Förslag till rådets beslut om ett flerårigt gemenskapsprogram för att stimulera utvecklingen av en europeisk multimediainnehållsindustri och främja användningen av multimediainnehåll i det framväxande informationssamhället (INFO 2000) (95/C 250/03) (Text av betydelse för EES) KOM(95) 149 slutlig - 95/0156(CNS)

(Framlagt av kommissionen den 30 juni 1995)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130.3 i detta,

med beaktande av förslaget från kommissionen,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av följande:

Den europeiska innehållsindustrin kan på ett väsentligt sätt bidra till att stimulera tillväxten, stärka konkurrenskraften och främja sysselsättningen inom gemenskapen, enligt vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - utmaningarna och vägarna in i 2000-talet" (1).

Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 10-11 december 1993 beslutades på grundval av den vitboken att en handlingsplan skulle genomföras med konkreta åtgärder både på gemenskapsnivå och på nationell nivå, särskilt vad gäller infrastrukturer för information och nya til lämpningar som kräver nytt innehåll.

Vid Europeiska rådets möte på Korfu den 24-25 juni 1994 beaktades de rekommendationer som i rapporten "Europa och det globala informationssamhället" (2) lades fram av den arbetsgrupp om informationssamhället som bildats på hög nivå. Det underströks att gemenskapen och medlemsstaterna har en viktig roll att spela i övergången till informationssamhället genom att ge politisk stimulans, genom att utforma ett tydligt och stabilt regelverk och genom att statuera exempel på de områden som de övervakar.

I kommissionens handlingsplan "Europas väg till informationssamhället - en handlingsplan" (3) erkänns innehållets betydelse och det fastställs att kommissionen kommer att ge förslag på hur gynnsamma förhållanden kan skapas för att de som tillhandahåller innehåll skall kunna anpassa sina färdigheter och produkter till den nya multimediamiljön, samt hur man kan stimulera till ökad användning av nya informationstjänster.

Rådet framhöll den 28 september 1994 (4) det trängande behovet att öka den europeiska innehållsindustrins internationella konkurrenskraft, med hänsyn till den kulturella mångfalden och dessa produkters påverkan på samhället.

Vid Europeiska rådets möte i Essen den 9-10 december 1994 framhölls innehållets betydelse för övergången till informationssamhället.

I rådets resolution om kultur och multimedia (5) av den 3-4 april 1995 underströks vikten av multimedia för att underlätta utvecklingen av innehållsindustrin och förbättra medborgarnas tillgång till det kulturella arvet och framhölls medlemsstaternas och unionens katalysatorfunktion vid skapandet, produktionen och distributionen av kulturella multimediaprogram av hög kvalitet.

De tre långsiktiga strategiska målsättningarna för unionens innehållspolitik bör vara att underlätta utvecklingen av den europeiska innehållsindustrin, att optimera de nya informationstjänsternas bidrag när det gäller tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning i Europa, samt att maximera de avancerade informationstjänsternas bidrag till de europeiska medborgarnas yrkesmässiga, sociala och kulturella utveckling.

Det finns många hinder för utvecklingen av en europeisk multimediainnehållsindustri och -marknad, och dessa försvårar övergången till ett informationssamhälle.

Gemenskapen behöver bygga vidare på den goda konkurrenskraft som uppnåtts i vissa sektorer inom innehållsindustrin, och behöver stärka sin ställning i andra sektorer.

Särskild uppmärksamhet bör fästas vid de behov som användarna av informationstjänster har, särskilt i små och medelstora företag och i gemenskapens mindre gynnade regioner.

Åtgärder bör vidtas för att främja små och medelstora företags deltagande i programmet.

De olika utvecklingstakterna i medlemsstaterna vad gäller tillhandahållande och användning av informationstjänster bör särskilt beaktas, med tanke på gemenskapens inre sammanhållning och de risker som hänger samman med ett tvådelat informationssamhälle.

De åtgärder som vidtas inom ramen för detta program syftar till att stärka den europeiska innehållsindustrins ställning och kommer att komplettera andra innehållsrelaterade åtgärder, särskilt de som avser den audiovisuella sektorn (6).

Alla innehållsrelaterade policyåtgärder måste komplettera andra pågående initiativ på nationell nivå och gemenskapsnivå, som beskrivs särskilt i kommissionens handlingsplan "Europas väg till informationssamhället - en handlingsplan", och bör genomföras i samklang med kommissionens politik och initiativ på områdena utbildning (7), yrkesutbildning (8), forskning och teknisk utveckling (9) samt små och medelstora företag (10).

De framsteg som görs inom ramen för detta program bör övervakas kontinuerligt och systematiskt, så att programmet vid behov kan anpassas till utvecklingen på marknaden för multimediainnehåll. Så småningom bör en oberoende utvärdering göras av framstegen med programmet, i syfte att ta fram den bakgrundsinformation som behövs för att fastställa målsättningarna för framtida policyåtgärder på innehållsområdet. Efter programmet bör en avslutande utvärdering göras av de resultat som uppnåtts, där resultaten jämförs med de målsättningar som fastställs i detta beslut.

Åtgärderna inom ramen för detta program kommer inte på något sätt att påverka tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler.

Det kan vara lämpligt att inleda internationellt samarbete med internationella organisationer och tredje land i syfte att genomföra detta program.

Det är nödvändigt att fastställa programmets löptid.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas ett program som syftar till att

- stimulera efterfrågan på och användningen av multimediainnehåll,

- skapa gynnsamma förutsättningar för utvecklingen av den europeiska multimediainnehållsindustrin,

- bidra till de europeiska medborgarnas yrkesmässiga, sociala och kulturella utveckling.

Artikel 2

För att uppnå de målsättningar som anges i artikel 1 skall följande åtgärder genomföras under kommissionens vägledning, i enlighet med handlingslinjerna i bilaga I och de genomförandebestämmelser som beskrivs i bilaga III:

- Stimulering av efterfrågan samt upplysningsverksamhet.

- Utnyttjande av information inom den offentliga sektorn i Europa.

- Utlösande av Europas potential på multimediaområdet.

- Stödåtgärder.

Artikel 3

Programmet skall omfatta en period av fyra år från 1 januari 1996 till 31 december 1999.

Artikel 4

1. Kommissionen skall ansvara för programmets genomförande.

2. Det förfarande som föreskrivs i artikel 5 skall gälla

- arbetsprogrammet,

- uppdelningen av budgetutgifterna,

- innehållet i anmodan om förslag,

- åtgärder för urvärdering av programmet,

- eventuella avvikelser från föreskrifterna i bilaga III,

- juridiska personer från tredje land och internationella organisationer när dessa deltar i ett projekt.

Artikel 5

1. Kommissionen skall biträdas av en rådgivande kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.

2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig om förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning.

3. Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet.

4. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats.

Artikel 6

Efter halva perioden och vid programmets slut skall kommissionen för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén lägga fram en utvärderingsrapport, som utarbetats av oberoende experter och granskats av den kommitté som nämns i artikel 5, avseende de resultat som uppnåtts vid genomförandet av de handlingslinjer som anges i artikel 2. Kommissionen får på grundval av dessa resultat lägga fram förslag om justering av programmets inriktning.

Artikel 7

Detta program är öppet för juridiska personer i tredje land och för internationella organisationer, dock i allmänhet utan ekonomiskt stöd från gemenskapen, när deras deltagande på ett effektivt sätt bidrar till programmets genomförande, med beaktande av principen om ömsesidig nytta.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

(1) "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - utmaningarna och vägarna in i 2000-talet", KOM(93) 700 slutl., 5.12.1993, kapitel 5A "Informationssamhället".

(2) "Europa och det globala informationssamhället - rekommendationer till Europeiska rådet", Bryssel, 26.5.1994.

(3) KOM(94) 347 slutl., 19.7.1994 "Europas väg till informationssamhället - en handlingsplan".

(4) Slutsatser av rådets 1787:e möte 9561/94 (Press 197), 28.9.1994.

(5) Rådets sammanträde nr 1841 den 3-4 april 1995 om audiovisuella medier och kultur, rådets dok. 6072/95 av den 24 mars 1995.

(6) Rådets beslut 93/424/EEG av den 22 juli 1993 om en handlingsplan för införande av avancerade televisionstjänster i Europa (EGT nr L 196, 5.8.1993, s. 48); KOM(94) 523, 8.2.1995, "Politique Audio-visuelle. Créer un environnement favorable à l'essor des entreprises de l'industrie européenne des programmes" (MEDIA II 1996-2000); rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa lagar och bestämmelser i medlemsstaterna angående användning av TV- och radiospridningsverksamhet (EGT nr L 298, 17.10.1989, s. 15).

(7) KOM(93) 708 slutl., 3.2.1994.

(8) Rådets beslut 94/819/EG av den 6 december 1994 om ett handlingsprogram för genomförande av en yrkesutbildningspolitik inom Europeiska gemenskapen (EGT nr L 340, 29.12.1994, s. 8).

(9) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om det fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens satsningar på forskning, teknologisk utveckling och information (1994-1998) (EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1).

(10) KOM(94) 207 slutl., 3.6.1994.

BILAGA I

HANDLINGSLINJER FÖR INFO 2000

Handlingslinje 1: Stimulering av efterfrågan samt upplysningsverksamhet

Bristande medvetenhet om potentialen hos de nya multimediala informationsprodukterna och -tjänsterna är en faktor som i hög grad begränsar efterfrågan. Denna handlingslinje bidrar till att rätta till denna situation genom att ge en europeisk dimension till den verksamhet som sker i upplysningssyfte och inom användargrupper på nationell eller regional nivå. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas verksamhet som syftar till att främja utvecklingen av efterfrågan i unionens mindre gynnade och yttre regioner.

1.1. Skapande av nya marknader genom upplysningsverksamhet på europeisk nivå med särskilda användargrupper

Inom ramen för IMPACT-programmet inrättades ett nätverk av organisationer i medlemsstaterna med ansvar för att genomföra upplysnings- och informationskampanjer i samband med nya informationstjänster. Denna roll innehas av olika organisationer i de olika medlemsstaterna, t.ex. handelskammare, yrkesföreningar eller offentliga organ. Genom att delta i ett europeiskt nätverk kan dessa organisationer ge sin verksamhet en europeisk dimension.

Detta "recept för framgång" kommer att bibehållas och utvidgas i samband med INFO 2000. Gemenskapens engagemang i nätverket som katalysator och samordnare förstärker effekten av enskilda verksamheter och ställer dessa verksamheter i ett tydligt europeiskt sammanhang. Förutom ekonomiskt stöd till särskilda verksamheter med en europeisk dimension kommer kommissionen att uppmuntra utbyte av know-how och erfarenheter, användning av gemensamma hjälpmedel för kommunikation och information, samt samarbete mellan olika organisationer i gemensamma projekt.

Organisationerna i nätverket kommer att utföra följande uppgifter:

- Ge tillgång till informationssamlingar och kataloger i hela Europeiska unionen.

- Demonstrera och underlätta tillgängligheten till de elektroniska motorvägarna.

- Ge användare råd om möjliga källor för att möta deras multimediabehov, såväl nationellt som internationellt.

- Organisera upplysningskampanjer på nationell eller regional nivå.

- Främja användarutbildning.

Den huvudsakliga målgruppen för åtgärderna kommer att vara små och medelstora företag samt bibliotek. Det faktiska valet av specifika målgrupper kommer att skötas av berörda organisationer på nationell och regional nivå, eftersom de befinner sig närmast målgrupperna.

Efter anmodan om förslag kommer sammanlagt 30 till 50 organisationer att väljas ut för deltagande i nätverket. Urvalskriterierna kommer att omfatta kunskap om den lokala informationsmarknaden, samhörighet med planerade målgrupper samt villighet att arbeta i ett europeiskt nätverk. Åtgärder som syftar till att stimulera kvinnors intresse för nya informationstjänster uppmuntras.

Nätverket kommer att samarbeta med andra relevanta nationella organisationer. Det kommer att stå i nära förbindelse med andra EU-stödda organ och nätverk med kompletterande arbetsuppgifter, som till exempel projektkontoret för informationssamhället (ISPO), europeiska informationscentrer (EIC), nätverket för företagssamarbete (BC-NET), VALUE-informationscentrer samt utbildningspartnerskap mellan högskolor och företag (UETP). Organisationer från dessa nätverk kan väljas vid anmodan om förslag. Ansträngningar kommer att göras för att undvika att nätverken får parallell eller överlappande verksamhet. Nära samverkan och spin-off-effekter eftersträvas också med andra upplysningsverksamheter som bedrivs inom ramen för program för forskning och teknisk utveckling, som till exempel programmen för avancerade kommunikationsteknologier (ACTS) och Telematiktillämpningar.

1.2. Främjande av sammanslutningar för alleuropeiska användare

En välutvecklad efterfrågan är viktig för utvecklingen av en sund marknad för avancerade informationsprodukter och -tjänster som till exempel multimedia. Med tanke på de snabba förändringar som sker på informationsmarknaden kan övergångsprocessen göras smidigare genom en regelbunden dialog mellan leverantörer och användare. I allmänhet tenderar utbudssidan att vara mer välorganiserad än användarsidan, både på nationell och europeisk nivå. I två av de tre sektorer som utgör multimediaindustrin - informationsteknologi och telekommunikationer - håller användarsidan i allt högre utsträckning på att organisera sig, både på nationell och europeisk nivå.

I multimediaindustrins tredje sektor - innehållsindustrin - är efterfrågesidan splittrad och mycket mindre välorganiserad. Historiskt har förhållandet mellan leverantörer och användare av innehåll varit indirekt, dvs kontakterna har skötts genom mellanhänder. Under påverkan av de nya kommunikationsnätverken håller detta dock på att ändras. Man känner även inom innehållsindustrin ett allt större behov av att utveckla direkta relationer mellan leverantörer och användare. På nationell nivå börjar frågan att behandlas inom yrkesföreningar och organisationer för olika industrisektorer. För att den europeiska marknaden för multimediainnehåll skall utvecklas på ett framgångsrikt sätt är dock viktigt att användargrupper skapas även på europeisk nivå.

De åtgärder som planeras inom ramen för INFO 2000-programmet syftar till att stimulera denna process genom att ge incitament för samarbete och utbyte av erfarenhet mellan nationella användargrupper, och därigenom främja uppkomsten av europeiska sammanslutningar. Särskilda åtgärder kommer att utformas för att behandla centrala problem för användarna, som till exempel kvalitetssäkring och ansvarsfrågor. Nätverket med organisationer som bedriver upplysningsverksamhet kommer att användas för att analysera situationen i enskilda medlemsstater och kommer att ha rollen av katalysator när det gäller att upprätta alleuropeiska användargrupper.

Handlingslinje 2: Utnyttjande av information inom den offentliga sektorn i Europa

Den information som finns inom den offentliga sektorn i Europa är en gömd resurs som väntar på att tas i anspråk. Den offentliga sektorn samlar in och producerar enorma mängder information som ofta är av intresse för individer och företag, och som kan utgöra råmaterial för informationstjänster med förädlingsvärde vilka proceduras av den privata sektorn inom innehållsindustrin. Offentliga statistikorgan, på antingen regional, nationell eller europeisk nivå, är ett exempel.

Följande tre typer av åtgärder kommer att vara särskilt lämpliga för att stödja den offentliga sektorn i denna roll och utnyttja dess potential på europeisk nivå:

- Utveckling av en politik för åtkomst till och utnyttjande av den offentliga sektorns information.

- Sammanlänkning av kataloger över den offentliga sektorns information.

- Användning av innehållsmässiga resurser inom den offentliga sektorn.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att förbättra tillgången för unionens yttre regioner.

2.1. Utveckling av en politik för åtkomst till och utnyttjande av den offentliga sektorns information

I medlemsstaterna tillämpas mycket olika regler när det gäller åtkomst till den offentliga sektorns information; i vissa fall finns inga regler alls. I utvecklingen mot informationssamhället kan denna situation hindra individer och företag i hela Europa från att delta till fullo, och kan dessutom leda till en ojämn fördelning av möjligheterna. Därför krävs initiativ på europeisk nivå för att utveckla en politik som underlättar åtkomst till och utnyttjande av den information som finns inom den offentliga sektorn, särskilt när det gäller informationsresurser av europeiskt intresse.

Kommissionen kommer i nära samarbete med medlemsstaterna och marknadsaktörerna att utarbeta en grönbok med analyser av situationen i de olika medlemsstaterna, EU:s relativa ställning i ett internationellt sammanhang och de olika möjligheterna till konvergens mellan nationella strategier. Jämförande studier av situationen i de olika länderna kommer att ligga till grund för denna grönbok, och erfarenhetsutbyte mellan länder kommer att främjas.

2.2. Sammanlänkning av kataloger över den offentliga sektorns information

I ett antal medlemsstater har praktiska initiativ inletts för att förbättra åtkomsten till den offentliga sektorns information. I det europeiska informationssamhället måste det säkerställas att relevant information från den offentliga sektorn blir mer lättillgänglig för alla europeiska individer och företag som kan ha intresse av sådan information.

Kommissionen kommer att stödja initiativ för att utarbeta kataloger över den information som finns inom den offentliga sektorn i Europa, så att de kan sammanlänkas och på ett enkelt sätt konsulteras oavsett var i Europa man befinner sig.

Efter anmodan om förslag kommer stöd att ges till pilotprojekt för att utarbeta informationskataloger med de egenskaper som beskrivs ovan. Dessa pilotprojekt kan till exempel behandla sammanlänkningen över gränserna av befintliga nationella eller regionala informationskataloger och samarbete när det gäller utarbetande av nya kataloger. Pilotprojekt baserade på partnerskap mellan offentliga och privata organisationer och som tillämpar flerspråkiga lösningar kommer särskilt att främjas.

2.3. Användning av innehållsmässiga resurser inom den offentliga sektorn

Europa har betydande resurser när det gäller "innehållssamlingar" som står under den offentliga sektorns kontroll. Här ingår till exempel museer, bibliotek, patent- och registreringsverk, utbildnings- och yrkesutbildningsanstalter, historiska arkiv och arkitektoniska och industriella objekt. Dessa innehållssamlingar behöver tas i anspråk om Europa skall kunna utnyttja dessa kulturella och ekonomiska tillgångar kommersiellt och förverkliga den potential som följer av att den offentliga sektorn får stöd av avancerad teknologi. De är av stor betydelse för Europeiska unionens styrka i det globala informationssamhället och deras kommersiella och strategiska potential har redan framhävts genom en rad transaktioner som inneburit att kontrollen över vissa av dessa resurser har övergått till privata företag, varav en del har varit utomeuropeiska.

De flesta av dessa informationssamlingar finns fortfarande i analogt format, men digitaliseras i allt större utsträckning. INFO 2000-programmet syftar till att mobilisera dessa digitala informationssamlingar och främja sammanlänkningen av dessa i hela Europeiska unionen.

Kommissionen kommer därför att stimulera till upprättande av register över intressanta digitala informationssamlingar i Europa, och främja sammanlänkningen av dessa i hela Europeiska unionen. Detta kräver att man definierar ett gemensamt standardformat för sådana register och införlivar dem med systemen för handel med immateriella tillgångar. Stöd till upprättande av register och införlivandet av dessa med systemen för handel med immateriella tillgångar kommer att ges på grundval av anmodan om ingivande av förslag. Tillhörande standarder och specifikationer kommer att utvecklas genom och av arbetsgrupper bestående av berörda aktörer.

Handlingslinje 3: Utlösande av Europas potential på multimediaområdet

Övergången från "skrivare till skärm" innebär snabba och grundläggande förändringar när det gäller innehållsindustrins struktur och de olika aktörernas roller inom denna industri. Internationalisering och multimedia är nyckelord i detta sammanhang. Själva innehållet och nya sätt att skapa, presentera och saluföra innehållet blir i allt högre grad de viktigaste drivkrafterna bakom denna utveckling.

Ansvaret att möta dessa utmaningar och utnyttja de nya möjligheterna vilar till största delen hos de berörda industrierna. Förutom ett begränsat antal stora bolag som är verksamma internationellt består dock dagens innehållssektor i Europa av små och medelstora företag. Dessa har svårt att hantera den internationella multimediamarknaden som är stadd i snabb förändring och den snabbhet med vilken ändringarna sker. Dessutom innebär produktion av högkvalitativa multimediatitlar höga startkostnader samtidigt som den europeiska marknaden är uppsplittrad på grund av kultur- och språkbarriärer. Det är därför mycket svårare att uppnå den försäljningsvolym som behövs för att täcka den ursprungliga investeringen.

Det försätter europeiska multimediaförlag, som är vana att verka i nationella eller regionala sammanhang, i ett ofördelaktigt läge jämfört med deras konkurrenter från andra delar av världen. Utnyttjandet av potentialen hos den inre marknaden kommer att få avgörande betydelse för den internationella konkurrenskraften.

Denna handlingslinje syftar till att mildra dessa relativa nackdelar för europeiska producenter på den framväxande multimediamarknaden genom

- stimulering till högkvalitativt europeiskt multimediainnehåll,

- främjande av en praktisk inställning när det gäller handel med multimediarättigheter,

- utveckling och utbyte av de bästa affärsmetoderna.

3.1. Stimulering till högkvalitativt europeiskt multimediainnehåll

Produktionen av högkvalitativt europeiskt multimediainnehåll kommer att stimuleras på tre strategiska områden: ekonomiskt utnyttjande av Europas kulturarv, företagstjänster för små och medelstora företag samt geografisk information. Genom IMPACT-programmets pilotprojekt på dessa områden har de problem som hänger samman med en alleuropeisk strategi belysts, och grunden lagts för vidare åtgärder inom ramen för INFO 2000.

Flerspråkiga interaktiva multimediaprodukter kan skapas utifrån ett överflöd av tillgängligt europeiskt innehåll, och övervinna språksvårigheter och andra begränsningar för de nationella och regionala marknaderna. Aktiva insatser från det europeiska näringslivets sida på detta område medför inte bara ekonomiska fördelar, utan bidrar sannolikt även till att skydda den kulturella identiteten och den språkliga mångfalden. Det kommer också att ge allmänheten ökad förståelse för den kulturella mångfalden i Europa över nations- och regiongränserna.

Genom anmodan om förslag avseende de områden som nämns ovan - Europas kulturarv, företagstjänster för små och medelstora företag samt geografisk information - kommer stöd att ges till de inledande stadier i utvecklingen av alleuropeiskt multimediainnehåll som föregår den kommersiella. Stödet bör hjälpa de berörda företagen att övervinna specifika hinder för flerspråkig och mångkulturell (åter)användning av innehåll och samarbete över nationsgränserna. I dessa inledande stadier bör ingå produktdefinition, fast ställande av samarbetspartners, förhandling om korsvisa licenser, planering av samarbete vid distribution, osv. till och med produktion av en prototyp.

Stöd kommer att ges till projekt som bland annat visar att en transeuropeisk, flerspråkig och mångkulturell strategi är genomförbar, har inslag av risktagande, har en stark katalytisk effekt på marknaden och i stor utsträckning engagerar användarna. Särskilt tilläggsstöd kan ges för att främja att små och medelstora företag och organisationer från mindre gynnade och yttre regioner deltar.

Anmodan om förslag kommer att ske i nära samordning med gemenskapsprogrammet RAPHAEL och det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn, samt med sektorsinriktade policyåtgärder på områdena handel, turism och social ekonomi.

3.2. Handel med multimediarättigheter

Historiskt sett har förvaltningen av rättigheter varit uppdelad på sektorer (text, ljud, bild, video osv.) och på länder. I multimediaåldern blir denna situation i allt större utsträckning ett hinder för utvecklingen av marknader för multimediainnehåll, eftersom allt mer tid och allt större ansträngningar måste ägnas åt att identifiera och förvärva olika rättigheter, i och med det ökande antalet datatyper och antalet länder i vilka innehavarna av dessa rättigheter befinner sig. Små företag och nystartade medieverksamheter lider mest av det aktuella systemet eftersom de kan vilja återanvända befintligt material.

Utvecklingen av alleuropeiskt multimediainnehåll kräver ofta bidrag från olika medlemsstater. Verkningsfulla och effektiva mekanismer för handel med multimediarättigheter på europeisk nivå är därför en nödvändighet för utvecklingen av en europeisk multimediainnehållsindustri.

Anmodan om förslag kommer att utlysas för att få fram förslag till pilotprojekt som lägger grunden till elektronisk handel med multimediarättigheter. Dessutom kommer studier att företas för att fastställa hur olika de system för handel med immateriella tillgångar som tillämpas på multimediarättigheter i Europa kan samordnas. Som stöd till små och medelstora företag kommer praktiska verktyg att utarbetas avseende de bästa metoderna för att förvärva, utnyttja och skydda multimediarättigheter. Åtgärderna kommer att utgå från relevant verksamhet på området forskning och teknisk utveckling inom ramen för det fjärde ramprogrammet.

Även om svårigheten att nå samförstånd inte bör underskattas, kan det på längre sikt bli nödvändigt med harmonisering och rationalisering av de rättsliga kraven.

3.3. Utveckling och utbyte av de bästa affärsmetoderna

Stöd kommer att ges till åtgärder som syftar till utveckling och utbyte av de bästa affärsmetoderna i multimediainnehållsindustrin på europeisk nivå. Bland sådana åtgärder ingår beskrivningar av affärsprocesser och modeller som är relevanta för innehållsindustrin, till exempel förfaranden för förvärv av immateriell äganderätt och för värdering och förvaltning av innehållstillgångar, samt erfarenhetsutbyte med konsumentpaneler för att testa och utvärdera multimediaprodukter och -tjänster.

Denna verksamhet kommer att bedrivas genom en kombination av undersökningar, studiecirklar, seminarier och publikationer, i nära samarbete med relevanta organisationer i den europeiska innehållsindustrin.

Handlingslinje 4: Stödåtgärder

Stödåtgärderna inom ramen för programmet syftar till att åstadkomma en förhöjd effekt av programmets centrala åtgärder, genom att behandla ett antal övergripande frågor som är relevanta för programmet som helhet.

4.1. Övervakning och analys av marknaden för multimediainnehåll

Med regelbundna mellanrum kommer högt kvalificerade experter från innehållsindustrin, användarsidan och medlemsstaterna att sammankallas för att övervaka, analysera och diskutera hur multimedia påverkar innehållsindustrin och de olika aktörerna i informationsförädlingskedjan. Vid dessa möten kommer moderna multimediala hjälpmedel för information och kommunikation att användas där så är möjligt.

Mötenas sammansättning kommer att återspegla de olika segmenten avseende produktion, distribution och användning av innehåll inom Europeiska unionen, och de många rättsliga aspekter (t.ex. skydd av personuppgifter) som påverkar den innehållsmässiga dimensionen. Mötena kommer sålunda att tjäna som en samlingspunkt för diskussion, erfarenhetsutbyte och samarbete mellan innehållsindustrins olika sektorer, mellan de politiska ansvariga på europeisk och nationell nivå och mellan utbudssidan och användarsidan på innehållsmarknaden.

Mötena kommer att inriktas på följande:

- Långsiktiga scenarier och, vid behov, uppdatering på grundval av den internationella utvecklingen när det gäller marknader, tekniker, industrier och politik.

- Centrala frågor av gemensamt intresse för marknadsaktörer från olika sektorer och från olika medlemsstater, till exempel rättsliga aspekter och kvalitetssäkring.

- Hinder för marknadsutvecklingen och rekommendationer till berörda industrier, förvaltningar och användare om hur hindren kan övervinnas.

- Genomförandet av INFO 2000, utfärdande av rekommendationer om inriktningar och prioriteringar.

Studier kommer att företas för att övervaka förändringar på de europeiska och internationella innehållsmarknaderna och ta fram ingående analyser av centrala frågor.

4.2. Spridning av användningen av standarder för multimediainnehåll

Standarder för strukturering och presentation av information, och standarder för kodning av innehåll, inbegripet terminologi, är nödvändiga för att underlätta utbytet av dokument och publikationer och för att möjliggöra utnyttjande, åtkomst, underhåll och återanvändning av innehållet.

Det arbete som inleddes på detta område under IMPACT-programmet kommer att fortsätta och utökas. Stöd kommer att ges till projekt som informerar om och stimulerar till användning av befintliga standarder för innehåll, genom studiecirklar och elektroniska forum och genom publicering av rapporter i tryck och i elektroniskt format.

4.3. Främjande av färdighetsutveckling på europeisk nivå

För att stimulera färdighetsutvecklingen kommer relevanta europeiska sammanslutningar att uppmuntras att utveckla och genomföra åtgärder som syftar till att förse europeiska innehållsleverantörer med de färdigheter som krävs för att träda in i multimedia- och interaktivitetsåldern. De åtgärder som ges stöd är vanligen baserade på en trestegsmetod enligt följande:

- Fastställande av de mest trängande utbildningsbehoven.

- Utveckling av pilotkurser för att prova de föreslagna åtgärdernas verkningskraft och effektivitet.

- Lansering av verksamhet i relevanta delar av innehållsindustrin och i utbildnings- och yrkesutbildningssystemen.

INFO 2000 kan stödja de två första stegen. Det tredje steget omfattas av program som SOKRATES och LEONARDO, vilket innebär att stora multiplikatoreffekter kan uppnås.

Innehållsindustrin kommer att rådfrågas i stor utsträckning för att fastställa trängande utbildningsbehov och centrala områden. Företrädare för universitet och yrkesutbildningsinstitut kommer att vara nära knutna till dessa initiativ. Gemenskapens roll kommer huvudsakligen att bestå i att stimulera, samordna och underlätta denna process.

BILAGA II

VÄGLEDANDE UPPDELNING AV DET BELOPP SOM ANSES BEHÖVAS

>Plats för tabell>

I denna uppdelning utesluts inte att ett projekt kan omfatta flera typer av verksamhet.

BILAGA III

METODER FÖR PROGRAMMETS GENOMFÖRANDE

1. Kommissionen kommer att genomföra programmet i enlighet med det tekniska innehåll som preciseras i bilaga I.

2. Programmet kommer att genomföras genom indirekt aktion och med gemensam finansiering. Gemenskapens bidrag till projekt som finansieras gemensamt skall normalt inte överstiga 50 % av den totala kostnaden, och denna andel minskar progressivt i takt med att projektet närmar sig marknaden. Särskilt tilläggsstöd kan ges för att främja små och medelstora företags samt mindre gynnade regioners deltagande.

3. De projekt som skall finansieras gemensamt väljs ut på grundval av det vanliga förfarandet med anmodan om förslag som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Innehållet i anmodan om förslag fastställs i samråd med relevanta experter och i enlighet med det förfarande som anges i artikel 5 i beslutet. Huvudkriteriet för att ge stöd till projekt genom anmodan om förslag är projektens potentiella bidrag till att uppnå programmets målsättningar. Genomförandeförfarandena beaktar alla marknadsaktörers intressen och underlättar deras deltagande i programmet.

4. Kommissionen kommer också att införa ett finansieringssystem som ger större flexibilitet än anmodan om förslag. Avsikten är att skapa incitament till etablering av partnerskap, särskilt när det gäller små och medelstora företag och företag och organisationer i mindre gynnade regioner, eller till förberedande verksamhet inom andra segment av marknaden för multimediainnehåll. Detta system kan komma att bli ett permanent inslag.

5. Kommissionen kommer att vara beredd att i undantagsfall beakta projektförslag som inte begärts, om dessa rör en särskilt lovande och viktig utveckling på marknaden för multimediainnehåll, ett starkt nyskapande tillvägagångssätt eller en exceptionell teknik eller metodik, och som inte kan lämnas in inom ramen för det ordinarie förfarandet för anmodan om förslag. Målsättningen att undvika en snedvridning av marknaden kommer att upprätthållas.

6. Närmare bestämmelser för de förfaranden som anges under punkt 4 och 5 kommer att genomföras genom förfarandet för rådgivande kommittéer (typ 1) och i enlighet med kommissionens finansiella bestämmelser. Dessa offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

7. Projekt som finansieras helt av kommissionen inom ramen för studie- och tjänsteavtal kommer att genomföras genom anmodan om förslag i enlighet med kommissionens finansiella bestämmelser. Verksamhetens öppenhet säkerställs genom att arbetsprogrammet offentliggörs och sprids till branschorganisationer och andra berörda organisationer.

8. För genomförande av programmet kommer kommissionen också att bedriva förberedande, åtföljande och stödjande verksamhet med syfte att uppnå programmets allmänna målsättningar och de särskilda målen för varje handlingslinje. Häri ingår följande verksamhet: studier och konsultverksamhet till stöd för programmet, förberedande åtgärder för framtida verksamhet, åtgärder för att underlätta deltagande i programmet och göra programmets resultat mer lättillgängliga, publikationer och åtgärder för spridning, främjande och utnyttjande av resultaten, analys av möjliga socioekonomiska konsekvenser i samband med programmet, samt stödverksamhet som till exempel att övervaka och analysera marknaden för multimediainnehåll, sprida användningen av standarder för multimediainnehåll och främja färdighetsutvecklingen på europeisk nivå.

9. Internationella organisationers deltagande i detta program kan i undantagsfall finansieras på samma grundval som när det gäller juridiska personer inom gemenskapen.