Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Greklands nationella reformprogram 2012 /* COM/2012/0307 final */





Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Greklands nationella reformprogram 2012 EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt artikel 5.2, med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation[2], med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,[3] med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och av följande skäl: (1) Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 Europeiska kommissionens förslag om en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. (2) Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik[4], vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. (3) Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation om Greklands nationella reformprogram för 2011. (4) Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten som inledde den andra europeiska planeringsterminen för en integrerad politisk förhandssamordning som är förankrad i Europa 2020-strategin. (5) Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att åstadkomma finansiell stabilitet, finanspolitisk konsolidering och tillväxtfrämjande insatser. Det betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering, återställa normala lånevillkor i ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft, hantera arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. (6) Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. (7) Den 12 april 2012 lämnade Grekland in sitt nationella reformprogram 2012 och ofullständiga uppgifter om sina finanspolitiska planer. De grekiska myndigheterna uppmanas att lämna in samtliga standardtabeller som krävs när det gäller paktens preventiva aspekt. (8) Den 21 februari 2012 godkände Eurogruppen ett andra ekonomiskt anpassningsprogram för Grekland. Genomförandet av den ekonomiska politiken i samförståndsavtalet om särskilda politiska villkor kommer att bidra till att minska den grekiska offentliga skulden till 117 % av BNP år 2020. Eurogruppen beslöt att med offentliga medel finansiera programmet med 130 miljarder euro till år 2014, utöver åtagandena i det första finansieringsprogrammet. (9) Delbetalningar förutsätter att kvantitativa resultatindikatorer följts och en positiv bedömning av framsteg som gjorts med avseende på de politiska kriterier som fastställs i rådets beslut 2011/734/EU av den 12 juli 2011 (ändrat den 8 november 2011 och 13 mars 2012) samt samförståndsavtalet med villkoren för den ekonomiska politiken som undertecknades den 14 mars 2012. (10) Den 19 mars 2012 gjorde Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) den första delbetalningen till Grekland (5,9 miljarder euro) av den första utbetalningen (14,5 miljarder euro) inom ramen för det nya finansieringsprogrammet. Grekland mottog även 1,6 miljarder euro från Internationella valutafonden (IMF). Till och med maj 2012 hade Grekland mottagit 147,5 miljarder euro i form av offentlig finansiering inom ramen för det första och andra programmet. (11) Under 2010 och 2011 gjorde Grekland vissa framsteg mot anpassningsprogrammets ambitiösa mål. Flera faktorer hindrade genomförandet: politisk instabilitet, social oro och problem med administrativ kapacitet och – mer grundläggande – en mycket kraftigare konjunkturnedgång än som tidigare beräknats. Viktiga finanspolitiska mål kunde inte uppfyllas, vilket ledde till att ytterligare konsolideringsåtgärder antogs under 2010 och 2011. Grekland åstadkom dock en betydande minskning av det offentliga underskottet: från 15,8 % av BNP år 2009 till 9,1 % år 2011. (12) Den 18 april 2012 antog kommissionen meddelandet ”Tillväxt för Grekland”. I detta belyses de positiva effekter som ett fullständigt och effektivt genomförande av det ekonomiska anpassningsprogrammet kan få genom att lägga grunden till tillväxt, investeringar och en förbättring av den sociala situationen. Meddelandet påminner om att Grekland kan få kraft och konkret hjälp genom att ingå i EU och euroområdet. Det understryks att de reformer som föreskrivs i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet ska återställa den grekiska ekonomins möjligheter till tillväxt och skapande av arbetstillfällen samt skapa ett rättvisare samhälle. Det framhåller det omfattande finansiella stöd som tillhandahålls Grekland och betonar att Greklands partner och särskilt kommissionen är beredda att ange hur man genom snabba insatser och EU-stöd kan dra största möjliga nytta av de åtgärder som ska genomföras först. (13) Den ekonomiska krisen och följande finanspolitiska konsolideringsåtgärder har påverkat Greklands möjligheter att uppnå Europa 2020-målen, särskilt de sociala målen. Emellertid kommer på medellång sikt sysselsättningen att öka och fattigdom samt socialt utanförskap att begränsas genom strukturreformerna, särskilt på arbetsmarknaden, liberaliseringen av flera sektorer och ett antal åtgärder för att förbättra företagsklimatet. Detta kommer nämligen att främja konkurrensen, öka produktiviteten och minska produktionskostnaderna. Trots den ekonomiska krisen har Grekland fortsatt arbeta för att uppnå miljömålen i Europa 2020. (14) Det pågår en strategisk omprogrammering av strukturfonderna, med inriktning på att stödja ungdomars sysselsättning respektive konkurrenskraften (särskilt för små och medelstora företag). Det nya åtgärderna innebär förstärkta insatser när det gäller sysselsättningspass, utbildning, yrkeskvalifikationer samt tillgång till finansiering för små och medelstora företag. (15) Grekland har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Åtgärderna och genomförandet av åtgärderna från 2011 avser främjande av sysselsättningen, förbättring av konkurrenskraften, ökning av de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella stabiliteten. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Grekland att vidta följande åtgärder: Genomföra åtgärderna enligt rådets beslut 2011/734/EU av den 12 juli 2011, ändrat den 8 november 2011 och 13 mars 2012, samt enligt samförståndsavtalet om särskilda politiska villkor, som ingicks den 14 mars 2012. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] KOM(2012) 307 slutlig. [3] P7_TA(2012)0048 och P7_TA(2012)0047. [4] Rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012.