EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 15.3.2022 COM(2022) 104 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om verksamheten i IFRS Foundation, Efrag och Piob år 2020



RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om verksamheten i IFRS Foundation, Efrag och Piob år 2020 1.Rapportens syfte och omfattning I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2014 , i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2017/827 , har Europeiska unionen lämnat driftsbidrag till tre organisationer som är verksamma inom finansiell rapportering och revision: stiftelsen för internationella redovisningsstandarder (International Financial Reporting Standards Foundation – IFRS Foundation), den rådgivande gruppen European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) och tillsynsorganet Public Interest Oversight Board (Piob). Dessa bidrag har varit oumbärliga för de tre stödmottagarna och har gjort det möjligt för Europeiska unionen att spela en aktiv roll när det gäller att försvara allmänhetens intresse för en global standardisering på detta område. Detta är den sista årsrapporten om dessa tre organs verksamhet enligt denna förordning, som löpte ut i slutet av 2020. Finansieringsprogrammet kommer att fortsätta inom ramen för det nya programmet för den inre marknaden som antogs den 28 april 2021. I rapporten beskrivs dessa tre organisationers verksamhet under 2020 och deras styrning utvärderas, t.ex. vad gäller förebyggande av intressekonflikter, öppenhet, mångfald avseende experter, mångfald av finansieringsmetoder, offentlig ansvarighet och offentlig tillgång till handlingar. 2.IFRS Foundation 2.1Verksamheter 2.1.1Fastställande av standarder År 2020 höll IFRS Foundation ett styrelsemöte för fastställande av redovisningsstandarder, International Accounting Standards Board (IASB). Efter utbrottet av covid-19-pandemin i mars 2020 har IASB givit stöd till berörda aktörer i covid-19-relaterade frågor om tillämpningen av internationella redovisningsstandarder (IFRS-standarder) och skjutit upp mindre kritiska samråd samt vissa datum för ikraftträdande för nyligen antagna ändringar. I juni 2020 utfärdade IASB ändringar i IFRS 17 Försäkringsavtal, som syftar till att minska kostnaderna för genomförandet och göra det lättare för företag att förklara resultaten av tillämpningen av IFRS 17. Ändringarna innebar att ikraftträdandedatumet för IFRS 17 sköts upp från den 1 januari 2021 till den 1 januari 2023 och att det frivilliga uppskovet av IFRS 9 Finansiella instrument som beviljats försäkringsbranschen förlängdes. I augusti 2020 slutförde IASB fas 2 i projektet IBOR Reform and its Effects on Financial Reporting (IBOR-reformen och effekterna på den finansiella rapporteringen) genom att offentliggöra ändringar av den internationella finansiella rapporteringsstandarden IFRS 9 Finansiella instrument och dess föregångare Internationell redovisningsstandard (IAS) 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering, IFRS 7 Finansiella instrument: Upplysningar, IFRS 4 Försäkringsavtal och IFRS 16 Leasingavtal. Syftet var att förhindra att IFRS ger upphov till oönskade redovisningskonsekvenser vid den faktiska ersättningen av referensräntorna för säkringsredovisning. En fullständig översikt över IASB:s standardiseringsarbete, inbegripet arbetet inom IFRS Interpretations Committee (IFRIC) finns på IFRS Foundations webbplats. I december 2020 började IASB diskutera återkoppling om sin begäran om information om den andra omfattande granskningen av standarden IFRS för små och medelstora företag i syfte att anpassa den till de fullständiga IFRS-standarderna utan att orsaka onödiga kostnader och merarbete för små och medelstora företag. IFRS Foundation uppdaterade slutligen IFRS-taxonomin så att den återspeglar konsekvenserna av nya standarder och ändringar. 2.1.2Forskningsprojekt IASB:s arbetsplan för 2017–2021 syftar till att förbättra och stödja befintliga standarder, främja en bättre kommunikation och tillhandahålla stöd vid genomförandet. Som en del av projektet för bättre kommunikation fortsatte IASB under 2020 de tekniska diskussionerna efter återkoppling om det offentliggjorda samrådsdokumentet Allmän presentation och upplysningar. Samrådsdokumentet innehåller förslag till förbättringar av strukturen och innehållet i de primära finansiella rapporterna, med inriktning på resultaträkningen. I oktober 2020 inledde IASB en översyn efter genomförandet av IFRS 9 Finansiella instrument med en översyn av klassificerings- och värderingskraven. En fullständig översikt över forskningsprojekten finns på IFRS Fonds webbplats.

2.2Korrekt förfarande I augusti 2020 offentliggjorde IASB en reviderad handbok om korrekt förfarande. En viktig förändring är att IASB i framtiden kommer att offentliggöra förklarande material om genomförandefrågor till följd av en utfärdad standard före dess tillämpningsdatum. 2.3Styrning, öppenhet och offentlig ansvarighet 2.3.1Styrelseform IFRS Foundation är ett icke-vinstdrivande bolag som omfattas av den allmänna bolagsrätten i delstaten Delaware (Förenta staterna), som inrättats för att utveckla, främja och underlätta användningen av en gemensam uppsättning högkvalitativa, begripliga, verkställbara och globalt erkända redovisningsstandarder, med säte i London (Förenade kungariket). IFRS Foundation styrs av en styrelse med 22 förvaltare som är kollektivt ansvariga för allmän tillsyn och utnämningar till IASB. Utnämningen av förvaltarna föregås av en fördelning baserad på geografiskt ursprung och godkännande av övervakningsorganet, som är utformat för att skapa en koppling till de offentliga myndigheterna varav kommissionen är en. IASB har 14 medlemmar som utses med hänsyn till kraven på geografisk balans. Medlemmarna i IASB nomineras för en mandatperiod på fem år, som kan förnyas en gång. IASB ansvarar för fastställande av standarder. I november 2020 meddelade förvaltarna att professor Andreas Barckow skulle utses till ordförande för IASB, från juli 2021 och framåt. Förvaltarna utser även de 14 medlemmarna i IFRIC, som ska tolka tillämpningen av IFRS-standarderna och ge vägledning i frågor om den finansiella rapporteringen, och medlemmarna i IFRS Advisory Council. 2.3.2Regler för öppenhet Alla möten inom IASB och IFRIC är i princip öppna för allmänheten. Dagordningarna offentliggörs i förväg och mötena kan följas i direktsändning via internet. Dessutom publicerar IASB kvartalsvisa möten med berörda aktörer på sin webbplats. 2.3.3Representation av berörda aktörer Enligt IFRS Foundations stadgar ska sex förvaltare utses från Europa samt för Amerika och Asien-Oceanien plus en förvaltare från Afrika och tre förvaltare från andra områden för att upprätthålla en övergripande geografisk balans. På liknande sätt innebär kriterierna för utnämning av styrelsemedlemmar i IASB att fyra medlemmar ska utses från varje region plus en medlem från Afrika och en medlem från ett annat område. Den 31 december 2020 bestod IFRS advisory Council av 51 organisationer, inklusive Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma). Kommissionen deltar som observatör. 2.3.4Redovisningsskyldighet inför Europaparlamentet Enligt förordning (EU) 2017/827 ska en fullständig redogörelse för utvecklingen inom IFRS lämnas till Europaparlamentet. Det årliga utbytet av synpunkter mellan Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor (ECON-utskottet), IASB:s ordförande Hans Hoogervorst och Erkki Liikanen, ordförande för IFRS-stiftelsens förvaltare, ägde rum den 18 februari 2020. 2.3.5Förhindrande av intressekonflikter Förvaltarna inom IFRS Foundation utses för en mandatperiod på tre år, som kan förnyas en gång, och de måste förbinda sig att agera i allmänhetens intresse. I princip får en förvaltare och en medlem av övervakningsorganet inte vara anställda av samma organisation. Med ett undantag är alla IASB-medlemmar heltidsanställda. De måste bryta alla anställningsförhållanden och band som kan påverka deras oberoende. Medlemmarna får varken vara utstationerade av en arbetsgivare eller återuppta relationen med den tidigare arbetsgivaren. 2.3.6Fördelning av anslagen Under 2020 tog IFRS Foundation emot ett bidrag på 4,9 miljoner euro från kommissionen, vilket utgör 23,7 % av alla anslag som togs emot. Kommissionen var fortsatt den största bidragsgivaren. Den relativa andelen av kommissionens budget och medlemsstaternas finansiering ökade jämfört med 2019 (från 38,5 % till 42,8 %).

En uppdelning av finansieringen efter huvudsakliga geografiska områden och internationella redovisningssystem visar att EU och dess medlemsstater stod för 42,8 % av de totala bidragen, Asien-Oceanien för 35,2 %, internationella redovisningssystem för 13 %, Amerika för 5,9 %, Afrika för 0 % och övriga för 3 %. De senaste årens nedåtgående trend i bidragen till IFRS Foundation höll i sig under 2020. De rapporterade bidragen minskade med 9,5 % i sin helhet, dock med betydande variationer mellan bidragsgivarna. Minskningen av de rapporterade bidragen från de internationella revisionsnätverken kompenserades av ett kommersiellt avtal som ledde till ökade licensintäkter. IFRS Foundation rapporterade ett överskott på 3,5 miljoner brittiska pund (2019: 3,8 miljoner brittiska pund). Det totala kvarvarande överskottet uppgick den 31 december 2020 till 41,5 miljoner brittiska pund. 3.Efrag 3.1Verksamheter Efrags uppdrag är att tjäna det europeiska allmänintresset genom att utveckla och främja europeiska synpunkter på finansiell rapportering och se till att dessa synpunkter beaktas ordentligt i IASB:s standardiseringsprocess och i relaterade internationella debatter. Efrag ger råd till kommissionen om huruvida nya (eller reviderade) IFRS-standarder bör godkännas av EU, på grundval av kriterierna i förordning nr 1606/2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (IAS-förordningen), bl.a. principen om en rättvisande bild och huruvida de skulle främja det europeiska allmänintresset. Som en del av kommissionens handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (2018) inrättade Efrag ett europeiskt laboratorium för företagsrapportering (laboratoriet), som inledde sitt arbete med klimatrelaterad rapportering 2019. 3.1.1Godkännande- och forskningsverksamhet År 2020 drevs Efrags arbete om finansiell rapportering till stor del genom IASB:s arbetsprogram, IFRS-tolkningskommitté och IFRS Foundation. Efrag slutförde sitt arbete om effekterna av IFRS 9 på långsiktiga investeringar och lämnade sitt slutliga utlåtande till kommissionen om redovisningsbehandlingen av egetkapitalinstrument i januari 2020. Dessutom fortsatte Efrag att analysera ändringarna av IFRS 17 och IBOR-reformen (fas 2), inklusive deras inverkan på den finansiella rapporteringen. Efrag tillhandahöll flera rekommendationer om godkännande. För 2021 var det huvudsakliga arbetet som kvarstår att slutföra rekommendationen om godkännande av den reviderade IFRS 17, som lämnades den 31 mars 2021. Utåtriktad verksamhet med berörda aktörer är en avgörande del av Efrag. Efrag inledde forskning på följande områden: Diskontering med låga räntor. Bättre information om immateriella tillgångar. Kryptovalutor. Rörliga och villkorade tillgångar. I januari 2020 utfärdade Efrag en akademisk litteraturgenomgång om immateriella tillgångar. I april 2020 offentliggjorde Efrag en återkopplingsrapport om sitt diskussionsunderlag om pensionsplaner med utlovad avkastning på tillgångar, Accounting for pension plans with an asset-return promise. I juli 2020 skickade Efrag ut ett diskussionsunderlag om redovisning av kryptotillgångar. Genom sin akademiska panel och sitt akademiska nätverk förstärkte Efrag sitt samarbete med den akademiska världen. 3.1.2Hållbarhetsrapportering Laboratoriet utsåg sin första projektarbetsgrupp för klimatrelaterad rapportering genom diskussioner med berörda aktörer med nästan 50 deltagare. I arbetsgruppens rapport, som offentliggjordes den 6 februari 2020, betonades god rapporteringssed och rekommenderades två tillägg om allmänna klimatuppgifter och rapportering av scenarioanalyser. I maj 2020 utsågs en andra projektarbetsgrupp för rapportering av icke-finansiella risker och möjligheter samt koppling till affärsmodellen. Den inledde sina diskussioner i september 2020 och kommer att lägga fram sin rapport senast i mitten av 2021. Den 25 juni 2020 lämnade verkställande vice ordförande Valdis Dombrovskis två mandat till Efrag. Det första mandatet var en begäran om att Efrag skulle genomföra förberedande arbete för möjliga EU-standarder för hållbarhetsrapportering i ett reviderat icke-finansiellt rapporteringsdirektiv. Efter en inbjudan att anmäla intresse inrättade Efrag en arbetsgrupp med flera berörda aktörer med 35 experter, som valde Patrick de Cambourg, ordförande för den franska Autorité des normes comptables, till ordförande. Rapporten från arbetsgruppen innehöll en färdplan och 54 rekommendationer för utarbetandet av en omfattande uppsättning EU-standarder för rapportering av hållbarhet. Arbetsgruppen övervägde bidrag från globala initiativ samt återkoppling från uppsökande evenemang som anordnades av Efrag i hela EU med ett stort antal panelmedlemmar och ett brett deltagande från berörda aktörer. Det andra mandatet var en inbjudan till Efrags styrelseordförande Jean-Paul Gauzès att lämna rekommendationer om ett eventuellt behov av ändringar av Efrags styrning och finansiering om Efrag skulle bli den instans inom EU som fastställer standarder för hållbarhetsrapportering. I hans betänkande föreslås reformer av Efrags styrnings- och finansieringsstruktur. Den 8 mars 2021 offentliggjorde Efrag båda rapporterna på sin webbplats. I kommissionens förslag till direktiv om företagens hållbarhetsrapportering, som offentliggjordes den 21 april 2021, föreskrivs antagandet av EU-standarder för hållbarhetsrapportering som ska utvecklas av Efrag. 3.2Styrning, öppenhet och offentlig ansvarighet 3.2.1Styrelseform Varje år genomför Efrags styrelse en resultat- och effektivitetsöversyn. År 2020 omfattade granskningen en blandning av strategi-, styrnings- och verksamhetsfrågor. På det hela taget har ledningsstrukturen fortsatt att fungera väl och Efrag har blivit synligare och fått ökad trovärdighet.

3.2.2Regler för öppenhet Efrag har infört ett öppet offentligt standardförfarande, som har utvecklats ytterligare med tiden. Detta standardförfarande gör det möjligt för alla europeiska väljare att lägga fram sina synpunkter för övervägande av Efrag. Det säkerställer att mångfalden av redovisningsmodeller och ekonomiska modeller och synpunkter i Europa beaktas vid fastställandet av Efrags ståndpunkter, särskilt när det gäller godkännandet av IFRS-standarder. Även på området för hållbarhetsrapportering har Efrag sökt synpunkter från ett stort antal berörda aktörer. I normgivningsprocessen ingår att Efrag ska offentliggöra utkast till ståndpunkter för samråd, utföra fälttester och andra former av effektanalyser, anordna informationsmöten (av vilka vissa är särskilt riktade mot användare), genomföra särskilda undersökningar samt offentliggöra sina resultat i återkopplingsrapporter och slutliga ståndpunkter. Efrag bidrar till ett faktabaserat fastställande av standarder genom att utföra kvantitativa undersökningar som ligger till grund för diskussionerna om Efrags skrivelser och rekommendationer om godkännande, och som gradvis blir en allt viktigare del av Efrags forskningsarbete. Mötena inom Efrags styrelse, Efrags tekniska expertgrupp (Efrag TEG) och Efrags rådgivande forum för standardiseringsorgan (Efrag CFSS) är offentliga, och dagordningar och sammanfattningar av mötena publiceras på Efrags webbplats. Sedan mars 2018 kan mötena också följas online. Efrag upprätthåller ett offentligt öppenhetsregister som omfattar mötena i Efrags styrelse, ordföranden för Efrag TEG och Efrags verkställande direktör. 3.2.3Styrelseformer och ansvarsskyldighet Efrag strävar efter en lämplig fördelning vad gäller geografisk spridning, yrkesbakgrund och jämställdhet i styrelsen, i den tekniska expertgruppen och dess arbetsgrupper och rådgivande kommittéer samt i styrgruppen för European Lab och dess arbetsgrupper. Det finns en gräns för hur många ledamöter i Efrags styrelse, Efrag TEG och styrgruppen för European Lab som får ha samma nationalitet. Det finns också regler för att skapa balans avseende yrkesbakgrund och kön. Efrags styrelsemedlemmar nomineras av Efrags medlemsorganisationer enligt ett system som inrättats enligt Maystadt-rapportens rekommendationer. Offentliga infordringar av intresseanmälningar anordnas för Efrag TEG, dess arbetsgrupper, rådgivande kommittéer liksom för styrgruppen för European Lab och dess arbetsgrupper. Ett återkommande bekymmer är att relativt få kvinnor och personer från Central- och Östeuropa svarar på dessa infordringar. 3.2.4FÖRHINDRANDE AV INTRESSEKONFLIKTER Efrag har en policy för intressekonflikter för att stödja sitt uppdrag i allmänhetens intresse. Den offentliggörs på Efrags webbplats. Efrags styrelsemedlemmar och personal bekräftar sitt oberoende genom att underteckna en avsiktsförklaring varje år. 3.2.5Kontakter med Europaparlamentet och medlemsstaterna Efrag deltar regelbundet i möten i kommittén för redovisningsfrågor för att diskutera olösta frågor, särskilt vad gäller godkännande av IFRS-standarder. Under 2020 låg fokus främst på IFRS 17. Efrag har även då och då kontakt med ledamöter av Europaparlamentet. I oktober 2020 utbytte ordföranden för Efrag TEG åsikter med ECON-utskottet om IFRS 17. Pascal Canfin, ordförande för utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i Europaparlamentet, talade i samband med lanseringen av European Lab-publikationen om klimatrelaterad rapportering. 3.3.Diversifiering och budget Efrag är en organisation som finansieras med offentliga och privata medel och som arbetar för den europeiska allmänhetens intressen. Efrag har den juridiska formen av en AISBL-organisation (en belgisk internationell icke-vinstdrivande organisation). Efrags medlemsorganisationer omfattar åtta europeiska organisationer som företräder berörda parter och nio nationella organisationer. Kommissionen finansierar högst 60 % av Efrags stödberättigande kostnader. År 2020 begärde Efrag ett bidrag på 2,8 miljoner euro från kommissionen. Andra kontantbidrag kom från europeiska organisationer som företräder berörda parter (635 000 euro) och nationella organisationer som företräder berörda parter (dvs. Frankrike, Tyskland, Förenade kungariket, Italien, Nederländerna, Danmark, Spanien, Sverige och Luxemburg) (1,6 miljoner euro). I slutet av 2020 lämnade UK Financial Reporting Council (FRC) sitt medlemskap i Efrag som en följd av Brexit. Efrag försöker utvidga sin medlemsbas till att omfatta helst alla EU-medlemsstater och välkomnar kommissionens, Europaparlamentets och medlemsstaternas stöd för att uppmuntra andra nationella organisationer att ansluta sig. År 2021 välkomnade Efrag bidragen från en österrikisk organisation och länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). I mars 2021 godkände Efrags generalförsamling en ny finans- och förvaltningsstruktur för att öka insynen, logiken och rättvisan i Efrags system för finansiella bidrag. Finansieringen av de två kapitel som tillhandahåller den privata finansieringen av Efrag (dvs. europeiska organisationer som företräder berörda parter och nationella organisationer) har ändrats. De ekonomiska bidragen från kapitlet om nationella organisationer baseras på ett BNP-kriterium. De finansiella bidragen från kapitlet om europeiska organisationer som företräder berörda parter baseras på en sektorsmodell (redovisningssektorn, banksektorn, företagssektorn, försäkringssektorn, sektorn för små och medelstora företag/små och medelstora revisionsföretag) med ett ekonomiskt bidrag på 150 000 euro per sektor. Det finns ett undantag för användarsektorn. Förutom finansieringsbidrag tar Efrag emot bidrag in natura från medlemmarna i Efrag TEG, Efrags styrelse, arbetsgrupperna och de rådgivande kommittéerna, till exempel i form av tillfälliga utstationeringar.