Ändrat förslag till Rådets Beslut om antagande av ett särskilt program för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration: integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet (2002-2006) (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget)

MOTIVERING

Den 21 februari 2001 antog kommissionen sitt förslag till ett sjätte ramprogram (EG och Euratom) [1] för forskning och teknisk utveckling och den 30 maj 2001 antogs förslaget till de särskilda programmen för att genomföra det sjätte ramprogrammet [2]. Förslagen har utformats för att bidra till upprättandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet.

[1] KOM(2001) 94.

[2] KOM(2001) 279.

Ett avgörande steg under förhandlingarna om ramprogramsbesluten har nu tagits i och med Europaparlamentets första behandling (14.11.2001) och rådets antagande av en gemensam ståndpunkt (28.01.2002).

Europaparlamentets och rådets ståndpunkter beträffande det nya ramprogrammet är i stor utsträckning överensstämmande, både med avseende på budgeten och uppdelningen av denna, programstruktur, vetenskapliga och tekniska prioriteringar och metoder för genomförandet.

Kommissionen har å sin sida arbetat för att främja konvergensprocessen, framför allt genom att göra ändringar i ramprogramsförslagen och genom att ta med en stor del av Europaparlamentets ändringsförslag [3]. Kommissionen noterar med tillfredsställelse den gemensamma syn på de grundläggande principerna för det nya ramprogrammet som har uppnåtts genom rådets och Europaparlamentets ansträngningar, framför allt med avseende på prioriteringen av användandet av nya kraftfulla instrument, den starka koncentreringen på prioriterade områden och införandet av större flexibilitet vid genomförandet av programmet.

[3] KOM(2001) 709.

Kommissionen har nu en tillräckligt stabil grund för att lägga fram ändrade förslag till de särskilda programmen. De innehåller ändringar av ramprogrammet till följd av den första behandlingen och presenterar konsekvenserna i detalj med avseende på den forskning som skall genomföras och genomförandet. Syftet är att underlätta för de andra institutionerna vid behandlingen av de särskilda programmen, och förhandlingarna om dem, och målet är att så snart som möjligt enas om ramprogrammet, reglerna för deltagande och de särskilda programmen.

De största förändringarna i jämförelse med kommissionens tidigare förslag finns i programmet "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet". De är bl. a. följande:

- Ändringar av strukturen och detaljerat forskningsinnehåll för det första prioriterade området (för att avspegla uppdelningen i två delar - "Avancerad genomik och dess tillämpning inom hälsovården" och "Kampen mot de stora sjukdomarna") och det sjätte prioriterade området (för att avspegla uppdelningen i tre delar - "Hållbara energisystem", "Hållbara yttransporter" och "Globala förändringar och ekosystem"). Mindre omfattande, men ändå betydelsefulla, ändringar har gjorts beträffande forskningsinnehållet i andra prioriterade områden.

- Ändringar av de från början politiskt inriktade forskningsprioriteringarna under rubriken "Stöd till politikområden och förutseende av vetenskapliga och tekniska behov", samt ändringar när det gäller forskningsverksamheter i samband med prioriterade områden (i synnerhet beträffande forskning om jordbruk och marina ekosystem). Dessa ändringar beaktar innehållsmässiga förändringar och den betydande minskningen av budgeten till följd av den första behandlingen.

- Beskrivningen av instrumenten (bilaga III) har förfinats och förtydligats mot bakgrund av debatten inför den första behandlingen. Detta återspeglar principen om en mjuk övergång från "traditionella" till "nya" instrument för genomförandet av de prioriterade områdena, och tanken om ett fjärde instrument, i linje med tanken om en "spetsforskningsstege".

För att genomföra detta särskilda program föreslår kommissionen att den bistås av en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna. Kommittén skall sammanträda i olika former, beroende på respektive prioriterade forskningsområde.

Ändringarna i programmet "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" berör framför allt åtgärder för rörlighet och infrastruktur. Mekanismerna och instrumenten som skall antas har gjorts mer detaljerade och tydliga och man har även beaktat den mer begränsade budget som fastställts för de åtgärderna. Beträffande Euratomprogrammet om "Kärnenergi" har de största förändringarna gjorts i delen om kärnklyvning där ett nytt prioriterat område om strålskydd och åtgärder för säkerheten i kärnkraftsanläggningar. Beskrivningarna av instrumenten (bilaga III) i båda dessa program har uppdaterats avsevärt, i enlighet med programmet "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet".

I samtliga fall har budgetmedlen reviderats i enlighet med rådets gemensamma ståndpunkt.

2001/0122 (CNS)

Ändrat förslag till Rådets Beslut om antagande av ett särskilt program för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration: integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet (2002-2006)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [4],

[4] EGT

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [5],

[5] EGT

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [6], och

[6] EGT

av följande skäl:

(1) I enlighet med artikel 166.3 i fördraget skall Europaparlamentets och rådets beslut nr ..../../EG [7] om Europeiska gemenskapens sjätte fleråriga ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet (nedan kallat "ramprogrammet") genomföras genom särskilda program som skall fastställa de närmare villkoren för programmens genomförande och längd och tillhandahålla de resurser som bedöms nödvändiga.

[7] EGT

(2) Ramprogrammet är uppdelat i tre stora verksamhetsområden: "Att inrikta och integrera gemenskapsforskningen", "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" och "Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet". Det första och det tredje av dessa verksamhetsområden skall, vad gäller indirekta åtgärder, genomföras inom ramen för detta särskilda program.

(3) Detta program omfattas av reglerna för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i gemenskapens forskningsverksamhet, och för spridning av forskningsresultat som Europaparlamentet och rådet antagit för ramprogrammet i beslut nr .../../EG [8](nedan kallade "regler för deltagande samt för spridning av resultat").

[8] EGT

(4) Man erkänner vikten av nya instrument (integrerade projekt och expertnätverk) som en överordnad prioritering för att nå målen kritisk massa, förenkling av förvaltningen samt det europeiska mervärde som gemenskapens forskning bidrar med i förhållande till den forskning som redan bedrivs på nationell nivå, och man erkänner även vikten av att forskningskapaciteten integreras. Med dessa instrument bör man kunna minska utgifterna för personal och förvaltning till maximalt 6,0 % av det totala belopp som anses nödvändigt för genomförandet av programmet. Under 2004 kommer oberoende experter att utföra en utvärdering av effektiviteten hos vart och ett av dessa instrument vid genomförandet av ramprogrammet.

(5) I enlighet med artikel 170 i fördraget är ramprogrammet öppet för deltagande av länder som har slutit nödvändiga avtal i detta syfte, samt även på projektnivå för att uppnå ömsesidiga fördelar, för deltagande av organ från tredje länder och internationella organisationer för vetenskapligt samarbete.

(6) Vid genomförandet av detta program bör man särskilt sträva efter att främja forskares rörlighet i enlighet med kommissionens meddelande om en mobilitetsstrategi för det europeiska området för forskningsverksamhet, innovation; med tanke på små och medelstora företags behov, att underlätta för dem att delta samt att uppmuntra internationellt samarbete med länder utanför gemenskapen och med internationella organisationer. Kandidatländerna bör ägnas särskild uppmärksamhet.

(7) All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program skall vara förenlig med de grundläggande etiska principerna, även de som fastställs i stadgan om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen; forskning för militära ändamål kan inte erhålla stöd.

(8) I enlighet med kommissionens meddelande "Kvinnor och vetenskap" [9] och de resolutioner som antagits av rådet [10] och Europaparlamentet [11] i denna fråga kommer en handlingsplan att läggas fram i syfte att stärka kvinnornas roll och position i gemenskapens forskning och vetenskap; det krävs också ytterligare förstärkta insatser. I samband med genomförandet av detta program kommer man att ta hänsyn till forskningens könsrollsaspekter.

[9] KOM(1999) 76.

[10] Resolution av den 20 maj 1999, EGT C 201, 16.7.1999.

[11] Resolution av den 3 februari 2000, PE 284.656.

(9) För att till fullo kunna utnyttja detta programs potential bör man uppmuntra alla berörda parter, och i synnerhet medlemsstaterna, associerade kandidatländer och övriga associerade stater, att delta aktivt genom en gemensam insats för att utveckla samordningen av den forskningsverksamhet som genomförs i Europa (t.ex. genom att öppna och sammanlänka nationella program, och genom fri spridning av forskningsrelaterad information på alla nivåer).

(10) Detta program bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och öppet sätt, varvid hänsyn bör tas till berörda parters intressen, bland annat inom forskarvärlden, näringslivet, bland användarna och bland beslutsfattarna. Den forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program bör vid behov anpassas till gemenskapens politik och till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

(11) Deltagandet i verksamheterna under detta program kommer att främjas genom publicering av den information som krävs om programmets innehåll, villkor för deltagande och förfaranden. Dessa uppgifter skall tillhandahållas potentiella deltagande i god tid och på ett effektivt och detaljerat sätt, även i de associerade kandidatländerna och övriga associerade länder. Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att främja deltagande av forskare och institutioner från utvecklingsländer, länder i Medelhavsområdet, inklusive västra Balkan samt Ryssland och de nya oberoende staterna [12].

[12] NIS - Newly Independent States.

(12) Eftersom de åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut är förvaltningsåtgärder enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [13] bör de antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 4 i det beslutet.

[13] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(13) I sinom tid kommer kommissionen att se till att den verksamhet som genomförs inom ramen för programmet genomgår en oberoende bedömning, i en anda av öppenhet som ger alla berörda parter insyn i förfarandet.

De nya instrumenten kommer att användas inom varje tema från den tidpunkt då det sjätte ramprogrammet inleds, och när så är lämpligt som prioriterad metod, under fortsatt användning av särskilda målinriktade projekt och samordningsinsatser.(15) Varje prioriterat tematiskt område bör ha en egen budgetpost i Europeiska gemenskapens allmänna budget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. I enlighet med ramprogrammet antas härmed ett särskilt program för att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet (nedan kallat "det särskilda programmet") för perioden från den [.....] till den 31 december 2006.

2. Målen och de vetenskapliga och tekniska prioriteringarna för det särskilda programmet anges i bilaga I.

Artikel 2

I enlighet med bilaga II till ramprogrammet uppgår det belopp som anses vara nödvändigt för genomförandet av det särskilda programmet till 12 855 miljoner euro, inbegripet maximalt 6,0 % för kommissionens förvaltningsutgifter. I bilaga II ingår en preliminär uppdelning av detta belopp.

Artikel 3

All forskningsverksamhet som genomförs inom det särskilda programmet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

Artikel 4

1. De detaljerade bestämmelserna för gemenskapens finansiella deltagande i det särskilda programmet är samma som avses i artikel 2.2 i ramprogrammet.

2. Det särskilda programmet skall genomföras med hjälp av de instrument som beskrivs i bilagorna I och III till ramprogrammet. Detaljerna för dessa ingår i bilaga III.

3. Det särskilda programmet omfattas av reglerna för deltagande samt för spridning av resultat.

Artikel 5

1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram för genomförandet av det särskilda programmet, med en detaljerad redogörelse för målen och de vetenskapliga och tekniska prioriteringarna i bilaga I samt med ett tidsschema för genomförandet.

2. I arbetsprogrammet skall relevant forskningsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna, associerade stater samt europeiska och internationella organisationer beaktas. Vid behov skall arbetsprogrammet uppdateras.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det särskilda programmet.

2. Det förfarande som avses i artikel 7 skall tillämpas vid antagandet av följande åtgärder:

- Utveckling och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1, inklusive de instrument vars användning är prioriterad och all senare anpassning av användningen av dessa.

- Anpassningar av den preliminära budgetindelning som anges i bilaga II.

Artikel 7

1. Kommissionen skall bistås av en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna och med en representant för kommissionen som ordförande.

2. När hänvisning görs till denna punkt skall det förvaltningsförfarande som anges i artikel 4 i beslut 1999/468/EG [14] tillämpas, i överensstämmelse med artikel 7.3 i det beslutet.

[14] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

3. Den tidsperiod som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

Artikel 8

1. Kommissionen skall i enlighet med artikel 4 i ramprogrammet regelbundet rapportera om vilka framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av det särskilda programmet; rapporten skall innehålla information om finansiella aspekter.

2. Kommissionen skall se till att den oberoende övervakning och bedömning av programverksamheten som avses i artikel 6 i ramprogrammet genomförs inom de områden som omfattas av det särskilda programmet.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordföranden [...]

BILAGA I

Vetenskapliga och tekniska mål och huvudlinjerna för verksamheten

Programmet är strukturerad på följande sätt:

1. Att koncentrera och integrera gemenskapsforskningen

1.1. Prioriterade tematiska forskningsområden

1.1.1. Genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa

i) Avancerad genforskning och dess tillämpningar inom hälsovården

ii) Kampen mot de stora sjukdomarna

1.1.2. Informationssamhällets teknik (IST)

1.1.3. Nanoteknik och nanovetenskap, kunskapsbaserade multifunktionella material och nya produktionsprocesser och produktionsanordningar

1.1.4. Flyg- och rymdteknik

1.1.5. Livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet

1.1.6. Hållbar utveckling, globala förändringar och ekosystem

i) Hållbara energisystem

ii) Hållbara yttransporter

iii) Globala förändringar och ekosystem

1.1.7. Medborgare och styrelseformer i ett kunskapssamhälle

1.2. Särskilda åtgärder som omfattar ett bredare forskningsområde

1.2.1 Stödjande åtgärder och förutseende av vetenskapliga och tekniska behov

1.2.2 Övergripande forskningsverksamhet som omfattar små och medelstora företag

1.2.3. Särskilda åtgärder för att främja internationellt samarbete

2. Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet

2.1. Stöd till samordningen av verksamheten

2.2. Stöd till en samstämmig utveckling av politiken

Inledning

Detta program skall främja forskning av världsklass i prioriterade nyckelområden av stor vikt som ger europeiskt mervärde och ökar industrins konkurrenskraft, och som har identifierats inom ramprogrammet 2002-2006, men också forskning rörande frågor som visat sig vara av stor betydelse för EU:s politiska behov och för olika aspekter av nya forskningsområden vid frontlinjen i samband med ramprogrammets genomförande.

Programmet skall främja en starkare integration av forskningen i Europa genom

- riktade åtgärder inom prioriterade tematiska forskningsområden, varvid kraftfulla finansieringsinstrument skall tillämpas (integrerade projekt och nätverk mellan spetsforskningscentra), som sammanför de olika forskningsaktörerna i lämpliga kombinationer för att ta i tu med de utmaningar som dessa prioriterade forskningsområden utgör, och för att uppnå den kritiska massa som behövs för att få resultat,

- Systematiskt och samordnat planerande och genomförande av forskning för att stödja gemenskapspolitik och för att pröva nya och framväxande vetenskapliga och tekniska områden, med beaktande av de behov som berörda aktörer i EU uttryckt.

- främjande av sammanslutning i nätverk och samarbete mellan nationella och europeiska forsknings- och innovationsnätverk, öppning av nationella program inom dessa prioriterade områden (där så är lämpligt genom tillämpning av artikel 169 i fördraget) och inom andra områden där sådana åtgärder kan förstärka grunden för den europeiska forskningen.

Detta program kompletterar programmet Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet och det särskilda programmet för GFC, och dess genomförande kommer därför att samordnas med dessa program.

Internationellt samarbete spelar en viktig roll i ramprogrammet. I detta särskilda program kan internationella åtgärder genomföras på följande sätt:

- Genom att forskare, forskargrupper och institutioner från länder utanför gemenskapen deltar på olika prioriterade tematiska områden som är av global betydelse och som redan är föremål för internationella insatser.

- Genom särskild samarbetsverksamhet med olika grupper av länder, som stöd till gemenskapens politik för yttre förbindelser och utvecklingshjälp.

Under rubriken Särskilda åtgärder som omfattar ett bredare forskningsområde redogörs för målen och villkoren för det internationella samarbetet inom ramprogrammet.

Kandidatländernas deltagande i detta program uppmuntras.

Små och medelstora företags deltagande kommer att uppmuntras, och jämställdhet mellan könen kommer att beaktas i alla steg av programmets genomförande.

Verksamheten som skall utföras under programmet skall genomföras på ett integrerat sätt för att se till att de olika elementen samordnas och samverkar sinsemellan och, där så är lämpligt med andra delar av ramprogrammet.

1. Att koncentrera och integrera gemenskapsforskningen

1.1. Prioriterade tematiska forskningsområden

De prioriterade tematiska områdena utgör den största utgiftsposten för sjätte ramprogrammet . Syftet med dessa områden är att med hjälp av en starkt riktad forskningsinsats inom gemenskapen uppnå samstämmiga och effektiva gemensamma insatser för att uppnå gemensamma mål. Denna insats skall göras i samarbete med andra insatser inom ramprogrammet och skall på ett öppet sätt samordnas med andra ramverk för forskning på regional, nationell, europeisk eller internationell nivå.

Åtgärderna beskrivs därför med utgångspunkt från följande:

- Allmänna mål och förväntade resultat inom varje prioriterat område.

- De forskningsprioriteringar som skall behandlas genom gemenskapsåtgärder.

De prioriterade tematiska forskningsområdena beskrivs utifrån deras allmänna mål och huvudsakliga forskningsinriktning. I de tillhörande arbetsprogrammen kommer det att redogöras närmare för forskningsinnehållet.

Inom de prioriterade tematiska områdena erkänner man vikten av nya instrument (integrerade projekt och expertnätverk) som en överordnad prioritering för att nå målen kritisk massa, förenkling av förvaltningen samt det europeiska mervärde som gemenskapens forskning bidrar med i förhållande till den forskning som redan bedrivs på nationell nivå, och man erkänner även vikten av att forskningskapaciteten integreras.

Nätverken mellan spetsforskningscentra och de integrerade projekten kommer att användas då programmet inleds inom de olika prioriterade tematiska områdena och när så är lämpligt som prioriterad metod, under fortsatt användning av särskilda målinriktade projekt och samordningsinsatser. Utöver forskning och teknisk utveckling, kan de omfatta följande typer av verksamhet, beroende på vad som behövs för att uppnå målen: Demonstration, spridning och nyttiggörande. Samarbete med forskare och forskargrupper från länder utanför gemenskapen. Utveckling av mänskliga resurser och främjande av forskarutbildning. Utveckling av forskningsanläggningar och infrastruktur som är av särskild vikt för den berörda forskningen. Främjande av bättre kontakter mellan forskning och samhälle samt av kvinnornas roll inom forskningen.

Särskilda, riktade projekt och samordnade åtgärder för att förverkliga konceptet "spetsforsknings- och integrationsstege" (stairway of excellence and integration) samt särskilda stödåtgärder kan också användas vid genomförandet av de tematiska prioriteringarna.

För att uppnå målen för något eller några av de prioriterade tematiska forskningsområdena kan det också vara lämpligt att genomföra forskningsåtgärder inom ramen för det samarbete som avses i artikel 169-171 i fördraget.

Innovation är en viktig aspekt som bör beaktas vid utvecklingen och genomförandet av FoTU-verksamheten. Därför kommer i synnerhet spetsforskningsnätverken och de integrerade projekten att omfatta spridning och utnyttjande av kunskap och, där så är lämpligt, bidra till tekniköverföring och underlätta utnyttjandet av resultaten. I förekommande fall skall tekniköverföring till små och medelstora företag samt skapandet av forskningsbaserade företag beaktas särskilt, som en form av utnyttjande av forskningsresultat.

Kandidatländernas deltagande i detta program uppmuntras.

I vissa fall kan de prioriterade forskningsområdena omfatta forskning i gränsområdet för traditionell ämnesindelning, där det kommer att behövas tvärvetenskapliga och ämnesövergripande insatser för att uppnå resultat. De kommer vid behov också att genomföra grundforskning vid frontlinjen om frågor som är nära relaterade till ett eller flera av ämnena inom dem. Mätnings- och testningsaspekter kommer också att ägnas nödvändig uppmärksamhet. I samband med programmets genomförande kommer man att ta särskild hänsyn till samordningen mellan olika prioriterade områden samt mellan dessa och de åtgärder som genomförs inom ramen för rubriken stödjande åtgärder och förutseende av tekniska och vetenskapliga behov.

Vederbörlig hänsyn kommer att tas till principen om hållbar utveckling och jämställdhet. Där det är relevant kommer även beaktandet av etiska, sociala, rättsliga och bredare kulturella aspekter på forskningsverksamheten och forskningens potentiella tillämpningar, men också de socioekonomiska effekterna av vetenskaplig och teknisk utveckling samt teknisk-ekonomisk framtidsforskning ("Foresight") att ingå i verksamheten under denna rubrik. Forskning om etik i samband med vetenskaplig och teknisk utveckling kommer att genomföras inom ramen för programmet Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet.

I samband med genomförandet av detta program och den forskningsverksamhet som hänger samman med detta skall de grundläggande etiska principerna respekteras. Hit hör de principer som fastställs i stadgan om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen, inbegripet skydd av människors värdighet och liv, skydd av personuppgifter och privatlivet, djurskydd samt miljöskydd i enlighet med gemenskapens lagstiftning och relevanta internationella konventioner och uppförandekoder (t.ex. Helsingforsdeklarationen i dess senaste lydelse, Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin som undertecknades i Oviedo den 4 april 1997 och tilläggsprotokollet om förbud mot kloning av människor som undertecknades i Paris den 12 januari 1998, FN-konventionen om barnens rättigheter, samt den allmänna deklarationen om den mänskliga arvsmassan och de mänskliga rättigheterna som antagits av Unesco) samt Världshälsoorganisationens gällande resolutioner.

Yttrandena från den Europeiska etiska rådgivningsgruppen om bioteknik (1991-1997) och yttrandena från den Europeiska gruppen för etik i vetenskap och ny teknik (1998-) skall också beaktas.

Deltagare i forskningsprojekt skall efterleva gällande lagstiftning och förordningar i de länder där forskningen kommer att genomföras. Vid behov skall deltagarna i forskningsprojekten begära de berörda etikkommittéernas godkännande innan FoTU-verksamheten inleds. För projektförslag som berör känsliga frågor kommer en etisk granskning att genomföras systematiskt. I särskilda fall kan en etisk granskning genomföras under projektets genomförande.

Följande forskningsområden skall inte finansieras inom ramprogrammet:

- Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

- Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga. [15]

[15] Forskning avseende cancerbehandling av gonaderna kan få stöd.

- Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor.

I enlighet med Amsterdamprotokollet om djurens skydd och välfärd skall djurförsök där så är möjligt ersättas med andra alternativ. Djurens lidande skall undvikas eller begränsas till ett minimum. Detta gäller i synnerhet (i enlighet med direktiv 86/609/EEG) djurförsök som berör arter som står människan nära. Förändringar av djurens arvsmassa och kloning av djur får endast tas i betraktande om målen är etiskt motiverade och villkoren är sådana att djurens välbefinnande garanteras och principerna för biologisk mångfald respekteras.

1.1.1 Genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa [16]

[16] Inom detta verksamhetsområde, och andra verksamhetsområden inom ramprogrammet, kommer mänsklig kloning i reproduktionssyfte inte att kunna erhålla stöd. Ingen forskningsverksamhet som modifierar eller syftar till att modifiera människors genmaterial kommer att genomföras. Inte heller kommer det att genomföras forskningsverksamhet som berör skapandet av mänskliga embryon för forskningsändamål eller terapeutiska tillämpningar. Där så är möjligt bör djurförsök och djurprover ersättas med in-vitro- eller andra alternativa metoder. Djurens lidande måste undvikas eller begränsas till ett absolut minimum, och djurförsök som berör arter som står människan nära måste ägnas särskild uppmärksamhet i detta hänseende. (Se även direktiv 86/609/EEG). Modifiering av djurs genmaterial samt kloning av djur kommer endast att komma i fråga för mål som är motiverade på etiska grunder och under förutsättning att verksamheten genomförs under förhållanden som respekterar djurens välbefinnande och principerna för genetisk mångfald.

Sekvenseringen av humangenomet och många andra genom inleder en ny epok inom humanbiologin och erbjuder helt nya möjligheter att förbättra människors hälsa och främja industrin och näringslivet. I syfte att bidra till dessa nya möjligheter skall detta tematiska område inriktas på att integrera postgenomforskningen i de etablerade biomedicinska och biotekniska områdena, och skall underlätta integreringen av forskningsresurser (både offentliga och privata) i hela Europa för att öka samstämmigheten och uppnå den kritiska massa som krävs för att man skall få resultat. Integrerad tvärvetenskaplig forskning som möjliggör ett effektivt samspel mellan teknik och biologi är av avgörande betydelse inom detta temaområde för att omsätta genomuppgifter i praktiska tillämpningar. Dessutom är det mycket viktigt att få med de viktigaste berörda parterna, till exempel, där det är lämpligt, näringslivet, tjänsteleverantörer inom hälsovården samt läkare, beslutsfattare, regleringsmyndigheter, patientgrupper, och experter i etiska frågor osv. i genomförandet av detta temaområde. Jämställdhet mellan könen kommer att garanteras inom alla etapper av forskningsverksamheten [17].

[17] Det föreligger ofta skillnader mellan sjukdomars och åkommors orsaker, kliniska symptom, följder och behandling hos kvinnor och män. Därför skall möjligheten att det föreligger könsrelaterade skillnader beaktas i forskningsprotokoll, metodik och resultatanalyser vid all verksamhet som finansieras inom ramen för denna tematiska prioritering.

Detta prioriterade tematiska område skall stimulera och främja tvärvetenskaplig grundforskning i syfte att dra största möjliga nytta av genominformationen och bidra till utvecklingen av tillämpningar för människors hälsa. Tyngdpunkten kommer att läggas på forskning som inriktas på att omsätta grundkunskaper i tillämpningar för att möjliggöra faktiska och kontinuerliga medicinska framsteg och förbättra livskvaliteten. Denna forskning kan också få konsekvenser för forskningen på till exempel miljö- och jordbruksområdet, vilket omfattas av andra tematiska prioriteringar.

En viktig aspekt av Europeiska gemenskapens insatser kommer att vara främjandet av den europeiska bioteknik-industrin i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm. Dessutom skall förbindelserna förstärkas med all verksamhet som kan förbättra förutsättningarna för innovation inom hälsovårds- och biotekniksektorn, inte minst med små och medelstora företag. Hit hör också insatser för att främja företagsamhet och bidra till bättre investeringsmöjligheter för riskkapital, och att öka Europeiska investeringsbankens delaktighet. Man kommer också att försöka identifiera flaskhalsar inom lagstiftningen, som bromsar utvecklingen av nya gentekniska tillämpningar, och så tidigt som möjligt försöka förutse vilka etiska konsekvenser och andra följder för samhälle och allmänhet utvecklingarna inom genomforskningen kan komma att få.

Inom ramen för detta prioriterade tematiska område kommer man även att främja genomförandet och utvecklingen av Europeiska gemenskapens hälsopolitik.

Internationellt samarbete kommer att uppmuntras i alla steg av det prioriterade tematiska området. Där så är lämpligt kommer man också att beakta Europeiska gemenskapens åtaganden i fråga om kampen mot fattigdomen i utvecklingsländerna, och till den viktiga roll som förbättrad hälsa spelar i detta sammanhang, i enlighet med artikel 177 i fördrager samt Europeiska gemenskapens prioriterade insatser för bekämpning av HIV/aids, malaria och tbc.

Forskningsprioriteringar

i) Avancerad genomik med tillämpningar inom hälsovården

Grundläggande kunskaper och verktyg för funktionsgenomik i alla organismer

Det strategiska målet är att bidra till den grundläggande kunskapen om genominformationen genom att utveckla den kunskapsbas, de verktyg och de resurser som krävs för att utforska funktionen hos gener och genprodukter som är av betydelse för människors hälsa och undersöka deras inbördes samverkan och deras samspel med omgivningen. Forskningsverksamheten kommer att omfatta följande:

- Genernas uttryck och proteomik: Målet är att ge forskarna bättre möjligheter att utforska funktionen av gener och genprodukter och att fastställa de komplexa regleringsnät (biokomplexitet) som styr grundläggande biologiska processer.

Forskningen skall inriktas på följande: utveckling av verktyg för massundersökningar och metoder för övervakning av genernas uttryck och proteinprofil samt för att fastställa proteiners funktion och samspel.

- Strukturell genomik: Målet är att ge forskarna möjlighet att snabbare och effektivare än vad som är möjligt i dag fastställa proteiners och andra makromolekylers tredimensionella struktur. Detta är av stor betydelse för undersökningen av proteiners funktion och för utveckling av läkemedel.

Forskningen skall inriktas på följande: utveckling av verktyg för massundersökningar som gör det möjligt att fastställa makromolekylers tredimensionella struktur med hög upplösning.

- Komparativ genomik och populationsgenetik: Målet är att ge forskare tillgång till väldefinierade modellorganismer för att förutsäga och pröva geners funktion och att till fullo utnyttja de olika populationsbaserade kohorter som finns att tillgå i Europa för att fastställa sambanden mellan genfunktion och hälsa respektive sjukdom.

Forskningen skall inriktas på följande: utveckling av modellorganismer och transgena verktyg, utveckling av genetiska epidemiologiska verktyg och standardiserade protokoll för gentypning.

- Bioinformatik: Målet är att ge forskarna tillgång till effektiva verktyg för hantering och tolkning av de ständigt växande mängderna av genomuppgifter och att ge forskarvärlden tillgång till dessa uppgifter i en lättillgänglig och brukbar form.

Forskningen skall inriktas på följande: utveckling av bioinformatik-verktyg och resurser för lagring, sökning och hantering av data, utveckling av databiologimetoder för elektroniskt förutsägande av geners funktion och för simulation av komplexa regleringsnätverk.

- Tvärvetenskapliga funktionsgenomiska metoder för att undersöka grundläggande biologiska processer: Syftet är att göra det möjligt för forskare att studera grundläggande biologiska processer genom att integrera de innovativa metoder som nämns ovan.

Forskningsverksamheten kommer att inriktas på att klargöra mekanismerna bakom grundläggande cellulära processer för att fastställa vilka gener som är inblandade och tyda vilka funktioner de har i levande organismer.

Tillämpningar av kunskaper och teknik inom genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa

Det strategiska målet är att främja den europeiska bioteknikindustrins konkurrenskraft genom att utnyttja den stora mängd av biologiska data som produceras inom genomiken och genom biotekniska utvecklingar. Forskningsverksamheten kommer att omfatta följande:

- Teknikplattformar för utveckling av nya diagnosverktyg, preventionsinsatser och behandlingsmetoder: Målet är att främja samarbete mellan universitet och näringslivet inom områden där tvärvetenskapliga tillvägagångssätt med tillämpning av nyaste teknik från genomforskningen kan bidra till utvecklingar inom hälsovård och till kostnadsbesparingar genom exaktare diagnoser, individualiserad behandling och effektivare utveckling av nya läkemedel, behandlingsmetoder och andra nya produkter som härstammar från den nya tekniken.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: rationell och snabb utveckling av nya, säkrare och effektivare läkemedel inbegripet farmakogenomiska metoder, utvecklingen av nya diagnosmetoder, utvecklingen av nya in-vitro testmetoder för att ersätta djurförsök, utveckling och provning av nya verktyg för prevention och behandling, t.ex. somatisk gen- och cellterapi ( framför allt stamcellterapi) och immunterapi, innovativ postgenomisk forskning, med stor potential för tillämpning.

I syfte att garantera att sådan ny teknik utvecklas på ett socialt acceptabelt sätt och accepteras av allmänheten, och att dess utveckling sker så effektivt som möjligt, krävs det att regleringsmyndigheter, experter i etiska frågor, patienter och samhället som helhet aktivt deltar på ett så tidigt stadium som möjligt i ovan nämnda verksamheter.

ii) Kampen mot de stora sjukdomarna

Tillämpningsinriktad inställning till kunskaper och teknik inom medicinsk genomik

Målet är att utveckla förbättrade strategier för prevention och hantering av sjukdomar hos människan och för att bidra till liv och åldrande i god hälsa. Verksamheten kommer uteslutande att vara inriktad på att för alla relevanta organismer integra genomikaspekter i mer etablerade medicinska metoder för undersökning av sjukdomar och hälsorelaterade faktorer. Tyngdpunkten kommer att ligga på s.k. "translational research", dvs. forskning som syftar till att omsätta grundkunskaper i kliniska tillämpningar. Forskningsverksamheten kommer att inriktas på följande:

- Kampen mot , hjärt-kärlsjukdomar, diabetes och sällsynta sjukdomar: Målet är att förbättra prevention och hantering av viktiga orsaker till dödlighet och dålig hälsa i Europa och att samla Europas forskningsresurser i kampen mot sällsynta sjukdomar.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: integrering av klinisk expertis och kliniska resurser med relevanta modellsystem och avancerade verktyg inom funktionell genomik i syfte att främja nya utvecklingar inom prevention och behandling av dessa sjukdomar.

- Kampen mot antibiotika- och läkemedelsresistens: Målet är att ta itu med det växande hot mot människors hälsa som uppstår genom patogener som blivit resistenta mot läkemedel.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: utnyttjande av kunskaperna om mikrobers genom och samspelet mellan värd och patogen för utveckling av vaccin och alternativa behandlingsstrategier i syfte att kringgå problemet med resistens mot antibiotika och andra läkemedel, utveckling av strategier för optimal användning av antibiotika, stöd till Europeiska gemenskapens nät för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar.

- Studiet av hjärnan och kampen mot sjukdomar i nervsystemet: Målet är att utnyttja genominformationen för att få bättre kunskap om hjärnans funktion och funktionsstörningar i syfte att bättre förstå mentala processer, bekämpa neurologiska åkommor och sjukdomar samt förbättra hjärnans återställningsförmåga.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: ökad kunskap om de molekylära och cellrelaterade grunderna för hjärnans funktion, skador, formbarhet och återställningsförmåga, inlärning, minne samt kognition. utveckling av strategier för prevention och behandling av neurologiska och mentala störningar och sjukdomar.

- Studiet av människans utveckling och åldrandeprocessen: Målet är att öka kunskapen om människans utveckling, med särskilt beaktande av åldrandeprocessen, i syfte att utveckla den faktabas som behövs för att förbättra hälsovårdsstrategier och för att främja ett liv och åldrande i hälsa.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: kunskap om människans utveckling från befruktning till vuxen ålder, undersökning av de molekylära och cellrelaterade faktorer som styr ett åldrande i hälsa, inbegripet dessa faktorers samspel med miljö-, beteende- och könsrelaterade faktorer.

Kampen mot cancer

Syftet är att utveckla bättre patientinriktade strategier från förebyggande till diagnos och behandling i kampen mot cancer. Forskningen kommer därför att vara inriktad på att överföra den nya kunskap som skapas genom genforskning och grundforskning på andra områden i tillämpningar som förbättrar klinisk praxis och folkhälsa.

Den patientinriktade metoden omfattar tre sammanlänkade delar. Forskningsverksamheten kommer att inriktas på följande:

- Att utveckla infrastruktur för användning av cancerforskning i Europa, att främja utvecklingen av faktabaserade riktlinjer för god klinisk praxis och bättre folkhälsostrategier genom att påskynda överföringen av befintliga forskningsresultat i tillämpningar.

- Att stödja klinisk forskning, i synnerhet kliniska provningar, med syfte att godkänna nya och förbättrade behandlingsmetoder.

Att främja s.k. "translational research", dvs. forskning som syftar till att omsätta grundkunskaper i kliniska tillämpningar inom klinisk praxis och folkhälsa.

Kampen mot de stora fattigdomsrelaterade smittsjukdomarna

Det strategiska målet är att försöka göra något åt det globala hot som utgår från de tre stora smittsjukdomarna, HIV/aids, malaria och tbc, genom utveckling av effektiva metoder för att bekämpa sjukdomarna, inte minst för användning i utvecklingsländerna. Man utgår ifrån att utvecklingsländerna kommer att vara viktiga parter i genomförandet av denna programdel och eventuellt kommer att delta direkt i särskild verksamhet inom den, inte minst inom ramen för programmet för kliniska försök.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: utveckling av lovande behandlingsmöjligheter (vaccin, terapier och mikrobicider mot HIV) för de berörda sjukdomarna genom att främja forskning inom hela spektrumet från grundläggande molekylärforskning, utgående från mikrobernas genomik, och till förklinisk provning och "proof-of-principle", dvs. bevis för att en teknik kan fungera, inrättandet av ett program för kliniska försök som skall förena och främja den kliniska provningsverksamheten i Europa, särskilt sådan som är inriktad på tillämpningar i utvecklingsländer, inrättandet av ett nät för aids-terapi-försök i Europa för att göra kliniska provningar av aidsterapier för användning i Europa mer samstämmiga och komplementära.

Forskningsverksamheten inom detta prioriterade temaområde omfattar grundforskning vid frontlinjen om frågor som är direkt relaterade till ett eller flera ämnen inom temaområdet. Två kompletterande metoder skall användas - en receptiv och öppen, och en proaktiv.

1.1.2 Informationssamhällets teknik (IST)

Informationssamhällets teknik (IST) håller på att förändra vår ekonomi och vårt samhälle. Det är inte bara nya arbetsmetoder och företagsformer som uppstår, utan det tillhandahålls också lösningar på stora samhälleliga utmaningar som hälsovård, miljö, säkerhet, rörlighet och sysselsättning, vilket innebär att vårt dagliga liv också påverkas i hög grad. IST-sektorn är i dag en av de största i unionens näringsliv, med en årsomsättning på 2 000 miljarder euro. Bara i Europa är 12 miljoner människor sysselsatta inom denna sektor.

Den tematiska prioriteringen för informationssamhällets teknik skall bidra direkt till utvecklingen av Europas politik för kunskapssamhället i enlighet med vad som överenskommits vid Europeiska rådets möten i Lissabon år 2000 och i Stockholm år 2001, samt med vad som behandlas i handlingsplanen för e-Europe. Därigenom garanteras gemenskapen en ledande position i fråga om generisk och tillämpad teknik inom ramen för den kunskapsbaserade ekonomin. Syftet är att främja nyskapande och konkurrenskraft i gemenskapens näringsliv och industri och att se till att den europeiska allmänheten får tillgång till fördelarna med ITS.

Utan verkliga insatser för att uppnå en kritisk massa i ITS-forskningens nyckelområden kommer vi inte att kunna upprepa gemenskapens framgångar i fråga om mobilkommunikation eller hushållselektronik. Insatserna syftar därför till att mobilisera forskarvärlden kring mål på medellång och lång sikt och att underlätta samordningen av offentlig och privat verksamhet på gemenskapsnivå, bland annat för att utveckla nödvändiga kompetenser och främja innovationen. Verksamheten skall omfatta högrisk-FoTU och långsiktig FoTU, t.ex. utvecklingen av den nya generationen mobila och trådlösa system efter 3G.

Stora framsteg har redan gjorts, men det finns ännu mycket att göra innan vi kan dra största möjliga nytta av de kunskapsbaserade tjänsternas potential i vårt dagliga liv. Det är fortfarande svårt för många människor att använda eller få tillgång till produkter och tjänster, och den "digitala klyftan" vidgas, både inom Europa och i den övriga världen. Forskningsverksamheten skall inriktas på framtida generationers teknik, där datorer och nät kommer att integreras i den vardagliga omgivningen och därmed göra en mängd olika tjänster och tillämpningar tillgängliga via användarvänliga gränssnitt. I denna vision av den "intelligenta miljön" står användaren, dvs. den enskilda människan, i centrum för utvecklingen av ett framtida kunskapssamhälle med plats för alla.

Det prioriterade tematiska forskningsområdet för informationssamhällets teknik skall främja genomförandet av handlingsplanen för eEurope genom att bidra till utvecklingen av ett informations- och kunskapsbaserat samhälle i hela Europa och uppmuntra de minst utvecklade regionerna till aktiv delaktighet. Det kommer även att omfatta verksamhet som sammanlänkar EU:s insatser med den internationella verksamheten. Målet är att uppnå gränsöverskridande enighet inom hela temaområdet, t.ex. genom initiativet för intelligenta produktionsprocesser (IMS) eller dialogen om driftsäkerhetsfrågor, avseende ytterligare integrering av forskningen i de nya associerade staterna i EU:s forskningsverksamhet och förenkling av samarbetet med utvecklingsländer.

Utöver ovanstående kommer man inom det prioriterade tematiska området att stödja forskning kring framtida och ny teknik vid frontlinjen på IST-området.

I samband med nedanstående prioriteringar kommer det prioriterade tematiska området också att omfatta verksamhet för en vidare utveckling av Geant-projektet och infrastruktur av GRID-typ.

Forskningsprioriteringar

i) Tillämpad forskning avseende informationssamhällets teknik som berör samhälleliga och ekonomiska utmaningar

Målet är att utvidga de IST-baserade lösningarnas omfång och effektivitet när det gäller stora samhälleliga eller ekonomiska utmaningar, och att på ett enkelt och tillförlitligt sätt överallt och alltid göra dessa lösningar tillgängliga för allmänheten, företag och organisationer.

- Förtroende- och säkerhetsfrämjande teknik: Målet är att utveckla teknik för att ta itu med de stora säkerhetsproblem som en digital värld medför, och för att skydda de enskilda människornas och olika samhällsgruppers rättigheter.

Forskningsverksamheten skall inriktas på grundläggande säkerhetsmekanismer och deras driftskompatibilitet, dynamiska säkerhetsprocesser, avancerad kryptering, teknik för att öka skyddet av privatlivet, teknik för hantering av digitala tillgångar och teknik för driftsäkerhet som främjar företags och organisationers verksamhet i dynamiska och mobila system.

- Forskning som berör samhälleliga utmaningar: Verksamheten är främst inriktad på "intelligenta miljöer" som gör det möjligt för en bredare allmänhet att få tillgång till informationssamhällets tjänster, dvs. effektivare hälsovård, bättre system för förvaltning av och stöd till rörlighet och miljö samt skydd av kulturarvet. Samordning av verksamhet som integrerar flera funktioner inom dessa olika områden kommer också att få stöd.

Forskningsverksamhet som berör "e-integration" kommer främst att inriktas på system som ger allmän tillgång till tjänster, på lättillgänglig teknik som möjliggör full delaktighet för alla i informationssamhället samt på stödsystem som återställer funktioner eller kompenserar för funktionsnedsättningar och på så sätt ger personer med särskilda behov och deras vårdpersonal en högre livskvalitet. På hälsoområdet skall verksamheten inriktas på intelligenta system och skall syfta till stöd för personer som är yrkesverksamma inom hälsosektorn, men också till att förse patienter med skräddarsydd hälsovård och information samt till att främja bättre hälsa och förebyggande av sjukdomar bland hela befolkningen. Forskningen skall också inriktas på intelligenta system som kan främja skyddet av människor och egendom, och som kan skydda civil infrastruktur.

På mobilitetsområdet skall forskningsverksamheten inriktas på fordonsinfrastruktur och bärbara system som tillhandahåller integrerad säkerhet, komfort och effektivitet och möjliggör avancerade informationstjänster för navigering och positionering samt annan logistik. På miljöområdet skall forskningen främst inriktas på kunskapsbaserade system för förvaltning av naturresurserna samt för risk- och krishantering, inbegripet humanitär minröjning. Forskningen rörande fritid skall främst inriktas på intelligenta och mobila system och tillämpningar för underhållning och turism. Vad gäller kulturarvet skall verksamheten inriktas på intelligenta system för dynamisk tillgång till och skydd av materiella och immateriella kulturella och vetenskapliga tillgångar.

- Forskning som berör utmaningar i arbetslivet och i näringslivet: Målet är att förse företag, allmänheten, den offentliga förvaltningen och andra organisationer med de förutsättningar som krävs för att de skall kunna bidra till och dra nytta av utvecklingen av en trygg kunskapsbaserad ekonomi, samtidigt som man ökar arbetskvalitet och välbefinnande i arbetslivet och främjar livslång fortlöpande inlärning i syfte att förbättra yrkeskompetenserna. Forskningen skall också bidra till ökad kunskap om de socioekonomiska drivkrafterna bakom IST-utvecklingen och den inverkan denna utveckling kommer att få.

Forskning avseende e-handel och digital förvaltning kommer att inriktas på att för europeiska privata och offentliga organisationer, och inte minst för små och medelstora företag, tillhandahålla interaktiva system och tjänster för ökad innovationsförmåga, förädlingsvärde och ökad konkurrenskraft inom kunskapsekonomin, och på att främja nya företagsekosystem. Forskning om organisering av kunskap skall syfta till att främja organisatoriskt nyskapande och ökad reaktionskapacitet genom framtagning, ömsesidigt tillhandahållande, handel med samt spridning av kunskap. Arbetet som berör elektronisk och mobil handel kommer främst att inriktas på driftskompatibla, multimodala tillämpningar och tjänster över heterogena nätverk. Hit hör också handel oberoende av tid och plats (anytime-anywhere trading), samarbete, arbetsflöde och elektroniska tjänster över hela det värdeskapande spektrumet av produkter och tjänster.

Forskning om e-handelssystem skall inriktas på ny arbetsplatsdesign som omfattar nyskapande teknik för främjad kreativitet och bättre samarbete, samt på ökad effektivitet i fråga om resursutnyttjande och utvidgade sysselsättningsmöjligheter för alla på det lokala planet. Verksamheten avseende e-inlärning skall inriktas på skräddarsydd, personlig tillgång till och förmedling av läromedel samt på avancerade inlärningsmiljöer i skolor och på universitet, på arbetsplatsen samt för livslångt lärande i allmänhet, under utnyttjande av lösningar som omfattar intelligent miljö.

- Lösning av komplexa problem inom vetenskap, teknik, näringsliv och i samhället: Målet är att utveckla teknik som gör det möjligt att utnyttja datorers behandlings- och lagringskapaciteter även när dessa är spridda geografiskt, och att göra dem skarvfritt tillgängliga för komplex problemlösning i vetenskap, industri, näringsliv och samhälle. Tillämpningsområdena omfattar miljö, energi, hälsa, transport, industriteknik, finansväsende och nya medier.

Forskningen skall främst inriktas på nya beräkningsmodeller, inbegripet dator- och informations-grids, peer-to-peer-teknik och tillhörande middleware för att utnyttja storskaliga, vitt spridda databearbetnings- och lagringresurser och utveckla funktionssäkra och skyddade plattformar som låter sig anpassas till olika skalor. Hit hör även nya verktyg för samarbete och programmeringsmetoder som främjar tillämpningars driftskompatibilitet, samt nya generationer av simulation, visualisering och datasökning.

ii) Teknik för kommunikation, hantering av information och programvara

Målet är att konsolidera och vidareutveckla Europas starka sidor inom områden som mobilkommunikation, hushållselektronik och inbyggd programvara och system, och att förbättra kommunikations- och datateknikens prestanda, kostnadseffektivitet, funktionalitet och anpassningsförmåga. Arbetet kommer också att leda till nästa generation av Internet.

- Data- och nätteknik: Målet är att utveckla den nya generationen mobila och trådlösa system och nät som möjliggör optimala tjänsteförbindelser överallt, men också heloptiska nät för att öka nätens öppenhet och kapacitet, lösningar för att förbättra nätverkens driftskompatibilitet och anpassningsförmåga samt teknik för personlig tillgång till audivisuella system i nätverk.

Verksamheten avseende mark- och satellitbaserade [18], mobila och trådlösa system och nät efter 3G kommer att inriktas på nästa generations teknik och garantera samarbete och skarvlösa övergångar vid underhålls- och styrningsplattformar i en rad olika trådlösa tekniker via en gemensam IP-plattform (Internetprotokoll), samt nya protokoll som effektivt utnyttjar frekvensspektrumet, verktyg och tekniker för att utveckla trådlösa omkonfigurerbara, IP-anpassade apparater, system och nät.

[18] Verksamheter avseende satellitkommunikation genomförs i samordning med verksamheten inom det fjärde prioriterade området, "flyg- och rymdteknik".

Forskning om heloptiska nät kommer främst att inriktas på förvaltning av optiska våglängdskanaler som möjliggör flexibla och snabba tjänster och fiberlösningar för de lokala näten (LAN). Forskningen om driftskompatibla nätlösningar, inbegripet end-to-end-drift av nät, skall främja tillhandahållandet av generiska tjänster, deras samverkan samt driftskompatibilitet mellan heterogena nät och plattformar. Hit hör även programmerbara nät som tillhandahåller anpassningsbar tilldelning av nätresurser i realtid och ger kunderna förbättrade möjligheter att själva styra tjänsterna.

Forskningen skall också inriktas på teknik för personlig tillgång till audiovisuella system och tillämpningar i nätverk och medieövergripande tjänsteplattformar och nät, TV-arkitektur som väcker kundernas förtroende och tillämpningar som kan hantera, koda, lagra, identifiera och visa hybrida multimediala 3D-signaler och -objekt.

- Programvaruteknik, inbyggda system och distribuerade system: Målet är att utveckla ny programvaruteknik, miljöer för utveckling av multifunktionella tjänster samt verktyg för kontroll av komplexa, spridda system för att skapa intelligenta miljöer och för att klara av den förväntade tillväxten och spridningen av tillämpningar och tjänster.

Forskningen skall inriktas på ny teknik för programvaror och system som ger möjlighet till att kombinera, skalanpassa, men också frågor som tillförlitlighet och hållbarhet, samt automatisk anpassning. Den skall även gälla middleware för förvaltning, kontroll och användning av spridda resurser. Verksamhet inriktad på utveckling av ramar för skapandet av olika typer av tjänster samt nya komponentramar skall syfta till ökad tjänstefunktionalitet, inbegripet metainformation samt byggblockens semantik och taxonomi. Nya strategier, algoritmer och verktyg för systematisk och noggrann design, prototyputveckling och kontroll av komplexa spridda system kommer att tas upp. Verksamheten kommer bl.a. att omfatta inbyggda system i nätverk, distribuerade sensorsystem, databehandling, lagringsresurser och därmed relaterad kommunikation. Dynamisk resursfördelning kommer att vara ett viktigt inslag liksom kognitiv teknik för generisk igenkänning av föremål och händelser.

iii) Komponenter och mikrosystem

- Mikro-, nano- och optoelektronik: Målet är att minska kostnaderna, öka prestandan och förbättra omkonfigurerbarheten, skalbarheten, anpassningsbarheten och autoanpassningen i mikro-, nano- och optoelekroniska komponenter och inbyggda system på ett chip, sk. systems-on-a-chip.

Forskningen kommer att inriktas på vidareutveckling av CMOS-tekniken för processer och utrustning och förbättring av apparaters funktionalitet, prestanda och funktionsintegration. Den skall beröra alternativ processteknik, apparattyper, material och arkitekturlösningar för att uppfylla de behov som uppstår inom kommunikation och databehandling. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt konstruktioner med låg effekt och där radiofrekvenser och blandsignaler utnyttjas. Verksamhet som berör optiska, optoelektroniska och fotoniska komponenter skall inriktas på verktyg och system för informationsbehandling, kommunikation, omkoppling, lagring, avkänning och bildframställning. Forskningen om elektronbaserade nanokomponenter, men även molekylärelektroniska anordningar, skall inriktas på sådana som lovar omfattande funktionalitet och har en god integrerings- och masstillverkningspotential.

- Mikro- och nanoteknik, mikrosystem och displayer: Målet är att öka kostnadseffektiviteten, prestandan och funktionaliteten hos delsystem och mikrosystem och att öka deras integrationsgrad och miniatyrisering för att förbättra gränssnitten med omgivningen och med nätkopplade tjänster och system.

Forskningen skall inriktas på nya tillämpningar och funktioner som utnyttjar tvärvetenskapliga samspel (mellan exempelvis elektronik, mekanik, kemi, biologi osv.) i kombination med tillämpning av mikro- och nano-strukturer och nya material. Målet är att utveckla innovativa, kostnadseffektiva och tillförlitliga mikrosystem och omkonfigurerbara miniatyriserade delsystemmoduler. Verksamheten skall också inriktas på displayer till lägre pris och med stort informationsinnehåll och hög upplösning, samt avancerade sensorer, inbegripet optiska och biometriska sensorer till lågt pris och haptiska tillämpningar. Verksamheten som rör nano-tillämpningar och -system kommer att inriktas på utnyttjandet av grundläggande fenomen, processer och strukturer som utlovar nyartad eller förbättrad avkänning samt på förbättrad funktionalitet och på integrering och tillverkning av sådana tillämpningar och system.

iv) Teknik för kunskapshantering och intelligenta gränssnitt

Målet är att öka IST-tillämpningarnas och -tjänsternas användbarhet och ge bättre tillgång till den kunskap de kan förmedla, i syfte att bidra till att de används och sprids mer allmänt.

- Kunskapsteknik och digitalt innehåll: Målet är att tillhandahålla automatiserade lösningar för skapande och organisation av utrymmen för virtuell kunskap (t.ex. kollektiva minnen) och på så sätt stimulera radikalt nya innehålls- och mediatjänster och -tillämpningar.

Verksamheten skall inriktas på teknik som stöder införskaffande, utformning, navigering, nerladdning, återgivning och visualisering samt tolkning och spridning av kunskap. Dessa funktioner skall integreras i nya semantikbaserade och kontextmedvetna system, inbegripet kognitiva och agentbaserade verktyg. Verksamheten kommer att inriktas på utvidgningsbara kunskapsresurser och ontologi i syfte att underlätta driftskompatibilitet mellan tjänster och lägga grunden för nästa generations semantiska nättillämpningar. Dessutom skall forskningen beröra teknik som stöder formgivning, skapande, förvaltning och publicering av multimedieinnehåll via fasta och mobila nät och tillämpningar, och med förmåga att anpassa sig själva till användarnas förväntningar. Målet är att främja inrättandet av rika, interaktiva innehåll för personanpassad distribution och avancerade och säkra medie- och underhållningstillämpningar.

- Intelligenta gränssnitt och ytor: Målet är att tillhandahålla effektivare metoder för att komma åt allmän information, samt enklare och naturligare metoder för att interagera med den kunskap och information som omger oss.

Forskningen skall inriktas på naturliga, anpassningsbara och multisensoriella gränssnitt och interaktiva ytor för en omgivning som är medveten om vår närvaro, vår personlighet och våra behov, och som kan reagera intelligent på tal, åtbörder eller andra sinnen. Målet är att dölja teknikens komplexitet genom att främja ett skarvlöst samspel mellan människor, mellan människa och apparatur, virtuella och materiella föremål, samt den kunskap de kan förmedla inom en rad olika miljöer. Detta omfattar även forskning om virtuell och förhöjd verklighet.

Verksamheten skall även beröra teknik för flerspråkig och mångkulturell tillgång och kommunikation som stöder snabbt och billigt tillhandahållande av interaktiva, informationsrika tjänster som motsvarar de personliga, yrkes- och handelsrelaterade krav som de olika medlemmarna i språkligt och kulturellt mångfacetterade samhällen kan ha.

IST - framtida och ny teknik: syftet är att hjälpa fram nya områden och samfund beträffande IST-relaterad forskning och teknik. Vissa av dessa kommer att bli av strategisk betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen i framtiden och bidra till den huvudsakliga IST-verksamheten. För att kunna vara öppen inför nya idéer och se till att det finns en kritisk massa av forskning där det krävs en strategisk inriktning samt en skarvlös täckning av den nyaste tekniken för informationssamhället kommer två kompletterande metoder att användas - en receptiv och öppen, och en proaktiv.

1.1.3 Nanoteknik och nanovetenskap, kunskapsbaserade multifunktionella material och nya produktionsprocesser och produktionsanordningar

Övergången till kunskapssamhället och införandet av hållbar utveckling kräver nya produktionsparadigmer och nya koncept för produkter och tjänster. Den europeiska tillverkningsindustrin måste övergå från resursbaserade till kunskapsbaserade mer miljövänliga metoder, från kvantitet till kvalitet, från massproducerade engångsprodukter till skräddarsydda, återanvändbara produkter och tjänster som kan uppgraderas. Detta innebär en övergång från materiella och konkreta till immateriella produkter, processer och tjänster.

Sådana förändringar innebär en radikal omstrukturering av de industriella strukturerna och kräver fler innovativa företag med nätverksförmåga och som behärskar ny hybridteknik som kombinerar nanoteknik, materialkunskap, teknik, informationsteknik samt bio- och miljövetenskap. Detta förutsätter dessutom ett intensivt samarbete över de traditionella vetenskapliga ämnesgränserna. Den senaste industriella utvecklingen omfattar även ett nära samspel mellan teknik och organisation, eftersom båda dessa områden är starkt beroende av nytt kunnande och kompetens.

Framgångsrika tekniska lösningar måste sökas i allt tidigare led i utvecklings- och produktionsprocessen. Nya material och nanoteknik spelar en avgörande roll i detta avseende, främst som innovationskatalysatorer. Detta innebär att tyngdpunkten i gemenskapens forskningsverksamhet måste flyttas från kortsiktiga till mer långsiktiga åtgärder, och att innovation måste utvecklas från att ske via stegvis förändring till att bygga på nya genombrottsstrategier Gemenskapsforskningen kommer att ha stora fördelar av den internationella dimensionen.

Forskningsprioriteringar

i) Nanoteknik och nanovetenskap

Nanoteknik utgör en ny ansats när det gäller materialvetenskap och -teknik. Europa har en stark position inom nanovetenskapen, men detta måste omsättas i konkreta konkurrensfördelar för den europeiska industrin. Målet är dubbelt: dels gäller det att främja inrättandet av en FoTU-intensiv europeisk industri inom nanotekniksektorn, och dels måste man bidra till att nanotekniken tillämpas i befintliga industrisektorer. Forskningsverksamheten må vara långsiktig och innebära stora risker, men måste vara inriktad på industriella tillämpningar. Industriföretag och små och medelstora företag, inklusive nystartade företag, kommer aktivt att uppmuntras bland annat genom att främja nära samarbete mellan universitet och näringsliv inom ramen för konsortier som genomför omfattande projekt med stor genomslagskraft.

- Tvärvetenskaplig, långsiktig forskning för att öka kunskapen om olika fenomen, samt processtyrning och utveckling av forskningsverktyg: Målet är att utvidga den generiska kunskapsbasen för tillämpningsinriktad nanovetenskap och nanoteknik, och att utveckla avancerade forskningsverktyg och -tekniker.

Forskningen skall inriktas på följande: fenomen i molekylär- och mesoskopisk skala, självorganiserande material och strukturer, molekyl- och biomolekylmekanismer och -motorer, ämnesövergripande och nya ansatser för att integrera utvecklingar i fråga om oorganiska, organiska och biologiska material och processer.

- Nanobioteknik: Målet är att främja forskningen om integrering av biologiska och icke-biologiska enheter i syfte att skapa nya möjligheter för ett stort antal tillämpningar, exempelvis bearbetning och medicinska och miljörelaterade analyssystem.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: laboratorier i chipform, gränssnitt till biologiska enheter, ytmodifierade nanopartiklar, avancerad medicinering och andra områden där nanosystem eller nanoelektronik kan integreras med biologiska enheter, bearbetning, hantering och spårning av biologiska molekyler eller komplex, elektronisk spårning av biologiska enheter, mikroflödeskunskap, främjande och kontroll av cellers tillväxt i substrat.

- Konstruktionsteknik på nanonivå för framställning av material och komponenter: Målet är att utveckla material med nya funktionella och strukturella egenskaper och överlägsen prestanda genom att kontrollera deras nanostruktur. Hit hör även teknik för tillverkning och bearbetning av sådana material.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: nanostrukturerade legeringar och kompositer, avancerade funktionella polymermaterial och nanostrukturerade funktionella material.

- Utveckling av teknik och instrument för kontroll och styrning: Målet är att utveckla nästa generation av instrumentering för analys och tillverkning i nanoskala. Som riktmärke gäller en storlek eller upplösning på 10 nm.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: en rad olika avancerade tekniker för tillverkning i nanoskala (litografi- eller mikroskopibaserade tekniker), banbrytande teknik, metoder eller instrument som utnyttjar materiens självmonterande egenskaper och leder till utveckling av maskiner i nanoskala.

- Tillämpningar inom områden som hälsa, kemi, energi, optik och miljö: Målet är att främja nanoteknikens potential för banbrytande tillämpningar genom att integrera forskningsutvecklingar i material och tekniska tillämpningar i industrisammanhanget.

Forskningsverksamheten kommer att inriktas på följande: datoriserad modellering, avancerad produktionsteknik, utveckling av innovativa material med förbättrade egenskaper.

ii) Kunskapsbaserade multifunktionella material

Nya material med stort kunskapsinnehåll och nya funktioner samt bättre prestanda är av avgörande betydelse för innovation i fråga om teknik, tillämpningar och system, och främjar hållbar utveckling och konkurrenskraft i sektorer som transport, energi, medicin, elektronik och konstruktion. För att säkra Europas starka position på de nya teknikmarknaderna, som förväntas växa med en till två tiopotenser inom det kommande årtiondet, måste de olika aktörerna mobiliseras genom avancerat samarbete inom FoTU, exempelvis högriskforskning och med hjälp av samordning mellan materialforskning och industritillämpningar.

- Utveckling av grundläggande kunskaper: Målet är att med hjälp av verktyg för experiment, och modellering samt teoretiska hjälpmedel få bättre kunskap om komplexa fysisk-kemiska och biologiska fenomen som berör hantering och bearbetning av intelligenta material. Detta kommer att lägga grunden för syntetisering av större, komplexa eller självmonterande strukturer med fastställda fysikaliska, kemiska eller biologiska egenskaper.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: långsiktiga, tvärvetenskapliga åtgärder med hög industriell risk, i syfte att konstruera och utveckla nya strukturer med fastställda egenskaper, utveckling av supra- och makromolekylteknik med särskild inriktning på syntetisering, utnyttjande och potentiell användning av nya högkomplexa molekyler och deras föreningar.

- Teknik som berör framställning, omvandling och bearbetning av kunskapsbaserade multifunktionella material och biomaterial: Målet är en hållbar produktion av nya, "smarta" material med skräddarsydda egenskaper som kan tillämpas vid konstruktion av makrostrukturer. Dessa nya material, som kan tjänstgöra i sektorövergripande tillämpningar bör omfatta inbyggda egenskaper som kan utnyttjas i specificerade situationer, men även förbättrade inre egenskaper eller ytfunktioner som främjar högre prestanda.

Forskningsverksamheten kommer att inriktas på följande: nya material, och självreparerande material, sektorsöverskridande teknik samt ytforskning och -teknik.

- Teknologiskt stöd till materialutveckling: Målet är att överbrygga klyftan mellan kunskapsproduktion och kunskapsanvändning och på så sätt råda bot på det europeiska näringslivets svagheter i fråga om integration av material och tillverkning. Detta kan uppnås genom utveckling av nya verktyg som möjliggör tillverkning av nya material i en miljö som präglas av hållbar konkurrenskraft.

Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: de inneboende aspekterna av att förbättra materialens design och bearbetning, samt verktygen för detta, provning, validering och skalökning, integration av livscykelsaspekter, åldrande, biokompatibilitet och miljöeffektivitet.

iii) Nya tillverkningsmetoder och produktionsanordningar

Nya, flexiblare, mer integrerade, säkra och rena tillverkningskoncept kommer att kräva banbrytande organisatorisk och teknisk utveckling till stöd för nya produkter, processer och tjänster, som samtidigt leder till minskade (interna och externa) kostnader. Målet är att förse framtidens industrisystem med de verktyg som behövs för en effektiv livscykel, dvs. hållbar konstruktion, produktion, användning och återvinning, men även lämpliga organisationsmodeller och förbättrad kunskapshantering.

- Utveckling av nya processer och flexibla och intelligenta produktionssystem: Målet är att främja industrins övergång till en mer kunskapsbaserad organisation av tillverkning och system, och att få den att se tillverkningen ur ett helhetsperspektiv som inte bara omfattar hård- och mjukvaran, utan även människorna och det sätt på vilka dessa lär sig och delar med sig av kunskap.

Forskningsverksamheten kommer främst att inriktas på följande: innovativa, tillförlitliga, smarta och kostnadseffektiva tillverkningsprocesser och -system, samt deras integration i framtidens fabrik: integration av hybridteknik utgående från nya material och deras bearbetning, mikrosystem och automatisering, tillverkningsutrustning med hög precision samt integration av informations- och kommunikationsteknik, sensor- och styrteknik samt innovativ robotteknik.

- Systemforskning och riskhantering: Målet är att bidra till ökad hållbarhet för industriella system och till en betydande och mätbar minskning i deras miljö- och hälsoeffekter, bland annat med hjälp av nya industriella ansatser och genom bättre resurseffektivitet och minskad förbrukning av primära tillgångar .

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: utveckling av nya tillämpningar och system för ren och säker produktion, icke-förorenande hantering av avfall och minskning av riskerna vid produktion och tillverkning, inbegripet bioprocesser, utvidgning av företagens produktansvar och ansvar för förbrukning och hantering av industriavfall, undersökning av samspelet mellan produktion, användning och förbrukning samt de socioekonomiska följderna av detta.

- Bästa möjliga livscykelprestanda för industrins system, produkter och tjänster: Produkter och produktionsmetoder måste i allt större utsträckning inriktas på livscykel- och tjänsteaspekter, samtidigt som de måste bli intelligenta, kostnadseffektiva, säkra och rena. Den stora utmaningen är därför att utveckla nya industrikoncept och metoder som beaktar hela produktens livscykel, vilket måste leda till nya produkter, nyskapande inom organisationen och effektiv informationshantering och omvandling av information till användbar kunskap inom värdekedjan.

Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: innovativa system för produkter och tjänster som leder till bästa möjliga kedja för förloppet från konstruktion via tillverkning och underhåll till bortskaffande genom utveckling och användning av hybridteknik och nya organisationsstrukturer

Forskningsverksamheten inom detta prioriterade temaområde omfattar grundforskning vid frontlinjen om frågor som är direkt relaterade till ett eller flera ämnen inom temaområdet. Två kompletterande metoder skall användas - en receptiv och öppen, och en proaktiv.

1.1.4 Flyg- och rymdteknik

Under de senaste årtiondena har Europas betydande tekniska och industriella kapacitet inom flyg- och rymdteknik och rymdtillämpningar lett till ett stort antal olika bidrag till ökad livskvalitet för befolkningen och utveckling och tillväxt av ekonomin, även för länder utanför Europa. De ekonomiska fördelarna består i högkvalificerad arbetskraft och ett balanserat handelsöverskott, och detta kan få stora effekter i form av ökad konkurrenskraft i andra sektorer i näringslivet.

Även om flyg- och rymdteknik är skilda ämnesområden så har de mycket gemensamt: de kräver mycket stora FoTU-insatser med långa utvecklingstider och stora investeringar. Hård konkurrens, strategiska aspekter och allt strängare miljöregler gör att man hela tiden måste försöka öka den tekniska sakkunskapen genom att konsolidera och koncentrera FoTU-insatserna så att de bättre kan uppfylla samhällets behov.

Flygteknikforskningen skall planeras utgående från en strategisk forskningsagenda som överenskommits av alla berörda parter på europeisk nivå i samband med det nya konsultativa rådet för flygteknisk forskning i Europa, som också skall fungera som planeringsbas för nationella program. Detta skall få till följd att de nationella insatserna och gemenskapens verksamhet inom detta område bättre kompletterar varandra och att samarbetet byggs ut. Den europeiska strategin för rymden kommer att fungera som referens för planeringen av rymdforskning med målet att samla de viktigaste berörda parterna i projekt av gemensamt intresse, och att knyta nära kontakter till FoTU-verksamhet som genomförs av andra parter, t.ex. rymdorganisationer, Eurocontrol och näringslivet. Dessutom skall man tillämpa relevanta artiklar i fördraget för att på lämpligt sätt stöda sådana initiativ.

Forskningsprioriteringar

i) Flygteknik

I rapporten "Vision 2020", som sammanställts av ledande aktörer inom denna sektor av gemenskapens näringsliv, betonas vikten av att samla gemenskapens och medlemsstaternas forskningsinsatser kring en gemensam vision och en strategisk forskningsdagordning. Därför kommer forskningsverksamheten att inriktas på följande fyra huvudfrågor. Verksamheten skall omfatta kommersiella luftfarkoster för transportändamål, inbegripet system och komponenter för dessa, men också element till trafikledning ombord och på marken.

- Ökad konkurrenskraft: Målet är att ge tillverkningsindustrins tre sektorer (skrov, motorer och utrustning) möjlighet att öka sin konkurrenskraft genom att minska utvecklingskostnaderna och de direkta driftskostnaderna för luftfarkoster med 20 % på kort sikt och med 50 % på längre sikt, och att öka passagerarnas komfort.

Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: integrerade system och processer för design i syfte att förverkliga konceptet med vitt förgrenade företag med anläggningar på flera håll samt för intelligentare produktionsteknik, nya luftfarkostkonfigurationer, avancerad aerodynamik, avancerade material och strukturer, avancerad motorteknik, avancerade mekaniska, elektriska och hydrauliska system, bättre miljöförhållanden i kabinen och tillämpning av multimedietjänster för att öka passagerarnas komfort.

- Att lindra miljöeffekterna vad gäller utsläpp och buller : Vad gäller utsläpp är målet att uppfylla Kyoto-åtagandena och att kompensera för den framtida ökningen av lufttransporter genom att minska bränsleförbrukningen och koldioxidutsläppen med 50 % på lång sikt, och kväveoxidutsläppen med 20 % på kort och med 80 % på lång sikt. Vad gäller buller är målet att minska störningarna utanför flygplatsområdena med mellan 4 och 5 dB på kort sikt och med 10 dB på lång sikt.

Verksamheten skall inriktas på förbrännings- och framdrivningssystem, motorteknik samt tillhörande styrsystem med låga utsläppsvärden, aerodynamiska koncept med lågt luftmotstånd, lätta skrovstrukturer och högtemperaturmaterial, men även på förbättrade operationella förfaranden för flyg. Forskningen om buller skall inriktas på följande: teknik för motorer och kraftverk, aeroakustik för minskning av buller från skrovet, avancerade system för bullerkontroll och nya operationella förfaranden för flygledning i närheten av flygplatser.

- Förbättrad säkerhet för luftfarkoster: Målet är att uppnå en halvering av olycksstatistiken på kort sikt och att minska den till en femtedel på längre sikt, i syfte att kompensera för det ökande antalet flygningar.

Vad beträffar förebyggande säkerhetsåtgärder kommer forskningen att inriktas på följande: granskning av systemomfattande säkerhetsmodeller, förbättrade feltoleranta system och cockpitkonstruktion som utgår från människan och ger flygpersonalen möjlighet att på ett kontrollerbart sätt hålla sig informerade om uppkommande situationer. Forskning om lindring av olyckor skall inriktas på förbättrade material och strukturer, men också avancerade säkerhetssystem.

- Ökad driftskapacitet och förbättrad säkerhet för lufttransportsystemet: Målet är att förbättra utnyttjandet av luftrummet och av flygplatserna och på så sätt minska flygförseningarna med hjälp av ett skarvlöst, integrerat europeiskt trafikledningssystem, som skulle innebära att upprättandet av ett europeiskt luftrum underlättades.

Forskningen skall inriktas på automatiseringshjälpmedel ombord och på marken, kommunikations-, navigations- och övervakningssystem samt förfaranden vid flygning som möjliggör införandet av Free Flight-konceptet i det framtida europeiska ATM-systemet.

ii) Rymdteknik

Målet är att bidra till genomförandet av den europeiska strategin för rymden, bland annat genom att i samverkan med ESA och medlemsstaterna inrikta verksamheten på ett litet antal gemensamma åtgärder av gemensamt intresse. Särskild vikt skall läggas på verksamhet som kompletterar rymdorganisationernas insatser (integration av mark- och rymdsystem och -tjänster samt demonstration av heltäckande tjänster). Hit hör följande verksamhetsområden:

- Galileo: det europeiska satellitnavigationssystemet Galileo, som utvecklats i nära samarbete med Europeiska rymdorganisationen, kommer att vara klart för drift till år 2008. Tillämpningar av denna infrastruktur kommer att beröra en mängd verksamhetsområden i det europeiska samhället. Tillgången till tjänster för exakt navigation och tidmätning kommer att få stora konsekvenser inom många områden.

Det är viktigt att utveckla den sakkunskap och kunskap som krävs i Europa, så att denna nya teknik kan utnyttjas så effektivt som möjligt.

Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: utveckling av sektorövergripande koncept, system och verktyg, användarutrustning (även mottagare) som bygger på tillhandahållande av tjänster för exakt navigering och tidmätning, spridning av avancerade, samordnade och skarvlösa tjänster av hög kvalitet inom alla miljöer (tätorter, inomhus och utomhus, på land, till sjöss, i luften osv.), i samverkan med tillhandahållandet av andra tjänster (telekommunikation, övervakning, observation osv.).

- GMES: Målet är att främja utvecklingen av satellitbaserade informationstjänster genom utveckling av teknik som överbryggar klyftan mellan tillgång och efterfrågan samt att bygga ut den europeiska kapaciteten på området för global övervakning av miljö och säkerhet.

Forskningen skall inriktas på följande: sensorer, data och informationsmodeller som utvecklats i Europa eller på annat håll, samt utveckling av prototyper för operationella tjänster som motsvarar specifika typer av efterfrågan (exempelvis global miljö, markanvändning, ökenspridning, katastrofhantering). Forskningen, även sådan som rör datainsamling eller sammanfogande och kvalificering av modeller som kombinerar rymd- och markdata i ett integrerat operationellt informationssystem, skall bygga på befintliga satellitdata, exempelvis från Envisat, framtida EarthWatch-projekt eller andra system.

- Satellitbaserad telekommunikation: Syftet är att integrera denna med mer allmänna telekommunikationssystem, t.ex. markbaserade system [19].

[19] Med tanke på kopplingen mellan kommunikationssatelliter och markbaserad teknik kommer tillhörande aktiviteter att läggas fram inom ramen för de berörda åtgärderna inom det prioriterade tematiska området Informationssamhällets teknik.

Forskningsverksamheten inom detta prioriterade temaområde omfattar grundforskning vid frontlinjen om frågor som är direkt relaterade till ett eller flera ämnen inom temaområdet. Två kompletterande metoder skall användas - en receptiv och öppen, och en proaktiv.

1.1.5 Livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet .

Detta prioriterade tematiska område syftar till att främja den europeiska befolkningens hälsa och välbefinnande genom att bidra till ökad kunskap om vilka effekter föda och miljöfaktorer har för människors hälsa, och genom att förse människorna med säkra och sunda livsmedel av hög kvalitet, bland annat från havsbruk, med hjälp av integrerade produktionssystem med ursprung inom fiske, vattenbruk och jordbruk, som kontrolleras i alla led. Genom att ge det klassiska konceptet "från gård till gaffel" en ny vändning vill detta prioriterade tematiska område bidra till att konsumentskydd läggs till grund för all utveckling av nya och säkrare livsmedels- och fodertillverkningskedjor, dvs. "från gaffel till gård". I det sammanhanget skall man använda sig av de verktyg som finns inom biotekniken och ta hänsyn till de nyaste rönen inom genforskningen.

Detta slutanvändarinriktade tillvägagångssätt speglas i de sju specifika forskningsmål som fastställts. Integrerade forskningsansatser som omfattar flera specifika mål. Med tanke på att större delen av livsmedelssektorn utgörs av små företag kommer verksamhetens framgång att bero på hur väl man lyckas anpassa kunskap och förfaranden till dessa företags särskilda situation.

Forskningsprioriteringar

- Epidemiologin bakom kostrelaterade sjukdomar och allergier. Målet är att undersöka de komplexa sambanden mellan kost och metabolism, immunsystem, genetisk bakgrund och miljöfaktorer i syfte att identifiera viktiga riskfaktorer och utveckla gemensamma europeiska databaser.

Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: epidemiologiska undersökningar av hälsoeffekterna av diet, kost och levnadsvanor för konsumenter och specifika befolkningsgrupper som till exempel barn, och på förebyggande respektive utveckling av specifika sjukdomar, allergier och åkommor, metoder och modeller för mätning och analys av livsmedels sammansättning och kostintag, riskbedömning, epidemiologi och intervention, samt undersökning av vilken inverkan genetiska variationer har, med hjälp av funktionsgenomik.

- Kostens inverkan på hälsan: Målet är att tillhandahålla den vetenskapliga grunden för att förbättra hälsan genom kostval och att utveckla nya, hälsofrämjande livsmedel, bl.a. med tanke på nya produkter, produkter från ekologiskt jordbruk, mervärdesmat, produkter som innehåller genetiskt modifierade organismer samt sådana som bygger på den senaste bioteknikutvecklingen, med hjälp av bättre kunskap om livsmedelsmetabolism och genom att utnyttja de möjligheter som redan nu erbjuds inom proteomik och bioteknik.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: de allmänna sambanden mellan kost och hälsa, livsmedelsingredienser, patogeners inverkan, inverkan på hälsan av kemiska föroreningar och nya smittämnen av priontyp, förebyggande av sjukdomar, näringsbehov och interventionsstrategier som syftar till att främja hälsan, faktorer som påverkar konsumenternas inställning till livsmedel och livsmedelsproduktion, hälsofrämjande livsmedels egenskaper, metoder för bedömning av risker och fördelar med näringsämnen och bioaktiva ämnen, olika befolkningsgruppers särskilda egenskaper, t.ex. de äldres och barnens situation.

- Förfaranden för "spårbarhet" under hela produktionskedjan: Målet är att bygga ut den vetenskapliga och tekniska basen för att möjliggöra fullständig spårbarhet, till exempel genetiskt modifierade organismer, däribland sådana som bygger på den senaste utvecklingen inom biotekniken från råvarans ursprung till inhandlade livsmedelsprodukter och på så sätt öka konsumenternas förtroende för livsmedelsutbudet.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: utveckling, provning och harmonisering av teknik och metodik för fullständig spårbarhet genom hela livsmedelskedjan, skalökning, genomförande och provning av metoder i hela livsmedelskedjor, äkthetsintyg, korrekt märkning, tillämpning av HACCP (Hazard Analysis Critical Control Point) under hela livsmedelskedjan.

- Metoder för att analysera, upptäcka och kontrollera kemiska föroreningar och patogena mikroorganismer (virus, bakterier, parasiter och nya typer av smittämnen av priontyp): Målet är att bidra till utveckling, förbättring, validering och harmonisering av tillförlitliga och kostnadseffektiva metoder för provtagning och mätning av kemiska föroreningar och befintliga eller nya patogena mikroorganismer (t.ex. virus, bakterier, jäst, svampparasiter och nya typer av smittämnen av priontyp, inbegripet utarbetande av metoder för ante-mortem-diagnos av BSE och scrapie) för att kunna kontrollera säkerheten i livsmedels- och foderförsörjningen, och garantera korrekta uppgifter för riskanalys.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: metoder och normer för analys och spårning av livsmedelsburna patogener och kemiska föroreningar, inbegripet standardförberedande aspekter, modellering och tillvägagångssätt för att förbättra befintliga strategier för förebyggande och kontroll, provtagning för spårning och geografisk kartläggning av prioner, prioners överföring och livslängd,

- Säkrare och miljövänliga tillverkningsmetoder och sundare livsmedel: Målet är att utveckla jordbrukssystem med lägre insats (jord- och vattenbruk) baserade på integrerade produktionssystem, resurssnålare metoder, även ekologiskt jordbruk, samt användning av växt- och djurforskning samt bioteknik och förbättrade omvandlingsprocesser i syfte att producera säkrare sundare, näringsrika, funktionella och varierade livsmedel och djurfoder och förbättra dessas kvalitet med hjälp av innovativ teknik.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: utveckling av bättre integrerade produktionssystem, resurssnålare jordbruksmetoder, ekologiskt jordbruk och GMO-baserad produktion samt metoder för bearbetning och distribution och innovativa tekniker för säkrare och näringsrikare livsmedel och foder av högre kvalitet, enskild och jämförande bedömning av säkerhets-, kvalitets-, miljö- och konkurrensaspekter på olika produktionsmetoder och livsmedel, förbättrad djurhållning, avfallshantering och djuromsorg från gård till slakteri, tillämpning av djur- och växtforskning samt bioteknik, inbegripet genforskning, för utveckling av råvaror av högre kvalitet och näringsrika livsmedel.

- Konsekvenser för människors hälsa av djurfoder och användande av biprodukter av olika slag i djurfoder: Målet är att förbättra kunskapen om djurfoders roll, även produkter som innehåller genetiskt modifierade organismer och användning av biprodukter av olika ursprung i djurfoder, i livsmedelssäkerheten, minska användningen av olämpliga råvaror och utveckla alternativa, nya djurfoderkällor.

Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: epidemiologiska undersökningar av djurfoderrelaterade, foderburna sjukdomar, vilken inverkan råvaror (inbegripet avfalls- och biprodukter av olika ursprung) samt bearbetningsmetoder, tillsatser och veterinärläkemedel som används i djurfoder har på djurs och människors hälsa, förbättrad avfallshantering i syfte att garantera att vissa specifika högriskämnen och förbjudna material inte hamnar i foderkedjan, nya källor för protein, fett och energi, som ersättning för kött- och benmjöl, för bästa möjliga tillväxt, förökningspotential och livsmedelsproduktkvalitet.

- Miljöriskers inverkan på hälsan: Målet är att fastställa vilka miljöfaktorer som är skadliga för hälsan, och att öka kunskapen om de berörda mekanismerna och om hur man kan förebygga eller minska dessa effekter och risker.

a) Risker som är kopplade till livsmedelskedjan (kemiska, biologiska och fysikaliska).

b) Kombinerad exponering för godkända ämnen, inbegripet konsekvenser av lokala miljökatastrofer och föroreningar för livsmedelssäkerheten, med betoning på kumulativa risker, smittvägar till människan, konsekvenser på lång sikt och exponering för låga doser samt påverkan på särskilt utsatta grupper, i synnerhet barn.

- Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: Identifiering av orsaker (inbegripet föroreningar) och fysiologiska mekanismer som ligger bakom miljö- och livsmedelsrelaterade miljöfaror, och ökad kunskap om exponeringsvägar, beräkning av kumulativ, lågdoserad och kombinerad exponering, samt effekter på lång sikt. Dessutom definition och skydd av särskilt känsliga grupper, miljöfaktorer och -mekanismer som medverkar till det ökande antalet allergier, inverkan av ämnen som stör endokrina organ, kronisk kemisk förorening och kombinerade miljöexponeringar, överföring av vattenrelaterade sjukdomar (parasiter, virus, bakterier osv.).

Forskningsverksamheten inom detta prioriterade temaområde omfattar grundforskning vid frontlinjen om frågor som är direkt relaterade till ett eller flera ämnen inom temaområdet. Två kompletterande metoder skall användas - en receptiv och öppen, och en proaktiv.

1.1.6 Hållbar utveckling, globala förändringar och ekosystem

I fördraget fastställs att hållbar utveckling skall vara ett centralt mål för Europeiska gemenskapens verksamhet, vilket betonades under Europeiska rådet i Göteborg. Globala förändringar , tryggad energiförsörjning, hållbara transporter, hållbar förvaltning av Europas naturresurser och dessa områdens samband med mänsklig verksamhet skall i detta sammanhang läggas till grund för detta prioriterade temaområde för forskning. Målet med åtgärderna inom detta prioriterade tematiska område är att stärka den vetenskapliga och tekniska kapacitet som gemenskapen behöver för att kunna få till stånd en hållbar utvecklingsmodell på lång och kort sikt som omfattar miljörelaterade, ekonomiska och sociala aspekter, och kunna bidra på ett betydelsefullt sätt till det arbete som görs internationellt för att lindra eller till och med vända den aktuella tendensen, för att förstå och hantera globala förändringar och kunna bevara balansen i ekosystemen.

1.1.6.1 Hållbara energisystem

De strategiska målen berör minskning av utsläppen av växthusgaser och föroreningar, säkrad energiförsörjning, ökad användning av förnybar energi samt strävan efter ökad konkurrenskraft för gemenskapens industri. För att uppnå dessa mål på kort sikt krävs omfattande forskningsinsatser som uppmuntrar användningen av teknik som håller på att utvecklas, och som främjar förändrade efterfråge- och konsumtionsmönster i fråga om energi genom att förbättra energieffektiviteten och integrera förnybar energi i energisystemet. . Införandet av hållbar utveckling på lång sikt kräver också omfattande FoTU-insatser i syfte att garantera att energi och förnybara energikällor, nya energibärare och ny teknologi som till exempel väte och bränsleceller som i sig utgör en ren energikälla blir tillgängliga på ekonomiskt attraktiva villkor och att övervinna de potentiella hindren för deras införande.

Forskningsprioriteringar

i) Forskningsverksamhet med inverkan på kort och medellång sikt

Gemenskapens FoTU-verksamhet hör till de viktigaste instrumenten för att främja genomförandet av nya bestämmelser på energiområdet och på ett avgörande sätt påverka dagens ohållbara utvecklingsmönster, som präglas av växande beroende av import av fossila bränslen, ständigt ökande energibehov, allt fler trafikstockningar i transportsystemet och ökande koldioxidutsläpp. FoTU-verksamheten kan erbjuda nya tekniska lösningar som kan påverka konsumenternas och användarnas beteende, särskilt i stadsmiljö .

Målet är att få ut tekniska lösningar på marknaden så fort som möjligt genom demonstrationsåtgärder och andra forskningsåtgärder inriktade på marknaden och som omfattar pilotmiljöer för konsumenter och användare och där tekniska, organisatoriska, institutionella, finansiella och samhällsrelaterade aspekter beaktas.

- Ren energi, särskilt förnybara energikällor och deras integrering i energisystemet inbegripet förvaring, distribution och användning

Syftet är att föra ut förbättrad teknik för förnybar energi på marknaden och att integrera förnybar energi i nät och distributionskedjor genom att t.ex. stödja sådana aktörer som engagerat sig för "hållbara samhällen" där en stor del av energiförsörjningen utgörs av förnybar energi. I samband med sådana åtgärder kommer man att använda förbättrade tekniska och/eller socioekonomiska metoder för "grön el", värme eller biobränslen och integreringen av dessa i distributionsnät för energi eller distributionskedjor, även i kombination med konventionell energidistribution i stor skala.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: öka de viktigaste nya och förnybara energikällornas kostnadseffektivitet, effektivitet och tillförlitlighet, integrera förnybar energi och effektivt samverkande decentraliserade källor med renare konventionell och storskalig generering, validering av nya metoder för förvaring, distribution och användning av energi.

- Energisparande och energieffektivitet, inbegripet det som skall åstadkommas genom användning av förnybara råvaror.

Det övergripande målet är att minska efterfrågan på energi med 18 % till 2010 för att bidra till att EU skall kunna uppfylla sina åtaganden att bekämpa klimatförändringen och trygga energiförsörjningen. Tyngdpunkten i forskningsverksamheten skall framför allt ligga på eko-byggnader för besparing av energi och förbättrad miljö och livskvalitet för de boende. Verksamhet för kombinerad produktion av el, värme och kyla (polygeneration) kommer att bidra till att gemenskapen uppnår målet att fördubbla användningen av kraftvärme för elproduktion i EU, från 9 % till 18 % till 2010, och förbättra effektiviteten i den kombinerade produktionen av el, värme och tjänster för kylning genom användning av ny teknik, som t.ex. bränsleceller och integrering av förnybara energikällor.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: öka sparande och effektivitet, huvudsakligen i stadsmiljö och framför allt i byggnader, genom optimering och validering av nya metoder och tekniker, däribland även kraftvärme och fjärrvärmesystem/system för kylning, möjligheter som erbjuds genom lokal produktion och användning av förnybar energi för en mer effektiv uppvärmning av byggnader.

- Alternativa motorbränslen.

Enligt kommissionens ambitiösa mål skall 20 % av all diesel och bensin ersättas med alternativa bränslen inom vägtransportsektorn före 2020. Syftet är att trygga energiförsörjningen ytterligare genom att minska beroendet av import av flytande kolväten och att ta itu med problemet med utsläppen av växthusgaser från transportsektorn. Kortsiktig FoTU skall, i enlighet med meddelandet om alternativa bränslen för vägtransport, på kort sikt koncentreras på tre typer av alternativa motorbränslen som har potential att få betydande marknadsandelar - biobränslen, naturgas och väte.

Forskningsverksamheten skall inriktas på följande: integrering av alternativa motorbränslen i transportsystemet, främst i system för ren stadstrafik, kostnadseffektiv och säker produktion, lagring och distribution (inbegripet infrastruktur för bränslepåfyllning) av alternativa motorbränslen, optimal användning av alternativa bränslen i nya koncept för energieffektiva fordon, strategier och verktyg för hantering av omvandlingen av marknaden för alternativa motorbränslen.

ii) Forskningsverksamhet med inverkan på lång sikt

På medellång och längre sikt är målet att utveckla nya och förnybara energikällor och nya energibärare som till exempel väte som är både billiga och rena och låter sig integreras i ett långsiktigt hållbart energiförsörjnings- och efterfrågesammanhang, både för stationära och mobila tillämpningar. En fortsatt användning av fossila bränslen under den närmsta framtiden kräver dessutom kostnadseffektiva lösningar för en minskning av koldioxidutsläppen. Målet är att uppnå ytterligare minskningar av utsläppen av växthusgaser, efter det att Kyotoprotokollets tidsfrist löpt ut år 2010. Framtida storskalig utveckling av sådan teknik kommer att kräva avgörande förbättringar av dess kostnadseffektivitet och andra konkurrensaspekter, i jämförelse med konventionella energikällor, inom ramen för det socioekonomiska och institutionella sammanhang där de utnyttjas.

- Bränsleceller, inbegripet tillämpningar för dessa: bränsleceller utgör en ny teknik, som på längre sikt väntas kunna ersätta stora delar av dagens bränslesystem inom industri, byggnader och vägtransport, tack vare högre effektivitet, lägre föroreningsnivåer och en potential för låga kostnader. Det långsiktiga kostnadsmålet ligger på 50 euro per kW för vägtransport och 300 euro för fasta tillämpningar för långtidsanvändning samt för bränsleceller/elektrolysanläggningar.

Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: kostnadsminskningar i fråga om tillverkning av bränsleceller och i tillämpningar för byggnader, transport och decentraliserad elproduktion, avancerade material för låg- och högtemperaturbränsleceller för ovan nämnda tillämpningar.

- Ny teknik för energibärare/energitransport och lagring på europeisk nivå, särskilt väte: Syftet är att utveckla nya metoder för en hållbar energiförsörjning på lång sikt där väte och ren el är de huvudsakliga energibärarna. När det gäller H2 måste metoder utvecklas för att användningen skall kunna ske på ett säkert sätt och till motsvarande kostnad som för konventionella bränslen. Beträffande el måste nya decentraliserade och framför allt förnybara energikällor integreras på ett optimalt sätt med sammankopplade europeiska regionala och lokala distributionsnät för att försörjningen skall kunna ske på ett säkert och tillförlitligt sätt och hålla hög kvalitet.

Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: ren, kostnadseffektiv produktion av väte , , väteinfrastruktur, inbegripet transport, distribution, lagring och användning. När det gäller el kommer tyngdpunkten att ligga på nya metoder för analys, planering, kontroll och övervakning av elförsörjningen och -distributionen, och på teknik för lagring, interaktiv överföring och distributionsnät.

- Nya och avancerade koncept för förnybar energiteknik: Förnybar energiteknik kan på lång sikt utgöra ett stort bidrag till världens och EU:s energiförsörjning. Tyngdpunkten kommer att ligga på teknik med viktig framtida energipotential som kräver forskningsinsatser på lång sikt, med hjälp av åtgärder som framför allt har ett stort europeiskt mervärde, för att övervinna det stora hinder som de höga investeringskostnaderna utgör.och göra denna teknik konkurrenskraftig i förhållande till konventionella bränslen.

Forskningsverksamheten skall främst inriktas på följande: för solcellsteknik: hela produktionskedjan från råvara till solcellsystem samt integrationen av solceller i bostäder och storskaliga solcellsystem för elproduktion i megawatt-skala. För biomassa kommer hinder inom distributionskedjan för biomassa på följande områden att omfattas: produktion, förbränningsteknik, förgasningsteknik för el- och vätgas-/syntesgasproduktion och biobränslen för transport. På andra områden kommer insatsen att, på europeisk nivå, koncentreras på att integrera de särskilda aspekterna av FoTU-verksamheten som kräver långsiktig forskning.

- Avskiljning och deponering av koldioxid i kombination med anläggningar för renare fossila bränslen: Kostnadseffektiv uppsamling och bindning av koldioxid är av avgörande betydelse för att användningen av fossila bränslen skall kunna ingå i ett scenario för hållbar energiförsörjning och på så sätt minska kostnaderna för koldioxiden per ton till omkring 30 euro på medellång sikt och 20 euro på längre sikt för avskiljning på över 90 %.

Forskningsverksamheten kommer att inriktas på följande: utveckla holistiska synsätt när det gäller att få ner utsläppsnivån från energiomvandlingssystem som bygger på fossila bränslen til