C 305/30

Förberedande yttrande från Regionkommittén om ”Framgångsfaktorer för att förutse omstruktureringar i städer och regioner och ge stöd i samband med dem”

(2007/C 305/07)

REGIONKOMMITTÉNS REKOMMENDATIONER

Politiska rekommendationer

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Socioekonomisk och politisk bakgrund till yttrandet

Utmaningen ligger inte i att bromsa den oundvikliga strukturomvandlingen utan att bejaka den men i sådana former att regioner, kommuner och individer så långt möjligt hålls skadelösa och rentav ser möjligheterna på sikt.

Både dessa åtgärder och omstruktureringsprocessen själv kräver adekvata informationssatsningar och en speciell strategi i syfte att samla in information och sprida denna till alla deltagare i processen.

De små och medelstora företagen bör ges särskilt skydd både under omstruktureringsprocessen och i samband med de förändringar som kan förutses. Det är i dessa skeden som det finns störst behov av att ingripa för att stärka och utveckla företagens kompetens och kapacitet när det gäller ledning, organisation och strategi i en strävan efter fortsatt tillväxt. Man måste också gå bort från den traditionella familjecentrerade företagsmodellen och införa en styrnings- och ledningsmodell som är anpassad till konkurrensen på global nivå. Enligt de exempel som undersökts har entreprenadstrategin visat sig vara den effektivaste metoden, men endast i de fall då det varit möjligt att överskrida de normala marknadsrelationerna och upprätta ett partnerskapsbaserat samarbete mellan företag eller firmor inom ett nätverk, särskilt på regional nivå.

Slutsatser

Som exemplen visar är investeringar i mänskligt kapital mycket viktiga i samband med en omstrukturering och revitalisering av stads- och landsbygdsområden. Detta är en grundläggande uppgift för de institutioner som är involverade i omstruktureringen på lokal nivå. Frågor såsom arbetstagarnas och företagens rörlighet samt balansen mellan utbud och efterfrågan på den lokala arbetsmarknaden är av avgörande betydelse för en lyckad omstrukturering. Man bör främja rörligheten hos de personer som söker arbete eller riskerar att bli arbetslösa, framför allt hos dem med låga kvalifikationer, genom att erbjuda dem individuell hjälp när de söker arbete, yrkespraktik eller utbildningar som anordnas för att de personer som söker arbete eller som riskerar att bli arbetslösa ska kunna anpassa sina färdigheter till den lokala arbetsmarknadens krav. Detta gäller i hög grad ungdomarna, som har svårare att komma in på arbetsmarknaden.

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är ett viktigt instrument i arbetet med att komma till rätta med de omedelbara problem som kan uppstå till följd av omstruktureringar. Fonden erbjuder kortsiktigt stöd till regioner som drabbas av omlokalisering av ekonomisk verksamhet till följd av globaliseringen. Regionkommittén har ställt sig positiv till inrättandet av denna fond och har rekommenderat att dess anslag utökas till 1 miljard euro per år. Regionkommittén förväntar sig att den första årsrapporten om de resultat som uppnåtts 2007 genom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (rapporten offentliggörs 2008) ska ge en grundlig analys av huruvida interventionskriterierna i artikel 2 i förordning (EG) 1927/2006 möjliggör ett korrekt genomförande av fonden, och erbjuder sig att delta i eventuella framtida diskussioner om en möjlig översyn av dessa kriterier.

Regionkommitténs rekommendationer

ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma flexibiliteten i EU:s finansieringssystem, särskilt ESF, för att se till att det finns tillgängliga medel för att snabbt kunna reagera på situationer som uppstår plötsligt och utan förvarning. I sådana fall finns ett omedelbart behov av finansiering av företagsinkubatorer, rekryteringsverksamhet, hjälp och stöd för att starta nya företag och målinriktad utbildning. Utsikterna att hitta en ny anställning för dem som förlorat sitt arbete på grund av omstruktureringar är som störst de tre första månaderna för att sedan avta kraftigt. I tillämpningsreglerna för de olika EU-instrumenten bör man beakta detta krav på snabba insatser. Åtgärderna för att snabbt avhjälpa problemen i samband med omstruktureringar bör också omfatta hjälp för att täcka de berördas omedelbara sociala behov (bostad, sjukvård, rådgivning etc.). Människor som drabbas av omstruktureringar behöver socialt stöd så att de kan börja på nytt och anpassa sig till strukturomvandlingen.

BILAGA I

En kort sammanfattning av de exempel på omstruktureringar i städer och regioner som skickats in

Det som såg ut som en övergående anpassningskris på 1970- och 1980-talen har blivit till ett återkommande inslag i samhällsekonomin i det moderna Europa. Det har lett till att företagen och deras omgivning ständigt måste anpassa sig till nya marknadskrav, dvs. en ständig omstrukturering. För att kunna utarbeta yttrandet om kommissionens förslag om omstruktureringar i städer och regioner i Europa har vi analyserat den information som skickats in om hur omstruktureringarna gått till och annan information som finns att tillgå i många dokument. Förslagen och rekommendationerna framförs i yttrandet.

Skottland – Storbritannien – ett exempel på stark konkurrens på världsmarknaden

Mellan 2002 och 2006 minskade antalet anställda inom industrin från 276 000 till 227 000. Exportproduktionen minskade med 36 %. De flesta företagen har flyttat sin produktion till EU:s nya länder, Indien eller Kina. Syftet med den ekonomiska planen för Skottlands utveckling FEDS (Framework for Economic Development in Scotland) är att garantera produktivitet och konkurrenskraft på världsmarknaden. De skotska myndigheterna har skapat programmet PACE (Partnership Action for Continnued Employment) – ett initiativ, som gjort det möjligt för alla aktörer inom den offentliga och privata sektorn att aktivt undvika massuppsägningar. Omstruktureringen har inneburit ett stort slag mot den skotska arbetsmarknaden, framför allt inom industrin. Den ökade sysselsättningen inom tjänstesektorn och i företagsnära verksamheter har dock lett till att Skottland kan notera en av de högsta sysselsättningssiffrorna i EU, och arbetslösheten är den lägsta på 30 år. Den skotska ekonomin drar dessutom nytta av globaliseringen. De skotska bankerna har expanderat utomlands, vilket stärkt deras ställning gentemot konkurrenterna.

Baskien – Spanien – omstruktureringen av regionen och dess städer

På 1980-talet började en nedgång i den baskiska industrin, som vilade på tre sektorer (varvsindustrin, stålindustrin och den tunga industrin). Den baskiska regeringen, arbetsgivarna och fackföreningarna beslutade om en omstrukturering och modernisering av industrisektorerna. Man skapade nio kluster, som stod för 45 % av Baskiens BNP. Dessa är i dag ekonomins drivkraft. 20 år senare ligger Baskiens BNP på tredje plats i Europa, efter regioner i sådana länder som Luxemburg och Irland. Arbetslösheten, som 1990 uppgick till 25 %, ligger nu på 4,5 %. Det görs stora kapitalinvesteringar inom innovation. 66 % utgörs av privata medel (genomsnittet i Spanien är 48 % och i Europa 54 %). Omstruktureringen har gått hand i hand med att man blåst nytt liv i städerna i regionen, bland annat huvudstaden Bilbao. Kulturen och den lokala identiteten har spelat en viktig roll vid genomförandet av denna process och bidragit till större samhällelig acceptans för själva processen.

Kreta – Grekland – från jordbruk till turism

Omstruktureringen på Kreta finansieras med medel från den nationella regeringen och europeiska medel och bygger på samarbete mellan företag och forskningscentrum (Kretas universitet och forskningscentrumet i Heraklion) och har som mål att människor ska gå över från jordbrukssektorn till tjänstesektorn. Detta mål har endast delvis uppnåtts. Den främsta orsaken till detta har varit den vertikala strukturen och toppstyrningen i förberedelserna. Man har främjat redan starka centrum och åsidosatt isolerade områden i mitten av ön, vilket ökat avståndet mellan underregionerna ytterligare och inte bidragit till ökad konkurrenskraft.

Staden Tavira – Portugal

Omstruktureringen bygger på att man blåser nytt liv i staden genom att utveckla turismen och öka investeringarna i denna sektor. Detta har bidragit till att finansiera skyddet av det historiska arvet och byggnadsarvet, och detta har i sin tur lett till en ökad tillströmning av turister och privatkapital. Denna process har finansierats med medel från fonderna PITER, URBCOM, INTERREG och PROAlgarve.

Regioner – Österrike

Omstruktureringen går ut på en övergång från en ekonomi inriktad på en enda sektor till turism och företagsrelaterade tjänster och till en industristruktur med flera inriktningar som bygger på FoU-projekt. Denna process får intensivt stöd genom att utbildningsutbudet, också av yrkesutbildning, hela tiden utvecklas.

Staden Porto – Portugal

Nyligen inleddes en omstrukturering som tvingats fram genom att en rad administrativa och ekonomiska institutioner lämnat staden och flyttat till huvudstaden samt genom en befolkningsminskning och en nedgång i den traditionella handeln till förmån för stormarknaderna. Syftet med omstruktureringen är att blåsa nytt liv i stadens centrum och att utveckla kulturutbudet och bostadsutbudet. 2004 skapades initiativet PortoVivo, som har till uppgift att locka privata investeringar till staden. Detta stora projekt för omstrukturering och vitalisering beräknas pågå i 20 år. Samtidigt planerar man att renovera över 5 000 byggnader. Detta innebär att det viktiga historiska arvet och kulturarvet räddas och tjänstesektorn byggs ut, vilket i sin tur leder till nya arbetstillfällen.

Liberec – Tjeckien

Omstruktureringen har tvingats fram av det politiska systembytet och har som mål att föra ekonomin närmare EU:s normer. Den finansieras framför allt av staten och regionen samt genom EU:s fonder. Den innebär att sektorn för små och medelstora företag får stöd och att offentlig–privata partnerskap utvecklas. De främsta problemen är skuldsättningen och läget i de offentliga finanserna.

Staden Wrocław – Polen

Under de 17 senaste åren har både stadens karaktär och utseende förändrats. Centrum och enskilda stadsdelar har fått nytt liv och lockar nu privata investerare. Hotell och restauranger har öppnats. Stadsmyndigheternas öppna politik, samarbetet med vänorter, regionala myndigheter och landets regering liksom samarbetet mellan staden och omgivande kommuner har burit frukt genom att nya industrigrenar slagit sig ned runt staden. Wrocławs teknikpark, högskolor och industri har kommit med många initiativ inom forskning och utveckling. Här har arbetslösheten minskat från 18 % till 6 %. En negativ effekt är dock att kostnaderna i staden ökat, fastighetspriserna har t.ex. ökat med 400 %.