Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Handlingsplan för inre marknaden - resultattavla nr 3"

(1999/C 116/02)

Den 9 december 1997 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 23.2 i arbetsordningen att utarbeta ett yttrande om ovannämnda handlingsplan.

Beslutet bekräftades av det nya presidiet den 15 oktober 1998.

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 februari 1999. Föredragande var John Little.

Vid sin 361:a plenarsession den 24-25 februari 1999 (sammanträdet den 24 februari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 70 röster för, 2 röster emot och 2 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Kommissionens tredje upplaga av "resultattavla för inre marknaden" offentliggjordes i november 1998 och utgör den tredje lägesrapporten om Handlingsplanen för den inre marknaden 1998, som publicerades i juni 1997 och som skall vara genomförd den 31 december 1998.

1.2. Rapporten ger uppdaterad information i samma format som den andra upplagan med tillägg av viss statistik, en ny tonvikt på rapportering av reaktioner och en presentation av resultaten från en företagsenkät utförd i september 1998.

1.3. Utöver de yttranden som regelbundet avgivits om särskilda aspekter av den inre marknaden, har kommittén avgivit yttranden om kommissionens "Utkast till handlingsplan för den inre marknaden" och om de två första resultattavlorna.

1.4. Liksom i det föregående yttrandet(1) är avsikten att i detta yttrande fokusera på vad som verkar vara de viktigaste frågorna i kommissionens rapport och inte att återge eller kommentera varje enskild punkt. Emellertid har kommittén tagit tillfället i akt att också uttrycka åsikter om hur dynamiken som genererats av handlingsplanen skall bibehållas.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Resultattavla nr 3

2.1.1. Kommittén lovordar den presentationsform som bibehållits i den tredje upplagan. Den välkomnar de olika kategorier av uppgifter som ges även denna gång och den fortsatta analysen av de framsteg som gjorts på olika områden och av enskilda medlemsstater. Genom att fastställa resultat och brister uppnås i rapporten en rimlig balans, även om dess allmänna slutsats vad gäller resultatet är mer positiv än kommitténs.

2.1.2. Den rättframma och sakliga framställningen i resultattavlan träffar särskilt rätt när den ifrågasätter den politiska viljan att slutföra införlivandet av lagstiftningen i nationell lag. Analysen per medlemsstat av icke införlivade direktiv uppdelade per förseningens omfattning och per sektor är särskilt instruktiv. Kommittén anser att det är viktigt att det ges politiska garantier för att slutföra processen.

2.1.3. Kommittén anser att den minst övertygande delen av rapporten är del D, där det ges statistik över direktinvesteringar i utlandet och statligt stöd under rubriken Ekonomisk integration. Om titeln antyder att det förekommit tendenser mot ekonomisk integration, gör inte texten i rapporten någon direktkoppling mellan upplysningarna under de två underrubrikerna och sådana tendenser, och ger inte heller några andra fingervisningar som skulle tyda på att det sker någon ekonomisk integration. Kommittén skulle ha föredragit att få se indikatorer som mer specifikt visar de ekonomiska fördelar och den sociala utveckling som kan tillskrivas den inre marknaden. Den emotser en särskild rapport om den ekonomiska integrationen som enligt uppgift kommer att offentliggöras av kommissionen 1999.

2.2. Handlingsplan

2.2.1. Kommittén erkänner att handlingsplanen har tjänat ett mycket värdefullt syfte i den meningen att den både har drivit på och underlättat vägen mot slutförandet av den rättsliga ramen och att det håller på att skapas en starkare inre marknad, där medborgare och företag på ett bättre sätt kommer att kunna utnyttja de möjligheter som står till buds.

2.2.2. Kommittén håller dock inte med kommissionen om att handlingsplanen "redan nu kan betraktas som en framgång". Märk väl att per den 15 oktober 1998

- har en tredjedel av kommissionens, rådets och Europaparlamentets åtaganden enligt handlingsplanen från juni 1997 inte genomförts,

- har nästan 15 % av direktiven (203) ännu inte börjat tillämpas i alla medlemsstater(2),

- har mer än hälften av direktiven rörande telekommunikationer, offentlig upphandling och transporter inte införlivats i alla medlemsländer,

- tenderar de medlemsstater som är dåliga på att genomföra direktiv också att vara sämst på att tillämpa bestämmelserna,

- anses handelshindren i stort vara desamma som för ett år sedan.

Trots de resultat som åstadkommits har handlingsplanens mål inte uppnåtts. Inget enskilt företag skulle överleva om det ständigt skulle misslyckas med att nå en tredjedel av sina mål!

2.2.3. Kommissionen erkänner att mycket återstår att göra och meddelar sin avsikt att ge ut vidare utgåvor av resultattavlan. Kommittén håller med om att tidsfristen för handlingsplanen inte bör utsträckas och förordar inte något nytt måldatum. Emellertid måste man på ett eller annat sätt fortsätta att inrikta uppmärksamheten på genomförandet och tillämpningen av den inre marknadens regler.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Överträdelser (Del B 2 av resultattavla nr 3)

3.1.1. Intressant information per sektor ges avseende antalet fall som behandlats enligt det formella överträdelseförfarandet som kan leda till att ärenden hänskjuts till domstolen. Det är oroande att det fortfarande kvarstår ett så stort antal fall som behandlats enligt överträdelseförfarandet, trots att flera fall kunnat avskrivas efter en konstruktiv dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna i fråga. Kommittén anser att det hade varit lämpligt om kommissionen förklarat orsakerna till varför antalet överträdelser av gemenskapslagstiftningen inte minskar. Den fortsatta utvecklingen måste följas upp noga och analyseras av kommissionen.

3.2. Tillämpning och problemlösning (Del C 1)

3.2.1. Rapporter om verksamheten vid samordningscentrer och kontaktpunkter ges för enbart fem medlemsstater och enligt befintliga uppgifter har dessa möjligheter hittills använts i mycket ringa omfattning.

3.2.2. Kommittén är besviken över att kontaktpunkterna ännu inte tycks ha använts alls av medborgare som drabbats av gränsöverskridande arbetsmarknadsproblem (utom när det gäller sommarjobb).

3.2.3. Det återstår uppenbarligen mycket att göra från både kommissionens och medlemsstaternas sida för att verka för och öka användningen av de befintliga strukturerna om det skall vara en effektiv kanal för enskilda medlemmar och företag.

3.2.4. En bättre användning av Internet skulle också kunna leda till större förståelse och den nya "Internettjänsten" som nyligen inrättats av kommissionen kan vara till hjälp i detta hänseende.

3.2.5. Andra kommunikationskanaler som inte är kopplade enbart till den inre marknaden, t.ex. EURES, är tillgängliga för alla medborgare och ett fortsatt bruk av dessa bör också uppmuntras.

3.3. Förenkling av regelverket (Del C 1)

3.3.1. Kommissionen avstår från att avge något som helst omdöme om åtgärderna för förenkling av de rättsliga bestämmelserna. Den upprepar inte de kritiska kommentarerna från den tidigare rapporten om otillräckliga resultat av SLIM-initiativen. I stället ges mer detaljerad och tydligare information än tidigare om det hittills genomförda införlivandet av rekommendationerna från SLIM-grupperna i fas I och II. Figur 19 och 20 visar att kommissionen nu anser att de framsteg som gjorts är tillfredsställande.

3.3.2. Kommittén ser positivt på att både Europeiska rådet och kommissionen fortsätter att sätta strävan efter att förenkla regelverket på samtliga nivåer och de omfattande åtgärder som vidtagits genom SLIM-initiativet i fokus. Processen bör ge väsentliga fördelar på längre sikt, även om det är viktigt att garantera att den inte skadar någon av de berörda parternas rättmätiga intressen. Kommittén anser att verkan av de genomförda åtgärderna generellt måste bedömas av användarna och ser med oro på förseningen när det gäller att ta sig an lagstiftningen för byggprodukter.

3.3.3. Kommittén välkomnar också det faktum att kommissionen, i enlighet med SLIM-gruppens rekommendationer, nu har lagt fram förslag till en förenkling av momsen. Den uppmanar än en gång kommissionen och medlemsstaterna att se till att man vid framtida utarbetande av europeisk lagstiftning från början skall fästa större uppmärksamhet vid strävan att göra lagstiftningen så enkel som möjligt.

3.3.4. Det noteras att momsförslaget har varit föremål för den första pilot-överläggningen med den nya testpanelen från näringslivet. Kommissionen ger kortfattad information om detta initiativ trots att det noga räknat inte berör förenklingen av lagstiftningen utan snarare bedömningen av de kostnadsmässiga följderna av ett lagförslag. Sommaren 1999 kommer en detaljerad rapport om de två första pilotprojekten och kommittén ser med stort intresse fram mot denna utvärdering. Kommittén antar att denna nya kommunikationskanal bara kommer att användas som en ytterligare kontroll vad gäller vissa lagförslag, där det skulle förefalla nödvändigt att bedöma de förutsedda kostnaderna för förslaget, särskilt för små och medelstora företag. En sådan företagskonsultation skulle dessutom endast vara meningsfull om den företogs under förberedelsefasen till ny lagstiftning för att man om nödvändigt skulle kunna finna en alternativlösning på problemet och under förutsättning att en sådan konsultation sker via representativa intressegrupper.

3.4. Genomförandet av handlingsplanen (Bilaga)

3.4.1. Om man noga betänker att framstegen mäts mot målen i handlingsplanen och inte mot fullt genomförande, anser kommittén att kommissionen i viss mån har varit överoptimistisk i sin bedömning av uppnådda resultat enligt planen, t.ex. vad avser ömsesidigt erkännande och stadgan för Europabolag.

4. Synpunkter inför framtiden

4.1. En av de mest slående uppgifterna i den tredje resultattavlan var att företagsenkäten visade att två tredjedelar av företagen inte hade vidtagit några åtgärder för att övervinna de hinder som mötte dem under deras affärstransaktioner inom den inre marknaden. Situationen är inte förvånande, men det är värdefullt att den har kvantifierats. Det kan emellertid inte vara tillfredsställande att sådana frågor inte tas upp och att man följaktligen inte har insett fördelarna med den inre marknaden. Användandet av kontaktpunkter som inrättats enligt handlingsplanen kan vara till hjälp i detta avseende, men här finns dessutom en möjlighet för ESK att via Observationsgruppen för inre marknaden erbjuda företagen en möjlighet att ta upp sådana problem utanför de formella besvärsförfarandena och att få hjälp med att lösa dem. Detta är en huvudmålsättning för OIM, men uppenbarligen måste man överväga hur detta kan utföras effektivare.

4.2. Den 15 september anordnade ESK en hearing med ett brett spektrum av företrädare för näringsliv och samhälle, och slutsatserna därifrån har på området för de frågor som behandlades i företagsenkäten i resultattavlan ett nära samband med enkätens resultat. Det är tydligt att de ekonomiska aktörernas största bekymmer förblir behovet av att riva handelsbarriärer genom en enhetlig tillämpning av lagstiftning och regler och genom att avskaffa protektionismen. Misstanken som kom till uttryck i den andra resultattavlan att "medlemsstaterna genomför lagstiftning som rör den inre marknaden på ett selektivt sätt så att det gynnar nationella intressen" har inte skingrats.

4.3. Under hearingen drogs också slutsatsen att en framgångsrik och effektiv inre marknad är nödvändig för att säkra konkurrenskraft, sysselsättning och sammanhållning inom ett EU som står inför lanseringen av euron och har reella utsikter till en mer omfattande utvidgning.

4.4. I sitt yttrande(3) om "Att förhindra uppkomsten av nya handelshinder på den inre marknaden" uppmuntrade kommittén både EFTA-länderna och de länder som ansökt om medlemskap att vidta liknande åtgärder som EU-länderna. I detta syfte har EFTA:s övervakningsenhet nu offentliggjort två resultattavlor avseende inre marknaden, men kommittén finner det alltjämt angeläget att kandidatländerna i så stor utsträckning som möjligt antar inremarknadsreglerna före anslutningen till EU.

4.5. En majoritet av dem som fyllt i frågeformuläret från ovannämnda hearing var inte nöjda med det sätt på vilket inre marknaden fungerade och det ansågs att fördelarna med den inte var tillräckligt tydliga för medborgare och konsumenter.

4.6. Medan kommittén delar kommissionens åsikt att introduktionen av euron kommer att ge en ny dimension till den inre marknaden, är detta långt ifrån den sista pusselbiten. Den kommer snarare att tjäna till att avslöja oavslutade områden genom att göra skillnader i priser och kostnader tydligare. Efter en period där kraft och förväntningar har fokuserats på lanseringen av euron och på att nå nästa fas i EMU, bör det nu finnas utrymme för att omfördela resurser och krafter till den inre marknaden.

4.7. Resultattavlan anger i tabellform och i beskrivande form ett flertal områden med pågående åtgärder där medlemsstaterna, rådet, Europaparlamentet och kommissionen måste agera. Kommittén efterlyser en fortgående samordnad ansträngning för att nå vidare framsteg och välkomnar, i princip, kommissionens avsikt att utarbeta ytterligare rapporter om framsteg.

4.7.1. Emellertid får man anta att man nu överväger att ge ut tätare rapporter med ett begränsat innehåll. Kommittén är oroad över att en sådan förändring skulle krympa det nödvändiga mer långsiktiga perspektivet och anser att det vore bättre om de ekonomiska indikatorerna lämnades något mindre frekvent, låt säga på årlig basis. Kommittén skulle föredra fortsatta sammanfattande rapporter och upprepar sitt önskemål från tidigare yttranden att dessa rapporter skall utvecklas ytterligare för att stärka deras genomslagskraft. Kommittén föreslår att rapporterna skall innehålla prestationsindikatorer som avspeglar både de anställdas och företagens erfarenheter. Dessa rapporter bör bli en huvudkälla för information till samtliga aktörer på den inre marknaden.

4.7.2. Kommittén erkänner att titeln "resultattavla" har utgjort en koncis och slående rubrik för att rapportera framstegen med handlingsplanen. Trots detta ifrågasätter kommittén det lämpliga i att presentera framtida uttömmande rapporter som "resultattavlor". Titeln skulle fortsätta att associeras med en handlingsplan vars slutdatum nu har passerats och som fastställer ytterligare ett måldatum för genomförandet av den inre marknaden som inte har uppfyllts. En fortsatt användning av rubriken resultattavla skulle kunna antyda att man nöjer sig med att förutsätta att tidsfristen för handlingsplanen sträcks ut i det oändliga, och skulle vara än mer olämplig när man uppger sig vilja fokusera mer på kvalitativa data. Kommittén föreslår att ytterligare uttömmande rapporter utarbetas under en rubrik som "Framsteg och eftersläpning", som avsiktligt skulle vara mindre neutral än "resultattavla" och samtidigt mediavänlig.

4.8. Kommittén noterar med stort intresse att kommissionen utöver sådana rapporter som diskuterats ovan avser att inom en snar framtid offentliggöra ett antal strategiska rapporter om inre marknaden(4) som skall sluta med en presentation på toppmötet i Köln i juni om tillståndet på den inre marknaden och utsikterna för de kommande tre åren. På eget initiativ kommer kommittén själv att fortsätta att övervaka, undersöka och rapportera om de allmänna framstegen på den inre marknaden och om såväl specifika som horisontella aspekter.

Bryssel den 24 februari 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EGT C 407, 28.12.1998, s. 60-66.

(2) Kommissionen har senare uppgivit siffran 13.2 % (181) per den 2 december 1998.

(3) EGT C 157, 25.5.1998, s. 36.

(4) Den första av dessa rapporter, "Ekonomisk reform: Rapport om produkt- och kapitalmarknadernas funktion i gemenskapen" (KOM(1999) 10), publicerades den 20 januari 1999.