C 486/29

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2021/C 486/09)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Murfatlar”

PDO-RO-A0030-AM01

Datum för meddelandet: 14 september 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Införande av nya druvsorter som huvudsakliga produktionssorter

Produktspecifikationen har ändrats för att inkludera följande druvsorter: traminer roz för vita viner och mamaia för röda viner.

Tack vare mark- och klimatförhållandena i det område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar, bland annat jordens kvalitet och den rikliga solstrålningen, ackumulerar druvor av sorten traminer roz stora mängder socker, vilket förbättrar kvaliteten på de aromer som är specifika för denna sort.

Vinet är mycket aromatiskt, med en arom av rosenblad, och är krämigt och sammetslent, med en något kryddig smak som påminner om olika kryddor. Vinet är balanserat, med väldefinierad mineralitet, och kan variera mellan gulvitt och rosa.

Sorten mamaia, en nyare druvsort som godkändes 1991 av SCDVV Murfatlar, kännetecknas av en hög sockerackumulering (210–230 g/l), medelhög syra och en intensiv färg.

Tack vare samspelet mellan temperaturen/luftfuktigheten/solstrålningen och terrängen/jordmånen (karbonathaltiga chernozems på lössjordssubstrat) ger druvsorten mamaia ett aromatiskt, sammetslent och fylligt vin med en något kryddig smak som påminner om olika kryddor.

Genom att introducera dessa två druvsorter i Murfatlarområdet utvidgas produktutbudet, diversifieras framställningen av viner som erhålls i området från inhemska druvsorter som är väl anpassade till klimatet och befästs Murfatlarområdets anseende.

Kapitel IV i produktspecifikationen och punkterna 5.2 och 7 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

2. Ändring av det geografiska produktionsområdet, överensstämmelse med den administrativa indelningen

Vi ber om att det avgränsade området för framställning av vin med den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar ska kompletteras med kommunen Cobadin och byn Viișoara, som både ligger i distriktet Constanța.

Kommunen Cobadin och byn Viișoara gränsar till samhällena Peștera och Ciocârlia i norr och Chirnogeni i söder (samhällen som tillhör Murfatlarområdet).

Klimatförhållandena i samhällena Cobadin och Viișoara – havet, saltet, solstrålningen, ljusenergin (den huvudsakliga källan till syntesen hos organiska ämnen) – leder till en hög sockerkoncentration i druvorna, och därmed i musten, vilket ger stilla viner som är fylliga och rika men ändå friska, mjuka och sammetslena, med en komplex arom och organoleptiska egenskaper som liknar de för de stilla viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar.

Vinodlingarna ligger i exponerade områden, främst på sluttningar, med mycket god solexponering och druvor som gynnas av solljuset.

Mark- och klimatförhållandena i samhällena Cobadin och Viișoara är identiska med de i det avgränsade området för den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar, och är specifika för framställningen av friska, fylliga och stilla viner med mångsidiga fruktiga eller blommiga aromer, och innehåller nyanser som är specifika för de aromatiska sorterna.

När det gäller det avgränsade geografiska området bör en rättelse infogas för byn Cuza Vodă, som tillhör kommunen Cuza Vodă och inte kommunen Castelu. Detta beror på att efter den administrativa omorganisationen av regionala enheter tillhör byn Cuza Vodă nu kommunen med samma namn, som endast består av denna enda by.

Kapitel III i produktspecifikationen och punkt 6 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

3. Ytterligare information om produktens samband med det geografiska området

Produktspecifikationen har kompletterats med information om sambandet med det geografiska området. Det var nödvändigt att lägga till närmare uppgifter om området, produkten och orsakssambandet mellan produkten och området, för att presentera dessa på rätt sätt.

Kapitel II i produktspecifikationen och punkt 8 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

4. Införande av en ny typ av vin som kan framställas – isvin

Produktspecifikationen har kompletterats med en ny typ av vin, isvin, som får framställas inom ramen för den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar. Det rör sig om ett stilla vin som erhålls genom en hög sockerackumulering när druvorna skördas sent, för sorter med en uttalad aromatisk profil, tack vare att klimatförhållandena (luftfuktighet, övermognad) i området gynnar ackumuleringen av socker när skörden är sen.

Kapitel V, VI, X och XI i produktspecifikationen har ändrats, men inga ändringar har gjorts i det sammanfattande dokumentet.

5. Uppgift om isvinets analytiska/organoleptiska egenskaper

I anslutning till införandet av denna typ av stilla vin i produktspecifikationen har dess analytiska och organoleptiska egenskaper också beskrivits mer i detalj för att säkerställa att lagstiftningen följs när det rör sig om en skyddad ursprungsbeteckning.

Kapitel XI i produktspecifikationen har ändrats.

6. Tillägg av specifika tekniska metoder för vissa viner

Villkor som rör vissa tekniska förfaranden (metoder) har införts i produktspecifikationen – för framställningen av roséviner, orangea viner som framställs av gröna druvor, vita viner som erhålls genom maceration, röda viner som erhålls genom vitvinframställning och isvin.

Kapitel X i produktspecifikationen har ändrats, men inga ändringar har gjorts i det sammanfattande dokumentet.

7. Förtydligande av vissa aspekter av villkoren för saluföring

För att uppfylla kraven i lagstiftningen har vissa aspekter av produktspecifikationen som rör märkningen av vinet och tappningsvillkoren (för druvproduktionen i området) systematiserats/förtydligats.

Kapitel XII i produktspecifikationen har ändrats, men inga ändringar har gjorts i det sammanfattande dokumentet.

8. Tydlig uppgift om framställningsvillkoren i fall av bristande efterlevnad

Produktspecifikationen har förtydligats i fråga om vinframställningsvillkoren som kan innebära bristande efterlevnad. De situationer då en lämplig klassificering kan beviljas har beskrivits tydligt.

Kapitel XIV i produktspecifikationen har ändrats, men inga ändringar har gjorts i det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Namn

Murfatlar

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

1. Analytiska och organoleptiska egenskaper – vita viner/roséviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

De stilla vinerna från Murfatlar är fylliga och krämiga. De som erhålls från aromatiska och halvaromatiska gröna druvsorter har uttalade druvspecifika egenskaper, medan de röda vinerna innehåller sammetslika tanniner som dämpar strävheten och den adstringerande karaktär som är specifik för sorterna.

Det rör sig om angenäma viner, med mycket smak av mogna (gula eller röda) frukter eller bär. De är kraftiga och fylliga, med uttalade och nästan ”exhibitionistiska” drag, med en väl integrerad syra och en glycerisk alkoholvolym som gör vinet något sött.

De stilla vita vinerna är gulgröna till gyllene till färgen, har olfaktoriska aromer av exotiska frukter, citrus, blommiga aromer av vinrankans blommor, nyslaget hö, jasmin och Robinia pseudoacacia. Vinerna har en frisk, fruktig och sammetslen smak, och under lagringen omvandlas aromen hos vissa sorter till en komplex bouquet.

De stilla rosévinerna, som är rosa till färgen (diskret eller intensiv), har aromer av exotiska frukter och citrus, en frisk, uppfriskande och balanserad smak samt en fruktig eftersmak.

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,00

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

350

2. Analytiska och organoleptiska egenskaper – röda viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

De stilla röda vinerna är sammetslena och komplexa, med färger som varierar mellan rubinrött och klarrött. Aromer av mogna röda bär och mörka skogsbär kan identifieras. Vinerna har en fyllig, bred smak, med en väl integrerad syra samt tanniner. Under lagringen erhåller vinerna olfaktoriska nyanser av kryddor och choklad.

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,00

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

3. Analytiska och organoleptiska egenskaper – isvin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vitt isvin är klart med ett kristalliniskt skimmer, gyllene till färgen och kännetecknas av en frisk doft av övermogna och saftiga frukter med vitt fruktkött, och av en krämig smak av apelsin, aprikos, torkade exotiska frukter och ananas.

Roséisvin är klart, med ett ljust kristalliniskt skimmer, rosa till färgen och kännetecknas av en frisk doft av bär, övermogna äpplen och en krämig smak.

Rött isvin är klart med ett kristalliniskt skimmer, blårött till färgen och kännetecknas av en doft av mogna skogsbär och en mycket krämig smak.

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,00

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

350

5. Vinframställningsmetoder

5.1. Specifika vinframställningsmetoder

Specifika vinframställningsmetoder

Framställning av vita viner från blå druvsorter

Teknisk diversifiering – framställning av vita viner från blå druvor, där resultatet kallas för ”blanc de noirs” – en teknik för vitvinsframställning av blå druvor där man utnyttjar potentialen hos blå druvsorter, vilket ger köttiga viner som kännetecknas av en delikat, något gräsig och elegant smak, med blommiga och fruktiga noter. Vinernas syra framhäver deras friskhet och mineraltonen gör dem mer komplexa.

De stilla vita vinerna framställs genom maceration; rosévinerna från gröna druvor.

Druvorna pinot gris och traminer roz, med ljuslila, lilagrå och gråaktigt blå skal (pinot gris) och ljusrosa och grårosa skal (traminer roz) ger glansiga viner, i nyanser från gulvitt och halmgult till rosa. Beroende på vinmakarens val kan både stilla vita viner och roséviner framställas.

Stilla orange vin från gröna druvor – med vackra färger, från gulorange till bärnsten, har en komplex struktur och en frisk och uttrycksfull aromatisk bouquet, med toner av valnöt, honung och vaxkaka, med mycket mer tanniner än stilla vita viner.

Tekniken för framställning av dessa viner skiljer sig från den vanliga tekniken för framställning av stilla vita viner genom macerationen av druvmust av gröna druvor på skal, där macerationstiden beror på hur pass intensiv färg vinmakaren önskar ha på vinet.

Specifika vinframställningsmetoder

Isvin

Mark- och klimatförhållandena i området (riklig solstrålning, temperaturskillnad mellan natt och dag, sen dimma, hög luftfuktighet) leder till en hög ackumulering av socker i druvorna, rent av till att de blir övermogna, och är optimala för framställning av isvin. Vinet framställs utan tillsatser, av friska druvor som inte har drabbats av sjukdom eller ädelröta och som lämnas kvar på vinrankan för att frysa flera dagar i följd. De skördas i slutet av november/december.

Om klimatförhållandena inte tillåter en naturlig frysning av druvorna på vinrankan utan att de drabbas av svamp kan de skördas för hand i packkorgar och förvaras vid minustemperaturer i fryshus.

Druvor av chardonnay, pinot gris, riesling italian, muscat ottonel, tămâioasă românească, traminer roz och blå pinot noir beviljas den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar för sin höga ackumulering av socker och deras aromatiska profil, vilket gör att de kan användas för framställningen av isvin.

Genom dehydrering, frysning och upptining av druvorna (naturligt på vinrankan eller på konstgjord väg i fryshus) förlorar de vatten och sockerkoncentrationen ökar. Genom frysningen och upptiningen erhåller druvorna aromer av äpple, aprikos, mango, citrus, fikon, hallon och bär, och ackumulerar mer sötma, som de behåller om de pressas medan de är frysta.

5.2. Högsta avkastning

1. Sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, fetească regală, fetească albă, när de skördas helt mogna

15 000 kg druvor per hektar

2. Tămâioasă românească, crâmpoșie, columna, traminer roz, när de skördas helt mogna

15 000 kg druvor per hektar

3. Muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare, när de skördas helt mogna

14 300 kg druvor per hektar

4. Chardonnay, pinot gris, när de skördas helt mogna

13 600 kg druvor per hektar

5. Cabernet sauvignon, när de skördas helt mogna

12 900 kg druvor per hektar

6. Mamaia, när de skördas helt mogna

12 000 kg druvor per hektar

7. Isvin

6 000 kg druvor per hektar

8. Sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, fetească regală, fetească albă, när de skördas helt mogna

105 hektoliter per hektar

9. Tămâioasă românească, crâmpoșie, columna, traminer roz, när de skördas helt mogna

105 hektoliter per hektar

10. Merlot, fetească neagră, när de skördas helt mogna

105 hektoliter per hektar

11. Muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare, när de skördas helt mogna

100 hektoliter per hektar

12. Chardonnay, pinot gris, när de skördas helt mogna

95 hektoliter per hektar

13. Cabernet sauvignon, när de skördas helt mogna

90 hektoliter per hektar

14. Mamaia, när de skördas helt mogna

84 hektoliter per hektar

15. Isvin

18 hektoliter per hektar

6. Avgränsat geografiskt område

Det avgränsade området för vinodlingen, beredningen av och tappningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen Murfatlar ska bestå av följande samhällen i distriktet Constanța:

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Murfatlar”:

— Staden Murfatlar – byarna Murfatlar, Siminoc.

— Kommunen Valu lui Traian – byn Valu lui Traian.

— Kommunen Poarta Albă – byarna Poarta Albă, Nazarcea.

— Staden Ovidiu – kommunen Ovidiu, byn Poiana.

— Kommunen Ciocârlia – byn Ciocârlia.

— Kommunen Cobadin – byn Viișoara.

Den underordnande ursprungsbeteckningen ”Medgidia”, som kan åtfölja den kontrollerade ursprungsbeteckningen eller inte:

— Staden Medgidia – samhällena Medgidia, Remus Opreanu, Valea Dacilor.

— Kommunen Castelu – byarna Castelu, Nisipari.

— Kommunen Cuza Vodă – byn Cuza Vodă.

— Kommunen Siliştea – byn Siliştea.

— Kommunen Tortoman – byn Tortoman.

— Kommunen Peștera – byarna Peștera, Ivrinezu Mic.

— Kommunen Mircea Vodă – byarna Mircea Vodă, Satu Nou, Ţibrinu, Gherghina.

— Kommunen Saligny – byarna Saligny, Ștefan Cel Mare.

Den underordnande ursprungsbeteckningen ”Cernavodă”, som kan åtfölja den kontrollerade ursprungsbeteckningen eller inte:

— Staden Cernavodă – kommunen Cernavodă.

— Kommunen Seimeni – byarna Seimeni, Seimenii Mici.

— Kommunen Rasova – Rasova, Cochirleni.

7. Huvudsaklig(a) druvsort(er)

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufränkisch, kékfrankos, frankovka, lemberger

Cabernet sauvignon N – petit vidure, bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc chardonnay

Columna B

Crâmpoșie B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leányka, leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră, coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană, galbenă de ardeal

Mamaia N

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Pinot noir n – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klävner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling, white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling, welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz, petit syrah

Traminer rose rs – rosetraminer, savagnin rose, gewürztraminer

Tămâioasă românească b – rumänische weihrauchtraube, tamianka

8. Beskrivning av samband

8.1. Detaljerade uppgifter om det geografiska området

Murfatlarområdet ligger på platån i södra Dobrogea, på båda sidor av Carasudalen och på breddgraden 44o15’ N. Geografiskt sett ligger det avgränsade geografiska området Murfatlar i sydöstra Rumänien, mellan Donau och Svarta havet, mitt på Dobrogea-platån.

Området gynnas av omfattande solstrålning och solvärme, samtidigt som den genomsnittliga nederbörden är den lägsta i landet. Jorden består främst av skalgruskalksten, som är rik på kalciumkarbonat, och är en viktig faktor som påverkar vinernas kvalitet.

Samtliga förhållanden som den naturliga miljön erbjuder, i synnerhet de mark- och solvärmerelaterade förhållandena, är extremt gynnsamma för vinodling och för framställning av högkvalitativa produkter. Bristen på luftfuktighet kan avhjälpas med hjälp av ett välorganiserat bevattningssystem.

Det geologiska substratet består av löss och lössjordssediment som täcker kalkstenarna från mesozoikum och tertiärperioden och de kalkhaltiga sandstenarna på den södra Dobrogea-platån, samt av diluviala/kolluviala material.

Området präglas av flacka platåer, med absoluta höjder på 100–130 m, som främst består av kalksten från kritperioden och sarmatisk kalksten, som vilar på en prekambrisk bas och är täckta med ett 400 meter tjockt lager av kvartär lössjord. Området korsas av dalar med mycket branta sluttningar (15–30°) av cuestatyp (den vänstra sluttningen i den asymmetriska Carasudalen) eller relativt symmetriska dalar av kanjontyp, som är mycket drabbade av erosion. Erosionen stoppas på vissa håll av terrassodlingar eller andra erosionshämmande åtgärder för att utveckla jordbruket (särskilt vinodlingen).

Klimatet är kontinentalt, med heta och torra somrar, milda vintrar, tidiga vårar och sena höstar, vilket är idealiskt för att erhålla mogna och övermogna druvor. Solvärmepotentialen tillhör den högsta i Rumänien och tar sig uttryck genom solstrålning motsvarande 130 kcal/cm2, 2 220–2 300 soltimmar och plusgrader på 4 200 °C/år.

Subklimatet påverkas i huvudsak av Donau–Svartahavskanalen, som korsar vinodlingarna i västlig-östlig riktning och reflekterar solljuset, och av den termiska tröghet som överförs till de närliggande områdena. Sluttningarna kring Donau–Svartahavskanalen och temperaturskillnaderna mellan jorden och vattendragen skapar luftflöden som överlappar vindarna från centrala Dobrogea. De genomsnittliga högsta dagstemperaturerna per år ligger nära 0 °C under vintern och omkring 28 °C under sommaren.

De dominerande jordmånerna är stäppchernozems (karbonathaltiga chernozems, typiska chernozems) på lössjordssubstrat, typiska och litiska rendzinas, regosoler och erodisoler på sluttningar som har förstörts naturligt eller genom påverkan av människor eller djur.

8.2. Produktuppgifter

Beroende på druvsorten, de specifika förhållandena under produktionsåret och den tidpunkt då druvorna skördas kan en mängd olika viner framställas med den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar, som varierar mellan torra och söta och ger en bild av vinframställningens kvalitativa mångfald. Viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Murfatlar” kan vara vita, röda eller roséfärgade.

De vita vinerna har ett klart, glansigt utseende och en gröngul till gyllene färg. De har en sammetslik smak och en doft som är typisk för de druvsorter som de framställs av.

De röda vinerna har ett klart, glansigt utseende och är rubinröda till intensivt lila till färgen. De har en fyllig smak och en doft som är typisk för de druvsorter som de framställs av. Beroende på den sockerhalt som har uppnåtts när druvorna skördas kan vinerna använda de traditionella termer som tillåts i lagstiftningen (skördade vid full mognad, sen skörd, skördade när druvorna har drabbats av ädelröta).

Särdragen hos vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar följer av egenskaperna hos den druvmust som de framställs av. Dessa egenskaper har koppling till druvsorterna, som gynnas av långa perioder med solsken, bland den högsta solvärmen i landet och låga nederbördsmängder. Dessa faktorer gör att druvorna mognar på ett bättre sätt, vilket ger en must som är rik på socker. Havets påverkan är märkbar i detta område. Havet är särskilt gynnsamt under hösten, då det hjälper till att reglera värmen. Donau har också en inverkan, i Cernavodă, i synnerhet på de närliggande odlingarna. Jorden, som är rik på kalciumkarbonat, är en viktig faktor som avgör kvaliteten på vinerna.

8.3. Orsakssamband

I området för den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar väljs sorterna noggrant ut så att viner av hög kvalitet kan framställas. Med odlingsmetoderna strävar man efter att dra maximal nytta av solljuset, genom klasgallring och genom att styra kvaliteten på skörden på ett effektivt sätt via kontroll av socker-, syra- och aromnivåerna. De vinframställningsmetoder som används och vinmakarnas färdigheter möjliggör, tillsammans med jorden och klimatet, framställningen av kvalitetsviner. De resulterande vinerna är fylliga, fruktiga och lätta att känna igen – i synnerhet de vita vinerna med aromer av mogen frukt och frisk citrus, de ljusrosa rosévinerna och de röda vinerna med sina milda tanniner.

Kombinationen av klimatet (friskhet och mognad), jorden (karbonathaltiga chernozems och typiska chernozems ovanpå lössjordssubstrat, för en god balans av näringsämnen), odlingen (urval av sorter, planteringstäthet, hantering av bladverk, beslut om skörd), vinframställningsmetoderna och vinmakarnas färdigheter säkerställer friskhet och en fyllig, fruktig arom hos de vita vinerna och rosévinerna, liksom milda tanniner och en fyllig, sammetslen arom hos de röda vinerna.

Torra jordar som baseras på kalksten (som är synlig på flera håll), ett utpräglat kontinentalt klimat med mycket varma somrar, långa höstar, sparsam nederbörd som faller oregelbundet (det regnar på våren och senhösten) och framför allt solens bidrag av mängder med värme och ljus, gör detta område till ett paradis för odling av förfinade vinstockssorter. Under vissa år låter detta till och med druvorna bli övermogna och förstärkas av ädelröta (Botrytis cinerea).

8.4. Mänskliga faktorer

Det finns skriftliga dokument om traditionen att framställa vin i Murfatlar från den kända romerska poeten, Publius Ovidius Naso, som levde i exil i Tomis mellan år 9 och 17 e.Kr.

Vasile Pârvan uppgav att ”… ett antal sekulära och religiösa monument som hittas i detta område visar mystiska figurer utsmyckade med skott och druvor, vilket tyder på att man dyrkat Dionysus (Bacchus)”.

Under medeltiden fortsatte vinodlingarna att vara en stor och ovärderlig tillgång för de rumänska rikena, och vinodlarna och vinmästarna hade högst anseende bland jordbrukarna, vilket beskrivs i dokument från den tiden. Detta förklarar de adliga familjernas särskilda uppmärksammande av vinstockarna och vinframställningen, vilka bestraffade vinodlare som inte tog hand om sina odlingar.

Vinstockar har återplanterats i byn Viișoara för att belöna de lokalinvånare som talade väl om det nobla vinodlaryrket, ett yrke som aldrig glömts bort och som utvecklades före kommunisttiden. Viișoara har därför återigen blivit vad den brukade vara: byn bland vinrankorna. Byn fick namnet Viișoara 1926. Fram till dess kallades den Valea Caceamac, ett namn från den tid då Dobrogea styrdes av ottomanska riket. Det finns två möjliga översättningar av namnet på turkiska, beroende på dialekten.

Efter första världskriget beställde rumänska staten en upprustning av vägarna i hela landet, i synnerhet i Dobrogea, som hade förstörts och fortfarande var ärrat sedan kriget. I samband med denna upprustning återställdes även den romerska väg som ledde från staden Tomis (nu Constanța) till Tropaeum Traiani (i Adamclisi). Tack vare den nya vägen flyttade byborna i Caceamac ytterligare 2 kilometer österut, på vardera sidan av den romerska vägen. Under en tid var byn också känd som Satul dintre Vii (byn bland vinrankorna), vilket är bakgrunden till det nya namnet Viișoara, och eftersom vinodling är bybornas huvudsakliga sysselsättning.

I Murfatlarregionen planterades 1907 ett antal druvsorter, såsom chardonnay, pinot gris, pinot noir och muscat ottonel som ett experiment, på initiativ av två rumänska vinproducenter, Gheorghe Nicoleanu och Vasile Brezeanu. Resultaten var fantastiska.

Senare planterades också inhemska rumänska druvsorter (till exempel fetească regală och fetească neagră) på vinodlingarna, efter det att de experimentella forskningsinstituten hade valt ut och utvecklat livskraftiga hybrider med potential att uppnå hög kvalitet från ympkvistar från rumänska druvsorter. Här fann dessa druvsorter ett optimalt område för att utvecklas, med mindre nederbörd och soligare dagar, vilket säkerställer en bättre socker- och aromackumulering. Inrättandet av Murfatlars centrum för vinforskning och vinutveckling 1927 ledde till att druvsorterna blev många fler: sauvignon, muscat ottonel, traminer rose, riesling italian, cabernet sauvignon och merlot.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Villkor för saluföring

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Ett av följande namn på enskilda vingårdar får läggas till den skyddade ursprungsbeteckningen Murfatlar, om producenterna så önskar:

a) För den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Murfatlar”: BASARABI, VALUL ROMAN, BISERICA VECHE, POARTA ALBĂ, SIMINOC, CIOCÂRLIA, PIATRA ROŞIE, NAZARCEA.

b) För den underordnade ursprungsbeteckningen ”Medgidia”: VALEA DACILOR, CETATE, MIRCEA VODĂ, SATU NOU, CUZA VODĂ, TORTOMAN, SILIŞTEA, ŢIBRINU.

c) För den underordnade ursprungsbeteckningen ”Cernavodă”: DEALU VIFORUL, DEALU HINOG, COCHIRLENI, RASOVA, SEIMENI.

Länk till produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_murfatlar_modif_cf_cererii_683_19.04.2021_no_track_changes_4.pdf

(1) EGT L 9, 11.1.2019, s. 2.