SV Europeiska unionens officiella tidning C 364/25

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2011/C 364/10

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”BOVŠKI SIR”

EG-nr: SI-PDO-0005-0423-29.10.2004

SUB ( X ) SGB ( )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1. Behörig myndighet i medlemsstaten:

Namn: Ministrstvo RS za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano (Republiken Sloveniens ministerium för jordbruk, skogsbruk och livsmedel) Adress: Dunajska cesta 22 SI-1000 Ljubljana SLOVENIJA Tfn +386 14789000 Fax +386 14789055 E-post: varnahrana.mkgp@gov.si

2. Sökande:

Namn: Društvo rejcev drobnice Bovške (Bovec får- och getuppfödarorganisation) Adress: Soča 50 SI-5232 Soča SLOVENIJA Tfn +386 53889510 Fax — E-post: — Sammansättning: Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3. Produkttyp:

Klass 1.3: Ost

4. Produktspecifikation:

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1 Beteckning:

”Bovški sir”

4.2 Beskrivning:

”Bovški sir” klassificeras som en helfet hårdost. Den framställs av obehandlad mjölk från den inhemska fårrasen Bovec men får också innehålla upp till 20 % ko- eller getmjölk.

De runda, hela ostarna är 20–26 cm i diameter och 8–12 cm höga och väger mellan 2,5 och 4,5 kg. Kanten är fast, slät och jämn och gråbrun till ljusbeige till färgen. Sidorna är lätt konvexa och kanterna lätt rundade.

Osten är kompakt, elastisk, tät, lätt att bryta och spröd men inte smulig. Den har jämn gråbeige färg med glesa, jämnt fördelade pipor av samma storlek som en lins eller en liten ärta och små hål och sprickor här och där. Texturen hos mognare ostar är kompaktare och sprödare.

Osten har en särpräglad fyllig, intensiv, något skarp arom och smak. Om ko- eller getmjölk använts är smaken och aromen något mildare.

”Bovški sir” innehåller minst 60 % torrsubstans, och fetthalten i torrsubstansen är 45 %.

4.3 Geografiskt område:

Det område där den mjölk som används för framställning av ”Bovški sir” och själva osten produceras avgränsas i norr och väster av gränsen mot Italien, från Mali och Veliki Mangrt till gränsövergången Učje. Därifrån går områdets gräns genom Mali och Veliki Muzec och innefattar hela Planina Božca till Na Vrhu, mot Hrib, genom Pirovec, Krasji Vrh, Planina Zaprikraj, Zapleč fram till Lopatnik och Krn, Mali Šmohor, Bogatin, Vratca fram till Lanževica, Mala Vrata, Velika Vrata, Travnik, Malo Špičje och Kanjevec, förbi Triglav och Luknja till Križ, Prisojnik, Mala Mojstrovka, förbi Travnik till Jalovec, Kotovo Sedlo, Mali Mangart och tillbaka till gränsen mot Italien. De ovannämnda gränsregionerna ligger inom det geografiska området.

4.4 Bevis på ursprung:

De förfaranden eller åtgärder som beskrivs nedan genomförs för att garantera spårbarheten hos ”Bovški sir”.

Mjölkproduktion: Mjölken ska vara producerad i det avgränsade geografiska området. Genom att en stambok förs garanteras den rätta rassammansättningen hos besättningen. Gårdarna för också register över foderransoner och foderinköp.

Mjölkuppsamling: Den mjölk som är avsedd för tillverkning av ”Bovški sir” ska samlas upp och förvaras avskilt från annan mjölk. Register förs över de kvantiteter mjölk (får-, get- och komjölk) som produceras och köps in per dag och gård.

Bearbetning av mjölken: Tillverkarna av ”Bovški sir” för register över de kvantiteter mjölk som bearbetas per dag och de kvantiteter ost som tillverkas per dag i varje parti. Ett parti utgörs av den kvantitet ost som framställs av en enda koagulering av mjölk. Om endast ett parti ost tillverkas en viss dag utgör ostens tillverkningsdatum också partiets serienummer.

Lagring av osten: För att garantera att varje parti ost lagras i minst 60 dagar för tillverkarna lagringsregister. Ostens tillverkningsdatum är också det datum då lagringen inleds.

4.5 Framställningsmetod:

”Bovški sir” tillverkas av obehandlad mjölk från den inhemska fårrasen Bovec eller av en blandning av får-, get- och komjölk. Andelen get- eller komjölk får inte överstiga 20 % av den totala volymen mjölk.

Tillverkningen av ”Bovški sir” sker endast under djurens laktationsperiod, som sammanfaller med tillväxtperioden för de betesmarker där djurbesättningen betar. Merparten av basfoderransonen under djurens laktationsperiod utgörs av bete, men det får också kombineras med hö och ensilage. Basransonen ska utgöra minst 75 % av torrsubstansen i den dagliga ransonen.

För att tillverka ”Bovški sir” används mogen mjölk till vilken färsk mjölk kan tillsättas innan koagulering sker. Mjölken får mogna i minst 12 timmar, vilket utvecklar den ursprungliga mikrofloran och ger mjölken en lämplig surhetsgrad. För att påskynda jäsningen är det tillåtet att använda egentillverkade kulturer av mjölksyrabakterier (där man mognar en liten mängd mjölk vid relativt hög temperatur i minst 12 timmar) eller utvalda kulturer. Före koaguleringen värms mjölken till 35–36 °C. Koaguleringen tar 30–45 minuter. Ostmassan bryts därefter i korn av samma storlek som bönor eller ärter, som efter torkning får samma storlek som vetekorn. Ostmassan flyttas till formar och läggs i press i 4–6 timmar.

Saltningen sker antingen genom torrsaltning (i två dagar, varvid osten saltas och vänds två gånger dagligen) eller med hjälp av saltlake (i 24–48 timmar). Efter saltning märks varje hel ost med det datum då lagringen inleddes eller med ett serienummer. ”Bovški sir” ska lagras i minst 60 dagar. Det är mycket viktigt att osten hålls under uppsyn (vänds, torkas av, rengörs) under lagringen.

4.6 Samband:

”Bovški sir” är en produkt vars betydelse går flera århundraden tillbaka. Arkeologiska fynd visar också att området kring Bovec koloniserats sedan årtusenden. Man tror därför att osttillverkningen på de högt belägna alpängarna utvecklades i detta område för tre tusen år sedan, samtidigt som järnframställningen.

De första skriftliga omnämnandena av Bovec daterar sig till före 1174, medan de första skriftliga omnämnandena av ost i området daterar sig till 1300-talet. Fastighetsregister och andra arkiv från denna tid visar att ost hade ett stort värde, eftersom jordbruksskatter, fiskearrenden osv. beräknades i kvantiteter ost (Rutar, 1882).

Namnet ”Bovški sir” (på italienska ”Formaggio di Plezo vero”) nämndes först i en prislista i staden Videm (Udine) 1756, vilket också visar att ”Bovški sir” betingade högre priser än flera andra osttyper.

Metoderna för bete, osttillverkning och betesdrift på alpängarna beskrevs i ”Pašni red” (föreskrifter för betesdrift). Dr Henrik Tuma skrev före första världskriget en beskrivning av ”Pašni red” och arbetsdagen på Zapotok, en alpäng ovanför Zadnja Trenta. Redogörelsen publicerades i Planinski Vestnik. Det kan konstateras att tillverkningsmetoden för ”Bovški sir” i hög grad är densamma i dag som för århundraden sedan, dock med beaktande av tekniska framsteg.

De högt belägna alpängarna och de branta sluttningarna gör att det finns litet utrymme för intensivt jordbruk i det geografiska området. Hela det geografiska området ligger inom Natura 2000, och en stor del av området ligger också inom nationalparken Triglav. Det geografiska området kännetecknas av alpint-kontinentalt klimat, med viss påverkan från Medelhavsklimatet, som tränger in i landet längs floden Soča. Nederbördsmängderna är stora året runt (genomsnittsmängden för 1961–1990 i Bovec var 2 735 mm/år). På grund av de höga omgivande bergstopparna saknar vissa dalar solsken i upp till två månader per år. Trots de stora regnmängderna gör torka och kraftiga vindar regelbundet att avkastningen från vall på den tunna jorden minskar, och området lämpar sig därför bäst för uppfödning av får och getter.

Den fårmjölk som används för att tillverka ”Bovški sir” kommer från den inhemska fårrasen Bovec, som under århundradena utvecklats i Sočas övre dalgång och uppkallats efter staden Bovec. Fårrasen Bovec är en utpräglad mjölkras med fin huvudstruktur och korta öron. Fram till i dag har uppfödningen främst varit inriktad på att anpassa rasen till hårda betes- och uppfödningsförhållanden samt att utveckla förmågan att beta på höglänt bergsbetesmark, ett milt temperament, lång livslängd och tålighet. Mjölken från Bovec-fåret har högre fetthalt i torrsubstansen än mjölk från övriga mjölkfårraser i Slovenien, vilket har betydelse för både ostproduktionen och ostens smak.

Under laktationsperioden betar mjölkdjur som producerar mjölk för framställning av ”Bovški sir” på betesmark i hela området. Djuren betar på traditionellt sätt, vilket också är det enda ekonomiskt hållbara alternativet. Det betyder att fodret under den period då djuren producerar mjölk till ”Bovški sir” huvudsakligen utgörs av färskt bete, vilket i hög grad bidrar till den typiska smaken och aromen hos ”Bovški sir”. På betesmarken förekommer en oerhört rik flora, vilket hänger samman med höjden, klimatet och jordens geologiska sammansättning. I det geografiska området förekommer växter som är typiska för alpina och kontinentala områden och för Medelhavsområdet.

4.7 Kontrollorgan:

Namn: Bureau Veritas d.o.o. Adress: Linhartova cesta 49 a SI-1000 Ljubljana SLOVENIJA Tfn +386 14757600 Fax +386 14757601 E-post: info@si.bureauveritas.com

4.8 Märkning:

Ostar som uppfyller alla krav i produktspecifikationen märks med tillverkarens namn, beteckningen ”Bovški sir” och logotypen (se nedan), EU:s logotyp och den nationella kvalitetssymbolen. Om get- eller komjölk används ska andelen anges.

Tillverkare kan också ange om osten lagrats i mer än ett år eller om den tillverkats i ett bergsmejeri.

(1) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.