RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET SISTA LÄGESRAPPORTEN OM UTVECKLINGEN AV ANDRA GENERATIONEN AV SCHENGENS INFORMATIONSSYSTEM (SIS II) Januari 2013 - maj 2013 /* COM/2013/0777 final */





Innehållsförteckning 1............ Projektstatus. 1 1.1........ Överblick över framstegen under rapportperioden. 1 1.2........ Testningsverksamhet 1 1.3........ Nätsäkerhet för SIS II. 3 1.4........ Migrering från SIS 1+ till SIS II. 3 1.4.1 Rättslig ram.. 3 1.4.2 Förutsättningar för att SIS II ska kunna tas i drift 3 1.4.3 Teknisk migrering av data. 4 1.4.4 Övergång. 5 1.4.5 Period med intensiv övervakning. 6 2............ Förvaltning. 6 2.1........ Ekonomiska aspekter. 6 2.1.1 SIS II-budgeten. 6 2.1.2 Kompletterande finansiering för utvecklingen av medlemsstaternas nationella system 6 2.2........ Operativ förvaltning. 7 2.2.1 Övergången till C.SIS (Centre de Systèmes d’Information Schengen) 7 2.2.2 Byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) 7 2.3........ Projektledning. 8 2.3.1 Stödgruppen för det globala SIS II-programmet 8 2.3.2 SIS VIS-kommittén (SIS II) 8 2.3.3 Nationell planering och samordning. 8 2.3.4 Rådet 8 2.3.5 Europaparlamentet 9 2.3.6 Informationskampanj om SIS II 9 2.3.7 Riskhantering. 9 3............ Prioriteringar för framtiden. 10 4............ Slutsats. 10 Inledning Denna lägesrapport är den sista som läggs fram för Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 1104/2008 av den 24 oktober 2008[1] och rådets beslut 2008/839/RIF av den 24 oktober 2008[2] om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (de så kallade migreringsinstrumenten). Här beskrivs det arbete som utförts från januari 2013 till migreringsinstrumentens utgång den 8 maj 2013 i fråga om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) och migreringen från SIS 1+ till SIS II. 1. Projektstatus 1.1 Överblick över framstegen under rapportperioden Alla förberedelser inför den faktiska datamigreringen från SIS 1+ till SIS II slutfördes under rapporteringsperioden, tack vare de stadiga framsteg som gjorts i utvecklingen av det centrala systemet och de nationella systemen. Migreringen slutfördes framgångsrikt i och med övergången till det nya systemet den 9 april 2013 och systemet fungerade väl under den efterföljande perioden med intensiv övervakning. 1.2 Testningsverksamhet Som uppföljning av den serie tester som utfördes under 2012 för att säkerställa att de nationella systemen och det centrala systemet fungerar korrekt och har nödvändig prestanda samt att interaktionen mellan dem fungerar, genomförde en handfull medlemsstater som fått otillfredsställande resultat i några av testerna de återstående omtestningar som krävdes i januari 2013. Som förklaras i den föregående rapporten drabbades Finland av stora tekniska problem vid utveckling av sitt nationella system och valde därför i stället en plan B, som baserades på en alternativ teknisk lösning. För att hinna ikapp de andra medlemsstaterna inför inledningen av datamigreringen, körde Finland alla sluttester på nytt, även det övergripande testet. Stödet från stödgruppen för det globala SIS II-programmet, som består av företrädare för kommissionen, medlemsstaterna och huvuduppdragstagarna, visade sig vara avgörande för att kunna genomföra denna extra uppgift. (a) Utökat överensstämmelsetest (CTE) Som sista medlemsstat att bli klar, genomförde Finland framgångsrikt testet av de nationella systemens överensstämmelse med specifikationerna för SIS II i början av 2013 och anslöt sig till de andra medlemsstater som behövde göra om det övergripande testet. b) Övergripande test Det övergripande testet var både en teknisk och en rättslig förutsättning för att SIS II skulle kunna tas i drift[3] och omfattade därför tester av alla viktiga komponenter i SIS II – det centrala systemet, alla nationella system och nätverket. Majoriteten av medlemsstaterna hade redan slutfört denna sista testomgång framgångsrikt under andra halvåret 2012, i enlighet med planeringen. På grund av problem på nationell nivå hos fem medlemsstater behövdes det dock ytterligare testomgångar efter den fastställda tidsperioden. Polen och Schweiz behövde göra om ett test medan Danmark och Finland behövde göra om hela testningsfasen. För att undanröja en reservation om sitt testresultat begärde Belgien att få göra om en del av det övergripande testet. Alla de berörda medlemsstaterna klarade till slut de återstående omtestningarna under andra veckan av januari 2013. Det centrala SIS II-systemet och kommunikationsinfrastrukturen visade en god och stabil prestanda under alla omkörningar av det övergripande testet. c) Funktionstestet av Sirene[4] Fyra medlemsstater, däribland Finland, behövde göra om testet rörande kompletterande informationsutbyte (funktionstestet av Sirene) under den vecka som inleddes den 28 januari 2013. Medlemsstaterna ansvarar för detta test, men kommissionen tillhandahöll det centrala systemet och kommunikationsinfrastrukturen för att genomföra testet. Belgien, Tjeckien, Sverige och Finland uppfyllde till slut kriterierna för att få godkänt på testet och arbetsgruppen för Schengenfrågor (Sireneaspekter av SIS II (SIS/SIRENE)) godkände testresultaten formellt den 15 februari 2013. d) Test av utbyte av Sireneformulär Utöver det funktionstest av Sirene som krävdes enligt migreringsinstrumenten beslutade medlemsstaterna att göra ett informellt test av utbytet av Sireneformulär, där alla medlemsstater utväxlade en full uppsättning Sireneformulär med de andra medlemsstaterna. Testet gjordes i mars 2013 och slutfördes med positiva resultat. Sist men inte minst testades också Sirene-funktionsbrevlådorna framgångsrikt under mars. e) Övriga tester Det gjordes också tester tillsammans med medlemsstaterna för att kontrollera hur väl två kompletterande verktyg som ska användas för den operativa förvaltningen av SIS II fungerade. · Det första verktyget används av de nationella systemoperatörerna för att anmäla supportärenden till den centrala systemoperatören. Syftet med verktyget är att identifiera och följa upp eventuella tekniska problem vid användningen av SIS II. · Det andra verktyget är ett webbaserat system för att skicka meddelanden mellan operatörerna. När det t.ex. utförs underhåll av det centrala systemet skickar operatören ett meddelande om detta till alla nationella systemoperatörer som använder detta verktyg. Inget av dessa verktyg används för att utbyta SIS II-meddelanden. De är utformade för att utbyta information för att se till att systemet fungerar. Testerna av båda verktygen genomfördes med lyckat resultat från slutet av februari till början av april 2013. 1.3 Nätsäkerhet för SIS II Av operativa skäl har medlemsstaterna både ett huvudgränssnitt och ett reservgränssnitt mot det globala datanätet för att möjliggöra säker kommunikation mellan det centrala systemet och de nationella systemen. Efter de lyckade testerna och stöd från SIS VIS-kommittén sjösattes den tekniska lösningen för ett andra krypteringslager som har till syfte att ytterligare stärka nätsäkerheten för SIS II i slutet av februari 2013. 1.4 Migrering från SIS 1+ till SIS II 1.4.1 Rättslig ram Den rättsliga ramen för den sista fasen i SIS II-projektet konsoliderades vid utgången av föregående rapporteringsperiod genom den omarbetning av migreringsinstrumenten som trädde i kraft den 30 december 2012. Därmed säkerställdes en rättsligt sund och tekniskt optimerad migreringsprocess och skapades möjlighet till extra ekonomiskt stöd till de nationella projekten i samband med migreringsverksamheten. 1.4.2 Förutsättningar för att SIS II ska kunna tas i drift I den rättsliga grunden för SIS II fastställs ett antal förutsättningar för att det ska gå att ta SIS II i drift. Dagen för tagandet i drift kunde endast fastställas när följande villkor är uppfyllda: De nödvändiga genomförandeåtgärderna har vidtagits. Den sista återstående genomförandeåtgärden var kommissionens genomförandebeslut om antagande av Sirenehandboken och övriga genomförandeåtgärder avseende andra generationen av Schengens informationssystem[5], som alltså antogs den 26 februari. Alla medlemsstater som deltar fullt ut i SIS 1+ har meddelat kommissionen att de har vidtagit alla nödvändiga tekniska och rättsliga åtgärder för att behandla SIS II‑uppgifter och utbyta kompletterande information. Efter det slutförda funktionstestet av Sirene meddelade alla medlemsstater som deltar fullt ut i SIS 1+ kommissionen att de hade vidtagit alla nödvändiga tekniska och rättsliga åtgärder för att behandla SIS II-uppgifter och utbyta kompletterande information. Kommissionen har förklarat att ett övergripande test av SIS II som ska utföras av kommissionen och medlemsstaterna tillsammans har genomförts framgångsrikt och rådets förberedande organ har validerat det framlagda testresultatet och bekräftat att prestandan hos SIS II minst är likvärdig med prestandan hos SIS 1+. Efter att arbetsgruppen för Schengenfrågor (tekniska aspekter av SIS II (SIS-TECH)) validerat förslaget till godkännande av resultatet för det centrala systemet, s-Testa-nätet och de nationella systemen den 6 februari, förklarade kommissionen för Coreper den 20 februari att målen för det övergripande testet hade uppfyllts, däribland följande: – Kommissionen och de medlemsstater som deltar i SIS 1+ har vidtagit de nödvändiga tekniska åtgärderna för att behandla SIS II-uppgifter. – Prestandan hos SIS II är minst lika hög som hos SIS 1+. – Kommissionen har vidtagit de nödvändiga tekniska åtgärderna för att det centrala SIS II-systemet ska kunna kopplas upp mot de nationella SIS II-systemen i de berörda medlemsstaterna. – De nationella SIS II-systemen i alla medlemsstater är uppkopplade mot det centrala SIS II-systemet från och med den 25 januari 2013. Alla förutsättningar som anges i den rättsliga grunden för SIS II är uppfyllda, varför rådet (rättsliga och inrikes frågor) vid sitt möte den 7–8 mars 2013) antog två rådsbeslut om att den rättsliga grunden för SIS II ska träda i kraft den 9 april 2013, vilket i praktiken är den dag SIS II tas i drift. 1.4.3 Teknisk migrering av data Det sista testet av den konverterare som kommissionen tillhandahållit som kärnan i den provisoriska migreringsarkitekturen genomfördes framgångsrikt i januari 2013, i tid för att möjliggöra den faktiska datamigreringen från SIS 1+ till SIS II. Efter migreringsrepetitionerna och datarensningsverksamheten som organiserades och fick stöd av kommissionen, inleddes den faktiska datamigreringen den 22 januari 2013. Det första steget i migreringen bestod i omvandlingen av de 46,7 miljoner registreringarna i SIS 1+-databasen till data som var förenlig med SIS II-datamodellen via konverteraren. Under denna operation, som pågick mellan den 22 januari och den 6 februari 2013 lagrades alla nya operationer för att skapa/uppdatera/radera poster i SIS 1+-databasen tillfälligt i konverteringsköer. Därefter lades de konverterade uppgifterna in i det centrala SIS II‑systemet. När denna uppgift var genomförd konverterades alla de SIS 1+-meddelanden som låg i kön och uppdaterades i den centrala SIS II-databasen. I slutet av denna process speglades alla nya operationer som genomfördes i SIS 1+-databasen i SIS II-databasen, vilket innebar att den centrala SIS 1+-databasen och den centrala SIS II-databasen var synkroniserade. Från och med den 7 mars 2013 kunde medlemsstaterna göra sökningar i den centrala SIS II‑databasen (som vid den tidpunkten endast omfattade innehåll från SIS 1+-databasen) med den centrala sökfunktionen för SIS II. Nästa steg i migreringen innebar att de nationella SIS II-kopiorna uppdaterades för att säkerställa att medlemsstater med en nationell SIS II-kopia hade samma data som den centrala SIS II-databasen. Denna process är inte nödvändig för de sex medlemsstater som hade beslutat att inte införa någon nationell kopia utan göra alla sökningar i det centrala systemet, vilket är en ny funktion som införs i SIS II. Nedladdningen av den fullständiga SIS II-databasen tog sexton timmar per medlemsstat. Hela steget var slutfört den 28 mars. Då var alla nationella SIS II-kopior synkroniserade med det centrala SIS II-systemet som i sin tur var synkroniserat via konverteraren med det centrala SIS 1+-systemet. 1.4.4 Övergång Rådet hade fastställt att övergången skulle ske den 9 april 2013. Mellan den 28 mars (slutförande av den tekniska migreringen – se ovan) och den 9 april hölls SIS 1+- och SIS-II-systemet, inbegripet alla nationella kopior, fullständigt synkroniserade. Alla nya SIS 1+-meddelanden lades in i den centrala SIS 1+-databasen, konverterades och lades in i SIS II-databasen och de nationella kopiorna. Inför övergången samordnades processen centralt av kommissionens projektgrupp med stöd av medlemmarna i stödgruppen för det globala SIS II-programmet: · Alla medlemsstater upphörde med trafiken på SIS 1+-sidan vid samma tidpunkt, dvs. kl. 08.00, och väntade tills alla registreringar hade behandlats i det centrala SIS 1+‑systemet och i de nationella SIS 1+-kopiorna. · Centralt konverterades de sista SIS 1+-meddelandena till SIS II-format. När detta var säkerställt ställdes tvåvägskonverteraren in i ”backläge” för att konvertera SIS II‑registreringar tillbaka till SIS 1+-format (eftersom SIS II blev ”huvudsystem” i och med övergången). · På medlemsstaternas sida kopplades nationella slutanvändartillämpningar (t.ex. de nationella system som gränsvakter använde) bort från det nationella SIS 1+-systemet och kopplades i stället upp till det nationella SIS II-systemet. Därmed började alla nya meddelanden skickas från det nationella SIS II-systemet i SIS II-format. · Medlemsstaterna måste meddela samordningsgruppen att de var redo att börja skicka SIS II-meddelanden innan de fick tillstånd att ladda upp sina meddelanden till det centrala SIS II-systemet. Denna process genomfördes med en medlemsstat i taget för att förvissa sig om att alla uppdateringsmekanismer fungerade som planerat. · Portugal var den första medlemsstat som var redo att skicka en SIS II-registrering kl. 10.51 lokal tid – mer än en timme tidigare än planerat. I samma stund trädde den rättsliga grunden för SIS II i kraft. I slutet av dagen kunde en särskild migreringsstyrgrupp som bestod av kommissionens SIS II‑grupp, stödgruppen för det globala SIS II-programmet och ordförandeskapet konstatera att alla medlemsstater kunde skicka SIS II-registreringar, alla nationella kopior uppdaterades med de meddelanden som skickades från det centrala systemet, det gick att göra sökningar i den centrala databasen eller i en uppdaterad nationell kopia. Alla migrerande medlemsstater hade alltså genomfört en lyckad övergång. 1.4.5 Period med intensiv övervakning Från och med att den första registreringen skickades till SIS II var syftet med konverteraren att hålla det centrala SIS 1+-systemet synkroniserat med det centrala SIS II-systemet. Däremot skulle de nationella SIS 1+-kopiorna inte längre uppdateras. Detta var en säkerhetsåtgärd för det fall något av de nationella SIS II-systemen skulle få allvarliga problem och tvingas återgå till SIS 1+. I så fall skulle den berörda medlemsstaten på begäran ladda ned SIS 1+-databasen, flytta över sina tillämpningar och på nytt börja skicka meddelanden via SIS 1+. När problemet med SIS II väl var löst skulle medlemsstaten gå tillbaka till SIS II igen. Perioden med intensiv övervakning pågick i 30 dagar i enlighet med den rättsliga grunden. Under hela den perioden kontrollerade kommissionens SIS II-projektgrupp kontinuerligt systemets status och säkerställde att SIS 1+-databasen hela tiden var synkroniserad med SIS II-databasen. Eftersom ingen medlemsstat behövde gå tillbaka till SIS 1+ under den perioden stängdes konverteraren av den 8 maj 2013. Från och med det datumet drivs SIS II-systemet av eu-LISA, Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa. 2. Förvaltning 2.1 Ekonomiska aspekter 2.1.1 SIS II-budgeten I slutet av juni 2013 uppgick kommissionens sammanlagda budgetåtganden för SIS II‑projektet sedan 2002 till 171 699 692 euro. Motsvarande kontrakt omfattade genomförbarhetsstudier, utveckling av det centrala SIS II-systemet i sig, stöd och kvalitetssäkring, SIS II-nätverket, förberedelser för den operativa förvaltningen, säkerhet, kommunikation och resekostnader för de sakkunniga, samt informationskampanjen. Av detta belopp hade 136 567 137 euro betalats ut mellan 2002 och utgången av juni 2013. De största utgiftsposterna var utveckling (73 566 165 euro), nätverket (32 154 296 euro), support och kvalitetssäkring (13 612 454 euro) och förberedande av den operativa förvaltningen i Strasbourg och Sankt Johann im Pongau (9 376 235 euro). 2.1.2 Kompletterande finansiering för utvecklingen av medlemsstaternas nationella system De nationella utvecklingsprojekten i de sista åtta medlemsstater som behövde extra medfinansiering genom Fonden för yttre gränser slutfördes under denna rapporteringsperiod. Efter att medlemsstaterna uttryckt intresse för den inbjudan att lämna förslag som kommissionen offentliggjorde i början av 2013 i enlighet med den gemensamma artikel 16 i de omarbetade migreringsinstrumenten har kommissionen dessutom anslagit ytterligare 13 miljoner euro, med ett tak på 715 000 euro per medlemsstat (ska medfinansieras till 25 % av nationella resurser). Slutligen beviljades nio medlemsstater finansiella medel för sina migreringsrelaterade verksamheter till ett totalt belopp på högst 4 157 076,50 euro. 2.2 Operativ förvaltning 2.2.1 Övergången till C.SIS (Centre de Systèmes d’Information Schengen) Den operativa förvaltningen av SIS II-produktionsmiljön överfördes först från huvuduppdragstagaren till C.SIS (inom ramen för ett serviceavtal mellan Frankrike och kommissionen) innan den faktiska migreringen från SIS 1+ till SIS II inleddes, eftersom SIS 1+, konverteraren och SIS II måste drivas samtidigt av samma enhet under migreringsfasen. Konverteraren och SIS II drevs av C.SIS under hela migreringsfasen, inbegripet perioden med intensiv övervakning under en månad. 2.2.2 Byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) Den planerade överlämningen av SIS II till eu-LISA[6] inleddes i början av 2013 och slutfördes den 9 maj 2013. Eu-LISA fick ett överlämningsdokument och en fullständig uppsättning teknisk dokumentation med en beskrivning av SIS II och dess operativa aspekter. Eu-LISA tog över ansvaret i enlighet med den rättsliga grunden för SIS II och förordningen om inrättande av byrån[7] den 9 maj 2013, då perioden med intensiv övervakning avslutades och migreringsinstrumenten upphörde att gälla. När det gäller kommunikationsinfrastrukturen har eu-LISA också ansvaret för övervakning, säkerhet och samordning av förbindelserna mellan medlemsstaterna och tjänsteleverantören. Dessutom har eu-LISA enligt förordningen om dess inrättande andra uppgifter i samband med SIS II, t.ex. utbildning i den tekniska användningen av SIS II, särskilt för Sirenes personal och utbildning av sakkunniga på de tekniska aspekterna av SIS II inom ramen för Schengenutvärderingen. Eu-LISA har också ansvar[8] för att i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra förteckningarna över behöriga myndigheter som har rätt att direkt hämta uppgifter i SIS II, tillsammans med förteckningen över kontor för de nationella SIS II-systemen (N.SIS II) och Sirenekontor. Före överlämningen av SIS II till eu-LISA gjorde kommissionen det ovannämnda offentliggörandet den 9 april 2013.[9] Den rådgivande gruppen för SIS II, som bistod eu-LISA:s styrelse med sakkunskap, höll tre möten (den 19–20 februari, den 23–24 april och den 4–5 juni) under den här rapporteringsperioden. Mot bakgrund av att eu-LISA blev ekonomiskt oberoende den 22 maj 2013 och att förhandlingarna om de nödvändiga avtalen med värdmedlemsstaterna gradvis har slutförts, har det stöd som kommissionen gett eu-LISA under etableringsfasen minskats gradvis under den här rapporteringsperioden och arbetsrelationerna mellan dem kommer att styras av två samförståndsavtal (dvs. det avtal om det operativa samarbetet som ännu inte har undertecknats och det avtal om finansiella överföringar som undertecknades den 17 maj 2013). 2.3 Projektledning 2.3.1 Stödgruppen för det globala SIS II-programmet Stödgruppen har fullföljt sitt uppdrag och har främst inriktat sitt arbete på de återstående omtestningarna och migreringsfasen. Stödgruppen höll 17 plenarmöten under perioden och det allra sista mötet hölls den 7 maj 2013. I och med att migreringsinstrumenten upphörde att gälla, upphörde även stödgruppen att finnas. 2.3.2 SIS VIS-kommittén (SIS II) Flera viktiga dokument om migrering och testning godkändes vid SIS VIS-kommitténs fem möten om tekniska frågor angående SIS II under perioden januari–maj 2013. Mer detaljerade problem i samband med specifika delar i projektet, t.ex. ändringsförfrågningar och migrering, har behandlats av särskilda undergrupper – gruppen för hantering av ändringar och expertgruppen om migrering, som höll tre respektive sjutton möten. 2.3.3 Nationell planering och samordning Kommissionen anordnade regelbundna möten mellan medlemsstaternas nationella projektledare för att möjliggöra utbyte av närmare information om all verksamhet som var relevant för den övergripande projektstatusen, och det sista mötet hölls den 30 maj 2013. Under perioden hölls fem möten. Då behandlades särskilt den övergripande tidsplanen, testningen, migreringen, övergången till SIS II, driftshandboken för SIS II och rapporterna från SIS II-arbetsgruppen. 2.3.4 Rådet Kommissionen har med fokus på de återstående tekniska och rättsliga uppgifterna i samband med den sista perioden före tagandet i drift av SIS II fortsatt att informera alla berörda rådsorgan om läget för SIS II-projektet, inbegripet tidsplanen och aspekter som rör budgeten. Alla frågor om migreringen och särskilt övergångsfasen har klargjorts i det förberedande skedet. Alla rättsliga förutsättningar för att rådet skulle kunna besluta om dagen för tagandet i drift av SIS II uppfylldes i tid. Detta grundliga förberedande arbete ledde till att beslutet kunde fattas vid det första mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) som hölls under det irländska ordförandeskapet för rådet den 7 mars 2013, då de två besluten om idrifttagande av SIS den 9 april 2013 (ett för varje f.d. pelare) antogs enhälligt[10]. Tagandet i drift av SIS II åtföljdes av den informationskampanj som beskrivs i avsnitt 3.3.6. Kommissionen fortsatte skicka en snabbrapport varje vecka till de kolleger som arbetade med projektet på nationell nivå, fram till utgången av perioden med intensiv övervakning/överlämningen till eu-LISA, med en sammanfattning av den tekniska utvecklingen. 2.3.5 Europaparlamentet Europaparlamentet fortsatte stödja SIS II. För att främja öppenhet och ett lojalt samarbete mellan institutionerna har kommissionen gett Europaparlamentet fullständig information om alla aspekter på SIS II-utvecklingen, fram till projektets slut, däribland två skrivelser (om det lyckade genomförandet av det övergripande testet och överlämningen av SIS II till eu-LISA) som kommissionen översände till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE). Dessutom informerade kommissionen detta utskott om läget vid utfrågningen den 21 mars 2013, dvs. strax innan SIS II togs i drift. 2.3.6 Informationskampanj om SIS II Samtidigt som SIS II togs i drift lanserade kommissionen i samarbete med de nationella dataskyddsmyndigheterna och den europeiska datatillsynsmannen i enlighet med den rättsliga grunden för SIS II en informationskampanj för att informera allmänheten om målen, de registrerade uppgifterna, de myndigheter som har tillgång till uppgifterna och den enskildes rättigheter.[11] I enlighet med det ramavtal om de viktigaste resultaten som ingicks i slutet av 2012 framställde och levererade kommissionen en broschyr, en affisch och en kort videoanimering till medlemsstaternas utsedda myndigheter för vidare spridning på nationell nivå (vid gränsövergångar, polisstationer, konsulat osv.). Informationskampanjen kommer att upprepas med jämna mellanrum. 2.3.7 Riskhantering Kommissionen övervakade noga de risker som var förbundna med SIS II-projektet, med stöd av den uppdragstagare som ansvarar för kvalitetssäkringen och gjorde en uppföljning varje vecka inom ramen för ett väletablerat förfarande, där också stödgruppen för det globala SIS II-programmet deltog varje månad. Under rapporteringsperioden inriktade sig kommissionen på följande risker: · Beredskapen i medlemsstaterna (tillämpningar för slutanvändare) och framför allt genomförandet av ”plan B” i Finland enligt tidsplanen. · Det begränsade utrymme som enligt tidsplanen för migrering finns kvar för att hantera oförutsedda händelser. 3. Prioriteringar för framtiden Efter det att SIS II tagits i drift är den viktigaste prioriteringen att se till att systemet fungerar fullt ut, framför allt genom att · säkerställa den infrastruktur som krävs för systemet och dess drift, · möjliggöra utveckling av nationella komponenter i linje med den planerade utvecklingen av det centrala systemet, · ge Sirenekontoren hög prioritet, både i fråga om tillräckliga personalresurser och lämpligt tekniskt stöd, · införa en heltäckande plan för katastrofberedskap/driftskontinuitet, · säkerställa SIS II:s motståndskraft mot eventuella säkerhetsöverträdelser. 4. Slutsats Schengens informationssystem utgör kärnan i Schengensamarbetet. SIS II är ett toppmodernt it-system med en mängd förbättrade funktioner och nya uppgiftskategorier jämfört med föregångaren. Systemet är ett avgörande verktyg för att Schengenområdet ska fungera när det gäller säkerhet och fri rörlighet för personer. Det har därför varit ett flaggskeppsprojekt för kommissionen ända från början. Den övergripande utvecklingen av SIS II har tveklöst varit mycket krävande. Att bygga ett sådant komplicerat system och samtidigt tillgodose de höga förväntningarna hos användarna och uppfylla föränderliga krav visade sig vara både tekniskt och politiskt mycket krävande och därmed mer tidskrävande än vad som ursprungligen förutsågs. Under 2009 gjordes en stor utvärdering. Den ledde till att man under 2010 förbättrade förvaltningsstrukturen, uppgraderade de tekniska specifikationerna och tog fram en ny färdplan och en reviderad budgetram för att slutföra projektet. Trots olika svårigheter följde SIS II‑projektet därefter planen både tidsmässigt och i fråga om budget. Det lyckade resultatet av de båda etappmålstesterna bekräftade att det centrala systemet var robust och höll god prestanda och visade också att de underliggande viktigaste arkitekturmässiga och tekniska valen varit korrekt. Därefter genomfördes de sista faserna med testning och faktisk datamigrering från SIS 1 till SIS II med lyckat resultat. Tack vare de berörda parternas förnyade engagemang för att slutföra projektet kunde SIS II genomföras under den här rapporteringsperioden och tas i drift den 9 april, i enlighet med rådets (rättsliga och inrikes frågor) beslut i mars 2013. SIS II har därefter fungerat friktionsfritt. Erfarenheterna från SIS II-projektet kommer att vara värdefulla för utvecklingen av nya storskaliga it-system ute på fältet, framför allt det system för registrering av in- och utresor och det program för registrerade resenärer som planeras enligt initiativet för smarta gränser. Budgetens genomförande || Från 2002 till juni 2013 || Från januari till juni 2013 (euro) Åtaganden || Betalningar || Åtaganden || Betalningar Utveckling (HP/Stéria) || 85 882 789 || 73 566 165 || 35 121 || 2 773 328 Utveckling (Atos) || 3 921 248 || 3 548 261 || 0 || 247 219 Stöd och kvalitetssäkring || 16 063 293 || 13 612 454 || 210 379 || 1 000 068 Nätverket || 45 335 129 || 32 154 296 || 0 || 1 778 679 Förberedelser för operativ förvaltning || 12 986 242 || 9 376 235 || 0 || 66 901 Säkerhet || 1 358 310 || 386 914 || 0 || 0 Studier/konsultarbeten || 1 086 628 || 985 020 || 22 217 || 21 813 Informationskampanj || 183 943 || 108 846 || 0 || 75 473 Experters utgifter för tjänsteresor || 4 867 236 || 2 814 072 || 3 482 456 || 2 231 362 Övrigt || 14 874 || 14 874 || 0 || 0 SUMMA: || 171 699 692 || 136 567 137 || 4 067 173 || 8 194 842 Möten i SIS VIS-kommittén (SIS II) och arbetsgrupperna a) Möten under den här rapporteringsperioden JANUARI 2013 9, 16, 23, 30 || Stödgruppen för det globala SIS II-programmet 24 || SIS VIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) 24 || De nationella projektledarna för SIS II 10, 17, 25, 31 || Expertgruppen om migrering till SIS II 29 || Gruppen för hantering av ändringar i SIS II FEBRUARI 2013 5, 13, 21, 27 || Stödgruppen för det globala SIS II-programmet 26 || SIS VIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) 26 || De nationella projektledarna för SIS II 7, 14, 21, 28 || Expertgruppen om migrering till SIS II 6 || Gruppen för hantering av ändringar i SIS II MARS 2013 5, 14, 20, 26 || Stödgruppen för det globala SIS II-programmet 22 || SIS VIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) 22 || De nationella projektledarna för SIS II 7, 14, 21 || Expertgruppen om migrering till SIS II 21 || Gruppen för hantering av ändringar i SIS II APRIL 2013 3, 17, 25 || Stödgruppen för det globala SIS II-programmet 26 || SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) 26 || De nationella projektledarna för SIS II 4, 11, 18, 25 || Expertgruppen om migrering till SIS II MAJ 2013 2, 7 || Stödgruppen för det globala SIS II-programmet 30 || SIS VIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) 30 || De nationella projektledarna för SIS II 2, 16 || Expertgruppen om migrering till SIS II [1] Rådets förordning (EG) nr 1104/2008 av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 299, 8.11.2008, s. 1). [2] Rådets beslut 2008/839/RIF av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 299, 8.11.2008, s. 43). [3] Artikel 55.3 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4) och artikel 71.3 c i rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 205, 7.8.2007, s. 63). [4] Sirene – Supplementary Information Request at the National Entries. [5] (EUT L 71, 14.3.2013, s. 1.)(EUT L 359, 29.12.2012, s. 32.) [6] Gemensam artikel 15 i förordning (EG) nr 1987/2006 (EUT L 381, 28.12.2006) och i rådets beslut 2007/533/RIF (EUT L 205, 7.8.2007). [7] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 av den 25 oktober 2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 286, 1.11.2011, s. 1). [8] Artikel 12.1 y i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 av den 25 oktober 2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 286, 1.11.2011, s. 1). [9] EUT C 103, 9.4.2013, s. 1. [10] Rådets beslut av den 7 mars 2013 om fastställande av datum för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 87, 27.3.2013, s. 10) och rådets beslut av den 7 mars 2013 om fastställande av datum för tillämpningen av beslut 2007/533/RIF om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 87, 27.3.2013, s. 8). [11] Gemensam artikel 19 i förordning (EG) nr 1987/2006 (EUT L 381, 28.12.2006) och i rådets beslut 2007/533/RIF (EUT L 205, 7.8.2007).