vattenförsörjning, skydd och 
underhåll av naturområden, reglering och kontroll av miljöföroreningar och tillhörande 
installationer. 
De visar att lokala initiativ har de bästa förutsättningarna att skapa den sysselsättning som 
svarar mot dessa behov, eftersom de kan ta större hänsyn till de särdrag som gäller för 
respektive kultur och socioekonomiska organisation . 
Mot bakgrund av rekommendationerna om en aktiv sysselsättningspolitik i vitboken om 
tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning står det vid en cost-benefitanalys av 
budgetmedlens användning helt klart att stöd till lokala initiativ är ett intressant alternativ. 
På grundval av den makroekonomiska analys av potentialen för att skapa nya 
arbetstillfällen som gjorts avseende tre av unionens medlemsländer - Frankrike, Förenade 
kungariket och Tyskland, kan det dels konstateras att sysselsättningen i Europa skulle 
kunna öka med 140 000 till 400 000 arbeten1 per år genom en sådan politik. Detta 
motsvarar ungefär 40% av målet att öka sysselsättningen som vitboken ställt upp för att 
1 Se dokument SEC 95/564 om makrockonomisk simulering som utförts av kommissionen i samarbete 
med Cambridge Econometrics, Wirtschafts/.cnlrum Berlin och INSEE-BIPE Conseil. 
halvera den nuvarande arbetslösheten fram till år 20002. Dels genom att tillfredsställa en 
latent efterfrågan och genom att avhjälpa brister på marknaden, strider inte lokala 
utvecklings- och sysselsättningsinitiativ mot internationella konkurrenskrav. De öppnar 
snarare nya möjligheter för företagarnas innovationer i den privata sektorn eller 
fbreningssektorn. 
Det förekommer alltså i dag en metod att skapa nya arbetstillfällen som kan spridas och 
som är förenlig med både kraven på fri konkurrens och de europeiska medborgarnas 
förväntningar om bättre arbets- och levnadsvillkor. Lokala initiativ är inte det enda sättet 
att skapa arbetstillfällen i framtiden. De bör betraktas som ett komplement för att öka 
svsselsättningsfaktorn i tillväxten - i egenskap av detta finns de med bland de "fem 
punkterna" i slutsatserna från toppmötet i Essen. 
Men för att potentialen att skapa ny sysselsättning inom de 17 angivna områdena skall 
kunna utnyttjas fullt ut och dynamiken kunna spridas till andra angränsande sektorer 
räcker det inte med den stimulans som de faktiska erfarenheterna ute på fältet ger. Det 
krävs en sammanhållen nationell och europeisk åtgärdsram vars huvudsakliga roll ska vara 
att avskaffa många hinder mot utvecklingen av dessa nya aktiviteter. 
På begäran av Europeiska rådets möte i Bryssel, har kommissionen utarbetat två 
arbetsdokument om de nya arbetstillfällena om vilka en sammanfattning lades fram i 
Essen. 
- Det första dokumentet (SEC 95/564) med titeln "lokala utvecklings- och 
sysselsättningsinitiativ", syftade till att klargöra och pröva idén om att de europeiska 
ekonomierna döljer "nya källor till sysselsättning" som har sitt ursprung i behov att 
tillfredsställa inom tjänstesektorn. 
- Det andra dokumentet (SEC 94/2199) med titeln "inventarium av gemenskapsåtgärderna 
för lokal utveckling och sysselsättning", sammanfattade användningen av de instrument 
som ställts till förfogande för den lokala utvecklingen i Europeiska unionen sedan tio år 
tillbaka och gav förslag på några åtgärder för att förbättra effektiviteten av detta. 
Med hänsyn till det intresse som flera medlemsstater visat3 för genomförandet av lokala 
utvecklings- och sysselsättningsinitiativ, den landsbygdsdimension av denna metod som 
ger kommissionen möjlighet att dra snabba slutsatser av sin erfarenhet vad gäller den 
lokala utvecklingen och slutligen reaktionerna på dessa första arbetsdokument, är det 
lämpligt att redan nu dra vissa slutsatser. Detta meddelande från kommissionen ingår 
redan nu i ett allmänt intresse att följa genomförandet av Europeiska rådets beslut i Essen 
2 Se sidan 48 i vitboken (fransk version) Del B-1-kapitel 1.3 b "Om till exempel gemenskapen från 1995 
lyckades öka tillväxten av sysselsättningen från 0,5 till 1% tillsammans med en årlig tillväxt på minst 
3%, skulle det mål som fastställts vad gäller arbetslösheten fram till år 2000 också uppfyllas ". 
Den portugisiska regeringen lade fram ett memorandum för Europeiska rådet på Korfu om åtgärder för 
lokal utveckling som den kompletterade med ett andra memorandum i september 1994. Den irländska 
regeringen delade under förberedandet av Europeiska rådet i Essen, ut cli arbetsdokument som beskrev de 
vidtagna åtgärderna inom området för partncrskap och den danska regeringen gav i Essen sill slöd lill 
genomförandet av lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ. 
rörande tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning vara ram fastställts genom förfarandet 
om en multilateral uppföljning som nyligen lades fram för rådet4. 
Syftet med detta meddelande är att konkret peka på 
- åtgärder som medlemsstaterna kan vidta för att främja lokala initiativ i anslutning till de 
"fleråriga program för sysselsättningen" som skall utarbetas i enlighet med slutsatserna 
från toppmötet i Essen, 
- åtgärder som Europeiska unionen förbinder sig att vidta för att bättre utnyttja de 
strukturpolitiska instrumenten i syfte att främja den lokala utvecklingen och 
sysselsättningen. 
2. RIKTLINJER FÖR NATIONELLA BESTÄMMELSER SOM KAN FRÄMJA 
LOKALA UTVECKLINGS- OCH SYSSELSÄTTNINGSINITIATIV 
Man kan visserligen konstatera en stark ökning av lokala initiativ i de olika unionsstaterna, 
men dessa har ofta kort livslängd. Bristen i uthållighet beror på att det finns åtskilliga 
hinder för att initiativen skall kunna utvecklas fullt ut, hinder som framförallt hänger 
samman med otillräckliga anpassningar nationellt sett (2.1). Slutsatsen av detta är att ett 
antal åtgärder behöver vidtas både för att skapa nya instrument och för att genomföra ett 
decentraliserat administrativt system (2.2). Dessa handlingsvägar tar i hög grad intryck av 
de lyckade erfarenheter som gjorts i några medlemsstater och som skulle kunna vara till 
nytta för andra samtidigt som man tar hänsyn till varje lands egna traditioner samt 
särdragen av den nationella juridiska, ekonomiska och sociala strukturen. 
2.1 De lokala initiativen stöter på många hinder av strukturell karaktär 
En analys av de praktiska erfarenheterna visar att de grundläggande förutsättningarna för 
att de lokala initiativen skall kunna utvecklas ofta saknas. Vissa hinder rör samtliga 
arbetsintensiva aktiviteter (de överdrivet höga avgifterna för de minst kvalificerade) men 
de flesta hänför sig till de 17 områdena. Det som bromsar är framför allt finansiella, 
tekniska, juridiska och institutionella faktorer. 
De finansiella hindren är huvudsakligen. 
- de överdrivet höga kostnaderna för mindre kvalificerad arbetskraft, 
- svag pris-kvalitetsrelation på utbudssidan när förvaltningsmetoderna inte anpassats till de 
krav och möjligheter som den nya teknologin kräver, 
- kostnaden för den initiala investeringen och svårigheterna för de riktigt små företagen, 
för enskilda som önskar etablera egna företag och för företag som saknar tillfredsställande 
ekonomiska garantier att fa tillgång till kapital. 
- hushållens dåliga ekonomi och dålig räntabilitet hos vissa typer av tjänster, 
Kommissionens meddelande till rådet KOM (95)74 slutlig av den 8 mars 1995. 
De hinder som har att göra med utbildning och yrkesmässiga kvalifikationer orsakas av: 
- otillräcklig grundläggande utbildning samtidigt som kundernas önskemål går i riktning 
mot ökad mångsidighet och större krav på medverkan, mottagande och information, 
- otillräckliga sektorsinriktade åtgärder när det gäller yrkesutbildning och omskolning i 
vissa sektorer där det finns ett stort antal små och medelstora, svagt organiserade företag, 
-eftersläpningar i anpassningen av arbetskvalifikationer och arbetsvillkor inom vissa 
traditionella sektorer (arbetstider, tunga arbeten, stress), 
- brist på utbildning inom nya teknologier och deras överföring till företagen, framförallt 
de små och medelstor. 
Hindren av juridisk och formell karaktär hänger samman med: 
- stelbenta bestämmelser som varken medger blandad verksamhet eller blandade 
inkomstkällor för jordbruksföretagare eller arbetslösa entreprenörer inom social service, 
- avsaknaden i vissa fall av rättsregler som anpassats till organisationer som bildats genom 
partnerskap mellan den privata och den offentliga sektorn, vilket gör att de anställda i 
sådana organisationer far en osäker ställning, 
- ofta förekommande avsaknad av statut för make/maka-medhjälpare, 
- bibehållandet av bestämmelser och regler som är ett arv från gamla tider, som ofta är 
hindrande och inte alltid är effektiva (systemen med "numerus clausus"), 
- vattentäta skott mellan olika yrken som gör det svårt eller till och med omöjligt att skapa 
blandade tjänster, 
- vissa föråldrade system med offentliga tillstånd för specialiserade företag, vilket 
försvårar för nya företag att etablera sig, 
- avsaknaden av vissa tekniska standarder eller kvalitetskontroller för produkterna eller 
tjänsterna som skulle kunna ha en dynamisk effekt för sysselsättningen, 
- brist på anpassning av skyddssystemen för individer och konsumenter och för enskild 
egendom och nya media. 
Hindren med anknytning till de offentliga myndigheternas organisation och medverkan 
beror på 
- bristande kunskap om hur den lokala utvecklingsprocessen skapar arbetstillfällen, 
- att de offentliga myndigheterna har en alltför vertikal och sektorsinriktad organisation, 
vilket hindrar dem från att på rätt sätt rätt utöva sin informationsfunktion gentemot lokala 
aktörer, ansvariga politiker, privata företag, icke vinstdrivande organisationer och 
allmänheten, 
- att det finansiella stödet ges under alltför kort tid, vilket undergräver initiativens 
uthållighets^ rmåga. 
2.2 De viktigaste horisontella åtgärderna för att undanröja de finansiella, tekniska, 
juridiska och administrativa hindren 
De nationella åtgärderna för att främja lokala initiativ bör därför framför allt inriktas på att 
undanröja dessa strukturella hinder och införa en stabil och sammanhållen ram som 
framför allt innefattar horisontella instrument. 
Inför en ny uppsättning finansiella instrument 
Från cost-benefitsynpunkt är lokala initiativ utan tvekan ett av de bästa alternativen bland 
de olika metoder som finns för att skapa sysselsättning. Eftersom de tillfredsställer de nya 
behoven, är resultatet av en omflyttning i samband med beviljandet av finansiella förmåner 
till sektorer eller kategorier av arbetare begränsad. En jämförelse som för Frankrike 
räkning gjorts mellan olika åtgärder visar att en aktiv sysselsättningspolitik inriktad på att 
tillgodose nya behov skulle vara omkring fem gånger så effektiv som åtgärder som endast 
går ut på att öka antalet anställda i den offentliga sektorn och tio gånger mer effektiv än 
en "keynesiansk återhämtning" med hjälp av inftastrukturarbeten. 
Men denna lösning förutsätter att det införs finansiella ramverk och instrument som är 
direkt anpassade till lokala initiativ (se bilaga 1): 
- Servicecheckar. Detta icke allmänt gångbara betalningsmedel som skall vara knutet till 
köp av vissa typer av service kan ha väsentliga fördelar och stimulera utbudet och 
efterfrågan. 
- Lokala finansieringsfonder på stadsdelsnivå eller för ett visst landsbygdsområde. 
Fonderna, som skall vara inriktade på riskkapitalförsörjning, skall förmedla sparkapital till 
entreprenörerna och därigenom stimulera lokala initiativ. 
- Översyn av driftskostnadernas behandling i beskattningshänseende i förhållande till 
investeringsutgifter. Detta skulle underlätta de investeringar i mänskliga resurser som 
måste göras som följd av långsiktiga, offentlig-privata kontraktsenliga engagemang inom 
ramen för partnerskapet. 
Anpassa utbildningar och examina för att konsolidera de nya yrkena 
Arbetskraften måste ha förmågan att höja sin kompetens och lära sig nya yrken. Det 
innebär att den klassiska yrkesutbildningen måste kompletteras med undervisning i 
kommunikation, förmågan att lyssna och att ta råd och att ungdomar, kvinnor och 
arbetstagare som håller på att omskolas måste bli bekanta med t.ex. bruket av datoriserade 
hjälpmedel och miljöskyddsfrågorna. På det nationella planet bör denna kompetens och 
dessa yrken erkännas genom betyg och diplom och i förekommande fall utarbetas nya 
kvalifikationer eller metoder för erkännande av kompentens. Samhällets erkännande kan 
också ske i form av ett system med sociala garantier. För att ge unga utbildade utsikter 
som motsvarar de nya aktiviteternas krav på kvalifikationer (användning av ny 
informationsteknologi) och för att bättre tillfredsställa kundernas behov, bör de sociala 
parterna förstärka de traditionella förhandlingarnas innehåll vad gäller kvalifikationer. 
Förnya den rättsliga ramen 
De gränser som i dag finns mellan privat och offentlig verksamhet, jordbruks- och icke-
jordbruksverksamhet, löntagare och icke-löntagare har varit till nytta när 
socialförsäkringssystemen byggts upp uch ansvarsområden klarlagts. Det finns skäl att se 
över dem och att införa smidigheter och förenklingar i dem som beaktar de nya situationer 
som uppkommer genom bl.a. de lokala initiativen, individens yrkeskarriär blir mera 
diversifierad, offentliga och privata tjänster kompletterar varandra, lantbrukare och 
hantverkare utför blandade aktiviteter. Beroende på vad som traditionellt gällt i varje land 
finns flera möjligheter till juridiska innovationer som t.ex. 
- införandet av regler som underlättar blandade aktiviteter på landsbygden och i 
samband härmed en breddning av ansvarsområdet för de rådgivande instanserna 
(hantverk, handel, jordbruk, små och medelstora företag osv), 
- möjligheter till återinlräde på arbetsmarknaden genom att tillåta avlönad 
sysselsättning i kombination med uppbärande av arbetslöshetsundersstöd, 
- införandet av en status som entreprenör-partner i organisationer av kooperativt slag, 
med villkor i beskattnings- och socialförsäkringshänseende som är jämförbara med de som 
gäller för löntagarna. 
- Anpassning av arbets- och socialskyddslagstiftningen till de arbetsmetoder som 
informations- och kommunikationsteknologierna lett till. 
Alternativet att överlåta offentlig service och delegera förvaltning ligger i linje med det 
föregående och bör fa vidsträckt användning för att täcka in verksamhetsfältet för lokala 
nyttigheter som fortfarande ligger utom räckhåll på grund av reglerna om offentlig status. 
Planera för en tillräckligt långtgående decentralisering av det administrativa 
beslutsfattandet 
Ett partnerskap mellan å ena sidan lokala myndigheter och entreprenörer, å andra de som 
är ansvariga vid de statliga myndigheterna förutsätter att den administrativa 
handläggningen decentraliseras. Detta gäller särskilt stödförvaltning, yrkesutbildning och 
lokal arbetsmarknadsförvaltning. 
Det kan också vara nödvändigt med inblandning av lokala utvecklingsorgan vars roll 
består i att hitta, utbilda och stödja initiativtagare. 
Etablerandet av lokala nätverk för kommunikation mellan lokala sammanslutningar, 
myndigheter och lokala aktörer ligger i linje härmed och hör till de mest lovande 
innovationerna i informationssamhället. 
3. FÖRNYAT STÖD FRÅN EUROPEISKA UNIONEN TILL LOKALA 
UTVECKLINGS- OCH SYSSELSÄTTNINGSINITIATIV 
"Lokala initiativ" eller "lokala källor till sysselsättning" ingår nu i den offentliga debatten i 
ett allt större antal medlemsstater. På samma gång förblir de ekonomiska, sociala och 
politiska aktörerna begränsat medvetna om de lokala initiativens möjligheter. Unionen och 
dess medlet.sstater bör därför göra gemensamma ansträngningar för en bättre kunskap 
om möjligheterna, svårigheterna och lösningarna som hänger samman med detta 
tillvägagångssätt. 
I detta avseende kommer unionens mervärde att visa sig särskilt genom: 
- Ökat stöd till autentiska innovationer inom nya områden, tillsammans med en 
systematisk europeisk utvärdering vilket är mycket användbart vid nya erfarenheter. 
- Spridning och främjande av "god erfarenhet" vad gäller utveckling och skapande av 
arbetstillfällen genom de transnationella informations- och samarbetsnätverken. 
Dessutom kan olika politiska instrument i unionen komma att förstärka de nationella 
åtgärderna som främjar detta tillvägagångssätt, särskilt den strukturella politiken. 
3.1 Försöksverksamheten skall stödjas och utvärderas 
Eftersom de olika försök som pågår ännu inte stabiliserats och det hela tiden framkommer 
nya tillämpningsområden för lokala initiativ bör det stöd som ges på gemenskapsnivå 
förstärkas och inriktas på de 17 identifierade områdena i syfte att stödja tillkomsten av nya 
företag inom den privata sektorn eller inom social service. 
Det är nödvändigt alt förslärka strukturfondernas åtgärder på detta område genom att 
privilegiera i första hand försöksverksamhet och innovation men också genom att göra 
en systematisk utvärdering av åtgärderna för att bättre kunna uppskatta de lokala 
utvecklings- och sysselsättningsinitiativens potential5. 
Andra existerande åtgärder skulle kunna ge sill bidrag till lokala utvecklings- och 
sysselsättningsinitiativ enligt det förslag till beslut som framlagts till rådet avseende 
"Kommissionens åtgärder vad gäller analys, forskning, samarbete och åtgärder inom 
sysselsättningsområdet" och som föreskriver all unionen särskilt ska stödja lokala 
initiativ. 
Utbildningsprogrammet LEONARDO ger sitt stöd till utveckling av nya program och 
pedagogiska hjälpmedel för att tillfredsställa både de behov som har samband med 
skapande av nya aktiviteter och stimulering av regional utveckling. 
Det socio-ekonomiska forskningsprogram som utarbetats rör forskning inom utbildning 
samt social integration och utslagning, kommer att medverka till fördjupning av 
funderingarna om vilka åtgärder som skall vidtas. 
En utvärdering av resultatet har gjorts endast delvis och bör utsträckas till samtliga 
försöksprogram. Alla gemenskapsåtgärder till förmån för den lokala utvecklingen, även 
de som faller utanför strukturfonderna, skall i fortsättningen bli föremål för slutlig 
utvärdering och på lämpligt sätt en löpande uppföljning av pågående försök. 
Kommissionen skall med utgångspunkt i utvärderingen av de olika instrumenten ge ut en 
årlig rapport i vilken den sammanfattar erfarenheterna av lokala utvecklings- och 
sysselsättningsinitiativ. 1 rapporten skall "nyttig praxis" som kan vidarebefordras till 
andra särskilt uppmärksammas. 
5 Till exempel kommer från och med 1995 ett av huvudmålen för användning av artikel 10 i ERDF-
förordningen att hänvisa till detta tillvägagångssätt. Särskilt stöd till regional spridning av tekonologisk 
innovation och förnyclscålgärdcr kommer alt koncentreras på initiativ i förbindelse med 
informationssamhället, bevarande av del kulturella arvet och med lokal sysselsättning. För detta ändamål 
kommer åtgärder alt baseras på ularbclandc av områdesslratcgicr av lokala aktörer vilket borde 
möjliggöra att belysa de konkreta åtgärder, föregående förhållanden, finansiering och partnerskap av de 
pilotprojekt som blir resultatet av dctla. 
3.2 Erfarenhetsspridning och stimulans av de europeiska informations- och 
samarbetsnätverken 
Tack vare åtgärder till stöd för försökverksamhet och gemenskapens initiativprogram har 
ett samarbete redan kommit till stånd mellan vissa initiativ inom ramen för nätverk för 
information och samarbete. Många entreprenörer är emellertid fortfarande isolerade och 
dåligt informerade. Kommissionen skall ge ökat stöd till bildandet av nätverk mellan olika 
lokala utvecklings- och sysselsättningsprojekt; den skall ställa till deras förfogande den 
information om "nyttig praxis" som kunnat tas fram tack vare den löpande utvärderingen. 
- Vad gäller unionens direkta partners och de som förvaltar gemenskapens fonder skall 
kommissionen, vid sidan av offentliggörandet av årsrapporten om de lokala initiativen, 
se till att det sker ett utbyte av intern information om programmen och deras resultat och 
av kvantitativa och kvalitativa uppgifter om de lokala initiativ som fått stöd. 
Det är också lämpligt att periodvis sammankalla de olika aktörerna och nätverken för att 
främja utbyte av erfarenheter och för att skapa medvetenhet om metoder för lokala 
utvecklings- och sysselsättningsinitiativ för att på detta sätt garantera en 
multiplikator effekt. 
De nationella myndigheterna, experter som behövs för utvärderingen och ledamöterna i 
observationsgrupper som tillsatts för särskilda områden (t.ex. landsbygdsutveckling) 
skall inbjudas att delta i en plattform som skall organiseras i detta syfte. 
Uppföljningskommittéerna i medlemsstaterna och de speciella kommittéerna6 skall 
regelbundet informeras om hur de lokala initiativen fortskrider. 
- För att kunna ge bättre information till entreprenörer och potentiella mottagare av 
gemenskapsstöd skall kommissionen studera de praktiska förutsättningarna för att ge 
informationen en vidare spridning med hjälp av datatekniken. Den skall fördjupa 
förutsättningarna för en optimal användning av de existerande informationskretsarna 
genom att förbinda de europeiska stationerna7, medlemsstaternas och de lokala 
myndigheternas informationskanaler samt de icke-stalliga organisationernas kanaler 
som till exempel föreningar och konsulära föreningar och kamrar. 
Förutom informationsutbyte har det i vissa transeuropeiska nätverk redan införts former 
för ett systematiskt samarbete; det nätverk som byggts upp kring programmet LEADER 
har sålunda möjliggjort ett europeiskt samarbete mellan olika entreprenörer för lokala 
Till exempel STAR-kommillén för jordbruksstruklurcr och landsbygdsutvecklingen, kommittén för 
regional utveckling och omvandling, förvaltningskommittén ESF(socialfondcn), den ständiga kommittén 
för sysselsättning, gcneraldircklörsgruppcn för sysselsättning, rådgivande kommittéer för sociala partners 
inom jordbruk, handel och distribution, transporter, kooperativ och föreningar etc. 
Till exempel landsbygdsknulpunktcr och Euro-Infocentrcrna, europeiska företags- och 
innovationscentrer, nätverken LEADER, RECITE, LEDA, ERGO, ADAPT OCH EMPLOI, OPET, 
ENERGIECITE, FED ARENE, ILNET, ECOS OCH OUVERTURE, stationscentrer och regionala 
infrastrukturer för stöd till förnyelse och teknologiöverföring eller ARIES-nätverket för den sociala 
ekonomin. 
utvecklings- och sysselsättningsinitiativ och nationella myndigheter. Denna 
samarbetsmodell bör i första hand utsträckas till lokala initiativ i städerna som är inriktade 
på att vidta åtgärder mot riskerna för socialt sönderfall i vissa stadsdelar. 
Med ledning av denna erfarenhet skall kommissionen systematiskt inhämta information 
om "nyttig praxis" när det gäller att återuppliva stadsmiljöerna. Den skall föreslå att 
entreprenörer som med finansiellt stöd från unionen driver pilotprojekt i stadsdelar med 
särskilda problem upprättar ett nätverk för informationsutbyte och samarbete genom 
existerande nätverk eller sådana som ska skapas. 
De europeiska nätverk som etablerats för informationsutbyte skall uppmuntras att 
samarbeta direkt med sikte på utbyte av erfarenheter rörande viktiga aspekter på 
genomförandet av lokala initiativ8. 
Erfarenhetsutbytet mellan lokala och regionala aktörer inom ramen för DIRECTORIA 
skall fullföljas och en öppning skall särskilt ske mot de nya medlemsstaterna och de 
associerade länderna. En utbytes-utbildningsverksamhet för anställda i regionala 
sammanslutningar enligt uppläggningen i programmet KAROLUS skall därutöver kunna 
förekomma. 
3.3 Stöd till den nationella politiken till förmån för de lokala initiativen 
Slutligen kan unionen stödja den nationella politiken för att stimulera lokala initiativ både 
genom strukturfonderna bland annat i egenskap av krediter till försöksverksamhet, och 
genom andra mer sektoriella, finansiella och reglerande politiker i syfte att skapa en 
gemensam europeisk referensram. 
Att nationella åtgärder och åtgärder på unionsnivå är komplement till varandra är 
uppenbart i ljuset av de satsningar som görs för att främja lokala initiativ inom avgränsade 
områden såsom t.ex. hushållshjälp och barntillsyn, förbättringar av bostadsbeståndet, 
bevakning, utnyttjande av den nya informationsteknologin för lokal utveckling, 
organiserandet av lokal kollektivtrafik, förnyelse av närbutiker, främjande av kulturarvet, 
avfallshantering och förstärkta insatser för underhåll av naturvårdsområdena (se bilaga 2). 
Strukturfonderna 
Tack vare främjandet och värderandet av försöksverksamheten, spridningen och utbytet 
av de erfarenheter man fatt genom utvärderingen, borde de lokala utvecklings- och 
sysselsättningsinitiativen som på det här viset ha blivit tydligare och därför beaktas i högre 
grad av medlemsstaterna vid förberedandet och översynen av de strukturella åtgärder som 
finansieras av gemenskapen. 
8 Inrättandet av regionala utvecklingsorgan, tjänster till små och medelstora företag, intraregionalt 
samarbete, införandet av nya finansiella instrument och utnyttjandet av globala subventioner och tillgång 
till andra gemenskapspolitiker. 
10 
Det rör sig inte om att lansera en ny reform men att mer effektivt och dynamiskt använda 
de tillgängliga medlen och existerande instrumenten för att skapa arbetstillfällen och 
garantera en utvecklingsprocess genom de lokala initiativen. Denna ansträngning berör 
lika mycket utbildning och anställningsförhållanden som materiella och icke-materiella 
investeringar. 
Konkret sett kan detta åstadkommas genom ett brett och regelbundet deltagande av 
aktörerna för den lokala utvecklingen och uppföljningskommittéerna och/eller de 
förberedande tekniska kommittéerna som omfattar lokala initiativ, ett förstärkande av det 
privat-offentliga partnerskapet i projekten och ett systematiskt deltagande i alla stora 
infrastrukturåtgärder av de lokala initiativen. 
Kommissionen skall se till att det sker en mera systematisk överföring av erfarenheterna 
från experimentprogrammen till åtgärdsprogrammen inom strukturpolitiken inklusive de 
åtgärder som vidtas inom ramen för gemenskapens initiativ.. Kommissionen skall 
regelbundet informera de nationella myndigheterna, särskilt i anslutning till 
uppföljningen av CCA och DOC UP, om de bästa metoderna för att främja lokal 
utveckling. 
Övriga politiker 
Andra instrument är tänkbara för att komplettera eller stimulera de nationella initiativen. 
Det rör sig i första hand om horisontella åtgärder som kan bidra till att förbättra den 
allmänna företagsmiljön och att skapa sysselsättning och som kan underlätta ett 
koordinerat tillvägagångssätt av de nationella politikerna: 
det är fallet (ill exempel vad gäller unionens ansträngning att koordinera inrättande av 
miljöskatter och avgiftslättnader avseende mindre kvalificerade arbeten. Detta rör också 
användningen av gemenskapens finansiella instrument som till exempel EIB och EIF till 
förmån för små och medelstora företag vars utvidgning till nya tjänste- och 
handelssektorer skulle kunna studeras. 
Det kan också röra sig om bestämmelser som mer tillfredsställer de lokala initiativens 
behov på vissa speciella områden: 
Gemenskapens stöd kan då ta sig formen av en stimulering av anpassningen av de 
juridiska regler och kvalitetsnormer som motsvarar de nya områdena. 
Vad gäller sändningen och användningen av nya teknologier kommer kommissionen att 
kunna främja och stödja pilotprojekt som visar informationssamhällets roll vad gäller 
skapandet av sysselsättning och som hjälper medborgarna alt utnyttja möjligheterna till 
nya aktiviteter tack vare utbildning. 
Mer allmänt är unionen redo att fördjupa användningen av olika instrument till förmån 
för lokala initiativ i rik/ning mot en större effektivitet. 
Under alla omständigheter kommer gemenskapens stöd bara att bli effektivt om det går i 
samma riktning som de nationella strategier som kommit till uttryck i "de fleråriga 
sysselsättningsprogrammen". 
11 
0000000 
De lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativen innebär ett originellt sätt att skapa 
nya aktiviteter som motsvarar utvecklingen av behoven i vårt samhälle. De är därför 
kapabla att frigöra den potential av nya arbetstillfällen som nämns i vitboken om "tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning". Av denna anledning har man tagit med dem inom 
ramen för den strategi som Europeiska rådet i Essen definierade som ett sätt att både 
kvantitativt och kvalitativt berika innebörden av tillväxt och sysselsättning. De bör få en 
stor plats i de fleråriga sysselsättningsprogrammen som varje medlemsstat ska upprätta. 
På grundval av de nationella riktlinjerna i fråga om lokala utvecklings- och 
sysselsättningsinitiativ som ska ingå i de nationella fleråriga programmen, bör 
gemenskapens arbetsplan kompletteras och fördjupas. På detta sätt påbörjas en 
samarbetsprocess mellan unionen och medlemsstaterna i samma anda som den för 
Europeiska unionens sociala åtgärdsprogram. Utöver de lokala initiativen kommer detta 
samarbete att prägla hela uppföljningen av Europeiska rådets beslut i Essen. 
12 
BILAGA 1. NYA FINANSIELLA INSTRUMENT OCH BESTÄMMELSER SOM 
KAN UNDERLÄTTA LOKALA INITIATIV 
Benämning Beskrivning . Förväntade fördelar 
Servicecheckar * Lokalt utgivet betalningsmedel, som kan * Ett referenspris tillskapas för nya former 
förvärvas av enskilda eller distribueras av service 
som motvärde till viss social service. Den * Hushåll med svaga inkomster far ökad 
utgivande myndigheten bestämmer vilka betalningsförmåga 
som skall prestera servicen (entreprenörer, * Incitament till att servicen utförs 
föreningar, kooperativ) på grundval av regelbundet och kvalitativt 
kontrakt * Ingen diskriminering mellan olika 
organisationsformer för den som 
tillhandahåller servicen 
* Bekämpning av svart arbete 
* Förenkling av de administrativa 
rutinerna 
Instrument baserade * Riskkapitalfond; garantier för * Hushållens sparande stimuleras i och 
på lokalt sparande medverkan och utbildning obligatoriska i med att de far medverka till att lösa 
stället för personlig insats lokala utvecklings- och 
* Tillstånd för gemensam fond att göra sysselsättningsproblem 
placeringar, såvitt det gäller områden av * Kunnande hos före detta entreprenörer 
begränsad storlek och tjänstemän tas till vara 
* Nya verksamheter sätts i gång av de 
finansieringsinstitut som tar hand om 
hushållssparandet 
Anpassning av * Omfördelning av skatter och sociala * Generell åtgärd speciellt intressant för 
skattereglerna avgifter till förmån för låginkomsttagare lokala initiativ 
* Omorientering av bostadsstödet till * Igångsättning av renoveringsarbeten 
förmån för renovering av äldre bostäder med högt arbetskraftsinnehåll 
* Minskade skattemässiga skillnader * Incitament till diversifierade lösningar 
mellan olika transportslag som kombinerar kollektiva och 
individuella transporter 
Anpassning av * Tidsbegränsad möjlighet att samtidigt * Förbättrade möjligheter för lokala 
bestämmelser med uppbära arbetslöshetsunderstöd och utöva arbetsförmedlingar att fa i gång 
anknytning till ett deltidsarbete partnerskap med lokala initiativ 
offentliga utgifter * Möjlighet att överföra * Nya lokala kollektivförhandlingar till 
arbetslöshetsunderstöd till företag som förmån för lokala initiativ 
nyanställer 
*Förlängning av tidsfrist och avtrappning 
av ersättningssystemen för personer som 
nyanställs 
* Bokföring av driftskostnader, som 
uppstår vid starten av ett lokalt initiativ (2 
år), som investeringsutgift 
13 
BILAGA 2: NATIONELLA ÅTGÄRDER OCH UNIONENS ÅTGÄRDER 
TILL STÖD FÖR LOKALA INITIATIV KOMPLETTERAR VARANDRA 
Genom nationella åtgärdsprogram har man redan försökt främja lokala utvecklings- och 
sysselsättningsinitiativ inom vissa områden: i Tyskland och Danmark (miljövård och 
miljöskydd), i Portugal (återupplivande av traditionella lokala yrken), på Irland (integrerad 
landsbygdsutveckling), i Belgien och Frankrike (sysselsättningsmöjligheter i närområdet) för 
att bara nämna några exempel på tillämpningar som nyligen förekommit. Genom att studera 
område efter område kan man slå fast hur det nationella systemet och Europeiska unionens 
åtgärder kompletterar varandra. De exempel som anges i det följande kan indelas i 
- områden där unionens stöd i första hand utgår via existerande strukturåtgärder. Stödet tar i 
huvudsak formen av informationsutbyte, försöksverksamhet och stöd till innovationsprojekt 
och även utformningen av stöd som skall beslutas av medlemsstaterna och de lokala 
myndigheterna, 
- områden där unionen också skulle kunna agera genom lagstiftning. 
I. Komplementmedverkan via strukturpolitiken 
Hushallshjälp och barntillsyn 
När det gäller personlig service som barntillsyn och hushallshjälp går det att på tre sätt kringgå 
de hinder som ligger i att köpkraften på efterfrågesidan är dålig: 
- Genom att stödja etablerandet av enskilda företag eller företag inom social service som 
erbjuder tjänster över hela fältet och därigenom kan kompensera skillnaderna i förräntning 
mellan olika prestationer, samtidigt som de kan tillgodose kundernas eller abonnenternas olika 
behov på ett bättre sätt. 
- Genom försöksverksamhet med nya avgiftsystem som innebär att priset på en viss service 
kan anpassas allt efter hushållens köpkraft. 
-Genom lokalt samarbete mellan större företag och näraliggande små och medelstora företag i 
syfte att kunna erbjuda de anställda gemensam service (daghem, tillfällig barntillsyn, 
strykinrättningar, hjälp med administrativa göromål osv). Etablerandet av denna typ av service 
kan eventuellt göras till föremål för kollektivförhandlingar. 
Upprustning av bostäderna 
Nya arbetstillfällen kan skapas för att tillgodose behoven inom fastighetsrenovering, 
fastighetsunderhåll och trädgårdsskötsel och kan underlättas genom nationella åtgärder av 
följande slag: 
- Organiserandet av en "professionell kanal" som gör det möjligt att behandla hela 
bostadsproblematiken, alltifrån finansiering och byggande till underhåll och tillhandahållande 
av service för de boende. 
14 
-Garantier för tidsmässig stabilitet när det gäller finansiell och rättslig reglering, eftersom 
byggnadsföretagen är starkt beroende av detta med tanke på amorteringstidens längd. 
-En diversifiering av det statliga stödet både på utbuds- och efterfrågesidan i syfte att beakta 
alla delsektorer av byggnationen. Denna förbättring bör åtföljas av åtgärder för information 
och rådgivning till enskilda (godkännande av konsulter som undertecknat en yrkeskodex eller 
samarbete mellan olika socialarbetare). 
-Främjandet av samordnade projekt för kvartersrenovering som gör det möjligt att etablera 
partnerskap mellan ett antal yrkesgrupper och ett antal sektorer (små och medelstora företag, 
nybildade företag, icke-statliga organisationer, lokala sammanslutningar osv.), samtidigt som 
kontakterna mellan de boende och leverantörerna främjas. 
Bevakningstjänst 
Organiserandet av denna nya yrkesgrupp och skapandet av nya varaktiga arbetstillfällen kan på 
nationell nivå underlättas genom att 
- en social dialog inleds med partners inom angränsande sektorer (transporter, handel osv.), 
- bestämmelser i lagar och andra författningar anpassas till den nya tekniken för att säkra 
skyddet för privatlivet. Reformen skulle också kunna innefatta införandet av en professionell 
yrkeskodex. 
Åtgärderna blir ännu effektivare om de följs av åtgärder på lokal nivå för att 
- genom förbättrad information om faktiska risker främja preventiva åtgärder från de boendes 
sida och genom att ge vissa finansiella incitament till effektiv utrustning (för varje särskilt 
behov skall en lösning tas fram med hjälp av en vägledande katalog), 
- främja integrerade åtgärder för ökad säkerhet genom samordning mellan olika berörda 
myndigheter och serviceorgan (rättsväsen, polis, bostäder, hälso- och sjukvård) och vidare 
främja partnerskap med privata eller halvprivata små och medelstora företag som svarar för 
kollektiv service och erhåller ett successivt minskande etablerings- eller nyanställningsstöd 
(statligt stöd till 50 % första året, 20 % andra året, 0 % tredje året). 
Lokal kollektivtrafik 
Tillkomsten av nya arbetstillfällen på detta område är i stor utsträckning beroende av att det 
införs nationella bestämmelser som inte diskriminerar detta transportalternativ. Om alla 
transportslag belastades med sina externa kostnaderna (nedsmutsning, vägunderhåll etc.) 
skulle kollektivtransporterna kunna hävda sig ekonomiskt. Om vidare arbetsmarknadens parter 
började disku^ra ändrade minimiregler för arbetstiden och en anpassning av dem till de kraven 
på polyvalens skulle åtskilliga strukturella hinder kunna undanröjas och nya juridiska 
instrument kunna införas som främjar en delegerad' och samordnad förvaltning av alla 
transportsätt i ett stads- eller landsbygdsområde. 
Ett sammanhållet synsätt vad gäller de olika transportslagen (investeringskostnader,^ 
konsekvenser för stadsplaneringen, underhåll och förvaltning) på grundval av oberoende 
teknisk information saknas i regel i de europeiska städerna, framför allt i de medelstora 
städerna. På grundval av uppgifter som inhämtats om "nyttig praxis" kan Europeiska unionen 
underlätta beslut och förhandlingar med de stora specialiserade industrigrupperna. Stödet 
15 
skulle ta formen av en standard-"verktygslåda" som utarbetats på gemenskapsnivå för detta 
slags anläggningar (avgiftssystem, prototyper för finansiella lösningar etc.) 
II. Komplementmedverkan genom utarbetandet av en gemensam europeisk referens 
De nya informations- och kommunikationsteknologierna 
För att påskynda tillkomsten av ett regelsystem som främjar tillväxten av nya verksamheter bör 
man på nationell nivå 
- förebygga de negativa konsekvenserna av strukturanpassningen i ekonomin för de minst 
kvalificerade tjänsterna genom att införa en serie stödåtgärder (t.ex. information, 
attitydpåverkan, kontinuerlig vidareutbildning och omskolning, främjande av tillkomsten av 
nya arbetstillfällen i närområdet osv.), 
-anpassa regler i lagar och författningar till de nya media för att garantera uppgiftsskydd, 
konsumentskydd och integritetsskydd (särskilt minderåriga), 
-förbättra de små och medelstora företagens möjligheter att fa tillgång till teleservice och 
distansundervisning med hjälp av "intermediära" tjänster med uppgift att analysera behov, 
precisera efterfrågan och styra denna mot lämpligt serviceutbud. 
Europeiska unionen kan stödja medlemsstaternas åtgärder 
-genom att se till att infrastrukturer för telekommunikationer med hög kapacitet och av god 
kvalitet finns allmänt tillgängliga till låg kostnad, 
- genom att harmonisera och garantera uppgiftsskydd, integritetsskydd samt en korrekt 
upphovsmannaersättning(immaterialrätt), 
- genom att på grundval av partnerskap mellan företag, universitet, forskningscentra och 
lokala sammanslutningar främja försök på regional nivå och erfarenhetsutbyte på 
gemenskapsnivå, varvid de offentliga myndigheterna skall ha rollen som katalysator för de 
privata initiativen. Nätverket Télécités t.ex., som bildats av mer än 50 europeiska städer, har 
som mål att definiera städernas behov på detta område. Ett "regionalt initiativ" som lanserades 
i slutet av november 1994 av sex europeiska regioner är tänkt att leda till att de tillsammans 
utvecklar tillämpningar för telematiken. Pilotprojekt som finansieras via FEDER skall från och 
med 1995 stimulera demonstrationsprojekt som syftar till att göra lokala och regionala aktörer 
i de minst gynnade områdena mer medvetna, för att hjälpa dem att möta utmaningen av de nya 
teknologierna och särskilt tack vare de nya möjligheter som erbjuds. 
Närbutiker 
Medlemsstaterna kan förbättra situationen för butiker i problemdrabbade regioner, 
landsbygdsområden och stadsdelar med särskilda problem 
- genom att utveckla rådgivningen och det tekniska biståndet till potentiella butiksinnehavare, 
- genom utformningen av de bestämmelser som reglerar dessa yrkesgrupper-aktiviteter, som 
har många likheter med mikro-företag, 
- genom att höja hela sektorns status, särskilt genom utbildningsinsatser för potentiella och., 
befintliga butiksinnehavare, men också genom en mera målinriktad användning av den nya 
informationsteknologin. 
16 
Unionen kan alltså stödja nya projekt av gemenskapsintresse som ingår i globala strategier för 
att ekonomiskt och socialt stärka problemområden (på landsbygden eller i städerna). Andra 
framgångsvägar är också tänkbara som t.ex. följande: 
-Strukturfonderna och gemenskapsinitiativen kan inriktas så att det blir möjligt att 
samfinansiera fysiska eller immateriella investeringar som bidrar till att konkurrenskraftiga 
närbutiker med bättre service (vad gäller pris-kvalitetsförhållandet) kan bevaras eller etableras. 
-Möjligheten att låta Europeiska investeringsbanken finansiera investeringar inom varuhandeln 
kan prövas. 
-Inom ramen för programmet "Butikshandeln år 2000" kan det inrättas ett forum för informellt 
utbyte och spridning av "nyttig praxis" med deltagande av företrädare för lokala och regionala 
myndigheter, handelsmannaföreningar och kommissionen. 
-Diskussioner kan föras med den nationella expertgrupppen och kommittén för "Handel och 
distribution" om juridiska problem och varuhandeln i städerna. 
Kulturarvet 
En effektiv och innovativ nationell sysselsättningspolitik på detta område bör framför allt 
innefatta följande: 
- En skattepolitik som gör sektorn självfinansierande (parafiskala avgifter) enligt t.ex. 
modellen att ta ut besöksavgifter av turisterna i vissa länder varefter länderna använder dessa 
medel, liksom t.ex. upphovsmannaavgifter och immaterialrättsliga avgifter, till att täcka 
nödvändiga utgifter för att bevara kulturarvet. 
- En juridisk, politisk och logistisk ram som kan främja utvecklingen inom den "para­
kulturella" sektorn (bokhandlare, tryckerier, antikvariat och konsthandlare, kulturella 
evenemang för olika publikkategorier) i linje med vad de stora europeiska museerna börjat 
göra. Ett incitament av finansiellt, informativt eller tekniskt slag som orienterar 
entreprenörerna mot mer arbetskraftsintensiva lösningar kan alltså övervägas. 
-En anpassning av regelsystemet i rättsligt och finansiellt hänseeende för att säkerställa en 
korrekt upphovsmannaersättning (immaterialrätt). 
Europeiska unionens stöd kan tänkas ske i form av en europeisk estetisk kodex som framför 
allt framhäver kulturarvets (liksom naturarvets) ömtålighet och nedbrytbarhet och att detta arv 
måste underhållas. Råd och tekniska hjälpmedel bör ges till offentliga myndigheter och till de 
som äger större egendomar. 
Inom ramen för regionalpolitiken kan denna del om nya källor till arbetstillfällen medföra ett 
särskilt stöd i egenskap av interregionalt samarbete och innoverande pilotprojekt. 
Avfallshantering 
Medlemsstaterna har en väsentlig roll att spela för stabilitet och utveckling när det gäller de 
ekonomiska förutsättningarna, särskilt i beskattningshänseende. Om t.ex. kostnaderna för 
fastigheterna är låga och medlemsstaterna avkräver låga avgifter kommer företagen att ha 
dålig motivation för att återanvända och på bästa sätt hantera avfallet. 
Det kan också vara lämpligt alt på nationell nivå införa och utveckla system för återvinning. 
Här kan erinras om de erfarenheter som gjorts i Danmark när det gäller att återanvända gamla 
kylskåp och andra liknande hushållsapparater. Sådana återvinningssystem kan ha viktiga 
långsiktiga effekter, inte bara för marknaden och för att skapa arbetstillfällen utan också för 
17 
producenternas beteende, eftersom dessa kommer att fa ett incitament för att tillverka 
utrustning och apparater som håller längre eller kan återvinnas. 
För att ett visst antal projekt för avfallshantering skall bli framgångsrika krävs att det utvecklas 
interkommunala projekt i samarbete och partnerskap mellan den privata sektorn och lokala 
myndigheter. 
Europeiska unionen å sin sida bör fullfölja strävandena att införa en beskattning som är mera 
förmånlig för naturtillgångar och mänskliga resurser och mindre förmånlig för investeringar i 
materiella tillgångar. Unionen kan också ge ett väsentlig bidrag till utbildningen av ungdomar 
och öka insikten om betydelsen av avfallshantering och skyddet av naturtillgångarna. 
Upprustning och underhåll av naturområden 
På detta område är gemenskapsdimensionen särskilt viktig, eftersom den gemensamma 
jordbrukspolitiken och miljöåtgärder på jordbruksområdet kan ha en betydande inverkan och 
skötseln 
av naturområden ofta förutsätter en interregional, ibland också gränsöverskridande samverkan. 
Tillkomsten av nya arbetstillfällen är emellertid till stor del beroende av att det vidtas 
innovativa nationella åtgärder som syftar till att 
- främja kvaliteten i jordbruksproduktionen med sikte på att söka upprätthålla produktionen i 
problemdrabbade jordbruksbygder, stödja tillkomsten av ett lämpligt system för att avsätta 
produkterna samt lämna tekniskt och finansiellt stöd till igångsättningen av en tillverkning av 
regionala produkter (utbildning, regler om blandade aktiviteter), 
- utarbeta bestämmelser som är anpassade till den aktuella situationen för naturområdena i 
Europa och säkerställa att de efterlevs genom en utformning som verkligen avskräcker 
(sanktioner vid överträdelser) eller stimulerar (finansiellt eller materiellt stöd till avkvistning, 
grässlagning och underhåll förutsatt att detta inte redan genomförts), 
- stimulera förekomsten av projekt för utveckling och underhåll på jordbruksområdet på 
grundval av geografiska och humanitära kriterier och engagera privata aktörer i detta arbete 
(enskilda och företag), 
-diversifiera anställningsformerna för att öka möjligheterna att anställa personer som slagits ut 
från arbetmarknaden (specialregler liknande de som gäller för de "gröna jobben" i Frankrike) 
och sedan införa studiemöjligheter för att höja yrkesskickligheten, 
-pröva nya formler för en jämnare fördelning av offentliga medel mellan landsbygds- och 
stadskommuner, 
-förbättra informationen till allmänheten om kostnaderna för det allmänna att återställa och 
åtgärda jämfört med förebyggande åtgärder. 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 273 slutlig 
DOKUMENT 
SV 04 
Katalogmimmer : CB-CO-95-299-SV-C 
ISBN 92-77-90598-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 19