SV    SV 
 
 
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN   
Bryssel den 24.6.2015  
COM(2015) 309 final  
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET  
om genomförandet av programmet för europeisk statistik 2013 -2017   
 
1 
 1. INLEDNING  
Förordning (EU) nr 99/20131 om programmet för europeisk statistik 2013 –2017 
antogs den 15 januari 2013.  
I enlighet med artikel  15 i förordningen ska kommissionen senast den 30 juni 2015 
lägga fram en lägesrapport om genomförandet av programmet för Europaparlamentet 
och rådet. Kommit tén för det europeiska statistiksystemet ska höras innan 
lägesrapporten läggs fram.  
Lägesrapporten anses vara en utvärdering av om programmet hittills uppfyllt 
kommissionens krav. Därför måste den omfatta fem utvärderingskriterier: 
effektivitet, relevans, ändamålsenlighet, europeiskt mervärde och sammanhang.  
Lägesrapporten behandlar genomförandet av programmet för europeisk statistik 
under 2013 och 2014. Relevanta framsteg under 2015 tas också upp när så är 
lämpligt.  
Lägesrapporten är uppdelad i fem avsnitt  som motsvarar de fem 
utvärderingskriterierna och ett avslutande avsnitt som innehåller några 
högnivårekommendationer.  
Programmet för europeisk statistik har fyra huvudmål. Programmet är indelat i tre 
delar som var och en riktas in på ett visst prioritetso mråde. Mål 1 och 4 omfattar 
åtgärder inom prioritetsområde  I. Mål 2 motsvarar prioritetsområde  II och mål  3 
prioritetsområde  III. De tre prioritetsområdena är i sin tur indelade i delområden på 
en eller två nivåer.  
Sammanlagt finns det 23 utförliga mål på den andra nivån fördelade över de tre olika 
prioritetsområdena. För varje mål har ett antal indikatorer fastställts. Sammanlagt 
används 114 olika indikatorer för att mäta hur väl de 23 målen uppfylls.  
Eftersom effektivitet är det mest relevanta kriteriet f ör den här typen av rapport, 
innehåller avsnittet om effektivitet en sammanfattning som följs av information om 
vilka resultat som uppnåtts hittills. Denna information presenteras på samma sätt som 
programmet är uppbyggt: prioritetsområden, delområden och de 23 utförliga målen.  
Övriga avsnitt innehåller information om programmet som helhet.  
Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning bekräftade i sin rapport om den 
kollegiala granskningen av Eurostat att Eurostat är en välskött organisation som har 
blivit starkare de senaste åren. Rapportens författare är väl kvalificerade att vägleda 
det europeiska statistiksystemet (ESS) genom en strukturell och hållbar 
modernisering av europeisk statistik för att möta allt större utmaningar i framtiden.  
2. EFFEKTI VITET  
Sammanfattning  
Kommissionen anses vara på god väg att uppfylla ett mål när 75  % eller fler av 
indikatorerna har uppfyllts. Detta betyder att 17 av 23 utförliga mål för närvarande är 
på god väg att uppfyllas, medan endast begränsade svårigheter har up pkommit för de 
sex övriga: ekonomisk styrning (1.2.2), medborgarnas Europa (3.2.1), 
                                                            
1 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr  99/2013 av den 15 januari 2013 om programmet för 
europeisk statistik 2013 –2017 (EUT L 39, 9.2.2013, s. 12).  
 
2 
 geodatastatistik, miljö - och jordbruksstatistik och annan sektorsstatistik (3.3.1 och 
3.3.4), prioriteringar och förenkling (2.1) och partnerskap inom ESS och med partner 
utanför systemet (1.1).  
Framför allt anses alla Eurostats projekt vara avgörande i den meningen att de har 
strategisk betydelse, att mycket personal är involverad eller att avsatta medel har 
använts framgångsrikt eller är på god väg.  
Goda framsteg har också  gjorts inom moderniseringsprojekten. Projekten för 
samarbete mellan medlemmarna av ESS visade goda resultat. Särskilt framgångsrika 
är nätverken för samarbete inom ESS och projekten för genomförandet av ESS 
vision. I början av 2015 beslutade kommittén för  det europeiska statistiksystemet att 
ESS vision 20202 skulle genomföras, till att börja med genom åtta projekt för 
genomförande av ESS vision. Om moderniseringsprojekten kommer att kunna 
utvecklas ytterligare, både i omfattning och räckvidd, beror på om E SS får 
kontinuerlig tillgång till resurser.  
Prioritetsområde I: Statistikprodukter  
1. Indikatorer3 
1.1 Europa 2020  
Att stärka den ekonomiska styrningen är en avgörande komponent för Europa 2020 -
strategin. Programmet för europeisk statistik var en viktig uppgiftskälla 
kommissionens rapport om varningsmekanismen och innehöll statistiska uppgifter 
för den europeiska planeringsterminen 2014 och 2015. Eurostat ansvarade för första 
gången för utarbetandet av den statistiska bilagan till rapporten om 
varningsmek anismen som är utgångspunkten för förfarandet vid makroekonomiska 
obalanser.  
Viktiga framsteg gjordes när det gällde att övervaka Europa 2020:s 
flaggskeppsinitiativ för resurseffektivitet: resultattavlan för resurseffektivitet släpptes 
i december 2013 och utvecklades vidare under 2014.  
På området socialstatistik fortsatte arbetet inom utveckling och framställning av 
högkvalitativa indikatorer för Europa  2020 och Utbildning  2020. De inledande 
resultaten som redan publicerats ger mer aktuella uppgifter om fat tigdom och 
ojämlikhet samt regionala uppgifter om fattigdom.  
På området företagsstatistik publicerades för första gången målindikatorer för 
forsknings - och utvecklingsintensitet, ett av de områden som omfattas av 
Europa  2020 -strategin, enligt reglerna i de t nya europeiska national - och 
regionalräkenskapssystemet (ENS  2010)4. Uppgifter om forskning som samordnas 
över gränserna, uttryckta i nationella budgetar för forskning och utveckling, togs 
fram snabbare. Uppgifterna används för att övervaka det europeisk a 
forskningsområdet som genomförs inom flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen.  
En flaggskeppspublikation5 om målen för Europa  2020 togs fram för första gången 
2013.  
                                                            
2 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/756730/ESS -Vision -2020.pdf/8d97506b -b802 -439e -9ea4 -
303e905f4255 . 
3 De statistiska indikatorerna beskrivs på sidorna 19 –20 i programmet om europeisk statistik 2013 –2017.  
4 http://ec.europa.eu/eurostat/web/esa -2010 . 
5  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -02-13-238. 
 
3 
 1.2 Ekonomisk styrning  
Uppgifterna för förfarandet vid alltför stora underskott validera s varje halvår vilket 
var ett viktigt framsteg under 2014. I rapporteringen i april 2014 framförde Eurostat 
en reservation mot kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna lämnat. 
Reservationen upphävdes i oktober 2014. Vid detta tillfälle framförde Euro stat inga 
reservationer mot uppgifternas kvalitet trots att metoden för det nya europeiska 
national - och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010) tillämpades för första gången. 
Uppgifterna om skulder och underskott enligt ENS 2010 åtföljdes av 
nationalräkensk apsstatistik per år och kvartal för den offentliga sektorn. I förordning 
(EG) nr  479/20096, där man fastställer hur medlemsstaterna ska lämna in statistik för 
förfarandet vid alltför stora underskott, har hänvisningen till ENS  95 bytts ut till 
ENS  2010. Ha ndboken Manual of Government Deficit and Debt  har anpassats till 
ENS  2010.  
1.3 Ekonomisk globalisering  
Tre viktiga framsteg gjordes i det pågående arbetet med globala värdekedjor: den 
Eurostatbeställda Sturgeon -rapporten om underlag för mätning av globala 
värdekedjor lades fram, samarbetsnätverk för globala värdekedjor inrättades inom 
ESS och flera medlemsstater deltar nu aktivt i FN -arbetsgruppen Friends of the 
Chair  som utarbetar globala riktlinjer för globala värdekedjor.  
2. Räkenskapssystem  
Eurostat var  mycket aktivt i genomförandet av sin handlingsplan ”Bortom BNP”. 
Handlingsplanen omfattar åren 2012 –2014 och är inriktad på tre prioritetsområden:  
a)  Vidareutveckla framställningen av statistik på hushållsnivå och av statistik 
som mäter inkomstfördelning, k onsumtion och välstånd.  
b)  Mäta livskvalitet flerdimensionellt.  
c)  Mäta miljöhållbarhet.  
2.1. Ekonomiska och sociala resultat  
Eurostat framställer och sprider högkvalitativ ekonomisk statistik om 
nationalräkenskaper, betalningsbalans, priser och köpkraftsparit et. I arbetet ingår att 
framställa statistik för väsentliga indikatorer för till exempel Europa  2020, 
resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser och de viktigaste 
europeiska ekonomiska indikatorerna. Vidare framställde Eurostat statistik för 
administrativa ändamål, till exempel för beräkning av regional BNP för 
strukturfonderna och bruttonationalinkomst (BNI) för egna budgetresurser och för 
beräkning av anställdas löner och pensioner.  
Mer detaljerade uppgifter i den preliminära inflationsb eräkningen för euroområdet 
och den första systematiska spridningen av husprisindex är andra framsteg som 
gjorts. Medlemsstaterna har också för första gången kvartalsvis skickat in prisindex 
                                                            
6  Rådets förordning (EG) nr  479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarand et vid 
alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 
10.6.2009, s. 1).  
 
4 
 för ägarbebodda bostäder och kommissionen har antagit ett förslag till ny 
ramförordning om harmoniserade index för konsumentpriser7. 
Medlemsstaterna kunde skicka in sina uppgifter om nationalräkenskaper och 
betalningsbalans enligt den nya metoden, det senaste europeiska national - och 
regionalräkenskapssystemet (ENS  2010) och sjätte utgåvan av handboken Balance of 
Payments and Internatio nal Investment Position Manual  (BPM6). Den nyligen 
införda metoden innebär att en ny standard för utbyte av statistiska uppgifter och 
metadata (SDMX) används, något som kräver att man utarbetar handböcker och 
riktlinjer.  
Arbetsgruppen för europeiska redovi sningsstandarder för den offentliga sektorn 
bildades 2014 och utarbetade en konsekvensanalys. Projektets syfte är att göra den 
finansiella rapporteringen om den offentliga sektorn mer jämförbar och tydligare 
genom att lägga grunden för standardiserad redov isning för den offentliga sektorn i 
Europa och för standarder för allmän finansiell rapportering enligt vilka räkenskaper 
ska upprättas på bokföringsmässiga grunder.  
Eurostat tog fram en rad publikationer om bland annat kvartalsuppgifter om skuld 
och under skott, statsskuldens struktur och skattetrender. Man fortsatte att publicera 
regelbundna pressmeddelanden med kvartalsuppgifter om den offentliga skulden och 
började publicera ett nytt pressmeddelande ( Euro Indicator ) om säsongrensade 
kvartalsuppgifter om offentliga underskott. Eurostat publicerade sin 
övervakningsrapport om hållbar utveckling i EU i slutet av 20138. 
För det utförliga målet 2.1.2 om centrala indikatorer publicerade Eurostat två 
handböcker: Getting messages across using indicators  och Toward s a harmonised 
methodology for statistical indicators . 
2.2 Miljömässig hållbarhet  
Den nya lagstiftningen om europeiska miljöräkenskaper (Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 538/20149) antogs av rådet och Europaparlamentet. Där 
införs nya modul er för räkenskaper för miljöskyddskostnader, sektorn för 
miljövänliga varor och tjänster samt energiflöden. En uppdaterad europeisk strategi 
för miljöräkenskaper för perioden 2014 –2018 antogs av kommittén för det 
europeiska statistiksystemet.  
3. Data  
3.1 Företag  
Eurostat avslutade de diskussioner som förts med samarbetspartner i ESS om flera 
enskilda paket som ingår i den planerade ramförordningen om integrerad 
företagsstatistik.  
Eurostat fortsatte att testa och genomföra europeisk profilering som är en me tod för 
att analysera företagsstrukturer. Dessutom lade Eurostat fram resultaten från en 
                                                            
7  http://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -7f95-11e4 -9e6e -
01aa75ed71a1.0020.02/DOC_1&format=PDF  och http://eur -
lex.europa. eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -7f95-11e4 -9e6e -
01aa75ed71a1.0020.02/DOC_2&format=PDF . 
8  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5760249/KS -02-13-237-EN.PDF/f652a97e -e646 -456a -82fc-
34949bbff956.  
9  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 538/2014 av den 16 april 2014 om ändring av förordning 
(EU) nr 691/2011 om europeiska miljöräkenskaper, EUT L  158, 27.5.2014, s.  113. 
 
5 
 studie om hur mobilpositionering kan användas för turismstatistik. Man bedrev 
fortsatta pilotstudier om hur mikrodatalänkning kan användas för att undersöka 
kopplingar  mellan statistik om företagsstrukturer och statistik om handel med tjänster 
efter affärsverksamhetens särdrag  Studier inleddes också om potentialen för 
mikrodatalänkning mellan statistik om företagsstrukturer och statistik om 
internationell handel. Euros tat fick fram de uppgifter som behövdes för att utveckla 
en ny innovationsindikator som ska användas för innovativa högtillväxtföretag. 
Medlemsstaterna tillhandahöll dessa uppgifter frivilligt.  
Eurostat publicerade data och metadata för konjunkturstatistik , turismstatistik, 
statistik om företagsstrukturer, företagsdemografi, statistik om utländska dotterbolag, 
utländska direktinvesteringar och internationell handel med varor och tjänster. 
Vidare publicerades resultaten från gemenskapens innovationsundersökn ing, 
uppgifter om vetenskap och teknologi som krävs för den nya indikatorn för 
innovationsresultat samt resultaten från undersökningen om informations - och 
kommunikationsteknik.  
Kraven för den europeiska urvalsplanen, som är en metod som används vid 
framst ällningen av konjunkturstatistik, uppdaterades.  
På området företagsstatistik publicerades för första gången målindikatorer för 
forsknings - och utvecklingsintensitet, ett av de områden som omfattas av 
Europa  2020 -strategin, enligt reglerna i det nya europei ska national - och 
regionalräkenskapssystemet (ENS  2010).  
3.2 Medborgarnas Europa  
Eurostat fortsatte sitt arbete med att utveckla och framställa indikatorer för 
politikområden som är viktiga för EU, till exempel Europa  2020, Utbildning  2020 
och de gemensamm a bedömningsramar som ligger till grund för dem, och på 
området befolkning och migration. Resultaten lades fram från den undersökning om 
livslångt lärande som görs vart femte år.  
Statistik om dödsorsaker publicerades för första gången enligt kommissionens 
förordning (EU) nr 328/201110 och förordningen om den europeiska hälsoenkäten 
antogs 201411. 
Eurostat ser över indikatorn för materiell fattigdom. Uppgifter för den reviderade 
indikatorn bör finnas tillgängliga 2015. Avsevärda framsteg gjordes när det gäller  att 
utarbeta metoder på en rad områden, bland annat för arbetskraftsundersökningen och 
statistik om inkomst - och levnadsvillkor.  
En första uppsättning indikatorer för att mäta utveckling, välmående och hållbar 
utveckling spreds 2013 medan flera publikatio ner och nya indikatorer togs fram 
201412. 
                                                            
10 Kommissionens förordning (EU) nr  328/2011 av den 5 april 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och 
rådets förordn ing (EG) nr  1338/2008 om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet 
vad gäller statistik om dödsorsaker (EUT L  90, 6.4.2011, s.  22). 
11 Kommissionens förordning (EU) nr  68/2014 av den 27  januari 2014 om ändring av förordning (EU) 
nr 141/2013 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr  1338/2008 om 
gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet vad gäller statistik som grundas på den 
europeiska hälsoenkäten (EHIS) med anledning av Kroatiens ansl utning till Europeiska unionen (EUT  L 23, 
28.1.2014, s. 9).  
12  http://ec.europa.eu/eurostat/web/sdi/indicators  
 
6 
 Eurostat har börjat genomföra de åtgärder som anges i förordning (EU) nr 
1260/201313 om europeisk befolkningsstatistik som antogs 2013.  
Goda framsteg har gjorts när det gäller översynen av arbetskraftsundersökningen  
vars syfte är att ta fram nya och mer utförliga uppgifter om arbetsmarknaden. Det 
nya regelverket för statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften 
(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 545/201414) och för programmet 
med ad hoc -moduler för åren 2016 –2018 (kommissionens delegerade förordning 
(EU) nr  1397/2014 av den 22 oktober 201415) antogs under 2014. Eurostat 
publicerade uppdaterade indikatorer för Europa 2020 -strategin, andra indikatorer för 
utbildning och livslångt lärande som tagits fram  med hjälp av uppgifter från 
arbetskraftsundersökningen och nya uppgifter om funktionshinder. 
Genomförandeförordningar antogs för statistik om utbildning och livslångt lärande16 
och för statistik om inkomst - och levnadsvillkor17. 
3.3 Geodatastatistik, miljö - och jordbruksstatistik och annan sektorsstatistik  
Kontrollen av att uppgifterna från medlemsstaterna uppfyller kraven utökades till att 
även omfatta uppgifternas kvalitet. Insatser gjordes för att få fram mer fullständiga 
uppgifter och minska tidsåtgången  för att ta fram statistik för jordbruk och fiske, 
miljön samt räkenskaper och energi. Denna statistik publiceras nu med en dags 
kortare fördröjning.  
Genom kommissionens förordning (EU) nr  715/201418 infördes en ny förteckning 
över variabler för 2016 års un dersökning om jordbrukets struktur.  
Eurostat gjorde en första användarundersökning om energistatistik. Ett framsteg på 
området energistatistik var att årliga uppgifter om kärnenergi började publiceras på 
nätet. En handbok för statistik om hushållens energi förbrukning publicerades i slutet 
av 2013. Energistatistikförordningen19 ändrades så att den omfattar hushållens 
slutliga energiförbrukning per bränsle och användning.  
Tidiga skattningar av koldioxidutsläpp från energiförbrukning publiceras för 
närvarande u ngefär fem månader efter referensårets slut. Metoder för att beräkna 
                                                            
13  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr  1260/2013 av den 20 november 2013 om europeisk 
befolkningsstatistik (EUT  L 330, 10.12.2013, s . 39). 
14  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 545/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets 
förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i 
gemenskapen (EUT  L 163, 29.5.2014, s. 10).  
15  Kommiss ionens delegerade förordning (EU) nr  1397/2014 av den 22 oktober 2014 om ändring av förordning 
(EU) nr  318/2013 om antagande av programmet med ad hoc -moduler för åren 2016 –2018 för den 
arbetskraftsundersökning som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr  577/98 (EUT L 370, 30.12.2014. s. 42).  
16  Kommissionens förordning (EU) nr  1175/2014 av den 30 oktober 2014 om genomförande av 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 452/2008 om framställning och utveckling av statistik om 
utbildning och livslångt l ärande vad gäller statistik över vuxnas deltagande i livslångt lärande (EUT L 316, 
4.11.2014, s. 4).  
17 Kommissionens förordning (EG) nr  112/2013 av den 7 februari 2013 om tillämpning av Europaparlamentets 
och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenska psstatistik över inkomst - och levnadsvillkor (EU –
Silc) (EUT L 37, 8.2.2013, s. 2).  
18  Kommissionens förordning (EU) nr  715/2014 av den 26 juni 2014 om ändring av bilaga III till 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr  1166/2008 om undersökningar o m jordbrukets struktur 
och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket vad gäller förteckningen över de variabler som 
ska samlas in i 2016  års undersökning om jordbrukets struktur (EUT L 190, 28.6.2014, s.  8). 
19  Kommissionens förordning (EU) nr  431/2014 av den 24  april 2014 om ändring av Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr  1099/2008 om energistatistik, vad gäller genomförandet av årsstatistiken över 
hushållens energiförbrukning (EUT  L 131, 1.5.2014, s. 1).  
 
7 
 skattningar av växthusgasutsläpp från olika transportmedel ”bottom -up” är nu under 
utveckling.  
Utvecklingen av indikatorer för övervakning av de mål som satts upp i vitboken om 
transporte r från 2011 gick framåt.  
En ändring av den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter 
antogs20. 
Eurostat utarbetade i nära samarbete med generaldirektoratet för regional - och 
stadspolitik och Regionkommittén den regionala årsboken och de n medföljande 
elektroniska versionen, statistikatlasen.  
Samordningen av nationella initiativ för övervakning av statistik om marktäckning 
och markanvändning utökades. Avsikten är att kunna utarbeta en långsiktig strategi 
för undersökningen om statistik om markanvändning och marktäckning.  
Prioritetsområde II: Produktionsmetoder för europeisk statistik  
1. Kvalitetsledning inom ESS  
En ny omgång kollegial granskning inleddes under 2013. Av sammanlagt 32 länder 
(EU:s medlemsstater plus de fyra Efta - och EES-länderna) och Eurostat deltog i 
granskningen. Varje land och Eurostat fyllde i frågeformulär för självbedömning och 
under 2014 genomfördes kollegial granskning av 12 länder och Eurostat. 
Granskningen av Eurostat, som gjordes av Europeiska rådgivande or ganet för 
statistikstyrning, avslutades och rapporten lades fram.  
Det pågående arbetet med att sammanjämka kvalitetsledningssystemen inom ESS 
och Europeiska centralbankssystemet är inriktat på verktyg för genomförande och 
övervakning, särskilt för den kollegiala granskningen och de statistiska granskningar 
som görs i respektive system.  
Det arbete som utförs av gruppen Sponsorship on Quality  och genomförandet av dess 
rekommendationer för kvalitetsrapportering ledde fram till att en gemensam 
integrerad me tadatastruktur utarbetades och 2014 års utgåva av European Statistical 
System Handbook for Quality Reports  publicerades. I samarbete med övriga ESS -
medlemmar började Eurostat under 2014 att planera för genomförandet av 
prioritetsområdet kvalitet i ESS visi on 2020. Den europeiska konferensen om kvalitet 
i officiell statistik, som anordnas vartannat år, hölls i Wien. Ett nytt förfarande för att 
hantera och rapportera fel i offentliggjord statistik utarbetades och godkändes för 
framtida användning Eurostat und er 2014.  
2. Prioriteringar och förenkling  
Enligt programmet för europeisk statistik krävs att prioriteringar fastställs för att se 
till att målen för femårsperioden kan uppnås med hjälp av tillgängliga resurser på 
både nationell och europeisk nivå. Eurosta t fastställer således årliga prioriteringar i 
samråd med användare och producenter av statistik. Prioriteringarna bestäms på 
grundval av en översyn av befintliga statistikkrav där man fastställer vilka rättsakter 
som ska upphävas, vilka frivilliga uppgifts insamlingar som ska upphöra (enligt 
gentlemen’s agreement ) och vilka områden som kan minskas eller förenklas. 
Införandet av en produktförteckning för ESS har förbättrat systemet för fastställande 
                                                            
20  Kommissionens förordning  (EU) nr  868/2014 av den 8 augusti 2014 om ändring av bilagorna till 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr  1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur 
för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT  L 241, 13.8.2014, s. 1).  
 
8 
 av prioriteringar. Detta är särskilt viktigt när resurserna faktiskt minskar, både inom 
Eurostat och i medlemsstaterna, och statistikkontoren måste anstränga sig avsevärt 
för att svara mot den ökande efterfrågan trots minskade resurser.  
Arbetet med att rationalisera och modernisera statistiken om vatten och skog ha r 
påbörjats. Ändringen av förordningen om järnvägstransporter, som innebär att 
medlemsstaterna inte längre kommer att behöva lämna uppgifter för vissa tabeller, 
lades fram för lagstiftaren. Åtgärder vidtogs för att förenkla fiskestatistiken genom 
användnin g av fångstuppgifter som lämnas inom den gemensamma fiskeripolitiken. 
En rad ändringar görs för att förenkla jordbruksstatistiken, bland annat genom att 
utforma en mer flexibel undersökning om jordbrukets struktur som ska användas från 
och med 2020, och ge nom att i större utsträckning samordna olika områden inom 
jordbruksstatistiken. Uppgifter om mark - och arrendepriser samlades in enligt en 
harmoniserad metod. Statistik om städer som samlats in inom programmet Urban 
Audit  rationaliserades ytterligare.  
Ansv aret för framställning och spridning av statistik om arbetsmarknadspolitik 
fördes över till generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering. 
Frivilliga insamlingar av uppgifter om bruttoårslöner och arbetskostnader upphörde. 
Uppgiftsi nsamlingen för framställning av statistik om arbetssjukdomar har förenklats 
och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering har under en 
fyraårsperiod gett ekonomisk stöd till detta.  
Projektet Simstat (statistik för den inre markn aden) och omarbetningen av 
inremarknadsstatistiken inleddes. Syftet för dessa förändringar var att underlätta 
uppgiftsinsamlingen och förbättra uppgifternas kvalitet.  
En rad nya riktlinjer och förklaringar togs fram och publicerades för att rationalisera 
det stöd som ges för ESS kvalifikationer och standardiserade strukturella metadata.  
Kommissionen ägnade sig inte åt något ytterligare arbete med länder utanför EU 
utöver utvidgningsländerna och länder som omfattas av den europeiska 
grannskapspolitiken.  
3. Statistik för flera olika ändamål och effektivitetsvinster i produktionen  
Moderniseringen av europeisk statistik fortsatte när kommittén för det europeiska 
statistiksystemet vid ett möte i maj 2014 beslutade att ESS Vision 2020 ska vara den 
centrala strateg in för utvecklingen av ESS fram till 2020. I ESS Vision 2020 
fastställs fem prioritetsområden: användare, kvalitet, nya datakällor, 
produktionsprocesser samt spridning och kommunikation. Ett stort steg framåt togs 
med de centrala moderniseringsprojekten (p rojekten för genomförandet av ESS 
Vision 2020) som bedrivs i samarbete med medlemsstaterna. Projekten omfattar 
bland annat nätverket för datautbyte, statistikvalidering, användning av nya 
datakällor (för administrativa uppgifter och stordata), strategiska företagsprojekt 
(modernisering av handelsstatistik och upprättande av företagsregister som är 
kompatibla inom ESS) och förutsättningarna för dessa (informationsmodeller och 
informationsstandarder, kvalitet och företagsarkitektur).  
Projektet för genomförand et av ESS Vision 2020 vad gäller statistik om den inre 
marknaden, som är inriktat på utbyte av mikrodata om handeln inom EU, framskred 
enligt planeringen. Genomförbarhetsstudien gjordes och arbetet med att utveckla en 
centraliserad dataplattform inleddes.  
 
9 
 Förberedelserna av projektet för genomförandet av ESS Vision 2020 för det 
europeiska systemet vad gäller kompatibla register för företagsstatistik avslutades 
2013 och ESS projekt för samarbetsnätverk för det europeiska systemet för 
kompatibla register för företagsstatistik inleddes 2014.  
Det viktigaste framsteget inom projektet för genomförandet av ESS Vision 2020 vad 
gäller validering var att ett valideringssystem utarbetades genom vilket Eurostat 
kommer att kunna utbyta valideringsregler med medlemsstater na och upprätta 
funktionsspecifikationer för utvecklingen av bättre valideringsverktyg.  
Kommittén för det europeiska statistiksystemet skickade ut ett pm om stordata och 
antog därefter European Statistical System Big Data Action Plan and Roadmap 1.021. 
Arbe tet med att utveckla programprototyper för användning av stordata i officiell 
statistik påbörjades på områdena hälso - och sjukvård, arbetslöshet och demografi.  
En rad moderniseringsinitiativ för framställning av social - och befolkningsstatistik 
under de ko mmande åren har tagits, till exempel vad gäller integrering av europeiska 
sociala undersökningar. Plattformen Census Hub där man kan publicera jämförbara 
och mycket detaljerade uppgifter öppnades 2014.  
Eurostat avslutade den andra projektfasen när det gäll er produktionssystemet för 
nationalräkenskaperna. Detta projekt handlar om att modernisera produktionskedjan 
för de viktigaste statistikområdena med koppling till nationalräkenskaper och 
betalningsbalans.  
En internationell överenskommelse ingicks om att an vända ett standardformat vid 
utbyte av statistik om nationalräkenskaper och betalningsbalans. Överenskommelsen 
genomfördes på EU -nivå genom att det nya europeiska national - och 
regionalräkenskapssystemet (ENS  2010) infördes och att den sjätte utgåvan av 
Balance of Payments and International Investment Position Manual  (BPM6) gavs ut. 
Goda framsteg gjordes när det gällde införandet av standarder, bland annat 
standarder för referensmetadata, kvalitetsrapportering, kodförteckningar och utbyte 
av statistiska upp gifter och metadata (SDMX) med flera som används inom ESS.  
Den reviderade versionen av ESS riktlinjer för säsongrensning godkändes av 
kommittén för det europeiska statistiksystemet och den officiella versionen av det 
nya programmet för säsongrensning släpp tes. 
4. Spridnings - och kommunikationsverksamhet  
En rad nya tjänster (webbtjänster, appar och widgetar) erbjöds för första gången. Det 
viktigaste framsteget var att Eurostats nya webbplats öppnades i december 2014. 
Särskilt uppmärksammades övergripande pub likationer, till exempel de två 
flaggskeppen Europe 2020 indicators22 och Youth in the EU . Statistics Explained  
utökades och ett nytt europeiskt nätverk för statistikstöd inrättades med 33 stödcenter 
som kan arbeta på 31 olika europeiska språk.  
Eurostat gjo rde ytterligare fyra mikrodataset tillgängliga för forskare. Diskussioner 
fördes om det är tekniskt hållbart att utveckla infrastruktur för fjärråtkomst till 
mycket konfidentiella filer ( secure -use files ). 
                                                            
21  http://www.cros -portal.eu/content/papers -big-data-context -official -statistics . 
22  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -EZ-14-001&mode=view . 
 
10 
 Eurostat publicerade två handböcker om indikatorer  Getting messages across using 
indicators  och Towards a harmonised methodology for statistical indicators . 
Europeiska rådgivande kommittén för statistik spelade en viktig roll i arbetet med att 
nå ut till forskare och involvera användare och göra mikrodata  tillgängliga för 
forskningen.  
5. Utbildning, innovation och forskning  
Eurostat fortsatte att stödja och främja samarbetet mellan medlemmarna i ESS. 
Medlemmarna uppmuntras att dela med sig av kunskap och utbyta idéer om bästa 
praxis och innovativa metoder för statistikproduktion, att samarbeta om utarbetande 
och införande av nya metoder och att främja forskning om officiell statistik. Både 
kunskapscentrum och olika internationella initiativ, till exempel ledande konferenser 
som Quality  2014  och workshoppen om stordata i officiell statistik har spelat en 
särskilt viktig roll på  det här området. Den första Conference of European Statistics 
Stakeholders  hölls 2014 och var ett bra exempel på hur banden med den akademiska 
världen och aktörernas relevans kan stärkas.  
Avsevärda framsteg gjordes när det gäller den europeiska masterutbildningen i 
officiell statistik. En genomförbarhetsstudie planerades och är nu på väg. Kommittén 
för det europeiska statistiksystemet godkände idén om en europeisk masterutbildning 
i officiell statistik, förslaget till styrdokument för programmet och bildandet av en 
kommitté för den europeiska masterutbildningen i officiell statistik.  
Prioritetsområde III: Partnerskap  
1. Partnerskap inom ESS och med partner utanför systemet  
En politisk överenskommelse om förslaget om ändring av förordning (EG) 
nr 223/2009 om europeisk statistik nåddes i december 2014. Den 19  maj 2015 
offentliggjordes den ändrade förordningen23 i Europeiska unionens officiella tidning.  
En rad förbättringar gjordes i ESS styrstruktur: framför allt blev kommittén för det 
europeiska stat istiksystemet huvudkommitté och det europeiska statistikforumet 
inrättades för att förbättra samarbetet mellan ESS och Europeiska 
centralbankssystemet.  
De övergripande bedömningarna av statistiksystemen i kandidatländerna, potentiella 
kandidatländer och lä nder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken i öst 
användes för att utarbeta samarbetsstrategier för perioden 2014 –2020. Strategin för 
statistiskt samarbete och strategin för statistiskt samarbete i de länder i öst som 
omfattas av de europeiska grannskapsinstrumenten 2014 –2020 är grunden för 
utvecklingen av hållbara och tillförlitliga statistiksystem. Inom ramen för 
utvidgningsförhandlingarna är målet genomförandet av EU:s regelverk och 
integration i ESS. Inom den europeiska grannskapspolitiken i  öst syftar samarbetet 
till att bygga upp kapacitet och tillhandahålla aktuella och tillförlitliga uppgifter för 
associeringsavtalen och de djupgående och omfattande frihandelsavtalen. Samarbetet 
med de länder i syd som omfattas av den europeiska grannskap spolitiken var inriktat 
på utvecklingen av statistikriktlinjer för dessa länder, baserade på riktlinjerna för 
europeisk statistik. Eurostat utformade ett panafrikanskt samarbetsprogram för 
                                                            
23 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr  2015/759 av den 29 april 2015 om ändring av förordning 
(EG) nr  223/2009 om europeisk statistik (EUT L  123, 19.5.2015, s.  90). 
 
11 
 statistik, medan samarbetet med höginkomstländer fortsatte i form a v informations - 
och kunskapsutbyte.  
3. RELEVANS  
Programmet för europeisk statistik fortsätter att vara relevant eftersom dess mål 
fortfarande motsvarar EU:s behov.  
Programmet motsvarar behoven inom en rad olika användarkategorier vilket visas av 
flera indi katorer:  
 Antalet användare av webbplatsen ökade under 2013 och 2014.  
 Antalet gånger Eurostats uppgifter lästes på nätet och antalet publikationer som 
laddades ned ökade både under 2013 och 2014.  
 Antalet omnämnande av Eurostat på nätet ökar stadigt.  
 Använda rtillfredsställelsen är fortsatt hög vilket visats i resultaten från 
användarenkäterna.  
 Europeiska rådgivande kommittén för statistik gav allmänt positiva utlåtanden i 
sina bedömningar av 2013 och 2014 års arbetsprogram, även om den hade 
vissa reservatione r som måste beaktas framöver.  
 En ny kommissionsförordning gjorde det möjligt att tillgodose det ökande 
antalet forskare som begär åtkomst till mikrodata.  
 Antalet förfrågningar till Eurostat från användare om uppgifter och metoder 
ökade.  
 En rad nya metoder för publicering av uppgifter infördes för att göra Eurostats 
webbplats mer kraftfull och användarvänlig.  
Programmet för europeisk statistik bidrar till politikutformningen på prioriterade 
områden. Eurostats personal var i regelbunden kontakt med kommission ens övriga 
generaldirektorat för att hålla sig informerad om deras behov och kunna bidra till 
utformningen av politik på prioriterade områden. Den information som lämnades i 
samband med politiken vidarebefordrades till allmänheten och de viktigaste 
institu tionerna, det vill säga Europaparlamentet och rådet.  
Eurostat började ge ut en publikation om Europa  2020 -politiken, den första i en ny 
serie av årliga publikationer med statistiska analyser om kommissionens viktigaste 
politiska ramar eller andra frågor av  vikt för samhället.  
Antalet parlamentsfrågor om Eurostats statistik fortsatte vara högt, med särskilt 
många frågor om statistik med koppling till finanskrisen. Eurostat stod för ett viktigt 
bidrag till den europeiska planeringsterminen genom att tillhanda hålla uppgifter och 
en rad indikatorer.  
Slutligen bör nämnas att programmet för europeisk statistik även bidrar till en 
översyn av de statistiska prioriteringarna genom lagstiftning eller genom negativa 
prioriteringar. Tre förordningar som inbegrep priorit ering antogs respektive 
föreslogs, ett förslag drogs tillbaka och två konsekvensanalyser av nya 
lagstiftningsåtgärder utfördes eller påbörjades. En lista över cirka 40 negativa 
prioriteringar upprättades och började användas så att den europeiska statistik en ska 
 
12 
 förbli relevant. Ett avsevärt antal Eurostat -anställda bytte arbetsuppgifter under 2013 
och 2014 som en följd av nya prioriteringar.  
4. ÄNDAMÅLSENLIGHET  
Eurostat har använt sina resurser, både ekonomiska tillgångar och personal, på ett 
effektivt sät t. 
Budgetens genomförande 2013 och 2014 överträffade de mål som ställts upp i 
förvaltningsplanerna och deltagandet i projekt med EU -stöd var högt. Alla 
medlemsstater drog nytta av minst ett bidrag från Eurostat.  
Produktiviteten har ökat samtidigt som perso nalen minskat. Volymen av uppgifter 
som publicerats av Eurostat ökade väsentligt trots att det sammanlagda antalet 
anställda minskade något.  
5. DET EUROPEISKA MERVÄR DET 
Programmet för europeisk statistik gör det möjligt att kontinuerligt förbättra 
kvaliteten på statistik som används för resultattavlan för Europa  2020, utveckling och 
utvärdering av flaggskeppsinitiativ och EU:s övervakning av nationell politik 
(särskilt genom stabilitets - och tillväxtpakten, förfarandet vid makroekonomiska 
obalanser och den europeiska planeringsterminen). Syftet är framför allt att förbättra 
statistikens relevans och jämförbarhet och att minska tiden mellan referensperioden 
och publiceringen av statistik. Programmet för europeisk statistik är den viktigaste 
kanalen fö r EU:s ekonomiska stöd till nationella statistikmyndigheter för 
framställning av statistik, utveckling av ny statistik och införande av nya metoder, 
klassifikationer och standarder. Den förbättrade kvaliteten på statistik framställd av 
Eurostat visar sig g enom att användarna är mer tillfredsställda med de publicerade 
uppgifternas allmänna kvalitet och jämförbarhet och med hur snabbt de framställs 
och görs tillgängliga. Programmet ger även stöd till utveckling av nya metoder för att 
framställa statistik, någ ot som kommer att öka effektiviteten och minska det 
administrativa krånglet för företag och privatpersoner. Programmet för europeisk 
statistik har sålunda gett och fortsätter att ge ett tydligt europeiskt mervärde. Detta är 
sant när det gäller alla huvudmå len i programmet för europeisk statistik och är 
särskilt märkbart inom vissa statistikområden och projekt enligt beskrivningen 
nedan.  
För mål 1 och 4  är europeisk statistik tydligt gränsöverskridande. Den utveckling, 
framställning och spridning av europeis k statistik som görs inom programmet för 
europeisk statistik kan inte göras tillräckligt bra av medlemsstaterna utan görs bättre 
på EU -nivå. Kommissionen har därför styrt denna process på EU -nivå på grundval 
av en europeisk rättsakt. Endast kommissionen ka n samordna den nödvändiga 
standardiseringen av statistiska uppgifter på europeisk nivå inom alla de 
statistikområden som omfattas av programmet för europeisk statistik, medan 
uppgiftsinsamlingen kan skötas av medlemsstaterna.  
Det mervärde som tillförs genom EU:s arbete är fortsatt att statistisk verksamhet kan 
koncentreras på EU -politik och frågor som är viktiga för ESS som helhet. Dessutom 
bidrar det till att resurserna används effektivt och hjälper de nationella 
myndigheterna att bättre utföra sitt up pdrag, där de annars kanske inte hade kunnat 
göra det, till exempel när det gäller att fastställa prioriteringar, harmonisera och 
metodutveckla.  
 
13 
 Vissa tydliga exempel från programmet för europeisk statistik under de två första 
åren: statistik om offentliga  finanser, statistik om godstransporter på väg, ESS 
samarbetsnätverk, europeiska redovisningsstandarder för den offentliga sektorn, 
statistik om markanvändning och marktäckning, statistik om den inre marknaden, 
EuroGroups -registret, plattformen Census Hub och de sociala indikatorerna för EU:s 
politik.  
För mål 2 och 3  påverkas metoderna som används i hela ESS av genomförandet av 
Eurostats plan att reformera metoderna för framställning av europeisk statistik och 
fastställandet av en ny strategi inom ESS Visio n 2020. Den här moderniseringen 
betyder att man går ifrån det traditionella sättet att framställa statistik som baseras på 
flera parallella processer, land för land och området för område. Detta är inte längre 
ett lämpligt tillvägagångssätt, varken för Eur ostat eller de nationella statistikkontoren 
som arbetar inom ESS. I överenstämmelse med ESS -strategin har man börjat skapa 
ett system för officiell europeisk statistik, där bättre samordning av det arbete som 
utförs av statistikkontoren förbättrar produkti viteten eftersom dubbelarbete undviks 
och eventuella synergier utnyttjas fullt ut.  
6. SAMMANHANG  
Under 2013 och 2014 samordnades programmet för europeisk statistik väl med andra 
EU-initiativ på andra områden, både andra Eurostat -program som programmet för 
modernisering av den europeiska företags - och handelsstatistiken24 och statistik 
framställd av andra av kommissionens generaldirektorat.  
Moderniseringen av den europeiska företags - och handelsstatistiken, ett 
finansieringsprogram på området företagsstatisti k, pågick fram till slutet av 2013. I 
artikel  3 i programmet för europeisk statistik anges det emellertid att programmet 
inte ska omfatta åtgärder som omfattas av programmet för modernisering av den 
europeiska företags - och handelsstatistiken. Det viktigas te resultatet av detta program 
var rekommendationerna om metoder för ett brett spektrum av områden med 
koppling till företags - och handelsstatistik. Som en direkt uppföljning av programmet 
och en del i programmet för europeisk statistik inledde Eurostat en  genomgripande 
översyn och integrering av företagsrelaterad statistik via en gemensam rättsakt, 
nämligen ramförordningen om integrerad företagsstatistik.  
Förhållandet mellan programmet för europeisk statistik och andra av kommissionens 
program som rör fram ställning av statistik fastställs i kommissionens beslut om 
Eurostat25 som skiljer mellan europeisk och annan statistik. I beslutet fastställs även 
Eurostats ansvar och rätt att få tillgång till administrativa register.  
7. REKOMMENDATIONER  
Särskilt uppmärks amma mål där problem har uppstått  
Även om genomförandet av programmet för europeisk statistik framskrider väl, är 
det lämpligt att fokusera på områden där begränsade problem har konstaterats för att 
                                                            
24  Europaparlamentets och rådets beslut nr  1297/2008/EG av den 16  december 2008 om ett program för 
modernisering av den europeiska företags - och handelsstatistiken (Meets -programmet) (EUT L  340, 
19.12.2008, s.  76). 
25  Kommissionens beslut 2012/504/EU av den  17 september 2012 om Eurostat (EUT L  251, 18.9.2012, s.  49). 
 
14 
 man ska kunna fortsätta arbeta för att uppnå alla mål. Re sultatet av de fokuserade 
insatserna kommer att synas i den årliga övervakningen av verksamheten.  
Tillräckliga resurser för att upprätthålla investeringarna i en modernisering av 
framställningen av europeisk statistik  
Större resurser måste investeras i ESS  för att de nationella statistikinstituten i en tid 
av neddragningar ska kunna delta aktivt i projekten för en modernisering av 
framställningen av europeisk statistik och genomföra resultaten av dessa projekt, och 
samtidigt regelbundet framställa statistik . Moderniseringen av 
statistikframställningen erbjuder ett sätt att ta itu med problemet med begränsade 
eller minskande resurser, men den kräver en inledande investering för att kunna 
fortsätta i lagom takt och garantera ett långsiktigt hållbart system.  
Utforma och genomföra projekt på EU -nivå som kan maximera det europeiska 
mervärdet  
EuroGroups -registret, projektet Simstat (statistik för den inre marknaden) och 
plattformen Census Hub är bara några exempel på projekt som har dragit nytta av det 
ökade samarb etet mellan Eurostat och de nationella statistikinstituten som blivit 
möjligt tack vare olika samarbetsinitiativ, exempelvis ESS samarbetsnätverk, som 
ingår i projekten för genomförandet av ESS Vision 2020. Det arbete som utförs när 
ESS Vision 2020 genomfö rs hjälper dessutom till att maximera det europeiska 
mervärdet.