[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 17.5.2006

KOM(2006) 202 slutlig

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om ett gemenskapsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden (Fiscalis 2013)

(framlagt av kommissionen) {SEK(2006) 566}

MOTIVERING

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Enligt artikel 15.4 a i beslutet om Fiscalisprogrammet 2003–2007 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna ett meddelande om huruvida det är önskvärt att fortsätta med Fiscalisprogrammet, i förekommande fall tillsammans med ett lämpligt förslag. Den 6 april 2005 antog kommissionen ett meddelande[1] i vilket den uttryckte det önskvärda i att införa två efterföljande program, Tull 2013-programmet som en uppföljning av Tull 2007-programmet och Fiscalis 2013-programmet[2] som en uppföljning av Fiscalisprogrammet 2003–2007. |

120 | Allmän bakgrund Europeiska unionens viktigaste utmaning under de närmaste åren är att skapa tillväxt och arbetstillfällen. Detta är budskapet i nystarten för Lissabonstrategin[3]. Fiscalis 2013-programmet kommer att ge ett aktivt bidrag till förverkligandet av strategins mål eftersom det går ut på att fortsätta utvecklingen av samarbete mellan skatteförvaltningar för att uppnå följande mål för skattesystemen: Att gemenskapens skattelagstiftning tillämpas på ett enhetligt sätt. Att staternas respektive gemenskapens ekonomiska intressen skyddas. Att den inre marknaden fungerar väl genom att skatteundandragande och skattefusk bekämpas, inbegripet dess internationella dimension. Att snedvridning av konkurrensen undviks. Att den administrativa bördan för förvaltningar och beskattningsbara personer av att följa reglerna i systemen fortlöpande minskas. |

130 | Gällande bestämmelser Fiscalis 2013-programmet är efterföljaren till programmet Fiscalis 2003-2007. |

141 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Alla deltagande länder medverkade i den elektroniska enkät som ingick i utvärderingen efter halva programtiden. Dessutom genomfördes studiebesök i fem av länderna. Under dessa besök hölls ingående samtal med programsamordnarna, IT-systemens användare, evenemangsdeltagare, skatteförvaltningens ledning samt beskattningsbara personer. Deltagarna i programmets evenemang får regelbundet tillfälle att lämna reaktioner inom ramen för ett övervakningssystem som ingår i Fiscalisprogrammet 2003-2007. |

212 | Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats Berörda parter ansåg att Fiscalisprogrammet är av stor betydelse för de deltagande länderna och var överens om att det leder till bättre samarbete och ökat förtroende mellan förvaltningarna och tjänstemännen i de olika länderna. De deltagande länderna är särskilt nöjda med att programmet är så flexibelt, och detta är något de vill behålla framöver. De betonar också att programmet ger de deltagande länderna ett viktigt stöd när det gäller att lära av varandra så att de kan undvika dyra misstag. Vid utvärderingen efter halva programtiden föreslogs det att satsa mer på utbildningsinsatser och informationskampanjer. Dessa rekommendationer har beaktats i det nya förslaget. |

Extern experthjälp |

229 | Någon extern experthjälp har inte behövts. |

230 | Konsekvensanalys Det första strategiska alternativet, att stoppa Fiscalisprogrammet, skulle få omedelbara och förödande följder för den inre marknaden som helhet, och särskilt för skattesystemens funktion. Det andra strategiska alternativet, att skapa 2013-programmet som en uppföljning av 2007-programmet utan att tillhandahålla extra resurser för de nya strategiska initiativen eller för att anpassa programmet till de nya förhållandena, skulle medföra en stegvis försämring av den nuvarande situationen. På kort sikt kan denna lösning verka tillfredsställande, men dess begränsningar och nackdelar skulle snart bli uppenbara, eftersom skatteförvaltningarna inte skulle ha tillräckliga resurser för att ta sig an kommande problem. Ett tredje strategiskt alternativ är att skapa 2013-programmet som en uppföljning av 2007-programmet, men att förstärka det med ytterligare finansiella resurser, dels för att täcka nya strategiska initiativ, dels för att kunna marginellt öka budgeten för alla övriga underrubriker. De nya strategiska initiativen, som till stor del kommer att bidra till utvecklingen av en heltäckande elektronisk skatteförvaltning, kommer att svälja lejonparten av dessa extramedel. Det krävs också ytterligare budgetmedel för att uppgradera det EU-övergripande IT-systemet så att det klarar den förväntade ökningen av informationsutbytet. En liten del av de ytterligare resurserna kommer också att gå till initiativ för att främja kunskapsutbyte, e-lärande och informationsspridning. |

231 | Kommissionen har i enlighet med arbetsprogrammet genomfört en konsekvensbedömning. Rapporten från denna konsekvensbedömning är tillgänglig på SEK(2006)566. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Ett gemenskapsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden (Fiscalis 2013-programmet) |

310 | Rättslig grund Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95. |

320 | Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i den mån som förslaget inte avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. |

Medlemsstaterna kan inte själva uppnå målen för förslaget av följande skäl: |

321 | Eftersom målen för åtgärderna i detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av de deltagande länderna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. |

Åtgärder på gemenskapsnivå kommer att göra det lättare att uppnå målen för förslaget av följande skäl: |

324 | Även om huvudansvaret för att målen för detta program uppnås ligger på de deltagande länderna, behövs gemenskapsåtgärder för att samordna programverksamheten samt tillhandahålla en infrastruktur och ge de impulser som behövs. |

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå förslagets mål. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: Annan (gemenskapsprogram). |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Ej tillämpligt |

BUDGETKONSEKVENSER |

401 | De driftskostnader som gemenskapen skall stå för enligt förslaget kan delas in i två huvudkategorier: kostnader för gemensamma åtgärder och kostnader för IT-åtgärder. Den gemensamma verksamheten omfattar seminarier, projektgrupper, arbetsbesök, multilaterala kontroller, utbildning och andra verksamheter enligt artikel 1.2 f. IT-verksamheten omfattar de befintliga transeuropeiska systemens funktion och vidareutveckling, men också utveckling av nya system. Det sammanlagda belopp som beräknas komma att belasta gemenskapens budget för perioden 2008–2013 uppgår till 156,9 miljoner euro. Fiscalis 2013-programmet sträcker sig över sex år och är därmed anpassat efter den tidsperiod som budgetplanen 2007–2013 omfattar. Kommissionen förbehåller sig möjligheten att undersöka om vissa genomförandeuppgifter inom ramen för detta gemenskapsprogram kan anförtros åt ett genomförandeorgan eller till tjänsteleverantörer genom avtal om tekniskt eller administrativt stöd. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

520 | Upphävande av gällande lagstiftning Om förslaget antas kommer gällande lagstiftning att upphöra att gälla. |

570 | Närmare redogörelse för förslaget Artikel 6: System för kommunikation och informationsutbyte Transeuropeiska system för kommunikation och informationsutbyte spelar en avgörande roll för att förbättra skattesystemens funktionssätt i gemenskapen och särskilt när det gäller att säkerställa att dessa fungerar på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. De skatterelaterade system som håller på att utvecklas eller är operativa när detta beslut träder i kraft kommer att stödjas genom Fiscalis 2013-programmet, likaså utvecklingen av eventuella nya skatterelaterade system som kan komma att inrättas med stöd av gemenskapslagstiftningen. EMCS (systemet för förflyttning och kontroll av punktskattepliktiga varor) kommer att införlivas i Fiscalis 2013-programmet från och med 2009. De föregående programmen har visat att det krävs en omfattande samordning mellan de berörda parterna för att de transeuropeiska IT-systemen skall fungera väl. En avgörande faktor är att både kommissionen och de deltagande länderna, var och en inom sitt behörighetsområde, åtar sig att se till att de nuvarande systemen fungerar och att framtida transeuropeiska tillämpningar utvecklas. I det föreslagna beslutet finns regler som ger en klar ansvarsfördelning mellan kommissionen och de deltagande länderna. Kommissionen får besluta att systemen för kommunikation och informationsutbyte görs tillgängliga för andra offentliga organ för skatteändamål eller andra ändamål, förutsatt att dessa bidrar finansiellt till programmets budget. Artikel 7: Multilaterala kontroller Genomförandet av gränsöverskridande skattekontroller är komplicerat ur rättslig synvinkel och förutsätter nära kontakter mellan de berörda granskarna. En multilateral kontroll som organiseras inom ramen för Fiscalisprogrammet erbjuder granskare en ram för att organisera sådana kontroller. Under de första två åren av Fiscalisprogrammet 2003–2007 har granskare intensivt använt sig av åtgärden multilaterala kontroller. Denna åtgärd har blivit ett viktigt och effektivt redskap för att bekämpa gränsöverskridande bedrägerier. Fiscalis 2013-programmet kommer att fortsätta att uppmuntra medlemsstaterna till att använda denna typ av åtgärd och även uppmuntra dem till att utöka användningen av multilaterala kontroller och förbättra deras kvalitet. Artikel 8: Seminarier och projektgrupper Seminarier utgör ett forum där experter inom ett särskilt förvaltningsområde kan träffas och tillsammans med kommissionen diskutera gemensamma problem, erfarenheter och möjliga lösningar. Seminarieformen kan med fördel användas när det gäller att utveckla och sprida bästa praxis på förvaltningsområdet, men även för att främja och utveckla samarbetet eller som ett pedagogiskt verktyg. Medlemsstaterna hänvisar ofta till bilaterala kontakter mellan tjänstemän i samband med seminarier som mycket nyttiga för att främja samarbete och bygga förtroende mellan nationella skatteförvaltningar. Företrädare för näringslivet och beskattningsbara personer samt andra aktörer med särskild sakkunskap har emellanåt inbjudits till seminarierna. Deltagarna från förvaltningarna har alltid i hög grad uppskattat dessa experters närvaro. Projektgrupper och småskaliga möten som behandlar specifika frågor lanserades som ett nytt redskap i Fiscalisprogrammet 2003–2007. I utvärderingen efter halva programtiden av det programmet har både medlemsstaterna och kommissionen uttryckt stor tillfredsställelse med projektgruppernas arbete. Projektgrupperna har särskilt visat sig utgöra en värdefull grund för att analysera de olika tillvägagångssätt som används i skatteförvaltningarna och för att lägga fram förslag avseende bästa praxis på förvaltningsområdet. Projektgrupper kommer därför uttryckligen att inkluderas som en åtgärdsform i Fiscalis 2013-programmet. Artikel 9: Arbetsbesök Studiebesök går ut på att man i en annan skatteförvaltning studerar en specifik förvaltningsmetod eller försöker hitta lösningar på ett strategiskt eller praktiskt problem. Arbetsbesök får organiseras tillsammans med EU-medlemsstaters skattemyndigheter och tredjeländers skattemyndigheter. Artikel 10: Utbildningsverksamhet I utvärderingen efter halva programtiden av Fiscalisprogrammet 2003–2007 bekräftades behovet av att fortsätta utveckla gemensam utbildning. Under den första hälften av det programmet utarbetades en rad utbildningsverksamheter. Artikel 1.2 f: Andra verksamheter Möjligheten inom ramen för Fiscalisprogrammet 2003–2007 att vid sidan av standardåtgärderna utveckla annan typ av verksamhet för att med hjälp av en skräddarsydd lösning tillgodose ett särskilt behov har visat sig vara särskilt värdefull. Enligt det förfarandet lanserades projektgrupper inom ramen för programmet. Denna möjlighet kommer att bibehållas i Fiscalis 2013-programmet. Artikel 3: Deltagande i programmet Deltagande länder är EU:s medlemsstater, kandidatländerna, de potentiella kandidatländerna och vissa partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i den mån man har kommit överens om de nödvändiga arrangemangen. Artikel 11: Deltagande i programverksamheter Företrädare för internationella organisationer, tredjeländers förvaltningar samt beskattningsbara personer eller deras organisationer kan delta i programverksamheter närhelst detta är nödvändigt för att uppnå programmålen. Artikel 12: Informationsdelning Utvärderingen av Fiscalisprogrammet 2003–2007 efter halva programtiden har bekräftat att informationsdelning och kunskapsutbyte mellan förvaltningarna och mellan förvaltningarna och kommissionen behöver organiseras på ett mera strukturerat sätt. Detsamma gäller konsolideringen av kunskap som byggs upp i samband med programverksamheterna. Informationsdelning och kunskapshantering kommer därför att ägnas särskild uppmärksamhet i Fiscalis 2013-programmet. |

1. Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om ett gemenskapsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden (Fiscalis 2013)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag[4],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[5],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och

av följande skäl:

(1) Europeiska gemenskapens viktigaste mål under de närmaste åren är att skapa tillväxt och sysselsättning. Detta är budskapet i nystarten för Lissabonstrategin. Europaparlamentets och rådets beslut nr 888/98/EG av den 30 mars 1998 om antagande av gemenskapens åtgärdsprogram för att förbättra systemen för indirekt beskattning på den inre marknaden (Fiscalis-programmet)[6] och Europaparlamentets och rådets beslut nr 2235/2002/EG av den 3 december 2002 om antagande av ett gemenskapsprogram för att förbättra beskattningssystemens funktion på den inre marknaden (Fiscalisprogrammet 2003–2007)[7] har i betydande utsträckning bidragit till att dessa mål uppnåtts för perioderna 1998–2002 och 2003–2007. Det är därför lämpligt att fortsätta den verksamhet som inletts under dessa program. Detta program bör inrättas för en period på sex år, så att det är anpassat till den fleråriga finansieringsram som ingår i det interinstitutionella avtalet av den ( date to be inserted ) mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[8].

(2) Ett effektivt, ändamålsenligt och omfattande samarbete mellan de nuvarande och eventuella framtida medlemsstaterna och mellan dessa och kommissionen är en avgörande förutsättning för att skattesystemen skall fungera och för att bekämpa bedrägeri. Eftersom skattefuskarnas verksamhet inte begränsar sig till gemenskapens territorium, bör detta program tillhandahålla möjligheter att utveckla samarbete med och ge bistånd till tredjeländer. Det bör också bidra till att spåra upp lagstiftning och förvaltningsmetoder som kan vara till hinder för samarbetet, liksom tänkbara sätt att undanröja dem.

(3) För att stödja kandidatländernas anslutningsprocess bör man ställa konkreta medel till deras förfogande så att deras skatteförvaltningar i full utsträckning kan ta sig an de uppgifter som krävs enligt gemenskapslagstiftningen så snart länderna har anslutit sig. Detta program bör därför öppnas för kandidatländer. De potentiella kandidatländerna bör behandlas på ett liknande sätt.

(4) För att främja skattereformer i de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken är det lämpligt att på vissa villkor ge dem möjlighet att delta i utvalda delar av programverksamheten.

(5) De transeuropeiska datoriserade system för säker kommunikation och säkert informationsutbyte som finansierats genom Fiscalisprogrammet 2003-2007 är av stor betydelse för att förstärka skattesystemen inom gemenskapen och bör därför finansieras även framöver. Det bör dessutom vara möjligt att i programmet ta med ytterligare skatterelaterade system för informationsutbyte, som systemet för förflyttning och kontroll av punktskattepliktiga varor (EMCS) (inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1152/2003 av den 16 juni 2003 om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor[9] och andra system som krävs för de syften som avses i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar[10].

(6) Gemenskapens erfarenheter från Fiscalisprogrammet för perioderna 1998–2002 och 2003–2007 har visat att åtgärder för att låta tjänstemän från olika nationella förvaltningar delta tillsammans i yrkesrelaterade verksamheter som arbetsbesök, seminarier, projektgrupper och multilaterala kontroller bidrar till att programmets mål uppnås. Dessa verksamheter bör följaktligen fortsätta. Det bör även bli möjligt att utveckla nya former av åtgärder som mera effektivt motsvarar behoven.

(7) Erfarenheterna från Fiscalisprogrammet för perioderna 1998–2002 och 2003–2007 visar att ett samordnat utarbetande och genomförande av ett gemensamt utbildningsprogram kan bidra väsentligt till att programmets mål uppnås, särskilt genom att man uppnår en hög gemensam kunskapsnivå när det gäller gemenskapslagstiftningen. De möjligheter som skapas genom en elektronisk inlärningsmiljö bör undersökas till fullo.

(8) Skattetjänstemän behöver en tillräcklig nivå av språklig kompetens för att kunna samarbeta och delta i programmet. Det är de länder som deltar i programmet som ansvarar för att deras tjänstemän får den nödvändiga språkutbildningen.

(9) Det är lämpligt att ge möjlighet till att organisera vissa verksamheter tillsammans med förvaltningarna i tredjeländer, företrädare för internationella organisationer och beskattningsbara personer eller deras organisationer.

(10) Utvärderingen av Fiscalisprogrammet 2003-2007[11] efter halva programtiden har bekräftat att informationsdelning och kunskapsutbyte mellan förvaltningarna och mellan förvaltningarna och kommissionen behöver organiseras på ett mera strukturerat sätt. Detsamma gäller konsolideringen av kunskap som byggs upp i samband med programverksamheterna. Särskild uppmärksamhet bör därför ägnas åt informationsdelning och kunskapshantering.

(11) Även om huvudansvaret för att målen för Fiscalis 2013-programmet uppnås ligger på de deltagande länderna, behövs gemenskapsåtgärder för att samordna verksamheten samt tillhandahålla en infrastruktur och ge de impulser som behövs. Eftersom målen för de föreslagna åtgärderna i detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av de deltagande länderna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(12) I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet[12].

(13) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[13].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Fiscalis 2013-programmet

1. Ett flerårigt åtgärdsprogram på gemenskapsnivå (Fiscalis 2013-programmet) för att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden, nedan kallat ”programmet”, skall införas för perioden 1 januari 2008–31 december 2013.

2. Programmet skall omfatta följande verksamheter:

a) System för kommunikation och informationsutbyte.

b) Multilaterala kontroller.

c) Seminarier och projektgrupper.

d) Arbetsbesök.

e) Utbildningsverksamhet.

f) Andra verksamheter som krävs för att programmets mål skall uppnås.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

(1) beskattning : följande skatter i de länder som deltar i programmet:

a) Mervärdesskatt.

b) Punktskatter på alkohol- och tobaksvaror och på energiprodukter.

c) skatter på inkomst och kapital enligt artikel 1.2 i rådets direktiv 77/799/EEG[14].

d) Skatt på försäkringspremier enligt artikel 3 i rådets direktiv 76/308/EEG[15].

(2) förvaltningar : de offentliga myndigheter som ansvarar för skatteförvaltning och skatterelaterad verksamhet i de deltagande länderna.

(3) tjänsteman : en anställd vid en förvaltning.

Artikel 3

Deltagande i programmet

1. De deltagande länderna är medlemsstaterna och de länder som avses i punkt 2.

2. Programmet skall vara öppet för deltagande av följande länder:

a) Kandidatländer som omfattas av en strategi inför anslutningen, i enlighet med de allmänna principer och villkor för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram som fastställs i gällande ramavtal och beslut av associeringsrådet.

b) Potentiella kandidatländer, i enlighet med de bestämmelser som skall fastställas med dessa länder efter det att ramavtal om deras deltagande i gemenskapens program har slutits.

3. Programmet får också vara öppet för vissa partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, om dessa länder har anpassat sin relevanta lagstiftning och sina berörda förvaltningsmetoder tillräckligt till vad som gäller i gemenskapen, och i enlighet med bestämmelser som skall fastställas med dessa länder efter det att ramavtal om deras deltagande i gemenskapens program har slutits.

4. Deltagande länder skall företrädas av anställda vid den berörda förvaltningen.

Artikel 4

Mål

1. Programmets övergripande mål skall vara att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden genom att öka samarbetet mellan de deltagande länderna, deras förvaltningar och andra organ.

2. Programmet skall ha följande mål:

a) I fråga om mervärdesskatt, punktskatter och inkomst- och kapitalskatter:

i) Att genomföra ett effektivt, ändamålsenligt och omfattande informationsutbyte och administrativt samarbete.

ii) Att ge tjänstemän möjlighet att uppnå en hög gemensam kunskapsnivå när det gäller gemenskapsrätten och dess genomförande i medlemsstaterna.

iii) Att sörja för att de administrativa förfarandena kontinuerligt förbättras, med beaktande av förvaltningarnas och de beskattningsbara personernas behov, genom utveckling och spridning av god förvaltningssed.

b) I fråga om skatt på försäkringspremier, att förbättra samarbetet mellan förvaltningarna och se till att de gällande bestämmelserna efterlevs bättre.

c) I fråga om kandidatländer och potentiella kandidatländer, att tillgodose dessa länders särskilda behov i fråga om skattelagstiftning och förvaltningskapacitet.

d) I fråga om tredjeländer, särskilt de partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, att bygga ut samarbetet med dessa länders skatteförvaltningar.

Artikel 5

Arbetsprogram

Kommissionen skall för varje år anta ett arbetsprogram i enlighet med förfarandet i artikel 16.2.

Kapitel II

Programmets verksamheter

Artikel 6

System för kommunikation och informationsutbyte

1. Kommissionen och de deltagande länderna skall se till att de system för kommunikation och informationsutbyte som avses i punkt 2 är operativa.

2. System för kommunikation och informationsutbyte skall omfatta följande:

a) Gemensamma kommunikationsnätet/gemensamma systemgränssnittet (CCN/CSI).

b) Systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES).

c) Punktskattesystem.

d) Systemet för förflyttning och kontroll av punktskattepliktiga varor (EMCS),

e) Övriga nya skatterelaterade system för kommunikation och informationsutbyte som utarbetats inom ramen för gemenskapens lagstiftning och som omfattas av det arbetsprogram som avses i artikel 5.

3. Gemenskapsdelarna av systemen för kommunikation och informationsutbyte skall omfatta datorutrustning, programvara och nätverkslänkar som är gemensamma för alla deltagande länder.

Kommissionen skall för gemenskapens räkning ingå nödvändiga avtal för att säkerställa driften av dessa delar.

4. De delar som inte är gemenskapsdelar ("icke-gemenskapsdelarna") av systemen för kommunikation och informationsutbyte skall omfatta de nationella databaser som ingår i dessa system, nätverkslänkarna mellan gemenskapsdelarna och icke-gemenskapsdelarna och sådan programvara och datorutrustning som varje deltagande land bedömer lämplig för att systemen skall fungera till fullo inom det landets förvaltning.

De deltagande länderna skall se till att icke-gemenskapsdelarna är operativa och att de är driftskompatibla med gemenskapsdelarna.

5. Kommissionen skall i samarbete med de deltagande länderna samordna de aspekter av införandet av och funktionssättet hos gemenskapsdelarna och icke-gemenskapsdelarna av systemen och infrastrukturen enligt punkt 2 som krävs för att se till att dessa system är funktionsdugliga och sammanlänkade samt kontinuerligt förbättras. De deltagande länderna skall respektera de tidtabeller och tidsfrister som fastställs i detta syfte.

6. Kommissionen får göra systemen för kommunikation och informationsutbyte tillgängliga för andra offentliga organ för skatteändamål eller andra ändamål, förutsatt att dessa bidrar finansiellt till programmets budget.

Artikel 7

Multilaterala kontroller

Medlemsstaterna och de länder som har bilaterala eller multilaterala avtal om administrativt samarbete och informationsutbyte antingen med varandra eller med medlemsstater, skall, där dessa avtal så tillåter, organisera och genomföra multilaterala kontroller i form av samordnade kontroller av en eller flera närstående beskattningsbara personers skattskyldighet, när dessa är etablerade i olika deltagande länder.

De länder som deltar i sådana multilaterala kontroller kan ha gemensamma eller kompletterande intressen och skall rapportera till kommissionen om resultaten av kontrollerna.

Artikel 8

Seminarier och projektgrupper

Kommissionen och de deltagande länderna skall tillsammans organisera seminarier och projektgrupper och se till att resultaten av dessa sprids.

Artikel 9

Arbetsbesök

1. De deltagande länderna skall organisera arbetsbesök för tjänstemän. Arbetsbesöken får inte överstiga en månad. Varje arbetsbesök skall vara inriktat på en särskild yrkesverksamhet och vara tillräckligt förberett och skall efter besökets slut utvärderas av de berörda tjänstemännen och förvaltningarna.

2. De deltagande länderna skall ge besökande tjänstemän möjlighet att aktivt delta i värdförvaltningens verksamhet. I detta syfte skall besökande tjänstemän bemyndigas att i enlighet med värdlandets rättssystem utföra arbete som sammanhänger med de uppgifter som värdlandets förvaltning har anförtrott dem.

3. Under arbetsbesöken skall de besökande tjänstemännens civilrättsliga ansvar vid utförandet av arbetsuppgifterna behandlas på samma sätt som när det gäller värdlandets egna tjänstemän. För besökande tjänstemän skall samma sekretessregler som för nationella tjänstemän gälla.

Artikel 10

Utbildningsverksamhet

1. Kommissionen skall i samarbete med de deltagande länderna främja ett strukturerat samarbete mellan nationella utbildningsorgan och tjänstemän med ansvar för utbildning inom skatteförvaltning och i synnerhet

a) utveckla existerande utbildningsprogram och vid behov utarbeta nya program för att skapa en gemensam grundläggande utbildning för tjänstemännen, så att de kan uppnå den yrkeskompetens och fackkunskap som krävs,

b) vid behov samordna öppnandet för tjänstemän från alla deltagande länder av utbildningskurser inom skatteområdet som tillhandahålls av ett deltagande land för de egna tjänstemännen,

c) utveckla, vid behov, nödvändig infrastruktur och nödvändiga redskap för gemensam utbildning i skattefrågor och hantering av skattefrågor.

2. De deltagande länderna skall sörja för att gemensamma utbildningsprogram och de infrastrukturer för gemensam skatteutbildning som avses i punkt 1 c är helt integrerade i de nationella utbildningsprogrammen.

De deltagande länderna skall också se till att deras tjänstemän får nödvändig grund- och vidareutbildning för att uppnå den gemensamma yrkeskompetens och fackkunskap som avses i de utbildningsprogrammen och att de får den språkutbildning som krävs för att de skall besitta nödvändiga språkkunskaper för att kunna delta i programmet.

Artikel 11

Deltagande i programverksamheter

.

Företrädare för internationella organisationer, tredjeländers förvaltningar samt beskattningsbara personer eller deras organisationer får delta i programverksamheter närhelst detta är nödvändigt för att uppnå de mål som avses i artikel 4.

Artikel 12

Informationsdelning

Kommissionen skall i samarbete med de deltagande länderna utveckla ett systematiskt och strukturerat utbyte av den information som erhålls inom ramen för programmets verksamheter.

Kapitel III

Finansiella bestämmelser

Artikel 13

Finansieringsram

1. Finansieringsramen för genomförande av detta program för tiden 1 januari 2008 – 31 december 2013 skall vara till 156,9 miljoner euro.

2. De årliga anslagen kommer att beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för den fleråriga budgetplanen.

Artikel 14

Kostnader

1. De kostnader som är nödvändiga för genomförandet av programmet skall delas mellan gemenskapen och de deltagande länderna i enlighet med punkterna 2–6.

2. Gemenskapen skall stå för följande:

a) Kostnader för inköp, utveckling, installation, underhåll och löpande drift av de gemenskapsdelar av systemen för kommunikation och informationsutbyte som avses i artikel 6.3.

b) Kostnader för resor och uppehälle som uppkommer för tjänstemän från de deltagande länderna i samband med verksamheter som avser multilaterala kontroller, arbetsbesök, seminarier och projektgrupper.

c) Kostnader för att organisera seminarier och kostnader för resor och uppehälle som uppkommer i samband med medverkan av externa experter och de deltagare som avses i artikel 11.

d) Kostnader för inköp, utveckling, installation och underhåll av utbildningssystem och utbildningsmoduler, i den mån dessa är gemensamma för alla deltagande länder.

e) Kostnader för sådana andra verksamheter som avses i artikel 1.2 f.

3. De deltagande länderna skall samarbeta med kommissionen för att se till att anslagen används enligt principen om en sund ekonomisk förvaltning.

Kommissionen skall, i enlighet med budgetförordningen, fastställa regler för betalningen av utgifter och skall underrätta de deltagande länderna om dessa regler.

4. Kommissionen skall anta de åtgärder som kan krävas för att förvalta programmets budget i enlighet med förfarandet i artikel 16.2.

5. Finansieringsramen för detta program får också täcka utgifter för sådana berednings-, uppföljnings-, kontroll-, revisions- och utvärderingsåtgärder som direkt krävs för programmets förvaltning och för förverkligandet av dess mål, särskilt undersökningar, möten, informationsåtgärder och publikationer, utgifter för datornät för informationsutbyte samt alla övriga utgifter för tekniskt och administrativt stöd som kommissionen kan tänkas anlita för programmets förvaltning.

6. De deltagande länderna skall stå för följande:

a) Kostnader för utveckling, inköp, installation, underhåll och löpande drift av icke-gemenskapsdelarna av systemen för kommunikation och informationsutbyte enligt artikel 6.4.

b) Kostnader för grundutbildning och vidareutbildning av landets egna tjänstemän, inbegripet språkutbildning.

Artikel 15

Finansiell kontroll

Finansieringsbeslut och avtal eller kontrakt som följer av detta beslut skall omfattas av finansiell kontroll och, vid behov, revision på platsen genom kommissionen, inbegripet Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) och Europeiska revisionsrätten. All finansiering som beviljas med stöd av detta beslut skall förutsätta ett skriftligt godkännande från mottagaren beträffande kontroller. Det skall av detta godkännande framgå att mottagaren godtar att Europeiska revisionsrätten granskar användningen av de beviljade medlen.

Kapitel IV

Övriga bestämmelser

Artikel 16

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av ”Fiscaliskommittén” (i det följande kallad ”kommittén”).

2. När det hänvisas till denna punkt skall förfarandet i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artiklarna 7 och 8 i det beslutet skall iakttas.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 17

Uppföljning

De deltagande länderna och kommissionen skall tillsammans fortlöpande följa upp programmet.

Artikel 18

Utvärdering efter halva programtiden och efter programmets slut

1. Programmet skall utvärderas dels efter halva programtiden, dels efter programmets slut; utvärderingarna skall genomföras under kommissionens ansvar på grundval av de rapporter från de deltagande länderna som avses i punkt 2 och annan relevant information. Programmet skall utvärderas mot bakgrund av de mål som anges i artikel 4.

Utvärderingen efter halva programtiden skall omfatta en granskning från måluppfyllelse- och effektivitetssynpunkt av resultaten av de åtgärder som genomförts under programmets första hälft, en prövning av om de mål som ursprungligen fastställdes för programmet fortfarande är relevanta och en granskning av programverksamheternas effekter. Dessutom skall anslagsutnyttjandet samt framstegen i uppföljning och genomförande bedömas.

Utvärderingen efter programmets slut skall främst inriktas på att bedöma programverksamheternas måluppfyllelse och effektivitet.

2. De deltagande länderna skall lämna följande utvärderingsrapporter till kommissionen:

a) Senast den 31 mars 2011 en utvärderingsrapport efter halva programtiden om programmets relevans.

b) Senast den 31 mars 2014 en slutgiltig utvärderingsrapport inriktad på programmets måluppfyllelse och effektivitet.

3. Utgående från de rapporter som avses i punkt 2 och annan relevant information skall kommissionen lämna följande rapporter till Europaparlamentet och rådet:

a) Senast den 30 september 2011 en utvärderingsrapport efter halva programtiden samt ett meddelande där den redovisar sin syn på om det är önskvärt att programmet fortsätter, vid behov åtföljt av ett förslag.

b) Senast den 30 september 2104 en slutgiltig utvärderingsrapport.

Dessa rapporter skall även överlämnas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén för kännedom.

Artikel 19

Rättsakt som upphävs

Beslut nr 2235/2002/EG skall upphöra att gälla den 1 januari 2008.

Finansiella åtaganden som berör verksamhet inom ramen för det beslutet skall emellertid även fortsättningsvis styras av det beslutet, fram till dess att de uppfyllts.

Artikel 20

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2008.

Artikel 21

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS BETECKNING:

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens Fiscalis 2013-program.

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Politikområde(n) och verksamhet(er):

1405: Skattepolitik

3. BERÖRDA BUDGETPOSTER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd, före detta B.A-poster):

- 140504 Fiscalis 2013-programmet

- 14010404 Fiscalis 2013-programmet – Administrativa utgifter

- Den slutgiltiga budgetstrukturen för Fiscalis 2013-programmet kommer att fastställas i ett senare skede.

3.2. Åtgärdens löptid och budgetkonsekvensens varaktighet:

- Den rättsliga grunden är giltig från och med den 1 januari 2008 till och med den 31 december 2013.

- Betalningarna kommer att fortsätta efter den 31 december 2013.

3.3. Budgettekniska uppgifter ( lägg till rader vid behov ):

Budgetpost | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från EFTA | Bidrag från de ansökande länderna | Rubrik i budgetplanen |

140504 | Icke-oblig. utg. | Diff. anslag[16] | JA | NEJ | JA | 1a |

14010404 | Icke-oblig. utg. | Icke-diff. anslag[17] | JA | NEJ | JA | 1a |

4. ÖVERSIKT ÖVER MEDEL

4.1. Finansiella medel

4.1.1. Förteckning över åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | A+c+d+e | 22.529 | 24.029 | 27.979 | 29.729 | 31.329 | 32.879 | 168.474 |

TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 10.159 | 19.346 | 25.086 | 28.142 | 29.942 | 32.059 | 23.740 | 168.474 |

Uppgifter om samfinansiering

Inga uppgifter

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

x Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

Detta beslut är förenligt med den fleråriga finansieringsram som finns i bilagan till det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund finansförvaltning. Det omfattas av underrubrik 1 a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning.

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

x Förslaget påverkar inte inkomsterna direkt även om en förbättrad skatteförvaltning bör leda till en mera ändamålsenlig och kostnadseffektiv uppbörd av egna medel.

4.2. Personal uttryckt i heltidsekvivalenter (fast anställda, tillfälligt anställda och extern personal) – för ytterligare uppgifter se punkt 8.2.1.

Årsbehov | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Totala personalresurser | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |

5. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER OCH MÅL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behov som skall uppfyllas på kort eller lång sikt

En detaljerad redogörelse finns i punkt 4 i konsekvensbedömningen för Fiscalis 2013-programmet .

Fiscalisprogrammet syftar till att lösa skatteförvaltningarnas nuvarande och framtida problem. Därför kommer verksamheten att inriktas på att öka kunskapen om gemenskapsrätten i skattefrågor, förbättra uppspårning av och kamp mot bedrägerier genom ökat administrativt samarbete och förbättrad organisation av skattekontroller, minska de beskattningsbara personernas administrativa börda och anpassa beskattningen till skattemiljön. Vid utvärderingen efter halva tiden av Fiscalisprogrammet 2003–2007 framhöll de berörda parterna att de anser att programmets mål på ett mycket relevant sätt motsvarar deras behov.

Eftersom Fiscalisprogrammet är så flexibelt spelar det en viktig roll i kampen mot skattebedrägerier, som sammanlagt, för mervärdesskatt och punktskatter, förmodas uppgå till nästan 1 % av BNP. Fiscalisprogrammet har stor inverkan på handeln i gemenskapen, eftersom ungefär 50 miljoner beskattningsbara personer drar nytta av systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES), som är kärnan i EU:s datoriserade infrastruktur för skatteförvaltning. Programmet stöder även initiativ för minskning av de beskattningsbara personernas kostnader för att efterleva reglerna. De uppgifter som företagen lämnat visar att dessa kostnader ligger betydligt högre än 30,9 % av skatteutgifterna och 2,6 % av försäljningen för små och medelstora företag och 1,9 % respektive 0,02 % för stora företag. Programmet har en direkt roll i skatterevisorernas arbete, eftersom dessa utnyttjar uppgifterna i VIES för sina kontroller. Fiscalis har dessutom en viktig uppgift i att göra skattetjänstemännen medvetna om deras arbetes EU-dimension.

5.2. Mervärdet av gemenskapens medverkan, förslagets förenlighet med andra finansieringsinstrument och eventuella synergieffekter

En detaljerad redogörelse finns i punkt 6 i konsekvensbedömningen för Fiscalis 2013-programmet .

Om EU-instrumenten på skatteområdet skulle läggas ned skulle alla de tidigare framsteg som uppnåtts genom tidigare Fiscalisprogram gå förlorade. Bland annat skulle de 25 medlemsstaterna inte längre ha något säkert nätverk för informationsutbyte, och IT-systemen skulle inte längre vara driftskompatibla och sammanlänkbara. Utan ett efterföljande till Fiscalisprogram skulle förvaltningssamarbetet avta till följd av minskat informations- och kunskapsutbyte mellan skatteförvaltningarna. Dessutom skulle det vara mycket dyrare att bygga upp förvaltningssamarbete utan ett gemenskapsprogram, både ur budgethänseende och i fråga om personalbehov. Samarbetet skulle också få sämre resultat och vara mycket mindre effektivt, eftersom varje förvaltning skulle behöva organisera insatserna på nationell nivå. Kandidatländerna, länderna på västra Balkan och partnerländerna i europeiska grannskapspolitiken skulle inte heller kunna dra nytta av samarbetet. Utvärderingen efter halva tiden har visat att alla programmets berörda parter är ense om att ett gemenskapsprogram är en förutsättning för att man skall kunna förbättra samarbetet mellan skatteförvaltningarna. Konsekvensbedömningen visar vad följderna skulle bli om Fiscalisprogrammet upphörde att existera.

Fiscalisprogrammet har etablerade strukturer för utbyte av kunskap och erfarenheter mellan skattetjänstemän på ett organiserat sätt. Tack vare sådana strukturer har Fiscalisprogrammet blivit en måttstock i samarbetet mellan Europeiska unionens skattesystem. Programmet är flexibelt och ger medlemsstaternas förvaltningar möjlighet att utveckla skräddarsydda lösningar på sina särskilda behov. Varje förvaltning har en kontaktpunkt för Fiscalisprogrammet, som hjälper kommissionen med genomförandet av detta program. Utan Fiscalis 2013-programmet skulle man inte kunna organisera informations- och kunskapsutbytet mellan alla skatteförvaltningar och i alla skattepolitikområden på ett systematiskt sätt. Om Fiscalisprogrammet läggs ned kommer de etablerade strukturerna och kontakterna att falla sönder, eftersom inget längre skulle hålla ihop dem. Skatteförvaltningarna kan då bli mer inåtriktade i stället för att driva på kunskapsutbytet och lära av varandra.

5.3. Verksamhetsbaserade mål, förväntade resultat och indikatorer

Mål och förväntade resultat:

Som nämns ovan är det övergripande målet med Fiscalis 2013-programmet att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden genom att öka samarbetet mellan de länder som deltar och deras förvaltningar, tjänstemän och andra organ, samt att identifiera problem, exempelvis inom lagstiftning och när det gäller förvaltningspraxis, som försvårar samarbetet och söka åtgärda dessa. Detta övergripande mål specificeras ytterligare genom särskilda mål för var och en av de viktigaste delarna eller verksamhetsområdena inom ramen för programmet, som är följande:

a) När det gäller mervärdesskatt, punktskatter och skatter på inkomst och kapital:

- i) Att genomföra ett effektivt, ändamålsenligt och omfattande informationsutbyte och administrativt samarbete.

- ii) Att ge tjänstemän möjlighet att uppnå en hög gemensam kunskapsnivå när det gäller gemenskapsrätten och dess genomförande i medlemsstaterna.

- iii) Att se till att myndigheternas administrativa förfaranden kontinuerligt förbättras i syfte att beakta myndigheters och skattebetalares behov genom utveckling och spridning av god förvaltningssed.

b) När det gäller skatt på försäkringspremier:

Att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas förvaltningar för att säkerställa en bättre tillämpning av befintliga regler.

c) När det gäller kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna:

Att tillmötesgå kandidatländernas och de potentiella kandidatländernas särskilda behov så att de vidtar nödvändiga åtgärder inför anslutningen när det gäller skattelagstiftning och administrativ kapacitet.

d) När det gäller tredjeländer, i synnerhet partnerländerna i Europeiska grannskapspolitiken:

Att förbättra samarbetet me´d dessa länders skatteförvaltningar.

Kommissionen skall årligen utarbeta ett arbetsprogram.

Indikatorer

Indikatorerna skall utformas innan Fiscalis 2013-programmet inleds.

5.4. Metod för genomförande (preliminär)

X Centraliserad förvaltning

Direkt av kommissionen.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Indikatorerna skall utformas så att de framsteg som görs kan övervakas regelbundet.

6.2. Utvärdering

6.2.1. Konsekvensanalys

En konsekvensanalys har utarbetats och kommer att åtfölja förslaget.

6.2.2. Förhandsbedömning

Förhandsbedömningen har ersatts av konsekvensbedömningen.

6.2.3. Åtgärder efter tidigare del- eller slututvärderingar (erfarenheter från liknande åtgärder)

6.2.4. Former och periodicitet för kommande utvärderingar

Rapporten från utvärderingen efter halva programtiden kommer att innehålla en första bedömning av resultaten, när det gäller måluppfyllelse och effektivitet, av de åtgärder som hunnit genomföras fram till utvärderingstidpunkten. Den kommer också att innehålla en bedömning av de ursprungliga programmålens relevans, som underlag för en prövning av om målen behöver ändras eller anpassas inför den andra fasen av programgenomförandet. Rapporten efter halva programtiden kommer att baseras på rapporter från de deltagande länderna och på andra tillgängliga uppgifter. Den skall utarbetas av kommissionen.

Rapporten från utvärderingen efter programmets slut kommer att baseras på utvärderingen efter halva programtiden, på de deltagande ländernas slutrapporter och på tillgängliga uppgifter i övrigt. Den kommer att ge en slutgiltig bedömning av programmets måluppfyllelse och effektivitet baserad på en jämförelse mellan de resultat som uppnåtts och de mål som uppställts för programmet. Andra bedömningskriterier, t.ex. nytta och hållbarhet, kan också komma att användas.

1. Programmet skall utvärderas dels efter halva programtiden, dels efter programmets slut; utvärderingarna skall genomföras under kommissionens ansvar på grundval av de rapporter från de deltagande länderna som avses i punkt 2 och annan relevant information. Programmet skall utvärderas mot bakgrund av de mål som anges i artikel 3.

- Utvärderingen efter halva programtiden skall omfatta en granskning från måluppfyllelse- och effektivitetssynpunkt av resultaten av de åtgärder som genomförts under programmets första hälft, en prövning av om de mål som ursprungligen fastställdes för programmet fortfarande är relevanta och en granskning av programverksamheternas effekter. Dessutom skall anslagsutnyttjandet samt framstegen i uppföljning och genomförande bedömas.

- Utvärderingen efter programmets slut skall bland annat inriktas på måluppfyllelse och effektivitet i programverksamheterna.

2. De deltagande länderna skall till kommissionen

a) senast den 31 mars 2011 lämna en utvärderingsrapport efter halva programtiden om programmets relevans,

b) senast den 31 mars 2014 lämna en slutgiltig utvärderingsrapport inriktad på programmets måluppfyllelse och effektivitet.

3. Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet

a) senast den 30 september 2011 överlämna den utvärderingsrapport efter halva programtiden som avses i punkt 1 samt ett meddelande där den redovisar sin syn på om det är önskvärt att programmet fortsätter, åtföljt i förekommande fall av ett förslag,

b) senast den 30 september 2014 överlämna den slutgiltiga utvärderingsrapport som avses i punkt 1.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Utgifterna för utveckling av EU:s säkra datoriserade infrastruktur och andra verksamheter inom programmet effektueras på avtalsbas enligt det etablerade kontrollförfarande som kommissionens avdelningar tillämpar före utbetalning. Därvid tar man hänsyn till avtalsmässiga åtaganden och sund ekonomisk och allmän förvaltning. Bestämmelser om bedrägeribekämpning (kontroller, rapporter osv.) skall intas i alla avtal som ingås mellan kommissionen och förmånstagarna.

De gemensamma åtgärderna (de personalrelaterade instrumenten) betalas ur Fiscalis 2013-programmets budget för "gemensamma åtgärder". Tjänstemännen skall få ersättning enligt följande:

Varje medlemsstat har en Fiscalis-kontaktpunkt som får en förskottsbetalning för att kunna ersätta utgifter för resa och uppehälle för de tjänstemän som deltar i Fiscalisverksamheten i enlighet med de finansiella bestämmelser som fastställts för programmen. Kontaktpunkterna betalar även ersättning för olika organisationskostnader som klart anges i programmets finansiella vägledning. De deltagande länderna rapporterar om sina utgifter med hjälp av verktyget för verksamhetsrapportering, och måste spara styrkande handlingar i sina lokala arkiv i minst fem år efter utgången av det budgetår under vilket utgiften gjordes.

Deltagare från tredjeländer, internationella organisationer och den privata sektorn får ersättning direkt från kommissionen i enlighet med etablerat bruk.

Kommissionens finansiella avdelningar skall göra kontrollbesök på plats i medlemsstaterna för att säkerställa att de finansiella bestämmelser som är tillämpliga på programmets förvaltning följs.

8. UPPGIFTER OM MEDEL

8.1. Förslagets mål i form av finansiella kostnader

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

(Mål-, åtgärds- och resultatbeteckning) | Typ av resultat | Genomsnittliga kostnader | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Budget-år 2013 | TOTALT |

Budget-år 2008 | Budget-år 2009 | Budget-år 2010 | Budget-år 2011 | Budget-år 2012 | Budget-år 2013 |

Fast eller tillfälligt anställda[22] (14 01 01) | A*/AD | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |

B*, C*/AST | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |

Personal som finansieras [23]genom art. 14 01 02 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Övrig personal[24] som finansieras genom artikel 14 01 04/05 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

TOTALT | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |

* Personalkostnaderna täcker programfinansierad personal i de berörda enheterna för programförvaltning och förvaltning av IT-systemen.

8.2.2. Beskrivning av de uppgifter som skall utföras i samband med åtgärden

8.2.3. Personalresurser (som omfattas av tjänsteföreskrifterna)

(Om personalresurserna tas från mer än en källa skall det anges hur många tjänster som kommer från respektive källa.)

X Tjänster som för närvarande anslagits till förvaltning av de program som skall ersättas eller utvidgas.

( Tjänster som redan har anslagits inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år

( Tjänster som skall begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.

( Tjänster som skall fördelas om med hjälp av befintliga resurser inom den ansvariga avdelningen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (14 01 04/05 - Administrativa utgifter)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetpost (nummer och benämning) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTALT |

Annat tekniskt eller administrativt stöd | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

- internt | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

- externt | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Totalt tekniskt och administrativt stöd | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

8.2.5. Personalkostnader med tillhörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTALT |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (14 01 01) | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 9.720 |

Personal som finansieras genom artikel 14 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda, etc.) (ange budgetpost) | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.282 |

Totala personalkostnader med tillhörande utgifter (som INTE ingår i referensbeloppet) | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 10.002 |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda

I förekommande fall skall det hänvisas till punkt 8.2.1

108 000 euro per år per tjänsteman/tillfälligt anställd

.

Beräkning– Personal som finansieras inom ramen för artikel 14 01 02

I förekommande fall skall det hänvisas till punkt 8.2.1

47 000 euro per år per anställd som finansieras inom ramen för artikel 14 01 02

.

Beräkning– Personal som finansieras inom ramen för artikel 14 01 04/05

I förekommande fall skall det hänvisas till punkt 8.2.1

167 000 euro/år per anställd som finansieras inom ramen för artikel 14 01 04/05

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTALT |

14 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 1.500 |

14 01 02 11 02 – Möten och konferenser | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

14 01 02 11 03 - Kommittémöten[26] | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 |

14 01 02 11 04 – Studier och samråd | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

14 01 02 11 05 - Informationssystem | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

2 Övriga förvaltningsutgifter totalt (14 01 02 11) | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 1.572 |

3 Övriga utgifter av administrativ art (med hänvisning till budgetrubrik) | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Summa administrativa kostnader, utom personalresurser och kostnader i samband därmed (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 1.572 |

Beräkning - Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

1 000 euro per tjänsteresa, 250 tjänsteresor per år.

Kommittéer: Kommitté inom ramen för kommittéförfarandet: Fiscaliskommittén, ett möte per år, reseersättning för 27 experter.

[1] KOM(2005) 111 av den 6 april 2005 (Konsekvensbedömning – SEK(2005) 423).

[2] Med Fiscalisprogram avses i detta dokument Fiscalisprogrammet som sådant, oavsett om det rör sig om Fiscalis, Fiscalis 2003–2007 eller Fiscalis 2013-programmet. När ett specifikt program avses, anges dess benämning (Fiscalis 2002-programmet, Fiscalisprogrammet 2003–2007 eller Fiscalis 2013-programmet).

[3] KOM(2005) 330 av den 20 juli 2005 et SEC (2005)622/3 av den 02 maj 2005.

[4] EUT C , , s. .

[5] EUT C , , s. .

[6] EGT L 126, 28.4.1998, s. 1.

[7] EGT L 341, 17.12.2002, s. 1.

[8] Införs under förhandlingarnas lopp.

[9] EUT L 162, 1.7.2003, s. 5.

[10] EUT L 157, 26.5.2003, s 38. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

[11] SEK(2005) 1045 av den 29 juli 2005.

[12] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

[13] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[14] EGT L 336, 27.12.1977.

[15] EUT L 73, 19.3.1976, s. 18.

[16] Differentierade anslag

[17] Differentierade anslag

[18] Utgifter som inte omfattas av kapitel 14 01 i avdelning 14.

[19] Utgifter som omfattas av artikel 14 01 04 i avdelning 14.

[20] I rubriken avseende administrativa utgifter förutses en eventuell externalisering av programmets åtgärder. Några budgetutppgifter kommer inte att finnas förrän efter en genomförbarhetsstudie som skall slutföras 2006.

[21] Andra utgifter inom kapitel 14 01 än artiklarna 14 01 04 eller 14 01 05.

[22] Denna kostnad ingår INTE i referensbeloppet.

[23] Denna kostnad ingår INTE i referensbeloppet.

[24] Kostnader som täcks av referensbeloppet.

[25] Det skall göras en hänvisning till den särskilda finansieringsöversikten för det eller de berörda genomförandeorganen.

[26] Ange vilken typ av kommitté som avses samt vilken grupp den tillhör.