SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 08.12.2005 
KOM(2005) 637 slutlig 
  
GRÖNBOK 
”Främja goda kostvanor och motion: En eu ropeisk dimension i ar betet för att förebygga 
övervikt, fetma och kroniska sjukdomar” 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
I. Läget på europeisk nivå ............................................................................................... 3 
II. Hälsa och välstånd........................................................................................................ 4  
III. Samrådsförfarandet ...................................................................................................... 4 IV. Strukturer och verktyg på gemenskapsnivå ................................................................. 5 IV.1. Den europeiska handlingsplattformen fö r kost, fysisk aktivitet och hälsa................... 5 
IV.2. Det europeiska nätverket för näring och fysisk aktivitet ............................................. 6 
IV.3. Hälsofrågor i EU:s politik ............................................................................................ 6 IV.4. Folkhälsoprogrammet .................................................................................................. 7 IV.5. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet......................................................... 7 V. Insatsområden .............................................................................................................. 7  
V.1. Konsumentinformation, reklam och marknadsföring .................................................. 7 V.2. Konsumentutbildning................................................................................................... 8 V.3. Fokus på barn och ungdomar ....................................................................................... 9 V.4. Mat, motion och hälsouppl ysning på arbetsplatsen ..................................................... 9 
V.5. Förebyggande och behandling av övervikt och fetma inom hälso- och sjukvården.... 9 V.6. Motverka den fetmafrämjande miljön........................................................................ 10 V.7. Socioekonomiska ojämlikheter .................................................................................. 10 V.8. Främja en integrerad och heltäckande strategi för att främja goda kostvanor och 
motion ........................................................................................................................ 1 0 
V.9. Rekommendationer för näringsintag och för utarbetande av livsmedelsbaserade 
kostråd........................................................................................................................ 11 
V.10. Samverkan med länder utanför Europeiska unionen ................................................. 11 V.11. Övriga frågor............................................................................................................ .. 12 
VI. Framtida åtgärder ....................................................................................................... 12 Annex 1: Figures and Tables.................................................................................................... 13 
Annex 2: Relationship between diet , physical activity and health........................................... 18 
Annex 3: References ............................................................................................................ .... 21 
 
SV 3   SV GRÖNBOK 
”Främja goda kostvanor och motion: En euro peisk dimension i arbe tet för att förebygga 
övervikt, fetma och kroniska sjukdomar” 
I. L ÄGET PÅ EUROPEISK NIVÅ  
I.1. Osunda kostvanor och brist på motion är de  viktigaste orsakerna till livsstilsrelaterade 
sjukdomar och för tidig död i Europa, och den ökade förekomsten av fetma i Europa är 
ett stort folkhälsoproblem (bakgrundsinformatio n finns i bilaga 2) . 
I.2. Rådet har uppmanat kommissionen att bidra till att människor uppmuntras att välja en 
sund livsstil(i)1 och undersöka olika sätt att främja bättre kostvanor inom EU, om 
nödvändigt genom att lägga fram lämpliga förslag om detta2. Rådet har också 
uppmanat medlemsstaterna och kommissionen at t utarbeta och genomföra initiativ som 
syftar till att främja goda kostvanor och motion3.  
I.3. Gemenskapen har tydliga befogenheter på detta område: i artikel 152 i fördraget 
föreskrivs att en hög hälsoskyddsnivå för mä nniskor ska säkerställas vid utformning 
och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. En rad gemenskapspolitiska områden har anknytning till frågor som rör kost och motion, och 
rådet har konstaterat att det finns ett behov av att integrera dessa  frågor i relevanta 
insatser på europeisk nivå
4. 
I.4. Nationella insatser kan kompletteras me d insatser på europeisk nivå. Utan att 
räckvidden av medlemsstaternas egna insa tser begränsas, kan man genom EU-insatser 
utnyttja synergieffekter och skalekonomier,  underlätta insatser  i hela Europa, 
gemensamt utnyttja resurser, sprida de bäst a lösningarna och därigenom bidra till att 
medlemsstaternas initiativ får ökad verkan. 
I.5. Eftersom det ligger en rad olika faktorer bakom fetmaepidemin har rådet betonat att det 
krävs medverkan av flera olika berörda parter5 – ett bra exempel på detta är den 
europeiska handlingsplattformen för kost, fysisk aktivitet och hälsa ( se avsnitt IV.1 ) – 
samt insatser på lokal, regi onal, nationell och europeisk nivå6. Rådet välkomnade också 
kommissionens planer på att lägga fram  denna grönbok och att under 2006 lägga fram 
resultaten av det offentliga samr åd som inleds i och med grönboken7. 
I.6. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har betonat att insatser på 
gemenskapsnivå kan förstärka effekten av initiativ som tas av nationella myndigheter, 
den privata sektorn och icke -statliga organisationer (NGO)8. 
I.7 En rad medlemsstater har redan infört na tionella strategier eller handlingsplaner för 
kost, motion och hälsa9. Gemenskapens insatser kan stödja och komplettera dessa 
insatser, underlätta samordning och bidra till att kartlägga oc h sprida goda lösningar, så 
att andra länder kan dra nytta av de erfarenheter som gjorts. 
                                                 
(i) Hänvisningar ges i bilaga 3 i slutet av dokumentet. 
 
SV 4   SV II. H ÄLSA OCH VÄLSTÅND  
II.1. Utöver det mänskliga lidande som blir följden, får den ökade förekomsten av fetma 
betydande negativa konsekvenser även för ekonomin. I Europeiska unionen beräknas 
fetma stå för upp till 7 % av hä lso- och sjukvårdskostnaderna10, och denna andel 
förväntas öka eftersom fetma tenderar att bli ett allt större problem. Detaljerade uppgifter finns inte tillgängliga för alla EU -länder, men de undersökningar som gjorts 
visar att fetma medför höga samhällskostn ader: i en rapport utarbetad 2001 av det 
brittiska riksrevisionsverket ( National Audit Office ) görs uppskattningen att fetma leder 
till 18 miljoner sjukdagar och 30 000 för tidiga dödsfall enbart i England, vilket motsvarar en direkt årlig kostnad för hälso- och sjukvården på minst 500 miljoner pund. Den indirekta samhällskostnaden, blan d annat genom lägre produktivitet och 
minskad produktion, beräknas uppgå till ytterligare 2 miljarder pund per år
11. I den 
rapport om motion och dess betydelse för häls an som utarbetades 2004 av den brittiska 
regeringens rådgivare i hä lso- och sjukvårdsfrågor ( Chief Medical Officer ) anges att 
fysisk inaktivitet kostar samhället omkring 8,2 miljarder pund per år (inbegripet både 
hälso- och sjukvårdskostnader  och indirekta samhällskostnader, t.ex. i form av 
förlorade arbetsdagar)12. I Irland uppskattas de direkta kostnaderna för behandling av 
överviktsrelaterade sjukdomar till cirka 70 milj oner euro 200213. I USA rapporterar 
CDC ( Centers for Disease Control and Prevention ) att fetman beräknas kosta hälso- 
och sjukvården 75 miljarder dollar14. Studier på individnivå vi sar att de årliga hälso- 
och sjukvårdsutgifterna för överviktiga vuxna  i USA är i genomsnitt 37 % högre än för 
en genomsnittsperson med normal vikt15. I dessa direkta kostnader beaktas inte 
minskad produktivitet på grund av f unktionshinder eller för tidig död. 
II.2. En analys som gjorts av det svenska folkhälsoinstitutet visar att 4,5 % levnadsår 
justerade för funktionshinder enligt DALY-må ttet går förlorade på grund av dåliga 
kostvanor och ytterligare 3,7 % respektiv e 1,4 % beroende på fetma och fysisk 
inaktivitet – dvs. totalt 9,6 %, jä mfört med 9 % på grund av rökning16. 
II.3. Det nederländska folkhä lsoinstitutet (RIVM) har unders ökt sambandet mellan olämplig 
kostsammansättning och dålig hälsa. En av sl utsatserna är att ett alltför högt intag av 
”fel” slags fetter, t.ex. mättade fetter och transfettsyror, ökar risken för hjärt- och 
kärlsjukdomar med 25 %. Om man däremot ät er fisk en eller två gånger i veckan 
minskar risken med 25 %. I Nederländern a kan 38 000 fall av hjärt- och kärlsjukdom 
bland vuxna som fyllt 20 år varje år hänföras till olämplig kostsammansättning.17 
II.4. Insatser mot övervikt och fetma gynnar in te bara folkhälsan, ut an leder också till 
minskade kostnader för hälso- och sjukvården  på lång sikt och en stabilare ekonomi 
eftersom medborgarna kan fortsätta att vara produktiva under ett helt yrkesliv. 
Grönboken kommer att vara till hjälp när det gäller att fast ställa om åtgärder som 
vidtas på europeisk nivå kan komplette ra medlemsstaternas egna insatser och 
därigenom bidra till minskade hälsorisker, lägre hälso- och sjukvårdsutgifter och ökad 
konkurrenskraft för medlemsstaternas ekonomier. 
III. S AMRÅDSFÖRFARANDET  
III.1. Som anges i meddelandet ”Att främja medborga rnas hälsa, säkerhet och förtroende: En 
strategi för hälsa och konsumentskydd”18 utarbetar kommissionen en rad 
gemenskapsstrategier för de viktigaste be stämningsfaktorerna för hälsan, inbegripet 
 
SV 5   SV kost och fetma. Denna grönbok syftar till att in leda ett brett samråd och en djupgående 
diskussion mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna och det civila samhället för att fastställa hur gemenskapen kan bidra till att fr ämja goda kostvanor och fysisk aktivitet.  
III.2. Kommissionen uppmanar alla berörda orga nisationer att yttra sig om de frågor som 
behandlas i grönboken. Synpunkter lämnas senast  den 15 mars 2006 till följande adress 
(helst per e-post):  
Europeiska kommissionen 
DG Hälsa och konsumentskydd Enhet C4 – Hälsans bestämningsfaktorer E-post: SANCO-C4-NUTRITIONGR EENPAPER@cec.eu.int
 
Postadress: L-2920 Luxemburg Fax: (+ 352) 4301 34975 
Svaren bör inte ges i form av vetens kapliga rapporter, ut an som konkreta och 
evidensbaserade förslag för utarbetande av åtgärder främst på EU-nivå. Kommissionen 
är särskilt angelägen om att få ekonomiska ak törer att yttra sig om frågor som rör deras 
verksamhetsområden (t.ex. reklam och mar knadsföring eller märkning) och att få in 
svar från patientföreningar och icke-statliga organisationer verksamma inom hälsa och konsumentskydd.  
III.3. Kommissionen förutsätter att de svarande inte har något emot  att svaren publiceras helt 
eller delvis på kommissionens webbplats och/ eller citeras i rapporte r om resultatet av 
samrådet, såvida de inte u ttryckligen motsätter sig det
19. 
III.4. Eftersom det ligger en rad olika faktorer  bakom livsstilsrelatera de sjukdomar och det 
krävs medverkan av flera olika berörda pa rter för att motverka dem, behandlas i 
grönboken vissa områden där det främst är medl emsstaternas sak att fa tta beslut (t.ex. 
utbildning och stadsplanering) . Grönboken bör också vara til l hjälp när det gäller att 
fastställa på vilka områden EU kan skapa ett mervärde, exempelvis genom att stödja 
nätverk för intressenter oc h sprida goda lösningar. 
IV. S TRUKTURER OCH VERKTYG PÅ GEMENSKAPSNIVÅ  
IV.1. Den europeiska handlingsplattformen för kost, fysisk aktivitet och hälsa 
IV.1.1. Den europeiska handlingsplattformen för kos t, fysisk aktivitet och hälsa lanserades i 
mars 2005 som ett gemensamt handlingsforum.  Handlingsplattformen sammanför alla 
relevanta aktörer som är verksamma på eur opeisk nivå och som är beredda att göra 
bindande och kontrollerbara åtaganden för at t bromsa och vända utvecklingen i fråga 
om övervikt och fetma. Handlingsplattformen är tänkt att fungera som katalysator för 
frivilliga insatser i hela EU av näringslivet, det civila samhället och den offentliga sektorn. Bland medlemmarna finns cen trala företrädare på EU-nivå för 
livsmedelsindustrin, detaljhandeln, cater ingsektorn och reklambranschen samt 
konsumentorganisationer och icke-statliga or ganisationer verksamma på hälsoområdet. 
IV.1.2. Handlingsplattformen ska visa hur olik a delar av samhället kan samverka genom 
självständiga insatser. Den är avsedd att st imulera till andra initiativ på nationell, 
regional och lokal nivå och ska samarbet a med liknande forum på nationell nivå. 
 
SV 6   SV Samtidigt kan handlingsplattformen bidra till att de åtgärder som vidtas för att 
motverka fetma integreras på en rad olika gemenskapspolitiska områden. Kommissionen anser att handlingsplattforme n är den mest lovande metoden när det 
gäller andra åtgärder än lagstif tning, eftersom den har säll synt goda förutsättningar att 
skapa förtroende mellan centrala aktörer. De  första resultaten av handlingsplattformen 
är lovande: starka kopplingar har upprättats  med andra gemenskapspolitiska områden, 
medlemmarna planerar omfattande åtagande n inför 2006 och ett gemensamt möte med 
amerikanska intressenter kommer att bidra till utbytet av goda lösningar. Handlingsplattformen får också stöd av idro ttsministrarna. En fö rsta utvärdering av 
resultaten av handlingsplattformen komm er att äga rum kring halvårsskiftet 2006
20. 
IV.2. Det europeiska nätverket för näring och fysisk aktivitet 
IV.2.1. Kommissionen inrättade 2003 ett nätverk för näring och fysisk aktiv itet bestående av 
experter utsedda av medlemsstaterna, Vä rldshälsoorganisationen (WHO) och icke-
statliga organisationer verksamma inom kons umentskydd och hälsa. Nätverket ska ge 
kommissionen råd i frågor som rör utarbetande  av gemenskapsåtgärder för att förbättra 
kostvanor, minska och förebygga kostrelater ade sjukdomar, främja fysisk aktivitet 
samt motverka övervikt och fetma. Nätverke t kommer även att delta i arbetet med att 
analysera de synpunkter som lämnats på grönboken. 
IV.3. Hälsofrågor i EU:s politik 
IV.3.1. För att förebygga övervikt och fetma krävs en  integrerad strategi för hälsofrämjande 
som kombinerar åtgärder som främjar en sund livsstil med dels insa tser som syftar till 
att få bort sociala och ekonomiska ojämlikhe ter och förbättra den fysiska miljön, dels 
ett engagemang för att uppnå hälsomålen genom  insatser på andra gemenskapspolitiska 
områden. En sådan strategi måste omfatta en  rad olika politikområden (t.ex. jordbruk, 
fiske, utbildning, idrott, konsumentskydd, näring sliv, forskning, socialpolitik, den inre 
marknaden, miljön och den audiovisuella poli tiken) och måste aktivt stödjas av dessa.  
IV.3.2. På kommissionsnivå har en rad mekanismer införts för att se till att hälsofrågor beaktas 
på andra gemenskapspolitiska områden: 
• GD Hälsa och konsumentskydd ges alltid möjlighet att framföra synpunkter på 
centrala politiska förslag från a ndra avdelningar inom kommissionen. 
• Hälsofrågor diskuteras med alla berörd a avdelningar inom kommissionen inom den 
särskilda avdelningsövergripande gr upp som inrättats för detta ändamål. 
• Kommissionen har infö rt ett förfarande för konse kvensanalys för att förbättra 
processen för utarbetande av politiska förslag och göra den mer sammanhängande, 
och i detta förfarande ingår även en hälsokonsekvensanalys. 
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Hur kan andra relevanta politikområden konkret bidra till att främja goda 
kostvanor och motion och till att skapa en miljö som gör det lätt att välja 
hälsosamma alternativ? 
– Vilka nationella eller europeiska åtgärder kan bidra till att göra frukt och 
grönsaker till ett mer lockande och tillgängligt alternativt till rimligare pris? 
– Vilka områden kräver ytterligare forskn ingsinsatser när det gäller kost och 
motion, konsumenternas beteende och utarbetande av verktyg för att analysera 
 
SV 7   SV livsstilsrelaterade sjukdomar? 
IV.4. Folkhälsoprogrammet 
IV.4.1. Betydelsen av kost, motion och fe tma avspeglas i EU:s folkhälsoprogram21 och dess 
årliga arbetsplaner. Inom den programdel so m rör hälsoinformation stöder man insatser 
som syftar till att samla in bättre underbyggda  uppgifter om fetmans epidemiologi och 
beteenderelaterade frågor22. Genom programmet införs en rad jämförbara indikatorer 
för hälsotillstånd, även när det gäller näri ngsintag, fysisk aktivitet och fetma.  
IV.4.2. Inom den programdel som rör hälsans be stämningsfaktorer stöder man alleuropeiska 
projekt som syftar till att främja s unda kostvanor och motion, inbegripet 
tvärvetenskapliga angreppssätt som integrerar olika strategier i fråga om livsstilar, kombinerar miljöhänsyn och socioekonomiska  aspekter, fokuserar på centrala 
målgrupper och nyckelmiljöer och skapar kopp lingar mellan de insatser som gjorts i 
fråga om olika bestämningsfaktorer för hälsan
23. 
IV.4.3. Kommissionens förslag för ett nytt hälso- och konsumentskyddsprogram24 är starkt 
inriktat på upplysning och förebyggande, äv en när det gäller kost och motion. Där 
föreslås också en ny programdel för förebyggande av särskilda sjukdomar. 
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Hur kan uppgifterna om fetma göras mer tillgängliga och jämförbara, särskilt i 
syfte att kartlägga den geografiska och socioekonomiska spridningen av denna 
sjukdom? 
– Hur kan programmet bidra till att skapa ökad medvetenhet bland beslutsfattare, 
hälso- och sjukvårdspersonal, medierna och allmänheten om hur goda 
kostvanor och motion kan minska risken för kroniska sjukdomar? 
– Vilka kanaler är lämpligast för spridning av vetenskapliga rön? 
IV.5. Europeiska myndigheten  för livsmedelssäkerhet 
IV.5.1. Genom att tillhandahålla vetenskaplig rådgivning och hjälp kan Europeiska 
myndigheten för livsmedelssäkerhet i betyda nde utsträckning bidr a till att stödja de 
föreslagna åtgärderna i fråga om kos t, t.ex. rekommenderat intag av olika 
näringsämnen samt kommunikationsstrategier för hälso- och sjukvå rdspersonal, olika 
aktörer i livsmedelskedjan och allmänheten för att informera om hur kosten påverkar 
hälsan (myndighetens roll i utarbetandet av li vsmedelsbaserade kostråd beskrivs i 
avsnitt V.9 nedan) . 
V. I NSATSOMRÅDEN  
V.1. Konsumentinformation, reklam och marknadsföring 
V.1.1. Konsumentpolitiken syftar till att ge  människor möjlighet att fatta väl underbyggda 
beslut om sin kosthållning. Information om produkters näringsinnehå ll är viktig i detta 
sammanhang. Tydlig och konsekvent in formation om livsmedel och lämplig 
konsumentutbildning kan ligga till grund för väl underbyggda beslut om kosthållning. 
Kommissionen har därför lagt fram ett fö rslag till förordning som syftar till att 
harmonisera bestämmelserna för näring spåståenden och hä lsopåståenden om 
 
SV 8   SV livsmedel25. Här ingår principen om att faststäl la näringsprofiler för att undvika att 
livsmedel som t.ex. har höga halter av salt, fe tt, mättade fetter elle r socker förses med 
påståenden om potentiella näri ngs- eller hälsofördelar. Ko mmissionen överväger också 
att ändra bestämmelserna om näringsmärkning. 
V.1.2. När det gäller reklam och marknadsföring är det viktigt att se till att konsumenterna 
inte vilseleds och i synnerhet att företage n inte utnyttjar utsa tta konsumentgruppers 
(särskilt barns) godtrogenhet och bristande mediekompetens. Det gäller särskilt reklam 
för livsmedel med hög fett-, salt- och sock erhalt (t.ex. energirika mellanmål och 
sockerhaltig läsk) och marknadsföring av sådana produkter i skolor26. Självreglering 
inom branschen kan vara ett lämpligt alte rnativ, eftersom förändringar kan införas 
snabbare och mer flexibelt på det sättet än genom lagstiftning. Andra alternativ bör 
dock övervägas om man inte uppnår öns kat resultat genom självreglering. 
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Vilka näringsämnen och produktkategorier är de viktigaste när det gäller att 
informera konsumenten om näringsinnehåll, och varför?  
– Vilken utbildning behövs för att konsumenterna ska förstå all information som 
tillhandahålls genom livsmedelsmärkning och vem bör tillhandahålla sådan 
utbildning? 
– Är självreglering ett adekvat verktyg för att begränsa reklam och 
marknadsföring av energirika livsmedel som är fattiga på mikronäringsämnen? 
Vilka alternativ bör övervägas om självreglering inte leder till önskat resultat? 
– Hur kan en effektiv självreglering definieras, genomföras och övervakas? Vilka 
åtgärder bör vidtas för att se till att företagen genom sin reklam och 
marknadsföring inte utnyttjar utsatta konsumentgruppers godtrogenhet och 
bristande mediekompetens? 
V.2. Konsumentutbildning 
V.2.1. Åtgärder för att öka allmänhetens kunskaper om sambandet mellan kost och hälsa, 
energiintag och energianvändning, kostva nor som minskar risken för kroniska 
sjukdomar och hälsosamma alternativ när det gä ller livsmedel är en förutsättning för att 
insatserna för bättre kostvanor  ska lyckas, oavsett om dessa  insatser görs på nationell 
eller europeisk nivå. Konsekventa, samma nhängande, enkla och tydliga budskap måste 
utformas och spridas genom en rad olika kana ler och i en form so m är anpassad till den 
lokala kulturen och målgruppens ålder och kön. Konsumentutbildning bidrar också till 
att utveckla mediekompetens och ger kons umenterna bättre möjligheter att förstå 
näringsmärkningen. 
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på för att fastställa goda lösningar: 
– Hur kan konsumenterna ges bättre möjligheter att fatta väl underbyggda beslut 
och agera effektivt? 
– Hur kan offentliga-privata partnerskap bidra till konsumentutbildningen? 
– Vilka centrala budskap bör förmedlas till konsumenterna när det gäller kost och 
motion, vem ska ansvara för detta och hur ska det gå till? 
 
SV 9   SV V.3. Fokus på barn och ungdomar 
V.3.1. Viktiga livsstilsval som påverkar hälsor iskerna i vuxen ålder görs redan i barndomen 
och ungdomen, och därför är det ytterst vikt igt att barn styrs i riktning mot sunda 
vanor. Skolan är en nyckelmiljö när det gäller hälsofrämjande åtgärder och kan bidra till att skydda barnens hälsa genom att verka för goda kostv anor och motion. Allt fler 
rön tyder också på att goda kostvanor fö rbättrar koncentrationsförmågan och 
inlärningsförmågan.
27 Skolan kan också uppmuntra barnen  att röra på sig varje dag. 
Relevanta åtgärder bör vidtas på lämplig nivå. 
V.3.2. För att undvika att barn utsätts för motstridiga budskap bör hälsoupplysningen från 
föräldrarna och i skolan komp letteras med insatser i medier na och åtgärder som vidtas 
av hälso- och sjukvården, det civila samhälle t och relevanta näringsgr enar i syfte att för 
att visa positiva förebilder (marknadsföring riktad till barn behandlas i avsnitt V.1) . 
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på för att fastställa goda lösningar: 
– Finns det bra exempel på hur man har lyckats förbättra skolmatens 
näringsinnehåll och hur kan man få föräldrarna att servera mer näringsrik mat 
hemma? 
– Vilka goda lösningar finns när det gäller regelbunden fysisk aktivitet för barnen i 
skolan? 
– Vilka goda lösningar finns när det gäller att främja hälsosamma kostvanor i 
skolan, särskilt för att undvika ett alltför högt intag av energirika mellanmål och 
sockerhaltig läsk?  
– Hur kan medierna, hälso- och sjukvården, det civila samhället och relevanta 
näringsgrenar stödja hälsoupplysningen i skolan? Vilken roll kan offentliga-
privata partnerskap spela? 
V.4. Mat, motion och hälsoupplysning på arbetsplatsen 
V.4.1. Arbetsplatsen är en nyckelmiljö när det gäller att främja goda kostvanor och motion. 
Lunchrum som erbjuder hälsosamma alternativ och arbetsgivare som anpassar miljön så att det blir lättare för de anställda at t motionera (t.ex. genom att tillhandahålla 
duschar och omklädningsrum) kan i betydande  utsträckning bidra till hälsofrämjandet 
på arbetsplatsen. 
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på för att fastställa goda 
lösningar: 
– Hur kan arbetsgivarna erbjuda hälsosamma alternativ i lunchrummen på 
arbetsplatserna och förbättra matens näringsinnehåll? 
– Hur kan man göra det lättare och mer attraktivt för de anställda att motionera 
under raster och på vägen till och från arbetet? 
V.5. Förebyggande och behandling av övervikt och fetma inom häls o- och sjukvården 
V.5.1. Hälso- och sjukvården och dess persona l har goda förutsättningar att informera 
patienterna om sambandet mellan kost, motion och hälsa och få dem att ändra livsstil för att må bättre. Patienterna kan s porras att genomföra sådana nödvändiga 
förändringar, om hälso- och sjukvårdspe rsonalen rutinmässigt ger dem och deras 
 
SV 10   SV familjer råd och information om hur viktigt det är för hälsan att ha goda kostvanor och 
att motionera mer. Olika metoder för behandling av fetma bör också studeras28. 
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Vilka åtgärder bör vidtas – och på vilken nivå – för att se till att insatserna för att 
främja goda kostvanor och motion integreras bättre i hälso- och sjukvården?  
V.6. Motverka den fetmafrämjande miljön  
V.6.1. Motion kan vara en del av vardagen, så att man t.ex. promenerar eller cyklar istället för 
att åka till skolan eller arbetet. En genomtä nkt transportpolitik och stadsplanering kan 
underlätta för fotgängare och cyklister, förbättra säkerh eten och se till att andra 
färdmedel än motordrivna beaktas. Säkra cyke l- och gångvägar till skolan är ett sätt att 
motverka de särskilt orov äckande tendenserna till ökand e övervikt och fetma bland 
barn. 
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Hur kan den offentliga politiken bidra till att motion blir en del av vardagen? 
– Hur kan man bidra till att utforma miljöer som främjar motion? 
V.7. Socioekonomiska ojämlikheter 
V.7.1. Kostvanorna bestäms både av individe ns preferenser och socioekonomiska faktorer29. 
Social ställning, inkomst och utbildningsni vå är faktorer som påverkar människors 
kost- och motionsvanor. Bostadsområden som är utformade på ett sätt som försvårar 
motion och som saknar motionsanläggningar är  ett större problem  för mindre gynnade 
grupper än för dem som har råd med eller ti llgång till tran sport. Lägre utbildning och 
sämre tillgång till relevant information gör de t svårare att fatta väl underbyggda beslut.  
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Vilka åtgärder bör vidtas – och på vilken nivå – för att främja goda kostvanor 
och motion bland befolkningsgrupper och hushåll i vissa socioekonomiska 
grupper och få dem att välja en hälsosammare livsstil? 
– Hur kan man lösa problemet med ohälsosamma vanor som uppträder i kluster, 
vilket visats vara fallet för vissa socioekonomiska grupper? 
V.8. Främja en integrerad och heltäckande st rategi för att främja goda kostvanor och 
motion 
V.8.1. En samlad och heltäckande strategi som syftar till att göra hä lsosamma alternativ 
attraktiva och tillgängliga till rimligt pris innebär att man ser till att frågor som rör kost och motion integreras i alla relevanta politi kområden på lokal, re gional, nationell och 
europeisk nivå, skapa en stödjande miljö samt utveckla och använda lämpliga verktyg för att bedöma hur andra politiska insatser påverkar befolkningens näringsrelaterade 
hälsa och motionsvanor
30. 
V.8.2. Förekomsten av kroniska sjukdomar som hänger samman med kost- och motionsvanor 
kan variera kraftigt mellan män och kvi nnor, olika åldersgrupper och olika 
socioekonomiska grupper. Befolkningens ko st- och motionsvanor har ofta stark 
 
SV 11   SV förankring i lokala och regionala traditioner. Strategier som syftar till att främja goda 
kost- och motionsvanor måste därför anpassas till målgruppens kön och till socioekonomiska och kulturella skillnader och bör innefatta ett livscykelperspektiv.  
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Vad är de viktigaste inslagen i en integrerad och heltäckande strategi för att 
främja goda kostvanor och motion? 
– Vilken roll bör den nationella respektive den europeiska nivån spela? 
V.9. Rekommendationer för näringsintag oc h för utarbetande av livsmedelsbaserade 
kostråd 
V.9.1 WHO/FAO-rapporten31 innehåller allmänna rekomm endationer för befolkningens 
näringsintag och fysiska aktivitet i syfte att förebygga vanliga icke överförbara 
sjukdomar.  
V.9.2. Eurodietprojektet32 har föreslagit kvantifierade mål för befolkningens näringsintag och 
understryker behovet av att omvandla dessa till livsmedelsbaserade kostråd. Sådana 
kostråd bör grunda sig på normala kostv anor och beakta socioekonomiska och 
kulturella faktorer.  
V.9.3. Kommissionen har bett Eu ropeiska myndigheten för livs medelssäkerhet att uppdatera 
råden om energi, makronäringsämnen och kostens fiberhalt. Myndigheten kommer dessutom att tillhandahålla råd om rekomme nderade intag av mikronäringsämnen och, 
om lämpligt, andra ämnen med näringsmässig eller fysiologisk effekt inom ramen för 
en balanserad kost. Den ska också ge rå d om hur rekommendatione r för näringsintag 
kan omvandlas till vägledning för hur olika li vsmedel kan bidra till en kost som hjälper 
människor att behålla god hälsa genom ett optimalt näringsintag.  
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Hur kan man se till att sociala och kulturella skillnader samt olika regionala och 
nationella kostvanor beaktas när det gäller livsmedelsbaserade kostråd på 
europeisk nivå? 
– Hur kan man minska skillnaderna mellan de föreslagna målen för näringsintaget 
och de faktiska konsumtionsmönstren? 
– Hur kan man förmedla kostråd till konsumenterna? 
– Hur kan poängsystem för näringsprofiler (som det som nyligen utarbetats i 
Storbritannien)33 användas för detta ändamål? 
V.10. Samverkan med länder utanför Europeiska unionen 
V.10.1. Vissa överväganden görs idag på det intern ationella planet när de t gäller det globala 
engagemanget i Codex Alimentarius34 på näringsområdet. I linje med WHO:s globala 
strategi för kost, motion och hälsa stöder EU  tanken att man generellt bör överväga hur 
kostfrågor kan integreras i Codexarbetet  utan att Codex nuvarande mandat ändras. 
V.10.2. Det bör upprättas ett nära samarbete i fr åga om kost och motion mellan lagstiftare och 
centrala aktörer i EU och i andra länder där problemet med övervikt och fetma ökar35. 
 
SV 12   SV Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Under vilka förhållanden bör EU delta i samarbetet mellan EU-länderna och 
olika länder utanför EU för att utbyta erfarenheter och fastställa de bästa 
lösningarna? Vilka metoder bör användas? 
V.11. Övriga frågor 
Frågor som kommissionen vill få in synpunkter på: 
– Finns det frågor som inte behandlas i grönboken men som bör beaktas när man 
diskuterar den europeiska dimensionen av insatserna för att främja goda 
kostvanor, motion och hälsa? 
– Vilka av frågorna i grönboken bör prioriteras och vilka frågor kan betraktas som 
mindre brådskande? 
VI. F RAMTIDA ÅTGÄRDER  
VI.1. Kommissionen kommer att gö ra en noggrann genomgång av alla bidrag som lämnas 
inom ramen för det samråd som inleds i och med denna grönbok. En sammanfattningsrapport kommer sannolikt a tt läggas ut på kommissionens webbplats 
senast i juni 2006. 
VI.2. Mot bakgrund av resultaten av samr ådet kommer kommissionen att överväga hur 
uppföljningen bör ske och besluta om vilka åtgärder som eventuellt ska vidtas och 
vilka instrument som ska använda s i samband med genomförandet. 
Konsekvensanalyser kommer att göras på lämp ligt sätt beroende på  vilket instrument 
som väljs. 
 
SV 13   SV ANNEX 1  
 
Figures and Tables 
Table 1 
Prevalence estimates of diabetes mellitus  
 estimate 2003  estimate 2025  
Country prevalence (%)  prevalence (%)  
Austria 9.6 11.9 
Belgium 4.2 5.2 
Cyprus 5.1 6.3 
Czech Re public 9.5 11.7 
Denmar k 6.9 8.3 
Estonia   9.7 11.0 
Finland 7.2 10.0 
France   6.2 7.3 
German y 10.2 11.9 
Greece 6.1 7.3 
Hungary 9.7 11.2 
Ireland 3.4 4.1 
Italy  6.6 7.9 
Latvia 9.9 11.1 
Lithuania 9.4 10.8 
Luxembour g 3.8 4.4 
Malta 9.2 11.6 
Netherlands 3.7 5.1 
Poland   9.0 11.0 
Portu gal  7.8 9.5 
Slovakia 8.7 10.7 
Slovenia   9.6 12.0 
Spain 9.9 10.1 
Sweden  7.3 8.6 
United Kin gdom 3.9 4.7 
source: Diabetes Atlas, 2nd edition, International Diabetes 
Foundation 2003  
 
SV 14   SV Fig. 2: Deaths in 2000 attributable to selected risk factors (European region) 
(source: World Health Report 2002) 
0 500.000 1.000.000 1.500.000 2.000.000 2.500.000
blood pressure
cholesterol
tobacco
high BMI
too low fruit + veg intake
physical inactivity
alcohol
urban air pollution
lead exposure
occupational carcinogens
illicit drugs
unsafe sex
occupational particulates
occupational injuries
 
 
SV 15   SV  
Table 2 - Overweight and obesity among adults in the European Union  
 Males Females 
Country Year of 
Data Collection %BMI
1 
25-29.9 %BMI≥30 %Com-
bined BMI ≥25 %BMI 
25-29.9 %BMI 
≥30 %Combined 
BMI≥25 
Austria 1999 40 10 50 27 14 41 
Belgium 1994-7 49 14 63 28 13 41 
Cyprus 1999-2000 46 26.6 72.6 34.3 23.7 58 
Czech 
Republic 1997/8 48.5 24.7 73.2 31.4 26.2 57.6 
Denmark 1992 39.7 12.5 52.2 26 11.3 37.3 
England2 2003 43.2 22.2 65.4 32.6 23. 55.6 
Estonia  (self 
reported) 1994-8 35.5 9.9 45.4 26.9 15.3 42.2 
Finland 1997 48 19.8 67.8 33 19.4 52.4 
France  (self 
reported) 2003 37.4 11.4 48.8 23.7 11.3 35 
Germany 2002 52.9 22.5 75.4 35.6 23.3 58.9 
Greece 1994-8 51.1 27.5 78.6 36.6 38.1 74.7 
Hungary 1992-4 41.9 21 62.9 27.9 21.2 49.1 
Ireland 1997-99 46.3 20.1 66.4 32.5 15.9 48.4 
Italy (self 
reported) 1999 41 9.5 50.5 25.7 9.9 35.6 
Latvia 1997 41 9.5 50.5 33 17.4 50.4 
Lithuania 1997 41.9 11.4 53.3 32.7 18.3 51 
Luxembourg  45.6 15.3 60.9 30.7 13.9 44.6 
Malta 1984 46 22 68 32 35 67 
Netherlands 1998-2002 43.5 10.4 53.9 28.5 10.1 38.6 
                                                 
1 BMI = Body Mass Index: a person’s weight in kg divided by (height in metres)2 ; persons with a BMI 
between 25 and 30 are consider ed overweight, persons with a BMI >30 are considered obese 
2 Data from Health Survey for England, which does  not include data for Scotland, Wales and Northern 
Ireland 
 
SV 16   SV Poland  (self 
report) 1996 n/a 10.3 n/a n/a 12.4 n/a 
Portugal 
(urban) Published 
2003 n/a 13.9 n/a n/a 26.1 n/a 
Slovakia 1992-9 49.7 19.3 69 32.1 18.9 51 
Slovenia  (self 
reported) 2001 50 16.5 66.5 30.9 13.8 44.7 
Spain 1990-4 47.4 11.5 58.9 31.6 15.3 46.9 
Sweden 
(adjusted)  1996-7 41.2 10 51.2 29.8 11.9 41.7 
Age range and year of data  in surveys may differ. With the limited data availa ble, prevalen ces are not 
standardised. Self reported surveys may underestimate true prevalence. Sources and references are from 
the IOTF database ( © International Obesity Task Force, London – March 2005) 
 
SV 17   SV Fig. 2: Rising prevalence of overweight  in children aged 5-11 (source: IOTF) 
 
051015202530
1960 1970 1980 1990 2000England
Poland
German yNetherlandsSpain
France
Czech R.USA
 051015202530
1960 1970 1980 1990 2000England
Poland
German yNetherlandsSpain
France
Czech R.USA
 
SV 18   SV ANNEX 2 - Relationship between di et, physical activity and health 
1. The relationship between diet, physical ac tivity and health has been scientifically 
established, in particular rega rding the role of li festyles as determinants of chronic non-
communicable diseases and conditions such as  obesity, heart disease, type 2 diabetes, 
hypertension, cancer and osteoporosis36. 
2. Particularly alarming is the increase in the prevalence of diabetes  (cf table 1, Annex 1) . 
Type-2-diabetes, which accounts for over 90% of  diabetes cases worldwide, is related 
to obesity, a sedentary lifestyle and diets high in fat and saturated fatty acids. Both 
prevention and treatment of type-2 diabetes need to focus on lifestyle changes (weight 
loss, physical activity, diets low in  fat and saturated fatty acids)37. 
3. Cardiovascular diseases  (CVD) are together with cancer the most important causes of 
death and disease in Europe. Stopping smoki ng, increasing physical activity levels and 
adopting healthier diets are the most importa nt factors in the primary prevention of 
CVD. The key recommendations for CVD pr evention are maintenance of normal body 
weight, moderate physical activ ity of 30 minutes or more every day and avoidance of 
excess consumption of satura ted fatty acids and salt.  
4. Dietary factors are estimated to account for approximately 30% of all cancers  in 
industrialized countries38, making diet second only to tobacco as a theoretically 
preventable cause of cancer. Consumpti on of adequate amounts of fruits and 
vegetables, and physical activity, appear to be protective against certain cancers. Body 
weight and physical inactivity together are estimated to account for approximately one-
fifth to one-third of several of the most common cancers39. 
5. Osteoporosis  is a disease in which the density of  bones is reduced, increasing the risk 
of fracture. Around the world, it affects one in  three women and one in five men over 
the age of fifty. Although genetic factors wi ll determine whether an  individual is at 
heightened risk of osteoporosis, lifestyle factors can influence the acquisition of bone 
mass in youth and the rate of bone loss la ter in life. The jo int WHO/FAO expert 
consultation40 concludes that dietary and lifestyle  recommendations developed for the 
prevention of other chronic diseases may pr ove helpful to reduce osteoporosis risk.  
6. The World Health Report 200241 describes in detail how a few major risk factors  
account for a significant proportion of all d eaths and diseases in most countries (cf 
figure 1, Annex 1) . Six out of the seven most importan t risk factors for premature death 
(blood pressure, cholesterol, Body Mass Index,  inadequate fruit a nd vegetable intake, 
physical inactivity, excessive alcohol consumpti on) relate to diet and physical activity 
(the odd one out being tobacco). Unhealthy diets and lack of physical activity are 
therefore the leading causes of avoidable illness and premature death in Europe. 
7. The underlying determinants  of the risk factors for the major chronic diseases 
portrayed above are largely the same. Dietary risk factors include shifts in the diet 
structure towards diets with a higher energy density (calories per gramme) and with a 
greater role for fat and added sugars in f oods; increased saturated fat intake (mostly 
from animal sources) and excess intake of hydrogenated fats; reduced intakes of complex carbohydrates and dietary fibre; re duced fruit and vegetable intakes; and 
increasing portion sizes of food items. Other important lifestyle-related risk factors, 
apart from smoking and excessive alcohol consumption, include reduced levels of 
 
SV 19   SV physical activity. Of particular concern is the increasingly unhealthy diet and physical 
inactivity of adolescents and children. 
8. As relatively few risk factors cause the majority of the chronic disease burden, the 
related morbidity and mortality is to a great extent preventable. It is estimated that up 
to 80% of cases of coronary heart disease, 90% of type 2 diabetes  cases, and one-third 
of cancers can theoretically be avoided if the whole population followed current 
guidelines on diet, alcohol, physical activity  and smoking. Addressing  lifestyle factors 
such as nutrition and physic al activity therefore has an  enormous potential for the 
prevention of severe morbidity and mortality.  
9. Obesity  (BMI42 >30) is a risk factor for many serious illnesses including heart disease, 
hypertension, stroke, type-2-diabetes, respirat ory disease, arthritis and certain types of 
cancer. The rising prevalence of obesity across Europe (cf. Annex 1, table 2) , 
particularly among young people (cf. Annex 1, fig. 2) , has alarmed health experts, the 
media and the population at large, a nd is a major public health concern. 
10. Evidence from population surveys suggests that obesity levels in the EU have risen by 
between 10-40% over the past decade, and cu rrent data suggest that the range of 
obesity prevalence in EU countries is fr om 10% to 27% in men and up to 38% in 
women43. In some EU countries more than half the adult population is overweight44 
(BMI >25), and in parts of Europe45 the combination of reported overweight and 
obesity in men exceeds the 67% prevalence found in the USA’s most recent survey46. 
Despite efforts by individuals the loss of he alth to the populati on as a whole due to 
unhealthy diets and inactivity is extraordin arily high: a small increase in Body Mass 
Index (BMI), e. g. from 28 to 29, will in crease the risk of morbidity by around 10 % 47. 
11. The number of EU children affected by overweight and obesity is estimated to be 
rising by more than 400,000 a year, adding to  the 14 million-plus of the EU population 
who are already overweight (including at least 3 million obese children); across the 
entire EU25, overweight aff ects almost 1 in 4 children48. Spain, Portugal and Italy 
report overweight and obesity levels exceeding 30% among children aged 7-11. The rates of the increase in childhood overweight and obesity  vary, with England and 
Poland showing the steepest increases
49. 
12. The factors underlying the onset of obesity are widely known (high intake of energy 
dense micronutrient poor foods or sedentary li festyles are the most  convincing factors 
determining obesity risk; high intake of suga rs sweetened soft drinks and fruit juices, 
heavy marketing of energy dense foods or adverse socioeconomic conditions are also 
probable determining factors. High intake of non starch polysaccharides and regular 
physical activity are convincing factors lowe ring obesity risk; br eastfeeding and home 
or school environments supporting healthy f ood choices for children are also probable 
lowering factors). It should how ever be borne in mind that for some people it is going 
to be harder to maintain a healthy weight than for others because they are genetically 
disposed to storing fat, or  because they have genetic dysfunctions which make it 
difficult for them to control the feeling of hunger. In fact, even if some scientists50 
estimate that 40-70% of the variation in fa t mass between individuals is determined by 
genetic factors, environmental factors rema in important and determine the expression 
of these genes in individuals; addressing the “obesogenic environment” ( cf section V.6 ) 
therefore has a strong po tential to curb obesity51. 
 
SV 20   SV 13. While the effects of diet and physical activity  on health often inte ract, particularly in 
relation to obesity, there are ad ditional health benefits fr om physical activity that are 
independent of nutrition and diet. Likewise, th ere are significant nutritional risks that 
are unrelated to obesity. 
14. Weight gain in an individual is the result of an excess of energy consumed as food over 
energy expenditure. There is a strong tende ncy for excess weight to continue to 
accumulate from childhood through to middle ag e. It is therefore important to achieve 
an optimum body weight throughout life through proper diet and daily physical 
activity. In addition to promoting overall f eelings of wellbeing a nd apart from weight 
management aspects, physical exercise ha s also independent positive effects on the 
prevention of diseases such as cardiovascul ar disease, type II diabetes, osteoporosis 
and depression, and contributes to maintain ing muscular strength in older age. 
15. To maintain cardiovascular health, the r ecommended daily amount of exercise is at 
least 30 minutes for most of the days of th e week. There is no general agreement on the 
level of physical activity needed  to prevent weight gain, but  a total of one hour on most 
days of the week is probably needed. Howe ver, all physical activity increases energy 
consumption and contributes to weight management52. 
16. A 2003 Eurobarometer survey53 showed that around 60 % of Europeans (EU 15) had 
no vigorous physical activity at all in a typi cal week, and more than 40 % did not even 
have moderate physical activit y in a typical week. Europe -wide, only about one third 
of schoolchildren appear to be meeting recognised physical activity guidelines54. 
Exercising seems to be more common among people who claim they eat healthily and 
do not smoke, which is in line with the gene rally observed “cluster ing of good habits”.  
17. The WHO Global Strategy on diet, physical activity and health  was adopted by the 
World Health Assembly in May 200455 as an outcome of a global consultation process 
and consensus-building exercise. The Globa l Strategy underlines  the importance of 
achieving a balanced diet reducing the cons umption of fats, free sugars and salt, of 
increasing the intake of fruits, vegetables, legumes, grains and nuts, and of performing 
moderate physical activity during at least 30 minutes a day. 
18. The Community has actively supported th e WHO Global Strategy process since its 
beginning. The Global Strategy can serve as an extremel y valuable input in the 
development of a comprehensive Community  action on nutrition and physical activity, 
and active use should be made of th e scientific evidence underpinning it56 when 
building the rationale for a broad Community strategy in this area. 
 
SV 21   SV ANNEX 3 – References 
                                                 
1 Council Conclusions of 2 Decem ber 2003 on healthy lifestyles:  education, information and 
communication (2004/C 22/01) - Official Journal of the European Union C 22/1 of 27.1.2004  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/nutrition/documents/ev_20050602_en.pdf 
2 Council Resolution of 14 December 2000 on health and nutrition (2001/C 20/01) - Official Journal of the 
European Communities C 20/1 of 23.1.2001   
3 Council conclusions on obesity, nutrition and physical activity (adopted on 03.06.2005)  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/ev_20050602_en.pdf  
4 Council conclusions on obesity, op. cit. 
5 actions which include e. g. the food industry, the advertising industry, the retailers, the caterers, NGOs 
and consumer organisations, local, regional and national Governments, schools and the media 
6 Council conclusions on obesity, op. cit. 
7 Council conclusions on obesity, op. cit. 
8 Opinion of the European Economic and Social Committee on Obesity in Europe – role and responsibilities 
of civil society partners, SOC/201 , September 2005   
http://eescopinions.esc.eu.int/EESCopinionDocument.aspx?identifier=ces\soc\soc201\ces1070-2005_ac.doc&language=EN 
9 Member States launched in recent years a number of  initiatives to promote healthy nutrition and physical 
activity. Some Member States like Ireland ( http://www.healthpromotion.ie/topics/obesity/ ) and Spain 
(http://www.msc.es/home.jsp) established National St rategies to counter obesity, involving Public 
Administrations, independent experts, the food indust ry, the physical activity sector, NGOs etc. in multi-
sectorial actions aimed at promoting healthier diets and physical activity. France launched in 2001 a four year national healthy nutrition plan ( http://www.sante.gouv.fr/
), covering a wide range of measures at the 
inter-sectorial level, with the objective to reduce the prevalence of obes ity and overweight. More recently, 
in March 2005 the Slovenian Parliament approved  a National Nutrition Policy Programme for 2005–2010 
(http://www2.gov.si/mz/mz-splet.nsf ). The Netherlands integrated obesity as one of the priorities of its 
national health care prevention po licy (http://www.minvws.nl/) . Nutrition and physical  activity are also 
mentioned as an important area for public heath action in the United Kingdom’s White Paper Choosing health: making healthier choices eas ier, released in November 2004 
(http://www.dh.gov.uk/PublicationsAndStatistics/Pub lications/PublicationsPolicyAndGuidance/Publicatio
nsPolicyAndGuidanceArticle/fs/en?CONTENT_ID=4094550&chk=aN5Cor ). Germany established a 
national platform for nutrition and physical ac tivity (http://www.ernaehrung-und-bewegung.de/). 
10 Obesity – preventing and managing the global epidemic. Report of a WHO Consultation. Geneva, World 
Health Organization, 1998 (Technical Report Series, No. 894) 
11 National Audit Office (2001), Tackling obesity in England.  
http://www.nao.org.uk/publications/nao_reports/00-01/0001220.pdf. 
12 Chief Medical Officer (2004) At least five a week : Evidence on the impact of  physical activity and its 
relationship to health. London: Department of Health  
http://www.dh.gov.uk/assetRoot/04/08/09/81/04080981.pdf 
13 Obesity -  the Policy Challenges: the Report of the National Taskforce on Obesity.  Dublin 2005 
14 Finkelstein, E. A. et al., (2004). State-level esti mates of annual medical expenditures attributable to 
obesity. Obesity Research, 12, 18-24 
15 Finkelstein EA, et al., (2003), National Medical Spen ding Attributable To Overweight And Obesity: How 
Much, And Who’s Paying?, Health Affairs , Vol. 10, No.1377; quoted from: Ad Hoc Group on the OECD 
Health Project, Workshop on the Economics of Prevention, 15 October 2004, Cost-effectiveness of Interventions to prevent or treat Obesity and type-2 diabetes, A preliminary review of the literature in 
OECD countries, SG/ADHOC/HEA(2004)12, 2004 
16 Determinants of the burden of disease in the European Union. Stockholm, National Institute of Public 
Health, 1997; quoted from: Food and health in Europe: a new basis for action. WHO Regional 
Publications European Series, No. 96  http://www.euro.who.int/document/E82161.pdf 
17 The RIVM report 'Measuring Dutch meals: Healthy diet and safe food in the Netherlands' recommends 
increasing fish consumption from the average consumption (1998) of 2 to 3 times per month to 1 or 2 
times per week.  It should be noted that in the Netherlands, consumption of fish (per capita consumption: 20.5 kg/head/year) is at the mid point for EU25; Austria, Germany, Ireland, the United Kingdom, Belgium 
and Luxemburg and all of the new Member States apart from Malta, Cyprus and Estonia are below the 
Dutch level of consumption.  Three Member States (Hungary, Slovakia and Slovenia) are at only one third of the Dutch consumption level. http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/270555008.html 
 
SV 22   SV                                                                                                                                                             
18 COM (2005) 115 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0115en01.pdf    
19 A report on the contributions recei ved will be published on the Commi ssion’s website at the following 
address: 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_ style/nutrition/green_paper/consultation_en.htm 
20 Further information on the work of the Platform is available at the following internet 
address: http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm  
21 More information on the scope of the Public Health  Action Programme, the conditions for participation in 
the calls launched under the Programme, and on projects financed so far can be found at the following 
internet address: http://europa.eu.int/comm/health/ph_programme/programme_en.htm .   
22 i. a. the Working Party 'Lifestyle and other Health  Determinants' aims at improving the availability of 
comparable information on nutritional habits and ph ysical activity levels in Europe. Its Scientific 
Secretariat can be contacted at [ public.health@mailbox.tu-dresden.de] 
23 Numerous Commission financed projects in particul ar under the former Can cer, Health Promotion and 
Health Monitoring Programmes have developed activities in the field of nutrition, physical activity and 
health. An overview of these initiatives is set out in the Status report on the European Commission’s work 
in the field of nutrition in Europe , 2002  
(http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/nutrition/documents/nutrition_report_en.pdf) 
24 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0115en01.pdf  
25 Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on nutrition and health claims on 
foods COM (2003) 424 final; 16/07/2003 
26 cf  Gerard Hastings et al: Review of research into the effects of food promotion to children - Final Report 
Prepared for the Food Standards Agency;  22 September 2003  
http://www.foodstandards.gov.uk/multimedia /pdfs/foodpromotiontochildren1.pdf 
27 cf also Universität Paderborn, et al. (2004): "Study on young people’s lifestyles and sedentariness and the 
role of sport in the context of education and as a means of restoring the balance" 
http://europa.eu.int/comm/sport/documents/lotpaderborn.pdf 
28 these include dietary ther apy (instruction on how to adjust a diet to reduce the number of calories eaten), 
physical activity, behaviour therapy (acquiring new habits that promote weight loss), drug therapy (to be 
used in high BMI patients or patients with obesity-re lated conditions together with appropriate lifestyle 
modifications and under regular medical control), and surgery (in extremely high BMI patients or patients 
with severe obesity-related conditions, used to modify the stomach and/or intestines to reduce the amount 
of food that can be eaten) 
29 Food and health in Europe: a new basis for action, WHO regional publications. European series  No. 96, 
2004 
30 Information and communication technologies can play an important role in health promotion by providing 
sound and high-quality information on lifestyle and diet . This can be done, for example, through personal 
devices highlighting individualised health information that can give feedback, guidelines, forewarning, 
and can help to avoid acute events  resulting from unhealthy lifestyles. A number of Community supported 
projects have developed information systems relating to health and diet, such as VEPSY UPDATED 
(http://www.vepsy.com/index.htm) and MYHEART  
(http://www.hitech-projects.com/euprojects/myheart/) 
31 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit . The recommendations include: Achieve 
energy balance for weight control; Substantially incr ease levels of physical ac tivity across the life span; 
Reduce energy intake from fat and shift consumption from saturated fats and trans-fatty acids towards unsaturated fats; Increase consumption of fruit and vegetables as well as legumes, whole grains and nuts; 
Reduce the intake of “free” sugars; Reduce salt (sodium ) consumption from all sources and ensure that 
salt is iodized. 
32 EURODIET core report, op. cit.  
(http://europa.eu.int/comm/health/ph_determ inants/life_style/nutrition/report01_en.pdf) 
33 cf Mike Rayner et al: Nutrient profiles: Options for definitions for use in relation to food promotion and 
children’s diets; Final report; British Heart Foundation Health Promotion Research Group, Department of 
Public Health, University of Oxford; October 2004   http://www.food.gov.uk/multimedia/pdf s/nutrientprofilingfullreport.pdf
 
34 The Codex Alimentarius Commission was created in 1963 by the Food and Agriculture Organisation 
(FAO) and the World Health orgnisation (WHO) to develop food standards, guidelines and related texts such as codes of practice under the Joint FAO/WHO Food Standards Programme. The main purposes of 
this Programme are protecting health of the consumers and ensuring fair trade practices in the food trade, 
 
SV 23   SV                                                                                                                                                             
and promoting coordination of all food standards work undertaken by international governmental and non-
governmental organizations. http://www.codexalimentarius.net/web/index_en.jsp 
35 In this context, the scope for more proactive EU-U S cooperation will be examined, and a major review of 
best practices in EU and US will be organised early  2006 with relevant US administration counterparts. 
Also, the broad regulatory EU-US dialogue which has star ted in this field will be intensified. Moreover, a 
plenary meeting of the European Platform for Action on Diet, Physical Activity and Health will be 
convened together with representatives of the US Administration, the American food industry and 
consumer organisations. 
36 cf Diet, Nutrition and the Preven tion of Chronic Diseases , Report of a Joint WHO/FAO Expert 
Consultation, 2003 (http ://www.who.int/dietphysical activity/publications/trs916/ download/en/index.html) 
37 cf Diabetes action now: an initiative of the World Health Organisation and the International Diabetes 
Federation, 2004 
38 Doll R, Peto R. Epidemiology of cancer. In: W eatherall DJ, Ledingham JGG, Warrell DA, eds. Oxford 
textbook of medicine. Oxford, Oxford University Press, 1996:197—221; quoted from: Diet, Nutrition and 
the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
39 Weight control and physical activity. Lyon, Interna tional Agency for Research on Cancer, 2002 (IARC 
Handbooks of Cancer Prevention, Vol. 6); quoted from: Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic 
Diseases, op. cit.  
40 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
41 World Health Organization. The World Health Report: 2002: Reducing risks, promoting healthy life , 
Geneva: World Health Organisation, 2002 
42 BMI = Body Mass Index: a person’s weight in kg divided by (height in metres)2 ; persons with a BMI 
between 25 and 30 are consider ed overweight, persons with a BMI >30 are considered obese 
43 International Obesity Task Force EU  Platform Briefing Paper, March 2005 
44 The European Health Report, World Health Organisation, 2002 
45 Finland, Germany, Greece, Cyprus, th e Czech Republic, Slovakia and Malta  
46 International Obesity Task Force EU  Platform Briefing Paper, op. cit. 
47 Fogel, R. W. (1994), ‘Economic growth, population theory, and physiology: the bearing of long-term 
process on the making of economic policy’, The American Economic Review, 84(3): 369–395; quoted 
from: Suhrcke M. et al, The contribution of h ealth to the economy in the European Union, 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_over view/Documents/health_economy_en.pdf 
48 Childhood Obesity Report, International Obesity Task Force (IOTF), May 2004 
49 International Obesity Task Force EU Platform Briefing Paper, op. cit.  
50 G Barsh, IS Farooqi and S O’Rahilly: Genetics of body weight regulation; Nature 2000;404:644-651 
51 DIABESITY project funded under the EU’s 6th RTD Framework Programme:  
http://www.eurodiabesity.org/ 
52 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
53 European Commission (2003) Physical Activity. Special Eurobarometer 183-6/ Wave 58.2- European 
Opinion Research Group (EEIG.  
http://europa.eu.int/comm/public_opini on/archives/ebs/ebs_183_6_en.pdf) 
54 Health Behaviour in School-Aged Children survey, 2001/2002 
55 http://www.who.int/gb/ebwha/pd f_files/WHA57/A57_R17-en.pdf 
56 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.