SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 3.2.2015  
COM(2015) 42 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 450/2003 om 
arbetskostnadsindex 
 
 
1 
 1. I NLEDNING  
I Europaparlamentets och rådets förordning  (EG) nr 450/2003 av den 27 februari 2003 om 
arbetskostnadsindex1 upprättas en gemensam ram för me dlemsstaternas sammanställning och 
översändande av jämförbara arbetskos tnadsindex till komm issionen. Kommissionen 
(Eurostat) offentliggör på sin webbplats en  gång i kvartalet ett pressmeddelande om 
arbetskostnadsindex per timme2. Det innehåller en fullständig uppsättning data, fördelade 
efter näringsgren och arbetskostnadskompone nter, med både kvartalsvisa och årsvisa 
tillväxttal. 
I juli 2003 antog kommissionen förordning (EG) nr 1216/20033 med närmare föreskrifter om 
de förfaranden som medlemsstaterna ska följ a när de sänder sina  index till kommissionen, 
vilka korrigeringar (s äsongrensning) som ska göras av indexen och vad de nationella 
kvalitetsrapporterna ska inne hålla. I mars 2007 antog kommi ssionen sedan förordning (EG) 
nr 224/20074. Genom den förordningen ändras fö rordning (EG) nr 1216/2003 så att 
arbetskostnadsindexet även omfa ttar näringsgrenarna i avdelningarna L, M, N och O i Nace 
rev. 1. Därigenom omfattas även icke-kommers iella tjänster, som utgör huvuddelen av dessa 
näringsgrenar och kan ha annorlunda egenskap er än kommersiella tjänster. I augusti 2007 
antog kommissionen förordning (EG) nr 973/20075. Den ändrade ett antal förordningar om 
särskilda statistikområden, däribland arbets kostnadsindexet, för att den statistiska 
näringsgrensindelningen i Nace rev. 2 ska kunna tillämpas.  
Enligt artikel 13 i förordningen om arbetskostn adsindex ska kommissionen vartannat år lämna 
en rapport till Europaparlamentet och råde t som särskilt bör behandla kvaliteten på 
uppgifterna i arbetskostnadsindexet. Föreli ggande rapport behandlar de uppgifter i 
arbetskostnadsindexet som lä mnats till kommissionen för referenskvartalen från och med 
tredje kvartalet 2012 till oc h med andra kvartalet 2014. 
I bilaga I till förordning (EG) nr 1216/2003 defi nieras arbetskostnadsindexet utifrån följande 
kriterier: relevans, precision, punktlighet i fråga om dataleverans, tillgänglighet och 
förståelighet, jämförbarhet, koherens och fullständighet. 
Liksom under den senaste rapport eringsperioden är precision, til lgänglighet och förståelighet 
tillfredsställande. Den här rapporten tar därför främst upp de förbättringar som gjorts i fråga 
om relevans och täckning, uppgifternas samstä mmighet med nationalräkenskaperna samt 
                                                            
1 EUT L 69, 13.3.2003, s. 1.  
2 Det kvartalsvisa pressmeddelandet publiceras de dagar som anges i presskalendern, se Eurostats 
webbplats ( http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Kommissionens förordning (EG) nr 1216/2003 av den 7 juli 2003 om genomförande av 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 om arbetskostnadsindex (EUT  L 169, 
8.7.2003, s. 37).  
4 Kommissionens förordning (EG) nr 224/2007 av den 1 mars 2007 om ändring av förordning (EG) 
nr 1216/2003 beträffande de näringsgrenar som omfattas av arbetskostnadsindex 
(EUT L 64, 2.3.2007, s 23).  
5 Kommissionens förordning (EG) nr 973/2007 av den 20 augusti 2007 om ändring av vissa EG-
förordningar om särskilda statistikområden för att tillämpa den statistiska näringsgrensindelningen Nace 
rev. 2 (EUT  L 216, 21.8.2007,  s. 10). 
 
2 
 jämförbarheten när det gäller arbetsdagskorri gerade uppgifter. Vidare  behandlas problemet 
med att data inte tillhandahålls av medlemsstaterna inom de fastställda tidsfristerna och de 
följder detta får för kvaliteten på de offentliggjorda eur opeiska aggregaten. 
2. ALLMÄNT  OM  FRAMSTEGEN  SEDAN  FÖRRA  RAPPORTEN 
Eurostat har under den senast e rapporteringsperioden arbe tat med att förenkla och 
harmonisera standarderna för data och metada ta (kvalitetsrapporter) som medlemsstaterna 
skickar till kommissionen. Nome nklaturer och variabler som används för uppgifterna i 
arbetskostnadsindexet stämmer nu överens med SDMX-standarden6, som är den nya 
internationella referensen för utbyte av sta tistiska uppgifter. De flesta medlemsstater har 
börjat sända sina uppgifter i SD MX-format och Eurostat har bett dem som ännu inte använder 
detta format (Belgien, Danmark, Grekland, Ir land, Kroatien, Luxemburg och Rumänien) att 
göra det före utgången av 2014.   
Medlemsstaternas kvalitetsra pporter har öve rförts till European Statistical System  Metadata 
Handler , som är ett it-verktyg som gör det möjligt för medlemsstaterna att ladda upp sina 
kvalitetsrapporter på distans oc h uppdatera de delar som har ä ndrats under det föregående året 
utan att behöva lämna in dem igen i sin helhet. Detta verktyg gör också att de nationella 
kvalitetsrapporterna kan läggas in i Eurostats referensdatabas så a tt alla användare kan 
komma åt dem. 
Båda initiativen har bidragit till att förenkla processen, förbättra serv icen till användarna och 
minska arbetet för de nati onella statistikinstituten. 
På det hela taget har arbetskos tnadsindexets tillgänglighet och kvalitet fortsatt att förbättras. 
Säsongrensade data finns nu tillg ängliga från alla medlemsstater utom Irland och Kroatien. 
Eurostat har beslutat att inte göra det säsongren sade arbetskostnadsindexet till den viktigaste 
referensen i pressmeddelandena, men siffro rna återfinns på den relevanta sidan på 
webbplatsen Statistics Explained7. Alla medlemsstater utom Grekland och Kroatien har 
lämnat nationella kvalitetsrapporter för referens året 2013 och de har gjorts tillgängliga för 
allmänheten. 
Ett av de områden som fortsatt granskas närmare är samstämmigheten mellan 
arbetskostnadsindexet och annan statistik över arbets kostnader, i synnerhet de kvartalsvisa 
nationalräkenskapsuppgifterna. Detta har anal yserats ur såväl teoretisk som empirisk 
synvinkel och resultaten har diskuterats me d medlemsstaterna. Kommissionen (Eurostat) 
kommer under 2015 att anordna en workshop med medlemsstaterna där man kommer att 
granska och försöka att ytterligare fö rbättra den övergripande kvaliteten på 
arbetskostnadsstatistiken. 
Kommissionen (Eurostat) har även förbättrat tillgängligheten till skattningar av 
arbetskostnader per timme genom att offentliggöra genomsnitt för en ettårsperiod som till stor 
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
3 
 del bygger på arbetskostnadsindexet och kan framställas kort efter utgången av 
referensperioden. Den nationella årliga arbetsko stnadsstatistiken som tidigare har samlats in 
enligt en informell överenskommelse tillhandahålls därför inte längre av medlemsstaterna för 
kommissionens offentliggörande. Medlemsstat erna har infört och upprätthållit den 
infrastruktur som behövs för att ta fram arbe tskostnadsindexet och kommissionen (Eurostat) 
har upprätthållit och förbättrat sitt system för mottagande, kont roll, bearbetning, lagring och 
spridning av uppgifterna så att statistiken kan offentliggöras utan dröjsmål. Dessa rutiner 
började tillämpas fullt ut 2005 och ses över och uppdateras kontinuerligt. 
 
3. U TVÄRDERING AV DATAKVALITETEN OCH EFFEKTERNA PÅ DE EUROPEISKA 
AGGREGATEN  
3.1. Relevans 
Förändringar i arbetskostnaden per arbetad timme  är en viktig indikator när den ekonomiska 
utvecklingen på kort och medellång sikt an alyseras. Kommissione n och Europeiska 
centralbanken använder sig av ett arbetskos tnadsindex per arbeta d timme som visar 
arbetskostnadsutvecklingen på kort sikt för att bedöma eventuellt infl ationstryck som orsakas 
av utvecklingen på arbetsmarknaden. Indexet måste beräknas så snabbt som möjligt efter det 
att uppgifterna blir tillgängliga för varje medlem sstat, för EU som helhet och för euroområdet. 
Arbetskostnadsindexet är också viktigt för arbe tsmarknadens parter i löneförhandlingar och 
för kommissionen själv vid övervakningen av ar betskostnadernas utveckling på kort sikt. 
Arbetskostnadsindexet är en av de eu ropeiska ekonomiska huvudindikatorerna8. 
Det finns en efterfrågan både på information om de kvartalsvisa relativa förändringar i 
arbetskostnaderna som mäts av  arbetskostnadsindexet och, i öka nde grad, på information om 
arbetskostnader i absoluta tal (euro per timme). I april 2012 offentliggjorde Eurostat för första 
gången tidiga skattningar (för 2011) av arbe tskostnader per timme i euro och nationella 
valutor. Dessa skattningar byggde på arbetskostnadsindexet och ansågs vara av tillräcklig 
kvalitet. Eftersom de dessutom kan offentliggöras mycket tidigare efter referensårets slut än 
de årliga arbetskostnaderna som samlades in enligt den informella överenskommelsen 
bestämdes det att dessa uppgifter inte lä ngre skulle lämnas in från och med 2014. 
Offentliggörandet av årliga skattningar av arbetskostnaderna på grundval av 
arbetskostnadsindexet spädde på den redan stora efterfråga n från användarna på snabbt 
sammanställda uppgifter på nivån för arbets kostnader per timme. Kommissionen har fått 
positiva reaktioner på offentliggör andet av dessa skattningar och ett antal användare har 
uttryckt intresse för att se uppdelningar ef ter såväl Nace-avdelning som kostnadskomponent. 
Skattningarna offentliggjordes också i onlined atabasen för första gången 2013, för att öka 
tillgängligheten. Huruvida mer detaljerade uppgifter kan offentliggöras kommer att utvärderas 
efter analysen av resultaten av 2012 års arbetskostnadsundersökning. 
                                                            
8 KOM(2002) 661, kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om statistik för 
euroområdet – För förbättrade metoder för euroområdets statistik och indikatorer.  
 
4 
  
3.2. Punktlighet och revideringar 
Medlemsstaterna är mer punktliga nu när de skicka r in sina uppgifter till kommissionen än när 
den förra rapporten offentliggjor des 2012. Med undantag för ett land9 kan bara smärre 
förseningar konstateras. Att uppgift erna skickas in i tid är mycket viktigt för framtagningen av 
arbetskostnadsindexet, eftersom skattningar må ste användas för EU- och 
euroområdetaggregaten om uppgifterna lämnas  för sent. Detta kan leda till att onödigt 
omfattande revideringar måste göras  i senare skeden. Figur 1 visa r den andel av EU:s totala 
arbetskostnader i euro för vilken uppgifter fa nns tillgängliga för varje kvartal vid tidpunkten 
för pressmeddelandet.  
 
Figur 1: Tillgängliga arbetskostnadsindexuppgi fter vid tidpunkten för offentliggörande, 
procentandel av EU:s tota la arbetskostnader i euro  
 
 
Två medlemsstater (Kroatien och Storbritannien ) lämnade in sina uppgifter mer än två dagar 
för sent vid ett tillfälle va rdera mellan referenskvartalen tredje kvartalet 2012 och andra 
kvartalet 2014. Uppgifterna levererades dock ändå  i tid för att kunna ingå i pressmeddelandet. 
Vid den tidpunkt då den här rappor ten skrivs har bara en medl emsstat, nämligen Grekland, ett 
strukturellt problem som hindrar landet  från att framställa och leverera 
arbetskostnadsindexsiffrorna. Greklands uppgifter har under he la referensperioden 
genomgående levererats för sent för att kunna ingå i pressmeddelandet. Eurostat hade ett 
bilateralt möte med det grekiska statistikkon toret i maj 2014 och man kom då överens om 
åtgärder för att komma till rätta med dessa strukt urella problem. Därefter har Grekland gjort 
vissa framsteg för att minska den tid det tar att leverera uppgifterna. 
                                                            
9 Portugal kunde inte leverera arbetskostnadsindexet för fjärde kvartalet 2012 i tid på grund av problem 
med en betydande ändring i den nationella undersökningen. 
 
5 
 som helst och gälla uppgifter för det senaste kvartalet, flera kvartal eller hela år. Om 
justeringar av uppgifter avser referensåret må ste hela serien revideras. Tre gånger har 
revideringarna av tillväxttalet för EU10 jämfört med samma period föregående år överstigit 
0,3 procentenheter sedan första kvartalet 2012. De flesta kvartalen har sk attningarna justerats 
uppåt, vilket är en vändning av den trend som kunde ses i den föregående rapporten (se figur 
2). Eurostat fortsätter att utreda denna fråga i detalj med hjälp av längre tidsserier. 
Figur 2: Ändringar av uppgifter mella n den första offentliggjorda siffran och 
offentliggörandet för andra kvart alet 2014 för EU-27/28 Nace rev. 2 avdelningarna B-S, 
aggregat i procentenheter 
 
 
3.3. Jämförbarhet: arbetsdagskorrigering 
I artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1216/2003 anges att uppgifterna för 
arbetskostnadsindexet ska översändas okorrigerade (icke säsongrensade), 
arbetsdagskorrigerade samt säsongrensade och arbetsdagskorrigera de. Det finns några 
undantag: ett antal medlemsstater undantas från  kravet att leverera icke säsongrensade 
uppgifter, och Kroatien och Irland levererar bara  serier för Nace rev. 2-avdelningarna O–S, 
som är för korta för säsongren sning. I förordning (EG) nr 450/ 2003 anges inte uttryckligen 
huruvida arbetsdagskorrigeringen och säsongren sningen måste göras di rekt eller indirekt. 
Indirekt rensning är när basseri en korrigeras och sedan används för att sammanställa aggregat 
på högre nivå. Med direkt rensning menas att varje enskild serie, även aggregat på högre nivå, 
korrigeras var och en för sig. Båda metoderna har sina för- och nackdelar, och båda finner 
stöd i det europeiska stat istiksystemets (ESS) rikt linjer för säsongrensning11. Medlemsstaterna 
kan välja vilken metod de ska använda när de korrigerar ar betskostnadsindexet. 
 
                                                            
10 EU-27 fram till och med andra kvartalet 2013 och sedan EU-28. 
11 Den uppdaterade versionen av riktlinjerna kommer att innehålla ett särskilt avsnitt om korrigering av 
kedjeindex. 
 
6 
 Båda metoderna ger vanligtvis likartade resultat  och valet av den ena eller den andra metoden 
leder i allmänhet inte till några problem. Om det är svårt att fastställa en lämplig 
korrigeringsmodell därför  att rådata är volatila kan dock särskilt den direkta metoden ge 
upphov till vissa problem. Det kan t.ex. hända att det justerade indexet för den totala 
kostnadskomponenten är högre eller lägre än det justerade indexet för de två 
delkomponenterna. Eurostat ha r därför systematiskt kont rollerat alla uppgifter som 
medlemsstaterna lämnat in för att se till att det råder samstämmighet mellan totalindexet och 
dess delkomponenter för respektive avdelning i N ace. Eurostat har börjat offentliggöra endast 
totalindexet och döljer komponenterna om de a vviker med mer än två procentenheter från 
totalindexet. 
 
3.4. Samstämmighet med uppgifterna från nationalräkenskaperna 
I sina årliga kvalitetsrapporter ska medl emsstaterna jämföra tillväxttakten i 
arbetskostnadsindexet med tillväxttakten för anställdas ersättning per timme enligt 
nationalräkenskaperna (enligt ENS 95). Det är inte realistiskt att förvänta sig att siffrorna ska 
vara exakt desamma. Även om man använder näst an identiska definitioner av arbetskostnad 
kan den statistiska behandlingen och källorna vara olika. Insamlingen av uppgifter om 
arbetade timmar är dessutom särskilt svår  för både arbetskostnadsindexet och 
nationalräkenskaperna. Trots dessa metodskillnader kan nivån (eller bristen) på 
samstämmighet mellan de båda datauppsättninga rna användas för att kartlägga potentiella 
problem i någon av dem. Det var inte möjligt a tt göra denna jämförelse för Belgien, Kroatien, 
Luxemburg och Malta, eftersom dessa länder inte sammanställer kvartalsvisa 
nationalräkenskapsuppgifter om ersättninga r till anställda elle r arbetade timmar. 
Sedan den senaste rapporten o ffentliggjordes har Eurostat bör jat inkludera uppgifterna från 
nationalräkenskaperna direkt i sin databas över arbetskostnadsi ndex, vilket gör det lättare att 
jämföra de två datauppsättningarna. 
För denna kvalitetsrapport jämf örde Eurostat de icke sä songrensade aggregaten för 
avdelningarna B–S i Nace rev. 2. Alla avvikelser mellan tillväxttakten för 
arbetskostnadsindexet och för ersättning per timme till anställda på mer än två procentenheter 
under den tvåårsperiod som analyserats för rap porten (dvs. en procentenhet per år) anses 
kräva en närmare granskning. Detta var fallet för Tjeckien, Estland, Italien, Ungern, Polen, 
Portugal och Slovenien. Skillnaden mellan de två siffrorna var mer än fem procentenheter för 
Italien och Portugal. För Irland och Sverige vi sade tillväxttakten fö r arbetskostnadsindexet 
och för ersättning per timme till anställda i natio nalräkenskapsuppgifterna motsatta tendenser 
under minst ett kvartal. 
Eurostat har granskat samstämmigheten mellan arbetskostnadsindexet, nationalräkenskaperna 
och arbetskostnadsundersökningen, och kommer att fortsätta med detta. Resultaten av 
granskningen diskuteras med medlemsstaterna så att man kan identifiera och lösa 
underliggande problem, särskilt med avseende på uppgifterna om arbetade timmar, och 
förbättra samstämmigheten mellan dessa olika statistikområden. 
 
7 
  
3.5. Fullständighet 
Kroatien och Irland är de enda medlemsstater som för närvarande  inte lämnar säsongrensade 
uppgifter. Eftersom säsongrensade uppgifter finns för alla andra medlemsstater skulle dessa 
uppgifter offentliggöras i det kvartalsvisa pressmeddelandet samt i Eurostats onlinedatabas. 
Efter en noggrann analys av uppgiftskvalitete n och användarbehov bestämdes det dock att 
arbetsdagskorrigerade uppgifter bara skulle fortsätta att anvä ndas för totalsiffrorna. Detta 
säkerställer tydlighet och samstämmighet med annan prisstatistik (t.ex. konsumentprisindex). 
Det kvartalsvisa pressmeddelandet har anpassats sedan den senaste rapporten offentliggjordes. 
Särskilt fotnoterna har förenklats och mer av den tekniska informati onen har flyttats till 
Statistics Explained12 på internet. Precis som tidigare är siffrorna för Nace rev. 2-
avdelningarna B-S totalsiffror med vissa  ytterligare uppdelni ngar i tabellerna. 
 
4. S LUTSATSER  
Totalt sett har arbetskostnadsindexets kvalitet fo rtsatt att förbättras sedan förra rapporten, som 
offentliggjordes 2012. De förbättringar som har sk ett i fråga om medlemsstaternas punktlighet 
när det gäller att leverera uppgifter och uppgift ernas fullständighet bör särskilt noteras. Att 
alla aggregat nu är tillgängliga (inklusive Nace rev. 2-avdelningarna O–S) har gjort arbetskostnadsindexet ännu mer användbart. Användarnas be hov tillgodoses på ett bättre sätt 
tack vare offentliggörandet av årliga skattni ngar av arbetskostnader på grundval av uppgifter 
från arbetskostnadsindexet. Inrapporteringen av uppgifter från medlemsstat ernas sida är i stort 
sett tillfredsställande. Med undant ag av Grekland har inga länder systematiskt varit sena med 
att rapportera uppgifter till kommissionen. 
Under de senaste åren har kommissionen (Euros tat) regelbundet uppmanat medlemsstaterna 
att göra större ansträngningar för att uppfylla kraven på de tta område. Kommissionen kommer 
att fortsätta att regelbundet följa upp frågor som ännu inte är lösta vad gäller bristande 
efterlevnad och datakvaliteten med hjälp av inlämnade uppgifter och annan nationell 
dokumentation, bl.a. kvalitetsra pporter. Om förbättringar inte  görs i tillräckli g utsträckning 
kommer kommissionen att ta kontakt med behöriga nationella myndigheter och vidta 
nödvändiga åtgärder för att se ti ll att förordninge n efterlevs. 
 
  
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.