EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.07.1997 
KOM(97)2008 slutlig 
Kommissionens yttrande 
över Bulgariens ansökan 
om medlemskap i Europeiska unionen 

A. INLEDNING 
a) 
Ansökan om medlemskap 
Bakgrund till yttrandet 
Yttrandets innehåll 
b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien 
Historiskt och geopolitiskt sammanhang 
Bulgariens ståndpunkt beträffande Europeiska unionen 
Avtalsförbindelser 
Strategin inför anslutningen 
Handelsförbindelser 
Allmän bedömning 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAP 
Parlamentets och den lagstiftande maktens organisation 
Bedömning av hur parlamentet fungerar 
Den verkställande maktens organisation 
Bedömning av hur den verkställande makten fungerar 
Den dömande maktens organisation 
Bedömning av hur den dömande makten fungerar 
1.2 Mänskliga rättigheter ocn skydd av minoriteter 
Medborgerliga och politiska rättigheter 
Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 
Minoriteters rättigheter och skydd 
1.3 Allmän bedömning 
2. Ekonomiska kriterier 
2.1 Den ekonomiska situationen 
Bakgrund 
Liberalisering 
Stabilisering av ekonomin 
S trukturom vandling 
Den finansiella sektorn 
Ekonomisk och social utveckling 
2.2 Ekonomin inför medlemskapet 
Inledning 
Övergången till fungerande marknadsekonomi 
2 
Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
Framtidsutsikter och prioriteringar 
\3 Allmän bedömning 
3. Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett 
medlemskap 
3.1 En gränslös inre marknad 
De fyra friheterna 
- Den allmänna ramen 
- Fri rörlighet för varor 
- Fri rörlighet för kapital 
- Fri rörlighet för tjänster 
- Fri rörlighet för personer 
- Allmän bedömning 
Konkurrens 
3.2 Ny teknik och framtidsfrågor 
Informationssamhället 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor 
Forskning och teknisk utveckling 
Telekommunikation 
Den audiovisuella sektorn 
3.3 Ekonomiska och fiskala frågor 
Den ekonomiska och monetära unionen 
Beskattning 
Statistik 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Jordbruk 
Fiske 
Energi 
Transport 
Små och medelstora företag 
3.5 Ekonomisk och social sammanhållning 
Sysselsättning och sociala frågor 
Regionalpolitik och sammanhållning 
3.6 Miljö och livskvalitet 
Miljö 
Konsumentskydd 
3.7 Rättsliga och inrikes frågor 
3.8 Utrikespolitik 
Handel och internationella ekonomiska förbindelser 
Utvecklingssamarbete 
Tull 
Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 
3.9 Finansiella frågor 
Finansiell kontroll 
Budgetkonsekvenser 
4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens 
regelverk 
4.1 Den offentliga förvaltningens organisation 
4.2 Administrativ och rättslig kapacitet 
4.3 Allmän bedömning 
C. SAMMANFATTNING OCH SLUTSATS 
Bilagor 
Parlamentets sammansättning 
Den inre marknaden: Åtgärder enligt vitboken 
Statistik 



A. INLEDNING 
a) Förord 
Ansökan om medlemskap 
Bulgarien lämnade in sin ansökan om medlemskap i Europeiska unionen den 5 april 1994 
och ministerrådet beslutade den 18 april 1995 att tillämpa det förfarande som föreskrivs i 
artikel O i fördraget, enligt vilken kommissionen skall höras. 
Mot denna bakgrund avger kommissionen detta yttrande som svar på den begäran som 
framlades vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 om att kommissionen 
skulle lägga fram sitt yttrande så snart som möjligt efter regeringskonferensen, som 
inleddes i mars 1996 och avslutades i juni 1997. 
Bakgrund till yttrandet 
Bulgariens ansökan om medlemskap behandlas samtidigt med ansökningar från nio andra 
associerade länder. Bulgariens anslutning skall ses som ett led i en historisk process i 
vilken länderna i Central- och Östeuropa efter mer än 40 år förenar sig med resten av 
kontinenten och ansluter sig till det område av fred, stabilitet och välstånd som unionen 
utgör. 
Europeiska rådet drog följande slutsats i Köpenhamn i juni 1993: 
"De associerade länder i Central- och Östeuropa som så önskar skall bli medlemmar i 
unionen. Anslutning kommer att äga rum så snart ett land kan påta sig de skyldigheter 
som ett medlemskap medför och uppfyller de ekonomiska och politiska villkoren. Ett 
medlemskap förutsätter att 
- kandidatlandet har uppnått en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, 
rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, 
- det finns en fungerande marknadsekonomi samt förmåga att hantera konkurrens och 
marknadskrafter inom unionen, 
- landet kan påta sig de skyldigheter som följer med ett medlemskap och ansluta sig till 
målen för den politiska, ekonomiska och monetära unionen. 
Unionens förmåga att ta emot nya medlemmar, utan att takten i den europeiska 
integrationen blir lidande, är också en viktig faktor som ligger i både unionens och 
kandidatländernas allmänna intresse." 
I denna förklaring redogjordes i detalj för de politiska och ekonomiska kriterierna för 
behandlingen av ansökningarna om anslutning från de associerade central- och 
östeuropeiska länderna. 
Europeiska rådet hänvisade vid sitt möte i Madrid i december 1995 till behovet av att 
inom ramen för strategin inför anslutningen "skapa förutsättningar för en gradvis och 
harmonisk integrering av dessa stater, särskilt genom att 
- utveckla marknadsekonomin, 
- anpassa de administrativa strukturerna, och 
- skapa stabila ekonomiska och monetära förhållanden". 
Kommissionen analyserar i sitt yttrande Bulgariens ansökan separat men med iakttagande 
av samma kriterier som tillämpas för de andra ansökningar om vilka den skall avge 
yttranden samtidigt. Därigenom respekteras den önskan som Europeiska rådet uttryckte i 
Madrid, nämligen att en likvärdig behandling av alla ansökande länder garanteras. 
Vid sidan av de enskilda yttrandena lägger kommissionen inom ramen för sitt 
meddelande "Agenda 2000" för rådet även fram en allmän bedömning av 
anslutningsansökningarna och sina rekommendationer beträffande en strategi för 
framgångsrik utvidgning av unionen. Samtidigt lägger den fram en bedömning av 
utvidgningens konsekvenser för unionens politik. 
Yttrandets innehåll 
Yttrandet är upplagt med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i 
Köpenhamn. I yttrandet ingår 
- en beskrivning av förbindelserna mellan Bulgarien och unionen fram till nu, särskilt 
inom ramen för associeringsavtalet, 
- en analys av situationen vad gäller de politiska förhållanden som Europeiska rådet 
nämner (demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter), 
- en bedömning av Bulgariens situation och framtidsutsikter vad gäller de ekonomiska 
förhållanden som Europeiska rådet nämner (marknadsekonomi, förmåga att hantera 
konkurrens), 
- en analys av Bulgariens förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap 
medför, dvs. att anta unionens regelverk i form av fördraget, sekundärrätten och 
politiken på olika områden, och slutligen 
- en allmän bedömning av Bulgariens situation och möjligheter att uppfylla villkoren 
för medlemskap i unionen och en rekommendation beträffande 
anslutningsförhandlingarna. 
I samband med bedömningen av Bulgarien med hänsyn till de ekonomiska kriterierna 
och till landets förmåga att anta regelverket har kommissionen också gjort en bedömning 
av framtidsutsikterna: den har försökt uppskatta vilka framsteg som Bulgarien rimligen 
kan förväntas göra under de närmaste åren, före anslutningen, med beaktande av att också 
själva regelverket kommer att fortsätta att utvecklas. Av denna anledning är yttrandet 
inriktat på ett medellångt tidsperspektiv på omkring fem år, utan att detta innebär en 
förhandsbedömning av den faktiska tidpunkten för anslutningen. 
Vid utarbetandet av yttrandet har kommissionen erhållit en mängd upplysningar om 
Bulgariens situation från de bulgariska myndigheterna, och många andra 
informationskällor har också använts, däribland medlemsstaterna och ett stort antal 
internationella organisationer. 
b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien 
Historiskt och geopoUtiskt sammanhang 
Bulgarien, som begränsas av Svarta havet i öster och Donau i norr, och av bergskedjor 
utmed landets gränser till Grekland och den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 
omfattar en yta på 111 000 km2 och har en befolkning på 8,3 miljoner. Bulgarien har 
existerat som stat sedan 681, och har bidragit mycket till utvecklingen av den slaviska 
kulturen. År 1878 lösgjorde sig landet från det Osmanska riket och blev självständigt. 
Fram till 1946 var Bulgarien en konstitutionell monarki. Landet deltog 1912 i det första 
Balkankriget mot det Osmanska riket. I det andra Ba^ankriget, året därpå, förlorade 
landet en avsevärd del av sitt territorium. Bulgarien kämpade på Tysklands sida under 
första världskriget, och förlorade ytterligare områden vid krigets slut. Även under större 
delen av andra världskriget kämpade Bulgarien på Tysklands sida, men motsatte sig med 
framgång deporteringen av judar från landets territorium. År 1944 anslöt sig Bulgarien 
till de allierade, och 1946 återfick landet de gränser det haft före kriget. 
Efter kriget var Bulgarien under kort tid ockuperat av Sovjetiska styrkor. I september 
1946 avskaffades monarkin genom folkomröstning, och en folkrepublik inrättades. 1947 
kontrollerades landet fullständigt av kommunistpartiet. 1956 kom Todor Zjivkov till 
makten. Han regerade sedan landet i över trettio år. Den starkt centraliserade ekonomiska 
politiken prioriterade statligt ägd industri, vilket ledde till att industrins andel i landets 
ekonomi snabbt växte. Jordbruket kollektiviserades, och kooperativ organiserades i större 
jordbruksindustrikomplex. På sjuttiotalet började den ekonomiska tillväxten avta, och 
avstannade helt under åttiotalets andra hälft. 
I november 1989 bröt kommunistväldet i Bulgarien samman. Övergången till demokrati, 
som inspirerats av liknande utvecklingar i andra länder med tidigare kommunistiskt styre, 
var snabb och fredlig. Todor Zjivkov avsattes, och en interimsregering styrde landet fram 
till de första fria valen sedan kriget. Efter detta val har Bulgariens politiska liv präglats av 
många regeringsskiften och en avsevärd polarisering, men trots detta har de 
konstitutionella reglerna respekterats, och utveckling har så gott som alltid förlöpt 
fredligt. Valet i juni 1990 vanns av Bulgariens socialistparti, som är kommunistpartiets 
efterföljare, men den socialistiska regeringen tvingades avgå i november 1990, på grund 
av en ekonomisk kris. Den ersattes av en "programregering". Nyval i oktober 1991 ledde 
till att en koalitionsregering under ledning av Demokratiska krafternas union kom till 
makten, men även denna regering avlöstes av en icke-partibunden regering året därpå. 
Valet 1994 ledde till majoritet för socialistpartiet, som bildade regering, men som i 
februari 1997 återigen tvingades avgå på grund av ekonomiska svårigheter. Den ersattes 
av en ny interimsregering. President Stojanov, som kommit till makten två månader 
innan med stöd av Demokratiska krafternas union, bidrog på ett avgörande sätt till att 
leda landet genom denna politiska kris till nyval i april 1997. Detta val ledde till att 
Demokratiska krafternas union och dess koalitionspartner tog makten.Anslutningen till 
EU har vidmakthållits som strategiskt mål av alla regeringar sedan 1990. Bulgariens 
ansökan om medlemskap i unionen, som stöddes av så gott som hela 
nationalförsamlingen, inlämnades den 14 december 1995. I den regeringspromemoria 
som medföljde ansökan fastställs att "Bulgariens medlemskap i Europeiska unionen 
utgör ett strategiskt mål och är en fråga av nationell betydelse. Medlemskapet kommer att 
8 
befasta resultaten av de demokratiska reformer som genomförts sedan början av 
nittiotalet, och utgöra det politiska erkännandet av reformernas framgång. Ett 
medlemskap i EU kommer att påverka landets framtida ekonomiska utveckling avsevärt. 
Om demokratiseringsprocessen stabiliseras och marknadsekonomi införs i Bulgarien, är 
detta till fördel för grannregionens länder och för hela Europa. Det kommer att påverka 
hela kontinentens säkerhet och stabilitet positivt. Bulgariens strävan efter fullständigt 
medlemskap i EU speglar landets vilja och beredskap att delta i skapandet av ett enat 
Europa med fred, välmåga och social rättvisa". 
Den 29 januari 1997, i samband med sitt besök i Europaparlamentet, förklarade president 
Stojanov följande: "Inför denna illustra församling skulle jag vilja bekräfta att vi åtagit 
oss att sträva efter integration i Europeiska unionen och främja gemensamma europeiska 
synsätt. Detta utgör den högsta prioriteten för Bulgariens politik, som ... röner stor 
samstämmighet bland landets politiska krafter. De viktigaste drivfjädrarna bakom en 
dynamisk utveckling av samarbete och tilltagande integration av vårt land i Europeiska 
unionen är ett samordnat genomförande av Europaavtalet och den strategi som EU 
antagit för att förbereda de associerade staterna för fullständigt medlemskap, samt de 
rekommendationer som ingår i vitboken beträffande deltagande i den gemensamma 
marknaden...". 
Den 21 maj 1997 sade den nye premiärministern Kostov i sitt tillträdestal inför 
nationalförsamlingen: "Bulgariens val för Europa uttrycker ett samförstånd som tagit 
form under den långa och svåra process som det bulgariska samhället genomgått under de 
senaste sju åren". 
Avtalsförbindelser 
Diplomatiska förbindelser mellan Bulgarien och Europeiska gemenskaperna upprättades 
under 1988. Ett handels- och samarbetsavtal slöts i maj 1990. Europaavtalet 
undertecknades den 8 mars 1993 och trädde i kraft den 1 februari 1995. Ett interimavtal 
som omfattade Europaavtalets handelsaspekter trädde i kraft den 31 december 1993 och 
ersatte 1990 års avtal. 
Europaavtalet utgör nu den rättsliga grunden för förbindelserna mellan Bulgarien och 
unionen. Avtalet skall utgöra en ram för politisk dialog, främja utvecklingen av 
handelsrelationer och ekonomiska kontakter mellan partema, utgöra grunden för 
gemenskapens tekniska och finansiella stöd samt bidra till att stegvis integrera Bulgarien 
i unionen. Avtalets institutionella ram tillhandahåller de mekanismer som krävs för att 
genomföra, förvalta och övervaka alla aspekter av relationerna mellan partema. 
Underkommittéer behandlar frågor på teknisk nivå. På högre nivå utgör 
associationskommittén ett forum för diskussioner, som ofta leder till att man finner 
lösningar på problem som uppkommit i samband med avtalet. Associationsrådet skall 
övervaka relationemas allmänna art och deras framtidsutsikter, och kan utvärdera 
Bulgariens utveckling i fråga om förberedelserna för anslutningen. 
I mars 1995 inrättade den dåvarande regeringen ett system för samordning mellan 
ministerierna för att främja den europeiska integrationspolitiken. Detta system omfattar 
en ministerkommission, vars ordförande är premiärministern, en kommitté på 
viceminister-nivå, vars ordförande är ministern för europeisk integration, olika tekniska 
arbetsgrupper och ett sekretariat för europeisk integration. Den nuvarande regeringen 
planerar ändringar av dessa arrangemang. 
Strategin inför anslutningen 
Genomförande av Europaavtalet och vitboken 
Europaavtalets institutionella ram är fullbordad och fungerar i enlighet med det avtalade 
tidsschemat. Associationsrådet har haft tre möten, och associationskommittén har 
sammanträtt två gånger. Nio ämnesövergripande underkommittéer har upprättats, och 
dessa sammanträder regelbundet. EU: s och Bulgariens gemensamma 
parlamentskommitté har sammanträtt tre gånger. 
Frågor har uppkommit beträffande ersättning till Bulgarien för avtalets försenade 
ikraftträdande, anpassning av Bulgariens exporttariffer och -kvoter till gällande kvoter 
och tariffer i Visegradstatema, samt anpassning av Europaavtalet i samband med 
Uruguayrundan och unionens senaste utvidgning. Alla dessa frågor har lösts. 
I kommissionens vitbok från 1995 om den inre marknaden fastställs den lagstiftning som 
anslutningskandidater måste införliva och genomföra för att kunna tillämpa 
gemenskapens regelverk, samt nödvändiga förutsättningar för genomförandet av den inre 
marknaden (de s.k. fas I-åtgärderna) som måste prioriteras. Till följd av vitboken antog 
den bulgariska regeringen i maj 1996 en "strategi för genomförandet av 
rekommendationerna i vitboken". Detta dokument ger en omfattande redogörelse för den 
befintliga bulgariska lagstiftningen i ljuset av de krav som uppstår i samband med 
anpassningen till gemenskapens regelverk. Dessutom innehåller dokumentet ett 
tidsschema för anpassningen av lagstiftningen och fastställer vilka regeringsorgan som är 
ansvariga för dessa frågor. Ett lagråd har upprättats under justitieministeriets (nyligen 
omdöpt till Ministeriet för rättsliga frågor och europeisk integration på det rättsliga 
området) tillsyn, i syfte att säkerställa att utkast till lagstiftning överensstämmer med 
EU:s lagstiftning och bruk. Den nya regeringen har utlovat en nationell strategi för att 
påskynda förberedelserna för EU-medlemskapet. 
Bulgarien gör goda framsteg inom ramen för Europaavtalet. Få problem har uppstått i 
samband med handelsfrågor. På grund av svagheterna i Bulgariens inre 
samordningsstrukturer har det varit svårt att utnyttja avtalet till fullo, men den nya 
regeringen har åtagit sig att avhjälpa dessa svagheter. 
Den strukturerade dialogen 
Bulgarien har deltagit i den strukturerade dialogen, och ser den som ett verktyg för att 
förbereda anslutningen. Bulgarien har lämnat in ställningstaganden till olika möten, 
däribland ett ställningstagande beträffande landets politik inför anslutningen. 
Phare 
Landets sammanlagda Phare-budget för perioden 1990-1995 uppgick till 476 miljoner 
ecu, och för 1996 anslogs 62,5 miljoner ecu. Under de senaste två åren har den totala 
10 
kontraktandelen stigit till 70 %. Mindre framgångar har uppnåtts inom omstrukturering 
av företag, finanssektom, privatisering och jordbruk, främst på grund av bristande 
reformvilja, men den nya regeringens reformprogram medför förbättringar inom dessa 
sektorer. 
Genomförandet av det gränsöverskridande samarbetet med Grekland har försenats 
avsevärt på grund av Bulgariens oförmåga att förena sin regionala roll som katalysator 
med åtgärder inom administration och förvaltning. Över 40 miljoner ecu är oanvända, 
och för 1996 och 1997 har ingen ny budget anslagits. 
Deltagande i gemenskapens program 
1996 fick Bulgarien rätt att delta i gemenskapens program i enlighet med Europaavtalets 
tilläggsprotokoll. Diskussioner har inletts beträffande Bulgariens deltagande i Ungdom 
för Europa och SAVE från och med 1998. Dessutom förbereds landets deltagande i 
Socrates och Leonardo. 
Handelsförbindelser 
De ekonomiska förbindelserna mellan Bulgarien och unionen har utvecklats positivt 
under de senaste sex åren. EU:s import från Bulgarien ökade med 260 % under denna 
period: 1995 uppgick den till 1,83 miljarder ecu. Viktigast är jäm, stål, oädla metaller, 
textilier, jordbruksprodukter och kemiska produkter. Under samma period ökade EU:s 
export med 37 %, till 2,05 miljarder ecu under 1995. De viktigaste exportprodukterna är 
maskiner och utrustning, jordbruksprodukter, textilier och kemikalier. Bulgariens fyra 
viktigaste handelspartner i unionen är Tyskland, Förenade kungariket, Italien och 
Grekland. Handeln mellan Bulgarien och de grannländer som inte ingår i gemenskapen är 
ytterst blygsam. 
Allmän bedömning 
Sedan 1989 har förbindelserna mellan Bulgarien och unionen utvecklats positivt. Inga 
nämnvärda strategiska hinder har uppstått, men Bulgarien kommer att behöva ändra sin 
konstitution så att medborgare i EU:s medlemsstater kan förvärva land (på annat sätt än 
genom arv), och skärpa sina gränskontroller. Däremot har Bulgariens integration 
bromsats av landets politiska och ekonomiska problem och av de bestående svagheterna i 
dess förvaltningsstrukturer. Den nya regeringen har åtagit sig att ta itu med dessa 
problem. 
11 
B. KRITERIER FÖR MEDLEMSKAP 
1. Politiska kriterier 
Vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn fastställdes ett antal "politiska" kriterier för de 
central- och östeuropeiska kandidatländemas anslutning: länderna skall ha "stabila 
institutioner som utgör en garanti för demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och 
respekt för och skydd av minoriteter". 
För att kunna utföra den begärda bedömningen har Europeiska kommissionen använt sig 
av ett flertal informationskällor: de bulgariska myndighetemas svar på det frågeformulär 
som kommissionen skickade ut i april 1996, uppföljning av bilaterala möten, analyser 
från medlemsstatemas ambassader och kommissionens delegation, bedömningar som 
gjorts av internationella organisationer (särskilt Europarådet och OSSE), rapporter från 
i eke-statliga organisationer osv. 
I denna analys görs en systematisk undersökning av de viktigaste aspektema av 
statsmaktemas organisation och sätt att fungera och av mekanismerna för skydd av de 
grundläggande rättigheterna. Analysen är inte enbart en rent formell beskrivning utan ett 
försök att bedöma hur demokratin och rättsstaten i själva verket fungerar. 
Denna bedömning avser situationen i juni 1997. Det görs ingen grundlig genomgång av 
tidigare förändringar eller förändringar som eventuellt aviserats för framtiden, även om 
avsikten att reformera en viss sektor oftast har tagits i beaktande vid bedömningen. Läget 
inom förvaltningen nämns bara kort här och utvecklas vidare i kapitel 4. 
1.1 Demokrati och rättsstat 
I juli 1991 antog Bulgarien en ny konstitution, som markerar landets övergång till 
parlamentarisk demokrati. De bulgariska institutionerna fungerar normalt, och de olika 
myndigheterna respekterar kompetensfördelningen och samarbetar med varandra. 
Parlamentets och den lagstiftande maktens organisation 
Parlamentet har en kammare, nationalförsamlingen, som består av 240 ledamöter som 
väljs för fyra år i proportionella val. Det finns inga särskilda regler för minoriteters 
representation i parlamentet. I samband med det senaste valet valdes dock femton 
företrädare för den turkiska minoriteten in. 
I enlighet med artikel 99.5 i konstitutionen kan landets president upplösa 
nationalförsamlingen om denna inte lyckas utse en regering. Presidenten kan dock inte 
begagna sig av denna rätt under de sista tre månaderna av sin mandatperiod. Dessa 
bestämmelser tillämpades i januari 1997. 
Parlamentsledamöterna åtnjuter allmänt bruklig immunitet. I enlighet med artikel 79.3 i 
konstitutionen kan nationalförsamlingen upprätta parlamentariska undersökningsutskott 
med stora kontrollbefogenheter. 
12 
Bulgarien har ett flerpartisystem. I samband med valkampanjen för parlamentsvalet i 
april 1997 räknades 34 partier och partikoalitioner. Partierna får bidrag ur statsbudgeten 
för finansieringen av sina valkampanjer. Enligt den bulgariska konstitutionen är det 
förbjudet att bilda politiska partier utifrån kriterier som etnisk tillhörighet, ras eller 
religion. Denna bestämmelse har dock inte hindrat "Rörelsen för rättigheter och frihet" 
(MRF), som till stora delar representerar den turkiska minoritetens intressen, att fritt 
utöva politisk verksamhet och delta i valet. I december 1996 bekräftade 
författningsdomstolen att upprättandet av detta parti inte stred mot konstitutionen. 
Den lagstiftande makten ligger hos nationalförsamlingen. Denna delar sin initiativrätt 
med regeringen. Normgivningskompetens kan delegeras till regeringen eller till enskilda 
ministrar, dock enbart vad gäller tillämpningsföreskrifter för lagar. 
Nationalförsamlingen kan besluta om att genomföra en folkomröstning. 
Bedömning av hur parlamentet fungerar 
Parlamentsvalen 1994 och 1997 var fria och korrekt genomförda val, som båda gånger 
ledde till ett maktskifte. 
Parlamentet fungerar tillfredsställande. Dess behörigheter respekteras och oppositionen 
deltar normalt sett i parlamentets verksamhet. 
Den verkställande maktens organisation 
Republikens president väljs i allmänna val enligt majoritetsprincipen i två valomgångar. 
Presidentens mandat är på fem år, med möjlighet till omval en gång. Presidenten biträds 
av en vicepresident som väljs samtidigt. Presidenten utövar statschefens traditionella 
befogenheter. Han kan återförvisa en lag som parlamentet antagit till parlamentet för ny 
behandling. Om en majoritet av nationalförsamlingens ledamöter röstar för lagen, blir 
den ändå giltig. Presidenten kan endast avsättas från sina funktioner om han gör sig 
skyldig till högförräderi eller brott mot konstitutionen (artikel 103 i konstitutionen). 
Nationalförsamlingen skall med 2/3 kvalificerad majoritet anhängiggöra ett sådant ärende 
hos författningsdomstolen som sedan tar ställning till begäran om avsättning från 
ämbetet. 
Regeringen ansvarar inför parlamentet, och kan avsättas av detta genom majoritetsbeslut. 
Regeringen sätts samman av en premiärminister som utses av parlamentet på förslag av 
presidenten. Parlamentet utser och avsätter ministrarna på förslag av premiärministern 
(artikel 84 i konstitutionen). Ministrarnas är individuellt ansvariga inför parlamentet. 
Landets förvaltningsstruktur utgår från decentraliserade avdelningar av den centrala 
administrationen på regionnivå (9 st), där regionens guvernör samordnar 
statsförvaltningens verksamhet. I Bulgarien finns det en enda typ av lokala 
förvaltningsenheter på kommunnivå (255 st). Dessa lokala förvaltningsenheter leds av 
borgmästare och kommunfullmäktige som väljs för en period på 4 år. Enligt 1991 års lag 
har kommunerna behörighet att sköta lokal service åt allmänheten. 
13 
Bulgariens offentliga förvaltning saknar en lag om offentlig anställning, fastän 
konstitutionen föreskriver en sådan. 
Armén, underrättelsetjänsten och polisen står under regeringens kompetensområde. Ett 
nationalråd för statssäkerhet med rådgivande befogenheter upprättades under 1994. 
Rådets ordförande är presidenten. 
Bedömning av hur den verkställande makten fungerar 
De viktigaste centrala institutionerna i staten fungerar normalt, trots den bristande 
stabiliteten på regeringsnivå, som yttrat sig i att sju olika regeringar bildats sedan 1990. 
Den politiska krisen i december 1996 till januari 1997 löstes i överensstämmelse med det 
förfarande som föreskrivs i konstitutionen. 
De lokala förvaltningsenheternas självstyre är fastlagt i konstitutionen, men är ännu 
begränsat, särskilt på det ekonomiska området, där statsbudgeten är den avgörande 
faktorn. Den nya regeringen har åtagit sig att ge de lokala förvaltningsenheterna större 
ekonomisk och finansiell frihet. 
I Bulgarien är korruption ett stort problem. Den nya regeringen och landets nye president 
har i sitt åtgärdsprogram givit prioritet åt kampen mot korruption och organiserad 
brottslighet. En bidragande orsak till att förvaltningen fallit offer för partiska ingrepp är 
att landet saknar en lag om offentlig anställning. Maktskiftena har sålunda åtföljts av 
skiften på alla nivåer i förvaltningen. Förekomsten av oinskränkta maktresurser och 
bristen på klarhet i uppdelningen av kompetensområden har bidragit till utvecklingen av 
korruptionen. Bulgarien bör därför införa öppna förfaranden i den offentliga 
förvaltningen, i synnerhet på området offentlig upphandling, och införa en professionell, 
opartisk offentlig förvaltning. 
Den kontroll som utövas över underrättelsetjänsten är otillräcklig. Parlamentet har ingen 
behörighet att kontrollera dess verksamhet. Det enda organ som har inflytande på detta 
område är det nationella revisionsorganet som övervakar underrättelsetjänstens 
finansiella och administrativa verksamhet. Den nya regeringen har meddelat att den har 
för avsikt att öka den offentliga kontrollen över underrättelsetjänsten. 
Den dömande maktens organisation 
Det bulgariska rättsväsendet oberoende garanteras av en rad olika faktorer. Domare 
utnämns på livstid efter en provperiod på tre år, och kan sedan endast avsättas om de 
begått ett brott, eller på grund av oförmåga att utföra sina uppgifter. Tillsynen över 
domarna utförs av domarkårens högsta råd, ett oberoende organ bestående av 25 
medlemmar (11 som väljs av nationalförsamlingen, 11 som utses av juristkåren samt 
ordföranden i högsta kassationsdomstolen, ordföranden i högsta förvaltningsdomstolen 
och riksåklagaren) som även förvaltar rättsväsendets budget. Ordförandena i högsta 
kassationsdomstolen och högsta förvaltningsdomstolen utses av presidenten på förslag av 
domarkårens högsta råd för en mandatperiod på sju år, som inte kan förlängas. Domarna 
får inte vara medlemmar i något politiskt parti och åtnjuter samma immunitet som 
parlamentsledamöterna. 
14 
Domarkårens högsta råd har samma funktion gentemot åklagarna som gentemot 
domarna. Riksåklagaren utnämns av presidenten på förslag av domarkårens högsta råd 
för sju år, som inte kan förlängas. Riksåklagaren skall garantera rättsväsendets 
lagenlighet och ge "råd i metodfrågor" till åklagarkåren (artikel 126 i konstitutionen). 
Kontrollen av förvaltningsverksamheten säkerställs av de vanliga domstolarna. Deras 
beslut kan överklagas inför högsta förvaltningsdomstolen, som nyligen inrättats. 
Bulgarien har ingen ombudsman. 
Författningsdomstolen består av 12 domare som utses för en mandatperiod på nio år. 
Mandatet kan inte förlängas. Nationalförsamlingen, presidenten och högsta domstolens 
domare utser vardera fyra medlemmar i konstitutionsdomstolen. Denna skall övervaka 
lagstiftning och fördrag och säkerställa att de är förenliga med konstitutionen, fungera 
som skiljedomare i president- och parlamentsvalen, lösa kompetenstvister mellan de 
olika offentliga myndigheterna, samt kan i förekommande fall ge juridiskt bindande 
tolkningar av konstitutionens bestämmelser. Frågor kan hänskjutas till 
författningsdomstolen av 1/5 av nationalförsamlingens ledamöter, presidenten, 
regeringen, högsta förvaltningsdomstolen, högsta kassationsdomstolen, riksåklagaren 
och, i vissa fall, kommunfullmäktige. Medborgarna kan inte själva direkt hänskjuta 
frågor till konstitutionsdomstolen. Mål som behandlas i högsta domstolen kan dock på 
dennas initiativ hänskjutas till författningsdomstolen (artikel 150 i konstitutionen). 
Bedömning av hur den dömande makten fungerar 
Rättsväsendet fungerar ännu ytterst otillfredsställande i Bulgarien. Domstolarna är 
överbelastade och målen behandlas med stora förseningar, trots att Bulgarien nyligen 
infört ett snabbare förfarande för vissa brott. Bristen på kvalificerade domare, de låga 
lönerna, de komplicerade förfarandena och det stora antalet nya regler som skall 
tillämpas bidrar till denna situation. Problemet är särskilt allvarligt vad gäller brottmål, 
där vissa rättegångar aldrig avslutas. Den nya regeringen har därför infört ett avsnitt om 
rättsreformer i sitt program för perioden 1997-2001. 
Bulgarien har dessutom ännu inte upprättat en högsta kassationsdomstol i enlighet med 
konstitutionen. I väntan på att denna upprättas fullgörs dess uppgifter av högsta 
domstolen. Bulgarien bör därför slutföra organisationen av sitt rättsväsen för att snarast 
råda bot på den nuvarande situationen, som är föga tillfredsställande. 
Under de senaste åren har författningsdomstolen spelat en konstruktiv roll för att 
säkerställa att konstitutionen och de olika institutionemas behörigheter respekteras. 
Sedan 1990 har den fattat cirka 100 beslut. 
1.2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter 
Bulgarien har infört en del nationella rättsakter för att säkerställa att mänskliga rättigheter 
och minoriteters rättigheter respekteras. Dessa rättigheter skyddas också genom 
internationella konventioner, främst Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga 
rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt de viktigaste tilläggsprotokollen till 
denna konvention. Denna konvention med protokoll tillhör gemenskapens regelverk 
15 
enligt artikel F i Fördraget om Europeiska unionen; varje stat som önskar ansluta sig till 
Europeiska unionen måste först ha ratificerat konventionen. 
Bulgarien har varit medlem av Europarådet sedan februari 1992 och ratificerade i 
september 1992 Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och 
de grundläggande friheterna samt tilläggsprotokollen nr 1, 2 och 11. Bulgarien ger också 
enskilda rätt att vända sig till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna om de 
anser att deras rättigheter enligt konventionen har kränkts. 
Bland övriga viktiga konventioner som skyddar mänskliga rättigheter och minoriteters 
rättigheter har Bulgarien ratificerat konventionen om förebyggande av tortyr. Däremot 
har landet inte undertecknat Europeiska sociala stadgan eller ramkonventionen om 
minoriteters rättigheter. Bulgarien har undertecknat, men inte ratificerat alla de viktigare 
FN-konventionema om mänskliga rättigheter. 
I enlighet med artikel 5 i konstitutionen införlivas alla i laga ordning ratificerade 
internationella fördrag direkt med bulgarisk lagstiftning, och de sätter nationella 
bestämmelser som eventuellt strider mot avtalsbestämmelserna ur kraft. 
Medborgerliga och politiska rättigheter 
I den bulgariska konstitutionen säkerställs alla människors rätt att vända sig till 
rättsväsendet för att göra sina rättigheter gällande. En bestämmelse om rättshjälp 
underlättar utövandet av denna rättighet, men enligt straffprocesslagen kan denna regel 
inte tillämpas under förundersökningen, vilket berövar de mest behövande personerna 
möjligheten att få juridiskt biträde under denna fas i förfarandet. I fall av polisvåld kan 
offret inte heller dra fallet inför domstol om åklagarmyndigheten vägrar att göra detta. 
Dödsstraffet har inte avskaffats i Bulgarien, men sedan 1990 tillämpar landet ett 
moratorium som beslutats av presidenten. 
Skydd mot godtyckligt frihetsberövande säkerställs i konstitutionen. För att kunna 
anhålla en person måste polisen ha ett mandat från åklagarmyndigheten. I brådskande fall 
kan polisen befrias från denna formalitet, men i sådana fall skall de domstolarna yttra sig 
om anhållandets laglighet inom 24 timmar. En person får hållas i häkte i högst två 
månader, vilket kan förlängas till sex månader på order av riksåklagaren. Dessutom bör 
situationen för de ungdomsbrottslingar som interneras i s.k. "Labour Education Schools" 
beaktas: härvid respekteras ofta inte de grundläggande rättegångsreglerna, och i 
synnerhet rätten till en försvarare. 
Alla medborgare över arton år har rösträtt. 
Föreningsfrihet och demonstrationsrätt säkerställs också i Bulgariens konstitution, och 
utövas utan problem. Det finns nära 4 800 föreningar i Bulgarien. Skattereglerna för icke­
statliga organisationer bör förbättras, i synnerhet när det gäller donationer till dessa 
organisationer samt deras övriga inkomster. 
Yttrandefriheten i Bulgarien speglas i mediamångfalden, både vad gäller press och 
audiovisuella medier (det finns nästan trettio radiostationer, tre statliga kanaler och en 
16 
privat nationell kanal, samt flera lokal privata TV-kanaler). De audiovisuella mediemas 
situation och oberoende hotades när nationalförsamlingen 1996 antog en ny lag som 
ökade kontrollorganens maktbefogenheter inom denna sektor. Författningsdomstolen 
förkastade dock stora delar av denna lagtext, och ett nytt lagförslag håller för närvarande 
på att utarbetas. 
Den statliga radions och televisionens opartiskhet har ofta ifrågasatts, eftersom 
oppositionen haft mycket mindre sändningstid till sitt förfogande än 
regeringsmajoriteten, både i samband med presidentvalet i november 1996 och 
parlamentsvalet i april 1997. 
Äganderätten garanteras numera, och expropriering får endast ske i det allmännas intresse 
och mot föregående skälig ersättning. Återlämnande av egendom som exproprierats 
under kommunisttiden, eller i förekommande fall ersättning till ägarna, planeras för 
ansökningar som inkommit före juni 1993. Fastigheter i tätortsområden har återlämnats, 
men återlämnandet av mark har försenats avsevärt. Den nya regeringen har åtagit sig att 
ta sig an detta problem. Fastighetsregistren är fortfarande otillförlitliga och bör 
uppdateras i samband med att fastigheter återlämnas. Återlämnandet av egendom som 
konfiskerats från de olika religiösa samfunden inleddes 1991 och pågår ännu utan 
nämnvärda problem. 
I enlighet med artikel 22 i konstitutionen får utlänningar inte äga mark i Bulgarien, utom 
om de erhållit den genom arv. Regeringen har meddelat att den har för avsikt att före 
1997 års utgång inför parlamentet lägga fram ett ändringsförslag till konstitutionen som 
gör markinnehav i Bulgarien möjligt för medborgare i de länder som tillerkänner 
bulgariska medborgare samma rättigheter. 
Privatlivets helgd garanteras i bulgarisk lag, och husrannsakan kan inte genomföras utan 
tillstånd. Denna lags tillämpning i praktiken inskränks dock av talrika undantag och ofta 
förekommande överträdelser från poliskårens sida. 
Beträffande de asylsökandes situation i Bulgarien kan sägas att landet visserligen 
ratificerat Genèvekonventionen, men att dess nationella förfaranden inte överensstämmer 
med internationell standard. En ny lag som skall råda bot på dessa svårigheter och 
tydligare definiera de asylsökandes och flyktingamas status och rättigheter håller på att 
förberedas. 
Flera organisationer hävdar att många fall av omänsklig och förnedrande behandling från 
polisens sida förekommit. Uppföljningen av sådana fall är inte systematisk. Läget i 
landets fängelser är också ytterst prekärt, till stor del på gmnd av bristande medel. 
Beträffande barnens rättigheter kan nämnas att bam i barnhem har ofta svåra 
levnadsförhållanden på grund av bristen på finansiella medel i dessa institutioner. 
Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 
Rätten till existensminimum och social trygghet är inskriven i konstitutionen. 
17 
Rätten att bedriva facklig verksamhet erkänns och respekteras i praktiken. Andelen 
fackligt anslutna ligger mellan 30 och 50 %. 
Den arbetslagstiftning som antogs 1992 omfattar strejkrätt, men förbjuder strejker inom 
organisationer vars verksamhet är av vital betydelse för befolkningen. Från början var 
strejker av politiska skäl förbjudna, men författningsdomstolen underkände denna 
bestämmelse i september 1996. Regeringen motsätter sig inte gällande strejkrätt i 
Bulgarien. 
Rätten till utbildning och religionsfrihet säkerställs i landet. Konstitutionen erkänner den 
grekisk-ortodoxa kyrkan som landets "traditionella" religion, men kyrka och stat är skilda 
åt (artikel 13 i konstitutionen). Staten ger finansiellt bidrag till de viktigaste 
trosriktningarna i landet (i synnerhet muslimer, katoliker och judar). 
Minoriteters rättigheter och skydd 
Minoriteterna utgör mellan 15 % och 18 % av Bulgariens befolkning. Den största 
minoriteten är den turkiska (9,4 %), följd av zigenarna (Romas) (uppskattningsvis mellan 
3,4 och 7 % av befolkningen). Dessutom kan den pomakiska minoriteten nämnas, som 
består av muslimska slaver. 
Bulgarien har inte undertecknat ramkonventionen om minoriteter, men har meddelat sin 
avsikt att göra detta inom kort. Landet är inte anslutet till Europarådets 
parlamentsförsamlings rekommendation 1201, som inte är juridiskt bindande, och som 
syftar till erkännande av minoriteters kollektiva rättigheter. 
Den turkiska minoriteten, som utsatts för svår diskriminering fram till 1989 under den 
kommunistiska regimen, har fått det lättare under senaste åren. Dess relationer med den 
övriga befolkningen tycks därvid ha förbättrats. Representanter för den turkiska 
minoriteten ingår i parlamentet (15 ledamöter för MRF valdes i april 1997). I samband 
med de lokala valen under 1995 fick MRF 25 borgmästarposter och över tusen platser i 
kommunfullmäktige. Den turkiska minoriteten åtnjuter undervisning på sitt modersmål. 
Däremot finns det inga bestämmelser som syftar till att ge minoriteterna möjlighet att 
använda sitt modersmål i sina kontakter med förvaltningen i de områden där minoriteten 
utgör en betydande andel av befolkningen. 
Zigenarna (Romas) diskrimineras fortfarande på många sätt i det dagliga livet och utsätts 
ofta för övergrepp, både direkt från polisens sida, och från privatpersoner. Dessa 
övergrepp utreds inte alltid. Denna minoritets sociala situation är svår, även om 
sociologiska faktorer här spelar en roll utöver diskrimineringen från den övriga 
befolkningen. Som ett exempel på de särskilda svårigheter som denna minoritet har, kan 
gatubarnens situation nämnas (mellan 4 000 och 5 000 i Sofia). Dessa hör så gott som 
uteslutande till Roma-minoriteten. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att 
verkligen beakta denna befolkningsgrupps specifika problem. I detta sammanhang vore 
det lämpligt att utreda minoritetens verkliga levnadssituation och att genomföra en 
tillförlitlig undersökning av antalet zigenare som är bosatta i Bulgarien, och deras sociala 
18 
situation (arbetslöshetsnivå, hälsostatistik, utbildningsnivå) för vilket tillförlitliga siffror 
saknas än i dag. 
19 
1.3 Allmän bedömning 
Bulgarien har inrättat demokratiska institutioner som nu tycks vara stabila. Dessa 
institutioner behöver bekräftas ytterligare genom att större respekt för rättsstatens 
principer iakttas i verksamheten på alla nivåer i statsapparaten. Det hålls fria och rättvisa 
val som resulterat i maktskifte 1994 och 1997. 
Vad beträffar respekten för grundläggande rättigheter finns det fortfarande vissa brister 
även om den nya regering som tillträdde efter valet i april 1997 har tillkännagivit ett antal 
lovande reformer. Stora ansträngningar bör således göras för att bekämpa korruptionen, 
förbättra det sätt på vilket rättsväsendet fungerar och skyddet för de personliga friheterna, 
särskilt i fråga om de ännu alltför talrika övergreppen från polisens och säkerhetstjänstens 
sida. 
Den turkiska minoriteten tycks vara väl integrerad, vilket dock inte verkar vara fallet för 
zigenarna. 
De förbättringar som kommit till stånd efter den nya regeringens tillträde tyder på att 
Bulgarien är i färd med att uppfylla de politiska villkor som uppställdes av Europeiska 
rådet i Köpenhamn. 
20 
2. Ekonomiska kriterier 
Vid bedömningen av Bulgariens ekonomiska situation och framtidsutsikter utgår 
kommissionen särskilt från Europeiska rådets slutsatser från mötet i Köpenhamn i juni 
1993, i vilka det anges att ett medlemskap i unionen förutsätter att "det finns en 
fungerande marknadsekonomi samt förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
inom unionen". 
I denna del av yttrandet ges således en kortfattad översikt över den ekonomiska 
situationen och bakgrunden och därefter en genomgång av Bulgariens framsteg i fråga 
om de viktigaste inslagen i den ekonomiska övergången (liberalisering av pris- och 
handelssystemet, stabilisering av ekonomin, strukturomvandling, reform av den 
finansiella sektorn) samt av landets ekonomiska och sociala utveckling. Slutligen ges en 
allmän bedömning av landets situation i förhållande till de kriterier som fastlagts av 
Europeiska rådet och en genomgång av framtidsutsikter och prioriteringar för det 
fortsatta reformarbetet. 
2.1 Den ekonomiska situationen 
Bakgrund 
Bulgarien, med en befolkning på 8,3 miljoner, hade 1995 en bruttonationalprodukt 
(BNP) som uppgick till 35 miljarder ecu (uttryckt i köpkraftsparitet), och denna föll året 
därpå. Landets befolkning motsvarar ungefär 2 % av unionens befolkning, medan 
ekonomin endast motsvarar omkring 0,5 % av unionens ekonomi. Landets BNP per 
capita är cirka 24 % av unionens genomsnitt. 
Genomsnittslönen var nere på en nivå motsvarande cirka 80 ecu per månad under 1995. 
Valutarörelsema under 1996 och i början av 1997 minskade drastiskt lönemas reala 
värde. Genomsnittslönen sjönk vid ett tillfälle till så lite som 10 ecu per månad. 
Bulgarien gick med i Världshandelsorganisationen (WTO) 1996 och har ansökt om 
medlemskap i Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA). 
Framsteg i den ekonomiska övergången 
Bulgarien påbörjade sin övergång till marknadsekonomi senare och under mindre 
gynnsamma förhållanden än de flesta centraleuropeiska länder. Ekonomiska reformer 
inleddes inte förrän 1991, och vid den tidpunkten genomgick landet en djup ekonomisk 
kris. I mars 1990 inställde landet räntebetalningarna för utlandsskulden, vilket i praktiken 
innebar en avstängning från internationell finansiering. 
Ekonomin utsattes för ytterligare externa chocker genom upplösningen av Comecon, med 
vilket Bulgarien bedrev en större del av sin utrikeshandel, och genom Golfkriget 
eftersom landet hade betydande handelsförbindelser med Irak. I refoimprogrammets 
startskede kom ännu en extern chock genom upplösningen av Jugoslavien. 
Handelsembargot mot Serbien-Montenegro skar av Bulgariens huvudsakliga landväg till 
marknaderna i väst. 
21 
Bulgariens ekonomiska reformer fick en sen men häftig start. I februari 1991 
avreglerades priserna på de flesta varor, subventionerna minskades kraftigt, en enhetlig 
flytande växelkurs infördes, det statliga monopolet på utrikeshandeln avskaffades och ett 
tvådelat banksystem inrättades. Man gjorde också stora framsteg i arbetet med att ta fram 
en rättslig grund för en marknadsekonomi och i mitten av 1992 var en stor del av 
lagstiftningen klar, dock med ett viktigt undantag, nämligen konkurslagstiftning. 
Bulgariens svaga punkt i reformarbetet har varit strukturomvandling. De första 
framstegen inom avmonopolisering och omstrukturering av statliga företag kom av sig, 
eftersom det saknades tydligt politiskt stöd. Privatiseringen har gått mycket långsamt. 
Marknadsregler saknades till stor del inom företags- och finanssektorema. 
Centralplaneringen avskaffades men ersattes inte med en fungerande marknadsekonomis 
grundläggande institut, t.ex. äganderätter som är väl definierade och som lätt kan göras 
gällande. Sex år efter det att övergången till marknadsekonomi inleddes befinner sig 
Bulgarien fortfarande i en tidig fas vad gäller sturkturreformer. I mitten av 1996 stod 
Bulgarien inför en hotande inhemsk och yttre finansiell kris och myndigheterna försökte 
därför väcka nytt liv i stmkturreformema i företags- och finanssektorema. 
Den regering som tillträdde efter valet i april 1997 är otvetydigt inställd på snabba 
reformer. Framstegen kommer att bero på hur effektivt förvaltningens begränsade 
resurser kan hantera i stort sett oprövade rättsliga bestämmelser och förfaranden. 
Utländska direktinvesteringar 
Inflödet av utländska direktinvesteringar har varit mycket svagt, vilket beror på den 
långsamma privatiseringstakten och en instabil politisk, ekonomisk och rättslig situation. 
Vid slutet av 1996 uppgick de ackumulerade utländska direktinvesteringarna sedan 1989 
till mindre än 400 miljoner ecu, vilket motsvarar något mer än 40 ecu per invånare. Detta 
innebär ett genomsnittligt årligt inflöde på mindre än 1 % av BNP (källa: EBRD). Under 
1997 års första månader har de utländska direktinvesteringarna ökat kraftigt vilket i hög 
grad beror på att flera stora statliga företag har privatiserats. 
Ekonomisk struktur 
Under centralplaneringens tid blev staten ägare till praktiskt taget alla medel för 
tillverkning, distribution och varuutbyte och stod för nästan hela ekonomins produktion. 
Jämfört med de flesta övergångsekonomier har tillväxten i den privata sektorn varit 
relativt långsam. 1996 uppgick den privata verksamhetens del av BNP till omkring 45 %. 
Det enda undantaget från det statliga ägandet var jordbruket. Inom detta område gav 
jordstycken som arrenderades från statliga kollektiv nära hälften av den sammanlagda 
avkastningen trots att de endast utgjorde 28 % av jordbruksarealen. Idag bidrar jordbruket 
till cirka 12,6 % av brutto förädlingsvärdet, men mer än en femtedel av den totala 
sysselsättningen. Jordbruket ger betydande nettoinkomster i hårdvaluta till Bulgarien. 
Jordbruksbaserade produkter utgör ungefär en femtedel av exporten, men mindre än en 
tiondel av importen. 
22 
Jordbruksproduktionen har minskat kraftigt under 1990-talet. Detta har flera olika 
orsaker. Den ojämna prisliberaliseringen innebar att priserna på insatsvaror släpptes fria, 
medan priserna på jordbruksprodukter fortfarande omfattades av statlig intervention i 
syfte att begränsa konsumentprisemas ökning. Markreformen har inte haft ett smidigt 
förlopp. Strategin gick ut på att lämna tillbaka jordbruksarealer till dem som varit ägare 
före tvångskollektiviseringen. Det mesta av marken lämnades snabbt tillbaka, men 
jordbruksmaskinerna förblev i kollektivens ägo och dessa avyttrade sina tillgångar på 
måfå. Dessutom har tilldelningen av definitiv äganderätt till marken dragit ut på tiden, 
vilket innebär att de berörda varken kan sälja marken eller använda den som säkerhet. 
1995 ändrades lagen om återlämning av mark i ett försök att begränsa försäljningen av 
privat mark och främja återupprättandet av kooperativ. 
Viktiga indikatorer på den ekonomiska strukturen 
(alla uppgifter gäller for 1996 såvida annat inte anges) 
Befolkning 
BNP per capita 
i % av genomsnittet for EU-15 
Jordbrukets andel av 
brutto förädlings värdet 
sysselsättningen 
Bruttoutlandsskuld/BNP 
Export av varor och tjänster/BNP 
Ackumulerade utländska direktinvesteringar 
(2) miljoner 
ecu (KKS) (1995) 
% (1995) 
% (1995) 
% (1995) 
% 
% 
miljarder ecu 
ecu per capita 8,3 
4200 
24 
14 
22 
99 
45(1) 
0,4 
40 
(1) 1995 
(2) Ackumulerade utländska direktinvesteringar omräknade enligt växelkursen vid 
utgången av 1996 (1 ecu = 1,25299 USD) 
Källor: Kommissionen, nationella källor, EBRD 
Särskilt jordbrukspolitikens brister, men även bristema hos de ekonomiska reformerna i 
allmänhet blev uppenbara under 1996 då ett underskott på vete uppstod. Politiken är nu 
inriktad på att snabbt reparera tidigare misstag. Återlämningen av mark och 
23 
privatiseringen av livsmedelsindustrin skall påskyndas. De flesta livsmedelspriserna har 
släppts fria igen. 
Den bulgariska industrin domineras fortfarande av statliga företag. Mindre än en 
femtedel av produktionen kommer från den privata sektorn. Överhuvudtaget har 
framstegen vad gäller omstrukturering och privatisering varit blygsamma. Under 1994 
återhämtade sig produktionen, men den förlorade fart igen mot slutet av 1995. 
Produktionsökningen var främst koncentrerad till branscher som kemisk industri och 
metallindustri vilka är mycket energiintensiva och exportinriktade. Dessa branscher drog 
nytta av den subventionerade energin och av uppsvinget i internationell konkurrenskraft 
vilket hade sin grund i den valutadepreciering som ägde rum under våren 1994. En real 
appreciering av valutan under 1995 urholkade dock denna prisfördel. Under 1996 inföll 
ännu en depreciering av valutan, men eftersom den internationella efterfrågan på metall 
var låg kunde den inte hjälpa Bulgarien att öka sin export. Dessutom har priserna på olja 
och gas från och med mitten av 1996 ökat till samma nivå som på världsmarknaden och 
Bulgarien har därmed förlorat mycket av sin energiintensiva produktions 
konkurrensfördelar. 
De konstgjort låga priserna på energi som gällde fram till mitten av 1996 uppmuntrade en 
slösaktig användning. Bulgarien uppskattas använda två till fyra gånger så mycket energi 
per producerad enhet än ekonomierna inom Europeiska unionen. En ekonomisk 
prissättning på energi bör minska denna skillnad allteftersom industrin (och privata 
konsumenter) minskar sin energiförbrukning. 
Egendom i städerna återlämnades vid ett ganska tidigt stadium av systemskiftet. Detta 
har inneburit en relativt dynamisk privat detaljhandelsektor. Tjänstesektorn (förutom 
transport och kommunikationer) har dragit till sig en stor del av de begränsade utländska 
direktinvesteringar som gjorts i Bulgarien under övergångsperioden. 
Nedskärningar i de offentliga utgifterna under de senaste åren har ofrånkomligen lett till 
en försvagning av de offentliga tjänsterna. Telekommunikationerna är dåliga. Man har för 
avsikt att sälja en majoritetsandel i det statliga telekommunikationsbolaget, vilket bör 
följas av välbehövliga investeringar för modernisering av systemet. Ett flertal pågående 
projekt börjar ge vissa resultat. 
Banksektorn är till stora delar statsägd och befann sig i en djup kris 1996. Krisen orsaker 
behandlas längre fram i texten. 
Liberalisering 
Prissystem 
En omfattande liberalisering av priserna påbörjades under 1991 och fortsatte under 1992. 
Därefter var i princip inga priser statligt kontrollerade, utom priserna på energi och varor 
och tjänster från allmännyttiga verk och företag. Priserna på tretton baslivsmedel 
omfattades av "prisövervakning", men i praktiken föreföll denna inte för begränsa 
prisökningarna på dessa varor. 
24 
Antalet varor under denna form av indirekt kontroll utvidgades under 1993 och 1994 till 
30. Prislagen, vilken antogs av parlamentet i september 1995, innebar ett steg bakåt vad 
beträffar marknadsbestämning av priser vilket är ett av de grundläggande elementen i en 
marknadsekonomi. Lagen gav regeringen rätt att reglera priser på varor och tjänster. I 
början av 1996 omfattades uppskattningsvis 50 % av varorna (viktade efter sin andel i 
konsumentprisindexkorgen) av någon typ av övervakning eller kontroll. De konstgjort 
låga priserna på vete bidrog till bristen på bröd under 1996 och 1997. Sedan början av 
1997 har priserna på de flesta varor och tjänster avreglerats igen. 
Handelspolitik 
Det statliga handelsmonopolet avskaffades under 1990 och 1991. Bulgarien har sedan 
dess haft en liberal handelspolitik. Det finns i princip inga kvantitativa restriktioner for 
handeln, utom av hälso- och säkerhetsskäl. Ett anmärkningsvärt undantag är det förbud 
på veteexport som infördes 1994 och som fortfarande gäller. Bristfällig tillämpning av 
detta förbud var ännu en orsak till brödbristen. 
Bulgarien har nyligen accepterats som medlem i Världshandelsorganisationen (WTO) 
och eftersträvar medlemskap i Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA). Utöver 
bestämmelserna om handelsliberalisering i Europaavtalet har Bulgarien också ett 
frihandelsavtal med EFTA. 
I mitten av 1996 stod regeringen inför en allt djupare ekonomisk kris och införde en 
tilläggsavgift på import i ett misslyckat försök att uppnå de mål för budgetunderskottet 
som man kommit överens om med IMF inom ramen för ett "stand-by"-avtal. 
Tilläggsavgiften skall avvecklas gradvis över en fyraårsperiod. 
Valutapolitik 
Den 1 juli i år införde Bulgarien en fast växelkurs med ett sedelfondsystem och valutan 
kopplad mot den tyska marken. Detta system ersatte den flytande växelkurs som infördes 
i början av den ekonomiska övergången 1991. Det var av praktiska skäl som man först 
beslutade att låta valutan flyta i stället för att koppla den till en korg av hårdvaluta -
centralbanken hade inte tillräckliga reserver för att försvara en fast växelkurs. 
Val tamarknaden är visserligen fri på så sätt att mycket få formaliteter krävs i samband 
med köp och försäljning av valuta, men dess omsättning är ganska liten. Det dagliga 
transaktionsvärdet ligger på 20 miljoner dollar eller mindre. Den flytande växelkursen 
tenderade, delvis på grund av detta, att följa ett mönster med perioder av stabilitet (vilket 
innebar appreciering av den reala växelkursen) avbrutna av plötsliga deprecieringar. 
Särskilt våldsamma valutakursjusteringar inträffade på våren 1994 och under perioden 
april-maj 1996 till februari 1997. 
Den instabila valutan orsakade påtagliga problem för producenter, konsumenter och 
beslutsfattare. Eftersom det inte fanns någon ekonomisk politik som skulle kunna 
åstadkomma makroekonomisk stabilitet var dock en flytande växelkurs Bulgariens enda 
realistiska valmöjlighet. För att sedelfonden skall kunna fungera är det på kort sikt 
25 
nödvändigt med en stödjande finanspolitik. Ekonomisk stabilitet och tillväxt på 
medellång och lång sikt kräver kraftfullt genomförande av omfattande strukturreformer. 
Stabilisering av ekonomin 
Situationen inom lendrt 
Efter den initiala prisökning som var den omedelbara följden av liberaliseringen 
stabiliserades inflationen på en månatlig nivå av 4-6% från 1991 till 1994. Mönstret 
bröts av en tillfälligt ökande inflationstakt på gmnd av en snabb valutadepreciering under 
våren 1994. Under 1995 och de första månaderna av 1996 avtog inflationstakten. 
Årsinflationen sjönk till under 30 %. Till detta resultat bidrog en längre period av 
valutastabilitet. Denna gynnsamma utveckling fick sitt slut i april-maj 1996 då valutan 
började rasa. Konsumentpriserna steg med 310% under 1996. En fördjupad valutakris 
följdes av ett kort utbrott av hyperinflation i början av 1997. 
Bruttonationalprodukten (BNP) sjönk kraftigt under övergångens första år. Den 
ekonomiska tillväxten tog ny fart under 1994 och fortsatte en bit in på 1995. Under den 
senare delen av året ökade indikationerna på ännu en dämpning av ekonomin. Dessa blev 
starkare under 1996 då BNP föll med cirka 10 %. Tillbakagången under 1997 års första 
månader var så allvarlig att Bulgariens reala BNP förväntas sjunka drastiskt ännu en 
gång. Det är dock sannolikt att produktionen återhämtar sig något efter den ekonomiska 
stabiliseringen under det andra kvartalet 1997. 
Arbetslösheten steg snabbt i samband med centralplaneringens avskaffande och uppgick 
till 10 % av arbetskraften i slutet av 1991. På gmnd av tak för de samlade löneutgifterna i 
statliga företag minskades anställningarna kraftigt. Den officiella arbetslösheten hade en 
topp på 14 % av arbetskraften i början av 1994. Den minskade sedan till 10 % för att 
stiga igen från och med mitten av 1996. 
26 
Viktiga ekonomiska trender 
Real BNP- tillväxt 
Inflationstakt 
årligt genomsnitt 
december till december 
Arbetslöshet vid årets slut 
Den offentliga sektoms finansiella 
sparande 
Bytesbalanssaldo 
Skuld/export 
Inflöde av utländska direktinvesteringar I LO: s definition 
i % av BNP 
i%avBNP 
% 
i % av BNP 
Källor: Kommissionen, nationella källor, EBRD 
De offentliga finanserna har under 1990-talet kännetecknats en kraftigt fallande kvot 
mellan offentliga inkomster och utgifter och BNP, samt ihållande stora budgetunderskott 
som i snitt låg på klart mer än 10 % av BNP mellan 1990 och 1993, för att därefter sjunka 
till cirka 6 % under 1994 och 1995. Räntor på både inhemska och utländska lån utgör en 
viktig del av de offentliga utgifterna. Under 1996 uppgick räntebetalningarna till mer än 
20 % av BNP. Budgetunderskottet höll sig på cirka 10 % av BNP under 1996 tack vare 
omfattande nedskämingar i utgifterna. Pensioner och lönerna inom den offentliga 
tjänstesektorn justerades till exempel inte under det sista kvartalet trots att priserna steg 
med mer än 60 %. Antagandet av budgeten för 1997 sköts upp till mitten av året på grund 
av politisk kris och val under årets första månader, och eftersom budgeten måste vara 
förenlig med sedelfondsystemet. I 1997 års budget förutses ett underskott på 6,2 % av 
BNP. 
Situationen gentemot utlandet 
Det var enbart tack vare internationellt stöd som Bulgarien kunde undvika att ställa in 
betalningarna av utlandsskulden 1997. 
Bristande valutareserver hade redan tvingat landet att ställa in skuldtjänsten 1990. Trots 
att man 1994 kom överens med Londonklubbens privata långivare om en minskning av 
skulden och skuldtjänsten (debt and debt service reduction - DDSR), vilket minskade 
27 
skuldbördan betydligt, var landet ganska svårt skuldsatt. Förhållandet mellan 
utlandsskuld och BNP var cirka 80 % i slutet av 1995. Tillbakagången i den bulgariska 
ekonomin under 1996 gjorde att denna siffra återigen steg till 100 %. 
Skuldtjänsten kommer att ge Bulgarien fortsatta allvarliga svårigheter på medellång sikt, 
även om de ökade utländska direktinvesteringarna i början av 1997 håller i sig under 
kommande år. 
Strukturomvandling 
Utrikeshandel 
Bulgariens handel har genomgått en anmärkningsvärd förändring. 1990 utgjorde handeln 
med EU endast 5 % av exporten och mindre än 10 % av importen. 1996 hade handeln 
med EU stigit till cirka 35 % av den totala utrikeshandeln. 
I början av övergången var länderna inom Comecon Bulgariens klart största 
handelspartner. Enligt vissa uppskattningar utgjorde handeln med dessa länder mer än 
fyra femtedelar av handeln, och så mycket som 60 % av den totala handeln bedrevs med 
Sovjetunionen. Dessutom bestod den större delen av Bulgariens export till Comecon-
ländema av kapitalvaror på vilka efterfrågan var låg under den initiala recessionsfasen i 
övergångsländerna. Comecons upplösning var därför ett särskilt hårt slag för Bulgarien 
och åtföljdes av effekterna av landets ensidiga förklaring om inställning av skuldtjänsten 
1990. Det senare innebar att Bulgarien inte längre hade tillgång till kortfristiga 
handelskrediter. Det sammanlagda resultatet var en minskning av handelsflödet med 
cirka 50 %. 
På gmnd av bristande statistik är det svårt att uppskatta förändringarna i 
varusammansättningen, men de tycks ha varit dramatiska. Exporten av maskiner har 
minskat kraftigt i relativa tal, medan kemikalier och basmetaller utgjorde nära 40 % av 
exporten 1995 jämfört med endast 30% 1992. Den ökade exporten av dessa varor 
berodde i hög grad på tillfälliga faktorer som den kraftiga valutadeprecieringen under 
våren 1994 tillsammans med fortsatt tillgång till subventionerad energi. Höjningen av 
energipriserna till världsmarknadsnivå i mitten av 1996 gjorde att denna konstgjorda och 
ohållbara fördel försvann. Trots stärkningen av den bulgariska exportens 
priskonkurrensfördel genom den kraftiga valutadeprecieringen under 1996 har 
exportvolymen minskat märkbart, kanske med så mycket som 10-15 %. En bidragande 
faktor till minskningen är störningar av den ekonomiska verksamheten i samband med 
banksystemets sammanfall vilket beskrivs närmare längre fram i texten. 
Arbetsmarknad 
Ett utmärkande drag i samband med minskningen av arbetslösheten i Bulgarien under 
1994 och 1995 var att de som lämnade den officiella arbetslösheten i allmänhet var yngre 
och mer kvalificerade. Detta är i och för sig glädjande eftersom det tyder på att det 
skapades nya arbetstillfällen i ekonomin. Å andra sidan innebär det att de som fortfarande 
är arbetslösa är en stor grupp av äldre, lågkvalificerade eller okvalificerade personer som 
kan förväntas ha större svårigheter att finna anställning ju längre arbetslösheten varar. 
28 
Åtempptagandet av strukturreformerna under 1997 kommer innebära ett stort tryck på en 
aktiv arbetsmarknadspolitik. En kraftig insats för omskolning av de som förlorar sina 
arbeten måste göras för att undvika att den ekonomiska tillväxten bromsas av en brist på 
utbildad arbetskraft. Dessutom finns det en risk för ekonomisk och social instabilitet om 
stora samhällsgrupper inte får åtnjuta fördelama med högre löner och bättre 
levnadsstandard. 
Offentliga finanser 
Andelen offentliga inkomster och utgifter i BNP har krympt avsevärt de senaste åren. 
Inkomsterna föll från 53 % av BNP 1990 till mindre än 35 % av BNP 1996. Utgifterna 
sjönk från 65,7 % av BNP 1990 till mindre än 50 % 1996 och av detta utgjorde två 
femtedelar räntebetalningar. Budgetens finansnetto, dvs. exklusive räntebetalningar, har 
visat stora överskott sedan 1994. 
Den minskade andelen offentliga inkomster och utgifter i BNP har åtföljts av en 
genomgripande omstmkturering av sammansättningen av skatter och utgifter. Vinstskatt 
och icke-skatterelaterade inkomster har minskat sin relativa betydelse medan indirekt 
skatt (mervärdesskatt infördes 1994) har blivit en allt viktigare inkomstkälla. På 
utgiftssidan har det gjorts kraftiga nedskärningar av kapitalinvesteringarna och av 
underhålls- och driftsutgifterna. Sociala transfereringar och räntebetalningar har varit 
ganska oförändrade i förhållande till BNP och utgjorde vardera 25-30 % av de offentliga 
utgifterna fram till 1995. Anledningen till att de i mitten av 1996 tillkännagivna 
strukturreformåtgärderna genomförs i så långsam takt tycks delvis vara otillräckliga 
resurser inom offentlig förvaltning tillsamman med en avsaknad av stark politisk vilja 
vad gäller ekonomisk reform. 
Företagssektorn: privatisering och omstrukturering avföretag 
Den långsamma privatiserings- och omstmktureringstakten ligger till gmnd för 
problemen inom Bulgariens företagssektor. Ledningen för de statliga företagen saknade 
incitament vilket ledde till omfattande dekapitalisering eller "vinstprivatisering" av 
företagen. Detta är en del av förklaringen till att många långivare har varit ovilliga att 
inleda konkursförfaranden eftersom det är sannolikt att många statliga företag har mycket 
låga likvidationsvärden. Från fordringsägarens synvinkel har det varit mer givande att 
hålla företaget flytande i förhoppningen att staten skall återta ansvaret för dess skulder. 
Orsaken till den långsamma privatiseringen är dels en för långt driven uppdelning av 
ansvaret mellan regering, berörda ministerier, lokala myndigheter, privatiseringsbyrån 
och centret för massprivatisering, och dels bristen på politisk vilja. 
Massprivatiseringsprogrammet kom igång i oktober 1996 och kan komma att stärka 
stödet för marknadsreformer. En eventuell svaghet hos programmet är att det ger staten 
en blockerande minoritetsandel i de flesta av de företag som skall säljas. Den nuvarande 
regeringen gör ett radikalt avsteg jämfört med tidigare år och har utfäst sig att privatisera 
alla kommersiella företag och hälften av de allmännyttiga verken och företagen under 
första hälften av sin mandatperiod. 
29 
I vissa branscher har ett stort antal privata småföretag uppstått. Branscher såsom 
byggbranschen och detaljhandeln utgörs idag främst mindre företag. Utvecklingen av den 
privata sektorn har dock undertryckts av tillståndet i statsföretags- och finanssektorn, och 
av statens behov av lån för att finansiera budgetunderskottet. Denna kombination av 
omständigheter har dels inneburit brist på tillgängliga medel för utlåning till de privata 
företagen och en orimligt hög räntenivå. Inte förrän 1996 gjordes ett allvarligt försök att 
lösa problemen med de statliga förlustföretagen. Dessa ansträngningar har börjat visa 
tydliga resultat. 
Investeringarna har sjunkit till mycket låga nivåer. De fasta investeringarna utgjorde 
mindre än 15 % av BNP 1996. Denna minskning kan tillskrivas flera faktorer - långsam 
privatisering kombinerad med bristande incitament för företagsledningen att driva de 
statliga företagen effektivt, dålig utlåningspraxis inom banksystemet, brist på medel för 
privata investeringar, minskade offentliga investeringar, och osäkerhet om den 
ekonomiska politiken. Om den nya regeringens program genomförs med framgång bör 
dessa hinder minskas eller försvinna. 
Den finansiella sektorn 
Problemen i Bulgariens finansiella sektor står i samband med situationen i 
företagssektorn. Oförsiktig utlåning, dålig övervakning och avsaknad av "hårda 
budgetbegränsningar", dvs. att skulder måste betalas tillbaka, innebar stigande förluster i 
dessa sektorer, vilket i sin tur gjorde att utvecklingen mot makroekonomisk stabilisering 
spårade ur. De statliga förlustföretagens skulder till bankerna uppskattades till omkring 
20 % av BNP i slutet av 1995. 
På samma sätt som i de flesta övergångsländer lämnade centralplaneringen i Bulgarien 
efter sig en skuldbörda som bestod av olönsamma lån, och det saknades erfarenhet av 
kreditbedömning av låntagare. Dessa problem förvärrades av strukturreformens 
långsamma framåtskridande och av att redan genomförda reformer tillämpades inadekvat 
och ofullständigt. Man följde inte upp tidigare rekapitaliseringar av bankerna med 
åtgärder för att förhindra nya osäkra lån. 
Detta ledde till förväntningar om att staten slutligen skulle rädda insolventa banker och 
företag, vilket spred sig till den privata sektorn. Brister vad gäller övervakning och 
lagstiftning inom banksektorn har bidragit till uppkomsten av ett problem med osäkra 
bank- och företagslån i den privata sektorn också. 
Den bulgariska centralbanken antog en ganska generös hållning gentemot denna 
utveckling, samtidigt som den höll uppe räntorna för att stödja valutan. Bristema i 
lagstiftningen och den ineffektiva bankkontrollen, och kanske en viss ovilja att agera 
ensam, utan strukturella åtgärder i andra delar av ekonomin, ledde till att centralbanken 
beviljade stora lån utan säkerhet till affärsbankerna för att förhindra deras sammanbrott. 
Detta bidrog till den valutainstabilitet som inleddes i början av 1996. När centralbanken 
upphörde med denna typ av utlåning blev bank- och företagssektoremas svagheter 
uppenbara. Flera bankers tillgångar låstes och deras verksamhet inställdes. Likvidations-
30 
och konkursförfaranden inleddes för flera av dessa banker. Problem med att avsluta 
förfarandena på ett framgångsrikt sätt har avslöjat lagstiftningens brister. 
De banker som fortsatte sin verksamhet var i allmänhet i dålig kondition. Lågt förtroende 
för bankerna på gmnd av deras dåliga utlåningspraxis gjorde att de stod utan medel även 
för kortfristig utlåning. Detta hade allvarliga konsekvenser för företagssektorn. Företagen 
kunde inte låna pengar för att finansiera import av råvaror för att tillverka 
exportprodukter. Att företagen inte kunde importera insatsvaror förklarar till stor del 
nedgången i landets export under 1996. Den minskning i inkomst och produktion som 
blev resultatet bidrog till den djupa ekonomiska recessionen. 
Den mycket höga inflationen under 1996 och 1997 års första månader innebar en enorm 
förmögenhetsomfördelning från långivare till låntagare. Det reala värdet av företagens 
skulder och av bankemas osäkra lån minskades kraftigt. 
Centralbankens oberoende fastställs i en lag från 1991, men efterföljande ändringar i 
lagstiftningen undergräver i viss mån detta oberoende. I slutet av 1996 och ännu en gång 
under 1997 var banken enligt lag förbunden att ge stora lån till den offentliga budgeten. 
Detta bidrog till en kraftigt stigande inflation. 
Innan sedelfonden infördes förfogade centralbanken över de vanliga penningpolitiska 
instmmenten. Dess effektivitet begränsades dock av en svag finanspolitik, banksystemets 
brister och fördröjning av strukturreformen i allmänhet. Efter det att sedelfonden infördes 
den 1 juli begränsades centralbankens utrymme för diskretionär penningpolitik kraftigt 
eftersom systemet kräver att all inhemsk valuta i omlopp är helt täckt av utländska 
reserver hos centralbanken. Framgång med sedelfondssystemet är en huvudförutsättning 
för att återställa ekonomisk stabilitet. 
Kapitalmarknaderna är underutvecklade. Aktiemarknaden befinner sig i sin linda och kan 
inte betraktas som ett finansieringsalternativ för företagssektorn. Statligt ägda 
försäkringsbolag har den största delen av marknaden, men även en del privata företag har 
dykt upp. Utländska försäkringsbolag har ännu inte gjort sitt intåg på 
försäkringsmarknaden. Marknaden för kortfristiga papper är begränsad till 
interbankpenningmarknaden. Verksamheten har minskat på gmnd av de aktuella 
problemen med banksystemet. 
Ekonomisk och social utveckling 
Sociala indikatorer 
Bulgarien har en befolkning på cirka 8,3 miljoner. Den har minskat något under de 
senaste åren. Födelsetalet ligger under 9 promille och är fallande, medan dödstalet har 
ökat till över 13 promille. Ungefär en femtedel av befolkningen är under femton år och 
cirka 15 % är 65 år eller äldre. Detta avspeglar i stort sett EU:s befolkningsstruktur. 
Ungefär hälften av befolkningen har utbildning motsvarande gymnasiet. En 
genomsnittlig vuxen person har 9-10 års formell utbildning. På gmnd av den ekonomiska 
31 
krisen har sjukvården allvarliga finansiella svårigheter vilket har lett till brist på 
läkemedel och sjukvårdsutrustning. 
1996 och 1997 års ekonomiska kris har haft drastiska konsekvenser för befolkningen. 
Pensioner och offentliganställdas löner har sjunkit kraftigt vilket allvarligt har påverkat 
levnadsstandarden. Den del av inkomsten som går till livsmedel ökade och utgjorde över 
hälften av hushållens utgifter. Samtidigt som hushållen spenderade en relativt större 
andel på livsmedel minskade konsumtionen som helhet. Konsumtionen per invånare av 
kött, ägg, frukt och grönsaker under tredje kvartalet 1996 var 15 % lägre än under samma 
period 1995. Endast mjölk och potatis låg på ungefär samma nivåer som under 1995. 
I slutet av 1996 levde uppskattningsvis 40% av befolkningen under den officiella 
existensminimigränsen. Tack vare den ekonomiska stabilisering som inleddes i mars 
1997 har situationen förbättrats något. Inkomsterna för stora delar av befolkningen 
kommer dock att vara otillräckliga en lång tid framöver. 
Skillnader mellan olika regioner och sektorer 
Uppskattningsvis två tredjedelar av befolkningen bor i tätorter. Levnadsstandarden är 
betydligt högre i städerna. Detta gäller kanske inte efter mitten av 1996 eftersom 
hyperinflationen kan ha varit mindre allvarlig för landsbygdsbefolkningen som 
åtminstone kan odla mat för egen konsumtion. Deltagandet i arbetskraften är högre och 
arbetslösheten lägre i tätorterna än på landsbygden, vilket innebär att en större andel av 
tätortsbefolkningen är sysselsatt. 
Utbildningens standard är också betydligt högre i städerna än på landsbygden. Nästan tre 
fjärdedelar av den vuxna befolkningen på landsbygden har endast utbildning 
motsvarande gmndskola. Motsvarande siffra för tätortsbefolkningen är cirka 35 %. 
Kvinnor har oftast mindre formell utbildning och deltar i mindre utsträckning än män i 
arbetskraften, men skillnaderna är inte betydande. 
I mitten av 1996 hade kraftiga regionala skillnader vad gäller arbetslösheten uppstått, 
med siffror från en bit under 10 % i större tätorter till 20 % eller mer i vissa landsbygds-
och bergsområden. Den storskaliga omstmkturering av industrin som håller på att 
genomföras kommer troligen att orsaka stora förändringar i arbetslöshetssiffrorna för 
olika regioner eftersom mycket av industrisysselsättningen är koncentrerad till enstaka 
industrianläggningar på vissa orter. Arbetslösheten kommer också att särskilt drabba 
vissa branscher och därmed göra det mer sannolikt att antalet personer med 
kvalifikationer som inte längre efterfrågas blir större i vissa regioner. 
2.2 Ekonomin inför medlemskapet 
Inledning 
Europeiska rådet i Köpenhamn 1993 fastställde de villkor som de associerade länderna i 
Central- och Östeuropa måste uppfylla för att kunna anslutas till unionen. De ekonomiska 
kriterierna är 
32 
• förekomsten av en fungerande marknadsekonomi, och 
• förmågan att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 
Dessa kriterier hänger samman. För det första kommer en fungerande marknadsekonomi 
att bättre kunna hantera konkurrenstryck. För det andra gäller med tanke på medlemskap 
i unionen att den fungerande marknaden utgörs av den inre marknaden. Utan integrering i 
den inre marknaden skulle ett medlemskap i EU förlora sin ekonomiska mening, både för 
Bulgarien och för dess partner. 
För ett kandidatland är det följaktligen väsentligt att anta gemenskapens regelverk, 
särskilt i fråga om den inre marknaden, och att varaktigt förbinda sig att uppfylla 
medlemskapets ekonomiska skyldigheter. Detta oåterkalleliga åtagande är nödvändigt för 
att säkerställa att alla delar av den utvidgade inre marknaden även i fortsättningen 
kommer att omfattas av gemensamma regler. 
Förmågan att anta regelverket har många aspekter. Å ena sidan måste Bulgarien vara i 
stånd att uppfylla medlemskapets ekonomiska skyldigheter, så att den inre marknaden 
fungerar friktionsfritt och rättvist. Å andra sidan förutsätter Bulgariens förmåga att fullt 
ut dra nytta av konkurrenstrycket på den inre marknaden att det gamdläggande 
ekonomiska klimatet är gynnsamt samt att landets ekonomi är flexibel och förfogar över 
en tillräcklig mängd mänskliga och fysiska resurser, särskilt infrastruktur. Om detta inte 
finns kommer vissa grupper i samhället sannolikt att betrakta konkurrenstrycket som 
alldeles för intensivt, och det kommer att ställas krav på skyddsåtgärder, som i fall de 
genomförs skulle undergräva den inre marknaden. 
Ett kandidatlands förmåga och beslutsamhet att anta och genomföra regelverket kommer 
att vara av avgörande betydelse, eftersom de fördelar och nackdelar som följer kanske 
kommer att spridas ojämnt över tiden och över olika branscher och samhällsgrupper. En 
brett baserad samstämmighet om vilka förändringar av den ekonomiska politiken som 
krävs till följd av ett medlemskap i unionen samt en väl dokumenterad erfarenhet av att 
landet konsekvent genomfört ekonomiska reformer trots tryck från intressegrupper 
minskar risken för att landet inte kommer att kunna uppfylla medlemskapets ekonomiska 
skyldigheter. 
Vad gäller de offentliga myndigheterna fömtsätter ett medlemskap i unionen att det finns 
en administrativ och rättslig förmåga att införliva och genomföra den omfattande 
tekniska lagstiftning som behövs för att undanröja hinder för fri rörlighet inom unionen 
och säkerställa att den inre marknaden fungerar. Dessa aspekter undersöks i kommande 
kapitel. Vad gäller enskilda företags konkurrenskraft är konsekvenserna av att regelverket 
antas avhängiga av företagens förmåga att anpassa sig till den nya ekonomiska miljön. 
Övergången till fungerande marknadsekonomi 
En marknadsekonomi fömtsätter att det etableras jämvikt mellan utbud och efterfrågan 
bestäms genom marknadskraftemas fria växelverkan. En marknadsekonomi fungerar när 
rättssystemet, inbegripet reglerna för äganderätt, är på plats och kan genomdrivas. 
Marknadsekonomins prestationsförmåga underlättas och förbättras genom 
33 
makroekonomisk stabilitet och en viss grad av samstämmighet om grunddragen i den 
ekonomiska politiken. En välutvecklad finanssektor och avsaknad av betydande hinder 
för marknadstillträde och -utträde bidrar till att höja ekonomins effektivitet. 
Eftersom Bulgarien har misslyckats med att bygga vidare på den lovande starten vad 
gäller marknadreform, är landet outvecklat på många områden jämfört med situationen i 
början av systemskiftet för sex år sedan. Det är svårt att föreställa sig ett mer talande 
bevis på den långa väg mot marknadsekonomi som Bulgarien fortfarande har framför sig 
än de brödköer som nyligen åter syntes i landet. 
Vad gäller prisliberalisering upphävdes de tidigare reformerna delvis 1995. Endast 
nyligen har priserna avreglerats igen. 
Hyperinflationen under 1997 års första månader innebar en enorm 
förmögenhetsomfördelning från sparare till låntagare. En sidoeffekt har varit ett försök 
att bota de osunda bank- och företagssektorerna, men de är fortfarande ganska svaga. Det 
finansiella systemet fungerar inte till stora delar. Det uppfyller inte sin kritiska roll i 
marknadsekonomin som finansiell mellanhand för sparare och investerare. En stor del av 
bankemas verksamhet verkar i stället vara inriktad på att ge nya lån för att hålla uppe 
företag som inte kan betala tillbaka utestående skulder. 
En del av orsaken till bankemas och företagens beteende är frånvaron av starka rättsliga 
institutioner. I en marknadsekonomi kan de flesta tvistefrågorna mellan ekonomiska 
aktörer lösas utan inblandning av domstol. Detta är möjligt tack vare ett allmänt 
samförstånd om vilka regler som gäller och visshet om att de kommer att genomdrivas 
om det skulle bli nödvändigt. I Bulgarien saknas denna marknadsekonomiska aspekt till 
stor del. Framförallt har upprepade av staten initierade avskrivningar av osäkra skulder 
skapat förväntningar både hos låntagare och långivare om att staten skall komma till 
undsättning även fortsättningsvis. Detta kan förklara varför den konkurslag som antogs 
1994 inte tillämpades förrän staten ingrep mot de mest insolventa bankerna och företagen 
1996. 
Otillräckligt definierade äganderätter beroende på att återlämningen av mark försenades 
har hindrat utvecklingen av jordbruket och satt stopp för uppkomsten av en 
fastighetsmarknad. Erfarenheten från höjningen av energipriset 1996 visar att individer 
kan reagera på prisförändringar på oväntade sätt om det inte finns effektiva medel för att 
driva in betalningar. 
Den institutionella och politiska instabiliteten, och främst bristen på allmänt samförstånd 
om grundläggande rättsliga ramar för ekonomisk verksamhet och om allmänna riktlinjer 
för ekonomisk politik, har skapat ett osäkert klimat. 
Även om det saknas formella hinder för privat företagande har det ekonomiska klimatet 
en avskräckande verkan på nyetableringar. Bristema inom banksektorn gör också att 
möjligheterna för inhemska entreprenörer begränsas. 
När institutionell instabilitet kombineras med akut ekonomisk instabilitet, vilket var fallet 
i Bulgarien under stora delar av 1996 och början av 1997, avstannar mycket av den 
34 
verksamhet som är nödvändig för att marknadsekonomin skall fungera och utvecklas. 
Den osäkerhet som orsakas av mycket hög och varierande inflation uppmuntrar inte till 
sparande och investeringar och därmed försämras landets framtidsutsikter. 
På gmnd av de offentliga finansernas försvagning saknas det resurser i den offentliga 
förvaltningen. Skatteuppbörden är bristande. Att återlämningen av mark går så långsamt 
beror bland annat på administrativa brister. De berörda ministerierna tycks oförmögna att 
utöva lämplig kontroll av ledningen i statliga företag. 
Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
Det är svårt, några år före ett eventuellt medlemskap och innan Bulgarien har antagit och 
genomfört den större delen av gemenskapens lagstiftning, att bilda sig en definitiv 
uppfattning om landets förmåga att uppfylla detta kriterium. Det är dock möjligt att 
fastställa vissa drag i landets utveckling som kan ge viss vägledning om den sannolika 
förmågan att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 
Detta fömtsätter en stabil makroekonomisk ram inom vilken enskilda ekonomiska aktörer 
kan fatta beslut i ett klimat som kännetecknas av en rimlig grad av förutsägbarhet. Det 
måste finnas en tillräcklig mängd mänskliga och fysiska resurser, inbegripet infrastmktur, 
som utgör grunden för enskilda företags förmåga att anpassa sig till det ökade 
konkurrenstrycket på den inre marknaden. Företag måste investera för att höja sin 
effektivitet, så att de både kan konkurrera på hemmamarknaden och dra nytta av de 
stordriftsfördelar som följer av tillträdet till den inre marknaden. Denna 
anpassningsförmåga kommer att vara desto större, ju mer företagen har tillgång till 
investeringskapital, ju högre skicklighet deras arbetskraft har och ju mer framgång de har 
vad gäller innovationer. 
Vidare kommer en ekonomi att bättre kunna uppfylla medlemskapets skyldigheter, ju 
högre grad av ekonomisk integrering med unionen som uppnås före anslutningen. Ju mer 
ett land redan är integrerat med unionen, desto mindre är den ytterligare omstrukturering 
som ett medlemskap kräver. Nivån på den ekonomiska integreringen är relaterad till både 
spännvidden i och volymen av handeln med medlemsstaterna. De direkta fördelama av 
tillträdet till den inre marknaden kan också vara större i de sektorer där det finns en 
ganska betydande andel små företag, eftersom dessa företag i relativt högre grad påverkas 
av hinder för handeln. 
Förseningar i Bulgariens övergång till marknadsekonomi gör att landet är dåligt mstat för 
att hantera konkurrenstryck. Omvandlingen från centralplanering till en 
marknadsekonomi som kan ha framgång inom unionen kräver omfattande investeringar 
under många år för att modernisera landets produktionskapacitet och även stora 
förbättringar av den fysiska infrastrukturen. Bulgarien håller på att utveckla sitt 
telekommunikationsnät men stora delar av utrustningen är föråldrad och 
telekommunikationstjänsterna är fortfarande i behov av förbättring. Järnvägsnätet och 
vägnätet har också lidit brist på investeringar trots att större investeringsprojekt har 
genomförts sedan 1991. Ändrade kunskapskrav och anpassning av den offentliga 
förvaltningen till den inre marknadens krav kommer att kräva stora investeringar i 
mänskliga resurser. Bulgarien har visserligen tradition av hög utbildningsstandard, men 
35 
utbildningssektom har för närvarande en akut brist på resurser för att ta fram ett system 
som kan svara mot samhällets behov. 
Låga investeringsnivåer både inom privata och offentliga sektorn har varit ett tydligt 
inslag i Bulgariens övergång. Dåliga ekonomiska resultat i allmänhet tillsammans med 
otillräckliga framsteg vad gäller omstmktureringen har medfört minskade skatteintäkter. I 
kombination med en svag finanspolitik har detta skapat en stor inhemsk statsskuld. De 
resurser som annars kunde ha lagts på investering har gått till betalning av skulden. 
Orsakerna till den låga nivån av privata investeringar är mer omfattande och 
grundläggande och har sin grund i den allmänna svagheten hos viktiga institutionella 
faktorer vilka är nödvändiga för en marknadsekonomi. 
Bulgarien erbjuder ett ogynsammt ekonomiskt och institutionellt klimat till potentiella 
investerare. Med undantag för stora delar av 1995 och de första månaderna 1996 har 
landets inflation varit hög och ofta varierat en hel del från månad till månad. 
Lagstiftningen inom vissa områden har varit föremål för många ändringar och 
tilllämpningen ofullständig. Fördröjningen vad gäller återlämnandet av mark, och 
antagandet och därefter tillämpningen av konkurslagen har redan nämnts. Lagen om 
äganderätt och användning av jordbruksarealer har ändrats mer än tio gånger. 
Skattevillkoren för utländska investeringar har ändrats. 
De många ändringarna har skapat osäkerhet hos de ekonomiska aktörerna och gjort det 
omöjligt för dem att planera sin verksamhet. Osäkerhet om humvida äganderätt kan 
hävdas har haft en avskräckande effekt på investerare. Ledningen för statliga företag har 
givits felaktiga incitament på gmnd av att man misslyckats med att införa "hårda 
budgetbegränsningar" och på gmnd av svagheterna både hos banksystemet och hos 
offentlig förvaltning (skatteuppbörd) kombinerat med statlig intervention för 
prisbestämning. Omstmktureringen har varit för långsam och enstaka företag dominerar 
idag stora segment inom industrin. 
Den allmänna osäkerhet som har skapats av ihållande politisk instabilitet och en oklar 
inställning till marknadsreformer har bidragit till ett klimat som gynnar korruption. 
Offentliga tjänstemäns inblandning i förvaltningen av de statliga företagen innebär en 
potentiell intressekonflikt med deras ansvar för att genomföra regeringens politik. 
Under 1996 avslöjade den ekonomiska utvecklingen i Bulgarien allvarliga svagheter hos 
den industriella basen. De branscher som i första hand bidrog till det positiva 
exportresultatet 1995 visade sig vara beroende av konstgjorda och ohållbara faktorer för 
att upprätthålla sina konkurrensfördelar. 
Den första faktorn var billig energi. De priser som betalades av bulgariska företag för 
bränsle och kraft åtnjöt stora subventioner fram till mitten av 1996. Den andra faktorn 
hade sin gmnd i valutans kraftiga depreciering, vilken inföll under våren 1994. Den reala 
apprecieringen under 1995 undergrävde dock detta tillfälliga uppsving i konkurrenskraft. 
Om övriga faktorer hade varit oförändrade skulle valutans tvära fall under 1996 kunna 
förväntas ge ett förnyat uppsving för exporten. Att så inte skedde berodde i viss mån på 
en relativ nedgång i unionens ekonomi. Detta får dock inte dölja det faktiska förhållande 
att utveckling av hållbar internationell konkurrenskraft inte kan gmnda sig på en och 
36 
snabbt och oavbmtet sjunkande valuta. Detta har särskild giltighet i samband med ett 
eventuellt medlemskap i unionen. 
Bulgariens relativt svaga konkurrensposition är också förbunden med en smal industriell 
bâS. Exporten har på ett olämpligt sätt koncentrerats till ett fåtal industriella basvaror. 
Situationen hänger samman med de brister som redan har identifierats vad beträffar 
landets övergång till marknadsekonomi. 
Förstärkningen av konkurrenskraften har också bromsats av den mycket låga nivån på 
utländska direktinvesteringar. I de länder som har kommit längst med övergången har 
utländska direktinvesteringar spelat en betydande roll för att modernisera 
produktionskapaciteten, och därmed förbättra effektiviteten och konkurrenskraften. 
Utöver de faktorer som redan har identifierats som bidragande orsaker till att investering i 
allmänhet har motverkats, har den låga privatiseringstakten minskat möjligheterna för 
investering av utländskt kapital. 
Utländska direktinvesteringar kan vara av stor betydelse för teknologiöverföring och 
innovation. Detta är särskilt viktigt för övergångsekonomier eftersom inhemska medel 
för forskning och utveckling kommer att vara begränsade både på gmnd av 
nedskärningar i de offentliga utgifterna och på gmnd av ekonomisk omstrukturering i 
allmänhet. Bulgarien har endast dragit till sig små utländska direktinvesteringar och de 
rapporterade utgifterna för forskning och utveckling är bara en tredjedel av vad de var i 
slutet av 1980-talet. Verksamheten inom forskning och utveckling tycks också ha lidit av 
en okoordinerad politisk strategi med brist på incitament för privat forskning. Sektorn har 
varit drabbad av en betydande forskarflykt. 
På gmnd av Bulgariens ojämna utveckling vad gäller marknadsreform befinner sig landet 
nu i en ekonomiskt svag situation. Utvecklingen under 1996 visade att landets produkter 
överlag hade dålig konkurrenskraft på de internationella marknaderna, trots de dramatiskt 
förbättrade prisfördelarna till följd av den kraftiga valutadeprecieringen. 
Framtidsutsikter och prioriteringar 
Efter att för andra gången på tio år ha stått inför en nationell konkurs har myndigheterna 
nyligen tillkännagivit att de avser att genomdriva en seriös och långtgående 
strukturreform. Det faktum att de tillfälliga åtgärder som har vidtagits under de senaste 
sex åren har misslyckats visar på ett grundläggande behov av ett varaktigt och 
konsekvent reformarbete. 
För att Bulgarien i framtiden skall kunna bli medlem i Europeiska unionen krävs det de 
kortsiktiga stabiliseringsåtgärder som nu genomförs följs upp av en kraftfull och 
omfattande strategi för landets utveckling på medellång sikt. Kommissionen har inlett 
diskussioner med de bulgariska myndigheterna vilket bör kunna leda till att en sådan 
strategi tas fram. Framsteg i genomförandet av Europaavtalet bör också kunna bidra till 
att anslutningen till unionen får ett smidigt förlopp. 
Bulgarien står inför utmaningar inom flera olika politikområden på gmnd av att man 
misslyckats med att genomföra den marknadsinriktade ekonomiska reformen. 
37 
Den första omedelbara prioriteringen är att uppnå grundmurad makroekonomisk 
stabilitet. När detta har skett måste regeringen se till att en stabilitetsinriktad ekonomisk 
politik genomförs konsekvent både på makroekonomisk och på stmkturell nivå. 
På jordbruksområdet är prioriteringen att fullfölja markåterlämningsprocessen och 
avskaffa alla administrativa hinder för att fastighetsmarknaden skall fungera. Marknader 
för jordbmksprodukter och agroindustriföretag måste privatiseras och verka i en 
konkurrensutsatt miljö. Pris- och handelspolitiken bör utformas så att den främjar 
investeringar för framtida produktion från jordbmkamas sida. 
Tidigare misslyckanden med att disciplinera statliga företag och banker med medel som 
inte är marknadsmässiga tyder starkt på att en snabb privatisering bör vara en 
prioritering. Detta måste kombineras med att de marknadsekonomiska institutionerna 
inrättas och befästs. Nuvarande förfaranden för att avveckla banker och företag är 
långsamma. Lagstiftningen bör utredas för att säkerställa att den ger fordringsägare 
lämpliga möjligheter för att driva igenom sina krav. Domstolamas kapacitet måste också 
förstärkas. 
Investeringsnivån är mycket låg. Att rätta till orsakerna till denna situation - främst ett 
instabilt politiskt, rättsligt och ekonomiskt klimat - är en nödvändig förutsättning för att 
man skall kunna göra framsteg i att förbättra produktionskapaciteten och i att höja 
industrin till en nivå där den har utsikter att klara den inre marknadens konkurrens. 
Bulgarien har potential att spela en betydelsefull roll som transitland. Investeringar i 
transportinfrastrukturen måste inriktas på att utnyttja detta. 
Det kommer att bli lättare att dra till sig utländska direktinvesteringar om man genomför 
och tillämpar lagstiftningen på ett konsekvent och öppet sätt. En positiv signal i detta 
sammanhang skulle utgöras av att ta bort det konstitutionella förbudet mot utländskt 
markägande. Utländska direktinvesteringar är av avgörande betydelse för den omfattande 
omstrukturering som krävs i de flesta industrisektorerna. Fömtom de vanliga fördelama 
är sådana investeringar särskilt viktiga för Bulgarien eftersom investerarna kan använda 
de obligationer som landet givit ut inom ramen för DDSR-arrangemanget som 
delbetalning i privatiseringstransaktioner. Detta minskar den utestående skulden och 
därmed även den framtida skuldtjänsten. 
Kraftiga budgetunderskott under de senaste åren har inneburit en rejäl minskning av 
inhemskt sparande och krävt medel som annars kunde använts till att finansiera 
produktiva investeringar. Ett framgångsrikt införande av sedelfondsystemet kommer att 
ge myndigheterna ett begränsat finanspolitiskt handlingsutrymme. Förbättrad beskattning 
av den privata sektorn skulle hjälpa upp de offentliga finanserna. För detta krävs mer 
resurser för skatteuppbörd. På kort sikt kommer en snabb och framgångsrik stabilisering 
att sänka räntan och stora besparingar kommer därmed att göras vad gäller skuldtjänsten. 
Företagen behöver välutbildad arbetskraft för att kunna konkurrera effektivt. Den 
storskaliga omstrukturering som måste äga mm i Bulgarien innebär betydande 
förändringar av arbetets natur och av vilka kunskaper som arbetsgivarna kommer att 
38 
efterfråga. Detta utgör en stor utmaning för utbildningssystemet som för närvarande har 
begränsade möjligheter att svara mot ekonomins behov. 
Konkurrenskraften skulle också förbättras genom utarbetande av en politik för forskning 
och utveckling som främjar teknisk innovation och utveckling, särskilt genom incitament 
för den privata sektorn. 
En aktiv arbetsmarknadspolitik kommer också att utgöra ett viktigt bidrag för att 
underlätta omstrukturering av sysselsättningen inom olika branscher. En prioritering 
inom arbetsmarknadspolitiken bör vara att ta fram och genomföra strategier för att 
säkerställa att långtidsarbetslösa inte utesluts ur arbetskraften, och att se till att de inte 
ökar i antal. Detta är av högsta vikt eftersom det är sannolikt att återupptagandet av 
strukturreformarbetet initiait kommer att leda till ökad arbetslöshet. 
Ett fullständigt genomförande av regeringens ekonomiska och strukturella 
reformprogram kommer att innebära att man i allt väsentlig tar itu med dessa utmaningar. 
2.3 Allmän bedömning 
Bulgariens möjligheter att införa marknadsekonomi har begränsats av bristen på 
engagemang i en marknadsorienterad ekonomisk politik. Den tidiga liberaliseringen av 
handeln och priserna upphävdes delvis och priskontrollerna avskaffades inte förrän i år. 
Först efter krisen i slutet av förra året och det senaste regeringsskiftet har enighet om 
viljan att genomföra ekonomiska reformer börjat utvecklas. 
Bulgarien kommer att ha svårt att på medellång sikt klara av konkurrenstrycket och 
marknadskrafterna i unionen. Jordbruket måste moderniseras. Om myndigheterna på ett 
framgångsrikt och varaktigt sätt kan omsätta sitt förnyade åtagande om ekonomisk 
omvandling i praktiken, är det möjligt med en snabb omsvängning beträffande 
Bulgariens möjligheter. Landet har dock hämmats av sex till stora delar bortkastade år. 
Den långsamma privatiseringen och den ekonomiska instabiliteten har försvagat de 
statliga företagen och försenat utvecklingen av en dynamisk privat sektor. 
39 
3. Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med 
medlemskapet 
Vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn angavs bland kriterierna för anslutning 
förmågan att "påta sig de skyldigheter som följer med ett medlemskap och ansluta sig till 
målen för den politiska, ekonomiska och monetära unionen". 
Genom sin ansökan om medlemskap på grundval av fördraget har Bulgarien 
reservationslöst godtagit unionens grundläggande syften, inbegripet dess politik och 
instmment. I detta kapitel behandlas Bulgariens förmåga att fullgöra de skyldigheter som 
följer med ett medlemskap, dvs. att anta den rättsliga och institutionella struktur 
(regelverket) genom vilken unionen förverkligar sina mål. 
Unionens utveckling har medfört att regelverket gradvis har blivit allt mer omfattande, 
och det utgör nu en större utmaning för framtida anslutningar än vad som var fallet i det 
förflutna. Bulgariens förmåga att genomföra regelverket kommer att vara avgörande för 
dess möjligheter till ett framgångsrikt medlemskap i unionen. 
I de följande avsnitten granskas inom varje större område av unionens verksamhet 
nuläget och framtidsutsikterna för Bulgariens del. Utgångspunkten för beskrivningen och 
analysen är en kort sammanfattning av regelverket, med uppgifter om Europaavtalets och 
vitbokens bestämmelser där dessa är relevanta. Slutligen görs för varje 
verksamhetsområde en kortfattad bedömning av Bulgariens förmåga att på medellång 
sikt fullgöra de skyldigheter som följer med ett medlemskap. 
3.1 En gränslös inre marknad 
Unionens inre marknad definieras i fördragets artikel 7a som ett område utan inre gränser 
där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Den inre marknaden, 
som är av central betydelse för gemenskapens integrationsprocess, har som gmnd en 
öppen marknadsekonomi där det skall råda full konkurrens och ekonomisk och social 
sammanhållning. 
Ett effektivt genomförande av de friheter som är inskrivna i fördraget fömtsätter inte bara 
att viktiga principer respekteras, som till exempel principen om icke-diskriminering och 
principen om ömsesidigt erkännande av nationella bestämmelser - så som dessa principer 
uttolkats av domstolen - utan också en samtidig och effektiv tillämpning av en rad 
specifika gemensamma bestämmelser. Syftet med dessa specifika bestämmelser är 
särskilt att sörja för säkerhet och folkhälsa, miljöskydd och konsumentskydd, bevarandet 
av allmänhetens förtroende inom tjänstesektorn och garantier för att personer som utövar 
vissa specialiserade yrken har lämpliga kvalifikationer, samt vidare att vid behov införa 
eller samordna vissa reglerings- och övervakningsmekanismer, mekanismer som innebär 
att alla de kontroller och systematiska inspektioner som behövs för att säkerställa att 
reglerna följs sker inom marknaden och inte när de nationella gränserna passeras. 
Det är viktigt att gemenskapslagstiftningen införlivas effektivt med nationell lagstiftning, 
men än viktigare är att den genomförs korrekt i praktiken av lämpliga administrativa och 
rättsliga strukturer i medlemsstaterna och att den följs av företagen. Detta är nödvändigt 
40 
för att kunna etablera det ömsesidiga förtroende som krävs för att den inre marknaden 
skall fungera. 
Det är viktigt att detta kapitel läses tillsammans med framför allt de kapitel som handlar 
om socialpolitik, miljö, konsumentskydd och politiken för specifika sektorer. 
De fyra friheterna 
Kandidatländerna skall ta över gemenskapens regelverk stegvis enligt följande 
uppläggning: 
- Associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och 
Bulgarien trädde i kraft den 1 februari 1995. För de fyra friheterna och tillnärmningen av 
lagstiftningen föreskrivs särskilt i avtalet en omedelbar eller stegvis tillämpning av vissa 
ömsesidiga eller icke ömsesidiga skyldigheter när det gäller framför allt etableringsrätt, 
nationell behandling, frihandel, immaterialrättigheter och offentlig upphandling. 
-1 den vitbok, KOM (95) 163 slutlig, som kommissionen lade fram 1995, med riktlinjer 
avsedda att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig inför integreringen med den inre 
marknaden, avgränsas den berörda lagstiftningen mera snävt. Där anges de områden och 
"nyckelåtgärder" som direkt inverkar på den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital 
och personer och redovisas de förutsättningar som krävs för att de skall kunna tillämpas, 
däribland de rättsliga och organisatoriska stmkturema. Tjugotre av gemenskapens 
aktivitetsområden tas upp i vitboken och åtgärderna i fråga delas upp i två faser allt efter 
prioritetsgrad; en arbetsplan fastställs sålunda för perioden inför anslutningen. TAIEX 
("Technical Assistance and Information Exchange Office" - kontoret för tekniskt stöd 
och informationsutbyte) inrättades för att lämna kompletterande och riktat tekniskt 
bistånd inom de lagstiftningsområden som täcks av vitboken. En databas över 
lagstiftningen har nyligen upprättats av TAIEX. 
- Anslutningen till Europeiska unionen innebär att kandidatländerna måste införliva och 
genomföra hela gemenskapens regelverk. I detta avseende bör understrykas att den 
handlingsplan för den inre marknaden som lades fram inför Europeiska rådet i 
Amsterdam anger de prioriterade åtgärder som är nödvändiga för att med hänsyn till 
införandet av den gemensamma valutan förbättra den inre marknadens funktion i ett EU 
med femton medlemsstater. Detta kommer med nödvändighet att innebära successiva 
förändringar av regelverket. • 
Den allmänna ramen 
Företagen skall, oavsett verksamhetsområde, kunna utöva sin verksamhet på grundval av 
gemensamma regler. Dessa gemensamma regler är viktiga, för de fastställer den allmänna 
ramen för hur ekonomin skall fungera och därmed de allmänna 
konkurrensfömtsättningama. Inom detta område återfinns, förutom konkurrensreglerna 
(statliga företag, statsstöd) och beskattningsreglerna som tas upp i andra avsnitt i detta 
yttrande, bestämmelserna om öppnandet av offentlig upphandling av anläggningsarbeten, 
varor och tjänster, om harmonisering av bestämmelserna på det immaterialrättsliga 
området (inklusive Europapatent) och om harmonisering av bestämmelserna om 
41 
bolagsrätt och redovisningsrätt, vidare bestämmelserna om skydd av personuppgifter 
samt om överföring av lagföring och erkännande av domar (artikel 220, konventioner). 
Översikt 
Offentlig upphandling regleras i Bulgarien genom en ny lag om offentliga och 
kommunala upphandlingskontrakt, medan koncessioner regleras genom en lag från 1996. 
Ministerrådet övervakar genomdrivandet av lagen, medan övervakning och kontroll 
genomförs av det nationella revisionsorganet. I samband med anslutningen till 
Världshandelsorganisationen (WTO) den 1 december 1996 inledde Bulgarien 
förhandlingar om anslutning till WTO-avtalet om statlig upphandling. 
Bulgarien har antagit lagstiftning rörande skydd av intellektuell och industriell 
äganderätt, särskilt patent (1993) och upphovsrätt (1993), och har anslutit sig till så gott 
som alla internationella konventioner på detta område. Bulgarien åtog sig att genomföra 
TRIPs-avtalet (handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter) med omedelbar verkan i 
samband med landets anslutning till WTO i december 1996. 
Bolagsrätten regleras till större delen genom 1991 års handelsrätt, som ändrats under de 
senaste åren. Flera olika bolagsformer erkänns enligt bulgarisk lagstiftning. De kan grovt 
indelas i två kategorier: sammanslutningar av personer och sammanslutningar av kapital. 
I juni 1996 fanns cirka 45 000 företag med begränsad ansvarighet registrerade. Ett 
företag får emittera aktier och det finns bestämmelser till skydd för aktieägarna om detta 
sker. Kravet på visst minimikapital är reglerat i lag. Kreditgivare åtnjuter också 
tillräckligt skydd. Företagsregister förs av distriktsdomstolarna och innehåller 
gmndläggande upplysningar om varje företag. Dessa uppgifter är öppna för allmänheten. 
Varje år publiceras årsrapporter i den officiella tidningen. 
Beträffande redovisning finns bestämmelser om årsredovisning och koncernredovisning i 
redovisningslagen (1991, senast ändrad 1996), de nationella redovisningsinstmktionema 
och 31 nationella redovisningsnormer. Alla rättsakter skall gmndas på EG-direktiv och 
internationella redovisningsnormer. Både i redovisningslagen och i en förordning finns 
bestämmelser om revisorer. Sedan redovisningslagen senast ändrades representeras de 
bulgariska revisorerna av institutet för certifierade offentliga revisorer. En av 
finansministern utsedd disciplinärkommission övervakar verksamheten. 
Beträffande dataskydd föreskrivs i artikel 32 i den bulgariska författningen att alla 
medborgares privatliv skall skyddas och att privatpersoner skall ha rätt till skydd mot 
illegal inblandning i deras privat- och familjeliv. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Ytterligare ansträngningar krävs för att anta alla deiar av gemenskapens regelverk som 
berör offentlig upphandling. 
Allmänt sett räcker den nya lagen inte till för att bedöma om de olika direktivens hela 
räckvidd respekterats, i synnerhet beträffande tjänster och samhällsservice. Dessutom är 
lagen inte tillräckligt detaljerad i fråga om tekniska krav och teknisk/finansiell kapacitet. 
För närvarande prioriteras bulgariska firmor (eller EU-företag med dotterbolag i 
42 
Bulgarien) när det gäller tilldelning av offentliga upphandlingskontrakt. Företag inom EU 
kommer att få lika tillträdesmöjligheter först när den övergångsperiod som fastställs i 
Europaavtalet (senast den 31 januari 2005) löpt ut. Dessutom verkar bestämmelserna om 
straff- och översynsförfaranden inte helt vara i överensstämmelse med EG-normerna. 
Ytterligare ändringar av lagen om offentlig upphandling skall genomföras under 1997, 
men bristen på genomförandeförfaranden och den allmänt låga medvetenheten inom 
området offentlig upphandling utgör fortfarande ett hinder för den faktiska tillämpningen 
av lagstiftningen. Fullständig harmonisering väntas kunna uppnås på medellång sikt. 
Betydande insatser krävs för att förbättra skyddet av intellektuell och industriell 
äganderätt. Vad gäller patentskyddet har vissa framgångar uppnåtts, men på områdena 
varumärken, upphovsrätt och närstående rättigheter återstår mycket att göra. Det har 
gjorts vissa insatser i fråga om genomdrivandet av lagstiftningen, särskilt beträffande 
genomdrivande av upphovsrätt över gränserna. Men även här krävs stora förbättringar, i 
synnerhet på grund av svagheterna i den interna kontrollen och genomdrivandet över 
gränserna av industriell äganderätt. I enlighet med Europaavtalet måste Bulgarien 
anpassa sin lagstiftning före slutet av 1997. Piratkopieverksamhet är fortfarande ett 
allvarligt problem. 
Bulgariens bolagsrätt tycks åtminstone till stora delar överensstämma med det första, 
andra och tredje direktivet. Lagstiftningen verkar ännu inte vara helt förenlig med 
direktiv elva och tolv. Det finns problem i samband med genomförandet av 
företagslagen, beroende på domamas bristande kunskaper om och erfarenheter av frågor 
rörande företagslag och handelsrätt. Detta gäller inte minst insolvensförfaranden för 
företag i enlighet med handelsrätten, som omfattar nya förfaranden där domstolarna 
väljer och utser konkursförvaltare. Genomdrivandet av lagen hindras också av brister i 
lagstiftningen om privatisering och koncessioner. 
På redovisningsområdet har en hög grad av överensstämmelse med direktiven redan 
uppnåtts. Revisorsyrkets överensstämmelse med lagstiftningen måste dock förbättras. 
Ändringar, i synnerhet en skärpning av kvalifikationskraven, planeras på 
revisionsområdet. 
Vi?sa övergångsproblem finns när det gäller att genomföra de nya reglerna i praktiken, 
bland annat råder brist på kompetens vad gäller bokföring och revision. Om dessa 
problem skall kunna lösas på medellång sikt krävs stora insatser. 
I fråga om skydd av personuppgifter syftar ett lagförslag och en ny lag beträffande 
telekommunikationssektorn till att uppnå överensstämmelse med direktiv 95/46/EG. En 
oberoende övervakningsmyndighet skall inrättats. Anslutning till Europarådets 
konvention nr 108 blir möjlig först när dessa rättsliga åtgärder vidtagits. 
Slutsats 
Inom ovan nämnda områden har Bulgarien antagit flera viktiga direktiv och gjort utkast 
till lagar för flera andra. Det finns ännu behov av stora insatser för att genomföra 
rekommendationerna i vitboken. Bulgarien kommer att behöva göra kraftiga 
43 
ansträngningar för att anpassa sin lagstiftning och sina förfaranden till EU:s krav inom 
området offentlig upphandling samt immateriell och industriell äganderätt. 
Inom bolagsrättsområdet förefaller det inte finnas några större problem med Bulgariens 
genomförande av gemenskapens regelverk. Vad gäller bokföring och redovisning krävs 
stora insatser för att säkerställa att befintlig lagstiftning omsätts i praktiken. 
Dessutom krävs stora ansträngningar för att anta och genomföra rättsakter som uppfyller 
gemenskapens krav i fråga om dataskydd. 
Fri rörlighet för varor 
Fri rörlighet för varor fömtsätter en avveckling av åtgärder som begränsar handeln, alltså 
inte bara tullar och kvantitativa handelsbegränsningar utan också alla åtgärder med 
motsvarande verkan, dvs. åtgärder som är direkt eller indirekt tillämpliga för nationella 
eller importerade produkter och som har protektionistiska verkningar. För att garantera fri 
rörlighet för varor inom områden där de tekniska föreskrifterna inte är harmoniserade är 
det, enligt de principer som slogs fast i domen i målet Cassis de Dijon, av grundläggande 
betydelse att principen om ömsesidigt erkännande av nationella regler tillämpas och att 
principen att de nationella kraven skall begränsas till krav som är rimliga i förhållande till 
de eftersträvade målen accepteras. 
Europeiska gemenskapen har utvecklat den "nya metoden" för harmoniseringsarbetet, ett 
tillvägagångssätt som bygger på en väl avvägd balans mellan offentliga och oberoende 
privata organ och där Europeiska gemenskapens lagstiftning och europeiska standarder 
spelar en tydlig och kompletterande roll. I stället för att föreskriva tekniska lösningar 
begränsar sig EG-lagstiftningen till att fastställa grundläggande krav som produkterna 
skall uppfylla. 
Produkter som tillverkats i överensstämmelse med europeisk standard skall förutsättas 
uppfylla de grundläggande kraven, men användandet av europeiska standarder är inte det 
enda sättet att intyga att förenlighet med de uppställda kraven föreligger. Den "nya 
metoden" fungerar tillsammans med den "globala metoden" för produktcertifiering som 
reglerar rätten att sätta "CE-märket" på en produkt. För andra produkter, såsom 
farmaceutiska produkter, kemikalier, motorfordon och livsmedel, följer EG:s direktiv det 
traditionella regleringsmönstret och innehåller fullt detaljerade regler. 
De fria rörligheten för varor fömtsätter alltså även att vissa gemenskapsbestämmelser om 
harmonisering införlivas. Tillämpningen av de harmoniseringsbestämmelser som gäller 
skyddet av hälsa och säkerhet bör härvidlag följas med stor uppmärksamhet, vilket 
fömtsätter att det inrättas lämpliga system och organisatoriska lösningar på såväl 
företags- som myndighetsnivå. 
Bland de s.k. "övergripande" direktiv som är nödvändiga för att den gränslösa marknaden 
skall fungera kan särskilt nämnas direktivet om allmän produktsäkerhet och direktivet om 
skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister. Bestämmelserna om allmän 
produktsäkerhet behandlas i det avsnitt som behandlar konsumentskyddet. 
44 
De bestämmelser som är specifika för jordbruksprodukter (iakttagandet av veterinära och 
fytosanitära krav) redovisas i detalj i det avsnitt som gäller jordbruket. 
Översikt 
Sedan 1990 har Bulgariens politik allmänt kännetecknats av en strävan mot liberalisering 
av handeln, och landet har nyligen påbörjat en fullständig prisliberalisering. Stegvis 
skapas fömtsättningama för ett säkert och öppet rättsligt klimat för privata företagare. 
Numera är endast ytterst få diskriminerande rättsakter i kraft. 
Det finns inga betydande problem i fråga om införandet av fömtsättningama för fri 
rörlighet för varor i enlighet med artiklarna 8 till 37 i Europaavtalet. Bulgarien har 
avskaffat flera kvantitativa begränsningar och rättsakter med liknande verkan tidigare än 
planerat. Tullklareringsavgiften kommer att avskaffas från och med den 1 januari 1998. 
Bristen på effektivitet hos de regeringsorgan som har att göra med genomförandet av 
sådana lagar och förordningar som överensstämmer med Europaavtalet och 
gemenskapens regelverk ger anledning till en viss oro. 
Standardisering och bedömning av överensstämmelse skall utföras av kommittén för 
standardisering och mätning, ett statligt organ som lyder under ministerrådet. 
Kommitténs uppgifter består av en blandning av politiska och administrativa funktioner 
inom området standardisering, certifiering, ackreditering och mätning. Kommittén är 
ansluten till Europeiska standardiseringskommittén (CEN) och till Europeiska 
kommittén för elteknisk standardisering (CENELEC). 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Trots att Bulgariens position beträffande handelsfrågor är relativt god, återstår ett behov 
av insatser innan landet till fullo antagit och genomfört gemenskapens regelverk i fråga 
om fri rörlighet för varor på den inre marknaden. Tillnärmningen av teknisk lagstiftning 
fick en dålig start, men enligt ett strategidokument som inlämnades i maj 1996 skall 
anpassningen av de viktigare rättsakterna äga rum under 1998. Utvecklingen går 
långsamt beträffande "nya metoden"-direktiven och inom kemisektom, men vissa 
framsteg har gjorts vad gäller livsmedel och fordon. Fordonssektom väntas vara helt 
anpassad till år 2000. Den tekniska lagstiftningen om läkemedel har genomgått en 
avsevärd tillnärmning. Sekundärrätt krävs ännu för genomförandet av den allmänna 
rättsliga ramen. Dessutom krävs ytterligare insatser för att till fullo anpassa lagstiftningen 
om varumärken, märkning och produktsäkerhet. 
Den gällande lagstiftningen om standardisering överensstämmer inte med EU-systemet. 
Inom områdena standardisering och bedömning av överensstämmelse finns det utkast till 
lagstiftning. Så snart denna antagits kommer den på ett avgörande sätt att bidra till att öka 
överensstämmelsen med EU:s system, och tydliggöra standardemas frivilliga karaktär. 
Förvaltningsstmkturema för standardisering och bedömning av överensstämmelse måste 
förstärkas i syfte att underlätta genomförandet av framtida lagstiftning. Förklaringar 
krävs beträffande den status som kommittén för standardisering och mätning skall ha, 
45 
inte minst vad gäller dess oberoende vid genomförandet av standardiseringsåtgärder. 
Inom ramen för Europaavtalet har de svårigheter som uppstod genom långdragna 
administrativa förfaranden övervunnits. 
Principen om skadeståndsansvar för skador som förorsakas av defekta produkter saknas 
ännu i bulgarisk lagstiftning, som därför inte överensstämmer med bestämmelserna i 
gemenskapsrätten p detta område. 
Inom de områden som regleras på nationell nivå men som inte omfattas av 
gemenskapsharmonisering saknas uppgifter om hur gemenskapslagstiftningens principer 
om fri rörlighet för varor tillämpas i Bulgarien. 
Förklaringen är framför allt att de mekanismer för öppenhet som är knutna till den inre 
marknadens funktion saknas och alltså inte kan utnyttjas som sådana under perioden inför 
anslutningen; det rör sig framför allt om direktiv 83/189 i vilket föreskrivs att förslag till 
nationella tekniska standarder och föreskrifter skall anmälas, beslut 3052/95 som handlar 
om åtgärder som avviker från principen om fri rörlighet för varor, förfarandena för 
överklagande hos kommissionen och även möjligheten enligt artikel 177 i fördraget att 
vända sig till domstolen för att få ett förhandsavgörande. Likaså fömtsätter en bedömning 
av om Bulgarien tillämpar principen om ömsesidigt erkännande mer ingående uppgifter 
om nationella bestämmelser och nationell administrativ praxis som kan inverka på 
saluförandet av produkterna. 
46 
Slutsats 
På det hela taget har Bulgarien hittills med stor framgång uppfyllt de åligganden 
beträffande fri rörlighet för varor som ingår i Europaavtalet. De bulgariska 
myndigheterna bör dock se till att handeln inte kan hindras av den nationella 
lagstiftningen på de områden som inte omfattas av gemenskapsharmonisering. I 
synnerhet bör gällande rättsakter prövas med hänsyn till sina syften. Trots många positiva 
tecken kommer det att krävas betydande insatser för ett effektivt och fullständigt 
genomförande av gemenskapens regelverk i Bulgarien. 
Fri rörlighet för kapital 
I Europaavtalet fastställs principen om fri rörlighet för kapital mellan Bulgarien och EU. 
För direkta investeringar gäller principen, vad gäller Bulgariens åligganden, från och med 
avtalets ikraftträdande och från och med 2000 för företag som redan är etablerade i 
Bulgarien samt graduellt under en övergångsperiod för filialer och avdelningar av 
gemenskapsföretag (även egenföretagare). Enligt avtalet skall partema samråda med 
varandra för att i syfte att främja avtalets mål underlätta kapitalrörelser mellan 
gemenskapen och Bulgarien. 
I vitboken belyses sambandet mellan fri rörlighet för kapital och fri rörlighet för 
finansiella tjänster. Där föreslås en serie kapitalliberaliseringsåtgärder först för 
långsiktiga kapitalrörelser och kapitalrörelser knutna till handelstransaktioner, därefter 
för kortsiktiga kapitalrörelser. 
Översikt 
Den bulgariska konstitutionen föreskriver att utländskt kapital skall åtnjuta samma 
rättsliga skydd som den egna befolkningens kapital. De internationella kapitalflödena 
mellan Bulgarien och unionen är fortfarande relativt blygsamma. Fram till slutet av 1996 
var inflödet av utländska investeringar lågt i Bulgarien, men har ökat sedan dess. De 
sammanlagda utländska direktinvesteringarna mellan 1989 och 1996 uppskattas till 
400 miljoner ecu. Viktig lagstiftning har antagits för att locka utländska investerare, och 
en byrå för utländska investeringar har upprättats. 
Leven är konvertibel för bytesbalanstransaktioner. Beträffande kapitalrörelser är 
utländska direktinvesteringar i allmänhet tillåtna. Tillstånd krävs om investeringarna görs 
i sektorer som anses vara känsliga. Vinster och investerat kapital kan föras ut ur landet. 
Det förekommer begränsningar för utländska fysiska eller juridiska personer som önskar 
förvärva fast egendom i Bulgarien, utom om detta sker genom arv. Det finns möjligheter 
för personer som inte är bosatta i landet att förvärva mark (med undantag för 
jordbruksmark) genom att starta ett företag i landet. 
Personer som inte är bosatta i Bulgarien far inneha konton i leva och utländsk valuta. Det 
finns inga begränsningar för insättning och uttag på konton av utländsk valuta, eller för 
överföring av pengar från sådana konton till utlandet. Licensierade banker får låna 
47 
utomlands utan tillstånd från centralbanken, och landets invånare får ha kapitalkonton 
med utländsk valuta i Bulgarien. 
För kapitalrörelser ut ur landet krävs tillstånd i förväg från bulgariska centralbanken. 
Hittills finns det inga regler om upprättandet av filialer till EU-investmentbolag eller om 
officiell kreditbedömning av emittenter inom EU. Frågor om tillträde för dotterbolag till 
investmentbolag från andra EU-länder, som inte är registrerade i landet regleras av de 
allmänna bestämmelserna i lagen om värdepapper, börshandel och investmentbolag. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Regeringen har för avsikt att genomföra avskaffandet av begränsningarna för 
kapitalrörelser i enlighet med det tillvägagångssätt och de åligganden som föreskrivs i 
Europaavtalet. Där fastställs möjligheten att bibehålla restriktioner för direkta 
investeringar utomlands under de första fem åren efter det att avtalet trätt i kraft, och att 
genomföra liberaliseringen av alla övriga kapitaltransaktioner stegvis. 
Det förekommer restriktioner i fråga om utlänningars förvärv av fast egendom, i 
synnerhet till följd av att konstitutionen förbjuder utländskt markägande. Trots att dessa 
bestämmelser är förenliga med Europaavtalet, utgör de ett hinder för den fria rörligheten 
för kapital. Dessutom förekommer administrativa och metodologiska problem i samband 
med registreringen av företag. 
Slutsats 
Bulgarien har infört valutakonvertibilitet för de flesta bytesbalanstransaktioner, men har 
endast genomfört en begränsad liberalisering av kapitalrörelser. Liberaliseringen av 
kapitalflödet berör endast kapitalrörelser in i landet. En uppluckring av restriktionerna, i 
synnerhet för kapitalrörelser ut ur landet, kan väntas först när man uppnått en bestående 
förbättring av banksektorns finansiella situation och prestanda, och en ekonomisk 
stabiliseringsprocess samt strukturreform ägt mm. 
Fri rörlighet för tjänster 
Den fria rörligheten för tjänster gmndar sig å ena sidan på förbudet mot diskriminering, 
särskilt diskriminering på gmnd av nationalitet, och å andra sidan på bestämmelserna om 
anpassning av nationell lagstiftning. Dessa bestämmelser avser ofta både 
etableringsrätten, som hör till området fri rörlighet för personer, och rätten att fritt 
tillhandahålla tjänster. Genomförandet av bestämmelserna fömtsätter att det införs 
administrativa stmkturer (t.ex. kontrollorgan inom banksektorn, kontrollmyndigheter 
inom den audiovisuella sektorn, reglerings- och tillsynsmyndigheter) och en förstärkning 
av medlemsstatemas samarbete när det gäller kontrollverksamheten (system för 
ömsesidigt erkännande). 
En viktig del av lagstiftningen om fri rörlighet för tjänster berör finansiella tjänster. Detta 
omfattar även problem i samband med öppnandet av nationella marknader inom områden 
som traditionellt sett domineras av monopol, t.ex. telekommunikationsmarknaden och i 
48 
viss mån energi- och transportsektorn. Dessa sektorer kommer att behandlas i särskilda 
avsnitt. 
Översikt 
Bulgariens banksektor är relativt uppsplittrad. Sju statliga banker står för över två 
tredjedelar av de sammanlagda tillgångarna. Sexton banker har ställts under särskild 
tillsyn eller genomgår konkursförfaranden på begäran av centralbanken. 
Större delen av lagstiftningen för fas I-åtgärderna kan anses överensstämma med kraven i 
de relevanta EG-direktiven. Den huvudsakliga ramlagstiftningen består av lagen om 
banker och kreditverksamhet och centralbankens förordning nr 2 om licensiering av 
banker och nr 8 om bankers kapitaltäckning, samt lagen om statligt skydd för insatta 
medel och betalkonton tillsammans med centralbankens förordning nr 1 om försäkring av 
insatta medel. Åtgärderna för fas II har endast delvis genomförts. En lag om åtgärder mot 
tvätt av pengar antogs 1996, men är inte helt förenlig med gemenskapens regelverk. 
Tillsyn av bankerna utförs av centralbankens banktillsynsavdelning. 
Bulgariens huvudsakliga lagstiftning beträffande handel med värdepapper omfattar dels 
lagen om värdepapper, börshandel och investmentbolag, och dels lagen om ekonomisk 
verksamhet för utländska personer och utländska investmentbolag, som trädde i kraft 
1996. Ett utkast till en lag om råvarubörser och råvarumarknader har utarbetats. 
För att yrkesmässigt få tillhandahålla investeringstjänster måste man genomgå ett 
tillståndsförfarande. Investeringsmäklare måste uppfylla särskilda krav beträffande 
marknadsstabilitet och investerarnas courtage. Kreditinstitut kan också tjänstgöra som 
investeringsmellanhänder utgående från sin "universella licens". Bankerna spelar en stor 
roll på denna marknad, eftersom börsmäklarnas yrkeskår ännu är mycket liten. 
Hittills har upprättandet av filialer till investmentbolag från EU eller officiell 
kreditbedömning av emittenter inom EU inte reglerats. Inträdet på marknaden för 
dotterbolag till EU-investmentbolag omfattas av de allmänna bestämmelserna i lagen om 
värdepapper, börshandel och investmentbolag. 
Kommissionen för värdepapper och börshandel, som upprättats i enlighet med 1996 års 
lag om värdepapper, börshandel och investmentbolag, övervakar transaktionerna på 
värdepappersmarknaden. 
Ändringar i lagstiftningen som genomfördes under 1989 möjliggjorde upprättandet av 
privata försäkringsbolag. En försäkringslag och en förordning om obligatorisk försäkring 
trädde i kraft 1997. Försäkringslagen, tillsammans med lagen om skydd av utländska 
investeringar, reglerar verksamheten för de bulgariska och utländska försäkringsbolagen. 
I försäkringslagen föreskrivs att "utländska försäkringsföretag endast får erbjuda 
försäkringar genom en filial vars huvudkontor är registrerat i Bulgarien". Företaget skall 
vara registrerat i enlighet med handelslagen och inneha en licens från avdelningen för 
försäkringsinspektion, som är finansministeriets kontrollorgan. Utlänningar kan vara 
delägare i företag och köpa aktier med tillstånd från tillsynsavdelningen. Om sju år 
kommer det att bli möjligt för utländska försäkringsoperatörer att inneha aktiemajoritet. 
49 
Dessa åtgärder ingår i en strategi för stegvis liberalisering av försäkringsmarknaden. 
Hittills har de utländska försäkringsoperatörernas verksamhet varit begränsad. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Under perioden 1991-1993 antogs en rad banklagar och tillsynsföreskrifter som 
fastställer stränga normer för denna sektor. Dessa är till vissa delar förenliga med 
unionens system, men de krav beträffande solvens och osäkra lån som fastställs i dessa 
lagar har ännu inte uppfyllts, främst beroende på krisen inom ekonomin och i 
bankväsendet. I fråga om vitbokens åtgärder måste lagstiftningen ändras för två av fyra 
fas I-åtgärder. Ny lagstiftning krävs för alla fas Il-åtgärder. 
Regeringen genomför för närvarande en fullständig omstmkturering av finanssektorn, 
som omfattar upprättandet av en sedelfond, rationalisering av banklicensiering, strängare 
bestämmelser för bokföring och extern revision, en ny lag om bankinsolvens, 
bestämmelser om förstärkning av centralbankens avdelning för banktillsyn och en 
översyn av centralbankens bestämmelser om kapitaltäckning, låneklassificering och 
likviditet. I detta sammanhang kan snabba framsteg beträffande tillnärmning av 
lagstiftningen väntas under 1997, främst inom områden som konkursförfaranden, 
försäkring av insatta medel och banktillsyn. Det krävs stora insatser, inte minst i fråga om 
personalutbildning, för att centralbanken skall kunna genomdriva banklagarna och 
tillsynsföreskrifterna. 
Vitbokens riktlinjer om värdepappersmarknaderna är ännu ofullständigt genomförda, i 
synnerhet vad gäller de flesta fas Il-åtgärderna. De bulgariska myndigheterna har dock 
förberett utkast till förordningar som åtminstone delvis kommer att avhjälpa dessa brister. 
Bulgariens värdepappersmarknad befinner sig ännu på ett tidigt stadium av sin 
utveckling, och påverkas av bristande organisation och reglering av marknaden samt av 
finansmarknadens bristande öppenhet. De befintliga privatiseringsfonderna skall göras 
om till investmentbolag eller kollektiva investeringsföretag, som ännu måste upprättas. 
En officiell bulgarisk börs kommer att öppnas innan årets slut. Under de senaste åren 
förekom cirka femton privata, oreglerade börser, som stängdes av börskommissionen. 
De statliga försäkringsbolagens monopol har avskaffats, men ännu saknas en privat 
försäkringsmarknad som präglas av rättvis konkurrens. Regeringen måste vidta åtgärder 
för att säkerställa den privata försäkringsmarknadens öppenhet. Därför antog regeringen i 
juni 1997 ett utkast till en ändring av försäkringslagen, som syftar till upprättandet av ett 
nationellt försäkringsråd som skall införa ett stabilt och öppet försäkringssystem och 
skydda kunderna och befolkningen. Finansministeriets avdelning för kontroll av 
försäkringsföretagen måste få adekvat behörighet, och i förekommande fall måste 
domstolarna och ordningsmakten vidta lämpliga uppföljningsåtgärder. 
Slutsats 
Vissa framsteg har gjorts på området finansiella tjänster, och myndigheterna har 
engagerat sig för att följa upp dessa. Men ett fullständigt antagande av gemenskapens 
regelverk är beroende av genomförandet av det ekonomiska och stmkturella 
reformprogrammet, bland annat förstärkning av kontroUstmkturema. En rad åtgärder med 
50 
detta syfte har vidtagits under den senaste tiden, men det kommer att krävas ihållande 
ansträngningar under flera år innan Bulgariens finansiella system kan klara trycket av en 
integrering i den inre marknaden. 
Fri rörlighet för personer 
Den fria rörligheten för personer omfattar två rörlighetsbegrepp som ingår i skilda 
sammanhang i fördraget. Artikel 7a, å ena sidan, som intagits i den första delen av 
fördraget som handlar om "Principerna", är en del av reglerna för uppbyggnaden av den 
inre marknaden och innebär att medlemsstatemas inre gränser skall kunna passeras utan 
kontroll. Artikel 8a, å andra sidan, som ingår i den andra delen av fördraget som handlar 
om unionsmedborgarskap, ger varje medborgare i unionen personlig rätt att på vissa 
villkor fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstatemas territorier. För att artikel 7a 
inte skall bli verkningslös gäller avskaffandet av gränskontrollerna lika för alla personer 
oavsett nationalitet. Medan de rättigheter som härrör från artikel 8a tillämpas i samtliga 
medlemsstater, har de rättigheter som härrör från artikel 7a ännu inte blivit fullständigt 
förverkligade i hela unionen. 
a) Fri rörlighet för unionsmedborgare, etableringsfrihet och ömsesidigt erkännande av 
examensbevis och kvalifikationer 
Europaavtalet föreskriver en icke-diskriminerande behandling av arbetstagare som är 
lagligt anställda (liksom av deras familjer). Avtalet omfattar möjligheten att kumulera 
eller överföra rättigheter på området för social trygghet och uppmuntrar medlemsstaterna 
att sluta bilaterala avtal med Bulgarien om tillträde till arbetsmarknaderna. Under den 
andra fasen av övergångsperioden kommer associeringsrådet att undersöka ytterligare sätt 
att förbättra arbetstagarnas rörlighet. 
Vitboken innehåller överväganden om den lagstiftning som krävs för att åstadkomma en 
balanserad utveckling av arbetsmarknaden och samtidigt undvika att konkurrensen 
snedvrids. 
Fri rörlighet för arbetstagare är en av de grundläggande friheter som erkänns i fördraget. 
Rätten att utöva vissa yrken (till exempel på det juridiska området och inom 
hälsosektom) får emellertid underkastas vissa villkor, i synnerhet kvalifikationskrav. 
Beroende på vilket fall det är fråga om skall kvalifikationskraven bli föremål för 
samordning eller tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande. 
Etableringsfriheten är också garanterad i fördraget och gäller ekonomisk verksamhet som 
bedrivs av företag eller av fysiska personer som är egenföretagare. 
Rätten till fri bosättning kan underkastas krav på att den som inte utövar någon 
yrkesverksamhet i det berörda landet har vissa minimitillgångar och omfattas av en 
sjukförsäkring. 
Översikt 
I konstitutionen föreskrivs att alla utländska medborgare som är bosatta i Bulgarien 
åtnjuter samma rättigheter som bulgariska medborgare, utom på några specifika områden 
51 
där bulgarisk nationalitet krävs. Lika behandling garanteras i konstitutionen, men 
Bulgarien tillämpar en förhållandevis sträng invandringspolitik. Normalt sett utfärdas 
arbetstillstånd för ett år, och det kan förlängas med ytterligare en period på två år, 
utgående från heltidsanställning. 
Utbildningsministeriet har hand om diplom för högskole- och yrkesutbildning, samt för 
akademiskt erkännande. Beträffande gemenskapens regelverk i fråga om ömsesidigt 
erkännande av examensbevis har Bulgarien försökt anpassa sig till de gällande 
direktiven. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Det finns inga särskilda rättsliga bestämmelser om inresefrihet och uppehållstillstånd för 
arbetstagares familjemedlemmar, som säkerställer uppehållstillstånd vid frivilliga eller 
ofrivilliga uppsägningar och för nyanställning efter arbetslöshet (både frivillig och 
ofrivillig). De skäl som anges för vägran att utfärda arbetstillstånd överensstämmer ännu 
inte med de EU-bestämmelser om fri rörlighet för arbetstagare som utgår från artikel 48. 
Bestämmelserna rörande familjer till arbetstagare verkar onödigt restriktiva: 
överklaganden bör kunna behandlas på förvaltningsnivå, och inte bara inför domstol. 
Åtgärderna för att främja yrkes- och samhällsintegrationert av arbetstagare och deras 
familjer är ytterst få. Detta speglas av de restriktiva villkoren för tillträde till landets 
utbildningssystem. 
Det finns ännu mycket få erfarenheter av samarbete mellan Bulgarien och EU beträffande 
ömsesidigt erkännande av examensintyg och yrkeskvalifikationer. 
Högskolekvalifikationer behandlas av ett nationellt organ för ackreditering och 
utvärdering som upprättades 1995 i syfte att bana väg för ömsesidigt akademiskt 
erkännande. För yrkesutbildningen saknas ett motsvarande organ. Överensstämmelsen 
mellan Bulgariens och medlemsstatemas läroplaner för yrkesutbildning måste analyseras 
systematiskt så snart de uppgifter som Bulgarien skall lämna i samband med denna fråga 
utvärderats. Det kommer att krävas avsevärda ansträngningar för att införa gemenskapens 
regelverk på medellång sikt och säkerställa att det efterlevs effektivt. 
Slutsats 
Införlivandet och genomförandet av gemenskapens regelverk är ytterst begränsat. Trots 
framsteg på många områden krävs en större reform inom rättsväsendet, politiken och 
förvaltningen för att Bulgarien till fullo skall kunna genomföra gemenskapens regelverk i 
fråga om fri rörlighet för personer på medellång sikt. 
b) Avskaffandet av personkontrollen vid de inre gränserna 
Fri rörlighet enligt artikel 7a i EG-fördraget, dvs. avskaffandet vid de inre gränserna av 
all personkontroll, oavsett personens nationalitet, har ännu inte fullständigt förverkligats i 
Europeiska unionen. Avskaffandet av personkontrollen fömtsätter att ett stort antal 
kompletterande åtgärder genomförs, och en del av dessa har ännu inte antagits och 
genomförts av medlemsstaterna (se det särskilda avsnittet om rättsliga och inrikes 
frågor). Ett begränsat antal medlemsstater har däremot förverkligat målet på gmndval av 
52 
Schengenkonventionen (sju medlemsstater tillämpar avtalet redan nu och ytterligare sex 
förbereder dess genomförande). 
I syfte att underlätta förverkligandet av detta mål inom ramen för unionen har det i 
utkastet till nytt fördrag införts ett nytt kapitel med rubriken "ett område med frihet, 
säkerhet och rättvisa" och vidare integreras Schengenöverenskommelserna i EU-
fördraget. 
Bulgarien har anmält sin avsikt att delta i Schengenöverenskommelserna. Landet har 
inlett förberedelser för detta och har begärt stöd från medlemsstaterna i detta 
sammanhang, särskilt för att effektivisera gränskontrollerna. 
Allmän bedömning 
1. Bulgariens framsteg när det gäller att genomföra den lagstiftning som behandlas i 
vitboken sammanfattas i bilagan. Det framgår av tabellen att Bulgarien uppskattar att 126 
av de 899 direktiv eller förordningar som nämns i vitboken införlivats med den nationella 
lagstiftningen per den 30 juni 1997. Uppgifterna avser lagstiftning som Bulgarien anser 
sig redan ha införlivat eller för vilken landet kontrollerat att förenlighet med 
gemenskapsreglema föreligger. Denna upplysning föregriper inte bedömningen av om 
texterna är förenliga, något som kommissionen på nuvarande stadium inte är i stånd att 
uttala sig om. 
2. För samtliga de områden som knyter an till den inre marknaden är den bulgariska 
lagstiftningen endast delvis anpassad till gemenskapens regelverk. Landet måste göra 
mycket kraftiga och konsekventa ansträngningar både vad gäller anpassningen av 
lagstiftningen och upprättandet av stmkturer som möjliggör genomförandet av det nya 
regelverket. 
En av de högst prioriterade frågorna, vars vikt till fullo inses av regeringen och som är 
ofrånkomlig för att åtempprätta allmänhetens och investerarnas förtroende, är den 
fullständiga omstruktureringen av den finansiella sektorn. 
3. Allmänt sett utgör den bulgariska offentliga förvaltningens svagheter ett allvarligt 
problem, som både bromsar tillnärmningen av lagstiftningen och undergräver dess 
kvalitet. De olika stmkturer som krävs för att genomföra lagstiftningen beträffande den 
inre marknaden är fortfarande otillräckliga. Samma sak gäller för de ekonomiska 
aktöremas (och i synnerhet de små och medelstora företagens) möjligheter att införliva 
och genomföra gemenskapens regelverk. 
4. Oberoende av de aspekter som har särskild jordbmksanknytning är avskaffandet av de 
inre gränskontrollerna i unionen möjligt endast om lagstiftningen harmoniseras i 
tillräcklig utsträckning. Detta fömtsätter ett ömsesidigt förtroende, gmndat framför allt på 
väl fungerande förvaltningar (som exempel kan nämnas vikten av att säkerhetskontroller 
av vissa produkter sker på avgångsorten). På varuområdet har förverkligandet av den 
gränslösa inre marknaden per den 1 januari 1993 varit möjligt endast genom avskaffandet 
av alla krav på formaliteter och alla kontroller som medlemsstaterna utövade när de 
territoriella gränserna mellan unionens medlemsstater passerades. Det rörde sig framför 
53 
allt om tekniska kontroller (som särskilt gällde produktsäkerhet), veterinära, sanitära, 
fytosanitära kontroller, ekonomiska och kommersiella kontroller (till exempel 
bekämpningen av förfalskningar), säkerhetskontroller (vapen, etc.) och miljökontroller 
(avfall, etc). I flertalet fall har detta avskaffande varit möjligt endast genom att 
gemenskapsåtgärder har antagits och genomförts som möjliggjort en harmonisering av 
reglerna om fri omsättning eller reglerna om utsläppande på marknaden (särskilt 
produktsäkerhetsbestämmelserna), och i förekommande fall genom att kontrollerna eller 
formaliteterna har flyttats till en plats inom territoriet eller till medlemsstatemas marknad 
(särskilt vad gäller mervärdesskatt och punktskatter, veterinära och fytosanitära 
kontroller och statistikinsamling). En del av Bulgariens nuvarande gräns kommer att 
utgöra yttre gräns för unionen. Detta kommer att kräva en förstärkning av 
gränskontrollerna (se särskild punkt om detta). 
Med beaktande av den helhetsbedömning som kan göras beträffande framstegen och 
arbetstakten på de olika berörda områdena är det i dag svårt att fastställa den tidpunkt då 
Bulgarien kommer att vara i stånd att anta och genomföra alla de rättsakter som är 
nödvändiga för att avskaffa de inre gränskontrollerna och för att överföra dessa kontroller 
till unionens yttre gräns. 
5. Bulgarien har ännu inte antagit viktiga delar av gemenskapens regelverk för den inre 
marknaden. Avsevärda ansträngningar kommer att krävas för att göra det möjligt för 
landet att anta och genomföra lagstiftningen rörande gemenskapsmarknaden samt 
upprätta de genomdrivandemekanismer som krävs för att till fullo kunna tillämpa denna 
lagstiftning. 
För närvarande är det omöjligt att tänka sig att Bulgarien på medellång sikt kommer att 
vara i stånd att till fullo delta i den inre marknaden. 
Konkurrens 
Den rättsliga gmnden för Europeiska unionens konkurrenspolitik är artikel 3 g i 
fördraget, där det föreskrivs att gemenskapens verksamhet skall innefatta en ordning som 
säkerställer att konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids. De huvudsakliga 
tillämpningsområdena utgörs av konkurrensbegränsande samverkan samt statligt stöd. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om att en konkurrensordning skall tillämpas i 
handelsförbindelserna mellan gemenskapen och Bulgarien gmndad på villkoren i 
artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget (avtal mellan företag/missbruk av en dominerande 
ställning) och artikel 92 (statligt stöd), och om att genomförandebestämmelser på dessa 
områden skall antas inom tre år efter det att avtalet har trätt i kraft. Det innehåller också 
bestämmelser där det föreskrivs att Bulgarien skall göra sin lagstiftning förenlig med 
gemenskapens på området för konkurrens. 
I vitboken anges en gradvis ökande tillämpning av bestämmelserna ovan samt av de som 
ingår i koncentrationsförordningen (4064/89) och i artiklarna 37 och 90 i fördraget 
(monopol och särskilda rättigheter). 
Översikt 
54 
Den nuvarande rättsliga gmnden för konkurrenslagstiftningen är lagen om skydd av 
konkurrens (maj 1991) som innehåller de grundläggande bestämmelserna om karteller, 
missbruk av dominerande ställning, kontroll av företagskoncentrationer och rudimentära 
bestämmelser om procedurregler. Ett nytt lagförslag om skydd av konkurrens syftar till 
att mer exakt fastställa villkoren för fri företagsamhet inom samtliga sektorer, fri 
prissättning och skydd av konsumentemas intressen. Denna kommer även att innehålla 
bestämmelser om skydd mot missbmk av en dominerande marknadsställning och 
snedvriden konkurrens samt andra åtgärder som kan verka begränsande på nationella 
marknader. 
Genom den lag som antogs 1991 upprättades kommission för skydd av konkurrens, 
som har till uppgift att stärka Bulgariens konkurrenspolitik. 
Den 25 oktober 1996 upprättades ett kontrollorgan för statligt stöd under 
finansministeriet. Regler om hur detta organ skall fungera har ännu inte fastställts. 
Den aktuella förteckningen över statligt stöd är ett steg i riktning mot att skapa öppenhet 
på området. Fler uppgifter behövs dock där det framgår hur mycket stöd som totalt har 
beviljats och till vilka sektorer, mål, vilken form av stöd som getts och särskilt de 
finansiella förbindelserna mellan staten och statligt ägda företag. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
För närvarande är inte förutsättningarna för ekonomisk konkurrens helt utvecklade. 
Arbetet med att upprätta en kommission för skydd av konkurrens har gått långsamt, och 
dess befogenheter och budgetresurser måste stärkas. 
Vad gäller offentliga företag och foretag med särskilda och exklusiva rättigheter 
utvecklas vissa sektorer snabbare än andra. Liberaliseringen av telekommunikationer 
pågår, och liknande strategier har utarbetats för t.ex. transport- och energisektorerna samt 
postväsendet. Områden som energi, alkohol olja, salt och kolbrytning är fortfarande 
statliga affärsmonopol. 
Bulgarien uppfyller ännu inte kraven för en trovärdig kontroll av statligt stöd. Det finns 
för närvarande inga regler för en sådan kontroll, och den öppenhet som krävs när statliga 
stöd beviljas har ännu inte uppnåtts. På gmnd av detta är det omöjligt att bedöma om de 
statliga stöd som beviljats är förenliga med gemenskapens regler om statligt stöd. Sedan 
1996 har framsteg gjorts inom området. Det statliga stödet till de 135 största statliga och 
offentliga förlustföretagen (som stod för cirka 78 % av de statliga företagens totala 
förluster 1995) har minskats kraftigt, och i de fall de har beviljats har förfarandet varit 
öppet. Priserna på tjänster som tillhandahålls av affärsdrivande verk i samband med el, 
gas, flytande bränslen, vatten och telekommunikation har höjts för att täcka kostnaderna. 
Staten subventionerar fortfarande fjärrvärme och offentliga transporter. Det kommer att 
bli nödvändigt att inrätta en kontrollmyndighet med väl angivna arbetsuppgifter och 
befogenheter. Landet måste bemöda sig om att göra en förteckning över statligt stöd i 
enlighet med gemenskapens praxis. 
55 
För att Bulgarien på ett trovärdigt sätt skall kunna genomdriva 
konkurrenslagstiftningen krävs att välfungerande övervakningsmyndigheter inrättas för 
att kontrollera bestämmelser mot konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd 
samt att lagar, som ligger tillräckligt nära EG:s lagstiftning, antas. Dessutom krävs det att 
rättssystemet, den offentliga förvaltningen och berörda ekonomiska aktörer har tillräcklig 
kunskap om konkurrenslagstiftningen och -politiken. 
Slutsats 
Bulgarien har på området konkurrensbegränsande samverkan gjort vissa framsteg 
vad gäller institutionella och rättsliga krav. Genomförandet och kontrollen av 
lagstiftningen kommer icke desto mindre att kräva omfattande stmkturella reformer. 
Vad gäller statligt stöd har det över lag inte skett mycket, trots att förbättringar gjorts 
sedan mitten av 1996. Mycket arbete återstår för att uppfylla kraven på en trovärdig 
kontroll av det statliga stödet. Detta gäller särskilt öppenhet när statligt stöd beviljas och 
upprättande av en väl fungerande övervakningmyndighet för statligt stöd som har 
tillräckligt stora kontrollbefogenheter och vars anställda är tillräckligt kunniga. 
Det tycks dessutom som om det inom vissa sektorer finns exklusiva eller särskilda 
rättigheter som inte är förenliga med gemenskapens regelverk. Dessa problem måste 
lösas snarast. 
Ett nära samarbete med gemenskapen kommer att vara nödvändigt. 
56 
3.2 Ny teknik och framtidsfrågor 
Informationssamhället 
Nuläget 
Informationsteknik och telekommunikation i kombination möjliggör förändringar av stor 
ekonomisk och social betydelse. Trots Bulgariens framträdande roll i Comecon-ländernas 
IT-produktion visade det sig att dessa möjligheter inte kunde tillvaratas på gmnd av 
bristande innovation inom teknik och tillverkning. Inte desto mindre var allmän 
utbildning en prioritet före 1989. Resultatet tycks vara att efterfrågan på datorer vida har 
överstigit den efterfrågan som kunde förväntas med tanke på landets BNP per capita. 
Antalet värddatorer på Internet (25 000 vilket motsvarar 0,4 per 1 000 invånare) sett som 
ett relativt mått på utvecklingen i riktning mot informationssamhället, tyder på att 
Bulgarien ännu inte har nått den nivå som det genomsnittliga EU-landet hade uppnått för 
två år sedan. Om antalet Internetuppkopplingar följer samma tillväxtmönster kan 
infrastrukturen för telekommunikation, som för närvarande ligger cirka sju år efter EU-
genomsnittet, komma att förbli ett hinder för informationssamhällets utveckling. 
Slutsats 
Eftersom det första steget mot en tidig liberalisering är tvekande och BNP per capita är 
en av de lägsta i regionen, är det troligt att informationssamhällets möjligheter kan 
tillvaratas senare än genomsnittligt i Central- och Östeuropa. 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor 
I artiklarna 126 och 127 i EG-fördraget fastställs att gemenskapen skall bidra till 
utvecklingen av en utbildning av god kvalitet och genomföra en yrkesutbildningspolitik 
som syftar till att främja en europeisk dimension inom utbildningen och att underlätta 
anpassningen till industriella förändringar samt inträde och återinträde på 
arbetsmarknaden genom yrkesutbildning och omskolning. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete för att förbättra utbildningen och 
yrkeskvalifikationerna. Vitboken omfattar inga åtgärder på detta område. 
Översikt 
Bulgariens utgifter för utbildning uppgår till 1,6 % av BNP. 4,0 % av statsbudgeten går åt 
för att täcka dessa utgifter. 
I Bulgarien finns 1 190 000 skolelever, 240 000 högskolestuderande och 105 000 lärare. 
Ett av de största problemen inom utbildningssystemet förorsakas av Bulgariens dåliga 
ekonomi, som lett till minskande budgetanslag (från 6,1 % av BNP år 1992 till 4,5 % år 
1995) och ibland t.o.m. till akut brist på likvida medel för skoldrift, tillhandahållande av 
skolböcker och utbetalning av läramas löner. 
57 
Trots budgetproblemen har reformer av utbildningssystemet inletts på alla nivåer. Viktiga 
rättsakter inom detta område är 1991 års bestämmelser om statlig utbildning (mål och 
kompetensfördelning på utbildningsområdet), 1990 års lag om universitetens självstyre, 
och 1995 års högskolelag. Högskolelagen utgör gmnden för den nationella byrån för 
utvärdering och ackreditering av högskoleutbildning som upprättades under 1996, samt 
för omvandlingen av olika utbildningsinstitut till högskoleinrättningar och för deras 
omorganisering. Ändringar i läroplanerna för sekundärskola och vidareutbildning, som 
övervakas av de regionala utbildningsinspektoraten, är främst inriktade på att ge denna 
utbildning en mer yrkesinriktad prägel. 
Stängningen av utbildningsavdelningar inom statsägda företag och den ökande 
arbetslösheten har lett till allvarliga problem för fortbildningen i Bulgarien. Det har 
inrättats program för att föra in ungdomar på arbetsmarknaden och bekämpa problemet 
med skolavhopp och social uteslutning. 
Tempusprogrammet har bidragit till att förverkliga av högskolereformens mål, och har 
lagt gmnden för samarbetet med högskolor i EU. 
Cirka 14 % av Bulgariens befolkning är mellan 15 och 25 år gamla. Sedan 1990 deltar 
bulgariska ungdomsorganisationer i vissa av gemenskapens ungdomsaktiviteter, och 
sedan 1995 har ungdomssamarbete med Centraleuropa ingått i programmet Ungdom för 
Europa. 
58 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Utbildningssystemet skall i första hand vidareutveckla de positiva struktur-, finans- och 
läroplansreformcr som pågått under de sista åren, trots de svårigheter som uppstår på 
gmnd av den ekonomiska krisen och budgetrestriktionerna. Områden som måste få 
särskild uppmärksamhet är den fortsatta reformen av utbildningens finansiering, 
insatserna för att förbättra läramas kunskaper och kunnande samt investeringar i 
utbildningsinfrastruktur. 
Yrkesutbildningssystemets effektivitet kommer att bero på hur väl man lyckas förutsäga 
trender inom ekonomin och på arbetsmarknaden, och på aktiva arbetsmarknadsstrategier 
utgående från principen om livslångt lärande. En särskild insats krävs för att med hjälp av 
utbildning bekämpa den sociala uteslutningen av ungdomar och personer som just blivit 
arbetslösa. Samhällsdebatten om utbildningsfrågor måste förstärkas. 
Bulgariens förmåga att till fullo utnyttja gemenskapens olika program kommer att bero 
på landets ekonomiska utveckling och den därmed sammanhängande förbättringen av 
utbildningssektorns finansiella situation. 
Slutsats 
I samband med en anslutning väntas inga allvarliga problem uppstå inom dessa områden. 
Forskning och teknisk utveckling 
Den verksamhet på gemenskapsnivå inom forskning och teknisk utveckling som anges i 
fördraget och ramprogrammet syftar till att stärka den europeiska industrins 
konkurrensförmåga, förbättra livskvaliteten och stödja en hållbar utveckling, skyddet av 
miljön och annan gemensam politik. 
Europaavtalet och dess tilläggsprotokoll innehåller bestämmelser om samarbete inom 
dessa områden, särskilt genom deltagande i ramprogrammet. Vitboken innehåller inga 
direkta åtgärder på detta område. 
Översikt 
Högre utbildningsanstalter och vetenskapsakademins institut erhåller bidrag direkt från 
regeringen, som även kanaliserar sin finansiering genom ministeriet för utbildning, 
forskning och teknik samt industriministeriet. 
De totala utgifterna inom det här området uppgick till 0,62 % av BNP år 1995 (vilket är 
en minskning från 1,13 % år 1993) och antalet anställda minskade med cirka 18 % under 
perioden 1990-1995. Antalet forskare inom industrin minskade drastiskt. 
Initiativen från den privata sektorn är få, och grundforskning och tillämpad forskning 
bedrivs till största delen inom Bulgariens vetenskapsakademier, statliga forskningsinstitut 
eller forskningsenheter och statligt ägda företag. 
59 
Ett fast samarbete med Europeiska gemenskapen inleddes 1992 genom det tredje 
ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Hittills har samarbetet i huvudsak 
varit samlat till Copernicus (det särskilda programmet för samarbete med länderna i 
Centraleuropa och med de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen), och deltagandet i 
det fjärde ramprogrammet fortsätter att vara lågt. 
Statistiken inom området överensstämmer ännu inte med OECD:s normer. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Politiken inom det här området har hittills inte haft någon strategisk inriktning. 
Infrastrukturen och forskningsinstitutionerna har drabbats hårt av bristen på ekonomiska 
reformer. Åtgärder behövs för att stimulera till innovativ verksamhet och etablering av 
små och medelstora företag och för att skapa skattevillkor som gynnar teknisk innovation 
och utveckling. 
Bulgarien kommer att behöva överväga en omorganisering av sektorn, som för 
närvarande är mycket centraliserad, och vidta nödvändiga administrativa och finansiella 
åtgärder för att bana väg för EU:s program och ytterligare uppmuntra deltagande i dessa. 
Hänsyn bör även tas till kriterier som styr tilldelningen av bidrag från regeringen, 
ordentlig utvärdering och samordning av projekt inom både den offentliga och privata 
sektorn, samt framtagande av relevant statistik. 
Bulgariens största utmaning är att minska statens omfattande inblandning i ekonomin. 
Genomförs inte genomgripande ekonomiska reformer kommer institutionerna även i 
fortsättningen att vara beroende av regeringens beslut och finansiella stöd. Hela 
systemets konkurrensförmåga förblir på detta sätt svag, vilket innebär att bulgariska 
vetenskapsmän inte kan delta fullt ut i internationellt samarbete. 
Slutsats 
För att Bulgariens forskning och tekniska utveckling skall kunna bli effektiv och 
konkurrenskraftig på europeisk nivå kommer stora arbetsinsatser att krävas. Detta område 
förväntas inte ge upphov till några större problem vid en anslutning. 
Telekommunikation 
EU:s telekommunikationspolitik syftar till att undanröja onödiga hinder för en effektivt 
fungerande inre marknad för utmstning, tjänster och nät inom telekommunikation, att 
öppna utländska marknader för EU-företag och säkerställa att allmänt tillgängliga 
moderna tjänster tillhandahålls åt EU:s befolkning och företag. Dessa mål kan uppnås 
genom harmonisering av standarder och villkor för tillhandahållande av tjänster, 
liberalisering av marknaderna för terminaler, tjänster och nät samt antagande av 
nödvändiga regler. De direktiv och de politiska åtgärder som krävs för att åstadkomma 
detta har nu fastställts, men liberaliseringen av allmänt tillgänglig taltelefoni och driften 
av därtill hörande infrastruktur kommer i vissa medlemsstater att fördröjas med ett eller 
två år efter 1998. 
60 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete i syfte att förbättra kvalitet och 
metoder så att de når upp till EG-nivå för telekommunikation och post samt vad gäller 
standardisering, reglering och modernisering av infrastruktur. I vitboken behandlas 
huvudsakligen tillnärmningen av regelverk, nät och tjänster och påföljande åtgärder för 
att säkra en gradvis liberalisering av sektorn. 
Översikt 
Det finns två statligt ägda företag: bulgariska telekommunikationsföretaget och 
bulgariska postföretaget. Dessa företag lyder under kommittén för post och 
telekommunikation som är en myndighet på samma nivå som ett ministerium, men utan 
representation i ministerrådet. 
Bulgariska telekommunikationsföretaget har exklusiv rätt vad gäller access till 
telekommunikationsnätet fram till den 1 januari 2005 och vad gäller tillhandahållandet av 
taltelefonitjänster fram till den 1 januari 2003. Det finns två operatörer av 
mobilteletjänster med tillstånd (ett analogt och ett digitalt nät med ungefar 40 000 
abonnenter), som måste använda det bulgariska telekommunikationsföretagets 
infrastruktur. Anbudsförfarandet för ett andra GSM-nät är under utarbetande. Tre 
nationella och fem regionala personsökaroperatörer och tre dataöverföringsoperatörer har 
fått tillstånd efter en anbudsprocess. 
Bulgariens telekommunikationsnät är relativt väl utbyggt, med en telefontäthet på 37,5 % 
i januari 1997 (den planeras vara ungefär 40 % år 2000). Den genomsnittliga väntetiden 
nytt abonnemang är 18 månader. Mycket av utmstningen är av föråldrad elektromekanisk 
typ, som nu behöver bytas ut i stor omfattning. Investeringen i digitalisering har inletts 
(en digitaliseringsgrad på 2,8 % hade uppnåtts i mars 1997) men intäkterna från taxorna 
är inte tillräckligt stora för att tillåta snabba framsteg. Regeringen planerar att ha nått upp 
till dagens EU-nivåer i fråga om telefontäthet och digitalisering inom 15 år. För att 
åstadkomma detta är det nödvändigt med omfördelning av taxorna, ytterligare 
liberalisering, konkurrens och investeringar. Regeringen har beslutat att privatisera 
huvuddelen av bulgariska telekommunikationsföretaget, förmodligen mer än 50 %, med 
början tidigt 1998. 
Bulgariska postföretaget är enligt lag förpliktigat att sköta utdelning av brev, paket och 
postanvisningar samt att distribuera tidningar och tidskrifter. Flera nationella och 
internationella operatörer erbjuder internationella budtjänster och utdelning av periodiska 
tidskrifter i stora städer till förmånliga villkor - utan att ha några förpliktelser. Denna 
situation leder till ekonomiska förluster för den nationella operatören. Konkurrensen 
måste därför regleras bättre. Bulgariska postföretaget behöver ökade intäkter för att 
kunna fortsätta tillhandahålla en samhällsomfattande tjänst och hävda sig i konkurrensen. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Liberaliseringsgrad 
I enlighet med de åtaganden som gjordes i WTO-förhandlingarna 1997 kommer 
regeringen att avskaffa det bulgariska telekommunikationsföretagets exklusiva rätt vad 
61 
gäller tillgång till telenätet senast den 1 januari 2005 och vad gäller tillhandahållandet 
av taltelefoni senast den 1 januari 2003. Det finns två operatörer av mobiltelefoni med 
tillstånd, den ena för ett analogt och den andra för ett digitalt nät (GSM). Man avser att 
utfärda tillstånd för ett andra GSM-nät, men ingen tidsplan har angetts för detta. Tre 
nationella och fem regionala operatörer personsökaroperatörer har fått tillstånd och 
likaså tre dataöverföringsoperatörer. Vidare finns det tre företag som tillhandahåller 
offentliga telefonautomater och sex operatörer som tillhandahåller VSAT-tjänster. 
Regeringen har beslutat att privatisera en majoritetsandel av bulgariska 
telekommunikationsföretaget. 
Tillnärmning till EG:s regelverk 
I juli 1997 kommer ett förslag till ny telekommunikationslag att föreläggas det nya 
parlamentet, som förväntas bli antaget senare det här året. Enligt lagförslaget skall en ny 
tillsynsmyndighet inrättas och denna kommer att lyda under kommittén för post och 
telekommunikation. Genom denna lag kommer man att införa ett tillståndssysstem och 
principer för samhällsomfattande tjänster och samtrafik. Det är nödvändigt att 
kontrollera om dessa bestämmelser är förenliga med EU:s lagstiftning när det 
slutliga förslaget förelagts parlamentet. För närvarande utfärdas tillstånd på gmndval av 
två beslut av den tidigare expeditionsministären, som gav kommittén för post och 
telekommunikation ett tillfälligt bemyndigande att sköta detta. Enligt nuvarande villkor 
tillåts inte tredjepartsförsäljng av kapacitet på förhyrda förbindelser och tillhandahållande 
av taltelefoni till slutna användargrupper. 
Den befintliga förvaltningskapaciteten verkar inte räcka för att utfärda och praktiskt 
tillämpa de nya regler som krävs för anpassningen till gemenskapens regelverk - särskilt 
inte för att övervaka att sund konkurrens råder. Det är dock möjligt att inrättandet av en 
ny tillsynsmyndighet genom den nya lagen kommer att effektivisera tillsynsfunktionen. 
Infrastruktur 
Mellan 1991 och 1996 ökade antalet linjer från 25 till 37 per 100 invånare. Vid utgången 
av år 2000 planerar man att ha kommit upp i 40 linjer per 100 invånare. Investeringen i 
digitalisering ökar långsamt och endast 2,27 % av nätet var digitaliserat vid 1996 års 
slut. En stor del av utrustningen är av föråldrad elektromekanisk typ som måste bytas ut i 
stor omfattning. I slutet av 1995 fanns det ungefär 20 500 abonnenter på 
mobiltelefonitjänster, vilket innebär en anslutningsgrad på 0,23 %. 87 
kabelteveoperatörer med tillstånd har tillsammans 75 000 abonnenter, vilket motsvarar 
1,28 kabeltevelinjer per 100 invånare. 
De utländska investeringarna inom sektorn är tämligen begränsade och koncentreras 
till följande medelstora företag: BETKOM (ägs till 50,9 % av bulgariska 
telekommunikationsföretaget och till 49,1 % av ett företag från Förenade kungariket), 
telefonautomatsoperatören BULFON (34 % bulgariska telekommunikationsföretaget -
66 % ett grekiskt företag), Sprint Business Telecommunications Company för 
dataöverföringstjänster (40 % bulgariska telekommunikationsföretaget - 60 % ett företag 
62 
från Förenta staterna) och Radio Telecommunication Company (51 % bulgariska företag 
- 49 % ett företag från Förenade kungariket). 
Konkurrensen inom sektorn 
År 1995 fanns det 9,4 anställda per 1 000 linjer (genomsnittet för Irland, Portugal och 
Grekland var ungefär 6,2). År 1996 fanns det en stor otillfredsställd efterfrågan på nya 
abonnemang och den genomsnittliga väntetiden var 18 månader. Priset för en 
standardlinje för affärskommunikation (252 ecu) är lågt jämfört med priserna i resten av 
regionen. Intäkterna per linje vid 1995 års slut (70 ecu) tillhörde de lägsta i regionen och 
utgjorde ett hinder för modernisering och utbyggnad av nätet. Vid 1997 års början 
fastställdes taxorna och de justeras nu varje månad så att kostnadstäckningen är 
fullständig och en adekvat investeringsnivå och en inadekvat exploateringskoefficient 
kan upprätthållas. Ändå är det tveksamt om bulgariska telekommunikationsföretagets 
målsättning kan uppfyllas vad gäller ökad telefontäthet och digitalisering av nätet. Detta 
gör operatören mycket sårbar inför ett framtida införande av konkurrens för infrastruktur 
och taltelefoni. 
Slutsats 
Bulgarien skulle ha svårt att anta EU:s modell för liberalisering av 
telekommunikationssektorn på grund av sektoms långsamma utveckling och de 
försenade lagstiftningsreformerna. Den offentliga nätoperatörens konkurrenskraft beror 
helt på om man lyckas öka de utländska investeringarna betydligt och omstrukturera 
företaget i grunden, framför allt i syfte att öka företagets kommersiella flexibilitet. 
Den audiovisuella sektorn 
Gemenskapens regelverk på området audiovisuella frågor syftar till att på den inre 
marknaden tillhandahålla audiovisuella tjänster och garantera fri rörlighet för dessa 
tjänster inom EU, samt till att främja den europeiska programindustrin. Detta regelverk 
finns i direktivet om television utan gränser, som kan tillämpas på samtliga 
programföretag oavsett vilket sätt de sänder på (markbundna sändningar, sändningar via 
satellit eller via kabel) eller om de är privata eller offentliga. I direktivet fastställs de 
grundläggande bestämmelserna för sändningar över gränserna. De viktigaste punkterna är 
att säkerställa fri rörlighet för TV-sändningar i alla medlemsstater, främja produktion och 
distribution av europeiska audiovisuella produktioner (genom att fastställa minimikrav 
för sändningstid för europeiska produktioner och för oberoende producenters 
produktioner), fastställa normer för TV-reklam och bestämmelser om skydd av 
minderåriga samt etablera rätten till genmäle. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete för att främja och modernisera den 
audiovisuella industrin och för att harmonisera vissa aspekter av politiken på det 
audiovisuella området. 
Direktivet om television utan gränser ingår i åtgärderna i vitbokens fas 1. 
63 
Översikt 
Den rättsliga ramen för den audiovisuella sektorn fastställs i 1975 års lag om 
telekommunikation, 1995 års lag om koncessioner och 1996 års lag om radio och 
television. I de två förstnämnda lagarna fastställs villkor och förfaranden för tilldelning 
av frekvenser och radiosändningar, och i den sistnämnda fastställs upprättande och drift 
av medier för programutsändningar. En ny lag om telekommunikationer, inbegripet 
radiosändningar, håller på att utarbetas. Lagen om radio och television antogs av 
nationalförsamlingen i september 1996, men författningsdomstolen fastslog att åtskilliga 
bestämmelser i denna stred mot gmndlagen. Lagförslaget ses därför just nu över och 
kommer antingen att skrivas om helt och hållet eller ändras i gmnden. Tillsvidare 
regleras medierna för programutsändningar av en ofullständig version av den lag som 
antog i september. 
Det viktigaste programföretaget inom televisionen är Bulgarian National Television, det 
enda inhemska programföretag som sänder över hela landet. Det finns dock ett ökande 
antal privata, lokala kanaler. 
Det statliga monopolet på filmproduktion upphävdes i slutet av 80-talet. National Film 
Center (NFC) har numera ansvaret för att ge spridning åt bulgarisk film, vilket även 
omfattar filmproduktion och -distribution. Under 1996 mottog NFC motsvarande 547 
000 ecu i statliga subventioner. Filmdistributionen domineras av flera små, oberoende 
företag. Amerikanska och europeiska filmdistributörer har ännu inte etablerat sig i 
Bulgarien. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Bulgariens audiovisuella sektor försöker hämta sig efter de senaste årens stora 
omvälvningar. Den karakteriseras av snabb tillväxt och ständiga förändringar. Om 
sektorn skall kunna följa gemenskapens regelverk måste programindustrins kapacitet 
förbättras för att kunna möta den stora utmaning som en anpassad regelram innebär. 
Bulgariens lagstiftning på det audiovisuella området uppfyller inte helt EU:s krav. Brister 
i fråga om jurisdiktion, marknadsföring av europeisk produktioner och reklam återstår att 
lösa. 
Slutsats 
Fömtsatt att nödvändiga åtgärder vad gäller denna lagstiftning vidtas tillräckligt snabbt 
och att industrin omstmktureras för att anpassas till dessa åtgärder är det rimligt att 
förvänta sig att Bulgarien skall kunna uppfylla EU:s krav inom den audiovisuella sektorn 
på medellång sikt. 
64 
33 Ekonomiska och fiskala frågor 
Den ekonomiska och monetära unionen 
Vid tidpunkten för Bulgariens anslutning kommer EMU:s tredje etapp att ha inletts. 
Denna etapp kommer att innebära stora förändringar för alla medlemsstater, även för dem 
som inte ingår i euroområdet. Samtliga medlemsstater, även de nya, kommer att ingå i 
den ekonomiska och monetära unionen utan inskränkningar. Den ekonomiska politiken 
blir en gemensam fråga och medlemsstaterna kommer att delta i samordningen av den 
(t.ex. nationella konvergensprogram, allmänna ekonomiska riktlinjer, multilateral 
övervakning och förfaranden vid alltför stora underskott). Det kommer att krävas att 
medlemsstaterna respekterar stabilitets- och tillväxtpakten, att de avstår från direkt 
centralbanksfinansiering av underskottet i den offentliga sektorn och från att ge den 
offentliga sektorn förmånligare villkor hos finansiella institut, samt att liberaliseringen av 
kapitalrörelser är genomförd. 
En anslutning till EU innebär ett tätare samarbete med unionen inom områdena penning-
och valutapolitik. Det betyder att stmkturreformema inom dessa områden måste stärkas. 
De medlemsstater som inte ingår i euroområdet kommer att kunna föra en självständig 
penningpolitik och ha möjlighet till ett begränsat deltagande i det europeiska 
centralbanksystemet. Deras centralbanker måste vara oberoende och ha prisstabilitet som 
främsta mål. Penningpolitiken måste föras med hjälp av marknadsbaserade instmment 
och den skall påverka den reala ekonomin på ett effektivt sätt. Det behövs därför 
reformer för att undanröja de faktorer som gör penningpolitiken mindre effektiv, t.ex. 
brist på konkurrens inom banksektorn, otillräckligt utvecklade finansmarknader och 
bankemas osäkra lån. Slutligen måste alla medlemsstater betrakta valutapolitiken som en 
gemensam fråga och vara beredda att stabilisera växelkurserna inom ramen för den 
mekanism som kommer att fastställas. 
Eftersom ett medlemskap i Europeiska unionen fömtsätter att Bulgarien godtar målen för 
EMU, måste landet uppfylla konvergenskriterierna, dock inte nödvändigtvis vid 
anslutningen. Även om konvergenskriterierna inte är ett krav för medlemskap i unionen, 
utgör de viktiga indikatorer på en stabilitetsinriktad makroekonomisk politik, och alla 
nya medlemsstater måste så småningom uppfylla dem på en permanent basis. Det är 
däiior av största vikt att systemskiftet och de marknadsorienterade stmkturreformema 
genomförs med gott resultat. Bulgariens ekonomiska situation och framsteg har redan 
analyserats i tidigare kapitel i detta yttrande. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Centralbanken är formellt sett oberoende av regeringen vad gäller val av 
centralbankschef och vad gäller penningpolitiken. Tidigare hade regeringen dock 
inflytande på Bulgariens centralbank vad beträffar refinansiering av affärsbanker och 
politik för att finansiera budgetunderskottet. Landet har infört en sedelfond. Detta system 
innebär att penningmängden kopplas till centralbankens valuta- och guldreserver. 
Därmed bestämmer systemet parametrarna för penningpolitiken. Centralbankens formella 
mål har varit valutastabilitet, men efter införandet av sedelfonden har centralbanken inte 
längre någon möjlighet till diskretionär peimingpolitik. Slutligen har centralbanken 
65 
tidigare bidragit kraftigt till finansieringen av budgetunderskottet, men sedelfonden 
begränsar drastiskt denna möjlighet. Centralbankslagen ändrades i juni 1997 vilket 
innebar en förstärkning av bankens oberoende och dess kontrollfunktion, samt en 
anpassning av dess uppgifter till sedelfondssystemet. 
Penningpolitiken har tidigare inte varit särskilt framgångsrik. Alltsedan övergången 
påbörjades har centralbanken haft svårigheter med att upprätthålla prisstabiliteten, till 
stor del beroende pä att policy-mixen aldrig var inriktad på att uppnå en varaktig 
inflationsbekämpande utveckling. Inflationen har dock stabiliserats sedan mars 1997 då 
regeringen tillsammans med IMF kom överens om ett stmkturreformprogram. 
Programmet innebär stramare penning- och finanspolitik samt privatisering av sex statligt 
ägda banker inom två år. Programmet beredde vägen för införandet av sedelfonden i juli 
1997. Någon effektiv konkurslagstiftning finns ännu inte, även om antalet 
rättegångsprocesser har ökat de senaste månaderna i samband med en större banks 
konkurs. Banklagen ändrades i juni vilket innebär en rationalisering av 
banklicensgivning, förbättring av bestämmelserna för redovisning och revision, samt 
kraftfullare åtgärder för insolvens. Centralbanken utfärdade även en ny förordning om 
internationellt godkända minimikrav för kapitaltäckning för banker. Finansmarknaderna 
är fortfarande relativt outvecklade och segmenterade. Osäkra lån är fortfarande ett 
problem för den svaga banksektorn, men hyperinflationen har gjort dem mindre 
betydelsefulla. Sedelfonden kommer att lösa detta problem eftersom centralbanken inte 
längre kan ge affärsbankerna omfattande refinansiering. 
Växelkursen har varit fritt flytande sedan 1991. På gmnd av bristen på valutareserver har 
centralbanken ofta haft begränsad utrymme för intervention på valutamarknaden. De 
olika valutakriserna har därför ofta bemötts med höjda inhemska räntor och reservkrav. 
Den osunda expansiva policy-mixen har lett till en utveckling med försämrad växelkurs, 
med flera allvarliga kriser. Införandet av sedelfonden kommer att leda till en stabilare 
växelkurs. 
Slutsats 
Det är ännu för tidigt att avgöra om Bulgarien vid tidpunkten för anslutningen är redo att 
ingå i euroområdet. Det beror på om stmkturomvandlingen har gjort det möjligt för 
landet att uppnå och på permanent basis uppfylla konvergenskriterierna, vilket dock inte 
är ett krav för anslutningen. 
Det kan innebära allvarliga problem om Bulgarien deltar i EMU:s tredje etapp utan att 
ingå i euroområdet, även på medellång sikt. Landet har gjort mycket små framsteg vad 
gäller övergången till marknadsekonomi. Regeringens program för ekonomisk och 
stmkturell reform förväntas dock utgöra ett viktigt bidrag i detta avseende. Det är därför 
svårt att i detta skede avgöra vid vilken tidpunkt efter sedelfondens upphörande 
Bulgarien kommer kunna ha en oberoende centralbank som kan uppnå prisstabilitet 
genom effektiv penningpolitik som förs med hjälp av marknadsinstrument. 
66 
Beskattning 
Gemenskapens regelverk på området för direkta skatter gäller främst vissa delar av 
företagsbeskattningen samt avgifter på kapitaltillskott. EG-fördragets fyra friheter har 
mer vittgående konsekvenser för de nationella skattesystemen. 
Gemenskapens regelverk på området för indirekta skatter består huvudsakligen av 
harmoniserad lagstiftning vad gäller mervärdesskatt och punktskatter. Detta innefattar 
införandet av en icke-kumulativ allmän konsumtionsskatt (mervärdesskatt) som läggs på 
alla led i produktionen och distributionen av varor och tjänster, och som innebär 
likabehandling i skattehänseende av inhemska och utländska (import)transaktioner. 
Gemenskapens regler om mervärdesskatt innehåller också övergångsbestämmelser för 
beskattning av transaktioner mellan skattesubjekt inom Europeiska unionen. Vad gäller 
punktskatter, finns regler om tillnärmning av skattesystemen och minimiskattesatser samt 
gemensamma regler för innehav och flyttning av punktskattepliktiga varor som omfattas 
av harmoniserade bestämmelser (inbegripet användning av skatteupplag). I och med att 
den inre marknaden genomfördes, avskaffades alla skattekontroller vid gemenskapens 
inre gränser i januari 1993. 
En viktig del av det administrativa samarbetet på den inre marknaden är bestämmelserna 
om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstatemas skattemyndigheter. Direktiven gäller 
både direkta och indirekta skatter. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om tillnärmning av lagstiftning på området för 
indirekta skatter. 
Enligt vitboken skall i fas I åtgärder vidtas för att uppfylla de viktigaste bestämmelserna i 
gemenskapens regelverk om indirekta skatter (huvudsakligen de regler som gällde i 
gemenskapen före 1993). I fas II skall de bestämmelser införas som dämtöver är 
nödvändiga för att genomföra gemenskapens regelverk om indirekta skatter i dess helhet. 
Översikt 
Direkta skatter 
Bestämmelserna i de två direktiven om företagsbeskattning samt konventionen för 
undvikande av dubbelbeskattning i samband med justering av vinst i företag med 
intressegemenskap (skiljedomsförfarande) bygger på ömsesidighet. Regler på detta 
område kan per definition inte förväntas existera före en anslutning. 
Mervärdesskattens och punktskattens andel av den bulgariska statens inkomster uppgick 
till cirka 23 % respektive 9 % år 1995. Innan regeringen presenterar 1998 års budget har 
den för avsikt att lägga fram en omfattande skattereformplan, vars genomförande skulle 
kunna ändra ovanstående siffror betydligt. 
67 
Mervärdesskatt 
Det nuvarande bulgariska systemet för mervärdesskatt infördes den 1 januari 1994 och 
ersatte den tidigare omsättningsskatten. Bulgarien tillämpar en enhetlig 
mervärdesskattesats på 22 % på alla skattepliktiga transaktioner, även import. Vissa varor 
och tjänster är undantagna från mervärdesskatt, varvid rätten att dra av ingående 
mervärdesskatt bortfaller. I vissa fall gäller undantaget endast fem år från och med det 
datum mervärdesskatten infördes, d.v.s. fram till slutet av 1998. 
Skattesubjekten har i princip rätt att göra avdrag för mervärdesskatten på inköp av varor 
och tjänster för kommersiellt bmk, under förutsättning att avdraget kan bestyrkas genom 
en faktura med specificerad mervärdesskatt, eller dylikt, Den bulgariska lagen om 
mervärdesskatt innehåller dock inte några bestämmelser om återbetalning av skatt till 
skatteobjekt som inte är etablerade i landet. 
Punktskatter 
Det nuvarande bulgariska systemet för punktskatter infördes den 1 april 1994. En lång 
rad produkter är belagda med punktskatt, inbegripet produkter som i gemenskapen inte är 
belagda med gemensamma punktskatter (mineraloljor, alkohol och alkoholhaltiga 
drycker samt bearbetad tobak). För de flesta produkter infördes en skattesats på gmndval 
av produktemas värde från och med den 1 juli 1996 för att skydda skatteinkomsterna när 
inflationen är hög. 
Ömsesidigt bistånd 
Skattemyndigheterna har ännu inte behövt lägga gmnden för ett system med ömsesidigt 
bistånd tillsammans med medlemsstatemas skattemyndigheter, eftersom de endast kan 
bli aktuellt vid en anslutning. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Mervärdesskatt 
Det system för mervärdesskatt som för närvarande finns i Bulgarien bygger på de 
grundläggande principerna i gemenskapen lagstiftning om mervärdesskatt. Systemet är 
dock relativt allmängiltigt och tillämpas inkonsekvent. 
Utländska näringsidkare kan inte registrera sig för återbetalning av mervärdesskatt i 
Bulgarien. Eftersom landet inte har några regler för återbetalning av mervärdesskatt till 
oregistrerade utländska skatteobjekt blir denna skatt en merkostnad för dessa 
näringsidkare. Vad gäller momsbefriade transaktioner skiljer sig de bulgariska 
bestämmelserna i stor utsträckning från gemenskapens bestämmelser, som utgår från 
principen att vissa transaktioner befrias från moms i allmänhetens intresse. 
Ett bulgariskt medlemskap skulle kräva avsevärda ändringar i lagstiftningen om 
mervärdesskatt för att bringa denna i överensstämmelse med bestämmelserna i 
gemenskapens regelverk. Detta gäller både de allmänna reglerna i gemenskapens 
68 
lagstiftning om mervärdesskatt och det skattesystem som är nödvändigt i en gemenskap 
utan inre gränskontroller. 
Den nuvarande regeringen meddelade under 1997 att omfattande ändringar skulle göras i 
det bulgariska långsiktiga programmet, i syfte att snarast genomföra vitbokens 
rekommendationer för mervärdesskatt. 
Punktskatter 
Det finns betydande skillnader mellan Bulgariens och EU:s regler om punktskatt. 
För det första finns det inga uppskovsregler enligt vilka varor kan förflyttas mellan 
godkända skatteupplag utan att skatt behöver betalas. 
För det andra tenderar beskattning av vissa varor på gmndval av deras värde, något som 
för närvarande tillämpas på de flesta produkter med punktskatter i Bulgarien, att förstora 
upp prisskillnaden mellan produkter. Invändningar kan resas mot denna beskattning som 
kan verka diskriminerande mot dyrare importer. 
Punktskatterna på produkter som inte hänför sig till de ovannämnda kategorierna kan 
fortsätta att tillämpas i händelse av en anslutning, förutsatt att de inte ger upphov till 
gränsformaliteter vid handel mellan medlemsstaterna. Vidare måste de följa principerna 
om likabehandling av inhemska produkter och produkter med urspmng i andra 
medlemsstater. 
För att säkerställa en korrekt tillämpning av gemenskapens punktskattelagstiftning är det 
av vital betydelse att Bulgarien så snart som möjligt inför ett lagerförfarande enligt 
gemenskapens modell, skärper kontrollerna samt anpassar punktskattemas stmktur och 
skattesatserna så att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser om 
likabehandling av inhemska produkter och produkter med urspmng i andra 
medlemsstater. 
Det långsiktiga bulgariska programmet för att genomföra vitbokens rekommendationer 
innehåller ingen klar och detaljerad tidtabell för de kommande ändringarna i landets 
punktskattelagstiftning. Det finns planer på att återgå till särskilda skattesatser när 
prisnivån stabiliseras. Nuvarande tullupplag skulle vid behov kunna göras om till 
skatteupplag, men bestämmelser för att genomföra detta och för att näringsidkare skall 
kunna registrera sig har ännu inte införts i lagförslaget. Den nuvarande bulgariska 
regeringen räknar emellertid med att lagstiftningen på det här området i sinom tid 
kommer att harmoniseras helt. 
Ömsesidigt bistånd 
Vid ett medlemskap krävs också att Bulgarien inför de nödvändiga bestämmelserna om 
administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaterna. Dessa 
bestämmelser är av central betydelse för att den inre marknaden skall fungera. 
69 
Slutsats 
Gemenskapens regelverk om direkta skatter torde inte innebära några större svårigheter. 
Även om åtgärder har inletts vad beträffar indirekta skatter kommer det att krävas 
betydande ansträngningar för att Bulgarien på medellång sikt skall kunna följa 
gemenskapens regelverk om mervärdesskatt och punktskatter. 
Det bör vara möjligt för Bulgarien att börja delta i det ömsesidiga biståndet, eftersom 
skattemyndigheterna hela tiden inhämtar mer kunskaper i frågan. 
70 
Statistik 
Huvudprinciperna i gemenskapens regelverk rör den officiella statistikens opartiskhet, 
tillförlitlighet, öppenhet, insynsskydd (för enskilda uppgifter) och spridning. Dessutom 
finns det en samling viktiga principer samt praxis som rör användningen av europeiska 
och internationella klassifikationer, nationalräkenskapssystem, företagsregister och olika 
typer av statistik. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete för att utveckla effektiv och 
tillförlitlig statistik som harmonierar med internationella standarder och klassifikationer. 
Vitboken innehåller inga bestämmelser på detta område. 
Översikt 
Bulgariens nationella statistikinstitut är det organ som har i uppdrag att sammanställa och 
sprida officiell statistik i Bulgarien. För vägledning i frågor som rör metoder och 
utförande rådfrågar institutet det högsta statistikrådet. 
Den rättsliga gmnden för Bulgariens officiella statistik utgörs av 1991 års statistiklag. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
I allmänhet är den bulgariska lagstiftningen förenlig med de normer som för närvarande 
gäller i Europeiska unionen. 
Vissa frågor rörande opartiskhet, öppenhet och skydd behöver utredas, och i vissa 
sektorer, som utrikeshandel, transport och regional statistik, finansiella transaktioner, 
bevakning av företagsregistren och liknande företagsundersökningar finns fortfarande 
brister. Dessutom måste internationellt jämförbara klassifikationssystem införas och tas i 
drift. 
Slutsats 
Bulgarien måste göra kraftiga ansträngningar om landet på medellång sikt skall kunna 
upr fylla EU:s krav beträffande officiell statistik. 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Målet för EG:s industripolitik är att öka konkurrenskraften för att på så sätt åstadkomma 
stigande levnadsstandard och hög sysselsättningsnivå. De politiska åtgärderna syftar till 
att påskynda anpassningen till stmkturomvandlingen, skapa ett klimat som gynnar 
initiativ och framväxten av företag i hela gemenskapen samt industriellt samarbete, och 
att främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som ligger i politiska 
åtgärder på områdena innovation, forskning och teknisk utveckling. EU:s industripolitik 
är till sin natur sektoröverskridande, och genom kommissionens meddelanden om 
enskilda sektorer kan övergripande lösningar anpassas till dessa. EG:s industripolitik är 
71 
resultatet av en kombination av styrmedel från flera av gemenskapens politikområden: 
där finns både styrmedel för marknadens funktion (produktspecifikationer och tillträde 
till marknaden, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder knutna 
till industrins anpassningsförmåga (stabilt makroekonomiskt klimat, teknik, 
yrkesutbildning osv.). 
För att klara konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen måste industrin i 
kandidatländerna ha uppnått en viss nivå av konkurrensförmåga vid tiden för en 
anslutning. Det måste framgå att kandidatländerna driver en politik för öppna och 
konkurrenskraftiga marknader enligt de riktlinjer som anges i artikel 130 ("Industri") i 
fördraget. En annan viktig indikator på utveckling i rätt riktning är samarbete mellan EG 
och kandidatländerna enligt Europaavtalets bestämmelser om industriellt samarbete, 
investeringar, industriell standardisering och bedömning av överensstämmelse med 
normer. 
Översikt 
I samband med övergången till det nya ekonomiska systemet, samt på gmnd av ett ytterst 
ostadigt makroekonomiskt läge, förlusten av de traditionella marknaderna och ökande 
konkurrenstryck, har Bulgariens industriproduktion sjunkit. Dess andel av BNP minskade 
från 33 % år 1991 till 28 % år 1995, och låg då på en nivå runt 3,3 miljarder ecu, vilket 
ungefär motsvarar Luxemburgs industriproduktion. Sammanlagt är cirka 1 miljon 
arbetstagare, eller 33 % av landets totala arbetskraft sysselsatta inom industrin. Tre 
fjärdedelar av alla industriföretag i landet är små och medelstora företag, och dessa står 
för 16 % av sysselsättningen inom industrin. De stora (och ännu oftast statliga) företagen 
står för den största sysselsättningsandelen. Den bulgariska industrins läge kännetecknas 
av omfattande statligt ägande, dåligt utnyttjade kapaciteter, stora förluster och skulder, 
minskande investeringar och produktion samt en allmän brist på internationell 
konkurrenskraft. 
72 
Bulgariens viktigaste industrisektorer år 1995 
Sektor % av industriellt mervärde 
Kemikalier och oljeraffinaderi 17,0 
Livsmedelsindustri 16,5 
Verkstadsindustri 13,6 
Metallindustri (järn, stål och icke- 9,8 
järnmetaller) 6,1 
Textil och konfektion 5,2 
Elektroteknik och elektronik 5,0 
Trä, massa och papper 2,6 
Byggnadsmaterial 1,8 
Glas och porslin 1,2 
Skinnvaror och skor 
78,8 
Totalt 21,2 
Annat (inbegripet byggindustrin) 
28 
Industriproduktionen (utom byggindustrin)i 
% av BNP 
Kemikalie- och oljeraffinaderiindustrin drabbades inte så hårt av den ekonomiska 
krisen, eftersom den kunde öka sina exporter av kemiska basprodukter till traditionella 
internationella marknader. Vissa delsektorer (som läkemedel) förblev lönsamma trots 
krisen. De viktigaste marknaderna är Ryssland och de övriga OSS-länderna. Kristallsoda 
exporteras främst till EU. Nya marknader utvecklas i Asien (Sydkorea). För närvarande 
pågår privatiseringen av landets stora exportörer, bland annat av två tillverkare som för 
sina respektive produkter hör till de ledande företagen i världen (kalcinerad soda och 
karbamid). 
Bulgarien har en stark jordbrukstradition (i synnerhet inom frukt och grönsaker), och det 
har varit logiskt för landet att utveckla livsmedelsindustrin. Man har lyckats dra till sig 
en del utländska investerare som hoppas kunna utveckla exportpotentialen och utnyttja de 
lokala, billiga produktionsmöjligheterna. 
Verkstads- och maskindustrin var inriktad på tillverkning för Comecon-länderna. Det 
kommer att bli mycket svårt att uppnå en fullständig återhämtning i denna sektor, som 
allmänt stabiliserats på en mycket låg nivå. Men många företag har lidit svårt av krisen 
och gjort stora förluster. Sektorn har dock också starka sidor, som välutbildad arbetskraft 
och, inom vissa delsektorer, anläggningskapital av god kvalitet, vilket dragit till sig en 
del utländska direktinvesterare. 
Inom järn- och stålsektorn kan en viss stabilisering av stålproduktionen noteras. I 
jämförelse med andra länder i Central- och Östeuropa är Bulgariens stålindustri 
medelstor. Dålig efterfrågan på hemmamarknaden och exportmarknaderna, samt problem 
73 
med kvaliteten har bidragit till nedgången, liksom det trängande behovet av 
modernisering, privatisering och omstrukturering. 
Detta gäller även icke-jäi nmetallindustrin, som främst exporterar till EU och till andra 
central- och östeuropeiska länder samt Mellanöstern. Någon tillväxt beräknas inte inom 
den närmaste tiden, och regeringens strängare energiprissättning håller på att frånta 
sektorn en av dess viktigaste trumfkort. 
Textil- och konfektionsindustrins läge är ostadigt. Sektorn hörde till de värst drabbade i 
samband med övergången. Industrin utsätts för kraftig konkurrens från tillverkare i 
Asien, men kombinationen av låga löner, välutbildad arbetskraft och höga 
kvalitetsnormer kan vara attraktiv för utländska investerare. 
Inom elektrisk och elektronisk industri är läget kritiskt. Det krävs snabba 
omstruktureringsåtgärder, eftersom nästan all produktion riktade sig till f.d. 
Sovjetunionen. Bortsett från några fa företag som redan i det förflutna lyckats skaffa sig 
en position på västmarknadema, har företagen inom denna sektor inte lyckats genomföra 
någon omstrukturering eller anpassa sig till de nya förhållandena. 
På gmnd av förseningarna i privatiseringen av stora företag har privatiseringen av 
industrin hittills fortskridit långsamt. Den privata sektorn står endast för cirka 14 % av 
landets industriproduktion. I mitten av 1996 hade privatisering av ungefär 1 400 statligt 
ägda företag inletts, dvs. 20 % av statens tillgångar. Ungefär 370 av dessa företag hade då 
privatiserats till mer än två tredjedelar. Andelen utländska investeringar uppskattas till en 
fjärdedel av privatiseringsinkomsterna. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Till helt nyligen befann sig Bulgarien i ett ytterst svårt makroekonomiskt läge. Införandet 
av sedelfonden bör snabbt leda till ett visst mått av finansiell stabilitet, men lösningen av 
de grundläggande orsakerna till krisen kommer att kräva genomgripande och varaktiga 
reformer. Tidigare försök att stabilisera landet har misslyckats på gmnd av en 
kombination av stora förluster inom statligt ägda företag och banksektorns svaghet. Det 
kommer att ta tid att lösa dessa problem. 
Privatiseringen av vissa industrigrenar kompliceras av att de är så energikrävande. 
Privatiseringen kan i första hand leda till att den tunga industrin krymper. Stålsektom 
måste fortsätta sin stmkturomvandling, och den största tillverkaren måste genomföra en 
grundläggande finansiell omstrukturering. Energiprissättningen fortsätter att vara ett 
problem. Samtidigt begränsas banksystemets möjligheter att tillhandahålla kapital genom 
den svåra skuldsituationen. Under dessa förhållanden är det inte förvånande att 
investeringsnivån är låg (11 % av BNP), och att utländska direktinvesterare är 
återhållsamma. Bristen på investeringskapital kan i sin tur bli ett avgörande hinder för 
landets försök att omstmkturera och diversifiera. 
Bulgariens relativt svaga konkurrensposition har att göra med landets smala industribas, 
som gör att exporterna är koncentrerade till ett litet antal basindustrier. Många av de 
huvudsakliga exportbranschema kan sakna livskraft och hållbar konkurrenskraft i det 
74 
långa loppet. Många industrisektorer har stora problem med omstrukturering och 
anpassning till marknadsekonomi. Till dessa hör textil, maskin- och metallindustri, 
gruvdrift, elektroindustri, elektronisk industri och varvssektorn. 
Industrisektorns svagheter och den långsamma omstmktureringsprocessen speglas av de 
stora förluster som uppstått i de offentliga företagen. Industrins sammanlagda förluster 
för 1995 beräknades till 4% av den totala försäljningen, mot 15 % för 1993. Direkta 
subventioner från statsbudgeten till företag med stora förluster har minskat kraftigt, och 
banklån utan säkerhet - som bidragit till bankkrisen - och de snabbt ökande 
budgetunderskotten har i stort sett upphört. 
Det kommer att vara av avgörande betydelse för landet att dra till sig utländska 
investeringar, med tanke på det tryck som de inhemska resurserna utsätts för 
(industriinvesteringamas andel av BNP sjönk från 11 % under perioden 1990-1993, till 
6 % under 1994). Detta kan endast åstadkommas om det allmänna investeringsklimatet 
förbättras markant. 
I regeringens strukturreformprogram från 1997 planeras betydande privatiseringar och 
omstruktureringar i de flesta industrisektorerna. Reformerna skall genomföras enligt en 
strikt tidsplan som uppgjorts med internationella finansieringsorgan. Det skulle innebära 
att alla statligt ägda företag som är kommersiellt verksamma, samt en stor del av 
samhällsserviceföretagen kommer att privatiseras inom de närmaste två åren. 
Genomförandet av detta program är förutsättningen för upprättandet av en hållbar och 
konkurrenskraftig industristruktur på medellång sikt. 
Slutsats om industrins konkurrenskraft 
Trots positiva förändringar i strategin under den senaste tiden skulle integrationen i den 
gemensamma marknaden innebära allvarliga problem för den bulgariska industrin på 
medellång sikt. Många sektorer är fortfarande i stort behov av omstrukturering och 
privatisering. Ett allvarligt hot mot omstruktureringen och försöken att diversifiera 
industrin skulle kunna utgöras av den brist på investeringskapital som uppstår genom den 
låga nivån av utländska investeringar och det svåra skuldläget, som begränsar 
banksystemets möjligheter att tillhandahålla kapital. 
En utvärdering av de delar av regelverket som berör fri rörlighet för industrivaror finns i 
det separata avsnittet om den inre marknaden. 
Jordbruk 
Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken är att trygga och utveckla ett modernt 
jordbmkssystem, som tillförsäkrar jordbmksbefolkningen en skälig levnadsstandard och 
konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser samt garanterar fri rörlighet för varor 
inom EG. Särskild hänsyn tas till miljön och landsbygdsutvecklingen. För att förvalta den 
gemensamma jordbrukspolitiken har det upprättats olika gemensamma organisationer av 
marknaden. Dessa kompletteras av bestämmelser om djurhälsa, växtskydd och djurfoder 
och av bestämmelser beträffande livsmedelshygien. Det finns även lagstiftning på det 
strukturpolitiska området. Den utvecklades urspmngligen för att modernisera och utöka 
75 
jordbmket, men tonvikten läggs nu i ökad utsträckning på miljön och politikens regionala 
differentiering. Som kompensation för sänkta marknadsstödjande priser utgår stöden till 
jordbmksföretagen sedan reformerna 1992 i allt större utsträckning i form av direkta 
stödutbetalningar. 
Europaavtalet innehåller de grundläggande bestämmelserna för handel mellan Bulgarien 
och gemenskapen och syftar till att främja samarbete i fråga om modernisering, 
omstrukturering och privatisering av Bulgariens jordbmkssektor liksom när det gäller 
jordbmkets livsmedelsindustri och fytosanitära normer. Vitboken omfattar 
veterinärkontroller, fytosanitära kontroller och kontroller av djurfoder samt 
saluföringskrav för olika produkter. Syftet med en sådan lagstiftning är att skydda 
konsumenter, människors och djurs hälsa samt växters sundhet. 
Översikt 
Situationen på jordbruksområdet 
Det sammanlagda värdet av jordbmksproduktionen 1995 uppgick till cirka 1,29% av 
unionens jordbruksproduktion. 
1995 svarade jordbmksproduktionen för 12,6% av BNP och cirka 22% av 
sysselsättningen. Den totala jordbruksarealen var 6,2 miljoner ha, varav 4,0 miljoner ha 
utgjordes av åkermark, mestadels för spannmål (55 %) och bete (18 %). En betydande 
andel av marken har dock legat obmkad på gmnd av återbördandeprocessen och de låga 
priserna fritt gården. 
Omkring 5,1 miljoner ha (82 % av Bulgariens totala jordbruksareal) berörs av krav på 
återbördande av privat egendom till arvingarna efter de tidigare privata ägarna (nästan 1,7 
miljoner personer), inom ramen för 1991 års grundligt omarbetade jordbruksmarkslag. I 
april 1997 hade intyg om ägares markrättigheter utfärdats för 50 % av den mark som 
skall återbördas (2,4 miljoner ha), och regeringen har tillkännagjort åtgärder som skall 
skynda på och avsluta detta arbete senast den 30 juni 1998. Intygen ger rätt att köpa och 
sälja mark även om endast 8 % av markägarna försetts med formella 
äganderättshandlingar genom notarius publicus. Bristen på rättsligt giltiga 
äganderättshandlingar utgör ett stort hinder för investeringar och utveckling på en aktiv 
marknad för jordbmksmark. I september 1996 klubbades lagen om besittningsrätt till fast 
egendom igenom, i vilken de allmänna villkoren för arrendering av mark anges och 
möjligheterna till långfristiga arrenden förbättras. 
Majoriteten av de privata jordbmken har en areal på mindre än 2 ha, ofta uppdelad på 
flera skiften. Detta är i allmänhet för lite för att man skall uppnå ekonomisk livskraftighet 
genom att bmka jorden, men utgör ändå en viktig social buffert under 
övergångsperioden. 1 600 000 jordbruksskiften för husbehov omfattar mindre än 1 ha 
och svarar för 15 % av den totala arealen, 400 000 familjejordbmk har mellan 1 och 10 
ha, och endast ett mycket begränsat antal familjejordbruk har mer än 10 ha. Större delen 
av den privatiserade marken utarrenderas, ofta årsvis, till grupper av jordbrukare med en 
annan kollektiv struktur (3 000 privata kooperativ med en genomsnittsstorlek på 700-800 
76 
ha). 2 000 statliga jordbmk och statliga företag är fortfarande aktiva. I mnda tal brukas 
cirka 33 % av marken av kooperativ, 12 % av enskilda jordbmk och 10 % av staten. 
Både produktionen av jordbruksgrödor och animalieproduktionen har sjunkit starkt 
(±50 %) sedan 1990, och produktionen av vete och foderspannmål (kom, majs) sjönk 
ytterligare mellan 1995 och 1996, (veteproduktionen sjönk med 53 % från 3,4 miljoner 
ton 1995 till 1,8 miljoner ton 1996), liksom solrosproduktionen (som sjönk med 30% 
från 760 000 ton 1995 till 530 000 ton 1996), vilket beror på att arealerna odlas i mindre 
utsträckning och på att avkastningen är mycket låg. Spannmålsbristen har gett upphov till 
stora lagemttag, importbehov, ännu mindre bestånd av nötkreatur och grisar samt 
betydande prisökningar. 
Produktionen från fleråriga grödor (fruktträd, vinodling) har också minskat betydligt på 
gmnd av marknadssvårigheter under de första övergångsåren och därefter på gmnd av 
bristande förvaltning under markåterbördandeprocessen. 
1995 producerade Bulgarien 78 000 ton nötkött, 257 000 ton griskött, 70 000 ton 
kycklingkött och 1 125 000 ton komjölk (1985: 2 135 000 ton). Animalieproduktionen 
1996 minskade inte i lika hög grad som produktionen av jordbmksgrödor; antalet 
mjölkkor och fjäderfän ökade till och med något under 1995. Djurbesättningarna med 
grisar och får minskade med 11,5%, och minskningen av de statliga jordbmken 
kompenserade den 13-procentiga ökningen av privatägda grisar. Mjölkproduktionen 
ökade med 6 % från januari till september 1996 jämfört med 1995, och köttproduktionen 
ökade med nära 70 % (främst beroende på slakt p.g.a. foderbrist). 
Privatiseringstakten inom efterföljande och föregående produktionsled har varit extremt 
långsam. Mindre än 10% av det totala antalet företag inom jordbrukets 
livsmedelsindustri hade privatiserats före utgången av 1995. Flertalet statliga företag 
befinner i en kritisk ekonomisk situation. Regeringen har tillsammans med internationella 
finansiella institut kommit överens om flera storskaliga privatiseringsprojekt: av de 45 
statliga jordbmks företag som skulle vara privatiserade i slutet av maj hade 50 % 
privatiserats eller försatts i likvidation, och anbudsförfarande hade inletts för ytterligare 
13 företag. Det finns planer på att privatisera ytterligare 60 jordbruksföretag före 
utgången av 1997. 
Bulgarien har varit ett livsmedelsexporterande land i många år och jordbmksprodukter 
svarade för en betydande andel av den totala exporten, som främst riktat sig till 
Comecon-ländema och Mellanöstern. Handelsvolymen av jordbmksprodukter har 
minskat drastiskt på gmnd av Sovjetunionens sammanbrott och kriget i f.d. Jugoslavien. 
Samtidigt har handeln med EG fått en särskild betydelse. 
1995 svarade exporten av jordbmksprodukter för 21 % av den totala exporten, och 
uppgick till 779 miljoner ecu (218 miljoner ecu till EU). Importen avjordbmksprodukter 
svarade för 7,5 % av den totala importen och uppgick till 291 miljoner ecu (226 miljoner 
från EU). 
77 
De viktigaste exportprodukterna (65 %) är tobak, vin, förädlade grönsaker, frukt och 
levande djur. Siffrorna för 1996 kommer troligtvis att vara betydligt lägre än siffrorna för 
1995, eftersom produktionen av dessa varor har sjunkit. 
Jordbrukspolitik 
Den jordbrukspolitik som bedrivits sedan övergångsperiodens inledning har i huvudsak 
kännetecknats av kortsiktiga åtgärder såsom subventionerade kortfristiga säsongskrediter, 
syftande till att säkerställa produktionen i det kaos som rådde under landreformen, men 
också av speciella tillfälliga gränsbestämmelser avsedda att stabilisera den inhemska 
marknaden. Liberaliseringen av priserna inleddes i februari 1990, men prisutvecklingen 
för de 13 viktigaste livsmedelsprodukterna övervakades genom mekanismen "målpriser" 
som 1993 ersattes av "maximipriser". Denna politik och andra därmed sammanhängande 
åtgärder har pressat produktionspriserna som har fortsatt att ligga under världspriserna, 
men varken inköpspriserna eller detaljhandelspriserna har påverkats. Som ett resultat har 
jordbmkare styrt om sin produktion mot ej prisreglerade grödor. Sedan mars 1997 har 
priserna för alla varor utom vete, vetemjöl, bröd och matolja liberaliserats. 
1996 uppgick de totala budgetutgifterna för jordbmket till 17,3 miljarder leva (100 
miljoner ecu), varav 13,5 % avsåg stöd till lägsta uppköpspriser (vete, tobak, majs, 
sockerbetor) och 23 % räntesubventioner för jordbmksfonden. Återstoden av utgifterna 
avsåg "gängse" statlig verksamhet såsom jordbruksutbildning, veterinärtjänst och annan 
samhällsservice, avel och förädling, bevattning, forskning och utveckling, m.m. 
1996 antog regeringen ett dokument om en strategi för jordbmkets livsmedelsindustri. 
Genomförandet gick mycket långsamt och det gjordes betydande förändringar av 
utrikeshandelspolitiken, eftersom det statliga monopolet avskaffades och utrikeshandeln 
liberaliserades. Det allmänna licensieringssystemet för produkter avskaffades och export 
och import sker nu på grundval av tulldeklarationer. Jordbmks- och livsmedelsprodukter 
omfattas fortfarande av olika regleringar, såsom tillfälligt exportförbud, kvantitativa 
restriktioner för export och import, export- och importpålagor, undantag från importtullar 
och, i vissa fall, minimiexportpriser. Sammantaget har detta bidragit till att 
produktionspriserna på jordbmksprodukter sänkts och att avståndet ökat mellan den 
bulgariska ekonomin och den internationella prisnivån och konkurrensen. 
Under 1997 har ytterligare ändringar gjorts av jordbmksstödet för att förhindra ännu 
större produktionsfall. Regeringen har kungjort att för producenter, som tecknar 
arbetskapitallån hos jordbmksfonden till 50-procentigt subventionerade räntor och som 
förbinder sig att tillhandahålla kontraktsleveranser från sin produktion 1997, kommer det 
lägsta uppköpspriset för vete inte att underskrida 80 % av världspriset. Liknande stöd 
kommer ätt lämnas för solrosproduktionen. Antalet varor som omfattas av 
vinstmarginalkontroller har också reducerats. Exportrestriktionerna kommer att 
libéraliseras och importtullarna att sänkas. 
Priserna fritt gården ligger i allmänhet lägre än världspriserna. Skillnaden mellan 
Bulgariens och EG:s priser är stor. Bulgariens priser 1995 uppgick till cirka 50% av 
rådande EG-priser. Det förelåg emellertid betydande skillnader inom detta genomsnitt: 
78 
tomatpriserna uppgick till 11 %, vete (priskontrollerat) till 44 %, majs (ej kontrollerat) till 
57 % och kött av gris och fjäderfä (importerade varor) till 80 % av EG-priserna. 
Större delen av de förmånskvoter som anges i Europaavtalet och som bygger på 
historiska handelsmönster har inte utnyttjats fullt ut. Det pågår förhandlingar för att 
slutföra anpassningen av avtalen för råvaror och förädlade jordbruksprodukter, samt 
lägga till ekonomiskt betydelsefulla handelsvaror såsom vin och fiskeriprodukter i de 
tidigare avtalen. 
Efter Bulgariens anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) inrättades ett nytt 
tullsystem i början av 1997. 23 % av tulltaxenumren för livsmedel och 
jordbmksprodukter ändrades, men nettoeffekten på tulltaxenivåerna tycks vara noll. 
Flertalet pålagor ligger fortfarande under bindande nivåer, med undantag av pålagorna på 
smör, socker och vindmvor. Genom det WTO-registrerade handelssystemet får således 
Bulgarien möjlighet att ha tullskyddsnivåer som ligger långt över EG:s tullskyddsnivå. 
Förhandlingar om anslutning till CEFTA pågår. 
Arbetet med att införa den lagstiftning som anges i fas 1 i vitboken har precis påbörjats. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Det finns en potential för ökad jordbruksproduktion, men på det här stadiet är det mycket 
svårt att förutse återhämtningsgraden de närmaste åren. Landreformen och 
privatiseringen är långt ifrån slutförda, en aktiv marknad för jordbmksmark saknas, och 
finans- och banktjänster för jordbmket måste utvecklas. 
Det krävs en grundläggande omstmkturering och enorma investeringar om den 
bulgariska livsmedelsindustrin skall kunna konkurrera, inte bara på EG-marknaden utan 
först och främst på den inhemska marknaden. Utan privatisering kommer de föregående 
och efterföljande produktionsleden att fortsätta verka under icke-konkurrenskraftiga 
villkor, vilket snedvrider prissättningen. 
Den viktigaste utmaningen för regeringen på kort sikt är att libéralisera jordbrukspriserna 
på alla nivåer och att skynda på reformprocessen, t.ex. privatiseringen av mark och 
jordbmks/livsmedelssektom. Takten i vilket detta kan ske beror på följderna för 
konsumenterna. 
De marknadspolitiska instmment som används inom EG tillämpas inte i Bulgarien. Det 
handlar om nyckelinstmment såsom mjölkkvoter, grundinslag i systemen för 
jordbmksgrödor (basareal, arealuttag, kompensationsbetalningar och djurbidrag), samt 
vissa landsbygds- och stmktumtvecklingsprogram. 
Om sådana åtgärder skall kunna förvaltas och kontrolleras behövs relativt sofistikerade 
administrativa system, inbegripet ett lämpligt markregister och ett system för 
identifiering och registrering av kreatur. Allmänt kan sägas att den administrativa 
kapaciteten uppenbarligen måste utökas markant på dessa områden om åtgärderna skall 
kunna tillämpas i Bulgarien. 
79 
På detta stadium är det svårt att förutse hur jordbmksstödsprisema i Bulgarien kommer 
att utvecklas under perioden fram till en anslutning. Detta påverkas av flera faktorer 
såsom den inhemska ekonomin, situationen på exportmarknaden och utvecklingen av 
prisstödsnivåerna i unionen. 
Ett flertal av de prisstöd och därmed sammanhängande åtgärder som tillämpades under 
1996 och dessförinnan tycks vara oförenliga med EU:s politik. Det återstår att lagstifta 
om andra viktiga EU-åtgärder såsom politik och åtgärder för landsbygdsutveckling, och 
lämpliga resurser måste tillhandahållas genom den nationella budgeten. 
Bulgarien tillämpar på ett korrekt sätt Europaavtalets bestämmelser om handeln med 
jordbmksprodukter mellan unionen och Bulgarien. 
Harmonisering av lagstiftningen med fas 1 i gemenskapens regelverk enligt vitboken har 
just inletts. Förhandlingar om ett avtal om veterinära och fytosanitära frågor har 
påbörjats. Med några få undantag uppfyller inte lagstiftningen på det veterinära området 
EU:s krav, men Bulgarien har lagt fram en ambitiös tidsplan enligt vilken huvuddelen av 
lagstiftningen skall vara anpassad till EU:s krav i slutet av 1998. 
Bulgarien har en infrastmktur för veterinärkontroller och -inspektioner. De stmkturella 
förändringarna av veterinärtjänsten i kombination med en ökad uppsplittring av 
djurenheter försvårar emellertid inspektioner och allmänna hälsokontroller. Bulgariens 
geografiska fömtsättningar och bristande gränskontroller ökar risken för införsel av 
djursjukdomar från utlandet. Bulgarien utför också vaccinationer mot klassisk svinpest 
och det kommer att bli nödvändigt, om än svårt, att införa en politik som innebär ett 
stopp för sådana vaccinationer. 
Resurserna vid gränskontrollstationerna är fortfarande otillräckliga för att uppfylla 
gemenskapens normer för veterinärkontroll. Det saknas ännu fullständiga resurser för 
inspektion av levande djur och animalieprodukter vid gränskontrollstationerna, och 
flertalet gränskontroller begränsas till kontroll av intyg och andra dokument. Större delen 
av de fysiska kontrollerna genomförs på destinationsorten. 
Vad nationella åtgärder beträffar måste de bulgariska myndigheterna säkerställa att 
Bulgariens hälsostatus för djur uppfyller vissa krav. Det gällande systemet för 
registrering av anläggningar och identifiering av djur måste anpassas till EU:s system. 
Försöks- och diagnosticeringsanläggningarna är inte tillräckligt utmstade för de försök 
som föreskrivs i EG-lagstiftningen, och djurskyddslagstiftningen behöver kompletteras. 
Det kommer att bli nödvändigt att förbättra vissa inrättningar för livsmedelstillverkning, i 
synnerhet för den nationella marknaden, så att godtagbara veterinära gransknings- och 
certifieringsförfaranden kan utvecklas, även för import och export. Det är också 
nödvändigt att bibehålla en veterinär sektor där stmkturer, utmstning, personal och 
utbildning är fullgoda. 
Den senaste lagstiftningen om utsäde och förökningsmaterial behöver troligtvis 
kompletteras med underordnad lagstiftning samt åtgärder för inspektion och kontroll av 
genomförandet. Eftersom Bulgarien beviljats likvärdighet med gemenskapen i fråga om 
80 
flera viktiga arter, kan det antas att åtminstone en del av landets produktion är likvärdig 
med EU:s. 
På växtskyddsområdet har Bulgarien utarbetat ett lagförslag om tillnärmning till EG-
lagstiftningen. Det finns ingen tidsplan för antagandet av lagen. De administrativa 
strukturerna och kontroll- och inspektionsförfarandena tycks otillräckliga för att en 
fullgod skyddsnivå skall kunna garanteras. Lagstiftningen om djurfoder har endast 
begränsad räckvidd och överensstämmer inte med EU-lagstiftningen. De bulgariska 
myndigheterna har inte lämnat några uppgifter om när detta arbete beräknas vara slutfört. 
Vad lagstiftningen om växtskyddsprodukter beträffar tycks för närvarande liten eller 
ingen tillnärmning ha skett till gemenskapens lagstiftning. 
Slutsats 
Mycket små framsteg har gjorts när det gäller anpassning till gemenskapens regelverk, 
och det kommer att krävas betydande och oförminskade ansträngningar för att 
omstmkturera jordbmket och dess livsmedelssektor, och för att reformera 
jordbrukspolitiken i syfte att förbereda Bulgarien inför tillämpningen av regelverket. 
Särskilda ansträngningar behövs när det gäller att 
- anta, genomföra och genomdriva de veterinära och fytosanitära kraven och förbättra 
anläggningarna så att de uppfyller EG:s normer; detta gäller i synnerhet inspektions-
och kontrollåtgärderna för att skydda EU:s yttre gränser, 
- förbättra de administrativa stmkturema för att garantera att det finns nödvändig 
kapacitet för att genomföra och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitikens 
politiska instmment, 
- omstmkturera jordbrukets livsmedelsindustri så att dess konkurrenskraft förbättras. 
Det krävs omfattande reformer innan Bulgarien kan uppfylla de krav som ställs vid ett 
medlemskap. 
81 
Fiske 
Den gemensamma fiskeripolitiken omfattar en gemensam organisation av marknaderna, 
strukturpolitik, avtal med tredje länder, förvaltning och bevarande av fiskeresurserna 
samt vetenskaplig forskning till stöd för dessa verksamheter. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om handel med fiskeriprodukter med Europeiska 
gemenskapen. Vitboken innehåller inga åtgärder på detta område. 
Översikt 
Under 1995 uppgick den totala fångsten till 2 500 ton. Denna fångst härstammade 
uteslutande från Svarta havet. Högsjöflottan bestod av sex frystrålare för avlägsna vatten 
och sexton fartyg för Svarta havet, av vilka fem var privatägda. Under 1995 registrerades 
ingen fångst från avlägsna vatten, jämfört med en fångst på 5 000 ton år 1994. Endast två 
fartyg avsedda för avlägsna vatten var i heltidsbmk under 1995, på kostnadsdelningsbas 
och med utländska operatörer, och dessa fartyg fiskade inte på bulgariska kvoter. 
Inlandsfiskets produktion uppgick år 1994 till 4 000 ton (främst karp och forell), vilket 
värderas till 4 miljoner ecu. Denna produktion härstammade från 20 statligt ägda 
vattenbruksföretag med sammanlagt 500 anställda. Dessutom förelåg en inte närmare 
angiven produktion från sex privatägda vattenbruksföretag. De bulgariska myndigheterna 
har inte tillhandahållit siffrorna för 1995 beträffande ägande, produktion och 
sysselsättning, men anser att produktionen gått tillbaka med anledning av de statliga 
företagens finansiella problem och bristen på investeringar från de nya privatföretagen. 
Som gemenskapens handelspartner står Bulgarien för 0,08 % av EG.s totala import 
(oberoende av ursprung) av fiskeriprodukter, och 3,2 % av EG:s import av 
fiskeriprodukter från de länder som ansöker om medlemskap (siffrorna avser värdet av 
importen). I fråga om exporter från EG mottar Bulgarien 0,34 % av unionens 
sammanlagda export av fiskeriprodukter och 4,1 % av unionens export av sådana 
produkter till anslutningskandidaterna (siffrorna avser värdet av exporten). 
Bulgarien har slutit fiskeriavtal med Mauretanien (1971), Canada (1978), Moçambique 
(1971) och Ukraina (1993). Fiskeriavtal med f.d. Sovjetunionen för Svarta havet (1959 
slöts ett allmänt avtal, och 1978 ett avtal om ansjovis och räkor) och Barendts hav (1978) 
rapporteras fortfarande gälla. Ett samarbetsavtal med Ryssland har upphävts. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Siffrorna för Bulgariens produktion och utrikeshandel år låga jämfört med motsvarande 
EG-siffror och torde inte få någon större inverkan på gemenskapen som helhet. Utgående 
från de uppgifter som givits om slutna fiskeriavtal och Bulgariens medlemskap i 
internationella och regionala fiskeriavtal väntas inga nämnvärda svårigheter beträffande 
överensstämmelse med villkoren för EG-medlemskap. Nyligen har uppgifter inkommit 
om nedskärningar av Bulgariens kapaciteter för att genomdriva fångstkvoter och utföra 
82 
forskning: detta skulle kunna leda till problem beträffande överensstämmelse med 
bestämmelser inom EG och på internationell nivå. 
Anpassningen av högsjöflottans kapacitet till de tillgängliga resurserna och 
moderniseringen av denna sektor kommer att var de viktigaste frågorna framöver. 
Landets ekonomiska problem kommer förmodligen att leda till att fartygen för fiske i 
avlägsna vatten helt avskaffas och att de flesta statliga vattenbruks-, havsfiske- och 
fiskberedningsföretagen privatiseras under 1997/1998. Den framtida utvecklingen 
kommer troligtvis att koncentreras på vattenbmk i sötvatten och eventuellt 
havsfiskodlingar i Svarta havet. Utvecklingen av dessa grenar och införandet av en 
effektiv, privatägd fiskberedningskapacitet kommer i stor utsträckning att vara beroende 
av exportinkomster. 
Industrin är föråldrad och kommer att behöva moderniseras. Det kommer att bli 
nödvändigt för Bulgarien att bygga upp en administration på fiskeområdet som kan 
genomföra den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt när det gäller att förvalta 
resurserna, upprätta ett register över flottan, genomföra strukturpolitiken och den 
gemensamma organisationen av marknaderna inom sektorn samt att samla in alla 
statistiska data. Det samma gäller för EG:s politik i hälso-, hygien- och miljöfrågor. 
Slutsats 
Moderniseringsprocessen och genomförandet av gemenskapens regelverk kommer att 
kräva stora insatser. På medellång sikt torde fiskerisektorn dock inte medföra något 
allvarligare problem. 
Energi 
Bland EU:s viktigaste energipolitiska mål, enligt kommissionens vitbok "Energipolitik 
inom Europeiska unionen", märks främjandet av konkurrenskraft, tryggad 
energiförsörjning samt miljöskydd. Energilagstiftningens viktigaste delar utgörs av 
bestämmelserna i fördragen samt sekundärrätten, i synnerhet inom området konkurrens 
och statliga stöd, den inre energimarknaden (inbegripet direktivet om elström, öppen 
prissättning, transitering av gas och elström, tillstånd för prospektering efter samt 
undersökning och utvinning av kolväten, beredskapsåtgärder, inbegripet åliggandet att 
lägga upp beredskapslager osv.), kärnenergi samt effektiv energianvändning och 
miljöbestämmelser. Utvecklingen av det transeuropeiska energinätet och stöd till FoU 
inom energiområdet är andra viktiga områden inom energipolitiken. Den utveckling som 
för närvarande pågår omfattar liberalisering av gassektom, lagstiftning rörande effektiv 
energianvändning samt fordons- och oljeprogrammet. 
Inom kärnenergiområdet har gemenskapens regelverk utvecklats påtagligt från det 
urspmngliga Euratom-fördraget till en ram av rättsliga och politiska styrmedel som även 
omfattar internationella avtal. I denna ram ingår för närvarande hälso- och 
säkerhetsfrågor (inbegripet strålskydd), reaktorsäkerhet, hantering av radioaktivt avfall, 
investeringar (inbegripet Euratoms finansiella styrmedel), forskningsfrämjande, den 
83 
gemensamma kärnenergimarknaden, leveranser, säkerhetskontroll och internationella 
förbindelser. 
Europaavtalet omfattar samarbete för att utveckla en stegvis integration av de europeiska 
energimarknaderna, och innehåller bestämmelser om stöd inom närliggande 
politikområden. I vitboken om förberedandet av länderna i Central- och Östeuropa för 
den inre energimarknaden betonas det att de viktigaste direktiven om den inre marknaden 
måste tillämpas till fullo tillsammans med EG-lagstiftningen om konkurrens. Beträffande 
kämenergisektom berör vitboken försörjning med kärnmaterial, säkerhetskontroll och 
transport av radioaktivt avfall. 
Översikt 
Bulgarien är till över 70% beroende av energikällor utanför landet. Olja och gas (som 
utgör 26% resp. 17% av energibalansen) samt kärnbränsle, liksom största delen av de 
begränsade mängder av kol som landet inför, importeras i första hand från Ryssland. 
Inhemska fasta bränslen, i synnerhet lignit av låg kvalitet, utvinns med oekonomiska 
metoder och är en av de viktigaste orsakerna till miljöförstörelsen. Vattenkraft spelar en 
begränsad roll inom energisektorn, och uranbrytningen inställdes år 1990. 
Bulgariens energisektor utgör 15% av BNI. Sektorn är två till fyra gånger mindre effektiv 
än genomsnittet i EU, och bidrar starkt till förorening av miljön. Denna situation har 
uppstått på gmnd av det arv av låga priser, ineffektiva energianvändningsmetoder och 
föråldrad teknologi som det gamla systemet lämnat efter sig. 
Bulgarien är ett viktigt transiteringsland, i synnerhet för regionens gaskällor, Grekland 
inbegripet. Landets regionala roll kan komma att bli allt viktigare på lång sikt, genom 
oljeimporter via svartahavshamnen Burgas och framtida gasimporter från Centralasien 
och Iran. Det är tekniskt möjligt att ansluta Bulgarien till det västeuropeiska, 
sammankopplade UCPTE-elsystemet, men en sådan anslutning skulle kräva stora 
investeringar, och väntas därför inte kunna genomföras på kort sikt. Den 
synkronkoppling som nyligen på försök genomförts med elnät i Rumänien, Bulgarien, 
Grekland, Serbien och Albanien är ett första steg mot en framtida anslutning till UCPTE. 
Bulgarien har ett kärnkraftverk i Kozloduy, som producerar cirka 40% av landets 
elström. Kraftverket består av sex reaktorer av sovjetisk modell. Enheterna 1 till 4 är 
reaktorer av typ VVER 440-230, och enheterna 5 och 6 är av typ VVER 1000-320. För 
reaktorerna av typ VVER 440-230 anses planerings- och konstruktionsstandarderna inte 
uppfylla de säkerhetsnormer som allmänt gäller i EU. VVER 1000-320 är nyare och kan 
mstas upp. Avsevärda investeringar har gjorts i dessa reaktorer sedan 1990, i syfte att öka 
deras säkerhet för den återstående driftstiden. 
I enlighet med 1993 års kärnsäkerhetsavtal, som förvaltas av EBRD, hade Bulgarien 
åtagit sig att sluta använda reaktorerna 1-4 så snart alternativa möjligheter för 
energiförsörjningen fanns att tillgå. Under 1993 antog man att dessa fyra reaktorer skulle 
stängas omgående. Den bulgariska regeringen har dock ännu inte antagit sitt 
ställningstagande till ett reviderat tidsschema för avstängningen, och för närvarande 
84 
föreligger inga kända planer på stängning av enheterna 1-4 före slutet av deras planerade 
livslängd (år 2004 resp. 2011). 
Planerings- och konstniktionsstandarderna för de båda reaktorerna av typ VVER 1000-
320 ligger närmare de säkerhetsnormer som allmänt tillämpas i EU. Investeringar för en 
modernisering av dessa reaktorer väntas komma igång under 1998. 
Under 1990 skrinlades byggandet av två ytterligare reaktorer av typ WER 1000-320 i 
Belene, på gmnd av otillräckliga medel. Regeringen har meddelat att slutförandet av 
Belene-anläggningen avskrivits för gott. Landet driver även en forskningsreaktor. 
Kärnkraftssektorn övervakas av kommittén för fredlig användning av kärnenergi 
(CUAEPP), vars uppgifter fastställs i lagen om fredlig användning av kärnenergi. Under 
de senaste tre åren har CUAEPP erhållit betydande tekniskt stöd, bl.a. från Europeiska 
unionen, för att förbättra sina arbetsmetoder och främja utvecklingen av mänskliga 
resurser. 
Kärnbränsle levereras av Ryssland. I det förflutna tillverkades det delvis av inhemskt 
uran och sändes till dåvarande Sovjetunionen för förädling. Landet förfogar inte över 
någon anläggning för urananrikning eller bränsletillverkning. Använt bränsle 
transporteras för närvarande inte tillbaka till Ryssland, utan förvaras på plats i en 
bassäng. Det finns planer på att bygga en anläggning för tillfällig torrförvaring. Strategier 
för slutförvaring har ännu inte utvecklats. Kostnaderna för avfallshantering och 
nedmontering av kärnkraftverken ingår för närvarande inte i elektricitetstarifferna. En 
fond har inrättats för det ändamålet, men inga inbetalningar hade ännu gjorts i början av 
1997. Det finns behov av en ny nationell förvaringsplats för det radioaktiva avfallet från 
Kozloduy och andra producenter. 
85 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Landet har ännu inte sammanställt någon övergripande energipolitik. 1995 kom 
regeringen med en "strategi för utvecklingen av energisektorn" som omfattade perioden 
1995-2010/2020. Denna var främst inriktad på ökad elproduktion, medan andra 
energiområden endast behandlades summariskt och finansieringskällorna för de 
investeringar som kommer att krävas inte alls togs upp. 
I sitt arbetsprogram definierar den nuvarande regeringen energisektorn som en nationell 
prioritet. I programmet meddelas att regeringen kommer att inrikta sig på att förstärka 
energisektorns rättsliga ram, främja effektiv energianvändning, omstmkturera och stegvis 
privatisera anläggningarna och bidra till diversifieringen av energiförsörjningen och 
-användningen. 
Den rättsliga ramen för konkurrens inom energisektorn motsvarar ännu inte vad som 
krävs för att följa direktiven om den inre energimarknaden i kombination med 
tillämpningen av EG-lagstiftningen om konkurrens. Trots att 1991 års "lag om skydd av 
konkurrensen" i princip även gäller för energisektorn, finns det i dag ingen lagstiftning 
som särskilt behandlar energifrågor. Det är därför av avgörande betydelse att energilagen 
antas och genomförs. I koncessionslagen fastställs icke-diskriminerande tillgång till 
kolväteresursema, vilket innebär att lagen i denna fråga utgör ett steg på vägen mot att 
uppnå överensstämmelse med EU-lagstiftningen. 
De viktigaste företagen inom energiproduktion, -transport och -distribution är statliga, 
vertikalt integrerade monopolföretag. Regeringen har dock meddelat att de kommer att 
privatiseras. En liberalisering av oljehandeln bör också noteras. 
Energipriserna har höjts avsevärt under den sista perioden. Sedan april 1997 verkar 
gaspriserna täcka alla kostnader, och elpriserna tycks täcka driftskostnader men ännu inte 
investeringskostnader och miljökostnader (inbegripet kostnaderna för nedmontering av 
kärnkraftverk och hantering av kärnavfall). Priserna för fjärrvärme subventioneras 
fortfarande av sociala skäl. Avsaknaden av adekvata priser i det förgångna och, i mindre 
omfattning, än i dag utgör ett hinder för omstmktureringen av elsektorn. 
För närvarande föreligger inga detaljerade planer för att säkerställa att landet i framtiden 
kan uppfylla EU:s beredskapskrav (inbegripet åliggandet att lagra olja för 90 dagar). 
Landets svåra finansiella situation kommer förmodligen att göra det omöjligt att bygga 
upp sådana lager på kort eller medellång sikt. 
Inom sektorn för fasta bränslen inleddes en omstrukturering under 1996. Detta kommer 
att leda till sociala och regionala problem, som måste lösas. Statliga ingrepp kommer att 
behöva bedömas utifrån EG-regler. 
Bulgarien bör vidta betydande åtgärder för att anpassa sig till gemenskapens normer för 
effektiv energianvändning (märkning av hushållsapparater, miniminormer för effektiv 
energianvändning) och miljö (exempelvis bränslekvalitet). Det kan bli svårt att anpassa 
landets raffinaderier till konkurrensen på den mättade europeiska marknaden. 
86 
Bulgariens tillträde kan öka EU:s beroende av ryskt uran och ryska 
anrikningsanläggningar. Försörjningsstrategin för kärnmaterial, som syftar till säkerhet 
genom diversifiering av källor, skulle dock gälla för de leveranskontrakt som sluts efter 
tillträdet. 
Efter tillträdet skulle Bulgarien behöva efterleva bestämmelserna i Euratom-fördraget, i 
synnerhet bestämmelserna om kärnbränsleförsörjningen, den gemensamma marknaden 
för kärnmaterial, säkerhetskontroll, hälsa och säkerhet samt internationella avtal. Fastän 
Bulgarien är part till alla internationella kämkraftsöverenskommelser på dessa områden 
har landet ännu inte genomfört alla bestämmelser som ingår i dessa i sin nationella 
lagstiftning. Det krävs en del rättsliga förändringar för att Bulgarien ska kunna anpassa 
sig till Euratom-fördragets bestämmelser om leveranser och äganderätt. Eftersom 
Bulgarien har ett fullständigt avtal om säkerhetskontroll med IAEA väntas inga större 
svårigheter för tillämpningen av gemenskapslagstiftningen på detta område. 
Kämsäkerhetsproblemet måste lösas, och realistiska program fastställas och genomföras i 
vederbörlig ordning. Detta kan eventuellt även innebära permanent avstängning av 
kämreaktorer. Under de närmaste åren bör säkerhetsmyndigheten, som har en betydande 
uppgift, erhålla ständigt stöd. 
Slutsats 
Bulgarien måste skynda på sina ansträngningar inom energisektorn för att förbereda 
tillträdet. I synnerhet måste följande frågor behandlas ingående: anpassning av monopol 
(inbegripet import och export), tillgång till nät, energiprissättning, beredskap (inbegripet 
obligatoriska oljelager), omstrukturering och statliga ingrepp i sektorn för fasta bränslen, 
utvecklingen av effektiv energianvändning samt kvalitetsstandarder för bränsle. 
Bulgarien måste dessutom genomföra vissa internationella bestämmelser inom 
kärnkraftsområdet och företa vissa ändringar av sin lagstiftning för att anpassa sig till 
Euratom-fördraget. 
Kärnsäkerheten kräver fortsatt särskild uppmärksamhet och snabbt genomförande av 
avtalsenliga, realistiska program, inbegripet stängningar där detta blir nödvändigt. 
Dessutom måste långsiktiga lösningar på avfallsproblemet finnas. 
Trg.sisport 
Gemenskapens transportpolitik består av handlingsprogram och initiativ inom tre 
grundläggande områden: 
• Att förbättra kvaliteten genom att utveckla integrerade och konkurrenskraftiga 
transportsystem som är baserade på avancerad teknik som också bidrar till att 
miljömål och säkerhetsmål uppnås. 
• Att stärka den inre marknaden för att främja effektivitet, valfrihet och användarvänliga 
transporttjänster samtidigt som goda arbetsförhållanden tryggas. 
87 
• Att bygga ut förbindelserna utåt genom att förbättra transportförbindelsema mellan 
EU och tredje land och främja EU-aktörers tillträde till andra transportmarknader (Den 
gemensamma transportpolitiken - Handlingsprogram 1995-2000). 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om tillnärmning av lagstiftningen till 
gemenskapens lagstiftning och samarbete för att omstmkturera och modernisera 
transporterna, för att göra det lättare att få tillträde till transportmarknaden, för att 
underlätta transitering och för att upprätta driftsstandarder som är jämförbara med dem 
som gäller inom gemenskapen. Vitboken är inriktad på åtgärder som behövs för att 
transportsektorn skall uppfylla den inre marknadens villkor, inklusive sådana aspekter 
som konkurrens, harmoniserad lagstiftning samt standarder. 
Översikt 
Bulgarien har en lång gräns mot Grekland och landet ligger på den traditionella 
färdvägen mellan Mellanöstern och Central- och Västeuropa. Tre av de Europatäckande 
transportkorridorer som fastställdes vid Kreta-konferensen för Europatäckande 
transporter går genom Bulgarien. Den fjärde korridoren är Donau som utgör största delen 
av Bulgariens gräns mot Rumänien. Kriget i det forna Jugoslavien ledde till att 
transittrafiken till och från Grekland ökade och till att transittrafiken till och från 
Mellanöstern lades om. Detta ledde till trafikstockningar på de bulgariska vägarna, vid 
gränsövergångar och vid knutpunkter på Donau. 
Bulgariens ekonomiska problem har orsakat en kraftig minskning i efterfrågan på gods-
och persontransporter för samtliga transportsätt. Undantagen är godstransport till sjöss, 
på grund av att den bulgariska fraktflottans operationer lades utanför Svarta havet, och 
persontransporter med flyg. Den totala transportefterfrågan har ännu inte kommit upp på 
samma nivå som tidigare, men börjar nu öka igen. Den stora förändringen vad gäller 
fördelningen på olika transportsätt skedde på godstransportområdet där vägtransporterna 
ökade kraftigt jämfört med andra transportsätt. 
Bulgarien har insett att man måste investera i betydande förbättringar av landets vägnät, 
och det finns behov av att utveckla den mycket begränsade infrastrukturen vid 
gränsövergångarna. Bristen på investeringar i infrastruktur och utrustning inom 
transportsektorn under de senaste tio åren har lett till omfattande problem, särskilt nu när 
merparten av utrustningen till de allmänna transporterna kommer att behöva importeras. 
Mycket av dagens utrustning kommer från det forna Sovjetunionen, och stora 
investeringar måste göras för att ersätta utmstning som inte uppfyller normerna eller som 
är för gammal. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Vad gäller förverkligandet av den inre marknaden har Bulgarien gjort stora 
ansträngningar för att anpassa sig till regelverket. Den bulgariska sektorn för 
internationella transporter tillämpar redan till viss del regler som liknar dem som finns 
inom gemenskapen, i synnerhet för den inhemska sjöfarten och kombinerade 
transportsätt. I fråga om lufttransporter har utkastet till lagstiftning om luftfart ändrats för 
att helt överensstämma med EG:s bestämmelser. Omfattande investeringar och mycket 
88 
arbete krävs dock för att genomföra detta, särskilt vad gäller säkerheten. Lagstiftningen 
om säkerhet måste skärpas och man måste se till att den genomförs på ett effektivt sätt. 
Behovet av att förnya flygplansflottan kan också komma att innebära stora 
finansieringsproblem. Inom sjöfartssektom är det säkerheten som långt ifrån 
överensstämmer med gemenskapens regelverk: Bulgarien når ännu inte upp unionens 
normer. 
Bulgariens godstransporter på väg överensstämmer inte helt med den nuvarande 
gemenskapslagstiftningen. De områden som måste övervakas under tiden före ett 
medlemskap omfattar åtgärder för trafiksäkerhet, vikt- och måttbegränsningar samt 
vägskatter. Det är nödvändigt att säkerställa att vikt- och måttbegränsningar 
överensstämmer med gemenskapens normer för att det bulgariska vägnätet utan hinder 
ska kunna ta emot fordon från gemenskapen. 
Järnvägssektorn och persontransporter på väg har lättare än de andra sektorerna att 
anpassa sig till gemenskapens regelverk, även om vissa klargöranden kommer att bli 
nödvändiga och ytterligare insatser behövs inom järnvägsområdet. Det förefaller däremot 
som om dessa båda sektorers effektivitet bör bevakas ytterligare, eftersom de stmkturella 
förändringarna (det faktum att sektorerna privatiseras och utsätts för konkurrens, etc.) 
ännu bara har inletts. 
De bulgariska myndigheterna har satt upp som mål att skapa ett integrerat och 
konkurrenskraftigt transportsystem. De två största svårigheterna på detta område blir 
troligen att uppnå en acceptabel säkerhetsnivå för transporterna och ett optimalt 
utnyttjande av transportsystemet. De framsteg som Bulgarien gjort vad beträffar 
säkerheten är uppmuntrande, men den ligger ännu långt från gemenskapens normer, 
särskilt inom luft- och sjöfart samt transporter på väg. Däremot verkar målet att skapa ett 
sammanhängande transportsystem mycket svårare att uppnå. Det är troligt att man i 
Bulgarien kommer att få se en bestående tendens till en ökning av vägtrafiken. Således 
måste man inrikta sina ansträngningar på järnvägarna och vattenvägarna, med tanke på 
att landets vägnät inte är lika utbyggt som järnvägs- och sjöfartsnätet. 
Övergången från planekonomi, där främst järnvägs- och flodtransporter användes, till 
marknadsekonomi där användaren fritt kan välja transportsätt leder till en omfördelning 
av trafikflödet till förmån för vägtrafiken. I Bulgarien har detta endast till viss del skett. I 
regeringens långsiktiga program prioriteras införandet av principer om privatisering i så 
stor utsträckning som möjligt inom transportsektorn. Detta omfattar även 
omstmkturering och privatisering av den bulgariska statliga järnvägen (BDZ) och Balkan 
Air, vilket ingår i statens strategi att generellt dra sig ur ägande och ledning av 
transportföretag. 
För att förbättra förbindelserna med medlemsstaterna och med grannländerna planerar 
Bulgarien att investera cirka 0,6 miljarder ecu ur landets budget under åren 1995-1999 i 
de transportinfrastrukturer som utnyttjas för internationell trafik, främst de 
Europatäckande transportkorridorerna. Detta belopp motsvarar knappt 1,2 % av BNP, 
vilket förmodligen inte kommer att täcka behoven med tanke på vägnätets nuvarande 
skick och bristande anpassning till de tekniska egenskaperna hos de fordon som 
89 
gemenskapen använder för godstransporter på väg. Om beloppet minskas på grund av 
nedskärningar i budgeten skulle denna brist bli ännu större. 
90 
Slutsats 
Bulgarien har gjort framsteg när det gäller att genomföra gemenskapens regelverk på 
transportområdet. Det är viktigt att landet snabbt anpassar sig till regelverket. Sjö- och 
luftfart samt godstransporter på väg är de sektorer som i störst utsträckning skulle kunna 
orsaka problem, särskilt vad gäller säkerheten. Övriga transportsektorer måste även i 
fortsättningen övervakas när regelverket genomförs, och då särskilt jämvägssektom. 
Man bör även övervaka användningen av de medel som är nödvändiga för att lägga 
gmnden till ett framtida transeuropeiskt transportnät utvidgat till de ansökande länderna. 
Dessutom bör man snabbt åtgärda nuvarande brister i vägnätet liksom följderna av 
regelverkets genomförandet på förnyande av vagnparker och flottor. Det är vidare 
nödvändigt att snabbt förstärka de bulgariska administrativa stmkturema, inbegripet 
kontrollorgan för t.ex. säkerheten. 
Små och medelstora företag 
EU: s företagspolitik syftar till att skapa ett gynnsamt klimat för små och medelstora 
företag inom EU, att förbättra deras konkurrenskraft och att uppmuntra dem till 
verksamhet på europeisk och internationell nivå. Politiken kännetecknas av en hög grad 
av subsidiaritet. Gemenskapens kompletterande funktion fastställs och omsätts i 
praktiken genom ett flerårigt program för små och medelstora företag i EU. Detta 
program ger den rättsliga gmnden samt budgetunderlaget för gemenskapens särskilda 
politiska insatser för små och medelstora företag. Regelverket har hittills varit begränsat 
till rekommendationer för specifika områden, men även lagstiftning inom andra sektorer 
påverkar små och medelstora företag (t.ex. konkurrens, miljö och bolagsrätt). 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete för att utveckla och stärka små och 
medelstora företag, särskilt inom den privata sektorn, bl.a. genom tillhandahållande av 
information och rådgivning i frågor som rör lagstiftning, administration och beskattning. 
Vitboken innehåller inga specifika åtgärder. 
Översikt 
I slutet av 80-talet fanns det praktiskt taget inte någon privat sektor. Den har sedan dess 
växt och stod för 38 % av förädlingsvärdet år 1995 och cirka 41 % av den totala 
sysselsättningen. I slutet av 1996 registrerades 321 000 privatägda företag (en betydande 
ökning under tre år) jämfört med 20 000 offentligt ägda företag. Det är osäkert hur stora 
de privatägda företagen är, men enligt uppgift skall merparten av företagen vara mycket 
små med mindre än fem anställda. De flesta privatägda företagen är handelsföretag eller 
företag som tillhandahåller tjänster till enskilda personer och andra företag. 
De största hindren för att de privatägda företagen skall kunna expandera är osäkra 
ekonomiska yttre förhållanden, höga räntor, hög och instabil beskattning samt osäkerhet 
på det juridiska planet. Det finns inte någon särskild regelram för små och medelstora 
företag i Bulgarien. 1991 inrättades en fond för små och medelstora företag under 
överinseende av industriministeriet för att genom lån med låga räntor hjälpa små privata 
företag att etablera sig. Regionala utvecklingsorgan, centrum för företagsrådgivning och 
91 
anslag till små och medelstora företag har kunnat förverkligas med hjälp av Phare-
programmet. Små och medelstora företag kan få visst stöd från icke-statliga 
organisationer, t.ex. handelskammaren och industrin. Flera på varandra följande 
regeringar har utlovat stöd till upprättandet av ett nationellt organ för små och medelstora 
företag, och enligt uppgift skall ett dekret från regeringen antas inom kort. 
Det pågående arbetet med att stärka de små och medelstora företagen under tiden före 
anslutningen måste således fortsätta. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
För att den privata sektorn i Bulgarien ska kunna växa krävs stora insatser för att 
stabilisera de makroekonomiska fömtsättningama, förenkla lagstiftningsmtiner och 
administrativa mtiner, stärka stödjande infrastruktur, förbättra skattesystemet samt göra 
det lättare för de små och medelstora företagen att få tillgång till finansiering. Detta 
kommer att ta åtskilliga år i anspråk. 
De tidigare ekonomiska strategierna och de rättsliga, skattemässiga och administrativa 
fömtsättningama har inte främjat de små och medelstora företagens utveckling. Med 
tanke på det arbete som krävs för att omstmkturera Bulgariens större statligt ägda företag 
behövs lämpliga stimulansåtgärder och stödjande stmkturer för små och medelstora 
företag. De initiativ som regeringen på senare tid har tagit i den riktningen är lovande. . 
Slutsats 
Det föreligger inte några specifika problem för Bulgariens integrering inom det här 
området. 
92 
3.5 Ekonomisk och social sammanhållning 
Sysselsättning och sociala frågor 
Gemenskapens socialpolitik har utvecklats med hjälp av en rad olika instmment såsom 
lagstiftning, Europeiska socialfonden samt riktade insatser på särskilda områden, till 
exempel åtgärder för bättre folkhälsa, för att bekämpa fattigdom och för att bistå personer 
med funktionsnedsättning. Gemenskapens regelverk omfattar hälsa och säkerhet i arbetet, 
arbetsrätt och arbetsvillkor, lika möjligheter för kvinnor och män, samordning av social 
trygghet för migrerande arbetstagare och av lagstiftning för tobaksprodukter. 
Sociallagstiftningen i Europeiska unionen kännetecknas av att det i denna fastställs 
minimikrav. Därtill kommer att den sociala dialogen på europeisk nivå finns med i 
fördraget (artikel 118b) och att det i protokollet om socialpolitik hänvisas till samråd med 
arbetsmarknadens parter och till åtgärder för att underlätta den sociala dialogen. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om tillnärmning av lagstiftningen till 
gemenskapens lagstiftning och samarbete för att höja nivån på hälsa och säkerhet i 
arbetet, om arbetsmarknadspolitik och om modernisering av systemet för social trygghet. 
Avtalet innehåller även bestämmelser om att arbetstagare som är medborgare i en 
medlemsstat och lagligen anställda i Bulgarien skall behandlas utan diskriminering på 
gmnd av nationalitet när det gäller arbetsförhållanden. Vitboken innehåller åtgärder för 
en tillnärmning på alla områden i gemenskapens regelverk. 
Översikt 
Dialogen med arbetsmarknadens parter för att lösa sociala och ekonomiska problem är i 
Bulgarien fortfarande outvecklad. Den sociala dialogen äger i huvudsak rum som möten 
där tre parter deltar - fackförbunden, arbetsgivarna och staten - och där det slutgiltiga 
beslutet fattas av det behöriga regeringsorganet. Dialogen förs inom ramen för det s.k. 
nationella rådet för samarbete mellan tre parter. Fram till helt nyligen var de olika 
fackförbunden ovilliga att delta i denna uppläggning av samarbetet, på gmnd av 
regeringens dominerande roll. Det finns två större fackförbund som är medlemmar av 
Europeiska Fackliga Samorganisationen (EFS) och ytterligare fyra erkända fackförbund. 
Arbetsgivarsidan består av flera organ som företräder den offentliga och den privata 
sektorns intressen. En vidare utveckling av privatiseringsprocessen kan bidra till en mer 
balanserad social dialog. 
Sedan reformarbetet inleddes har den statliga sektorn minskat dramatiskt, den privata 
sektorn har ökat i viss utsträckning och arbetslösheten har stigit drastiskt. 1996 hade den 
sjunkit till 13,7 % jämfört med 20,5 % år 1994 enligt ILO-mätningar. 
Bulgarien har börjat utarbeta en modem arbetsmarknadspolitik, moderna bestämmelser 
och institutioner. Detta arbete måste fortsätta inom ramen för regeringens politik för 
stmkturella reformer. 
Trots att landets system för social trygghet omfattar de viktigaste aspektema, t.ex. 
sjukdom, olycksfall, hälsovård och socialhjälp, är dagens bidragsnivåer inte tillräckligt 
höga för att hålla fattigdomen stången: i slutet av 1996 levde mer än 40 % av 
93 
befolkningen under den officiella gränsen för existensminimum. Antalet människor som 
omfattas av systemet för social trygghet har minskat från drygt fyra miljoner 1990 till 
mindre än tre miljoner 1994, men siffrorna har börjat stiga igen. Den delen av BNP som 
går till systemet för social trygghet är relativt liten, cirka 10 % år 1995 (vilket är en 
minskning från 12 % år 1990). Det krävs fortlöpande ansträngningar för att säkerställa att 
det sociala skyddsnätet förbättras. 
Det allmänna hälsotillståndet i Bulgarien är allvarligt. Hälsovården brottas med stora 
problem, och lider ibland brist på läkemedel och medicinsk standardutmstning. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Bulgarien har visserligen börjat anpassa den lagstiftning som hänför sig till särskild EU-
praxis för arbetstagares hälsa och säkerhet, men kraven och principerna i 1989 års 
ramdirektiv har inte uppfyllts. Det är osäkert i vilken utsträckning det finns ett 
fungerande inspektionsorgan som kan säkerställa att normerna för hälsa och säkerhet 
tillämpas korrekt och på ett homogent sätt. Det nuvarande inspektionsorganet har vare sig 
mandat eller resurser för att säkerställa att normer för arbetstagares hälsa och säkerhet 
tillämpas på rätt sätt. 
Stora förändringar behöver göras inom arbetsrätten, både vad gäller lagstiftning och 
tillämpning. Det finns brister i den lagstiftning som skall säkerställa att samråd med 
arbetstagarna och deras representanter sker på ett korrekt sätt i vissa situationer, t.ex. vid 
kollektiva friställningar eller när ett företag flyttar. Det finns heller inte några särskilda 
bestämmelser om säkerhet för de anställda i händelse av arbetsgivarens insolvens eller 
vid kollektiva friställningar. Lagar och förordningar om anställningsvillkor, t.ex. 
anställningskontrakt, skydd av unga arbetstagare och reglering av arbetstiden, behöver 
kompletteras och tillämpas på ett korrekt sätt. 
De gmndläggande bestämmelserna i EG:s lagstiftning om likabehandling av män och 
kvinnor omfattas av landets lagstiftning. De lagar som gynnar kvinnor tillämpas dock 
inte alltid, och kvinnomas situation tycks ha försämrats. Någon arbetsdomstol finns inte 
och det är oklart om fall om diskriminering kan tas upp i en vanlig domstol. 
I fråga om fri rörlighet för arbetstagare tycks det inte finnas något som skulle kunna 
hindra Bulgarien från att genomföra regelverkets bestämmelser på området. Införandet av 
fri rörlighet för arbetstagare kommer att kräva förändringar i nationell lag, främst i fråga 
om möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och skydd mot diskriminerande 
behandling på gmnd av nationalitet. 
Vad gäller den sociala tryggheten för migrerande arbetare torde ett medlemskap i princip 
inte innebära några större problem, men viss teknisk anpassning kommer att bli 
nödvändig. Viktigare är myndighetemas förmåga att tillämpa de utförliga 
samordningsreglerna i samarbetet med de andra länderna. Bulgarien måste utarbeta 
nödvändiga administrativa stmkturer för att kunna fungera inom samordningssystemet. 
Bulgarisk lagstiftning som omfattar EU:s direktiv om varningstexter på cigarettpaket och 
högsta tjärhalt har antagits. 
94 
Slutsats 
Överensstämmelsen med EG:s normer är dålig, och nuvarande åtgärder tillämpas inte 
alltid i enlighet med EG-praxis. Systemet för social trygghet behöver reformeras och den 
sociala dialogen måste utvecklas. Det kommer att krävas mycket stora ansträngningar för 
att säkerställa ett effektivt genomförande. Bulgarien måste anstränga sig för att anpassa 
sin lagstiftning till, och genomföra, gemenskapens regelverk innan landet kan bli 
medlem. 
Regionalpolitik och sammanhållning 
I enlighet med avdelning XIV i fördraget stödjer gemenskapen ökad sammanhållning, 
huvudsakligen genom stmkturfondema. Bulgarien måste införa dessa instrument på ett 
effektivt sätt, samtidigt som landet respekterar de principer, mål och tillvägagångssätt 
som kommer att råda vid anslutningen. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete på områdena för regional 
utveckling och fysisk planering, särskilt genom utbyte av information mellan lokala, 
regionala och nationella myndigheter och utbytesarrangemang för statstjänstemän och 
sakkunniga. Vitboken innehåller inga särskilda bestämmelser på detta område. 
Översikt 
Bulgariens BNP/capita låg 1995 på ungefär 24 % av genomsnittet inom EU, och den 
faktiska arbetslösheten låg på 14 %. Den värst drabbade regionen är Montana (19,6 %), 
där den registrerade arbetslösheten ligger nära 15 % högre än i Sofia (4,5 %). 
Den pågående stmkturella anpassningen på regional nivå påverkas i huvudsak av två 
faktorer: 
- Regionala skillnader i nedgången av industri- och jordbmksverksamheten. 
Tillverkningsindustrins nedgång i regionerna Haskovo, Russe och Varna är mest 
påtaglig. De svårast drabbade jordbmksområdena är Bourgas, Varna och Plovdiv. 
- Regionala skillnader beträffande fömtsättningama för ekonomisk utveckling, 
beroende på variationer i fördelningen av bland annat infrastruktur och mänskliga 
resurser. 
Gränsområdena ger också anledning till en viss oro, främst på grund av deras avfolkning 
och isolation. 
Bulgarien är uppdelat i nio regioner, som är statligt styrda administrativa enheter. 255 
självstyrande kommuner utgör de gmndläggande administrativa och territoriella 
enheterna för genomförandet av självstyre. För närvarande förbereds en 
förvaltningsreform i Bulgarien, som syftar till att ersätta de nio regionerna med mellan 
tolv och tjugoett distrikt, som kan komma att få självstyre. 
I enlighet med de "nationella riktlinjer för regional utveckling" som antogs 1994 
utvecklas den stmkturella anpassningsstrategin på nationell nivå sektoriellt, vilket gör att 
95 
särskild hänsyn kan tas till regionala problem. Lagstiftningsförslag rörande 
regionalpolitiska frågor håller på att sammanställas utgående från de förhållanden som 
råder i EG. Dessutom upprättas för närvarande en fond för regional utveckling. 
Ministeriet för regional utveckling och byggverksamhet är den ledande institutionen på 
regeringsnivå. Traditionellt sett är ministeriets verksamhet inriktad på utveckling av 
infrastruktur, i synnerhet vattenresurser och allmännyttiga tjänster, byggverksamhet, 
energinät och fysisk planering. 
Ett rådgivande råd för gränspolitiska frågor, infrastruktur och lokala myndigheter har 
upprättats i syfte att samordna regionalutvecklingsinitiativ som genomförs i samband 
med sektorsbunden politik. 
Bulgariens huvudsakliga åtgärder för att främja regional utveckling består i finansiellt 
stöd till kommuner i kris. Den andel av statens utgifter som hör samman med utveckling 
och som skulle kunna utgöra en eventuell motpart till EG:s strukturpolitik, kan ännu inte 
fastställas. Därför kan Bulgariens förmåga till sam finansiering för närvarande inte 
utvärderas med tillräcklig säkerhet. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
De bulgariska initiativen till regional utveckling genomförs genom en politik uppdelad på 
sektorer, men medvetenheten om de växande regionala skillnaderna och behovet av en 
aktiv regionalpolitik på alla regeringsnivåer ökar. 
Hittills saknas dock en sammanhängande strategi, en adekvat förvaltningsram och 
ekonomiska styrmedel för att genomföra regionalpolitik, och den fond för regional 
utveckling som skulle ha inlett sin verksamhet i januari 1997 har ännu inte skapats. 
Slutsats 
De bulgariska myndigheterna blir allt mer medvetna om behovet av en effektiv 
regionalpolitik som motvikt mot de ökande regionala skillnaderna. Myndighetemas 
kapacitet att leda integrerade regionala utvecklingsprogram behöver förbättras. I 
synnerhet krävs förbättrade förfaranden vad gäller administration och budget. För att 
Bulgarien skall kunna tillämpa gemenskapens regler, och för att de medel som utgår från 
EG:s strukturpolitik skall kunna kanaliseras på ett effektivt sätt, krävs betydande 
reformer som omfattar inrättandet av fungerande samordning mellan ministerierna och 
uppbringandet av tillräckliga samfinansieringsmedel. 
3.6 Miljö och livskvalitet 
Miljö 
Unionens miljöpolitik, som utgår från fördraget, syftar till att främja ekologisk 
hållbarhet. Detta skall uppnås genom integration av miljöskydd i olika områden av EU:s 
politik, förebyggande åtgärder, tillämpning av principen om att förorenaren betalar, 
bekämpning av miljöförstörelse vid källan samt delat ansvar. Gemenskapens regelverk 
omfattar cirka 200 rättsakter inom ett vitt område som bland annat berör förorening av 
96 
vatten och luft, hantering av avfall och kemikalier, bioteknik, strålskydd och naturskydd. 
Medlemsstaterna skall säkerställa att en miljökonsekvensbedömning genomförs innan 
utvecklingstillstånd utfärdas för vissa offentliga och privata projekt. 
I Europaavtalet fastställs att principen om hållbar utveckling skall läggas till gmnd för 
Bulgariens utvecklingspolitik, och att miljöaspekterna skall integreras till fullo. I avtalet 
fastställs vidare att miljön skall prioriteras i samband med bilateralt samarbete och 
tillnärmning av lagstiftningen till gemenskapsrätten. 
Vitboken behandlar endast en liten del av gemenskapens regelverk inom miljöområdet, 
nämligen den produktrelaterade lagstiftningen, som har direkt att göra med fri rörlighet 
för varor. 
Översikt 
Bulgariens miljöproblem är mycket allvarliga, och hittills saknas adekvata lösningar. 
Luftföroreningen i Bulgarien är betydande, och består främst av svaveldioxid och 
partiklar från värmekraftverk, tung industri, uppvärmning av fastigheter samt 
motorfordon. På vissa håll utgör luftkvaliteten en allvarlig hälsorisk. Avfall är ett annat 
problematiskt område. Avfallshanteringen är föga utvecklad, i synnerhet vad gäller 
bortskaffande av avfall, och förbränning sker okontrollerat. Markförorening och erosion 
är andra allvarliga problem. Grundvattenkvaliteten för dricksvattenändamål är i 
allmänhet god. I vissa områden är gmndvattnet dock förorenat av metaller, samt av 
sulfater och nitrater från gödningsmedel. Den biologiska mångfalden i Bulgarien är 
imponerande, och landet har länge medvetet gått in för att skydda sitt naturarv. 
Efter 1990 upprättades ett ministerium för miljö. Dessutom antogs en ramlagstiftning för 
miljön (1990, senare ändrad). I denna infördes bland annat principen om att förorenaren 
betalar, liksom bestämmelser om miljökonsekvensbedömning. 1992 fastställdes en 
miljöstrategi, som uppdaterades år 1994. I denna behandlas den vidare utvecklingen av 
den institutionella, rättsliga och reglerande ramen. Dessutom fastställs problem som i 
första hand måste lösas, bland annat luftföroreningar av bly och andra tungmetaller, samt 
möjliga föroreningar av dricksvattnet och av livsmedelsförråd. Den nationella fonden för 
miljöskydd, som upprättades år 1995 och främst finansieras genom böter för industriell 
förorening och avgifter för bränsle, ger bidrag och lån till kommuner och företag som 
önskar vidta miljöskyddsåtgärder. Hittills har utgiftsnivån för miljöskydd i Bulgarien 
varit låg. 
Lagstiftningen, inbegripet förordningar rörande miljökonsekvensbedömning, är 
fortfarande inte ändamålsenlig. Normerna för /«//föroreningar är otillräckliga för vissa 
ämnen, och befintliga normer genomdrivs inte genomgående. Det föreligger dock ett 
utkast till en lag om luftförorening, genom vilken ett tillståndssystem skulle införas. 
Normerna för vatten förorening är också otillräckliga, men det finns ett utkast till en ny 
rättsakt om vatten. Bortsett från området farligt avfall, där det finns ett antal rättsakter, 
saknas en sammanhängande nationell strategi eller lagstiftning för avfallshantering. 
Officiell kontroll av avfallshanteringsförfaranden saknas helt, och avfallsförbränningen 
omfattas inte av särskild lagstiftning. Ett utkast till en ny lag som lades fram nyligen 
omfattar inte alla typer av avfall. Bestämmelser om kemiska ämnen och föroreningar från 
97 
jordbmket saknas eller behöver uppdateras. Detta gäller även strålskydd, där landet 
dessutom saknar adekvat säkerhetspraxis. Lagringsplatsen för radioaktivt avfall i Rovi 
Han uppfyller inte de säkerhetsnormer som allmänt tillämpas i EU. 
Regeringen har i sitt program meddelat att den har för avsikt att införa en ny 
miljöstrategi, ny miljölagstiftning (inbegripet rättsakter om vatten och naturskydd) och 
skattemässiga fördelar för miljöinvesteringar. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Fastän Bulgariens miljölagstiftning för närvarande ses över, och EG-normema i 
allmänhet antas helt eller delvis i de nya rättsakterna (t.ex. utkastet till en rättsakt om 
vatten), är lagstiftningen på de flesta områdena fortfarande otillräckligt anpassad. Detta 
gäller även för bestämmelserna om luft- och vattenkvalitet, avfallshantering, kemiska 
ämnen, strålskydd och naturskydd. Bestämmelserna om miljökonsekvensbedömning bör 
utvecklas, eftersom de nyligen försvagats avsevärt genom nya ändringar. Snabbt 
införlivande av ramdirektiven om luft, avfall och vatten, samt av direktivet om 
samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar bör prioriteras, liksom 
fastställandet av finansieringsstrategier för lagstiftningsåtgärder inom vatten-, luft och 
avfallssektorn som kräver större investeringar. 
I fråga om överensstämmelse med EG:s miljöstandarder krävs ytterligare insatser från 
Bulgariens sida. På senare år har det nationella nätet för miljöövervakning förstärkts, men 
avsaknaden av politisk vilja och bristen på adekvat personal i de nationella och 
kommunala institutionerna hindrar att bestämmelserna genomdrivs effektivt. Mycket 
stora investeringar krävs inom de flesta områdena för att effektivt genomföra EG-
standarderna, i synnerhet beträffande vattenkvalitet, avfall från tätorter och 
modernisering av industrin. Dessutom krävs stora insatser för att utveckla en förvaltning 
som gör det möjligt för landet att till fullo anta, genomföra och genomdriva EG-
lagstiftningen. Landets strategi inför anslutningen bör på miljöområdet omfatta tidsplaner 
för genomförande av och överensstämmelse med EG:s regelverk, till att börja med bl. a. 
för genomförandet av ovan nämnda ramdirektiv samt IPPC-direktivet. 
Slutsats 
För att Bulgarien skall kunna anpassa sig till EG:s regelverk krävs en förbättring av 
landets ekonomiska situation. Dessutom krävs större och mer samordnade insatser på 
miljöområdet, stora investeringar, utvecklingen av en omfattande, kostnadseffektiv och 
målinriktad miljöstrategi samt upprättandet av adekvata strukturer för genomförande och 
genomdrivande av lagstiftning. Om dessa insatser görs skulle EU:s regelverk kunna 
införas fullständigt på medellång eller lång sikt. Verklig överensstämmelse med en rad 
rättsakter som kräver stora investeringar under en längre tid, samt avsevärda 
förvaltningsinsatser (t.ex. hantering av avloppsvatten från tätorter, dricksvatten, vissa 
aspekter av avfallshanterings- och luftföroreningslagstiftningen) kommer dock endast att 
kunna uppnås på mycket lång sikt. 
98 
Konsumentskydd 
Gemenskapens regelverk omfattar skydd av konsumentens ekonomiska intressen 
(inbegripet kontroll av vilseledande reklam, prismärkning, konsumentkredit, oskäliga 
avtalsvillkor, distansförsäljning, paketresor, försäljning utanför fasta affärslokaler och 
fast egendom på tidsdelningsbasis, s.k. timeshare), allmän produktsäkerhet samt de mer 
specifika områdena kosmetika, benämning på textilier och leksaker. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om tillnärmning av lagstiftningen till 
gemenskapens lagstiftning och samarbete i syfte att uppnå full överensstämmelse mellan 
konsumentskydd i Bulgarien och gemenskapen. Vitbokens fas 1 innehåller åtgärder för 
att förbättra produktsäkerheten, även för kosmetika, textilier och leksaker, samt för att 
skydda konsumentens ekonomiska intressen. Dessa åtgärder berör främst missledande 
reklam, konsumentkredit, oskäliga avtalsvillkor och prismärkning. Fas 2 innehåller 
åtgärder för paketresor, försäljning utanför fasta affärslokaler och fast egendom på 
tidsdelningsbasis. EG-lagstiftning som nyligen antagits (distansförsäljning) eller som 
kommer att antas inom kort (jämförande reklam, prismärkning) kommer också att behöva 
beaktas. 
I grundlagen nämns konsumentskydd och öppen konkurrens som grundläggande 
ekonomiska principer. Sedan en tid tillbaka diskuteras ett utkast till en rättsakt om 
konsumentskydd, men till dess att ett beslut fattas regleras detta område av vissa 
specifika lagar. 
Det finns inte något eget organ som är ansvarigt för att skapa en konsumentpolitik eller 
för att stärka konsumentlagstiftningen. Olika ministerier utarbetar och övervakar 
konsumentpolitiken men det finns inte något samordnande organ. Det s.k. 
konsumentförbundet som inrättades 1990 är den enda organisation i Bulgarien som 
särskilt ägnar sig åt att bevaka konsumentemas intressen. Det är ett oberoende förbund 
som består av konsumentföreningar och som ansvarar både för rådgivning och 
information till konsumenter och för att upprätthålla kontakt med och påverka 
regeringen. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Bulgarien behöver upprätta ett oberoende organ som har ansvar för konsumentfrågor. När 
den planerade lagen om konsumentskydd väl har antagits kan den komma att avhjälpa 
många brister, men finns det fortfarande många luckor att fylla. I fråga om skydd av 
konsumentens ekonomiska intressen kommer det att bli nödvändigt att i den nuvarande 
lagstiftningen göra omfattande förändringar vad gäller bestämmelser om prismärkning, 
vilseledande reklam, oskäliga avtalsvillkor och konsumentkredit. Nya lagar kommer att 
behöva stiftas för t.ex. försäljning utanför fasta affärslokaler, distansförsäljning och 
paketresor. 
Eftersom den bulgariska lagstiftningen inte innehåller några generella bestämmelser om 
normer för produktsäkerhet skulle antagandet av en ny lag om konsumentskydd vara 
99 
ytterligare ett steg mot en anpassning av landets lagstiftning till 
gemenskapslagstiftningen. Efter allt att döma finns det inte några lagar om 
märkningskrav för kläder eller textilprodukter, och den nuvarande lagstiftningen om 
leksakers säkerhet behöver ändras. Lagstiftningen för kosmetika liknar generellt sett 
gemenskapslagstiftningen, men vissa ändringar är nödvändiga för att uppnå fullständig 
överensstämmelse 
De bulgariska myndigheterna tillkännager i sitt nationella meddelande om en strategi för 
att genomföra vitbokens målsättningar att införlivandet av direktiven om 
konsumentskydd med den nationella lagstiftningen torde vara avslutat i slutet av 1998. 
När gemenskapens regelverk införs måste även en stark och oberoende 
konsumentorganisation stödd av de offentliga myndigheterna upprättas. 
Slutsats 
Om Bulgarien skall kunna uppfylla EG:s normer om konsumentskydd måste landet 
skynda på utarbetandet av en konsumentlagstiftning avsevärt. Även om arbetet med 
tillnärmningen har påbörjats enligt Europaavtalet har de gmndläggande principerna i 
gemenskapens regelverk ännu inte införlivats i bulgarisk lagstiftning, och engagemang 
och stora ansträngningar kommer att krävas för att uppnå fullständig överensstämmelse 
på medellång sikt. 
3.7 Rättsliga och inrikes frågor 
Nuvarande bestämmelser 
Gemenskapens regelverk för samarbete i rättsliga och inrikes frågor (ibland förkortat 
RIF) kan främst hänföras till rambestämmelserna för samarbete i avdelning VI (artikel K) 
i Fördraget om Europeiska unionen, den s.k. "tredje pelaren". Vissa bestämmelser och 
andra lagstiftande åtgärder inom den "första pelaren" (EG-fördraget) är emellertid också 
relevanta för detta samarbete. 
Europeiska gemenskapens samarbete i rättsliga och inrikes frågor rör i första hand 
asylpolitik, kontroll av gemenskapens yttre gränser, invandring, tull- och polissamarbete i 
kampen mot grov brottslighet, inklusive narkotikahandel, samt straffrättsligt och 
civilrättsligt samarbete. I EU-fördraget anges grundvalarna för samarbetet, särskilt 
Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och de gmndläggande friheterna 
samt Genèvekonventionen från 1951 om flyktingars rättsliga ställning. Samarbetet 
baseras också implicit på en rad andra internationella konventioner, framför allt inom 
ramen för Europarådet, Förenta nationerna och Haagkonferensen. Ur rättslig synpunkt 
skiljer sig åtgärderna inom den tredje pelaren från dem inom den första, eftersom de 
vidtas i form av konventioner, gemensamma åtgärder, gemensamma ståndpunkter och 
resolutioner. Detta gäller också de nya utkast till rättsakter som är under behandling. 
Rådet har fattat beslut om flera EU-konventioner (inklusive Dublinkonventionen från 
1990, konventioner angående utlämning och bedrägeribekämpning, samt 
Europolkonventionen), som nu väntar på att ratificeras av medlemsstatemas parlament. 
Ytterligare ett antal konventioner, bland annat en om gemenskapens yttre gränser, 
100 
befinner sig på olika stadier i rådets förhandlingar. Samarbetet i rättsliga och inrikes 
frågor bedrivs i hög grad på det praktiska planet, men omfattar också utformning och 
genomförande av lagstiftning. 
Det nya fördraget 
När det nya fördrag som blev resultatet av regeringskonferensens avslutande möte i 
Amsterdam träder i kraft kommer de nuvarande samarbetsramarna att vara överspelade 
inom flera av de ovan nämnda områdena. 
I det nya fördraget befästs på nytt målet att utveckla Europeiska unionen såsom ett 
område präglat av "frihet, säkerhet och rättvisa", och dessa frågor, bland annat fri 
rörlighet för personer, asyl och invandring, förs in inom ramen för gemenskapen. 
När det gäller den fria rörligheten för personer fastställs särskilt i det nya fördraget att 
reglerna inom Schengenöverenskommelserna skall integreras i Europeiska unionen, och 
att alla kandidatländer måste godta dessa regler för att kunna bli medlemmar i unionen. 
Vad gäller de områden som stannar kvar inom ramen för det tidigare samarbetet, särskilt 
polisiära och straffrättsliga frågor, lägger det nya fördraget gmnden för ett fördjupat 
samarbete. 
101 
Europaavtalet och vitboken 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete i kampen mot narkotikamissbruk 
och tvättning av pengar. 
Vitboken berör inte uttryckligen frågor inom den tredje pelaren, men hänvisar däremot 
till vissa frågor inom den första pelaren som hör nära samman med detta samarbete, 
bland annat tvättning av pengar samt den fria rörligheten för personer. Dessutom 
hänvisas till Bryssel- och Romkonventionema. 
Översikt 
Allmänna förutsättningar för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor 
Bulgarien blev medlem i Europarådet 1992, och ratificerade i oktober 1996 de viktigaste 
instmmenten angående mänskliga rättigheter, med undantag för konventionen om 
minoriteters rättigheter. Bestämmelser finns om att domstolarna skall vara oberoende i 
enlighet med rättsstatsprincipen. 
Vissa framsteg har gjorts vad gäller reformerna av de institutioner som ansvarar för 
rättsliga och inrikes frågor, men fortfarande återstår ett omfattande arbete t.ex. med att 
säkerställa att rättsstatsprincipen verkligen respekteras, åtgärda stmkturella svagheter och 
brist på personal och komma till rätta med korruption inom institutionerna. Den 
bulgariska lagstiftningen innehåller endast minimigarantier i fråga om dataskydd, och 
Bulgarien har med Europarådets hjälp inlett utarbetandet av ett övergripande system för 
dataskydd. (Se även avsnittet om den inre marknaden.) 
Asyl 
Bulgarien anslöt sig 1992 till Genèvekonventionen från 1951 och dess protokoll från 
1967. Konventionen är för närvarande direkt tillämplig och genomförs genom en 
förordning om flyktingstatus och asylförfaranden som förvaltas av den nationella byrån 
för asyl- och flyktingfrågor. Omkring 850 ansökningar om flyktingstatus gjordes 1995. 
De förfaranden som för närvarande tillämpas avviker från internationella standarder i ett 
antal olika avseenden, särskilt vad gäller förfaranden för förhör och avvisning. Ansvariga 
tjänstemän och anställda vid icke-statliga organisationer har begränsade kunskaper om 
utländska förhållanden och utländsk lagstiftning, och bristen på resurser är stor. Ett nytt 
lagförslag som syftar till effektivare asylförfaranden är under utarbetande. 
Invandring och gränskontroll 
Sedan 1989 har många bulgarer sökt arbete i EU-länder, framför allt i Tyskland och 
Grekland. Bulgarien är på väg att bli ett transitland för utvandrare från tredje land (Asien, 
Afrika och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen) som är på väg till EU. 
På gmnd av utvandringens oroande utveckling, missbmket av immigrationssystemet och 
andra relevanta faktorer, t.ex. narkotikahandeln på Balkanrutten, har EU beslutat att föra 
upp Bulgarien och Rumänien på förteckningen över tredje länder för vilka visum krävs. 
De Bulgariska myndigheterna arbetar nu med att införa åtgärder som i praktiken innebär 
en skärpning av visumreglema. Inresesystemet förstärks också, genom att reglerna om 
102 
uppehålls- och arbetstillstånd och om medborgarskap skärps, särskilt för riskländer. I 
mars 1997 beslutade Bulgariens regering att införa visumfrihet för medborgare i EU- och 
EES-ländema. Bulgarien skärper för närvarande också förfarandena för verkställande 
utvisningsförfarandena och straffen för illegal invandring, och påföljder har införts för 
transportörer. Bulgarien har avtal om återtagande med Tyskland, Grekland, Frankrike, 
Spanien, Polen, Slovakien, Slovenien och Litauen, och avtal förbereds med Portugal, 
Beneluxländerna, Danmark, Tjeckien och Rumänien. Med Turkiet finns inget sådant 
avtal. Det bulgariska systemet för gränsförvaltning refomieras för närvarande varvid 
gemensamma informationssystem, dokumentkontroll och förbättrad övervakning införs. 
Ansvaret delas mellan militären (vid den turkiska gränsen, vilket återspeglar 
bestämmelser inom ramen för den forna Warsawapakten) och gränskontrollen, men 
planer finns nu på att upprätta en enda civil nationell gränskontroll. 
Polissamarbete 
Sedan 1990 har den organiserade brottsligheten ökat kraftigt i Bulgarien inom en rad 
olika områden, bl.a. handel med kvinnor, beskyddarverksamhet och annan brottslig 
verksamhet, utpressning, ekonomisk brottslighet och smuggling av många olika föremål, 
även narkotika. De flesta grupper är av inhemsk härkomst, men det finns nära 
förbindelser med utländska ligor. Regeringen arbetar med utveckling av ett nationellt 
samordnat program för bekämpning av den organiserade brottsligheten, och en ändring 
av strafflagen planeras i syfte att åstadkomma större effektivitet i kampen mot denna 
brottslighet. Den viktigaste myndigheten är inrikesministeriets centrala myndighet för 
bekämpning av organiserad brottslighet. Samordningen med andra berörda organ (tullen, 
finansmyndigheterna, rättsväsendet) har varit dålig, men regeringen försöker förbättra 
den. Bulgarien är part till 1990 års konvention om tvättning av pengar och antog i maj 
1996 en lag om tvättning av pengar. Mycket arbete återstår dock för att systemet skall 
kunna fungera effektivt i praktiken. (Se även avsnittet om den inre marknaden.) 
Bulgarien har ratificerat de viktigaste konventionerna om terrorism. Ingen 
terroristverksamhet anses förekomma i landet, men vissa tecken tyder på att terrorister 
använder Bulgarien som transitland. 
Narkotika 
Bulgarien utgör ett viktigt transitland för narkotikahandel, och den inhemska efterfrågan 
ökar. Det är framför allt heroin som transporteras genom Bulgarien, men beslagen tyder 
även på en ökad transitering av cannabis. Det finns en viss inhemsk produktion av 
opiumvallmo. Bulgarien är part till de viktigaste internationella narkotikakonventionerna. 
Regeringen håller på att inrätta ett nationellt råd som skall genomföra en global strategi 
för bekämpning av narkotikamissbruk och narkotikahandel. Lagförslag har utarbetats om 
en skärpning av kontrollen av narkotika och syntetiska droger och prekursorer och 
särskilda enheter för narkotikabekämpning har inrättats inom polisen och tullen. 
Rättsligt samarbete 
Bulgarien har ratificerat de viktigaste straffrättsliga konventionerna, och 
straffprocessrätten medger rättsligt samarbete, men det finns inga tillämpningsföreskrifter 
för konventionerna. På det civilrättsliga området medger processrätten ett visst rättsligt 
103 
samarbete, och Bulgarien har ratificerat konventionen om skiljedom i handelstvister men 
inte Haagkonventionema. Allmänt sett råder inom det bulgariska rättssystemet stor brist 
på resurser. Erfarenheterna av rättsligt samarbete är begränsade och kunskapen om 
utländska rättssystem liten. Processen med att bygga upp institutioner och fastställa 
regler för hur de rättsliga stmkturema skall fungera pågår. Ett program för reformering av 
det bulgariska rättssystemet godkändes i december 1996. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Bulgarien har på samtliga nyckelområden inom ramen för det rättsliga och inrikes 
samarbetet inlett åtgärder för att uppfylla EU:s krav. Vad beträffar lagstiftningen är de 
flesta (men inte alla) viktiga bestämmelser införda eller under utarbetande. Bulgariens 
svårigheter i fråga om förbindelserna med EU i visumfrågor har föranlett regeringen att 
göra stora insatser för att förstärka visum- och inresesystemen för att öka 
överensstämmelsen med £U:s system, men fortfarande återstår en del arbete för att 
åstadkomma en anpassning till regelverket. Bulgarien har stora problem med organiserad 
brottslighet och narkotikahandel. Regeringen har reagerat kraftigt, vilket har haft viss 
effekt, men uppgiften är omfattande. De bulgariska tjänstemännen har i allmänhet liten 
om någon praktisk ©ifarenhet av att arbeta med kollegor och institutioner inom EU. 
Eftersom de problem som Bulgarien och dess grannländer på Balkan står inför 
(invandringspolitik, narkotika, organiserad brottslighet) är av gränsöverskridande 
karaktär är det också nödvändigt att utveckla effektivare mekanismer för regionalt 
samarbete på dessa områden. 
Slutsats 
Med tanke på att de problem Bulgarien står inför på området för rättsliga och inrikes 
frågor är mycket stora, kommer det att bli svårt att på medellång sikt uppfylla (det 
nuvarande och det framtida) regelverkets krav. För att åstadkomma detta kommer stora 
fortsatta insatser att krävas, med särskild tonvikt på att förbättra effektiviteten och 
kapaciteten hos de institutioner som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor. 
104 
3.8 Utrikespolitik 
Handel och internationella ekonomiska förbindelser 
Gemenskapens regelverk på detta område består i princip av gemenskapens multilaterala 
och bilaterala handelspolitiska åtaganden och dess autonoma handelspolitiska 
skyddsåtgärder. 
Europaavtalet innehåller på flera områden bestämmelser enligt vilka partema skall följa 
WTO/GATT-principer eller andra relevanta internationella förpliktelser. 
Vitboken innehåller inga bestämmelser på detta område. 
Översikt 
Bulgarien är medlem i Världshandelsorganisationen (WTO) och har observatörsstatus i 
avtalet om offentlig upphandling. Vid en anslutning måste Bulgarien uppfylla 
förpliktelserna enligt de plurilateral WTO-avtal till vilka gemenskapen är part. 
Bulgarien har för närvarande inga kvantitativa begränsningar för textil- eller 
beklädnadsprodukter. Vid en anslutning skulle gemenskapens politik på textilområdet 
utvidgas till att omfatta Bulgarien. För att beakta Bulgariens anslutning skulle det bli 
nödvändigt att justera eventuella begränsningar som gemenskapen fortfarande 
upprätthåller vid anslutningstidpunkten med en lämplig mängd. 
Bulgarien upprätthåller av betalningsbalansskäl begränsningar som gradvis måste 
undanröjas före en anslutning. De bulgariska myndigheterna har samtyckt till att börja 
avvecklingen så snart situationen beträffande betalningsbalansen förbättrats. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Vid en anslutning måste Bulgarien tillämpa Gemensamma tulltaxan och de bestämmelser 
inom den gemensamma jordbrukspolitiken som rör utrikeshandeln. Den vägda 
genomsnittliga nivån, efter Umguaymndan, på tullarna för mest gynnad nation vad gäller 
industriprodukter är 16,4 % för Bulgarien och 3,6 % för gemenskapen. I och med att fri 
handel införs gradvis mellan Bulgarien och gemenskapen fram till anslutningstidpunkten 
skulle dock verkningarna för den inhemska industrin av att den lägre Gemensamma 
tulltaxan tillämpas bli mindre. 
Bulgarien bör i sina förbindelser med internationella organisationer säkerställa att dess 
agerande och åtaganden står i överensstämmelse med Europaavtalet och att landets 
framtida förpliktelser som medlem i gemenskapen fullgörs på ett enhetligt sätt. 
Vid en anslutning skulle Bulgarien bli part till gemenskapens olika förmånsavtal. 
Förmånsavtal mellan Bulgarien och tredje land måste i allmänhet sägas upp vid en 
anslutning. 
105 
Bulgariens exportbegränsningar beträffande skrot av järn eller stål skall vara undanröjda 
vid utgången av 1997. 
När det gäller tjänstehandel och etableringsvillkor genomgår Bulgarien en process som 
bör göra det möjligt för landet att bringa sina multilaterala åtaganden i närmare 
överensstämmelse med gemenskapens i de fall då detta är nödvändigt. 
Vid en anslutning skulle Bulgarien vara tvunget att upphäva nationell lagstiftning om 
handelspolitiska skyddsåtgärder och i stället tillämpa EG:s lagstiftning. 
Erfarenheterna från tidigare anslutningar har visat att en automatisk utvidgning av 
gällande antidumpningsåtgärder till att omfatta nya medlemsstater kan föranleda tredje 
länder att ifrågasätta detta förfarandes överensstämmelse med relevanta WTO-
bestämmelser. Det har också visat sig att anslutningar skapar möjligheter att kringgå 
åtgärder som antagits av gemenskapen inom ramen för de handelspolitiska 
skyddsåtgärderna. Detta sker genom att stora mängder av den produkt som omfattas av 
åtgärder exporteras till den framtida medlemsstatens territorium före anslutningen för att 
sedan vid anslutningen automatiskt övergå till fri omsättning inom det utvidgade 
tullområdet. Dessa två problem måste behandlas under tiden före Bulgariens anslutning. 
Bulgarien är anslutet till två av de fyra befintliga ordningarna för icke-spridning av 
massförstörelsevapen, har ansökt om att gå med i den tredje och uttryckt intresse för ett 
medlemskap i den fjärde. Bulgarien förväntas inom kort godkänna EU:s 
kontrollförteckning över varor med dubbelt användningsområde. Även vapenexporten 
kontrolleras. Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning exportkontrollen verkligen 
genomdrivs och om vissa förbehåll är berättigade, men det verkar inte som om Bulgarien 
skulle få några större problem med att tillämpa EG:s lagstiftning på detta område. 
Slutsats 
Bulgarien bör kunna uppfylla gemenskapens krav på detta område på medellång sikt. 
Utvecklingssamarbete 
Regelverket på området för utvecklingssamarbete utgörs framför allt av 
Lomékonventionen, som löper fram till början av år 2000. 
Varken Europaavtalet eller vitboken innehåller några bestämmelser på detta område. 
Översikt 
Bulgarien har ingått ett antal handelsavtal med AVS-ländema. Dessa avtal utgår från 
klausulen om mest gynnad nation. Enligt Bulgariens allmänna preferenssystem beviljas 
vissa AVS-länder ett visst mått av förmånsbehandling i form av sänkta tullar, och de 
AVS-länder som betraktas som minst utvecklade beviljas tullfrihet. 
Bulgarien har inte några budgetmedel för utvecklingsstöd, men har deltagit i 
internationell verksamhet som stödjer utvecklingsländerna, bl.a. genom humanitär hjälp. 
106 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Bulgarien bör vid anslutningen tillämpa sin förmånliga handelsordning på AVS-ländema 
och tillsammans med de övriga medlemsstaterna delta i finansieringen av Europeiska 
utvecklingsfonden (EUF), som tillhandahåller finansiellt stöd i enlighet med 
Lomekonventionen. 
Tillämpningen av Lomékonventionens handelsordning bör allmänt sett inte innebära 
några svårigheter för Bulgarien. 
Normalt ansluter sig nya medlemsstater till Lomekonventionen genom ett protokoll som 
bifogas konventionen och som träder i kraft samma dag som de ansluter sig till EU. 
Slutsats 
Bulgarien kan mycket väl uppfylla EU:s krav inom det här området under de kommande 
åren. 
107 
Tull 
Gemenskapens regelverk på detta område utgörs av gemenskapens tullkodex och dess 
tillämpningsföreskrifter, Europeiska unionens kombinerade nomenklatur, Gemensamma 
tulltaxan inklusive handelsförmåner, tullkvoter och tillfälliga upphävanden av tullar samt 
annan tullrelaterad lagstiftning som inte omfattas av tullkodexen. 
Europaavtalet innehåller bestämmelser om upprättande av ett frihandelsområde med 
gemenskapen och en gradvis avveckling av tullar på ett stort antal olika produkter i 
enlighet med klara tidsplaner från och med avtalets ikraftträdande. 
Vitboken innehåller under fas I åtgärder för att konsolidera och rationalisera den 
frihandel som upprättats enligt Europaavtalet, inklusive lagstiftning som är förenlig med 
tullkodexen, Kombinerade nomenklaturen och andra bestämmelser. Fas II handlar om att 
gemenskapens lagstiftning skall antas i sin helhet för att medlemskap i tullunionen skall 
vara möjligt vid en anslutning. 
Översikt 
Vid en anslutning skulle de bulgariska tullmyndigheterna bli tvungna att påta sig alla de 
skyldigheter som följer av kravet på att landet skall skydda och kontrollera sin del av 
Europeiska unionens yttre gräns. Fömtom bestämmelserna om indirekta skatter skulle de 
bulgariska tullmyndigheterna ansvara för genomförandet av och upprätthållandet av 
respekten för den gemensamma handelspolitiken, den gemensamma jordbmkspolitiken, 
den gemensamma fiskeripolitiken och andra bestämmelser vid gemenskapens yttre gräns. 
Bulgariens förmåga att till fullo tillämpa gemenskapens regelverk fömtsätter att landet 
har möjlighet att anta och genomföra gemenskapens lagstiftning, att nivån på 
infrastrukturen och utmstningen är godtagbar, särskilt i fråga om datorisering och 
möjligheter att göra undersökningar, och att det inrättas en effektiv tullförvaltning med 
ett tillräckligt antal kunniga och motiverade tjänstemän med en hög grad av integritet. 
Bulgariens tullagstiftning går tillbaka till 1960-talet. Med hjälp av det tekniska bistånd 
som tillhandahållits genom tullprogrammen håller Bulgarien på att gradvis utarbeta 
lagstiftning som harmonierar med gemenskapens tullkodex. 
Bulgarien anpassade 1996 sin nationella varunomenklatur till gemenskapens 
kombinerade nomenklatur. Landets tullförvaltning har ännu inte någon integrerad 
tulltaxa. Detta kommer att försvåra jämförelsen av bulgariska tullsatser med 
Gemensamma tulltaxans tullsatser. Bulgarien är ännu inte förtroget med gemenskapens 
system för bindande klassificeringsbesked. 
Den 1 januari 1997 antog Bulgarien det nya systemet för kumulering av urspmng mellan 
europeiska länder. 
Landet har ansökt om att bli avtalsslutande part till EG/EFTA-konventionen om ett 
gemensamt transiteringsförfarande och till konventionen om det administrativa 
enhetsdokumentet. En arbetsgrupp från gemenskapen biträder landet på detta område, 
108 
men utvecklingen hindras av svårigheter med garantier. Anslutning till 
transiteringskonventionen kommer att kräva ytterligare omfattande förberedelser. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Bulgarien måste anpassa sina nationella förfaranden till gemenskapens lagstiftning om 
suspensiva arrangemang och tullförfaranden med ekonomisk verkan. Vid tidpunkten för 
en anslutning skulle det krävas vissa övergångsbestämmelser, särskilt för förfaranden 
som inleds före anslutningsdagen och avslutas efter den dagen. 
I sina handelsförbindelser med Europeiska gemenskapen måste Bulgarien helt avveckla 
de återstående avgifter som har samma verkan som tullavgifter, t.ex. den 
tullklareringsavgift som fortfarande tillämpas trots att den strider mot Europaavtalet. 
Det kommer att vara viktigt att se till att de bulgariska tullmyndigheterna på ett lämpligt 
sätt kan delta i tullunionens respektive den inre marknadens olika datoriserade system för 
förvaltning av bestämmelserna om tull och indirekta skatter, samt i de datoriserade 
systemen för ömsesidigt administrativt bistånd i frågor som rör tull, jordbmk och 
indirekta skatter. 
Vid en anslutning måste Bulgarien avveckla tullkontrollerna vid gränserna mot 
medlemsstaterna i Europeiska unionen och mot de andra länder som ansluter sig. Landet 
bör i sin strategiska planering beakta de medel som kan komma att behövas för att 
förstärka gränskontrollstationerna vid gränserna mot länder som inte är medlemsstater i 
Europeiska unionen. 
Svårigheter har uppstått med anledning av att landet eventuellt inte uppfyller 
Europaavtalets bestämmelser om återexport av känsliga produkter till länder utanför EU. 
Slutsats 
Bulgariens tullförvaltning håller på att omorganiseras. Det kommer att bli nödvändigt att 
anpassa organisationen till de uppgifter som måste utföras av en modem tullförvaltning. 
Låga löner gör det svårt att rekrytera personal. 
Det verkar inte sannolikt att Bulgarien under de närmaste åren kan fullgöra de 
skyldigheter som åligger en tullförvaltning i Europeiska unionen. 
109 
Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 
Bulgarien har sedan 1989 omorienterat sin utrikes- och säkerhetspolitik i riktning mot 
europeisk och euroatlantisk integration. Förbättrade förbindelser med grannländerna har 
också prioriterats av en rad på varandra följande bulgariska regeringar. Bulgarien har 
aktivt deltagit i dialogen inom ramen för unionens gemensamma utrikes- och 
säkerhetspolitik och har hörsammat uppmaningar att understödja EU:s insatser i detta 
sammanhang. Bulgarien är medlem av FN, Organisationen för säkerhet och samarbete i 
Europa (OSSE), Europarådet och många andra internationella organisationer. Det är 
associerad partner i Västeuropeiska unionen (VEU), deltar i Nordatlantiska 
samarbetsrådet (NACC) och Partnerskap för fred. Bulgarien har uttryckt sin önskan att gå 
med i VEU och NATO så snart som möjligt. Landet har deltagit i 
återuppbyggnadsarbetet i Bosnien och sänt 50 polisobservatörer till FN:s multinationella 
styrka i Bosnien. Det är också med i ett antal regionala organisationer, t.ex. det 
ekonomiska samarbetet mnt Svarta havet, trepartsavtalen med Rumänien och Grekland 
samt Centraleuropeiska initiativet (CEI). Bulgarien tog 1996 initiativ till, och stod som 
värd för, ett ministermöte i Sofia. Vid detta möte antogs en deklaration om regionalt 
samarbete. 
Det finns inga territoriella tvister mellan Bulgarien och någon medlemsstat i unionen 
eller med Rumänien. 
I takt med Bulgariens demokratisering och minskningarna av de etniska spänningarna har 
förbindelserna med Turkiet förbättrats avsevärt de senaste åren. Det återstår dock ett antal 
olösta frågor däribland utstakningen av landgränser och på kontinentalsockeln, 
fastställande av områden för flyginformation, navigeringsbestämmelser genom Bosporen 
samt kulturella frågor. Förhandlingar pågår för närvarande om samtliga dessa frågor men 
det är inte troligt att de kommer att innebära några allvarligare problem för de bilaterala 
förbindelserna. 
Bulgarien var det första land som erkände den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien 
den 15 januari 1992. Sedan dess har förbindelserna förbättrats avsevärt och den f.d. 
jugoslaviska republiken Makedonien är nu en viktig handelspartner för Bulgarien. Något 
gmndläggande fördrag har ännu inte undertecknats på gmnd av den s.k. "språktvisten" 
(Bulgarien erkänner inte makedonska som ett eget språk), men regeringen förklarade 
nyligen att man har för avsikt att lösa frågan. 
Förbindelserna med Jugoslavien avbröts under den väpnade konflikten i det f.d. 
Jugoslavien när Bulgarien anslöt sig till de sanktioner som infördes av FN:s säkerhetsråd. 
Sedan överenskommelsen om handel och ekonomiskt samarbete 1995 har förbindelserna 
mellan Bulgarien och Jugoslavien gradvis förbättrats. Dock har man ännu inte kommit 
överens om gränserna, och behandlingen av den bulgariska minoriteten i Jugoslavien 
oroar Bulgarien. 
Bulgarien har en ansenlig utrikesförvaltning som skulle göra det möjligt för landet att 
delta som fullvärdig medlem i unionen. Landet har 87 beskickningar utomlands och 588 
anställda i diplomatisk tjänst. 
110 
Bulgarien stödjer icke-spridning av kärnvapen samt biologiska och kemiska vapen, och 
har undertecknat alla relevanta överenskommelser om vapenkontroll. Landet har 
undertecknat, eller ansökt om anslutning till, alla de viktigaste exportkontrollordningarna 
och utövar därmed strikt kontroll vad gäller teknik med dubbelt användningsområde. Det 
bulgariska försvaret, som står under demokratisk kontroll, håller på att omorganiseras för 
att motsvara NATO:s krav. Försvarsindustrin har gått tillbaka kraftigt under de senaste 
åren och håller även den på att omorganiseras i ett försök att uppnå NATO-standard. 
I det memorandum som fogades till ansökan om medlemskap i unionen bekräftade 
Bulgarien sin vilja och förmåga att delta fullt ut och aktivt i den gemensamma utrikes-
och säkerhetspolitiken. 
Bedömningen av Bulgariens utrikes- och säkerhetspolitik till dags dato ger anledning att 
förvänta att landet som medlem effektivt skulle kunna uppfylla sina skyldigheter på detta 
område. 
3.9 Finansiella frågor 
Finansiell kontroll 
Genomförandet av gemenskapspolitiken, särskilt för jordbmket och stmkturfondema, 
kräver effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för offentliga utgifter, med 
bestämmelser om bedrägeribekämpning. Ett närmande av lagstiftningen behövs dessutom 
för att tillåta att systemet för egna medel införs, med tillfredsställande bestämmelser för 
bokföring. 
Europaavtalet föreskriver samarbete inom revision och finansiell kontroll, med tekniskt 
bistånd från gemenskapen om så är lämpligt. Vitboken innehåller inga åtgärder på detta 
område. 
Översikt 
Det nationella revisionsorganet är det högsta externa kontrollorganet. Det upprättades 
urspmngligen 1880, avskaffades 1947 och åtempprättades 1995. Det är en rättslig enhet 
som finansieras med budgetmedel och som är oberoende av den verkställande makten. 
Den är dessutom ansvarig inför parlamentet. Revisionsorganets styrelse finns i Sofia och 
dess nio regionala kontor, som omfattar 28 distrikt, finns i andra större kommuner. 
Statens och kommunemas budget liksom alla organisationer, stiftelser och fonder som 
upprättats med budgetmedel och som fortsatt tar del av budgetmedlen eller som 
garanteras bidrag av regeringen kontrolleras av revisionsorganet. De enheter som 
kontrolleras är juridiskt bundna av resultaten. 
Inom regeringsorganisationen finns statens finansiella kontroll som en rättslig enhet med 
egen budget inom finansministeriet. Denna enhet genomför förebyggande och 
uppföljande kontroller. Den består av en styrelse och 28 distriktskontor. Den kontrollerar 
även de övergripande verksamheterna och övervakar de interna kontrollenheterna inom 
ministerier och andra offentliga institutioner. 
m 
Interna och externa organ för finansiell kontroll granskar dokument men gör även 
inspektioner på plats. 
Skatte- och tullmyndigheterna utgör båda rättsliga enheter med egen budget inom 
finansministeriet. Skattemyndigheten genomför förebyggande, löpande och uppföljande 
kontroller. Den består av en central myndighet samt regionala och lokala skattekontor. 
Tullmyndigheten genomför förebyggande kontroller av import, export och handel med 
utländska värdesaker vid landets gränser. Myndigheten ansvarar för att fastställa och 
driva in importskatter. 
Rättssystemet, som består av domstolar, åklagarmyndighet och polisväsen, ansvarar för 
bedrägeribekämpning. Statens finansiella kontrollfunktion utför också undersökningar 
inom området. Det s.k. centrala kontoret för bekämpning av organiserad brottslighet 
sorterar under inrikesministeriet. 
Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna 
Revisionsorganets oavhängighet säkerställs genom den akt som utgör dess rättsliga 
gmnd. Vidare fastställs där en lämplig gmnd för att verksamheten utvecklas och 
genomförs på ett självständigt sätt. Den faktiska uppbyggnaden av institutionen har gått 
långsamt på gmnd av bristande budgetmedel och hinder av logistisk natur. 
Regeringens interna finansiella kontrollsystem lider av i stort sett samma problem som de 
offentliga myndigheterna i allmänhet. Den behöver en genomgående översyn och 
omstrukturering. Man skulle även behöva upprätta riktlinjer för den finansiella 
kontrollen. Det finns inte någon central myndighet som ansvarar för 
bedrägeribekämpning. 
Ytterligare samarbete med kommissionen kommer att bli nödvändigt för att fastställa om 
bokföringsförfarandet helt överensstämmer med kraven i förordning 1552/89. Skatte- och 
tullmyndigheterna måste omstmktureras för att säkerställa en effektiv skatteuppbörd. 
Finansieringen av jordbrukspolitiken har just påbörjats. Utbetalningssystemet har redan 
fastställts, men den nödvändiga kontrollen över utbetalningarna uppfyller inte EG:s 
bestämmelser. 
Eftersom det inte finns någon regionalpolitik som kan jämföras med den som tillämpas 
inom EG:s medlemsstater är det svårt att göra en bedömning av hur den finansiella 
kontrollen fungerar inom regional utveckling och utvecklingsfonder. Effektiva strukturer 
för övervakning, kontroll och revision behöver fastställas inom detta område. 
Slutsats 
Fömtsatt att nuvarande åtaganden fullföljs skulle det nationella revisionsorganet på 
medellång sikt kunna fungera i överensbestämmelse med EG:s normer. 
112 
Det kommer att krävas omfattande insatser för att förstärka stmkturen för intern finansiell 
kontroll. 
Budgetkonsekvenser 
I meddelandet "Agenda 2000" anges den övergripande ekonomiska ram inom vilken 
budgetkonsekvenserna av framtida utvidgningar i medellångt perspektiv bör rymmas, för 
att den föreslagna inriktningen för gemenskapspolitiken skall kunna genomföras inom 
rimliga budgetramar. 
Det är för närvarande svårt, och förvisso för tidigt, att göra en exakt bedömning av 
budgetkonsekvenserna för varje enskilt ansökningsland. Budgetkonsekvenserna kommer 
i själva verket att bestämmas av följande faktorer: 
- Tidpunkten för varje lands anslutning. 
- Gemenskapspolitikens utveckling fram till den tidpunkten, i synnerhet besluten om den 
fortsatta reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och nya riktlinjer för de 
stmkturella åtgärderna. 
- Varje lands framsteg vad gäller tillväxt, konkurrenskraft och produktivitet, förmåga att 
anta det gemensamma regelverket. 
- De övergångsåtgärder som kan bli ett resultat av förhandlingarna. 
Man kan idag endast visa på några övergripande linjer i ett par budgetkategorier, och ge 
en allmän uppskattning som illustration. 
Utgifter 
Om man antar att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken genomförs efter 
kommissionens föreslagna riktlinjer, skulle Bulgariens anslutning, under ett år då denna 
reform tillämpas fullt ut, och endast för interventionsåtgärder på marknaden, innebära en 
ökning med 1% av kostnaderna jämfört med motsvarande beräknade utgift för de 
nuvarande femton medlemsstaterna. 
Efter en stegvis ökning av tillväxten skulle anslagen till förmån för Bulgarien kunna 
hamna i storleksordningen 4 % av landets BNI. 
Tillämpningen av övrig inre gemenskapspolitik i nyligen anslutna medlemsstater skulle 
innebära en ytterligare utgift som antagligen är större än deras relativa vikt i unionens 
BNI. För vissa av dessa politikområden står tilläggskostnaden för genomförandet 
nämligen också i proportion till den berörda befolkningen, den geografiska spridningen 
eller antalet länder med vilka samordningsåtgärder och harmoniseringsåtgärder pågår. 
Som exempel utgör Bulgariens BNI just nu 0,2 % av unionens. 
I gengäld bör inte Bulgariens anslutning medföra betydande tilläggskostnader avseende 
unionens externa åtgärder. 
113 
Slutligen måste man beakta att anslutningen av varje ansökarland kommer att betyda att 
de belopp landet har mottagit från gemenskapsbudgeten inom ramen för de program som 
föregår anslutningen, t.ex. Phare-programmet, försvinner. 
Med hänsyn till ovanstående, kan kostnaderna i samband med Bulgariens anslutning 
inom de tre nämnda områdena, beräknas till totalt mellan 1,0 och 2,0 miljarder ecu 
årligen, omkring år 2005-2006 (i 1997 års priser). 
Inkomster 
Vad gäller BNI-medlen och mervärdesskattemedlen sammanlagt - med hänsyn tagen i 
det sista fallet till utjämningsreglerna - bör de nyanslutna ländemas andel av 
gemenskapsbudgetens finansiering, vid ett antagande om en total tillämpning av systemet 
för egna medel, vara nära deras andel av unionens BNI. I Bulgariens fall skulle detta 
innebära mindre än 0,2%. Bulgariens andel i de traditionella egna medlen kommer att 
bero på strukturen hos landets handelsflöden vid tidpunkten för anslutningen. 
För att säkerställa fastställande, kontroll och tillhandahållande av traditionella egna 
medel i enlighet med gemenskapslagstiftningen, kommer en anpassning av Bulgariens 
nuvarande tullsystem att bli nödvändig. För övrigt kommer en korrekt beräkning av BNI-
medlen att kräva viktiga förbättringar vad gäller tillförlitlighet, homogenitet och 
fullständighet hos de nationella kontona. Dessa förbättringar av statistiken kommer att 
vara oundgängliga för att fastställa gmnden för de egna medlen från mervärdesskatt, och 
dessutom kommer en fullständig anpassning av Bulgariens mervärdesskattesystem till 
gemenskapsdirektiven att krävas. 
114 
4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens 
regelverk 
Vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 konstaterades att de central- och 
östeuropeiska kandidatländemas integrering i EU ställer särskilda krav på anpassning av 
dessa länders offentliga förvaltning. I detta kapitel analyseras den offentliga 
förvaltningen i Bulgarien, inklusive relevanta delar av rättsväsendet, och dess förmåga att 
nu och i framtiden leva upp till de krav som ställs i en modem, demokratisk stat. 
Analysen är särskilt inriktad på behovet att förvalta gemenskapens regelverk. 
4.1 Den offentliga förvaltningens organisation 
I kapitel 1 ges en beskrivning av Bulgariens konstitution och de offentliga institutionerna, 
inklusive de regionala och lokala myndigheterna, och deras befogenheter och uppgifter. 
På central nivå finns det 16 ministerier, ett samordnande ministerråd samt flera 
specialorgan med ansvar för politikens utformning och genomförande inom specifika 
områden. Utrikesministeriets avdelning för europeisk integration samordnar frågor med 
anknytning till landets anslutning till EU. 
Den huvudsakliga rättsliga gmnden för statsförvaltningen är konstitutionen och 
statsförvaltningens arbetskod. I konstitutionen anges en statsförvaltningslag men den har 
ännu inte lagts fram för nationalförsamlingen. 
Även om statsförvaltningen i princip är politiskt oberoende leder regerings- och 
ministerskiften i praktiken till att många befattningshavare inom ministerier och lokala 
myndigheter byts ut, ända ned till medelhög nivå. 
1996 hade den centrala förvaltningen cirka 128 000 anställda. Sedan dess har omfattande 
personalnedskärningar genomförts och dessa förväntas fortsätta under 1997 inom ramen 
för regeringens omstmktureringsprogram. Lönerna inom den privata sektorn är mycket 
högre än inom statsförvaltningen. Statstjänstemännen är ofta beroende av andra 
inkomstkällor. 
Den nuvarande regeringen anser att reformen av den offentliga förvaltningen skall 
prioriteras. Utöver införandet av en ny statsförvaltningslag avser regeringen att reformera 
den statliga förvaltningen och skapa ett öppet klimat för information till medborgarna. 
Med stöd av en enhällig deklaration som antogs av nationalförsamlingen i maj 1997 har 
regeringen också inlett en omfattande kamp mot korruptionen. Vad beträffar de lokala 
förvaltningarna har regeringen för avsikt att före utgången av 1997 färdigställa en ny 
rättslig gmnd för lokalt självstyre, med större ekonomiskt och finansiellt oberoende för 
kommunerna. 
För att bättre kunna samordna Europapolitiken överväger regeringen också att inrätta ett 
särskilt organ utöver det befintliga systemet. (Se även inledningens avsnitt om 
förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien). 
4.2 Administrativ och rättslig kapacitet 
115 
Under det kommunistiska styret administrerades Bulgarien enligt ett planekonomiskt 
system. Det kommunistiska systemet förkastade idén om att den offentliga makten utövas 
under lagarna och rättsväsendet, och förvaltningen var underkastad partiets politiska 
beslut. På gmnd av detta blev både förvaltningen och rättsväsendet självt i allmänhetens 
ögon redskap för politisk kontroll. 
De nuvarande administrativa ramarna är i allmänhet tillräckliga. Deras praktiska 
tillämpning innebär emellertid stora problem. En omorganisation behöver genomföras 
och effektiva förvaltnings- och utbildningsmetoder införas. Beslutsfattandet är 
centraliserat och samordningen och informationsutbytet inom och mellan ministerierna är 
begränsat. 
Inför ett EU-medlemskap måste flera av Bulgariens viktigaste ministerier genomgå 
betydande reformer och omstrukturering. Särskilt måste organen för redovisning och 
finansiell kontroll utvecklas. Ansvarsfördelningen mellan regeringsinstitutionerna måste 
ses över, men det behövs också interna reformer inom de enskilda institutionerna om en 
effektiv politik skall kunna föras. Dessa problem framhäver tydligt vikten av regeringens 
åtagande att reformera administrationen. 
Avsaknaden av en tydlig rättslig gmnd för statsförvaltningen är mycket allvarlig. Genom 
att införa en statsförvaltningslag kan den offentliga förvaltningens ställning stabiliseras 
och dess politiska oberoende främjas. 
Statsförvaltningen är totalt sett inte underbemannad. Men klyftan mellan den offentliga 
och den privata sektoms löner, bristen på karriärmöjligheter och befolkningens låga 
uppfattning och förtroende för den offentliga förvaltningen har lett till att en karriär inom 
statsförvaltningen framstår som oattraktiv, både för potentiella unga nytillträdande och 
för många redan anställda talanger. Det kommer att krävas nya metoder för rekrytering 
och karriärutveckling. Likartade metoder kommer att behövas för att öka den nu 
begränsade tillgången till högt kvalificerad personal som kan handlägga de svåra frågorna 
om europeisk integration, och för att allmänt kunna tackla problemet med den 
kvalificerade arbetskraftens flykt till den privata sektorn. 
Allmänhetens förtroende för statsförvaltningen präglas av gångna tiders förhållanden och 
omfattande övergrepp. Nationalförsamlingen och regeringen är medvetna om hur 
allvarligt korruptionsproblemet är. För att åtgärda det kommer det att krävas ett 
vittomfattande program med förenklade lagar och administrativa förfaranden, ökad 
privatisering av statlig egendom, och andra åtgärder som kan minska statens reglerande 
roll i ekonomin, genom vilken utrymme skapas för skumma och olämpliga förfaranden 
inom den offentliga förvaltningen. 
Regeringens reformplaner för den offentliga förvaltningen pekar i rätt riktning. Det är en 
stor politisk utmaning att genomföra nödvändiga radikala förbättringar av Bulgariens 
offentliga förvaltning när det gäller ledning, utbildning och den allmänna 
kvalifikationsnivån. Med ihärdiga och samlade ansträngningar torde dock betydande 
framsteg vara möjliga. Allt detta måste ske mot bakgmnd av regeringens ekonomiska och 
stmkturella reformprogram som innebär stora nedskärningar i statens utgifter. 
116 
Den bulgariska administrationens förmåga att genomföra och kontrollera en lagstiftning 
som är förenlig med gemenskapens regelverk begränsas av de svårigheter som beskrivs 
ovan. Det krävs en starkare institutionell stmktur i Bulgariens politik för europeisk 
integration. Den nuvarande samordningsstmkturen är alltför splittrad. Det saknas också 
resurser, särskilt i fråga om personal, och för närvarande finns det ingen ständig 
representation på regeringsnivå. Flera institutioner har inrättats eller förberetts för att 
gemenskapens regelverk skall kunna genomdrivas. Samtidigt behöver särskilda organ för 
genomförande av gemenskapens regelverk inrättas eller stärkas inom de olika sektorerna. 
Nyckelområden för genomförandet av gemenskapens regelverk 
Enhetlig tillämpning av EG-rätten: En korrekt tillämpning av gemenskapens regelverk 
fömtsätter att medlemsstatemas rättsvårdande myndigheter har möjlighet att tillämpa 
fördragets bestämmelser om enhetlighet vid genomförandet av gemenskapens regelverk 
och att de kan säkerställa att den inre marknaden, och gemenskapspolitiken i allmänhet, 
fungerar på avsett vis. En välutbildad domarkår av hög standard och med tillräckliga 
resurser till sitt förfogande är nödvändig för att domstolarna skall kunna tillämpa EG-
rätten, inklusive frågor om direkt effekt och mål som skall hänskjutas till Europeiska 
gemenskapemas domstol för förhandsavgörande i enlighet med artikel 177 i EG-
fördraget. 
Det bulgariska rättssystemet har stora brister, särskilt i fråga om resurser och relevant 
sakkunskap. Därför tvivlar kommissionen allvarligt på systemets förmåga att säkerställa 
en effektiv tillämpning av gemenskapens regelverk. 
Den inre marknaden: En förutsättning för att Bulgarien skall kunna säkerställa en korrekt 
tillämpning av gemenskapens regler om den inre marknaden, särskilt fri rörlighet för 
varor och tjänster, är att det finns högt utvecklade och välfungerande myndigheter med 
uppgift att utfärda föreskrifter, standardisera, certifiera och övervaka genomförandet och 
att de är kapabla att handla i full överensstämmelse med EG:s regler. Dessa spörsmål 
analyseras i kapitel 3.1 ("De fyra friheterna"). 
När det gäller den administrativa kapaciteten för fri rörlighet för varor är situationen i 
Bulgarien fortfarande otillfredsställande i flera avseenden, trots vissa framsteg på senare 
tid. De administrativa stmkturema för standardisering och kontroll av överensstämmelse 
behöver förstärkas om den framtida lagstiftningen på detta område skall kunna 
genomföras. Den framtida ställningen för kommittén för standardisering och mätning 
(totalt 1 350 anställda) måste klargöras, särskilt vad avser dess möjligheter att 
självständigt utföra standardiseringsmätningar. Mer personalutbildning krävs. När det 
gäller den fria rörligheten för tjänster håller situationen på att förbättras men mycket 
återstår att göra. Landets bankinspektion har ett tillfredsställande (och ökande) antal 
anställda (90). Det finns också en börskommission (med 180 anställda), och inom kort 
skall ett regleringsorgan för försäkringssektorn inrättas. Trots den senaste tidens 
förbättringar behöver vissa kontrollmyndigheter betydande förstärkning, till exempel de 
myndigheter som handhar immateriella rättigheter. 
117 
Om EU:s krav på detta område skall kunna uppfyllas krävs fortfarande stora, 
förbättringar. 
Konkurrens: Som nämnts i kapitel 3.1 ("Konkurrens") krävs det, för att 
konkurrenslagstiftningen skall kunna genomdrivas, att övervakningsmyndigheter inrättas 
för att kontrollera bestämmelser mot konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd. 
Vidare krävs att rättssystemet, den offentliga förvaltningen och berörda ekonomiska 
aktörer har tillräcklig kunskap om konkurrenslagstiftningen och -politiken. 
Bulgariens huvudmyndighet på området är konkurrensskyddskommisionen med sina 50 
anställda. Kvalifikationsnivån inom myndigheten måste dock höjas, särskilt med tanke på 
det blygsamma antalet anställda. Förmågan att effektivt genomföra EU:s krav på detta 
område kommer att kräva större övervakningsinsatser (vilket i sin tur kräver institutionell 
förstärkning) och ökade ekonomiska och mänskliga resurser. 
Telekommunikation: För att kunna utforma och genomföra gemenskapens talrika 
förordningar om avreglering är det nödvändigt att det organ som ansvarar för reglerna 
och politiken på detta område är helt fristående från operatörerna. 
I Bulgarien är kommittén för post och telekommunikation ansvarig för dessa frågor. 
Organet har 120 anställda vilket är tillräckligt. Om gemenskapens regelverk på 
telekommunikationsområdet skall kunna genomföras effektivt måste den reglerande 
funktionen hos kommittén för post och telekommunikation helt skiljas från de företag 
som verkar inom sektorn, och rättvisa licensieringsförfaranden säkerställas. 
Indirekt beskattning: En effektiv tillämpning av gemenskapens regelverk för indirekt 
beskattning fömtsätter att det finns en förvaltning som kan genomföra EG:s lagstiftning 
om harmonisering av mervärdesskatt och punktskatter under förhållanden där 
skattekontrollerna vid EU:s inre gränser har avskaffats. Punktskattesystemet bygger på 
skatteupplag, och skatten förfaller till betalning när varorna konsumeras. Skattesatsen är 
den som gäller i den medlemsstat där sådan konsumtion sker. Allt detta ställer stora krav 
på den myndighet som handhar dessa frågor; den måste vara högt utvecklad, kompetent, 
resursstark och ha en hög grad av integritet. 
I Bulgarien är finansministeriet behörig myndighet på detta område. Myndigheten har 
cirka 11 000 anställda (inklusive myndigheten för allmän beskattning och kontroll). På 
grund av hög personalomsättning - som delvis beror på att erfaren personal rekryteras av 
den privata sektorn - är det svårt att bedöma kompetensen hos de anställda. För att 
gemenskapens regelverk skall kunna genomföras effektivt kommer det att bli nödvändigt 
att höja och förbättra personalens kompetens över lag och i detta ingår 
utbildningsåtgärder och högre löner. 
Jordbruk: De krav som ställs på förvaltningen på jordbmksområdet rör främst veterinär 
och fytosanitär kontroll, skyddet av folkhälsan och fri rörlighet för jordbruksprodukter. 
Vidare måste förmågan finnas att förvalta den gemensamma jordbrukspolitikens 
instmment och bestämmelser. I detta ingår finansiell kontroll och officiell statistik av hög 
118 
standard. Dessa frågor behandlas i kapitel 3.4 ("Jordbmk"). Allmänna normer på 
statistikområdet behandlas i kapitel 3.3 ("Statistik"). 
När det gäller den administrativa kapaciteten inom veterinär och fytosanitär kontroll är 
situationen i Bulgarien otillfredsställande. Även om Bulgarien har en infrastruktur inom 
området bidrar strukturförändringar inom veterinärtjänsten och en ökad uppsplittring av 
djurenheter till att försvåra inspektioner och hälsokontroller. Bristande kontroller vid 
gränsövergångar har vid flera tillfällen också lett till att sjukdomar kommit in från 
utlandet, vilket tyder på stora risker inom detta område. Statens myndighet för veterinära 
och sanitära frågor och jordbmksministeriets avdelning för veterinära gränskontroller har 
tillsammans 4 900 anställda, vilket är tillräckligt. Det saknas administrativa stmkturer för 
att kunna uppfylla den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna krav. 
För att kunna uppfylla EG:s krav på detta område krävs avsevärda förbättringar på bred 
front. 
Transporter: Att tillämpa reglema om EG:s inre marknad och om konkurrens, utveckla 
infrastmkturen och genomföra andra delar av gemenskapens regelverk på 
transportområdet är en utmaning för administrationen i nya medlemsstater. 
Den ansvariga myndigheten i Bulgarien är transportministeriet med totalt 1 380 anställda. 
Detta ger anledning till särskilda farhågor när det gäller möjligheten att genomföra 
säkerhetskontroller, i ett sammanhang där säkerhetsaspekten redan är oroande. 
Sysselsättning och sociala frågor: Ett viktigt administrativt krav enligt gemenskapens 
regelverk på detta område är tillräcklig inspektionskapacitet, särskilt när det gäller hälsa 
och säkerhet i arbetet. 
Bulgariens yrkesinspektion har cirka 530 anställda och behöver öka såväl personalstyrka 
som sakkunskap och självständighet. 
Regionalpolitik och sammanhållning: De främsta krav som ställs på administrationen på 
detta område är att det finns lämpliga och effektiva administrativa organ. I synnerhet 
krävs en hög kompetensnivå och integritet för att hantera gemenskapens fondmedel. 
I Bulgarien är huvudmyndigheten på detta område ministeriet för regional utveckling och 
byggnadsverksamhet (cirka 150 anställda). Ministeriet har inte alltid fungerat 
tillfredsställande, till exempel när det gäller förvaltning av EU:s stödprogram. När det 
gäller finansiell kontroll är situationen ännu inte tillfredsställande (se "Finansiell 
kontroll" nedan). En effektiv förvaltning av gemenskapens regelverk på området kommer 
att kräva betydande administrativa förbättringar, särskilt i fråga om samordning mellan 
ministerierna och på olika nivåer inom statlig förvaltning. 
Miljö: EG:s miljöpolitik innebär att miljöskyddsfrågorna skall beaktas inom alla EG:s 
politikområden och detta gör att de krav som ställs på administrationen kan bli mycket 
omfattande och gälla många organ som annars inte förknippas med miljöfrågor. 
Huvudansvaret ligger emellertid hos miljöministerierna och myndigheter som sorterar 
under dem. 
119 
Bulgariens miljöministerium har 140 anställda. Tillsynen sköts av det nationella centret 
för miljö och hållbar utveckling, och genomförandet sköts av ministeriet och 16 regionala 
inspektorat med totalt 2 800 anställda. Denna ordning utgör grunden för genomförandet 
av gemenskapens regelverk, men kommer dock att behöva mycket större resurser. 
Konsumentskydd : På detta område kräver en effektiv administration av gemenskapens 
regelverk att det övergripande ansvaret läggs på ett särskilt statligt organ som kan 
utarbeta, genomföra och upprätthålla efterlevnaden av konsumentpolitiken och 
konsumentskyddslagstiftningen. 
I Bulgarien har konkurrensskyddskommissionen, som är en konkurrensmyndighet, ett 
övergripande men inte exklusivt ansvar för konsumentfrågor. De icke-statliga 
konsumentorganen är fortfarande alltför maktlösa, och det råder förvirring om 
konsumentpolitikens exakta omfattning och syften. Detta förklarar delvis svårigheterna 
med att effektivt upprätthålla konsumentlagstiftningen. Emellertid finns det andra 
problem som behöver åtgärdas, såsom bristen på sakkunnig personal och organisatoriska 
resurser, samt den dömande maktens bristande lyhördhet i konsumentfrågor. 
Rättsliga och inrikes frågor: Justitie- och inrikesministerierna har ansvaret för rättsliga 
och inrikes frågor. Myndigheterna måste vara i stånd att ta itu med frågor om asyl och 
invandring, gränsövervakning, polissamarbete och rättsligt samarbete. Det finns ett 
överskuggande behov av välutbildad personal i tillräckligt antal och med hög integritet. 
Landets asyl- och flyktingbyrå saknar ännu administrativ kapacitet för att uppfylla EU:s 
normer, t.ex. i fråga om utvisningsförfaranden. Ansvaret för gränsövervakningen delas 
för närvarande av militären och gränspolisen, vilket kan leda till samordningsproblem. 
Polisens samarbete med övriga rättsmyndigheter (både i och utanför Bulgarien) behöver 
förbättras. För att gemenskapens regelverk på detta område skall kunna genomföras på ett 
effektivt sätt krävs det förstärkning och utveckling av befintliga administrativa strukturer, 
ramar för ökat samarbete, ett omfattande utbildningsprogram, samt samlade 
ansträngningar för att utrota korruptionen. 
Tull: För att tillämpa gemenskapens regelverk på detta område krävs tillräcklig 
infrastmktur och utmstning, bl.a. datorisering och resurser att företa utredningar. Vidare 
måste en effektiv tullmyndighet inrättas med ett tillräckligt antal kvalificerade och 
motiverade tjänstemän med hög integritet. 
Tullmyndigheten i Bulgarien har 4100 anställda. På gmnd av den höga 
personalomsättningen är det svårt att bedöma myndighetens effektivitet och därmed 
också om antalet anställda är tillräckligt. För att gemenskapens regelverk effektivt skall 
kunna tillämpas på detta område krävs gmndläggande omstmkturering och ekonomiska 
reformer. Korruptionsproblemet måste åtgärdas snarast. 
Finansiell kontroll: För att skydda gemenskapens finansiella intressen krävs att enheter 
för bedrägeribekämpning inrättas, att specialistkompetens utvecklas genom utbildning 
(utredare, åklagare, domare) och att särskilda samarbetsformer förstärks. För att 
genomföra gemenskapens politik, i synnerhet för jordbmket och stmkturfondema, krävs 
effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för offentliga utgifter och bestämmelser om 
120 
bedrägeribekämpning. På det administrativa planet är det viktigt att klart skilja mellan 
extern och intern kontroll. Polisen och rättsväsendet måste ha förmåga att handskas med 
komplicerad gränsöverskridande ekonomisk brottslighet (inklusive bedrägerier, 
korruption och tvättning av pengar) som kan beröra gemenskapens finansiella intressen. 
Det viktigaste externa kontrollorganet i Bulgarien är det nationella revisionsorganet med 
440 anställda. Detta är ett tillräckligt antal, men ett effektivt genomförande av 
gemenskapens regelverk på detta område kräver en noggrann utvärdering och 
omorganisering av institutionerna, inklusive upprättande av metodologiska riktlinjer. 
4.3 Allmän bedömning 
För att det på medellång sikt skall finnas tillräcklig kapacitet för att effektivt genomföra 
gemenskapens regelverk krävs omfattande, samlade och ihärdiga reformer av den 
offentliga förvaltningen. 
Vad beträffar rättsväsendets förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk är det svårt att 
göra en slutlig bedömning i detta skede. 
121 
C. SAMMANFATTNING OCH SLUTSATS 
Bulgarien lämnade in sin ansökan om anslutning till Europeiska unionen den 14 
december 1995. Ansökan är en del av det historiska skeende som markerar slutet på 
Europas delning och utgör ett tecken på demokratins förankring i landet. 
I enlighet med artikel O i Fördraget har kommissionen på rådets begäran utarbetat ett 
yttrande över Bulgariens ansökan om anslutning. 
Bulgariens förberedelse inför anslutningen har byggt bland annat på Europaavtalet som 
trädde i kraft i februari 1995. Ett annat inslag av väsentlig betydelse för strategin inför 
anslutningen är genomförandet av vitboken om den inre marknaden från maj 1995, 
vilket har skett i enlighet med ett program som regeringen fastställde i maj 1996 
Ansökan om anslutning har utvärderats med ledning av de kriterier som fastställdes vid 
Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993. Enligt slutsatserna från detta möte 
kan de kandidatländer i Öst- och Centraleuropa som så önskar bli medlemmar i 
Europeiska unionen om de uppfyller följande krav: 
- Kandidatlandet har uppnått en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, 
rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. 
- Det finns en fungerande marknadsekonomi samt förmåga att hantera konkurrens 
och marknadskrafter inom unionen. 
- Landet kan påta sig de skyldigheter som följer med ett medlemskap och ansluta 
sig till målen för den politiska, ekonomiska och monetära unionen. 
Bedömningen avseende dessa tre gmpper av kriterier - politiska kriterier, ekonomiska 
kriterier och kriterier rörande förmågan att tillägna sig gemenskapens regelverk - beror 
även av bedömningen av förvaltningens och rättsväsendets förmåga att genomföra 
demokratiska och marknadsekonomiska principer liksom deras förmåga att i praktiken 
tillämpa och upprätthålla respekten för gemenskapens regelverk. 
Den metod som följts består i en mot framtiden syftande analys på medellång sikt av 
läget i varje kandidatland med beaktande av framsteg som gjorts och de reformer som 
redan inletts. Beträffande de politiska villkoren har kommissionen i sin bedömning inte 
stannat vid en formell redogörelse för institutionerna, utan gjort en bedömning av hur 
demokratin verkligen fungerar. 
1. Politiska kriterier 
Bulgarien har inrättat demokratiska institutioner som nu tycks vara stabila. Dessa 
institutioner behöver bekräftas ytterligare genom att större respekt för rättsstatens 
principer iakttas i verksamheten på alla nivåer i statsapparaten. Det hålls fria och rättvisa 
val i Bulgarien, som resulterat i maktskifte 1994 och 1997. 
Vad beträffar respekten för gmndläggande rättigheter finns det fortfarande vissa brister, 
även om den regering som tillträdde efter valet i april 1997 har tillkännagivit ett antal 
122 
lovande reformer. Stora ansträngningar bör således göras för att bekämpa korruptionen, 
förbättra rättsväsendets funktion och skydda de personliga friheterna, särskilt i fråga om 
de ännu alltför talrika övergreppen från polisens och säkerhetstjänstens sida. 
Den turkiska minoriteten tycks vara väl integrerad, vilket dock inte verkar vara fallet för 
zigenarna (Roma). 
Den förbättring som ägt mm under den senaste tiden, till följd av den nya regeringens 
makttillträde, tyder på att Bulgarien är på god väg att uppfylla de politiska villkor som 
uppställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn. 
2. Ekonomiska kriterier 
Trots att vissa inledande åtgärder vidtagits under 1991 står Bulgarien i dag ännu i början 
av sin strukturomvandlingsprocess. Den nya regeringen har, bland annat gentemot 
Internationella valutafonden (IMF), Världsbanken och Europeiska kommissionen, 
entydigt åtagit sig att genomföra snabba reformer i fråga om prisliberalisering och 
privatisering. Genom den nya politiken bör de senaste månademas kris (som speglas av 
en tillväxtminskning på -10,9 % av BNP under 1996), de ökande offentliga underskotten, 
den enorma inflationen (311% under 1996) och nedvärderingen av den nationella 
valutan kunna åtgärdas. 
Bulgarien har 8,3 miljoner invånare. Deras BNP per capita uppgår till 24 % av 
genomsnittet i Europeiska unionen. Över 20 % av den aktiva befolkningen är sysselsatt 
inom jordbmkssektom, som står för 13 % av landets mervärde. Trots den privatisering 
som nyligen genomfördes föreligger ännu stora stmkturella problem inom denna sektor. 
Handeln med unionen har ökat markant, och uppgår i dag till 35 % av Bulgariens 
utrikeshandel. 
Bulgariens läge vad avser de ekonomiska kriterier som ställdes upp av Europeiska 
rådet i Köpenhamn är följande: 
Beroende på att ett entydigt engagemang för ekonomiska reformer som främjar 
införandet av marknadsmekanismer saknas, har Bulgarien endast gjort begränsade 
framsteg när det gäller att införa marknadsekonomi. Den första tidens snabba 
avreglering av handeln och prissättningen har delvis upphävts igen, och priskontrollerna 
avskaffades först i år. Först i samband med krisen i slutet av förra året och det 
regeringsskifte som nyligen ägde mm har samstämmighet rörande behovet av 
ekonomiska reformer börjat utvecklas. 
Bulgarien torde på medellång sikt inte ha förmåga att hantera konkurrens och 
marknadskrafter inom unionen. Bulgariens framtidsutsikter kan ändra sig om 
myndigheterna lyckas omsätta sitt förnyade engagemang för ekonomiska reformer i 
handlingar som leder till positiva och varaktiga resultat, men landets utveckling är 
försenad genom sex praktiskt taget bortkastade år. Den ofullständiga landreformen har 
hindrat utvecklingen av en modem jordbmkssektor, och den långsamma privatiseringen i 
kombination med det osäkra ekonomiska läget har försvagat företagens position och 
bromsat utvecklingen av en dynamisk privat sektor. 
123 
3. Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap 
Övertagande av gemenskapens regelverk har bedömts med ledning av flera faktorer: 
- Europaavtalet som innehåller bestämmelser om i synnerhet etableringsrätt, 
nationell behandling, fri handel, intellektuell äganderätt och offentlig 
upphandling. 
- Genomförandet av de i vitboken uppräknade åtgärder som är väsentliga för 
upprättandet av den inre marknaden. 
- Stegvis införlivande av övriga delar av gemenskapens regelverk. 
Bulgarien har gjort betydande insatser för att uppfylla sina åligganden enligt 
Europaavtalet. Genomförandet av detta avtal har inte lett till några större problem, och 
avtalets tidsplan har respekterats. De flesta problem som uppstått i samband med 
genomförandet av avtalet har kunnat lösas, men på gmnd av de nationella 
samordningsorganens svaghet har inte alla möjligheter i avtalet kunnat utnyttjas. Den nya 
regeringen har därför beslutat sig för att förstärka dessa stmkturer. Bulgarien har endast 
införlivat en ytterst otillräcklig del av de förordningar och direktiv som föreskrivs i 
vitboken. 
Bortsett från vissa aspekter av fri rörlighet för varor har den bulgariska lagstiftningen 
endast till en liten del genomfört gemenskapens regelverk i fråga om den inre 
marknadens alla gmndläggande aspekter, bland annat i fråga om konkurrens. De 
omfattande förändringar som återstår kräver ytterst stora och ihållande insatser, både 
beträffande tillnärmning av lagstiftningen och upprättandet av stmkturer för 
genomförandet av sådan lagstiftning. En fullständig omstmkturering av den finansiella 
sektorn är en högsta prioritet för att återställa det nödvändiga förtroendet hos allmänheten 
och investerarna. Regeringen är medveten om denna nödvändighet. 
Allmänt sett utgör den svaga offentliga förvaltningen ett stort problem, eftersom dess 
svaghet kan bromsa tillnärmningen av lagstiftningen och påverka lagstiftningens kvalitet. 
De olika stmkturer som krävs för att genomföra lagstiftningen beträffande den inre 
marknaden är ännu inte mogna för denna uppgift. 
Om Bulgarien aktivt fortsätter sina förberedelser inför anslutningen borde landet utan 
några särskilda svårigheter på medellång sikt kunna tillämpa övriga delar av 
gemenskapens regelverk, och särskilt på följande områden: utbildning, ungdomsfrågor 
och yrkesutbildning, teknisk forskning och utveckling, fiske, små och medelstora företag, 
utrikeshandel samt utveckling. 
Däremot måste landet fortfarande göra stora framsteg inom telekommunikation (särskilt i 
fråga om prisreglering), audiovisuella medier, beskattning, statistik, konsumentskydd och 
tullfrågor. 
124 
En anslutning till gemenskapsmarknaden skulle på medellång sikt kunna leda till 
allvarliga problem för Bulgariens industri. Ett stort antal sektorer är fortfarande i stort 
behov av omstmkturering och privatisering. 
Beträffande miljön behövs mycket omfattande ansträngningar, inbegripet stora 
investeringar och en förstärkning av förvaltningens förmåga att effektivt tillämpa 
lagstiftningen. Ett fullständigt övertagande av gemenskapens regelverk kan förutses först 
på lång, eller rent av mycket lång, sikt och kommer att nödvändiggöra kraftigt ökade 
offentliga utgifter. 
Bulgarien har gjort vissa framsteg vad gäller införlivandet av gemenskapens regelverk 
inom transportsektorn, men den senaste tidens svårigheter har lett till att denna 
utveckling bromsats starkt. Landet bör förstärka sina insatser, särskilt beträffande sjöfart, 
flyg och godstransport på väg. Dessutom bör Bulgarien göra de investeringar som krävs 
för att färdigställa de transeuropeiska näten, vilka är av avgörande betydelse för att den 
inre marknaden skall fungera effektivt. 
Bulgarien måste göra betydande insatser för att anpassa sig till Europeiska unionens 
normer i fråga om sysselsättning och sociala frågor. I synnerhet gäller det skydd av 
löner samt yrkesinspektionen, som varken besitter det oberoende eller de medel som 
krävs för att på ett korrekt sätt utföra sitt uppdrag. 
Innan landet kan börja använda strukturfonderna måste Bulgarien vidta omfattande 
förberedelseåtgärder i fråga om regionalpolitik och sammanhållning, inte minst vad 
gäller finansiella kontroller och samordning mellan de olika aktörer som berörs av denna 
politik. 
Bulgarien måste genomföra gmndläggande reformer inom jordbrukssektorn för att 
kunna uppfylla de krav som en anslutning skulle medföra. Avsevärda framsteg krävs i 
fråga om jordbmksstmkturema, jordbmkets livsmedelsindustri, jordbrukspolitiken och 
hälso- och kvalitetskontroller. Dessutom bör särskilda insatser göras för att förbättra de 
förvaltningsstrukturer som skall införa den gemensamma jordbrukspolitiken. 
På energiområdet måste ytterligare ansträngningar göras rörande monopolens sätt att 
fungera, fastställande av priser, tillträdet till energinäten och statens ingrepp inom 
sektorerna för fasta bränslen, prissättningen och statlig inblandning i sektorn för fasta 
bränslen. Bulgarien, vars kärnkraftverk i Kozloduy står för 40 % av landets el, måste på 
medellång sikt modernisera alla anläggningar där detta är möjligt, så att dessa motsvarar 
de internationellt vedertagna normerna. Landet måste också uppfylla sitt åtagande att 
stänga de anläggningar som inte kan moderniseras, i enlighet med de villkor som 
fastställdes i 1993 års avtal. Bulgarien måste dessutom genomföra många ändringar i sin 
lagstiftning för att anpassa den till gemenskapens regler för kärnkraftsområdet och 
säkerställa att de gällande internationella avtalen respekteras. 
Med tanke på den allmänna bedömningen av de berörda områdena är det svårt att i dag 
föreställa sig när Bulgarien kan komma att vara i stånd att införa och tillämpa alla de 
125 
åtgärder som krävs för att avskaffa gränskontrollerna vid de inre gränserna och 
förstärka kontrollerna vid unionens yttergränser. 
Bulgariens förmåga att, när så blir aktuellt, delta i den tredje etapper i den ekonomiska 
och monetära unionen vilken fömtsätter en samordning av den ekonomiska politiken 
och en fullständig liberalisering av kapitalrörelserna, förefaller ytterst problematisk i 
nuläget, med tanke på de stora strukturreformer som fortfarande behövs. Det är för tidigt 
för att bedöma humvida landet vid tidpunkten för anslutningen kommer att vara kapabelt 
att ingå i euroområdet. Bulgariens förmåga att uppfylla konvergenskriterierna beror på 
hur väl de pågående strukturförändringarna lyckas och utgör under inga omständigheter 
ett villkor för anslutning. 
Bulgarien måste göra särskilt stora insatser när det gäller rättsliga och inrikes frågor, 
med tanke på de stora problem som landet har inom dessa områden. Landets förmåga att 
införa gemenskapens regelverk är beroende av en avsevärd förbättring av effektiviteten 
inom de institutioner som har till uppgift att utföra denna verksamhet. 
Bulgarien torde utan svårighet kunna anpassa sig till de skyldigheter som följer av den 
gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. 
Bulgarien har för övrigt förstärkt förbindelserna med sina grannländer avsevärt och 
avlägsnat så gott som alla tvistefrågor som skulle kunna uppstå med dessa länder. 
4. Den offentlig förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk 
Bulgariens förvaltningsstrukturer kräver en kraftig och ihållande reforminsats för att de 
skall kunna bli i stånd att effektivt tillämpa gemenskapens regelverk. 
Rättsväsendets förmåga att säkerställa en enhetlig tillämpning av 
gemenskapslagstiftningen är av gmndläggande betydelse för genomförandet av den inre 
marknaden. På detta stadium är det fortfarande svårt att bedöma denna sektor. 
Slutsats 
Efter genomförd bedömning har kommissionen kommit till följande slutsatser: 
- Förbättringarna efter det att den nya regeringen kommit till makten tyder på att 
Bulgarien är på väg att uppfylla de politiska villkoren. 
- Beroende på att ett entydigt engagemang för ekonomiska reformer som främjar 
införandet av marknadsmekanismer saknas, har Bulgarien endast gjort begränsade 
framsteg när det gäller att införa marknadsekonomi. Därigenom kommer landet på 
medellång sikt inte att kunna hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som 
råder inom unionen. 
- Trots de framgångar som noterats har Bulgarien varken införlivat eller 
genomfort de väsentliga delarna av gemenskapens regelverk, särskilt i fråga om den inre 
marknaden. Man kan därför tvivla på att landet är i stånd att på medellång sikt uppfylla 
de plikter som en anslutning medför. Dessutom krävs avsevärda insatser, framför allt i 
126 
fråga om investeringar, inom områdena miljö, transport, energi, rättsliga och inrikes 
frågor samt jordbmk. Allmänt sett krävs omfattande reformer för att landet skall kunna 
bygga upp de stmkturer som krävs för att tillämpa gemenskapens regelverk på ett adekvat 
sätt. 
I ljuset av dessa överväganden anser kommissionen att anslutningsförhandlingar med 
Bulgarien bör inledas så snart landet har gjort tillräckliga framsteg för att tillfredsställa 
medlemskapskraven så som de definierats av Europeiska rådet i Köpenhamn. 
Den förstärkta strategin inför anslutningen kommer att hjälpa Bulgarien att snabbare 
förbereda sig inför de krav som är förknippade med medlemskapet genom att landet 
vinnlägger sig om att åtgärda de svaga punkter som fastställs i yttrandet. Kommissionen 
kommer senast vid utgången av 1998 att lägga fram en rapport om de framsteg som 
Bulgarien gjort. 
127 
Parlamentets sammansättning 
Trettioåttonde nationalförsamlingen (efter allmänna val den 19 april 1997) 
Parti Antal mandat % av antalet röster 
Demokratiska krafters 137 57,1 
union 
Demokratiska vänstern 58 24,2 
(största partiet: Bulgariens 
socialistparti) 
Alliansen för nationell 19 7,9 
räddning 
Eurovänstern 14 5,8 
Bulgariska affärsblocket 12 5,0 
_ _ 
128 
.10-06-97 
IK i 
Single Market: White Paper measures 
This table is based on information provided by the Bulgarian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It docs not 
indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. 
These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table 
shows the number of measures for which the Bulgarian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of 
compatibility with the corresponding White Paper measures. 
White Paper chapters 
1 .Free Movement of Capital Bu'garia 
Number of White Paper measures 
2.FM and Safety of Industrial Products Bu'earia 
Number of White Paper measures 
3.Competition Bu|saria 
Number of White Paper measures 
4.Social policy and action Bulgaria 
Number of White Paper measures 
5.AgricuIture Bu|earia 
Number of While Paper measures 
6.Transport Bll|earia 
Number of White Paper measures 
7.Audiovisual BuI&aria 
Number of White Paper measures 
8.Environment Bulsaria 
Number of White Paper measures 
^Telecommunication Bu,saria 
Number of White Paper measures 
lO.Direct Taxation Bu'garia 
Number of White Paper measures 
11 .Free movement of goods Bulgaria 
Number of White Paper measures 
12.Public Procurement Bu|earia 
Number of White Paper measures 
13.Financial services Bulgaria 
Number of White Paper measures 
14.Protection of personal data Bulgaria 
Number of White Paper measures 
15.Company Law Bu|saria 
Number of White Paper measures 
16-Accountancy Bulsaria 
Number of White Paper measures 
17.Civil law Bulsaria 
Number of White Paper measures 
18.Mutual rec. of prof. Quai. Bul&aria 
Number of White Paper measures 
19.1ntellectual property Bulearia 
Number of White Paper measures 
20.Energy Bulgana 
Number of White Paper measures 
21.Customs law Bulearia 
Number of White Paper measures 
22.1ndirect Taxation Bu|sar,a 
Number of White Paper measures 
23.Consumer Protection Bu|eana 
Number of White Paper measures 
Total Bulgaria 
Number of White Paper measures Direc 
Stage 
I 
3 
3 
17 
56 
• 0 
3 
3 
12 
18 
93 
1 
19 
1 
1 
1 
31 
1 
9 
2 
2 
0 
0 
4 
5 
6 
13 
0 
0 
2 
2 
3 
3 
0 
1 
2 
2 
3 
5 
2 
10 
0 
2 
8 
15 
1 
8 
78 
295 tives 
Stage 
11/! II 
1 
1 
1 
104 
0 
0 
6 
15 
7 
46 
0 
15 
0 
0 
0 
7 
0 
7 
0 
2 
0 
0 
0 
1 
3 
8 
0 
2 
2 
3 
2 
2 
1 
1 
0 
16 
2 
3 
0 
2 
0 
1 
2 
54 
0 
3 
27 
293 Regul. 
Stage 
I 
0 
0 
0 
4 
0 
1 
2 
0 
16 
62 
0 
8 
0 
0 
1 
7 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
19 
99 itions 
Stage 
II III 
0 
0 
1 
i 
0 
0 
0 
2 
0 
2 
0 
13 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
3 
0 
0 
0 
184 
0 
6 
0 
0 
2 
212 Total | 
4 
4 
19 
165 
0 
4 
11 
29 
41 
203 
1 
55 
1 
1 
2 
45 
1 
16 
2 
4 
0 
0 
4 
6 
9 
21 
0 
2 
4 
6 
5 
5 
1 
2 
2 
18 
6 
ii 
2 
15 
0 
201 
10 
75 
1 
1 1 
126 
899 
M Source: TAIKX 
Statistiska uppgifter 
Om inget annat uttryckligt anges, har de uppgifter som finns i denna bilaga insamlats av Nationella 
statistikinstitutet med vilket Eurostat och medlemsstaternas statistikorgan har samarbetat sedan flera år 
tillbaka inom ramen för Phare-programmet. Inom ramen för detta samarbete har man regelbundet insamlat 
och spridit data för att göra det möjligt att tillämpa EU:s regler och praxis för statistik. Uppgifterna nedan 
har i så stor utsträckning som möjligt sammanställts enligt EU:s definitioner och standarder, vilka i några 
fall skiljer sig från nationell praxis. Detta kan ibland ge upphov till skillnader mellan de uppgifter som 
anges här och de som anges på andra ställen i yttrandet, vilka i allmänhet grundas på de individuella 
kandidatländernas uppdaterade svar på den enkät de fick i april 1996. Att EU:s regler för statistik 
tillämpats fullt ut på detta material kan dock inte garanteras, i synnerhet inte för de uppgifter som inte 
levererats via Eurostat utan direkt av de berörda länderna. I görligaste mån har metodologiska 
anmärkningar som beskriver statistikens innehåll och exakthet lämnats för de uppgifter som återfinns i 
denna bilaga. Uppgifterna bygger på information som fanns tillgänglig i maj 1997. 
BASDATA 
Totalyta 
Folkmängd (i slutet av perioden) 
- Totalt 
- Kvinnor 
-Män 
Folktäthet 
Stadsbefolkning 
Dödlighet 
Födelsetal 
Inkomst och BNP per capita 
-Genomsnittlig lön per anställd 
-BNP per capita 
Produktionens struktur: Bruttoförädlingsvärde per bransch 
-jordbruk 
-industri 
-byggnads- och anläggningsverksamhet 
-tjänster 1990 1993 1994 1995 1996 
1000 hektar 
11099.0 11099.0 11099.0 11099.0 
i 1000-tal 
8460.0 
4308.0 
4152.0 8427.0 
4297.0 
4130.0 8385.0 
4281.0 
4104.0 8340.0 
per 1 km2 
78.1 75.5 75.1 
i % av den totala befolkningen 
67.1 67.8 
per 1000 av befolkningen 
12.9 
10.0 13.2 
9.4 13.6 
8.6 14.0 
8.7 
ecu 
76 
i % av totalt bruttoförädlingsvärde 
14.4 
32.9 
4.5 
48.2 13.9 
28.4 
5.2 
52.5 
share of branch GVA in 1990 
,0.0 
,48.2 
32.9 share of branch GVA in 1995 
Bo.o 
• 13.9 
gg -agriculture 
g -industry 
rj -construction 
H -services 
• - Others ,52.5 ,28.4 g -agriculture 
g -industry 
Q -construction 
m -services 
g - Others 
130 
share of branch GVA in 1990 = Bruttoförfldlingsvfirde per bransch 1990 
- agriculture = Jordbruk 
- industry = Industri 
- construction = Byggnads- och anläggningsverksamhet 
- services = Tjänster 
- others = Övriga 
share of branch GVA in 1995 = Bruttoförfldlingsvärde per bransch 1995 
- agriculture = Jordbruk 
- industry = Industri 
- construction = Byggnads- och anläggningsverksamhet 
- services = Tjänster 
- others = övriga 
Produktionens struktur: BruttofBrXdIingsvIrde per bransch: Uppgifterna för 1990 avser 1991. 
131 
NATIONALRÄKENSKAPER 
Bruttonationalprodukt (löpande priser) 
Bruttonationalprodukt (löpande priser) 
Bruttonationalprodukt 
Bruttonationalprodukt 
Konsumtionsutgifter 
-hushållens och hushållens ideella organisationer 
-offentliga sektorn 
Fasta bruttoinvesteringar 
Export av vrror och tjänster 
Import av varor och tjänster 
Konsumtionsutgifter 
-hushållens och hushållens ideella organisationer 
-offentliga sektorn 
Fasta bruttoinvesteringar 
Export av varor och tjänster 
Import av varor och tjänster 1991 1992 1993 1994 1995 
i miljoner i nationell valuta 
135711 200832 298934 548015 867691 
i miljarder ecu 
5.8 6.6 9.2 8.5 9.9 
i köpkraftsstandard per capita 
3886.8 4129.5 4209.8 
procentuell förändring gentemot föregående år 
-7.3 
-3.1 
1.0 
-14.9 
-7.3 -1.5 
-3.6 
-0.8 
-12.5 
-17.5 1.8 
-4.5 
-2.6 
-11.9 
1.1 2.1 
-2.9 
-1.6 
-8.2 
8.8 
i % av BNP 
73.1 
54.1 
19.0 
18.2 
43.5 
39.2 85.9 
65.6 
20.3 
16.2 
47.1 
52.9 92.3 
73.5 
18.9 
13.0 
38.2 
45.8 91.2 
74.0 
17.2 
13.8 
45.1 
45.7 85.8 
70.3 
15.5 
14.2 
44.7 
44.9 
BNP (% förändring gentemot föregående år) 
)Qp3 
132 
EKONOMISKA 
HUVUDINDIKATORER 
Inflationstakt 
Volymindex för industriproduktionen 
Volymindex för jordbrukets bruttoproduktion 
Arbetslöshet (ILO metoden) 
- Totalt 
- under 25 år 
- 25 år eller äldre 
Bruttoutlandsskuld 
Betalningsbalans 
Export av varor 
-Import av varor 
-Handelsbalans 
- Tjänster, netto 
-Löner, netto 
-Bytesbalans 
-Kapitalbalans 
-Reserver 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
procentuell förändring gentemot föregående år 
23.8 338.5 79.4 56.1 87.1 62.1 123 
föregående år = 10O 
89.1 
80.6 108.5 
107.1 105 
116 99.0 
86.7 
i % av arbetskraften 
21.4 
47 
17.3 20.5 
44.9 
16.8 14.7 
37.7 
11.6 13.7 
33.5 
11.3 
i miljarder USD 
i miljoner USD 
6113 
-7427 
-1314 
237 
-758 
-1710 
762 
878 3737 
-3769 
-32 
-86 
-28 
-77 
157 
-311 3956 
-4169 
-212 
-95 
-96 
-360 
981 
-591 3727 
-4612 
-885 
-57 
-192 
-1098 
834 
247 3935 
-3952 
-17 
11 
-193 
-32 
303 
-344 5345 
-5224 
121 
153 
-432 
-26 
120 
-234 
Inflationstakt: Procentuell förändring av det årliga genomsnittet under det föregående året - helhetsindex (uppgifterna är baserade 
på nationella konsumentprisindex, som inte är helt jämförbara). 
Volymindex för industriproduktionen: industriproduktion omfattar områdena utvinning av mineral, tillverkning samt el-, gas-, och 
vattenförsörjning (enl. NACE-klassifikationens avdelningar C, D och E). Index för årlig industriproduktion baseras på 
omfattande undersökningar av företagen (offentliga och privata) inom industrin. 
Volymindex för jordbrukets bruttoproduktion: Uppgifterna är baserade på Nationalräkenskapssystemets (SNA) metod. Uppgifterna 
är reviderade, för 1996 är uppgifterna preliminära. 
Arbetslöshet (enligt ILO:s metod): - Den procentuella andelen arbetslösa av arbetskraften. Denna siffra har erhållits från LFSS 
(Eurostats arbetsmarknadsundersökning) under beaktande av följande ILO-definitioner och rekommendationer. 
Arbetskraften - arbetslösa personer och sysselsatta i enlighet med ILO:s definitioner nedan. 
Sysselsatta alla personer äldre än 15 år, som under referensperioden förvärvsarbetat minst en timme som anställda, egna 
företagare, medlemmar i kooperativ eller medhjälpande familjemedlemmar. Medlemmar i de väpnade styrkoma och kvinnor 
som har föräldraledighet omfattas. 
Arbetslösa alla personer äldre än 15 år, som för tillfället uppfyller ILO-definitionens alla tre villkor för att klassificeras som 
arbetslösa: (i) saknar arbete, (ii) aktivt söker arbete och (iii) kan påbörja ett arbete inom två veckor. 
Uppgifterna avser anställda med arbetsavtal inom den offentliga sektorn (omfattande undersökning). 
Bruttoutlandsskuld : Skulden tas från OECD:s statistik över utlandsskulder. 
Betalningsbalans: Uppgifterna har hämtats från IMF:s databas. Deras jämförbarhet med motsvarande EU-statistik kan inte 
garanteras, men betalningsbalansen sammanställs i princip i överensstämmelse med IMF-standarder. Handelsbalansen i 
överensstämmelse med principerna för betalningsbalansen. Export och import anges i FOB-värden. Nettolöner omfattar 
direkta inkomster, finansiella och andra investeringsinkomster samt löner och kollektiva avgifter. Bytesbalans enligt 
definitionen i IMF:s 5:e handbok, kapitaltransfereringar omfattas ej. Reserver: betyder förändringar i reservtillgångar under 
året; (+) innebär en ökning, (-) innebär en minskning i reservtillgångarnas värde. 
133 
UTRIKESHANDEL 
1993 1994 1995 1996 
Import och export (löpande priser) 
- Import 
- Export 
- Handelsbalans 
Volymindex för utrikeshandel 
- Import 
- Export 
Fördelning av importen enligt SITC (löpande priser) 
- (0+1) livsmedel och levande djur, dryckesvaror och tobak 
- 2 råvaror, icke ätbara 
- 3 mineraliska bränslen och smörjoljor 
- 4 animaliska och vegetabiliska oljor etc. 
- 5 kemikalier och närstående produkter 
- 6 bearbetade varor grupperade i huvudsak efter material 
- 7 maskiner och transportmedel 
- 8 diverse färdiga varor 
Fördelning av importen enligt SITC (löpande priser) 
- (0+1 ) livsmedel och levande djur, dryckesvaror och tobak 
- 2 råvaror, icke ätbara 
- 3 mineraliska bränslen och smörjoljor 
- 4 animaliska och vegetabiliska oljor etc. 
- 5 kemikalier och närstående produkter 
- 6 bearbetade varor grupperade i huvudsak efter material 
- 7 maskiner och transportmedel 
- 8 diverse färdiga varor 
Prisindex för utrikeshandel 
- Import 
- Export i miljoner i nationell valuta 
131523.1 
102877.4 
-28645.7 
114.3 
94.6 
4.4 
37.4 
0.3 
10.1 
13.2 
19.6 
5.9 
18.1 
5.7 
8.7 
0.8 
14.8 
25.1 
17.2 
9.5 
96.5 
105 227010.3 
216194.4 
-10815.9 380012.1 
359663.6 
-20348.5 
föregående år - 100 
160.9 
181.9 152.6 
148 
i % av den totala importen 
9.8 
5.6 
28.3 
0.3 
10.4 
16.9 
20.3 
5.4 7.3 
6.2 
27 
0.2 
12.8 
18.1 
19.3 
5.8 
i % av den totala exporten 
19.5 
5.6 
7.1 
0.5 
14.7 
27.2 
12.2 
9.4 19.8 
5 
6.1 
0.9 
16.9 
28 
11.3 
9.3 
föregående år = 100 
164.4 
165.7 149.1 
145.5 
mport och export (löpande priser), volymindex för utrikeshandel och fördelning av importen enligt SITC (löpande priser): 
Uppgifterna om handeln omfattar återexport, handel med tjänster och handelsutbyte med tullfria zoner samt handel med 
licenser, know-how och patent. Uppgifterna är baserade på specialhandelssystemet och uppdateras kontinuerligt. Klassifikation 
av handeln: Handeln med varor registreras både enligt Kombinerade nomenklaturen (KN) och det administrativa 
enhetsdokumentet (ED). Importer rapporteras på basis av CIF-värden. Exporter rapporteras på basis av fob-värden. Tullens 
statistik används för övervakning av utrikeshandeln. Vid omräkningen av den nationella valutan till US dollar har Eurostat 
använt Internationella valutafondens genomsnittliga växelkurs för året. 
Prisindex för utrikeshandel: Prisindexet har sedan 1995 beräknats med hjälp av "enhetsvärde"-metoden. enlig Laspeyres formel. 
Fram till 1994 beräknas index enligt Paasches formel från ett urval av råvaror bestående av all export och import avsedd enbart 
för slutlig användning, exklusive särskild konsignation, bearbetning, återexport. 
134 
UTRIKESHANDELS 
Fördelning av importen efter huvudländer (löpande priser) 
l:a 
handelspartnern 
2:a 
handelspartnern 
3:e 
handelspartnern 
4:e 
handelspartnern 
5:e 
handelspartnern 
övriga 
Fördelning av exporten efter huvudländer (löpande priser) 
l:a 
handelspartnern 
2:a 
handelspartnern 
3:e 
handelspartnern 
4:e 
handelspartnern 
5:e 
handelspartnern 
övriga 1993 1994 1995 1996 
i % av den totala importen 
RU 
D 
UA 
US 29.3 
11.6 
5.3 
4.6 
3.9 
45.3 RU 
D 
I 
GR 
UA 26.4 
12.8 
5.4 
4.8 
4.2 
46.4 RU 
D 
I 
GR 
UA 28.1 
12.4 
5.8 
4.4 
3.3 
46 
i % av den totala exporten 
RU 
D 
GR 
MK 13.6 
6.6 
6.2 
6.1 
5.9 
61.6 RU 
MK 
D 
GR 
I 13.5 
10.3 
8.9 
7.8 
7.6 
51.9 RU 
D 
I 
MK 
GR 10 
8.6 
8.1 
8.1 
6.9 
58.3 
Structure of export by main partners 
in 1995 RU 
10.0% 
58.3% Structure of import by main partners 
in 1995 
46.0% 
UAGR 
3.3Hi4% 5.8% 
Structure of export by main partners in 1995 = Fördelning av exporten efter huvudländer 1995 
Structure of import by main partners in 1995 = Fördelning av importen efter huvudländer 1995 
D 
I 
GR 
MK Tyskland 
Italien 
Grekland RU 
UA 
US Ryssland 
Ukraina 
USA 
Den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien 
135 
SOCIALA INDIKATORER 
1991 1992 1993 1994 1995 
Folkmängd den 1 januari 
Folkmängden efter ålder den 1 januari 1995 
å0_14 
ål5_24 
å25_44 
å45_64 
å65_ 
Levande födda 
Döda 
Spädbarnsdödlighet 
- Under 1 år 
- Dödfödda 
Giftermål 
Äktenskapsskillnader 
Äktenskapstal brutto 
Äktenskapsskillnadstal brutto 
Naturlig folkökning 
Nettoinvandring 
Folkökning totalt 
Summerad fruktsamhet 
Spädbarnsdödlighet 
Dödfödda 
Återstående medellivslängd 
-Män 
- Kvinnor 
Återstående medellivslängd 
-Män 
- Kvinnor 8669.3 
95910 
110423 
1624 
612 
48820 
11044 
5.44 
1.23 
-1.68 
-6.87 
-8.55 
1.57 
16.93 
6.34 8595.5 8484.9 8459.7 
i % av den totala befolkningen 
totalt antal 
89134 
107998 
1420 
654 
44806 
9465 84400 
109540 
1310 
587 
40022 
7104 
per 1000 av befolkningen 
5.26 
1.11 
-2.21 
-10.74 
-12.95 
1.53 
15.93 
7.28 4.7 
0.8 
-2.96 
-0.01 
-2.97 
1.46 
15.52 
6.91 
vid födseln 
vid 65 års ålder 8427 
18.6 
14.6 
27.2 
25.0 
14.6 
4.5 
0.9 
16.3 4.4 
1.3 
14.8 
67.1 
74.9 
12.6 
15.5 
Folkmängd den 1 januari: Uppgifterna för 1989-1992 har räknats om i enlighet med resultaten från 1992 års folkräkning. 
Folkmängden efter ålder den 1 januari 1995 Uppgifter finns endast tillgängliga för 1994. 
Nettoinvandring: Någon omfattande studie av invandringen har inte genomförts, resterande kategorier inkluderar statistiska 
avvikelser. Uppgifterna för 1989-1992 har räknats om i enlighet med resultaten från 1992 års folkräkning. 
Folkökning totalt Nettoinvandring och uppgifter om folkmängden för 1989-1992 har räknats om i enlighet med resultaten från 
1992 års folkräkning. 
136 
ARBETSMARKNADEN 
Förvärvsarbctsfrckvens (ILO:s metod) 
Genomsnittlig sysselsättning 
Arbetslöshet (ILO metoden) 
- Totalt 
- under 25 år 
- 25 år eller äldre 
Öppet arbetslösa (i slutet av perioden) 1993 1994 1995 1996 
i % av befolkningen äldre Un 15 år 
55.4 52.4 51.5 51.8 
i 1 000-tal 
3221.8 3241.6 3282.2 3279.5 
i % av arbetskraften 
21.4 
47 
17.3 20.5 
44.9 
16.8 14.7 
37.7 
11.6 13.7 
33.5 
11.3 
i % av den förvärvsarbetande befolkningen 
16.4 12.8 11.1 12.5 
Index över genomsnittlig betald sysselsättning enligt NACE-klasser 
- Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske 
- Utvinning av mineral 
- Tillverkning 
- El-, gas-, och vattenförsörjning 
- Bygg- och anläggningsarbeten 
- Transport, magasinering och kommunikation 
Index Över månadslöner 
- reala 
- nominella 1993 1994 1995 1996 
föregående år = 100 
60.8 
96.6 
86.8 
104.6 
75.8 
92.4 
157.8 68.1 
93.9 
90.7 
101.3 
81.4 
93.3 
153.5 76.1 
95.6 
94 
101 
85.2 
93.3 
153.2 94.2 
100.2 
87.7 
102 
94.7 
100.3 
174.7 
Förvärvsfrekvens (ILO:s metod): - Procentuell andel av arbetskraften i den totala befolkningen över 15 år. Denna siffra har erhållits 
från AKU (Eurostats arbetskraftsundersökning) med beaktande av följande ILO-definitioner och rekommendationer: 
Arbetskraften - arbetslösa personer och sysselsatta i enlighet med ILO:s definitioner nedan. 
Sysselsatta alla personer äldre än 15 år, som under referensperioden förvärvsarbetat minst en timme som anställda, egna 
företagare, medlemmar i kooperativ eller medhjälpande familjemedlemmar. Medlemmar i de väpnade styrkoma och kvinnor 
som har föräldraledighet omfattas. 
Arbetslösa alla personer äldre än 15 är, som för tillfället uppfyller ILO-dcfinitioncns alla tre villkor för att klassificeras som 
arbetslösa: (i) saknar arbete, (ii) aktivt söker arbete och (iii) kan påbörja ett arbete inom två veckor. 
Uppgifterna enligt ILO:s metod gäller september 1993, oktober 1994, oktober 1995 och november 1996. 
Arbetslöshet (enligt ILO:s metod): - Den procentuella andelen arbetslösa av arbetskraften. Denna siffra har erhållits från LFSS 
(Eurostats arbetsmarknadsundersökning) under beaktande av följande ILO-definitioner och rekommendationer (se ILO-
definitionerna ovan). 
Uppgifterna avser anställda med arbetsavtal inom den offentliga sektorn (omfattande undersökning). 
Genomsnittlig sysselsättning Endast årliga siffror (omfattande undersökningar, omfattar alla anställda inom de offentligta och privata 
sektorn). 
Index över genomsnittlig betald sysselsättning enligt NACE-klasser Uppgifterna avser anställda med arbetsavtal inom den 
offentliga sektorn (omfattande undersökning). Den nationella klassificeringen av branscher skiljer sig från NACE-
klassifikationen, vilket medför att uppgifterna skattats. 
Öppet arbetslösa (i slutet av perioden): Öppet arbetslösa i procent - procentuell andel arbetslösa av den aktiva befolkningen inom 
den civila sektorn, baserad på arbetskraftsundersökningen (AKU). 
137 
OFFENTLIGA FINANSER 
Statsbudgeten 
- Statsbudgetens inkomster 
- Bidrag 
- Statens konsoliderade utgifter 
-Offentliga sektorns konsoliderade utgifter 
- Statens konsoliderade underskott/överskott 
-Offentliga sektorns underskott/överskott 
Statsbudgeten 
- Statens konsoliderade utgifter 
-Offentliga sektorns konsoliderade utgifter 
- Statens konsoliderade underskott/överskott 
-Offentliga sektorns underskott/överskott 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
i miljoner i nationell valuta 
22265 
471 
25028 
29228 
-2292 
-2040 49497 
450 
54497 
65052 
-4550 
-4156 71554 
209 
81591 
98315 
-9828 
-11454 99875 
92 
133877 
152181 
-33910 
-33652 209321 
117 
235905 
261775 
-26467 
-27066 314624 
920 
360607 
398725 
-45063 
-44951 
i % av BNP 
40.2 
47.9 
-3.4 
-3.1 40.6 
49.0 
-4.9 
-5.7 44.8 
50.9 
-11.3 
-11.3 43.0 
47.8 
-4.8 
-4.9 41.4 
45.8 
-5.2 
-5.2 
Statsbudgeten: Dessa uppgifter avser staten och offentlig sektorn och är samma uppgifter som publicerats i IMF:s Government 
Finance Statistics Yearbook (1996) (GFSY); inkluderade även i presentationen av landet i GFSY. 
Eftersom GFSTinte presenterar någon statistik för hela den offentliga sektorn, utan istället för enskilda delar av den, har 
de konsoliderade uppgifterna här erhållits genom en konsolidering av uppgifterna för staten och den offentliga sektorn med 
hänsyn till de transfereringar som registrerats. 
Trots att statistiken omfattar uppgifter för staten och offentliga sektorn enligt GFSY, kan det förekomma att uppgifterna 
inte är fullständiga om vissa statliga eller lokala enheter inte omfattats av statistiken. Ett mått på hur uttömmande 
uppgifterna är, kan erhållas genom att jämföra kommentaren över uppgifternas täckning för enskilda stater med den 
uppställning över statliga eller lokala enheter som tillhandahålls. 
Uppmärksammas bör, att det underskott/överskott som används här motsvarar inkomster och bidrag minus utgifter, och 
inte tar hänsyn till upplåning minus amorteringar (se även nedan). 
Den balansering av transfereringar mellan offentliga sektoms olika delar som gjorts i tabellerna är begränsad till löpande 
transfereringar och kapitaltransfereringar bestående av fastställda bidrag samt löpande subventioner och 
kapitalsubvcntioner mellan olika delar av offentliga sektorn. Andra typer av transaktioner mellan den offentliga sektorns 
olika delar, t.ex. inbetalning av skatter och arbetsgivares kollektiva avgifter samt ömsesidiga inköp av varor och tjänster, 
klassas normalt inte som transfereringar inom offentliga sektorn. De har inte eliminerats vid konsolideringen. Huruvida 
avsaknaden av uppgifter angående löpande transfereringar och kapitalsubventioner beror på att sådana transfereringar ej 
förekommit, eller på att uppgifter om dem saknas är oklart. I samtliga fall har man, där informations saknas, utgått från att 
några transfereringar inte förekommit. 
a. Offentliga utgifter består av den offentliga sektoms kontanta utgifter för konsumtions- och kapitalvaror 
och tjänster, räntebetalningar och löpande transfereringar och kapitaltransfereringar men undantar transaktioner som inte 
omfattar kontanta medel. 
b. Underskott/överskott motsvarar kontanta inkomster och kontanta bidrag minus kontanta utgifter. Detta 
sätt att beräkna underskott/överskott skiljer sig från det sätt som används i GFS där underskott/överskott motsvarar 
kontanta inkomster och kontanta bidrag minus kontanta utgifter, minus nettoutlåning. Att man undantar nettoutlåningen 
(som enligt i GFS-metoden består av transaktioner med finansiella tillgångar och skulder som har ett politiskt mål och inte 
ett likviditetsmål) medför att den mätning av underskott/överskott som presenteras här ligger närmare nationalräkenskapers 
koncept med nettoupplåning/nettoutlåning. En annan effekt av undantaget, är att intäkter från privatiseringar 
(klassificerade som återbetalningar enligt GFS-metoden) inte omfattas vid beräkningen av underskott/överskott i tabellerna 
(och därmed heller inte bidrar till att reducera underskottet). 
138 
FINANSIELLA SEKTORN 
Monetära aggregat 
- Monetära aggregat M1 
- Kvasipengar 
Summa reserver (exklusive guld, i slutet av perioden) 
Genomsnittlig ränta för kortfristiga lån 
- utlåning 
- inlåning 
Officiellt diskonto (i slutet av perioden) 
Växelkurs gentemot USD 
Periodens genomsnitt 
Vid periodens slut 
Växelkurs gentemot ECU 
Periodens genomsnitt 
Vid periodens slut 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Miljarder (10*9) nationell valuta 
48.30 
181.62 75.13 
333.98 107.89 
463.42 177.28 
787.33 
Miljoner (10*6) US dollar 
% per år 
52 72 34 180 
1 USD= BGL 
1 ECU= BGL 
Monetära aggregat (i slutet av perioden): Pengar (Ml): Omfattar tidsbunden inlåningsräkning och sedlar och mynt som innehas av 
andra än banker. Kvasipengar : Omfattar tidsbunden inlåning, sparande och inlåning av utländsk valuta. Uppgifterna för 
1996 avser november 1996. 
Officiellt diskonto (i slutet av perioden): Uppgifterna för 1996 avser november 1996. Fr.o.m. 1996 anger den bulgariska 
centralbanken räntan månadsvis. 
Växelkurs gentemot USD: 
Internationales". Internationella valutafondens växelkurser enligt publikationen: "Statistiques Financières 
139 
INFLATION (förändringar 
under 12 månader) 
Procentuell förändring av konsumentprisindex där den aktuella månaden jämförs med motsvarande månad under föregående år 
(t/t-12) 
jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec 
1993 
1994 
1995 
1996 83.1 81.3 
59.1 58.8 
122.1 120.4 
30.9 28.5 84.1 
61.6 
112.1 
26.4 85.3 
89.3 
76.1 
28.8 74.4 
93.9 
66.2 
42.2 71.6 
94.0 
60.5 
70.2 68.5 
93.3 
61.9 
106.7 70.8 
98.4 
54.7 
140.7 71.6 
112.1 
46.0 
172.9 68.3 
117.6 
40.0 
210.5 64.9 63.9 
119.7 122.0 
36.0 32.9 
232.0 310.8 
350.0 
300.0 
250.0 
200.0 
150.0 I! 
100.0 
50.0 
0.0 Inflation (% change of CPI) 
H—h-4-H—h 'I "1 1 t '"t 1 f I I—h^4 
Jan = jan Mar = mar May = maj Jul = jul Sep = sep Nov = nov 
Inflation (förändringar under 12 månader): Inflationen (förändringen under 12 månader) är den procentuella förändringen av 
konsumentprisindex där den aktuella månaden jämförs med motsvarande månad under föregående år. Inflationen beräknas 
på nationellt konsumentprisindex och kan därför inte alltid jämföras mellan kandidatländerna och de länder som använt 
EU:s metod för djupt skuldsatta fattiga länder (olika metoder, principer och praxis vid beräkningen av 
konsumentprisindex). 
140 
INDUSTRI 
Fördelning av BNP efter näringsgren (NACE, löpande priser) 
- Utvinning av mineral 
- Tillverkning 
- El-, gas-, och vattenförsörjning 
Volymindex för industriproduktion efter NACE-klass 
- Totalt 
- Utvinning av mineral 
- Tillverkning 
- El-, gas-, och vattenförsörjning 1993 1994 1995 1996 
i % av BNP 
foregående år « 100 
89.1 
104.5 
86.8 
100.8 108.5 
101.6 
111 
92.9 105 
103 
105.1 
105.4 99 
Volymindex för industriproduktion efter NACE-klass: Industriproduktion omfattar områdena utvinning av mineral, tillverkning 
samt el-, gas-, och vattenförsörjning (enl. NACE-klassifikationens avdelningar C, D och E). Index för årlig industriproduktion 
baseras på omfattande undersökningar av företagen (offentliga och privata) inom industrin. Uppgifterna för 1996 är 
preliminära. 
INFRASTRUKTUR 
Järnvägsnät 
Motorvägarnas längd 
Antal invånare per personbil 1985 1990 1995 1996 
i km per 1000 Icm2 
38.7 38.7 38.7 38.7 
Kilometer 
221 273 314 314 
invånare 
8.4 6.6 5.1 
141 
JORDBRUK 
Landareal efter markanvändningskategori 
- totalt 
-jordbruksmark 
- skog 
- åkermark 
- permanent betes- och ängsmark 
Jordbruksmark efter rättslig status 
- statliga företag 
- kooperativ 
- övriga 1992 1993 1994 1995 1996 
i 1000 hektar 
11099 
6159 
3873 
4047 
1833 11099 
6159 
3877 
4063 
1852 11099 
6159 
3876 
4001 
1942 11099 
6164 
3876 
3998 
1962 11099 
6164 
4203 
1761 
i % av jordbruksmarken 
69 
8 
23 45 
21 
34 28 
33 
39 21 
79 
Andel av BNP 
- Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske (NACE A+B) 
Volymindex för jordbrukets bruttoproduktion 
Huvudgrödor efter areal 
- Spannmål 
- därav vete 
- Potatis 
- Sockerbetor 
- Foderbetor 
Huvudgrödor efter avkastning 
- Spannmål 
- därav vete 
- Potatis 
- Sockerbetor 
- Foderbetor 1992 1993 1994 1995 1996 
i % av BNP 
Föregående år = 100 
80.6 107.1 116 86.7 
i 1000 hektar 
2182 
1108 
48 
18 
5 2315 
1266 
39 
11 2341.3 
1319.8 
47 
8 2185.8 
1181.1 
56 
9 1841.2 
957.7 
40 
8 
i 100 kg/hektar 
29.8 
31.1 
117.9 
168.9 
342.0 24.7 
28.6 
91.5 
86.4 27.6 
28.5 
105.6 
140.0 30.2 
29.1 
115.9 
174.4 18.8 
18.7 
80.7 
108.9 
Försäljning eller förmedling av slaktdjur 
-svin 
- nötkreatur 
- fjäderfä 
Husdjursavel (i slutet av perioden) 
- nötkreatur 
- därav kor 
- får 
-svin 1992 1993 1994 1995 1996 
i 1000 ton levande vikt 
Antal per 1000 ha jordbruksmark 
158.1 
79.4 
781.7 121.8 
68 
611 103.5 
56.9 
551.2 102.5 
60.2 
548.8 
Antal per 1000 ha åkermark 
659.6 517.7 496.8 509.2 
_____ 
Volymindex för jordbrukets bruttoproduktion: Uppgifterna är baserade på Nationalräkenskapssystemets (SNA) metod. 
142 
Bulgaria 
1994 
ROMANIA 
Legend: 
A/ Country boundary 
A/ Region boundary 
COUNTRY NAME 
REGION NAME 
OTTNAME 
Selected major settlements: 
(1 000 inhabitants) 
o 200-250 
• 250-500 
• 500 - 1 000 
• >1000 
General information about the country: 
Age groups (in years): 
A 5 <15 
15- 65 
>65 
Uving standard (in 1993): ECU 1 024 
(QOPparoapKa) 
Area: 110994 km8 
Administrative regions: 9 districts 
Population: 8 427 400 
8ouro»: Nation- 8t__*to_ Inatttuta 
Cwtogiaphy and gaographlo toformatfon managamant QISCO 
euiosU 

Bulgaria 
1994 
A/ Country boundary 
A/ Main railway line 
/ Ferry connection 
A/ Motorway 
A/ National road, Double lane 
A/ National road 
A/ Principal road 
A/ Main navigable waterway 
Selected major settlements: 
(1 000 inhabitants) 
ô 200-250 
• 250-500 
• 500-1000 
• > 1 000 
General information about the country: 
Age groups (in years): 
A s <15 
15- 65 
>65 
Living standard (in 1993): ECU 1 024 
(QDPpareaplta) 
Area: 110994 km* 
Administrative regions: 9 districts 
Population: 8 427 400 
8oure*:N«tonaiaatIatkx.lnatf-ita 
Cartography and gaograpNe WormaBon managamanb QISCO 
euRMrtn 


ISSN 1024-4506 
KOM(97) 2008 slutlig 
DOKUMENT 
SV 11 01 06 
Katalognummer : CB-CO-97-376-SV-C 
ISBN 92-78-22890-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg