Resolution från Regionkommittén om nästa regeringskonferens (IGC)

(1999/C 293/16)

BAKGRUND

Presidiets beslut av den 10 mars 1999 att ge utskottet för institutionella frågor i uppdrag att utarbeta en resolution om nästa regeringskonferens (IGC).

Utkastet till resolution (CdR 54/99) som antogs av utskottet för institutionella frågor den 27 april 1999 (föredragande: Luc van den Brande och Risto Koivisto) och som de bägge föredragande sedan har bearbetat vidare i enlighet med sitt uppdrag.

Europeiska rådets slutsatser i Cardiff den 15-16 juni 1998, enligt vilka frågor i samband med det praktiska genomförandet av subsidiariteten behöver diskuteras ytterligare.

Europeiska rådets slutsatser från Wien den 11-12 december 1998, som stärkte Regionkommitténs rådgivande roll i frågor som rör subsidiariteten.

Regionkommittén antog vid sin 29:e plenarsession den 2-3 juni 1999 (sammanträdet den 3 juni) följande resolution.

1. Den europeiska integrationsprocessen har under de senaste tio åren kännetecknats av en dynamisk utveckling. Den inre marknaden, Maastrichtfördraget och upprättandet av den ekonomiska och monetära unionen är milstolpar i denna utveckling.

2. Den senaste regeringskonferensen lyckades dock inte klara av alla de frågor som måste lösas som en förberedelse för nästa utvidgning.

3. I protokollet om institutionerna och i Belgiens, Italiens och Frankrikes förklaring som fogas till Amsterdamfördraget anges Europeiska kommissionens sammansättning, översynen av röstfördelningen mellan medlemsstaterna samt en mer utbredd tillämpning av kvalificerad majoritet vid omröstningar i ministerrådet som institutionella frågor som man bör besluta om under nästa regeringskonferens.

4. Omedelbart efter det att Amsterdamfördraget har trätt i kraft kommer Europeiska rådet i Köln - i enlighet med uppdraget från Wien i december 1998 - att fatta beslut om när och hur man skall ta itu med Amsterdamfördragets oreglerade institutionella frågor, som måste avgöras före utvidgningen. Samtidigt finns det behov av ytterligare reformer inom Europeiska unionen.

5. Regionkommittén anser att det finns ett överhängande behov av att genomföra de institutionella reformerna inför en snar utvidgning. I den fortsatta reformprocessen - vid sidan av de institutionella frågorna - måste man också behandla redan beslutade reformsteg mot fortsatt förstärkning av den inre säkerheten och rättsfrågorna, utveckling av en utrikes- och säkerhetspolitisk identitet samt uppbyggnad av ett demokratiskt Europa nära medborgarna. Med tanke på de kommande årens omfattande reformdebatter önskar Regionkommittén att hänsyn också tas till följande punkter som berör kommittén:

5.1. Man bör föra diskussionen kring subsidiaritetsprincipen vidare för att Europeiska unionen, medlemsstaterna, delstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna skall kunna bidra till en konkret och korrekt tillämpning av subsidiaritetsprincipen inom respektive behörighetsområde. Detta har redan fastställts i Tysklands, Österrikes och Belgiens förklaring till det subsidiaritets-protokoll som fogats till Amsterdamfördraget. I denna förklaring påpekas uttryckligen att "insatser som Europeiska gemenskapen gör i enlighet med subsidiaritetsprincipen inte bara gäller medlemsstaterna utan också deras delstater i den utsträckning som dessa enligt nationell konstitutionell rätt har befogenhet att stifta lagar". ReK kräver att artikel 5 i EG-fördraget ändras så att den beaktar de lokala och regionala myndigheternas speciella roll med hänsyn till subsidiaritetsprincipen(1).

5.2. Regionkommittén betonar att den nödvändiga reformprocessen också måste innefatta en tydlig uppgiftsfördelning mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater. Detta skulle också leda till att majoritetsbeslut accepteras i högre grad. EU måste koncentrera sig på de reellt europeiska frågorna. Tidtabellen och målinriktningen för fortsatta reformer måste redovisas klart. Kommitténs yttrande om subsidiaritetsprincipen "För en verklig subsidiaritetskultur! En appell från Regionkommittén"(2) måste bilda utgångspunkt i detta sammanhang.

5.3. Regionkommittén måste, tillsammans med Europaparlamentet, redan från början engageras som fullvärdig partner i planeringen av den nya regeringskonferensen och få möjlighet att spela en aktiv roll i förhandlingarna och beslutsprocessen.

5.4. Regionkommittén vill bli erkänd som institution enligt artikel 7.1 i EG-fördraget.

5.5. Det bör införas krav på att de som utnämns till ledamöter i kommittén skall inneha ett demokratiskt mandat i en regional eller lokal folkvald församling, eller att de skall vara politiskt ansvariga inför en församling som tillsatts genom allmänna och direkta val.

5.6. Regionkommittén måste få formell rätt att väcka talan vid EG-domstolen så att kommittén kan tillvarata sina rättigheter. Dessutom skall regioner med lagstiftningsrätt tillerkännas en särskild talerätt.

Bryssel den 3 juni 1999.

Regionkommitténs

ordförande

Manfred DAMMEYER

(1) CdR 305/97 fin.- EGT C 64, 27.2.1998, s. 98.

(2) CdR 302/98 fin.