EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 24.8.2016 COM(2016) 551 final 2016/0264(COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar (Text av betydelse för EES) {SWD(2016) 282 final}

{SWD(2016) 283 final}



MOTIVERING 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET •Motiv och syfte med förslaget Den ökande betydelsen av EU:s sociala dimension Målet att uppnå en social marknadsekonomi med stark konkurrenskraft som främjar tillväxt, bättre arbetstillfällen, sociala framsteg och social rättvisa för alla medborgare står i centrum för EU:s politiska dagordning. I juni 2015 framhölls i de fem ordförandenas rapport om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union vikten av att bygga upp ett starkt socialt Europa. Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker tillkännagav denna ambition i sitt tal om tillståndet i unionen i september 2015, där han framhöll att vi behöver ”på nytt få igång en konvergensprocess, både mellan medlemsländerna och på samhällsnivå, som bygger på produktivitet, sysselsättningsskapande och social rättvisa”. Arbetet mot detta mål fortsätter med kraft genom den nya europeiska planeringsterminen och den årliga cykeln för samordning av den ekonomiska politiken på EU-nivå, i enlighet med meddelandet från oktober 2015 om stegen mot färdigställandet av EMU. Det är särskilt viktigt med en god balans mellan ekonomiska och sociala mål i den europeiska planeringsterminen för den ekonomiska och monetära unionens långsiktiga hållbarhet och legitimitet. De social- och sysselsättningspolitiska målen har därför fått en mer framträdande plats i den europeiska planeringsterminen, med både landsrapporter och landsspecifika rekommendationer där de sociala och sysselsättningspolitiska utmaningarna bedöms och politiska reformer som bygger på bästa praxis främjas. Kommissionen har också föreslagit att en europeisk pelare för sociala rättigheter ska utarbetas för att främja uppåtgående konvergens när det gäller arbetsförhållanden och sociala villkor samt större motståndskraft mot ekonomiska chocker. Pelaren bör bygga på och komplettera EU:s regelverk på det sociala området i syfte att vägleda politiken på ett antal områden som är viktiga för väl fungerande och rättvisa arbetsmarknads- och välfärdssystem. Den bör utgöra en referensram för att granska de deltagande medlemsstaternas resultat på områdena sysselsättning och socialpolitik, driva på reformerna på nationell nivå och i synnerhet tjäna som kompass för en förnyad konvergensprocess inom euroområdet. Detta bör bidra till att säkerställa att den ekonomiska utvecklingen leder till ökade sociala framsteg och en högre grad social sammanhållning i enlighet med Europa 2020-strategin och dess mål avseende tillväxt för alla. Detta starka åtagande för EU:s sociala mål måste vila på en solid faktabas. Även mot bakgrund av att utgifterna för socialpolitiken i vid bemärkelse (inklusive social trygghet, utbildning och hälsa) motsvarar mer än en fjärdedel av BNP och över hälften av de offentliga utgifterna i de flesta medlemstater, måste det sättas starkt fokus på de politiska åtgärdernas resultat, valuta för pengarna och ansträngningar för att uppnå bättre resultat genom internationella jämförelser, riktmärkning och ömsesidigt lärande. EU behöver tillförlitlig och aktuell socialstatistik för att övervaka den sociala situationen och effekterna av den ekonomiska utvecklingen och politiken på de sociala förhållandena i medlemsstaterna och deras regioner och på situationen för olika grupper i samhället. För detta krävs att ämnen såsom fattigdom och social utestängning, bristande jämlikhet, kompetens, allas tillgång till arbetsmarknaden och utgifter för social trygghet måste beskrivas på ett bättre sätt med hjälp av tillförlitlig och aktuell statistik. Europeisk social- och sysselsättningsstatistik Det europeiska statistiksystemet (ESS) framställer den statistik som används för att bedöma medlemsstaternas resultat inom ramen för den europeiska planeringsterminen, övervaka de viktigaste målen i Europa 2020-strategin, genomföra många av kommissionens utvärderingsramar för sysselsättning och social utveckling och för att bana väg för en framtida strategisk vision för EU efter Europa 2020. Under årens lopp har det genom det europeiska statistiksystemet införts avancerade verktyg för att tillhandahålla bättre och jämförbar statistik för bättre beslutsfattande på europeisk nivå och i medlemsstaterna. Inom ESS behövs det i allt högre utsträckning statistiska uppgifter för analys, forskning och politikutformning. De statistiska uppgifterna bör vidare även fortsättningsvis uppfylla de höga kvalitetskrav som gäller för officiell statistik, inbegripet deras aktualitet. Den socialstatistik som används på EU-nivå hämtas från en rad olika källor: folkräkningar, aggregerade administrativa uppgifter, uppgifter från företag och uppgifter om personer och hushåll som samlas in på individnivå genom urvalsundersökningar. Det föreliggande förslaget gäller denna sista källa till uppgifter för socialstatistik. Det nuvarande systemet för framställning av europeisk statistik om personer och hushåll som bygger på uppgifter på individnivå och samlas in genom urvalsundersökningar (nedan kallat europeisk socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar) utgörs av ett antal separata områdesspecifika förordningar som exakt anger vilka ämnen som ska omfattas. Där anges också de tekniska kraven för uppgiftsinsamlingen (t.ex. urvalsstorlek, kvalitetskriterier och överföringskrav). Det finns för närvarande fem rättsliga grunder för genomförandet av europeiska undersökningar på det sociala området. De gäller arbetskraftsundersökningen, den europeiska statistiken över inkomst- och levnadsvillkor (EU–Silc), undersökningen om vuxenutbildning (AES), Europeiska hälsoenkäten (EHIS) samt undersökningen om hushållens användning av informations- och kommunikationsteknik (ICT-HH). Två europeiska undersökningar utförs enbart på grundval av en informell överenskommelse: hushållsbudgetundersökningen (HBS) och den harmoniserade europeiska tidsanvändningsstudien (HETUS). Detta initiativ ingår i programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet). Det syftar till att rationalisera den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar samt till att göra uppgiftsinsamlingen effektivare och de statistiska produkterna mer relevanta. Den föreslagna förordningen bör garantera jämförbara och samstämmiga uppgifter på lång sikt. Systemet för undersökningar på det sociala området bör vara tillräckligt robust och ändamålsenligt och bör säkerställa att statistik av hög kvalitet bibehålls, vilket kan vara en utmaning med tanke på de ständiga förändringarna på statistikområdet: snabb innovation när det gäller metoder och it-användning, tillgång till nya datakällor, uppgiftsanvändarnas förändrade behov och förväntningar samt ett fortsatt tryck på de tillgängliga resurserna. •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området Det blir allt mer nödvändigt att statistiken är tillförlitlig, aktuell och av hög kvalitet så att beslutsfattare, företag och allmänheten kan fatta korrekta och faktabaserade beslut. Att tillhandahålla statistik av sådan kvalitet är dock en utmaning för det europeiska statistiksystemet: den ständigt ökande efterfrågan på data och kraven från uppgiftslämnarna i statistiska undersökningar att minska bördan bidrar sammantaget till att sätta press på statistikproduktionen. De senaste initiativen på statistikområdet har därför syftat till att förenkla och förbättra samordningen och samarbetet inom det europeiska statistiksystemet med sikte på att effektivisera framställningen av europeisk statistik och minska belastningen för uppgiftslämnarna. Ett exempel är förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik, som ändrades 2015 för att förtydliga styrningen av det europeiska statistiksystemet och stärka metoderna för samordning och samarbete både på EU-nivå och på nationell nivå. Andra initiativ, t.ex. detta förslag och ramförordningen om integrerad företagsstatistik, ingår i kommissionens Refit-initiativ och syftar till att förenkla och rationalisera framställningen av europeisk statistik inom berörda områden. I programmet för europeisk statistik 2013–2017 tas statistik om ”Medborgarnas Europa” (dvs. socialstatistik) upp som en av de tre pelarna i det statistiska informationssystemet: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Varje pelare omfattar en uppsättning primärstatistik som kommer att ge det underlag som behövs för politiska indikatorer och redovisningssystem. För att uppnå målen för det europeiska statistiska programmet på det mest ändamålsenliga och enhetliga sättet fastställs i denna förordning en övergripande rättslig ram för framställning av europeisk socialstatistik som samlats in genom urvalsundersökningar. Det europeiska statistiksystemets Vision 2020 syftar till att modernisera framställningen av europeisk statistik och därigenom ytterligare förbättra balansen mellan nyttan och vikten av europeisk statistik av hög kvalitet samt kostnaderna och bördan för att ta fram statistiken. På så sätt kommer det europeiska statistiksystemet att bidra till att på lämpligt sätt tillgodose EU-institutionernas behov av information för sitt beslutsfattande och av statistikbehov i samhället i stort, samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till behovet av att minska den administrativa bördan för hushållen och företagen.

•Förenlighet med Europeiska unionens politik inom andra områden Det behövs bra verktyg för analys och övervakning för att utforma och utvärdera olika strategier för unionens politiska prioriteringar, särskilt när det gäller sysselsättning, tillväxt och investeringar, den digitala inre marknaden, en djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union (EMU), migration, den inre marknaden, energiunionen och klimatpolitik. De politiska prioriteringarna motsvarar ett antal olika områden inom den sociala och ekonomiska statistiken, vilket gör det nödvändigt att säkerställa större samstämmighet mellan olika uppgiftskällor och underlätta en ökad användning av nya innovativa källor och tillvägagångssätt. I Europa 2020-strategin används indikatorer för att övervaka de överordnade målen, t.ex. att främja sysselsättning, förbättra utbildningsnivåerna och främja social inkludering genom fattigdomsminskning. Beräkningen av dessa indikatorer förutsätter aktuella statistiska uppgifter. De statistiska uppgifterna bör tas fram så effektivt som möjligt med hjälp av moderna metoder för uppgiftsinsamling och statistikproduktion. Den nuvarande bristen på integration mellan olika områden gör det svårare att analysera uppgifter från olika befintliga uppgiftsinsamlingar. Statistikbehoven i samband med 2030-agendan för hållbar utveckling, där både fattigdomsbekämpningen och den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling ingår, kommer också att gagnas av de mer integrerade och aktuella indikatorer som följer av detta förslag. De prioriteringar som politiken måste beakta kan förändras, och behovet av europeisk socialstatistik av hög kvalitet förväntas öka ännu mer i framtiden, t.ex. när arbetet påbörjas för att nå målen för den planerade europeiska pelaren för sociala rättigheter. Det behövs också statistik av hög kvalitet för att beslutsfattarna ska kunna se längre än till den nuvarande situationen för att fastställa och utforma nya politiska ramar och mål. Den europeiska statistikens betydelse begränsas inte till den tidsperiod som de nuvarande strategierna gäller. För att ta ett exempel från senare tid, var det möjligt att införa de indikatorbaserade målen för Europa 2020-strategin tack vare att den europeiska statistikbasen var tillräckligt omfattande för att mäta och övervaka dessa mål. Vid detta tillfälle, när befintliga uppgifter användes för ett nytt ändamål, visades betydelsen av att utveckla och upprätthålla grundläggande statistik som är tillräckligt flexibel för att snabbt kunna anpassas till nya politiska krav. Om socialstatistiken ska kunna förbättras i enlighet med unionens prioriteringar och EU:s starkare sociala dimension kommer det att krävas ett starkt engagemang i medlemsstaterna och en nära samordning mellan beslutsfattare och statistiker på alla nivåer. Det kommer att vara av avgörande betydelse att bibehålla tillräckliga investeringar i socialstatistik och att det politiska stöd som krävs också ges, särskilt när det gäller tillgång till administrativa uppgifter. 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN •Rättslig grund Artikel 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) utgör den rättsliga grunden för den europeiska statistiken. Europaparlamentet och rådet beslutar om åtgärder i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att framställa sådan statistik som behövs för att unionen ska kunna fullgöra sin uppgift. I artikel 338 anges att framställningen av europeisk statistik ska uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter. •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet) Subsidiaritetsprincipen är tillämplig eftersom förslaget inte omfattas av unionens exklusiva behörighet. Det europeiska statistiksystemet tillhandahåller en infrastruktur för statistiska uppgifter. Systemet är utformat för att tillgodose behoven hos många användare, för beslutsfattandet i demokratiska samhällen. Förslaget till denna förordning har utformats för att skydda kärnverksamheten hos partnerna i det europeiska statistiksystemet och samtidigt öka effektiviteten och se till att onödiga ändringar och dubbelarbete i möjligaste mån undviks. Den insamling av statistik som omfattas av förslaget sker för närvarande enligt olika regler på EU-nivå. Syftet med förslaget är att rationalisera och modernisera insamling av statistik inom en och samma ram. Det är endast möjligt att tillhandahålla EU-övergripande, jämförbar statistik för policyändamål genom åtgärder på EU-nivå. Ett av de viktigaste kriterier som de statistiska uppgifterna måste uppfylla är att de är samstämmiga och jämförbara. Utan en tydlig EU-ram, dvs. unionslagstiftning där gemensamma statistiska begrepp, rapporteringsformat och kvalitetskrav fastställs, kan medlemsstaterna inte uppnå den samstämmighet och jämförbarhet som krävs. Målet för den föreslagna åtgärden, dvs. att rationalisera den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar, kan inte uppnås på ett tillfredsställande sätt av de enskilda medlemsstaterna. Åtgärder kan vidtas på ett effektivare sätt på EU-nivå, på grundval av en unionsakt som säkerställer samstämmighet och jämförbarhet mellan de statistiska uppgifterna på EU-nivå inom de statistikområden som omfattas av den föreslagna rättsakten. Själva uppgiftsinsamlingen kan dock fortfarande utföras av medlemsstaterna. Unionen kan därför vidta åtgärder på detta område i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. •Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: Förslaget kommer att säkerställa kvalitet och jämförbarhet för den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar genom att samma principer tillämpas i alla medlemsstater. Det kommer också att säkerställa att den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar förblir relevant och anpassas för att tillgodose användarnas behov. Genom förordningen kommer statistikproduktionen att bli mer kostnadseffektiv samtidigt som den beaktar särdragen i medlemsstaternas system. Den nuvarande EU-lagstiftningen om statistik över personer och hushåll har fortlöpande setts över under de senaste åren. Det har blivit uppenbart att en förordning med en gemensam ram för insamling, bearbetning och spridning av statistiska uppgifter inom de specifika sociala områdena skulle kunna göra denna process mer ändamålsenlig (lägre kostnader och mer nytta) och effektiv. Förordningen förväntas minska den ekonomiska och administrativa bördan för uppgiftslämnarna, de nationella, regionala och lokala myndigheterna, företagen och allmänheten. Det kommer att ske särskilt genom att begrepp och metoder standardiseras, dubbelarbete undviks, frekvensen för överföringen av uppgifter inom vissa områden minskas och en kombination av källor utöver undersökningar används i större utsträckning.

I enlighet med proportionalitetsprincipen går den föreslagna förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet med förordningen. •Val av instrument Föreslagen regleringsform: en förordning. Med hänsyn till förslagets syfte och innehåll är en förordning den lämpligaste regleringsformen. Valet av en förordning som lämplig regleringsform beror på det syfte som ska uppnås genom lagstiftningen. Med tanke på behovet av jämförbar statistik på EU-nivå har tendensen inom den europeiska statistiken varit att hellre använda förordningar än direktiv som grundläggande rättsakter. En förordning är att föredra eftersom den föreskriver samma rättsregler i hela unionen. Den garanterar uppgifternas jämförbarhet inom EU, och gör det därmed möjligt att framställa europeisk statistik av hög kvalitet. En förordning är direkt tillämplig, vilket innebär att den inte behöver införlivas i nationell rätt. 3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR •Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning Eftersom detta initiativ togs innan de nya riktlinjerna för bättre lagstiftning (COM(2015) 215) antogs har det inte gjorts någon fullständig utvärdering av det nuvarande systemet för framställning av europeisk statistik som samlas in genom urvalsundersökningar. På grundval av kommissionens standarder har Eurostats system för utvärdering av befintlig lagstiftning, inklusive utvärderingen av det europeiska statistikprogrammet, följts och utgjort en central del av hela processen. Dessutom utförs användarundersökningar varje år för att få bättre kunskap om användarna och om deras behov och hur nöjda de är med de tjänster som Eurostat tillhandahåller. Eurostat använder utvärderingsresultaten för att förbättra processen för framställning av statistiska uppgifter och för sin statistik. Utvärderingarna ligger till grund för olika strategiplaner, t.ex. arbetsprogrammet och verksamhetsplanen. •Samråd med berörda parter Samråd har hållits med följande tre huvudsakliga grupper av berörda parter: Dataproducenter: Denna kategori omfattar de myndigheter som ansvarar för insamling och sammanställning av socialstatistik. Här ingår främst de nationella statistikbyråerna (nationell nivå) och Eurostat (EU-nivå). Till dataproducenterna hör också de huvudsakliga parter som lämnar primärdata, dvs. hushållen. Uppgiftslämnare: Denna kategori omfattar både svarslämnare och nationella institutioner som för administrativa register, t.ex. statliga socialförsäkringsorgan och skattemyndigheter. De nationella statistikbyråerna betraktas också i vidare bemärkelse som företrädare för dem som lämnar primärdata (dvs. hushållen), med tanke på svårigheten att genomföra intervjuer med enskilda hushåll i detta samråd. Dataanvändare: Inom denna grupp kan en åtskillnad göras mellan institutionella användare (kommissionen, nationella myndigheter, andra internationella organisationer och personal vid andra EU-institutioner) samt andra externa användare, t.ex. allmänheten, medierna och akademiker. Ett särskilt organ som rådfrågats som dataanvändare bör i synnerhet nämnas: Europeiska rådgivande kommittén för statistik, inrättad 2008 genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 234/2008/EG. Den har 24 ledamöter som företräder användare, uppgiftslämnare och andra berörda parter för vilka europeisk statistik är av betydelse (t.ex. forskarsamhället, arbetsmarknadens partner och det civila samhället) tillsammans med institutionella användare (t.ex. rådet och Europaparlamentet). Enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 223/2009 kan den rådgivande kommittén höras i samband med utarbetande av eventuell ny lagstiftning. Samrådet genomfördes under perioden juli–december 2015. Resultaten återfinns i tre särskilda rapporter. De problem som parterna i samrådet tog upp kan sammanfattas på följande sätt: (1)Dataanvändarna är oroade över att den officiella europeiska statistiken inte tillgodoser deras behov, dvs. att den inte är relevant. Deras oro beror på vissa problem som rör uppgifternas kvalitet, t.ex. bristen på täckning av nya sociala frågor, inskränkt aktualitet och begränsad jämförbarhet och samstämmighet mellan statistiska datauppsättningar. (2)Dataproducenterna (de nationella statistikbyråerna) är bekymrade över de höga produktionskostnaderna och den press de utsätts för genom de korta tidsfristerna för att lämna de statistiska uppgifter som behövs i samband med den nya sociala krissituationen. Svarsbördan är också ett problem, eftersom en alltför stor börda kan leda till att svarsfrekvensen sjunker och därmed till att kvaliteten försämras. De nationella statistikbyråerna vill ha mer stöd för modernisering av sina processer (t.ex. ny teknik och nya metoder, användning av nya datakällor och ny dataförvaltning) i syfte att sänka produktionskostnaderna. De lösningar som berörda parter beskrev kan grupperas i tre huvudsakliga åtgärdsområden: Göra den officiella europeiska socialstatistiken mer anpassbar till nya informationsbehov som uppstår (dvs. förbättra statistikens relevans).

Öka den europeiska socialstatistikens samstämmighet och jämförbarhet för att säkerställa högre kvalitet. Utnyttja innovativa metoder för att minska produktionskostnaderna och lätta svarsbördan. •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden Eurostat har fört ingående diskussioner om förslaget med de nationella statistikbyråerna. Eurostat har också inrättat arbetsgrupper (för varje statistisk uppgiftsinsamling), särskilda arbetsgrupper och ledningsgrupper som regelbundet har träffats för samråd om förslaget. Förslaget har också lagts fram för kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättades genom förordning (EG) nr 223/2009. Kommittén för det europeiska statistiksystemet ger professionell vägledning om det europeiska statistiksystemet när det gäller utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. Kommittén leds av kommissionen (Eurostat) och består av företrädare för de nationella statistikbyråerna. Länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) deltar som observatörer. Observatörer från Europeiska centralbanken (ECB), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och andra internationella organisationer får också delta i kommitténs möten. Externa synpunkter och extern sakkunskap har också lämnats från ytterligare några källor: (1)Det samråd med berörda parter som beskrivs ovan omfattade synpunkter från dataanvändare och uppgiftslämnare. (2)Ett yttrande begärdes också av Europeiska rådgivande kommittén för statistik, som en extern källa till sakkunskap. Den rådgivande kommittén stödde förslaget till ramförordning för europeisk statistik över personer och hushåll. Kommittén anser att en ramförordning är viktig för att stödja kommissionens nuvarande och mer omfattande socialpolitiska agenda och för att förbättra de sociala uppgifternas integrering och samstämmighet i hela Europa. •Konsekvensbedömning Detta förslag åtföljs av en konsekvensbedömning, där de nuvarande problemen tas upp. Där redogörs också för ett antal alternativ som skulle kunna lösa problemen. En bedömning görs också av de sociala och ekonomiska konsekvenserna av varje alternativ. Nämnden för lagstiftningskontroll yttrade sig positivt om konsekvensbedömningen i mars 2016. I konsekvensbedömningen angavs två huvudsakliga faktorer som leder till de problem som finns med den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar. (1)Uppsplittringen av den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar på olika områden. (2)Den bristande flexibiliteten i de metoder som används för att samla in uppgifter om personer och hushåll. Följande alternativ togs upp och bedömdes för att lösa problemet med uppsplittringen av den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar. Alternativ Beskrivning 1.0 Grundscenario: uppsplittrad produktionsprocess, ingen rättslig integration Behålla den nuvarande rättsliga strukturen med områdesspecifika EU-förordningar och uppsplittrade processer (skilda riktlinjer, förfaranden och produktionsprocesser) 1.1 Minskad uppsplittring av produktionsprocesserna, ingen integration av befintlig lagstiftning Behålla de områdesspecifika EU-förordningarna, men öka harmoniseringen av de olika produktionsprocesserna, definitionerna och variablerna (minskad uppsplittring) mellan uppgiftsinsamlingar 1.2 Uppsplittrade produktionsprocesser, men integration av befintlig lagstiftning Integrera lagstiftningen om europeisk socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar, utan att aktivt minska uppsplittringen av produktionsprocesserna 1.3 Minskad uppsplittring av produktionsprocesserna och rättslig integration Kombinera rättslig integration med minskad uppsplittring av produktionsprocesserna. Detta alternativ inbegriper delalternativ som skiljer sig åt beträffande tillämpningsområdet och styrningen av hela systemet 1.3a Minskad uppsplittring av produktionsprocesserna, integration av befintlig lagstiftning Omfattar enbart de fem gällande förordningarna (arbetskraftsundersökningen, statistiken över inkomst- och levnadsvillkor, undersökningen om vuxenutbildning, Europeiska hälsoenkäten och undersökningen om hushållens användning av informations- och kommunikationsteknik) 1.3b Minskad uppsplittring av produktionsprocesser, integration av styrningen av den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar Även uppgiftsinsamlingar från hushållsbudgetundersökningen/HETUS omfattas av förordningen. De nuvarande skillnaderna mellan medlemsstaterna tyder på ett omfattande harmoniseringsbehov Följande tre alternativ har analyserats som möjliga sätt att åtgärda den bristande flexibiliteten i uppgiftsinsamlingen. Alternativ Beskrivning 2.0 Grundscenario: program och tekniska detaljer som fastställs i lagstiftningen Ändringar av program eller tekniska detaljer kräver ändringar av Europaparlamentets och rådets förordning 2.1 Programplanering fastställd i lagstiftningen/flexibla tekniska specifikationer Programplaneringen på statistikområdet fastställs av parlamentet och rådet, mer flexibilitet när det gäller tekniska detaljer 2.2 Flexibel programplanering/flexibla tekniska specifikationer Flexibilitet när det gäller programplaneringen på statistikområdet och de tekniska detaljerna På grundval av resultaten av konsekvensbedömningen valdes alternativen 1.3a (konsolidering av befintliga förordningar, minskad uppsplittring av produktionsprocesser) och 1.3b på längre sikt (integration av styrningen av den europeisk socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar, minskad uppsplittring av produktionsprocesser som används för olika uppgiftsinsamlingar) för att råda bot på uppsplittringen av den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar. I dessa alternativ ingår integration av de gällande EU-förordningarna på de särskilda områdena samt åtgärder för att öka samstämmigheten när det gäller framställning och hantering av uppgifter. Detta tillvägagångssätt skulle ge de bästa möjligheterna att göra den socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar mer anpassbar till förändrade användarbehov, förbättra kvaliteten, öka användningen av innovativa metoder och minska eller begränsa de kostnader som följer av den nuvarande uppsplittrade utformningen av den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar.

Beroende på hur produktionsmetoderna införs på nationell nivå (t.ex. om ny teknik och nya metoder införs eller om tillgången till administrativa register förbättras) skulle de ökade kostnaderna i den inledande utformningsfasen av de sociala undersökningarna i stor utsträckning kunna kompenseras genom minskade kostnader i uppgiftsinsamlingsfasen, som motsvarar två tredjedelar av den totala kostnaden för statistikproduktionen. •Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling Förslagets syfte när det gäller ändamålsenlighet och förenkling är att på bästa sätt använda de uppgifter som lämnas av privata hushåll och personer, att tillgodose dagens och morgondagens behov av europeisk statistik och samtidigt begränsa svarsbördan. En förenkling bör kunna uppnås genom att man inom en och samma ram samlar de olika europeiska uppgiftsinsamlingar på statistikområdet som för närvarande regleras i separata förordningar. Närmare uppgifter om kostnadsminskningen för dataproducenterna och uppgiftslämnarna, beräknat utifrån modellscenarier, finns i konsekvensbedömningen (avsnitt 7.4 Impacts on efficiency och bilaga 4 Analytical models used in preparing the impact assessment). Grundhypotesen leder till en beräknad kostnadsökning på 10,3 miljoner euro i utformningsfasen (på EU-nivå) och till en minskning med 20,8 miljoner euro i uppgiftsinsamlingsfasen (nettonuvärde -10,4 miljoner euro). Uppskattningen av kostnaderna varierar dock mellan ett nettonuvärde på -3,1 miljoner euro enligt den mer återhållsamma hypotesen och ett nettonuvärde på -34 miljoner euro enligt det mindre restriktiva alternativet. Eftersom förslaget gäller uppgifter som samlas in från privata hushåll och personer får det inga konsekvenser för företagen, inte heller för mikroföretag och små och medelstora företag. Förslaget är förenligt med den s.k. digitala kontrollen, eftersom det främjar driftskompatibilitet och återanvändning genom följande: Samma tekniska specifikationer för datauppsättningarna. Specifikationerna kommer att innehålla följande: antal variabler och beskrivning av variablerna, statistiska klassifikationer, de statistiska populationernas, observationsenheternas och uppgiftslämnarnas exakta karakteristika, referensperioder och referensdatum samt krav på geografisk täckning, urvalens beskaffenhet, tekniska aspekter på fältarbetet, redigering och imputering, viktning, skattning och variansskattning. Samma standarder för att överföra, utbyta och dela uppgifter mellan Eurostat och medlemsstaterna. Standarderna kommer att omfatta begrepp, processer och produkter, inklusive data och metadata. Om uppgifterna uppfyller kvalitetskriterierna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 bör medlemsstaterna kunna lämna uppgifter från flera källor och med hjälp av olika metoder och nya tillvägagångssätt i den mån de tar fram uppgifter som är jämförbara och uppfyller de särskilda kraven i förordningen. •Grundläggande rättigheter Förslaget får inga konsekvenser för skyddet av de grundläggande rättigheterna. De överväganden som är mest relevanta för detta förslag är eventuella konsekvenser för skyddet av personuppgifter (de rättigheter som gäller på detta område regleras i artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i artikel 16 i EUF-fördraget och i sekundärlagstiftningen). Inget av de utvalda alternativen inbegriper dock någon ändring av bestämmelserna om skydd av personuppgifter. Genom den nationella lagstiftningen och EU-lagstiftningen om statistik säkerställs att de nationella statistikbyråerna garanterar skyddet av personuppgifter. De har strikta regler t.ex. för att trygga sekretessen för uppgiftslämnare, anonymisera uppgifter och skydda svar på frågeformulär. 4.BUDGETKONSEKVENSER För att genomföra förslaget krävs det en infasningsperiod på sju år från 2019 till 2025, men programmet fortsätter att löpa efter den perioden. Endast åren i den gällande fleråriga budgetramen har beaktats i finansieringsöversikten för rättsakten. Fortsatt finansiering kommer att ske på villkor att en överenskommelse nås om nästa fleråriga budgetram och att de särskilda program från vilka finansieringen tas fortsätter att löpa. För åren 2019 och 2020 kommer finansieringen att tas från de befintliga anslagen för programmen. Ingen ytterligare finansiering krävs. De totala anslagen för 2019 och 2020 beräknas uppgå till 28,814 miljoner euro. De detaljerade budgetkonsekvenserna anges i finansieringsöversikten. 5.ÖVRIGA INSLAG •Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering Den föreslagna förordningen förväntas antas av Europaparlamentet och rådet under 2017 eller 2018 och kommissionen förväntas anta genomförandeåtgärder en kort tid efter detta. Medlemsstaterna förväntas börja överföra uppgifter till kommissionen enligt den nya förordningen under 2019. En fullständig utvärdering av förslaget till förordning kommer att göras för att bland annat bedöma hur effektivt och ändamålsenligt det är för att uppnå målen och för att avgöra om det behövs några nya åtgärder eller ändringar. Det är viktigt att först överväga de befintliga övervaknings- och utvärderingsverktygen och tillämpa dem på alla områden av Eurostats statistikproduktion. Dessa verktyg ger redan möjlighet att analysera förändringar av det nya statistikinstrumentets effektivitet och ändamålsenlighet och kvaliteten på de uppgifter som tas fram. De huvudsakliga hjälpmedlen är följande:

I det nuvarande europeiska statistikprogrammet föreskrivs att halvtids- och slututvärderingar av programmet ska göras systematiskt. Socialstatistiken är en integrerad del av dessa rapporteringsmekanismer. Enligt Eurostats verksamhetsplan ska det vidtas åtgärder när det gäller de viktigaste resultatindikatorer som gäller för olika områden, inklusive socialstatistik. Användarundersökningar genomförs regelbundet. Varje statistikområde övervakas med hjälp av kvalitetsrapporter, som medlemsstaterna sammanställer regelbundet och Eurostat analyserar som en del av kvalitetssäkringen på statistikområdet. Rapporterna tar upp statistikprodukternas kvalitet i fråga om relevans, noggrannhet och tillförlitlighet, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, samstämmighet och jämförbarhet, i enlighet med vad som anges i förordning (EG) nr 223/2009. Kostnaden för statistikproduktionen kommer också att övervakas som en del av den vanliga uppgiftsinsamlingen. Följande aspekter kommer särskilt att kontrolleras närmare (både på individ- och variabelnivå): Utvecklingen när det gäller användning av administrativa uppgifter, metoden för uppgiftsinsamling (t.ex. webbintervju, personlig intervju), urvalets storlek, frågeformulärens längd, intervjuernas längd och uppgiftsinsamlingens frekvens. På så sätt blir det möjligt att mäta framstegen i utnyttjandet av särskilda metoder och konsekvenserna av dessa förändringar när det gäller belastningen för uppgiftslämnarna. Förändringen av kostnaden för att samla in uppgifter på det sociala området på aggregerad EU-nivå kommer vidare att användas som en övergripande indikator för att övervaka genomförandet av den föreslagna lagstiftningen. Denna indikator kommer att skilja mellan de nationella statistikbyråernas kostnad för utformning, insamling respektive överföring av uppgifter. Sådana uppgifter är inte direkt jämförbara mellan medlemsstaterna på grund av uppenbara skillnader i deras storlek, den metod de tillämpar för statistiken och annan utveckling. På längre sikt kommer dock dessa indikatorer att kunna användas för att följa utvecklingen av kostnaderna för framställning av europeisk socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar, på EU-nivå och i varje enskild medlemsstat. Dessa kostnader kan uttryckas i form av personalresurser (t.ex. antal heltidsekvivalenter som behövs för intervjuarbetet) eller ekonomiska resurser (t.ex. budgetanslag för en viss uppgiftsinsamling). Dessa indikatorer ger viktig information för att övervaka kostnaden för framställning av socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar, vilket är en av de viktigaste frågor som tas upp i förslaget till ny lagstiftning. En förbättrad och harmoniserad ram för rapportering av kostnader som omfattar hela det europeiska statistiksystemet och som gör en åtskillnad mellan statistikproduktionens olika faser måste utvecklas. •Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget Förslaget till förordning består av 19 artiklar och fem bilagor. Enligt artikel 1 (syfte) syftar förordningen till att fastställa en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar. I artikel 2 finns definitioner av de särskilda termer som används i förordningen. Den statistik som förordningen omfattar indelas i de områden och ämnen som anges i artikel 3 och beskrivs närmare i bilaga I till förslaget till förordning. Det föreslås att kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att ändra de specifika ämnen som förtecknas i bilaga I så att uppgiftsinsamlingen kan anpassas till framtida användarbehov. Det föreslås också att kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter om fastställande eller anpassning av en flerårig och löpande planering (artikel 4) för att tillgodose krav från särskilda användare till följd av tekniska, sociala och ekonomiska förändringar. Kommissionen bör också ges befogenhet att anta genomförandeåtgärder om tekniska specifikationer för datauppsättningarna (artikel 6), standarderna för överföring och utbyte av uppgifter (artikel 7), urvalsramarnas karakteristika (artikel 11) och kvalitetsrapporteringen (artikel 12). Kraven när det gäller kvalitetsrapportering är förenliga med förordning (EG) nr 223/2009, som utgör en referensram och ålägger medlemsstaterna att följa de statistiska principer och kvalitetskriterier som anges i den förordningen. Detta förslag möjliggör och främjar användning av nya former av uppgiftsinsamling och alternativa uppgiftskällor, inklusive administrativa uppgifter och skattningar genom modellering och stordata (artikel 8). Det föreskrivs också att medlemsstaterna ska använda urvalsramar av hög kvalitet (artikel 11). Förslaget innehåller vissa andra viktiga aspekter när det gäller moderniseringen av den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar, nämligen följande: –Representativa genomförbarhets- och pilotstudier för att förbättra statistiken och stödja utvecklingen och införandet av nya metoder (artikel 13). –Bestämmelser om ekonomiskt stöd som medlemsstaterna ska erbjudas på vissa villkor (artikel 14). –Bestämmelser om undantag som skulle i) ge de medlemsstater som behöver det längre tid att anpassa sig till de nya kraven och ii) medge en viss variation i hur de gemensamma metoderna tillämpas, men samtidigt säkerställa kvaliteten och jämförbarheten för den statistik som framställs (artikel 17). Förordningen innehåller också de bestämmelser som krävs för delegeringen av befogenheter (artikel 15) i enlighet med det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. De sista artiklarna gäller kommittéförfarandet (artikel 16) och upphävandet av de två befintliga förordningar som kommer att ersättas i sin helhet av den nya förordningen (artikel 18). I de fem bilagorna finns närmare information om de ämnen som ska omfattas, precisionskraven, urvalens karakteristika, periodicitet och tidsfrister för överföringen av uppgifter. 2016/0264 (COD) Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1)Mot bakgrund av Europa 2020-strategin och den förstärkta ekonomiska styrningen spelar de sociala indikatorerna en viktig roll som underlag och stöd för unionens nyckelprioriteringar för tillväxt och nya arbetstillfällen, minskad fattigdom och social utestängning, kompetens, rörlighet och den digitala ekonomin. De sociala indikatorerna måste särskilt ge en tillförlitlig statistisk grund för utvecklingen och övervakningen av de strategier som unionen inför för att ta itu med dessa prioriteringar. (2)Mot denna bakgrund bör de sociala indikatorerna vara av så hög kvalitet som krävs, särskilt i fråga om robusthet, aktualitet, relevans och anpassbarhet till nya användarbehov samt i fråga om jämförbarhet och effektivitet. (3)Den europeiska statistiken om personer och hushåll samlas för närvarande in på grundval av ett antal rättsakter som omfattar undersökningar om personer och hushåll, befolkningsstatistik, folk- och bostadsräkningar samt statistik som främst hämtas från administrativa källor. Vissa uppgifter hämtas också från företagsundersökningar. Trots stora förbättringar under de senaste åren behöver insamlingen av den statistik som grundas på undersökningar om personer och hushåll integreras ytterligare. (4)Möjligheten att använda administrativa källor för statistiska ändamål har ökat betydligt tack vare den tekniska utvecklingen. Utnyttjandet av administrativa källor bör aktivt främjas inom socialstatistiken, samtidigt som statistikens kvalitet, noggrannhet, aktualitet och jämförbarhet alltid säkerställs. (5)I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om produktionsmetoden för EU-statistik: en vision för det kommande årtiondet framhålls den ökade användningen av flera olika uppgiftskällor och innovativa datainsamlingsmetoder samt den ökade betydelsen av att harmonisera statistiska begrepp och metoder på olika områden. I meddelandet efterlystes en ny generation statistiklagstiftning som skulle täcka ett bredare område. (6)Under 2011 godkände det europeiska statistiksystemet (ESS) i Wiesbaden ett dokument om en ny utformning av hushålls- och socialstatistiken (Memorandum on a New Conceptual Design for Household and Social Statistics). Där ansågs att de europeiska undersökningar som tillhandahåller uppgifter om personer och hushåll bör rationaliseras och att mindre frekventa insamlingar av mikrodata bör användas för att komplettera dessa huvudsakliga undersökningar på det sociala området. Det bör vidare ges bättre tillgång till administrativa uppgifter, och återanvändningen av befintliga uppgiftskällor och tillgången till nya uppgiftskällor bör utvecklas på nationell nivå och på EU-nivå. (7)Den utveckling som beskrivs ovan måste gradvis rationaliseras och lagstiftningen om statistik på det sociala området måste moderniseras, så att man säkerställer att sociala indikatorer av hög kvalitet tas fram på ett mer integrerat, flexibelt och ändamålsenligt sätt. Samtidigt måste vederbörlig hänsyn tas till användarnas behov, uppgiftslämnarnas börda, medlemsstaternas resurser, de tillämpade metodernas tillförlitlighet och noggrannhet, den tekniska möjligheten att framställa statistiken, den tid inom vilken statistiken kan göras tillgänglig samt resultatens tillförlitlighet. (8)Genom denna förordning fastställs en ram för europeisk statistik om personer och hushåll som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar. I förordningen anges de uppgifter som medlemsstaterna ska samla in och överlämna samt de grundläggande kvalitetskrav som uppgifterna ska uppfylla. I förordningen föreskrivs att närmare tekniska specifikationer ska fastställas genom delegerade akter och genomförandeåtgärder. Förordningen gör det möjligt att integrera olika uppgiftsinsamlingar med varandra och med användningen av administrativa uppgifter, samtidigt som den befintliga lagstiftningen konsolideras och förenklas. (9)I syfte att förenkla och rationalisera referensramen för europeisk socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar bör den befintliga europeiska statistiken om personer och hushåll som grundas på uppgifter på individnivå sammanföras i ett enda regelverk. Detta skulle garantera att den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar och som omfattar arbetsmarknaden, inkomster och levnadsvillkor, hälsa, utbildning och användning av informations- och kommunikationsteknik genomförs på ett enhetligt, samstämmigt och samordnat sätt. (10)Uppgiftsinsamlingarna om tidsanvändning och konsumtion sker för närvarande på frivillig väg i många medlemsstater, på grundval av överenskomna allmänna riktlinjer. Dessa två områden bör moderniseras, så att man kan dra full nytta av den nya teknikens framsteg. Uppgiftsinsamlingarna på dessa två områden bör organiseras i enlighet med denna förordning för att skapa möjligheter till ytterligare utveckling i framtiden samt säkerställa uppgifter som är mer aktuella och relevanta och tas fram på ett ändamålsenligare sätt. Under tiden bör medlemsstaternas nuvarande tillvägagångssätt inte ändras. (11)På grund av sina särdrag omfattas inte befolkningsstatistik, folk- och bostadsräkningar, företagsundersökningar och statistik som i huvudsak grundas på administrativa källor av denna förordning, utan de bör regleras separat genom särskilda regelverk som anpassas till deras karaktär.

(12)Statistiken betraktas inte längre bara som en av många informationskällor för beslutsfattandet, utan spelar i stället en central roll i beslutsprocessen. Ett faktabaserat beslutsfattande kräver statistik som uppfyller höga kvalitetskrav i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 och med de ändamål den är avsedd för. (13)Sociala uppgifter av hög kvalitet är inte bara nödvändiga för politiska ändamål, utan även för forskningen och som en del av en tillförlitlig informationsinfrastruktur. Forskare som får tillgång till mikrodata för vetenskapliga ändamål på grundval av kommissionens förordning (EU) nr 557/2013 om europeisk statistik vad gäller tillgång till konfidentiella uppgifter för vetenskapliga syften skulle ha stor nytta av bättre sammankopplade statistiska datauppsättningar, vilket i sin tur skulle förbättra konsekvensbedömningarna av politiken. (14)I förordning (EG) nr 223/2009 fastställs en referensram för europeisk statistik enligt vilken medlemsstaterna ska följa de statistiska principer och kvalitetskriterier som anges i förordningen. Kvalitetsrapporterna är viktiga för att bedöma, förbättra och informera om den europeiska statistikens kvalitet. Kommittén för det europeiska statistiksystemet (nedan kallad ESS-kommittén) har i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 223/2009 antagit en ESS-standard för utformningen av kvalitetsrapporterna. Detta bör bidra till harmoniseringen av kvalitetsrapporteringen enligt denna förordning. (15)I förordning (EG) nr 223/2009 finns bestämmelser om överföring av uppgifter från medlemsstaterna, inklusive överföring av konfidentiella uppgifter. De åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning bör säkerställa att konfidentiella uppgifter skyddas och att uppgifter inte olagligen offentliggörs eller används för icke-statistiska ändamål i samband med framställningen och spridningen av europeisk statistik. (16)Statistik behövs både på nationell och regional nivå. I enlighet med förordning (EG) nr 1059/2003 bör all statistik som medlemsstaterna översänder till kommissionen och som ska delas upp på territoriella enheter följa Nuts-nomenklaturen. För att jämförbar regional statistik ska kunna utarbetas bör därför de territoriella enheterna anges i enlighet med Nuts-nomenklaturen. (17)I syfte att beakta den ekonomiska, sociala och tekniska utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på de specifika ämnen som fastställs i bilaga I. Kommissionen bör också ha befogenhet att införa eller anpassa den åttaåriga löpande planeringen för insamling av de uppgifter som omfattas av denna förordning i enlighet med den periodicitet som anges i bilaga IV. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd sker i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (18)För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter när det gäller de tekniska specifikationerna för de särskilda datauppsättningarna, de tekniska detaljer som är gemensamma för flera datauppsättningar, de tekniska standarder som behövs för att underlätta utbyte och spridning av uppgifter mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna, urvalsramarna, särskilt fastställandet av minimikraven för urvalen, kvalitetsrapporternas form och innehåll samt alla undantag. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. (19)Genomförandet av denna förordning kan komma att kräva betydande anpassningar av de nationella statistiksystemen, och kommissionen bör därför kunna bevilja medlemsstaterna undantag. (20)Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 bör tillämpas på de statistiska uppgifter som omfattas av denna förordning. I synnerhet bör de statistiska uppgifter som behövs för att utveckla och övervaka åtgärder och strategier på unionsnivå och nationell nivå på områdena folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet betraktas som uppgifter som behandlas av skäl som rör ett viktigt allmänt intresse. (21)Målet med denna förordning, nämligen att fastställa en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, utan kan därför, av skäl som rör harmonisering och jämförbarhet, bättre uppnås på EU-nivå. EU kan därför vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. (22)Den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar och processen för uppgiftsinsamlingen bör bli mer ändamålsenlig och relevant. Uppgifternas jämförbarhet och samstämmighet på lång sikt bör säkerställas. Den europeiska statistik om personer och hushåll som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar regleras för närvarande i ett antal separata rättsakter som bör ersättas med denna förordning. Rådets förordning (EG) nr 577/98 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 måste därför upphävas. (23)Europeiska datatillsynsmannen har hörts. (24)Kommittén för det europeiska statistiksystemet har hörts. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Syfte 1.I denna förordning fastställs en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom ett urval av dessa personer och hushåll. 2.Denna förordning gäller inte de folk- och bostadsräkningar som avses i förordning (EG) nr 763/2008. Artikel 2 Definitioner

I denna förordning avses med (a)förhandskontrollerade uppgifter eller mikrodata: uppgifter eller mikrodata som kontrollerats av medlemsstaterna, på grundval av gemensamt fastställda valideringsregler, (b)område: en eller flera datauppsättningar som organiseras för att täcka särskilda ämnen, (c)observationsenhet: en identifierbar enhet om vilken uppgifter kan erhållas, (d)ämne: det informationsinnehåll som ska samlas in om observationsenheterna, där varje ämne omfattar en rad specifika ämnen, (e)administrativa register: uppgifter som en icke-statistisk källa, oftast ett offentligt organ, tar fram för egna ändamål, utan syfte att tillhandahålla statistik, (f)särskilt ämne: teman som är av särskilt intresse för användarna vid en viss tidpunkt, men som inte ingår i de regelbundna datauppsättningarna, (g)överordnad indikator: uppgifter som används generellt för att övervaka ett centralt mål för EU-politiken. Artikel 3 Datauppsättningar 1.Den uppgiftsinsamling som avses i artikel 1 ska organiseras enligt följande områden: (a)Arbetsmarknad. (b)Inkomster och levnadsvillkor. (c)Hälsa. (d)Utbildning. (e)Användning av informations- och kommunikationsteknik. (f)Tidsanvändning. (g)Konsumtion. 2.Datauppsättningarna ska omfatta ämnen som är gemensamma för alla områden, utöver följande specifika ämnen, som beskrivs närmare i bilaga I: (a)Karakteristika för personer och hushåll.

(b)Arbetsmarknadsdeltagande. (c)Anställningarnas varaktighet och tidigare arbetslivserfarenhet. (d)Arbetsvillkor, inbegripet arbetstid och arbetstidsarrangemang. (e)Utbildningsnivå och bakgrund. (f)Deltagande i allmän och yrkesinriktad utbildning. (g)Hälsa: hälsostatus och funktionsnedsättning, vård och omsorg samt hälsans bestämningsfaktorer. (h)Inkomst, konsumtion och välstånd, inklusive skulder. (i)Levnadsvillkor, inbegripet materiell fattigdom, bostäder, levnadsförhållanden och tillgång till tjänster. (j)Livskvalitet, inbegripet social och kulturell delaktighet och välbefinnande. (k)Tidsfördelning. (l)Deltagande i informationssamhället. 3.Precisionskraven och urvalens karakteristika på de olika områdena ska vara de som anges i bilagorna II och III. 4.Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i syfte att ändra de specifika ämnen som förtecknas i bilaga I för att återspegla relevant teknisk, social och ekonomisk utveckling och tillgodose nya behov hos användarna. När kommissionen utövar denna befogenhet ska den säkerställa (a)att sådana delegerade akter inte leder till att en betydande ytterligare börda eller kostnad påläggs medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna, och (b)att högst 20 procent av de specifika ämnen som förtecknas i bilaga I ändras för varje område genom delegerade akter. På de områden där uppgifter samlas in årligen eller oftare får dessa ändringar motsvara högst 10 procent av de specifika ämnen som förtecknas. Dessa högsta procentsatser ska gälla för fyra på varandra följande år. Antalet specifika ämnen som får ändras ska avrundas uppåt till närmaste heltal. Artikel 4 Flerårig löpande planering 1.Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i syfte att fastställa eller anpassa en flerårig löpande planering för åtta år för insamlingen av de uppgifter som omfattas av denna förordning, i enlighet med den periodicitet som anges i bilaga IV. Kommissionen ska säkerställa att sådana delegerade akter inte medför någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna. 2.I den fleråriga löpande planeringen ska det anges under vilken period uppgifter ska samlas in för (a)de specifika ämnen som är knutna till områdena,

(b)de särskilda ämnen som användarna begär, för områdena arbetsmarknad respektive inkomster och levnadsvillkor, i enlighet med vad som föreskrivs i bilaga IV. I motiverade undantagsfall får dessa uppgifter omfatta andra specifika ämnen än de som förtecknas i bilaga I. 3.De anpassningar av planeringen som avses i punkt 1 ska göras senast 24 månader innan varje period för uppgiftsinsamling inleds enligt planeringen. Dessa anpassningar ska syfta till att säkerställa att planeringen är effektiv och anpassad till användarnas behov. Artikel 5 Statistiska populationer och observationsenheter 1.Den statistiska populationen ska utgöras av alla personer som normalt är bosatta i privathushåll i varje medlemsstat. 2.Uppgiftsinsamlingen ska i varje medlemsstat genomföras genom ett urval av observationsenheter som utgörs av privathushåll eller personer som tillhör privathushåll och som normalt är bosatta i den medlemsstaten. Artikel 6 Tekniska specifikationer för datauppsättningarna 1.Kommissionen ska ha befogenhet att anta genomförandeakter i syfte att specificera följande tekniska detaljer i de enskilda datauppsättningarna: (a)Antal variabler och beskrivning av variablerna. (b)Statistiska klassifikationer. (c)De statistiska populationernas, observationsenheternas och uppgiftslämnarnas exakta karakteristika. (d)Referensperioder och referensdatum. (e)De krav som gäller geografisk täckning, urvalens karakteristika inklusive delurval, tekniska aspekter på fältarbetet, redigering och imputering, viktning, skattning och variansskattning. (f)Om så krävs för att uppnå en hög grad av jämförbarhet när det gäller uppgifter om sysselsättning och arbetslöshet på arbetsmarknadsområdet, den metod som ska användas för insamlingen av uppgifterna. Om nödvändigt får detta även omfatta ordningen och placeringen av frågorna i frågeformuläret. Denna nödvändighet ska vederbörligen motiveras. 2.Om aspekter är gemensamma för flera datauppsättningar ska kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter i syfte att specificera följande tekniska aspekter för datauppsättningarna: (a)Förteckningen över och beskrivningen av variablerna. (b)De statistiska klassifikationerna. (c)De statistiska populationernas och observationsenheternas exakta karakteristika. 3.För datauppsättningar om månatlig arbetslöshet på arbetsmarknadsområdet ska kommissionen ha befogenhet att anta genomförandeakter i syfte att beskriva variablerna och längden, kvalitetskraven och detaljnivån för de tidsserier som ska överföras.

4.Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. Artikel 7 Standarder för överföring och utbyte av uppgifter 1.Tekniska standarder ska införas för att underlätta utbytet och spridningen av uppgifter mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna, särskilt för att stödja den kvalitetsstyrning och processdokumentation som rör den statistik som omfattas av denna förordning. 2.De tekniska standarderna ska omfatta statistiska begrepp, processer och produkter, inklusive data och metadata. 3.Kommissionen ska ha befogenhet att anta genomförandeakter i syfte att fastställa de tekniska standarder som avses i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. Artikel 8 Uppgiftskällor och metoder 1.Medlemsstaterna ska tillhandahålla de uppgifter som avses i artikel 1 med hjälp av en eller en kombination av följande källor, under förutsättning att de uppfyller kvalitetskraven i artikel 12: (a)Uppgifter som lämnas direkt av uppgiftslämnarna. (b)Administrativa register och alla andra källor, metoder eller innovativa tillvägagångssätt, i den mån de möjliggör framtagning av uppgifter som är jämförbara och förenliga med de tillämpliga särskilda krav som fastställs i denna förordning. 2.Medlemsstaterna ska förse kommissionen (Eurostat) med närmare uppgifter om de källor och metoder som används. Artikel 9 Datauppsättningarnas periodicitet Datauppsättningarnas periodicitet ska vara den som anges i bilaga IV. Artikel 10 Uppgiftsöverföring och tidsfrister 1.Tidsfristerna för uppgiftsöverföring ska vara de som anges i bilaga V. 2.För varje datauppsättning ska medlemsstaterna överföra förhandskontrollerade mikrodata utan direkt identifiering till kommissionen (Eurostat). 3.Med avvikelse från punkt 2 ska förhandskontrollerade aggregerade uppgifter översändas för sammanställningen av den månatliga arbetslöshetsstatistiken.

4.Medlemsstaterna ska samla in och översända uppgifter i enlighet med den här förordningen från och med 2019. Artikel 11 Urvalsramar 1.Uppgifterna ska baseras på representativa urval grundade på urvalsramar som fastställs på nationell nivå och som möjliggör att personer eller hushåll kan väljas ut slumpmässigt, med en känd urvalssannolikhet. Urvalsramarna ska syfta till att på ett uttömmande och exklusivt sätt omfatta den berörda populationen och ska regelbundet uppdateras. De ska innehålla alla uppgifter som krävs för utformningen av urvalen, till exempel de uppgifter som behövs för stratifieringsändamål och för att kontakta personerna eller hushållen. Urvalsramen ska också innehålla de uppgifter som behövs för att koppla personer till andra administrativa register, i den mån det medges enligt bestämmelserna om uppgiftsskydd. 2.Om det saknas en sådan urvalsram i medlemsstaten, ska andra urvalsramar som uppfyller kriterierna nedan användas. Urvalsramarna ska (a)identifiera urvalsenheterna, som kan vara personer, hushåll, bostäder eller adresser, (b)kunna redovisa urvalssannolikheten, och (c)uppdateras regelbundet. 3.Kommissionen ska ha befogenhet att anta genomförandeakter om fastställande av enhetliga villkor för urvalsramarna, särskilt för att ange minimikrav. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. Artikel 12 Kvalitet 1.Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa kvaliteten på de data och metadata som översänds. 2.I denna förordning ska de kvalitetskriterier som definieras i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 tillämpas. 3.Kommissionen (Eurostat) ska bedöma kvaliteten på metadata om specifikationerna, de uppgifter som översänds och urvalsramarna. 4.För detta ändamål ska medlemsstaterna, med avseende på de data och mikrodata som avses i artikel 10, översända (a)metadata som beskriver den metod som används och hur de tekniska specifikationerna uppnåtts med hänvisning till specifikationerna i denna förordning, och (b)upplysningar om överensstämmelse med minimikraven för de urvalsramar som använts, inklusive när de utformas och uppdateras, i enlighet med denna förordning. 5.Medlemsstaterna ska översända de metadata och upplysningar som avses i punkt 4 senast tre månader efter tidsfristen för översändning av data och mikrodata. Dessa kompletterande upplysningar ska tillhandahållas i form av kvalitetsrapporter som särskilt visar hur de översända data och mikrodata respektive metadata och upplysningar uppfyller kvalitetskraven. 6.Kommissionen ska ges befogenhet att anta genomförandeakter för att närmare ange kvalitetsrapporternas form och innehåll. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. 7.Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen (Eurostat) så snart som möjligt om alla relevanta upplysningar eller förändringar som rör genomförandet av denna förordning och som kan påverka kvaliteten på de uppgifter som översänds.

8.På begäran av kommissionen (Eurostat) ska medlemsstaterna tillhandahålla de kompletterande upplysningar som krävs för att utvärdera de statistiska uppgifternas kvalitet. Artikel 13 Genomförbarhets- och pilotstudier För att förbättra datauppsättningarna ska kommissionen (Eurostat), vid behov, ta initiativ till och medlemsstaterna samarbeta i flera genomförbarhets- och pilotstudier, särskilt för att förbättra kvaliteten och jämförbarheten, bidra till moderniseringen på områdena för konsumtion och tidsanvändning, utforska och införa nya sätt att förbättra anpassningen till användarnas behov, bättre integrera insamlingen av uppgifter och användningen av andra uppgiftskällor samt göra uppgiftsinsamlingen i medlemsstaterna ändamålsenligare, med beaktande av den tekniska utvecklingen. Artikel 14 Finansiering 1. För genomförandet av denna förordning får unionen lämna bidrag till nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009 för a) utveckling och/eller införande av uppgiftsinsamlingar eller metoder för uppgiftsinsamling för socialstatistik, inklusive urvalsramar, under de första fyra åren för insamlingen av datauppsättningarna, b) utarbetande av metoder, inklusive sådana genomförbarhets- och pilotstudier som avses i artikel 13, c) insamling av statistik om ett särskilt ämne som användarna begär enligt bilaga IV, nya eller omarbetade uppsättningar av variabler och karakteristika som tillämpas för första gången. 2. Unionens ekonomiska bidrag ska lämnas i enlighet med artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013, artikel 16.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013, artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013, artikel 58 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 eller artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 282/2014. 3. Unionens ekonomiska bidrag får inte överstiga 90 % av de stödberättigande kostnaderna. Artikel 15 Utövande av delegering 1.Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2.Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.4 och 4.1 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den [Publications Office: please insert exact date of entry into force of the Regulation]. 3.Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.4 och 4.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4.Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. 5.Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 6.En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.4 och 4.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 16 Kommittéförfarande 1.Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom förordning (EG) nr 223/2009. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2.När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Artikel 17 Undantag 1.Om tillämpningen av denna förordning, eller de genomförandeåtgärder och delagerade akter som antas i enlighet med denna, skulle kräva väsentliga anpassningar i en medlemsstats nationella statistiksystem får kommissionen genom genomförandeakter medge ett undantag under högst tre år. Ett undantag får beviljas endast om det inte äventyrar jämförbarheten mellan medlemsstaternas uppgifter om de överordnade indikatorerna, eller försvårar beräkningen av de aktuella och representativa europeiska aggregat som krävs. 2.Om ett undantag fortfarande är motiverat vid utgången av den period för vilken det beviljats får kommissionen, genom genomförandeakter, medge ytterligare ett undantag under högst tre år. 3.Om det enda sätt på vilket en medlemsstat kan tillhandahålla de datauppsättningar som krävs är att använda andra metoder än de som fastställs i denna förordning, eller i genomförandeåtgärder och delegerade akter som antas enligt förordningen, får kommissionen, genom genomförandeakter, i undantagsfall tillåta att sådana metoder används under högst fem år. 4.Om tillståndet fortfarande är motiverat vid utgången av den period för vilket det beviljats får kommissionen, genom genomförandeakter, bevilja ytterligare ett tillstånd under högst fem år. 5.Vid tillämpningen av punkterna 1–4 ska medlemsstaterna lämna en vederbörligen motiverad begäran till kommissionen senast tre månader efter det att den berörda akten trädde i kraft, eller sex månader före utgången av den period för vilken det befintliga undantaget eller tillståndet beviljades. När den berörda medlemsstaten begär ett sådant tillstånd som avses i punkterna 3 och 4 ska den närmare beskriva de metoder som används och visa att de leder till jämförbara resultat. 6.Kommissionen ska anta dessa genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. Artikel 18 Upphävande 1.Förordningarna (EG) nr 577/98 och (EG) nr 1177/2003 ska upphöra att gälla med verkan den från 31 december 2018. De krav i dessa förordningar som rör överföringen av data och metadata, inklusive kvalitetsrapporterna, ska fortsätta att tillämpas för de referensperioder som föregår deras upphävande. 2.Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till den här förordningen. Artikel 19 Ikraftträdande 1.Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 2.Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2025 med avseende på de områden som anges i artikel 3.1 f och g.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1Förslagets eller initiativets beteckning 1.2Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3Typ av förslag eller initiativ 1.4Mål 1.5Motivering till förslaget eller initiativet 1.6Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7Planerad metod för genomförandet 2.FÖRVALTNING 2.1Bestämmelser om uppföljning och rapportering 2.2Administrations- och kontrollsystem 2.3Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oriktigheter 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel 3.2Beräknad inverkan på utgifterna

3.2.1Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2Beräknad inverkan på driftsanslagen 3.2.3Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur 3.2.4Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen 3.2.5Bidrag från tredje part 3.3Beräknad inverkan på inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1.Förslagets eller initiativets beteckning Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar 1.2.Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 3403 – Utarbetande av statistisk information 1.3.Typ av förslag eller initiativ ◻ Ny åtgärd ◻ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd ◻ Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ☒ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4.Mål 1.4.1.Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till För att utforma och utvärdera politik som rör kommissionens politiska prioriteringar, särskilt när det gäller sysselsättning och tillväxt, den digitala marknaden, en djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union (EMU) samt migration och rörlighet krävs goda analys- och övervakningsverktyg. De politiska prioriteringarna motsvarar också ett antal olika områden inom den sociala och ekonomiska statistiken, vilket gör det nödvändigt att säkerställa större samstämmighet mellan olika uppgiftskällor. I Europa 2020-strategin används indikatorer för att övervaka de överordnade målen, t.ex. att främja sysselsättning, förbättra utbildningsnivåerna och främja social inkludering, särskilt genom fattigdomsminskning. För att beräkna dessa indikatorer krävs aktuella statistiska uppgifter. De statistiska uppgifterna bör tas fram så effektivt som möjligt med hjälp av moderna metoder för uppgiftsinsamling och statistikproduktion.

Förslaget kommer också att öka flexibiliteten för att tillgodose viktiga strategiska initiativ som kräver indikatorer. 1.4.2.Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs Specifikt mål nr 1 Att åtgärda följande: i) Den nuvarande uppsplittringen vid framställningen av europeisk socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar och ii) den bristande flexibiliteten i det nuvarande systemet för uppgiftsinsamling för europeisk socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 3403 – Utarbetande av statistisk information 1.4.3.Verkan eller resultat som förväntas Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs. Genom förslaget kommer den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar att bättre kunna anpassas till behoven i samhället. Genom att det ger möjlighet att främja samstämmighet mellan olika områden kommer förslaget också att hjälpa Eurostat att säkerställa kvaliteten på den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar. Det kommer också att underlätta användningen av innovativa statistikverktyg och statistikmetoder och möjliggöra ett effektivare samarbete och en effektivare samordning mellan de nationella statistikbyråerna och andra nationella myndigheter, i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik. Förslaget medför en engångskostnad för utformningen för de nationella statistikbyråerna. Den totala kostnaden för införandet beräknas emellertid att minska, främst till följd av mindre redundans och överlappningar mellan olika uppgiftsinsamlingar och återanvändning av system för statistikproduktion. Beroende på hur produktionsmetoderna införs på nationell nivå (t.ex. om ny teknik och nya metoder införs eller om tillgången till administrativa register förbättras) skulle de ökade kostnaderna i den inledande fasen i utformningen av de sociala undersökningarna i stor utsträckning kunna kompenseras genom minskade kostnader i uppgiftsinsamlingsfasen, som motsvarar två tredjedelar av den totala kostnaden för statistikproduktionen. Den eventuella kostnadsökningen till följd av ökad flexibilitet i uppgiftsinsamlingen kan hållas under kontroll om, såsom planerat, de huvudsakliga delarna av undersökningarna, som i hög grad bestämmer de nationella statistikbyråernas kostnader, anges i ramlagstiftningen. Förslaget uppfyller förenklingsmålen i Refit-programmet, särskilt eftersom det samlar fem förordningar i en enda rättslig ram. 1.4.4.Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. Kommissionen (Eurostat) utarbetar gemensamma riktlinjer för den europeiska statistiken och fastställer kraven på kvalitetsrapportering för utvecklingen, framställningen och spridningen av socialstatistik. De kvalitetsrapporter som medlemsstaterna ska ta fram för varje uppgiftsinsamling måste innehålla särskilda kontroller för den berörda uppgiftsinsamlingen. På så sätt kommer de statistiska uppgifternas kvalitet att säkerställas. 1.5.Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1.Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt På kort och medellång sikt: Integrera de befintliga förordningarna om europeisk socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar, minska uppsplittringen av produktionsprocesserna för den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar och öka flexibiliteten i uppgiftsinsamling genom att införa lagstiftning på flera nivåer. På lång sikt: Säkerställa att den europeiska socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar fortsätter att ge ett värdefullt underlag för beslutsfattande på EU-nivå och på nationell nivå samt effektivisera de metoder som används för att samla in socialstatistik. 1.5.2.Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå Uppgiften att framställa statistik som är 1) harmoniserad och jämförbar mellan medlemsstaterna och 2) som framställs för att tillgodose EU:s behov kan inte uppnås enbart på nationell nivå. EU-statistik kan endast framställas om medlemsstaterna tillämpar en harmoniserad metod och framställer statistik enligt en fastställd gemensam modell och gemensamma karakteristika. Detta kan endast uppnås fullt ut genom åtgärder på EU-nivå.

1.5.3.Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder De olika förordningar som omfattar olika områden inom socialstatistiken som antagits har resulterat i bristande konsekvens och mindre ändamålsenliga uppgiftsinsamlingar. Detta är första gången en ramförordning som omfattar sju områden inom socialstatistiken föreslås. Genom detta initiativ rationaliseras de fem nuvarande rättsliga grunderna för arbetskraftsundersökningen, den europeiska statistiken över inkomster och levnadsvillkor (EU–Silc), undersökningen om vuxenutbildning (AES), Europeiska hälsoenkäten (EHIS) och undersökningen om hushållens användning av informations- och kommunikationsteknik (ICT-HH). Det ger också en rättslig grund för de två europeiska undersökningar på det sociala området som för närvarande genomförs på grundval av en informell överenskommelse: hushållsbudgetundersökningen (HBS) och den harmoniserade europeiska tidsanvändningsstudien (HETUS). 1.5.4.Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter Förslaget är förenligt med förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik. 1.6.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen ◻ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid –◻ Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den DD/MM]ÅÅÅÅ. –◻ Det påverkar resursanvändningen från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ. ☒ Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid: –För att genomföra förslaget krävs det en infasningsperiod på sju år från 2019 till 2025. –Programmet fortsätter dock att löpa efter den perioden. –Endast åren i den gällande fleråriga budgetramen har beaktats i finansieringsöversikten för rättsakten (2019–2020). Fortsatt finansiering kommer att ske på villkor att en överenskommelse nås om nästa fleråriga budgetram och att de särskilda program från vilka finansieringen tas fortsätter att löpa. 1.7.Planerad metod för genomförandet ☒ Direkt förvaltning som sköts av kommissionen –☒ inom dess avdelningar, vilket också inbegriper personalen vid unionens delegationer –◻ via genomförandeorgan ◻ Delad förvaltning med medlemsstaterna ◻ Indirekt förvaltning genom att uppgifter som ingår i budgetgenomförandet delegeras till –◻ tredjeländer eller organ som de har utsett

–◻ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka) –◻ EIB och Europeiska investeringsfonden –◻ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen –◻ offentligrättsliga organ –◻ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier –◻ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier –◻ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten –Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar […] […] 2.FÖRVALTNING 2.1.Bestämmelser om uppföljning och rapportering Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder Regelbunden, ingående kvalitetsrapportering om genomförandet av varje insamling av statistiska uppgifter sker redan enligt de särskilda regler som gäller. Rapporteringen kommer att fortsätta och förbättras ytterligare genom det nya förslaget. Bidragsmottagarna måste överlämna insamlade uppgifter och den åtföljande kvalitetsrapporten. 2.2.Administrations- och kontrollsystem 2.2.1.Risker som identifierats Eftersom den metod som valts för förslaget är direkt förvaltning av kommissionen utgörs de huvudsakliga riskerna av risker som rör förvaltning av upphandlingar och bidrag. 2.2.2.Uppgifter om det interna kontrollsystemet

Kommissionen (Eurostat) har utarbetat en kontrollstrategi för perioden 2013–2017. De åtgärder och verktyg som ingår i denna strategi kan tillämpas fullt ut på insamling av statistik enligt den föreslagna förordningen. De förändringar som införs genom strategin kan minska sannolikheten för och bidra till att förebygga bedrägerier. Bland annat ingår i åtgärderna att minska komplexiteten, tillämpa kostnadseffektiva övervakningsförfaranden och utföra riskbaserade förhands- och efterhandskontroller. I strategin ingår också upplysningsåtgärder och utbildning om förebyggande av bedrägerier. 2.2.3.Beräknade kostnader för och fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel Kommissionen (Eurostat) har, i enlighet med målen för intern kontroll och riskhantering i sin strategiska plan för 2016–2020, en kontrollstrategi som syftar till att generellt begränsa risken för bristande efterlevnad av väsentlighetskriteriet på 2 %. Alla finansiella transaktioner (dvs. 100 % av budgeten) kommer att omfattas av obligatoriska förhandskontroller i enlighet med budgetförordningen. Dessutom kommer kontroller baserade på en ingående analys av underlagen att genomföras på grundval av en årlig riskanalys. De kan omfatta 4–6 % av den totala budget som förvaltas av Eurostat. 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oriktigheter Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade) Den 30 oktober 2013 antog Eurostat en strategi för bedrägeribekämpning för 2014–2017 i enlighet med kommissionens bedrägeribekämpningsstrategi (CAFS) av den 24 juni 2011. Eurostats strategi har följande tre operativa mål: i) Stärka befintliga åtgärder mot bedrägerier, ii) bättre integrera bedrägeribekämpningsförfaranden i Eurostats riskbedömning och riskhantering samt i revisioner, planering, rapportering och övervakning samt iii) stärka Eurostats bedrägeribekämpningskapacitet och medvetenheten som en del av kommissionens löpande arbete mot bedrägerier. Bedrägeribekämpningsstrategin åtföljs av en handlingsplan mot bedrägeri. Under tillämpningsperioden övervakas genomförandet av strategin två gånger om året genom rapporter som skickas till ledningen. Eurostat kommer att bedöma effekterna av strategin under 2017 och uppdatera den i enlighet med detta. Under 2016 kommer också en interimsöversyn av handlingsplanen mot bedrägeri att göras. Både översynen av Eurostats strategi och översynen av handlingsplanen kommer att genomföras på grundval av den uppdaterade metodik och vägledning som Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utfärdade i februari 2016. Alla potentiella bidragsmottagare är offentliga organ (nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter, enligt definitionen i förordning (EG) nr 223/2009). Bidrag beviljas dessutom utan någon ansökningsomgång. Regler för att övervaka förvaltningen av bidragen finns. De omfattar de specifika bidragsförfarandena, och inbegriper både förhands- och efterhandsanalys av bidragsförvaltningen. Tillämpningen av enhetskostnader och enhetsbelopp enligt artikel 124.1 i budgetförordningen minskar avsevärt risken för fel på grund av bidragsförvaltningen och underlättar därmed administrationen. 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”) Redovisa enligt de berörda rubrikerna i den fleråriga budgetramen i nummerföljd. Rubrik i den fleråriga budgetramen Budgetrubrik Typ av

anslag Bidrag Nummer

[Beteckning………………………...……………] Diff./Icke-diff. från Efta-länder från kandidatländer från tredjeländer enligt artikel 21.2 b i budgetförordningen 1a 04.030201 – program: Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) Diff. JA NEJ NEJ NEJ 1a 09.040201 – Ledarskap inom informations- och kommunikationsteknik (program: Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation) Diff. JA NEJ NEJ NEJ 1a 29.020100 – program – Programmet för europeisk statistik 2013–2017; programmet för europeisk statistik 2018–2020 Diff. JA NEJ NEJ NEJ 1 13.036501 – program: Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) Diff. NEJ NEJ NEJ NEJ 1 13.046101 – program: Sammanhållningsfonden Diff. NEJ NEJ NEJ NEJ 3 17.030100 – program: Programmet för unionens åtgärder på hälsoområdet (hälsoprogrammet) Diff. JA JA JA NEJ 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna [Dessa uppgifter ska anges på databladet för budgetuppgifter av administrativ natur (andra dokumentet i bilagan till denna finansieringsöversikt), vilket ska laddas upp i CISNet som underlag för samråden mellan kommissionens avdelningar.] 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga

budgetramen Nummer 1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

GD ESTAT År

2019 År

2020 TOTALT • Driftsanslag Budgetrubrik 29.020100 Åtaganden (1) 5,298 4,648 9,946 Betalningar (2) 2,649 4,444 7,093 Budgetrubrik (nr) Åtaganden (1a) Betalningar (2a) Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program Budgetrubrik (nr) (3) TOTALA anslag

för GD ESTAT Åtaganden =1+1a +3 5,298 4,648 9,946 Betalningar =2+2a +3 2,649 4,444 7,093





GD EMPL År

2019 År

2020 TOTALT • Driftsanslag Budgetrubrik 04.030201 Åtaganden (1) 3,194 2,695 5,889 Betalningar (2) 1,597 2,625 4,222 Budgetrubrik (nr) Åtaganden (1a) Betalningar (2a) Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program Budgetrubrik (nr) (3) TOTALA anslag

för GD EMPL Åtaganden =1+1a +3 3,194 2,695 5,889 Betalningar =2+2a +3 1,597 2,625 4,222



GD CONNECT År

2019 År

2020 TOTALT • Driftsanslag Budgetrubrik 09.040201 Åtaganden (1) 2,000 0,000 2,000 Betalningar (2) 1,000 0,800 1,800 Budgetrubrik (nr) Åtaganden (1a) Betalningar (2a) Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program Budgetrubrik (nr) (3) TOTALA anslag

för GD CONNECT Åtaganden =1+1a +3 2,000 0,000 2,000 Betalningar =2+2a +3 1,000 0,800 1,800 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga

budgetramen Nummer 1. Smart tillväxt för alla GD REGIO År

2019 År

2020 TOTALT • Driftsanslag Budgetrubrik 13.036501 Åtaganden (1) 0,466 0,466 0,932 Betalningar (2) 0,233 0,419 0,652 Budgetrubrik 13.046101 Åtaganden (1a) 0,200 0,200 0,400 Betalningar (2a) 0,100 0,180 0,280 Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program Budgetrubrik (nr) (3) TOTALA anslag

för GD REGIO Åtaganden =1+1a +3 0,666 0,666 1,332 Betalningar =2+2a +3 0,333 0,599 0,932









• TOTALA driftsanslag Åtaganden (4) 11,159 8,008 19,167 Betalningar (5) 5,579 8,468 14,047 • TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program (6) TOTALA anslag

för RUBRIK 1

i den fleråriga budgetramen Åtaganden =4+ 6 11,159 8,008 19,167 Betalningar =5+ 6 5,579 8,468 14,047 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet: Rubrik i den fleråriga

budgetramen Nummer 3. Säkerhet och medborgarskap GD SANTE År

2019 År

2020 TOTALT • Driftsanslag Budgetrubrik 17.030100 Åtaganden (1) 0,000 0,500 0,500 Betalningar (2) 0,000 0,250 0,250 Budgetrubrik (nr) Åtaganden (1a) Betalningar (2a) Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program Budgetrubrik (nr) (3) TOTALA anslag

för GD SANTE Åtaganden =1+1a +3 0,000 0,500 0,500 Betalningar =2+2a +3 0,000 0,250 0,250





• TOTALA driftsanslag Åtaganden (4) 0,000 0,500 0,500 Betalningar (5) 0,000 0,250 0,250 • TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program (6) TOTALA anslag

för RUBRIK 3

i den fleråriga budgetramen Åtaganden =4+ 6 0,000 0,500 0,500 Betalningar =5+ 6 0,000 0,250 0,250 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet: • TOTALA driftsanslag Åtaganden (4) 11,159 8,508 19,667 Betalningar (5) 5,579 8,718 14,297 • TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program (6) TOTALA anslag

för RUBRIKERNA 1–4

i den fleråriga budgetramen

(referensbelopp) Åtaganden =4+ 6 11,159 8,508 19,667 Betalningar =5+ 6 5,579 8,718 14,297







Rubrik i den fleråriga

budgetramen 5. ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) År

2019 År

2020 TOTALT GD ESTAT • Personal 4,164 4,164 8,328 • Övriga administrativa utgifter 0,404 0,414 0,818 GD ESTAT TOTALT Anslag 4,568 4,578 9,146 TOTALA anslag

för RUBRIK 5

i den fleråriga budgetramen (summa åtaganden = summa betalningar) 4,568 4,578 9,146 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) År

2019 År

2020 TOTALT TOTALA anslag

för RUBRIKERNA 1–5

i den fleråriga budgetramen Åtaganden 15,727 13,087 28,814 Betalningar 10,147 13,296 23,443 3.2.2.Beräknad inverkan på driftsanslagen –◻ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk –☒ Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Mål- och resultatbeteckning ⇩ År

2019 År

2020 TOTALT RESULTAT Typ Genomsnittliga kostnader Antal Kostn. Antal Kostn. Totalt antal Total kostnad SPECIFIKT MÅL nr 1… Åtgärda den nuvarande uppsplittringen vid framställningen av europeisk socialstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar i EU och den bristande flexibiliteten i det nuvarande systemet för uppgiftsinsamling – Resultat Ad hoc-modul för AKV 0,067 30 2,000 30 2,000 60 4,000 – Resultat Ad hoc-modul för EU-Silc 0,017 30 0,500 0 0,000 30 0,500 – Resultat Genomförande av uppgiftsinsamlingar 0,096 60 5,650 30 3,000 90 8,650 – Resultat Metod- och pilotstudier 0,080 37 3,009 44 3,509 81 6,517 Delsumma för specifikt mål nr 1 157 11,159 104 8,509 261 19,667 SPECIFIKT MÅL nr 2… – Resultat Delsumma för specifikt mål nr 2 TOTALA KOSTNADER 157 11,159 104 8,509 261 19,667 3.2.3.Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur 3.2.3.1.Sammanfattning

–◻ Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk –☒ Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) År

2019 År

2020 TOTALT RUBRIK 5

i den fleråriga budgetramen Personal 4,164 4,164 8,328 Övriga administrativa utgifter 0,404 0,414 0,818 Delsumma RUBRIK 5

i den fleråriga budgetramen 4,568 4,578 9,146 Belopp utanför RUBRIK 5

i den fleråriga budgetramen Personal Andra utgifter

av administrativ natur Delsumma

för belopp utanför RUBRIK 5

i den fleråriga budgetramen TOTALT 4,568 4,578 9,146 Personalbehoven och andra utgifter av administrativ natur ska täckas genom anslag inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel. 3.2.3.2.Beräknat personalbehov –◻ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk. –☒ Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter År

2019 År

2020 29 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) 24,45 24,45 XX 01 01 02 (vid delegationer) XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) 29 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) 29 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget) 12 12 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna) XX 01 04 yy – vid huvudkontoret – vid delegationer XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) 10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med direkta forskningsåtgärder) Annan budgetrubrik (ange vilken) TOTALT 36,45 36,45 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel. Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda Metodarbete för lämplig avgränsning av undersökningar, inklusive ad hoc-moduler It-arbete för att ta emot, validera och behandla uppgifter. Dataanalys, datapublicering och användarstöd Extern personal Metodarbete för lämplig avgränsning av undersökningar, inklusive ad hoc-moduler It-arbete för att ta emot, validera och behandla uppgifter.

3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen –☒ Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen –◻ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen. Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp. –◻ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras. Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp. 3.2.5.Bidrag från tredje part –Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet. –Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) År

N År

N+1 År

N+2 År

N+3 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) Totalt Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering



3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna –☒ Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. –◻ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: –◻ Påverkan på egna medel –◻ Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)