10. Spridning av europeiska filmer
A5-0351/2001
Europaparlamentets resolution om en bättre spridning av europeiska filmer på den inre mark-
naden och i kandidatländerna (2001/2342(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
3dash med beaktande av artiklarna157 och 151 i EG-fördraget,
3dash med beaktande av kommissionens grönbok om strategiska alternativ för att stärka programindustrin i
samband med den audiovisuella politiken i Europeiska unionen (KOM(1994)96),
3dash med beaktande av rådets beslut 2000/821/EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett
program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuellaverk (Media Plus 3dash Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001−2005)(
1),
3dash med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 163/2001/EG av den 19 januari 2001 om
genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella program-industrin (Media-yrkesutbildning) (2001−2005)(
2),
3dash med beaktande av rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa
bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sänd-ningsverksamhet för television(
3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den
30 juni 1997 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser somfastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet förtelevision(
4),
3dash med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000,
3dash med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet,
Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 3dash Principer och riktlinjer för Gemen-skapens audiovisuella politik i den digitala eran (KOM(1999)657),
3dash med beaktande av rådets slutsatser av den 16 maj 2000 om principerna och riktlinjerna för den
audiovisuella politiken,
3dash med beaktande av sin resolution av den 6 september 2000 om meddelandet från kommissionen om
principerna och riktlinjerna för Gemenskapens audiovisuella politik i den digitala eran(
5),
3dash med beaktande av tankesmedjans rapport om den audiovisuella politiken i Europeiska unionen(6),
3dash med beaktande av resultatet från den europeiska audiovisuella konferensen i Birmingham den
6−8 april 1998,
3dash med beaktande av den första och andra informativa rapporten från kommissionen om den europeiska
filmindustrin (”The European Film Industry under Analysis”)(7),
3dash med beaktande av kommissionens rapport om de resultat som har uppnåtts inom ramen för Media II-
programmet (1996−2000) under perioden från den 1 januari 1996 till och med den 30 juni 1998,
3dash med beaktande av rådets resolution av den 12 februari 2001 om nationellt stöd till film och audiovi-
suella medier(8),
(1) EGT L 336, 30.12.2000, s. 82, i dess ändrade lydelse i EGT L 13, 17.1.2001, s. 34.
(2) EGT L 26, 27.1.2001, s. 1.
(3) EGT L 298, 17.10.1989, s. 23.
(4) EGT L 202, 30.7.1997, s. 60.
(5) EGT C 135, 7.5.2001, s. 181.
(6) Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1994.
(7) Europeiska kommissionen, GD X, Bryssel, 11.11.1996 och 23.10.1997.
(8) EGT C 73, 6.3.2001, s. 3.13.6.2002 SV C140E/143 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 13 november 2001
3dash med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala
kommittén och Regionkommittén om vissa juridiska aspekter i samband med filmer och andra audio-visuella verk (KOM(2001)534),
3dash med beaktande av den stora mängden statistiska och andra uppgifter som har ställts till förfogande av
Eurostat, Europeiska audiovisuella observationsorganet, Media Salles och Centrum för forskning ochinformation om film, audiovisuella medier och multimedia, (Centre de recherche et d’information surle cinéma, l’audiovisuel et le multimédia (C.E.R.I.C.A.)),
3dash med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,
3dash med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott
(A5-0351/2001), och av följande skäl:
A. De europeiska filmernas marknadsandel på biograferna i EU befinner sig på den lägsta punkten
historiskt sett, nämligen i genomsnitt på 22,5 procent 2000 jämfört med 73,7 procent för filmerfrån Förenta staterna, medan den europeiska andelen i mitten av 1960-talet fortfarande uppgick till
cirka 60 procent.
B. Situationen i de flesta kandidatländerna är ännu mer dramatisk och deras ekonomisktsvagare situation
gör dem ännu mottagligare för en massiv import av amerikanska filmer.
C. Under år 2000 tog europeiska filmer i genomsnitt endast in 26 procent av sina entréintäkter utanför
det egna landet.
D. Handelsunderskottet för 1999 beträffande audiovisuella program från EU jämfört med Nordamerika
uppgick till 6829 miljoner euro.
E. I absoluta siffror produceras det emellertid fler filmer i Europa än i Förenta staterna.F. En av fyra europeiska filmer som är avsedda för biograferna distribueras inte kommersiellt till salong-
erna.
G. Europeiska filmer får alltså inte ut så mycket av uppsvinget när det gäller biobesök sedan början av
1990-talet i antal besökare, biljettintäkter och antal biografsalonger i EU.
H. Europeiska filmfestivaler (där till största delen europeiska filmer visas) är ett viktigt sätt att sprida
europeisk film.
I. Våra medborgare kan komma att helt förlora kontakten med sitt eget lands och sin egen kontinents
filmkultur genom att de mycket litet eller inte alls kommer i beröring med den.
J. De existerande gemenskapsinstrumenten liksom medlemsländernas och regionernas stödåtgärder har
inte kunnat bromsa denna negativa utveckling tillräckligt.
K. EU:s Media-program förfogade, trots sina omfattande mekanismer men med sina 400 miljoner euro
för fem år, inte över tillräckliga ekonomiska medel för att förverkliga sin ambition att skapa en hållbaroch konkurrenskraftig audiovisuell industri.
L. Kommissionens och EIB-gruppens initiativ i2i Audiovisual, som lanserades i mars 2000 efter ovan-
nämnda möte i Europeiska rådet i Lissabon, kan ge sektorn ett viktigt mervärde när det gäller kon-kurrensförmåga och uppbyggandet av ett europeiskt innehåll, fast även här kommer den otillräckligabudgeten, nämligen 500 miljoner euro för tre år, att begränsa effekten.
M. Den dåliga spridningen av europeiska filmer har många orsaker och kan därför inte begränsas till ett
distributions- och exploateringsproblem.
N. Vissa radio- och tv-bolag lämnar ett väsentligt bidrag till produktion, finansiering och spridning av
europeiska verk.C140E/144 SV13.6.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 13 november 2001
O. De europeiska televisionsbolagens underlåtenhet att sända icke-nationella europeiska produktioner,
har medverkat till den dramatiska minskningen av spridningen.
P. Spridningen av icke-nationella europeiska produktioner bidrar till ömsesidig förståelse av de enskilda
europeiska kulturerna.
Q. I motsats till filmindustrin i Förenta staterna saknar den europeiska filmindustrin ofta ekonomiska
medel för utveckling, marknadsföring och säljfrämjande åtgärder, och dessa aspekters betydelseunderskattas ofta.
R. Uppkomsten av biografkomplex har bidragit till enhetligheten i filmutbudet, och få europeiska filmer
i den sektorn överlever konkurrensen med det tungt marknadsförda Hollywoodutbudet, medan denmindre, ”oberoende” biografsektorn, som traditionellt visar fler europeiska filmer, ofta kämpar medbristfällig publikkomfort och bristande teknisk kvalitet.
S. Ny digital teknik för distribution och visning (s.k. e-biografer) kommer att erbjuda nya möjligheter
för spridning av europeiska filmer, eftersom tekniken kommer att göra filmdistributionen enklare ochbilligare. Detta kommer att medföra att möjligheterna att leverera flera språkversioner ökar avsevärt.
T. Systemet med e-biografer ligger emellertid fortfarande i sin linda och kräver inte bara ytterligare
forskning utan initialt även stora investeringar när det gäller visningsutrustning.
U. Nästan alla europeiska filmer kommer till med hjälp av offentliga medel och andra myndighetsinitia-
tiv.
V. Den audiovisuella sektorn är mycket framtidsinriktad och en stor potentiell källa för arbetstillfällen,
vilket bekräftas i en studie från 1997 på uppdrag av kommissionen, i vilken det hävdas att omsätt-ningen inom den audiovisuella sektorn kan öka med 70 procent till år 2005, vilket kan innebäraytterligare 350000 arbetstillfällen.
W. Filmen är en samtida kulturbärare med en stor publikpotential och ger ett viktigt bidrag till bevaran-
det och främjandet av den kulturella mångfalden.
X. Restaurering, marknadsföring och distribution av det europeiska filmarvet är viktiga faktorer både när
det gäller att ekonomiskt utnyttja den europeiska kulturen och identiteten och att verka för en ökad
uppskattning av dem.
Y. Den europeiska inre marknaden för distribution av film är ytterst fragmenterad, trots att den mark-
naden med sina 376 miljoner invånare, och efter utvidgningen rentav mer än 480 miljoner invånare,är den största marknaden i världen.
Z. En stark europeisk filmindustri förutsätter starka nationella och regionala filmindustrier.
AA. Förutom att man bör försöka frambringa duktiga regissörer skulle utbyggnaden av ett filmstjärne-
system kunna vara en av nycklarna till en internationellt attraktivare filmindustri.
AB. Kreativa och affärsmässiga förmågor och medel finns i Europa för att bygga upp en hållbar industri,
och den europeiska filmindustrin kan endast överleva i den digitala eran om den är framtidsinriktadoch offensiv.
AC. Det finns för litet fullständigt och tillförlitligt statistiskt material om situationen i kandidatländerna,
vilket försvårar en grundlig analys.
AD. Revideringen av direktivet ”Television utan gränser” planeras till 2002.13.6.2002 SV C140E/145 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 13 november 2001
1. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att skyndsamt utarbeta en ambitiös, effektiv och
integrerad flerårsplan för att göra den europeiska filmindustrin konkurrenskraftig och filmutbudet mång-sidigt; begär i detta syfte att medlen till filmindustrin inom gemenskapens budgetanslag till den audiovisu-ella sektorn ökas och att man inom planen tar hänsyn till de skiftande omständigheterna i de olika län-derna och vidtar åtgärder för att komplettera nationell och regional politik,
2. gläder sig över de initiativ som kommissionen nyligen tagit till förmån för filmbranschen, närmare
bestämt antagandet av kommissionensmeddelande om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audio-visuell produktion, som kan betraktas som ett viktigt inslag i den ovannämnda fleråriga planen; uppmanarkommissionen och rådet att snarast möjligt vidta de åtgärder som avses i tidsplanen i meddelandet och despecifika åtgärder som följer av dessa,
3. uppmanar kommissionen att föra en konsekvent gemenskapspolitik för filmsektorn, i synnerhet
beträffande främjande av kultur och industri å ena sidan och inställningen till statligt stöd till sektorninom konkurrenspolitiken med beaktande av sektorns särart å andra sidan, i syfte att både förbättra deneuropeiska audiovisuella sektorns konkurrenskraft och säkerställa den kulturella mångfalden,
4. uppmanar kommissionen, Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden att i
samband med genomförandet av initiativet i2i Audiovisual, som lanserades i mars 2000 efter ovannämndamöte i Europeiska rådet i Lissabon, ägna särskild uppmärksamhet åt:
a) finansieringen av transnationella distributionsstrukturer för europeisk film,
b) infrastrukturnäten med mindre, självständiga biografer som erbjuder många europeiska filmer,
c) de strukturella behov som de europeiska små och medelstora företag har som producerar självständiga
filmer och för det mesta är underfinansierade,
d) de strukturella behoven hos de europeiska filmfestivaler som visar en majoritet europeiska filmer,
5. uppmanar kommissionen att vid genomförandet av Media Plus sträva efter administrativa och ekono-
miska styrsystem som är effektiva och som så mycket som möjligt är anpassade till sektorns mönster samtatt av samma anledning besluta om inrättandet av en särskild verkställande europeisk myndighet för frågorrörande film och annan audiovisuell produktion,
6. pekar på den stora betydelsen av biografnätverket Europa Cinemas och det intressanta arbete som
European Coordination of Film Festivals bedriver, somstödsav Media-programmet för spridning respektivefrämjande av europeiska filmer och anser att dessa nätverk måste byggas ut ytterligare,
7. uppmärksammar kommissionen, rådet, medlemsstaterna, deras regioner och kandidatländerna på det
stora behovet av att skapa och värna om europeiska filmstjärnor på internationell nivå och pekar därvidsärskilt på vikten av initiativet ”Shooting Stars” från organisationen European Film Promotion, som stödsav Media och som absolut förtjänar att spridas,
8. uppmanar kommissionenatt i sambandmed dess övergripande revision av direktivet ”Television utan
gränser”, vilket inte bara skall beakta de ämnen som strikt berör radio- och TV-sändning, utan även skall
reglera de nya medierna för sändning, bland annat undersöka nyttan och genomförbarheten av:
a) att inrätta en ram för televisionsbolag för att de skall ägna en viss minimiandel av sin sändningstid åt
att marknadsföra europeiska filmer,
b) att inrätta en ram för minimiutsändning av europeiska, icke-nationella verk,
c) att inrätta en ram för televisionsbolag för att de skall investera en andel av sin årsomsättning i den
europeiska filmindustrin (antingen genom övergripande bidrag till nationella/regionala filmfonder ellergenom enskilda samproduktioner och samfinanseringar), vilket tillämpas med framgång i vissa med-lemsstater,C140E/146 SV13.6.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 13 november 2001
9. ger sitt erkännande åt vissa europeiska televisionsbolags omfattande bidrag till den kulturella och
ekonomiska utvecklingen av den europeiska filmindustrin,
10. uppmanar kommissionen att inom det sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling upp-
märksamma forskning om digitala filmdistributions- och projektionstekniker (e-bio),
11. välkomnar initiativ såsom inrättandet av European Digital Cinema Forum och pilotprojekt som
”Cyber Cinema” i Babelsberg och uppmanar kommissionen och rådet att hålla sig à jour med e-biograf-ernas utveckling,
12. rekommenderar i synnerhet att man i Europa främjar användningen av ny teknik för nya distribu-
tionsformer (”cyber film”),
13. uppmanar kommissionen att låta Europeiska audiovisuella observationsorganet genomföra en nog-
grann analys av filmpubliken i Europa och dess inställning till amerikanska respektive europeiska filmer,
14. uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, deras regioner och kandidatländerna att stimulera till
samråd mellan de olika aktörerna inom filmbranschen (skapande, produktion, finansiering, försäljning,marknadsföring, distribution, exploatering etc.), med början från ett projekts utvecklingsfas,
15. uppmanar medlemsstaterna att vid användandet av pengar från de europeiska strukturfonderna
även investera i modernisering och utbyggnad av biografer och särskilda biografer för kvalitetsfilm i eko-nomiskt svagare regioner i syfte att belysa det europeiska filmarvet och europeiska filmer i allmänhet pådet regionala och lokala planet,
16. uppmanar eftertryckligt medlemsstaterna, deras regioner och kandidatländerna att i sina undervis-
ningsprogram, framför allt i grundskolan, ägna nödvändig uppmärksamhet åt undervisning om visuellamedier, så att unga människor lär sig att kritiskt hantera utbudet inom dessa medier och förhåller sigmer öppna för en stor mångfald inom filmkulturen; uppmanar vidare kommissionen att utarbeta ett pro-gram för undervisning om visuella medier,
17. påpekar för medlemsstaterna att biografer för kvalitetsfilm kan spela en viktig roll inom bildunder-
visningen, såväl inom skolan som genom verksamhet utanför skolorna; pekar i detta sammanhang även påden pedagogiska funktion som skulle kunna fyllas av ett nätverk för barn i hela Europa, som skulle kunna
sköta distributionen av bättre barnfilmer till de olika medlemsstaterna och kandidatländerna,
18. uppmanar kommissionen att främja restaurering och skydd av det europeiska filmarvet, bland annat
genom stöd åt digitalisering och klassificering av filmer,
19. uppmanar kommissionen att, för att gynna filmundervisningen, tillsammans med medlemsstaterna
och samtliga berörda parter främja upprättandet av en förteckning över gamla filmer som är representativaför det europeiska filmarvet och som kan stå till de europeiska skolornas förfogande,
20. uppmanar medlemsstaterna att främja och använda sig av deponering av pliktexemplar av film och
audiovisuella verk samt att upprätta en offentlig förteckning som skall vara tillgänglig för allmänheten,
21. uppmanar Europeiska unionen att föreskriva en budgetpost för att finansiera restaurering av audio-
visuella verk med socialt och artistiskt innehåll som utgör ett filmarv av stort värde för Europeiska unio-nen,
22. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gynna inrättandet av en europeisk stiftelse för
filmarvet, vars syfte bland annat skall vara att upprätta ett nätverk för det audiovisuella kulturarvet och attsammanföra de aktörer som berörs av denna fråga (inrättande av databaser, organisation av internationellaseminarier osv.), att ge yrkesutbildning avseende konservation och restaurering av film, att uppvärderacentral europeisk film och, slutligen, att sprida kataloger (skapa tematiska kataloger och sprida dessa viaTV-kanaler, inrätta DVD-samlingar av filmer ur det europeiska filmarvet, skapa medvetenhet om det euro-peiska filmarvet, i synnerhet inom ramen för skolan, osv.),13.6.2002 SV C140E/147 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 13 november 2001
23. uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att, såvida något sådant inte redan existerar, inom
sitt territorium organisera ett övervakningssystem för biljettintäkterna för att på så sätt bättre kunna följaupp marknadsutvecklingen på nationell och internationell nivå,
24. uppmärksammar medlemsstaterna, deras regioner och kandidatländerna på de positiva effekter som
anpassade skattemässiga fördelar kan åstadkomma för konkurrenskraft och sysselsättning inom filmsektornoch rekommenderar dem att överväga sådana åtgärder,
25. uppmanar medlemsstaterna, deras regioner och kandidatländerna att se till att de stödmekanismer
för filmsektorn som gäller inom deras egna territorier innebär lägsta möjliga antal hinder för eller för-svårande av europeisk samproduktion,
26. uppmanar kommissionen att göra en genomförbarhetsstudie i samband med ”sammankopplingen”
av medlemsstaternas och regionernas automatiska stödfonder, inklusive en simulering av vilka ekonomiskasubventioner som skulle behövas för att kompensera medlemsstaternas ekonomiska förlust,
27. uppmanar kommissionen att göra en genomförbarhetsstudie i samband med inrättandet av en euro-
peisk marknadsföringsfond för att ge europeiska filmer med en transnationell dimension och tillräckligpublikpotential större avsättningsmöjligheter, och i det sammanhanget undersöka möjligheten att upprättaen form för samarbete med European Film Academy,
28. anser att de priser som delas ut under benämningen European Film Awards kan ges ökad status och
prestige och att de på detta sätt kan bli viktiga instrument för att främja europeiska filmer hos den storapubliken, om
a) de får ett starkare politiskt stöd från Europeiska unionen och medlemsstaterna,
b) prisutdelningen kan följas som en stor händelse på TV i allmänt tillgängliga kanaler, exempelvis de
statliga TV-företagens kanaler i Europa,
c) priserna ägnas större medial uppmärksamhet både från pressen och de audiovisuella medierna,
29. uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att, inrätta eller stödja nationella filmakademier i
den utsträckning några sådana ännu inte finns, som skall ha till uppgift att öka den nationella och (på ettindirekt sätt) den europeiska filmens prestige och synlighet hos den stora publiken, särskilt genom att delaut nationella filmpriser och träffa urval bland bidragen till stora internationella filmpriser som EuropeanFilm Awards och de amerikanska Academy Awards,
30. uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att uppmuntra till främjande av europeiska filmer
bland den stora publiken även på områden som inte ligger lika nära till hands för att därigenom bidra till
en allmän förändring av publikens inställning,
31. uppmanar kommissionen att inom ramen för den pågående förhandlingsrundan inom Världshan-
delsorganisationen se till att nuvarande åtgärder avseende industrin för audiovisuellt innehåll fortsätter attgälla och att rätten att utsträcka dessa åtgärder till nya tjänster kvarstår, för att förverkliga EU:s och med-lemsstaternas politiska målsättningar, som är oförändrade jämfört med Uruguayrundan 1994,
32. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra de europeiska flygbolagen att under
flygningar visa filmer som producerats i Europa,
33. uppmanar kommissionen att med anledning av dess planerade meddelande ”Vissa juridiska aspekter
i samband med filmer och andra audiovisuella verk” undersöka i vilken utsträckning införandet av en
specifik EU-lagstiftning för filmsektorn kan hjälpa kandidatländerna att bättre utveckla sina nationella film-sektorer och stimulera spridandet av europeisk film inom sina territorier,
34. uppmanar kommissionen att undersöka om och i vilken utsträckning infogandet av en särskild
lagstiftning eller ett specifikt protokoll om sektorn för film och audiovisuella verk och om kultursektorn iallmänhet i EG-fördraget kan tillmötesgå denna sektors särart,
35. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstater-
nas och kandidatländernas regeringar och parlament.C140E/148 SV13.6.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 13 november 2001