SV (...PICT...)|EUROPEISKA KOMMISSIONEN| Bryssel den 15.6.2010 SEK(2010) 745 slutlig KOMMISSIONENS YTTRANDE om förekomsten av ett alltför stort underskott i Finland KOMMISSIONENS YTTRANDE om förekomsten av ett alltför stort underskott i Finland TILLÄMPNINGEN AV STABILITETS- OCH TILLVÄXTPAKTEN I DEN RÅDANDE KRISSITUATIONEN 1. För närvarande överstiger underskottet i de offentliga finanserna i många EU-länder det referensvärde på 3 % av BNP som fastställs i fördraget. Den ofta kraftiga försämringen av underskotts- och skuldställningen måste ses mot bakgrund av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången 2008/09 som saknar motstycke. Flera faktorer spelar in. För det första leder nedgången till minskade skatteintäkter och ökade sociala utgifter (bland annat för arbetslöshetsersättningar). För det andra, med tanke på att budgetpolitiken har en viktig roll att spela i den rådande extraordinära situationen, uppmanade kommissionen till finanspolitiska stimulansåtgärder i sin ekonomiska återhämtningsplan för Europa från november 2008 som Europeiska rådet godkände i december. I planen underströks att stimulanserna bör komma i rätt tid, vara riktade och tidsbegränsade samt anpassas till de offentliga finansernas hållbarhet och konkurrenskraften i de olika medlemsstaterna. De bör också återtas när det ekonomiska läget förbättras. Slutligen har flera länder vidtagit åtgärder för att stabilisera finanssektorn. I vissa fall har detta påverkat skuldställningen eller riskerar att ge högre underskott och skuldsättning i framtiden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan komma att återvinnas framöver. 2. Enligt stabilitets- och tillväxtpakten ska kommissionen inleda förfarandet vid alltför stora underskott om en medlemsstats underskott överskrider referensvärdet på 3 % av BNP. Ändringarna av pakten 2005 syftade till att hela den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden ska beaktas under hela förfarandet. Därigenom blir pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen, vilket också säkerställer de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. RÄTTSLIG BAKGRUND 3. I artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs ett förfarande vid alltför stora underskott. Detta förfarande specificeras i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ”om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott,” EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. 4. Enligt artikel 126.2 i fördraget ska kommissionen övervaka att budgetdisciplin iakttas på grundval av följande två kriterier: a) Huruvida andelen av det förväntade eller faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser i procent av bruttonationalprodukten överstiger referensvärdet på 3 % (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet) eller referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet. och b) Huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn i procent av bruttonationalprodukten överstiger referensvärdet 60 % (såvida inte detta procenttal minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt). 5. I artikel 126.3 i fördraget föreskrivs att om en medlemsstat inte uppfyller de krav som gäller enligt ett eller båda dessa kriterier, ska kommissionen utarbeta en rapport. Rapporten ska ”även beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna för de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”. 6. Den 12 maj 2010 Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . antog kommissionen en rapport enligt artikel 126.3 för Finland, som baserade sig på de uppgifter som de finska myndigheterna lämnade i april 2010 Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Finlands senaste anmälan återfinns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . och på kommissionens vårprognos 2010.[2][3] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Finlands senaste anmälan återfinns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . 7. Därefter, och i enlighet med artikel 126.4 i fördraget, lämnade Ekonomiska och finansiella kommittén den 27 maj 2010 ett yttrande om kommissionens rapport. 8. Enligt artikel 126.5 i fördraget ska kommissionen lämna ett yttrande till rådet, om den anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Vid ett beslut om huruvida det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott anser kommissionen att hänsyn bör tas till i) slutsatserna i dess rapport enligt artikel 126.3, och ii) Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande om denna rapport. Kommissionen har därför gjort följande överväganden beträffande Finland. ÖVERVÄGANDEN SOM GÄLLER FINLAND 9. Enligt de uppgifter som de finska myndigheterna lämnade i april 2010, skulle underskottet i de offentliga finanserna under 2010 uppgå till 4,1 % av BNP och alltså överskrida referensvärdet på 3 % av BNP. Kommissionen bedömde i sin rapport enligt artikel 126.3 att det väntade underskottet inte låg nära referensvärdet på 3 % av BNP. Den tredje tilläggsbudgeten som finansministeriet lade fram för parlamentet den 14 maj 2010 pekar på att skatteintäkterna 2010 skulle kunna bli 0,5 % av BNP högre än beräknat, huvudsakligen på grund av högre upplupna bolagsskatter. Detta tyder på att de nuvarande beräkningarna av de offentliga finanserna är förenade med uppåtrisker, men med hänsyn till att det inte gjorts någon heltäckande uppdatering av dessa beräkningar, har underskottsmålet för 2010 inte ändrats officiellt och den nuvarande bedömningen är fortfarande giltig. Det väntade överskridandet av referensvärdet kan inte betecknas som ett undantagsfall i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Bland annat har det orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten och de stimulansåtgärder som vidtagits som svar på konjunkturnedgången i linje med det europeiska ekonomiska återhämtningsprogrammet. Enligt kommissionens vårprognos 2010 minskade real BNP med 7,8 % 2009 och den förväntas återhämta sig 2010 med 1,4 %. Det väntade överskridandet av referensvärdet kan dessutom betraktas som övergående. Enligt kommissionens vårprognos 2010 kommer underskottet att falla under referensvärdet 2011, understött av den förväntade ekonomiska återhämtningen som börjar ta fart . Underskottskriteriet i fördraget är inte uppfyllt. 10. Enligt meddelandet om alltför stora underskott uppgår den offentliga bruttoskulden till 49,9 % av BNP 2010, vilket är klart under referensvärdet på 60 % av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skuldkvoten ligga på 50,5 % av BNP år 2010 och öka till 54,9 % år 2011, vilket fortfarande är under 60 % av BNP. Fördragets krav vad gäller skuldkriteriet har uppfyllts. 11. I enlighet med bestämmelserna i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten bedömde kommissionen i sin rapport också ”faktorer av betydelse”. Enligt pakten får dessa bara beaktas under de steg som leder till beslutet om förekomsten av ett alltför stort underskott, om underskottet uppfyller de båda villkoren att ligga nära referensvärdet och att överskrida det tillfälligt. Vad gäller Finland uppfylls inte dessa bägge villkor. Betraktade separat ger faktorerna av betydelse i det aktuella fallet en på det hela taget relativt positiv bild, baserat på de goda meriterna för finanspolitiken i Finland. 12. Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande enligt artikel 126.4 i fördraget överensstämmer med bedömningen i kommissionens rapport enligt artikel 126.3. SLUTSATSER Övervakningen av situationen för de offentliga finanserna i Finland, och särskilt undersökningen av om kriterierna i artikel 126.2 efterlevs, har föranlett kommissionen att utarbeta en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget. Mot bakgrund av denna rapport samt ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande finner kommissionen att Finland har ett alltför stort underskott. [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. [2] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [3] Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Finlands senaste anmälan återfinns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . ES (...PICT...)|COMISIÓN EUROPEA| Bruselas, 15.6.2010 SEC(2010) 745 final DICTAMEN DE LA COMISIÓN sobre la existencia de un déficit excesivo en Finlandia DICTAMEN DE LA COMISIÓN sobre la existencia de un déficit excesivo en Finlandia APLICACIÓN DEL PACTO DE ESTABILIDAD Y CRECIMIENTO EN LA ACTUAL SITUACIÓN DE CRISIS 1. Muchos países de la UE están confrontados actualmente a déficit de las administraciones públicas superiores al valor de referencia del 3% del PIB establecido en el Tratado. El aumento, a menudo considerable, del déficit y de la deuda debe situarse en el contexto de la crisis financiera mundial sin precedentes y de la recesión económica en 2008-2009. Pueden distinguirse varios factores. En primer lugar, la recesión económica provoca una disminución de los ingresos tributarios y un aumento de los gastos en prestaciones sociales (por ejemplo, en subsidios de desempleo). En segundo lugar, reconociendo que las políticas presupuestarias tienen un importante papel que desempeñar en la actual situación económica excepcional, la Comisión preconizó la aplicación de un conjunto de medidas de estímulo presupuestario en su Plan Europeo de Recuperación Económica de noviembre de 2008, aprobado por el Consejo Europeo en diciembre. El Plan indicaba que las medidas debían ser oportunas, selectivas y temporales y diferenciadas entre Estados miembros, a fin de reflejar sus diferentes posiciones en materia de sostenibilidad de las finanzas públicas y competitividad, y debían abandonarse cuando mejoraran las condiciones económicas. Varios países han adoptado medidas para estabilizar el sector financiero, algunas de las cuales han influido en el nivel de endeudamiento o constituyen un riesgo de aumento del déficit y de la deuda en el futuro, aunque una parte de los costes del apoyo estatal podría recuperarse posteriormente. 2. En virtud del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión debe iniciar el procedimiento de déficit excesivo (PDE) cuando el déficit de un Estado miembro rebase el valor de referencia del 3% del PIB. Las modificaciones introducidas en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento en 2005 estaban encaminadas a garantizar en particular que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en consideración en todas las etapas del PDE. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas gubernamentales para una vuelta rápida a situaciones presupuestarias saneadas teniendo en cuenta la situación económica, a fin de garantizar la sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas. BASE JURÍDICA 3. En el artículo 126 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea se establece un procedimiento de déficit excesivo (PDE). Este procedimiento se desarrolla en el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento.[1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. En virtud del artículo 126, apartado 2, del Tratado, la Comisión debe supervisar el cumplimiento de la disciplina presupuestaria basándose en dos criterios, a saber: a) si la proporción entre el déficit público previsto o efectivo y el producto interior bruto (PIB) sobrepasa el valor de referencia del 3% (a menos que la proporción haya descendido substancial y continuamente y llegado a un nivel que se aproxime al valor de referencia, o el valor de referencia se sobrepase sólo excepcional y temporalmente y la proporción se mantenga próxima al valor de referencia); y b) si la proporción entre la deuda pública y el producto interior bruto rebasa el valor de referencia del 60% (a menos que la proporción disminuya suficientemente y se aproxime a un ritmo satisfactorio al valor de referencia). 5. Según el artículo 126, apartado 3, del Tratado si un Estado miembro no cumple los requisitos de alguno de estos dos criterios, la Comisión debe elaborar un informe. En este informe también se debe tener «en cuenta si el déficit público supera los gastos públicos de inversión, así como todos los demás factores pertinentes, incluida la situación económica y presupuestaria a medio plazo del Estado miembro». 6. Partiendo de los datos notificados por las autoridades finlandesas en abril de 2010 En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Finlandia puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , y teniendo en cuenta las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, la Comisión, de conformidad con el artículo 126, artículo 3, adoptó un informe relativo a Finlandia el 12 de mayo de 2010 Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Finlandia pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Finlandia puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Finlandia pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Posteriormente, y en virtud del artículo 126, apartado 4, del Tratado el Comité Económico y Financiero emitió un dictamen sobre el informe de la Comisión el 27 de mayo de 2010. 8. El artículo 126, apartado 5, del Tratado dispone que la Comisión debe transmitir un dictamen al Consejo si considera que un Estado miembro presenta o puede presentar un déficit excesivo. Para determinar si un Estado miembro presenta o puede presentar un déficit excesivo, la Comisión estima que se debe tener en cuenta lo siguiente: a) las conclusiones de su informe elaborado de conformidad con el artículo 126, apartado 3, y b) el dictamen del Comité Económico y Financiero sobre este informe. A partir de estos elementos, la Comisión presenta las siguientes consideraciones en relación con Finlandia. CONSIDERACIONES RELATIVAS A FINLANDIA 9. Según los datos notificados por las autoridades finlandesas en abril de 2010, se preveía que el déficit de las administraciones públicas alcanzaría el 4,1% del PIB en 2010, con lo cual se rebasaría el valor de referencia del 3% del PIB. Según el informe elaborado por la Comisión en virtud del artículo 126, apartado 3, el déficit previsto no es próximo al valor de referencia del 3% del PIB. El tercer presupuesto suplementario presentado por el Ministerio de Hacienda al Parlamento el 14 de mayo de 2010 sugiere que en 2010 los ingresos tributarios podrían ser un 0,5% del PIB superiores a los planeados, debido principalmente a unos mayores ingresos procedentes del impuesto de sociedades. Por ello, la situación de las finanzas públicas podría ser mejor que la contemplada en las actuales previsiones presupuestarias, pero, dado que no se ha realizado una actualización completa de estas previsiones, las autoridades finlandesas no han modificado el objetivo de déficit para 2010, y la presente evaluación sigue siendo válida. El exceso previsto sobre el valor de referencia puede calificarse de excepcional en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, es el resultado de una grave recesión económica en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y de las medidas de estímulo tomadas para hacer frente a la recesión económica de conformidad con el Plan Europeo de Recuperación Económica. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el PIB real se contrajo un 7,8% en 2009 y se prevé que se recupere en 2010, con una tasa de crecimiento del 1,4%. Por otra parte, el exceso previsto sobre el valor de referencia puede considerarse temporal. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit disminuiría por debajo del valor de referencia en 2011 si se confirma la recuperación económica. No se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado. 10. Según la notificación realizada en el marco del PDE, la deuda bruta de las administraciones públicas se mantiene por debajo del valor de referencia del 60% del PIB, situándose en el 49,9% del PIB en 2010. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el ratio de deuda sería del 50,5% del PIB en 2010 y aumentaría al 54,9% del PIB en 2011, manteniéndose, pues, por debajo del 60% del PIB. Se cumple el criterio de deuda establecido en el Tratado. 11. De conformidad con lo dispuesto en el Tratado y en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión también ha analizado «factores pertinentes» en su informe. Según el Pacto, estos factores sólo pueden tenerse en cuenta en las etapas del procedimiento que llevan a la adopción de una decisión relativa a la existencia de un déficit excesivo si el déficit cumple la doble condición de proximidad al valor de referencia y carácter temporal del exceso sobre dicho valor. En el caso de Finlandia, no se cumple esta doble condición. Considerados en sí mismos, los factores pertinentes en el presente caso parecen relativamente favorables teniendo en cuenta los buenos antecedentes de Finlandia en el cumplimiento de sus objetivos presupuestarios. 12. El dictamen del Comité Económico y Financiero emitido de conformidad con el artículo 126, apartado 4, del Tratado es conforme con la evaluación realizada en el informe de la Comisión elaborado en virtud del artículo 126, apartado 3. CONCLUSIONES La supervisión de la situación presupuestaria en Finlandia y, en particular, el examen del cumplimiento de los criterios establecidos en el artículo 126, apartado 2, han llevado a la Comisión a elaborar un informe de conformidad con el artículo 126, apartado 3, del Tratado. Teniendo en cuenta su informe y el dictamen del Comité Económico y Financiero, la Comisión considera que en Finlandia existe un déficit excesivo. [1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Finlandia puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Finlandia pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . ET (...PICT...)|EUROOPA KOMISJON| Brüssel 15.6.2010 SEK(2010) 745 lõplik KOMISJONI ARVAMUS ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Soomes KOMISJONI ARVAMUS ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Soomes STABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHALDAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS 1. Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu valitsemissektori eelarve puudujääk lepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda 2008/2009. aasta finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad olema ajastatud, sihipärased ja ajutised ning vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures kõnealuste meetmete kohaldamine tuleks majandusolukorra paranedes lõpetada. Lisaks on mitu riiki võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad valitsuse toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada. 2. Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. ÕIGUSLIK TAUST 3. Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklis 126 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Menetlust on täpsustatud stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Ettekandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . .[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Ettekandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Vastavalt lepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini järgimist kahe kriteeriumi alusel: kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse koguprodukti ületab kontrollväärtuse 3 % (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või kui kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane); b) kas valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 60 % (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega). 5. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei vasta ühele või kummalegi kriteeriumile, peab komisjon koostama ettekande. Ettekandes tuleb võtta „arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarveseisund”. 6. Lähtudes Soome ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetest Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Kõige uuem teatis Soomele on saadaval: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . ning komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosist, võttis komisjon 12. mail 2010 artikli 126 lõike 3 alusel vastu Soomet käsitleva ettekande Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Kõige uuem teatis Soomele on saadaval: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Seejärel avaldas majandus- ja rahanduskomitee 27. mail 2010 kooskõlas artikli 126 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni ettekande kohta. 8. Lepingu artikli 126 lõikega 5 on ette nähtud, et komisjon esitab arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Selleks et jõuda otsusele, kas liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, tuleks komisjoni arvates arvesse võtta: i) komisjoni artikli 126 lõike 3 kohase ettekande järeldusi ja ii) majandus- ja rahanduskomitee arvamust kõnealuse ettekande kohta. Kõnealuste tegurite põhjal on komisjon koostanud Soome kohta hulga märkusi. MÄRKUSED SOOME KOHTA 9. Soome ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatub valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2010. aastal 4,1 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 alusel avaldatud ettekandes leidis komisjon, et kavandatud puudujääki ei saa pidada kontrollväärtuse 3 % SKPst lähedaseks. Kolmandas lisaeelarves, mille Soome valitsus 14. mail 2010. aastal parlamendile esitas, eeldatakse, et 2010. aasta maksutulu võib tulla oodatust 0,5 SKP protsendipunkti võrra suurem, eelkõige ettevõtte tulumaksu arvelt. See viitab võimalusele, et eelarvetulemus kujuneb oodatust paremaks, aga kuna uut põhjalikku prognoosi ei ole tehtud, ei ole ka 2010. aasta puudujääki ametlikult muudetud ning praegune hinnang jääb endiselt kehtima. Kavandatud kontrollväärtuse ületamist saab lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti järgi pidada erandlikuks. Eelkõige seetõttu, et selle on põhjustanud lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses tõsine majanduslik surutis ning majandussurutisega toimetulemiseks kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga võetud stimuleerivad meetmed. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt vähenes reaalne SKP 2009. aastal 7,8 % ning peaks 2010. aastal suurenema 1,4 %. Lisaks võib kontrollväärtuse kavandatud ületamist pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb puudujääk majanduse hoogustuva elavnemise toel allapoole kontrollväärtust 2011. aastal. Lepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. 10. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise kohaselt jääb valitsemissektori koguvõlg 2010. aastal tasemele 49,9 % SKPst, mis on allpool kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi järgi moodustab võlakoorem 2010. aastal 50,5 % SKPst ja tõuseb 2011. aastal tasemeni 54,9 % SKPst, mis on endiselt allpool kontrollväärtust 60 % SKPst. Lepingu võlakriteerium on täidetud. 11. Kooskõlas lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma ettekandes ka muid asjassepuutuvaid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid tegureid ülemäärast puudujääki käsitleva otsuse tegemisel arvesse võtta üksnes juhul, kui puudujääk vastab kahele tingimusele: see on kontrollväärtuse lähedal ja ajutine. Soome puhul ei ole mõlemad tingimused täidetud. Omaette vaadates on muud asjassepuutuvad tegurid praegusel juhul soodsad, eriti arvestades Soome senist head eelarvedistsipliini. 12. Lepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskomitee arvamus on kooskõlas artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni ettekandes esitatud hinnanguga. JÄRELDUS Soome eelarveseisundi jälgimise ja eriti lepingu artikli 126 lõikes 2 kehtestatud kriteeriumide järgimise kontrolli tulemusel on komisjon koostanud lepingu artikli 126 lõike 3 kohase ettekande. Komisjon, olles võtnud arvesse oma ettekannet ning majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on arvamusel, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk. [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Ettekandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Kõige uuem teatis Soomele on saadaval: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . FR (...PICT...)|COMMISSION EUROPÉENNE| Bruxelles, le 15.6.2010 SEC(2010) 745 final AVIS DE LA COMMISSION sur l’existence d’un déficit excessif en Finlande AVIS DE LA COMMISSION sur l’existence d’un déficit excessif en Finlande APPLICATION DU PACTE DE STABILITÉ ET DE CROISSANCE DANS LA SITUATION DE CRISE ACTUELLE 1. Bon nombre de pays de l’UE sont actuellement confrontés à des déficits publics supérieurs à la valeur de référence de 3 % du PIB établie dans le traité. L’accroissement souvent significatif du déficit et l’évolution de la dette doivent être replacés dans le contexte de la crise financière mondiale sans précédent et du ralentissement économique de 2008 et 2009. Plusieurs facteurs sont en jeu. Tout d’abord, le fléchissement de l’activité économique entraîne une diminution des recettes fiscales et un accroissement des dépenses de sécurité sociale (prestations de chômage, par exemple). Ensuite, reconnaissant que les politiques budgétaires sont appelées à jouer un rôle important dans la situation économique exceptionnelle que nous connaissons, la Commission a proposé une impulsion budgétaire dans son plan européen pour la relance économique de novembre 2008, approuvé par le Conseil européen en décembre. Ce plan indiquait que les mesures de relance devraient être prises en temps voulu, ciblées, temporaires, différenciées selon les États membres en fonction de la situation de chacun en termes de viabilité des finances publiques et de compétitivité, et qu’elles devraient être abandonnées lorsque les conditions économiques s’amélioreraient. Enfin, plusieurs pays ont pris des mesures pour stabiliser le secteur financier, et certaines d’entre elles ont eu une incidence sur le niveau de la dette ou font peser un risque d’accroissement du déficit et de la dette à l’avenir, bien qu’une partie des coûts du soutien apporté par l’État puisse être récupérée. 2. Au titre du pacte de stabilité et de croissance, la Commission est tenue d’engager la procédure concernant les déficits excessifs (PDE) dès que le déficit d’un État membre dépasse la valeur de référence de 3 % du PIB. Les modifications apportées en 2005 au pacte de stabilité et de croissance visaient spécifiquement à faire en sorte que la situation économique et budgétaire soit pleinement prise en compte dans toutes les phases de cette procédure. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue le cadre qui soutient les politiques gouvernementales pour un retour rapide à des positions budgétaires saines en tenant compte de la situation économique. Il assure ainsi la viabilité à long terme des finances publiques. CADRE JURIDIQUE 3. L’article 126 du traité sur le fonctionnement de l’Union européenne prévoit une procédure concernant les déficits excessifs (PDE). Cette procédure est précisée dans le règlement (CE) n° 1467/97 du Conseil «visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs» JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance.[1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Conformément à l’article 126, paragraphe 2, du traité, il incombe à la Commission d’examiner si la discipline budgétaire a été respectée et ce, sur la base de deux critères: a) si le rapport entre le déficit public prévu ou effectif et le produit intérieur brut (PIB) dépasse la valeur de référence de 3 % (à moins que le rapport n’ait diminué de manière substantielle et constante et atteint un niveau proche de la valeur de référence, ou que le dépassement de la valeur de référence ne soit qu’exceptionnel et temporaire et que ledit rapport ne reste proche de la valeur de référence); et b) si le rapport entre la dette publique et le PIB dépasse la valeur de référence de 60 % (à moins que ce rapport ne diminue suffisamment et ne s’approche de la valeur de référence à un rythme satisfaisant). 5. L’article 126, paragraphe 3, du traité dispose que si un État membre ne satisfait pas aux exigences de ces critères ou de l’un d’eux, la Commission élabore un rapport. Ce rapport de la Commission «examine également si le déficit public excède les dépenses publiques d’investissement et tient compte de tous les autres facteurs pertinents, y compris la position économique et budgétaire à moyen terme de l’État membre». 6. Sur la base des données communiquées par les autorités finlandaises en avril 2010 Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent communiquer à la Commission, deux fois l’an, leur déficit public et leur dette publique attendus et effectifs. Les données les plus récemment notifiées par la Finlande sont disponibles sur: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . et compte tenu des prévisions établies par ses services au printemps 2010, la Commission a adopté, le 12 mai 2010, un rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3, à l’égard de la Finlande Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de la Finlande se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent communiquer à la Commission, deux fois l’an, leur déficit public et leur dette publique attendus et effectifs. Les données les plus récemment notifiées par la Finlande sont disponibles sur: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de la Finlande se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Conformément à l’article 126, paragraphe 4, du traité, le comité économique et financier a ensuite rendu un avis sur ce rapport de la Commission, le 27 mai 2010. 8. L’article 126, paragraphe 5, du traité prévoit que la Commission adresse un avis au Conseil si elle estime qu’il existe un déficit excessif dans un État membre ou qu’un tel déficit pourrait se produire. Avant d’établir si un déficit excessif existe ou risque de se produire, la Commission estime qu’il y a lieu de tenir compte: i) des conclusions de son rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3, et ii) de l’avis du comité économique et financier sur ce rapport. Ces éléments ont permis à la Commission de formuler un certain nombre de considérations concernant la Finlande. CONSIDÉRATIONS CONCERNANT LA FINLANDE 9. Selon les données communiquées par les autorités finlandaises en avril 2010, le déficit public de la Finlande devrait atteindre 4,1 % du PIB en 2010, soit un niveau supérieur à la valeur de référence de 3 % du PIB. Dans son rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3, du traité, la Commission a estimé que le déficit prévu n’était pas proche de la valeur de référence de 3 % du PIB. D’après le troisième budget supplémentaire présenté par le ministère des Finances au Parlement le 14 mai 2010, les recettes fiscales de 2010 pourraient être plus importantes que prévu (de 0,5 % du PIB), essentiellement du fait d’une augmentation du montant à percevoir au titre de l’impôt sur le revenu des sociétés. La situation des finances publiques pourrait ainsi se révéler meilleure que prévu dans les projections actuelles, mais, dès lors qu’aucune actualisation complète de ces projections n’a été effectuée, l’objectif fixé pour 2010 en matière de déficit n’a pas été officiellement revu, et l’estimation actuelle reste valable. Le dépassement attendu de la valeur de référence peut être qualifié d’exceptionnel au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. En particulier, il résulte d’une grave récession économique au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance, ainsi que des mesures de relance adoptées en réponse à celle-ci conformément au plan européen pour la relance économique. Selon les prévisions établies au printemps 2010 par les services de la Commission, le PIB réel s’est contracté de 7,8 % en 2009, mais devrait avoir retrouvé une croissance de 1,4 % en 2010. En outre, le dépassement attendu de la valeur de référence peut être considéré comme temporaire. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, si la reprise économique attendue se confirme, le déficit retombera sous la valeur de référence en 2011. Pour le moment, le critère du déficit prévu par le traité n’est pas rempli. 10. D’après les données communiquées dans le cadre de la PDE, la dette publique brute restera inférieure à la valeur de référence de 60 % du PIB, se chiffrant à 49,9 % du PIB en 2010. Dans leurs prévisions du printemps 2010, les services de la Commission tablent, quant à eux, sur un ratio d’endettement s’établissant à 50,5 % du PIB en 2010, puis augmentant pour atteindre 54,9 % du PIB en 2011, restant ainsi inférieur à 60 % du PIB. Le critère de la dette prévu par le traité est rempli. 11. Conformément aux dispositions du traité et du pacte de stabilité et de croissance, la Commission a également analysé les «facteurs pertinents» dans son rapport. Selon le pacte de stabilité et de croissance, ces facteurs ne peuvent être pris en compte dans le processus conduisant à la décision constatant l’existence d’un déficit excessif que si la double condition d’un déficit proche de la valeur de référence et de dépassement de caractère temporaire est remplie. Dans le cas de la Finlande, cette double condition n’est pas remplie. En soi, les facteurs pertinents examinés dans le cas présent semblent toutefois relativement favorables, compte tenu des bons antécédents de la Finlande dans le domaine de la politique budgétaire. 12. L’avis rendu par le comité économique et financier conformément à l’article 126, paragraphe 4, du traité concorde avec l’évaluation effectuée par la Commission dans son rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3. CONCLUSION La surveillance de la situation budgétaire de la Finlande et, en particulier, la vérification du respect des critères fixés par l’article 126, paragraphe 2, ont amené la Commission à élaborer un rapport conformément à l’article 126, paragraphe 3, du traité. Compte tenu de son rapport et de l’avis du comité économique et financier, la Commission estime qu’il existe un déficit excessif en Finlande. [1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent communiquer à la Commission, deux fois l’an, leur déficit public et leur dette publique attendus et effectifs. Les données les plus récemment notifiées par la Finlande sont disponibles sur: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de la Finlande se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . HU (...PICT...)|EURÓPAI BIZOTTSÁG| Brüsszel, 2010.6.15. SEC(2010) 745 végleges A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE a Finnországban fennálló túlzott hiányról A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE a Finnországban fennálló túlzott hiányról A STABILITÁSI ÉS NÖVEKEDÉSI PAKTUM ALKALMAZÁSA A JELENLEGI VÁLSÁGHELYZETBEN 1. Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja a Szerződésben a GDP 3%-ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű növekedését a 2008/2009-es példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először, a gazdasági visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli ellátások) emelkedésével jár együtt. Másodszor, a Bizottság – miután felismerte, hogy a költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége van – 2008 novemberében közzétette európai gazdaságélénkítési tervét, amelyben költségvetési ösztönzők alkalmazását indítványozta; a tervet az Európai Tanács decemberben jóváhagyta. A terv hangsúlyozta, hogy az ösztönzésnek időszerűnek, célzottnak és átmenetinek kell lennie, továbbá tekintettel kell lennie az egyes tagállamok államháztartásának fenntarthatósága és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre, és hogy az ösztönzést a gazdasági feltételek javulásakor le kell állítani. Végül, számos ország tett intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek közül némelyik befolyásolta az államadósság alakulását vagy a jövőben a hiány és az adósságállomány növekedésével járhat, bár az állami támogatások költségének egy része később megtérülhet. 2. A Stabilitási és Növekedési Paktum előírja, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kell a túlzott hiány esetén követendő eljárást, ha egy tagállamban a hiány meghaladja a GDP 3%-ában kifejezett referenciaértéket. A Paktum 2005-ös módosításának az volt a célja, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák és ezáltal biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. JOGI HÁTTÉR 3. A túlzott hiány esetén követendő eljárást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke írja elő. Az eljárás részletes szabályait a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . határozza meg, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része.[1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. A Szerződés 126. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján kíséri figyelemmel, nevezetesen: a) a tervezett vagy tényleges költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya túllépi-e a 3%-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya túllépi-e a 60%-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez). 5. A Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése kiköti, hogy ha egy tagállam nem felel meg az egyik vagy mindkét kritériummal kapcsolatos követelményeknek, a Bizottság erről jelentést készít. A Bizottság jelentése „figyelembe veszi, hogy a költségvetési hiány meghaladja-e az állami beruházások kiadásait, valamint minden egyéb érdemleges tényezőt, beleértve a tagállam középtávú gazdasági és költségvetési helyzetét”. 6. A finn hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Finnország legutolsó bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . alapján, és a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzését figyelembe véve, a Bizottság 2010. május 12-én a 126. cikk (3) bekezdése értelmében jelentést fogadott el Finnországra vonatkozóan A Finnországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatóak: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Finnország legutolsó bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . A Finnországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatóak: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Ezt követően a Szerződés 126. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2010. május 27-én véleményezte a Bizottság jelentését. 8. A Szerződés 126. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A túlzott hiány fennállására vagy esetleges bekövetkezésére vonatkozó döntéshez a Bizottság szerint figyelembe kell venni a következőket: i. a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésének következtetéseit, és ii. a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság ezen jelentéssel kapcsolatos véleményét. Ezen elemek alapján a Bizottság Finnországra vonatkozóan számos észrevételt fogalmazott meg. FINNORSZÁG VONATKOZÁSÁBAN FELMERÜLT ÉSZREVÉTELEK 9. A finn hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok alapján a finnországi államháztartási hiány a várakozások szerint 2010-ben eléri a GDP 4,1%-át, tehát túllépi a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 126. cikk (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentés szerint a tervezett hiány nincs közel a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértékhez. A pénzügyminisztérium által a parlamenthez 2010. május 14-én benyújtott harmadik pótköltségvetés arra utal, hogy a 2010. évi adóbevételek GDP-arányosan 0,5%-kal magasabbak lehetnek a tervezettnél, elsősorban az erőteljesebb társaságiadó-eredmények okán. Ez alapján a jelenlegi államháztartási előrejelzésekre felfelé mutató kockázatok hatnak, de mivel nem került sor az előrejelzések teljes körű aktualizálására, a 2010. évi hiánycélt hivatalosan nem változtatták meg és a jelenlegi értékelés marad érvényben. A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték tervezett túllépése kivételesnek tekinthető, és elsősorban a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek megfelelő jelentős mértékű gazdasági visszaesés és az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban a gazdasági visszaesésre válaszként elfogadott ösztönző intézkedések eredménye. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése 2009-ben 7,8%-kal szűkült és 2010-ben várhatóan 1,4%-ra áll helyre. Ugyanakkor a referenciaérték tervezett túllépése átmenetinek tekinthető. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2011-ben a referenciaérték alá csökken, amit az előre jelzett gazdaságélénkülés támaszt alá. A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül. 10. A túlzotthiány-eljárás keretében tett bejelentés szerint a bruttó államadósság a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, és 2010-ben a GDP 49,9%-át teszi ki. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése alapján az adósságráta 2010-ben a GDP 50,5%-át teszi ki, majd 2011-ben a GDP 54,9%-ára emelkedik, de továbbra is a GDP 60%-a alatt marad. A Szerződés adósságra vonatkozó kritériuma teljesül. 11. A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban a Bizottság jelentésében megvizsgálta az „érdemleges tényezőket” is. A Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően ezek csak akkor vehetők figyelembe a túlzott hiány fennállását megállapító határozathoz vezető lépések során, ha a hiány esetében teljesül a kettős feltétel, vagyis a hiány közel marad a referenciaértékhez és átmeneti. Finnország esetében a kettős feltétel nem teljesül. Az érdemleges tényezők önmagukban tekintve összességében viszonylag kedvezőek, a finnországi költségvetési politika korábbi kiváló eredményei alapján. 12. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a Szerződés 126. cikke (4) bekezdése szerinti véleménye összhangban van a Bizottság 126. cikk (3) bekezdés szerinti jelentésében megfogalmazott értékeléssel. KÖVETKEZTETÉS A finnországi költségvetési helyzet nyomon követése és különösen a 126. cikk (2) bekezdésében megállapított kritériumok teljesítésének vizsgálata alapján a Bizottság a Szerződés 126. cikke (3) bekezdésének megfelelően jelentést készített. A Bizottság saját jelentésének, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményének figyelembevételével úgy ítéli meg, hogy Finnországban túlzott hiány áll fenn. [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Finnország legutolsó bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] A Finnországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatóak: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . IT (...PICT...)|COMMISSIONE EUROPEA| Bruxelles, 15.6.2010 SEC(2010) 745 definitivo PARERE DELLA COMMISSIONE sull'esistenza di un disavanzo eccessivo in Finlandia PARERE DELLA COMMISSIONE sull'esistenza di un disavanzo eccessivo in Finlandia L'APPLICAZIONE DEL PATTO DI STABILITÀ E CRESCITA NELL'ATTUALE SITUAZIONE DI CRISI 1. Numerosi Stati membri dell’UE devono attualmente far fronte a disavanzi pubblici superiori al valore di riferimento del 3% del PIL fissato dal trattato. Il deterioramento, spesso grave, delle situazioni del disavanzo e del debito va considerato nel contesto di una crisi finanziaria e una recessione economica mondiali senza precedenti che ha caratterizzato il 2008 e il 2009. I fattori in gioco sono molteplici. In primo luogo, la recessione economica determina una diminuzione delle entrate fiscali e un aumento della spesa sociale (si pensi all'indennità di disoccupazione). In secondo luogo, riconoscendo l'importante funzione delle politiche di bilancio nell'attuale situazione economica straordinaria, nel suo piano europeo di ripresa economica del novembre 2008, approvato dal Consiglio europeo di dicembre, la Commissione ha invitato a introdurre stimoli fiscali. Secondo il piano, gli stimoli dovrebbero essere tempestivi, mirati e temporanei e andrebbero differenziati da uno Stato membro all'altro in funzione delle relative posizioni in termini di sostenibilità delle finanze pubbliche e di competitività, nonché annullati quando le condizioni economiche migliorino. Infine, diversi paesi hanno adottato misure per stabilizzare il settore finanziario, alcune delle quali hanno avuto un impatto sul debito ovvero potrebbero portare in futuro ad un aumento del disavanzo o del debito, sebbene una parte dei costi del sostegno governativo potrebbe essere recuperata in futuro. 2. Il patto di stabilità e crescita prevede che la Commissione avvii la procedura per i disavanzi eccessivi ogniqualvolta il disavanzo pubblico di uno Stato membro superi il valore di riferimento del 3% del PIL. Le modifiche apportate al patto di stabilità e crescita nel 2005 erano segnatamente intese a garantire che in tutte le fasi di tale procedura si tenesse pienamente conto del contesto economico e di bilancio. In questo modo, il patto di stabilità e crescita costituisce il quadro a sostegno delle politiche di governo per un rapido ritorno verso posizioni di bilancio sane, tenendo conto della situazione economica e garantendo così la sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche. BASE GIURIDICA 3. L'articolo 126 del trattato sul funzionamento dell'Unione europea (TFUE) prevede una procedura per i disavanzi eccessivi. La procedura è ulteriormente specificata dal regolamento (CE) n. 1467/97 del Consiglio “per l'accelerazione e il chiarimento delle modalità di attuazione della procedura per i disavanzi eccessivi” GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6. La relazione tiene anche in considerazione le " Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes ", approvate dal Consiglio ECOFIN il 10 novembre 2009, disponibili al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , che costituisce parte integrante del patto di stabilità e crescita.[1] GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6. La relazione tiene anche in considerazione le " Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes ", approvate dal Consiglio ECOFIN il 10 novembre 2009, disponibili al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Ai sensi dell'articolo 126, paragrafo 2, del trattato, la Commissione esamina la conformità alla disciplina di bilancio sulla base dei due seguenti criteri: a) se il rapporto tra il disavanzo pubblico, previsto o effettivo, e il prodotto interno lordo (PIL) superi il valore di riferimento del 3% (a meno che il rapporto non sia diminuito in modo sostanziale e continuo e non abbia raggiunto un livello che si avvicina al valore di riferimento; oppure, in alternativa, il superamento del valore di riferimento sia solo eccezionale e temporaneo e il rapporto resti prossimo al valore di riferimento), e b) se il rapporto debito/PIL superi il valore di riferimento del 60% (a meno che detto rapporto non si stia riducendo in misura sufficiente e non si avvicini al valore di riferimento a un ritmo adeguato). 5. L'articolo 126, paragrafo 3, del trattato dispone che se uno Stato membro non rispetta i requisiti previsti da uno o entrambi i predetti criteri, la Commissione prepara una relazione. La relazione della Commissione "tiene conto anche dell'eventuale differenza tra il disavanzo pubblico e la spesa pubblica per gli investimenti e tiene conto di tutti gli altri fattori significativi, compresa la posizione economica e di bilancio a medio termine dello Stato membro." 6. Sulla base dei dati notificati dalle autorità finlandesi nell’aprile 2010 Ai sensi del regolamento (CE) n. 479/2009 del Consiglio, gli Stati membri devono comunicare alla Commissione due volte l'anno i propri disavanzi pubblici previsti ed effettivi, nonché l'ammontare previsto ed effettivo del loro debito pubblico. Per la notifica più recente relativa alla Finlandia si rinvia al sito: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . e tenendo conto delle previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione, il 12 maggio 2010 la Commissione ha adottato una relazione sulla Finlandia Per tutti i documenti connessi alla procedura per i disavanzi eccessivi relativa alla Finlandia si rinvia al sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . ai sensi dell'articolo 126, paragrafo 3.[2][3] Ai sensi del regolamento (CE) n. 479/2009 del Consiglio, gli Stati membri devono comunicare alla Commissione due volte l'anno i propri disavanzi pubblici previsti ed effettivi, nonché l'ammontare previsto ed effettivo del loro debito pubblico. Per la notifica più recente relativa alla Finlandia si rinvia al sito: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Per tutti i documenti connessi alla procedura per i disavanzi eccessivi relativa alla Finlandia si rinvia al sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Successivamente, il 27 maggio 2010, il comitato economico e finanziario ha formulato un parere in merito alla relazione della Commissione, conformemente all'articolo 126, paragrafo 4 del trattato. 8. A norma dell'articolo 126, paragrafo 5, del trattato, la Commissione trasmette un parere al Consiglio se ritiene che in uno Stato membro esista o possa determinarsi in futuro un disavanzo eccessivo. Al fine di decidere se esista o possa determinarsi un disavanzo eccessivo, la Commissione ritiene che si dovrebbe tenere conto: i) delle conclusioni della propria relazione a norma dell'articolo 126, paragrafo 3, e ii) del parere del comitato economico e finanziario sulla suddetta relazione. Sulla base dei suddetti elementi, la Commissione ha formulato una serie di considerazioni sulla Finlandia. CONSIDERAZIONI SULLA FINLANDIA 9. Secondo i dati comunicati dalle autorità finlandesi nell'aprile 2010, il disavanzo pubblico in Finlandia salirebbe al 4,1% del PIL nel 2010, superando pertanto il valore di riferimento del 3% del PIL. La relazione della Commissione in conformità all’articolo 126, paragrafo 3, riteneva che il livello di disavanzo non è prossimo al valore di riferimento del 3% del PIL. Il terzo bilancio suppletivo presentato dal ministero delle Finanze al Parlamento il 14 maggio 2010 suggerisce che il volume delle entrate fiscali potrebbe risultare superiore dello 0,5% del PIL rispetto al previsto, principalmente grazie a un maggiore gettito proveniente dalle imposte sulle società. Ciò indicherebbe possibili correzioni al rialzo per le attuali proiezioni sulle finanze pubbliche; tuttavia, vista l'assenza di un aggiornamento comprensivo delle proiezioni, l'obiettivo di disavanzo per il 2010 non è stato ufficialmente modificato e l'attuale valutazione rimane valida. Il previsto superamento del valore di riferimento può essere considerato eccezionale ai sensi del trattato e del patto di stabilità e crescita. In particolare, è determinato da una grave recessione economica ai sensi del trattato e del patto di stabilità e crescita e dalle misure di stimolo intraprese in risposta alla crisi in conformità al piano europeo di ripresa economica. Secondo le previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione, il PIL reale ha avuto una contrazione del 7,8% nel 2009 con una previsione di ripresa all'1,4% nel 2010. Inoltre, il previsto superamento del valore di riferimento può essere considerato temporaneo. Secondo le previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione il disavanzo scenderà al disotto del valore di riferimento nel 2011, grazie al consolidarsi della prevista ripresa economica. Il criterio del disavanzo stabilito dal trattato non è soddisfatto. 10. Secondo i dati comunicati nel quadro della procedura per i disavanzi eccessivi, il debito lordo dell’amministrazione pubblica rimane al di sotto del valore di riferimento del 60% del PIL, attestandosi al 49,9% del PIL nel 2010. Nelle previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione il rapporto debito/PIL dovrebbe essere del 50,5% del PIL nel 2010 e passare al 54,9% del PIL nel 2011, comunque al di sotto del 60% del PIL. Il criterio del debito di cui nel trattato risulta soddisfatto. 11. In conformità delle disposizioni del trattato e del patto di stabilità e crescita, nella sua relazione la Commissione ha anche analizzato i “fattori significativi”. Secondo il patto di stabilità e crescita detti fattori possono essere presi in considerazione nell’iter di adozione della decisione sull’esistenza di un disavanzo eccessivo solo se il disavanzo soddisfa la duplice condizione della prossimità al valore di riferimento e della temporaneità del superamento di tale valore. Nel caso della Finlandia, questo doppio criterio non è stato soddisfatto. Considerati a sé, i fattori significativi esaminati nel caso di specie sembrano nel complesso relativamente favorevoli, sulla base dei risultati soddisfacenti finora conseguiti dalle politiche finanziarie finlandesi. 12. Il parere del comitato economico e finanziario di cui all’articolo 126, paragrafo 4, del trattato è coerente con la valutazione contenuta nella relazione della Commissione elaborata a norma dell’articolo 126, paragrafo 3. CONCLUSIONE La sorveglianza della situazione di bilancio in Finlandia e, in particolare, l'esame della conformità ai criteri di cui all'articolo 126, paragrafo 2, hanno indotto la Commissione a preparare una relazione ai sensi dell'articolo 126, paragrafo 3, del trattato. La Commissione, tenuto conto della sua relazione e visto il parere del comitato economico e finanziario, ritiene che in Finlandia esista un disavanzo eccessivo. [1] GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6. La relazione tiene anche in considerazione le " Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes ", approvate dal Consiglio ECOFIN il 10 novembre 2009, disponibili al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Ai sensi del regolamento (CE) n. 479/2009 del Consiglio, gli Stati membri devono comunicare alla Commissione due volte l'anno i propri disavanzi pubblici previsti ed effettivi, nonché l'ammontare previsto ed effettivo del loro debito pubblico. Per la notifica più recente relativa alla Finlandia si rinvia al sito: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Per tutti i documenti connessi alla procedura per i disavanzi eccessivi relativa alla Finlandia si rinvia al sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . NL (...PICT...)|EUROPESE COMMISSIE| Brussel, 15.6.2010 SEC(2010) 745 definitief ADVIES VAN DE COMMISSIE betreffende het bestaan van een buitensporig tekort in Finland ADVIES VAN DE COMMISSIE betreffende het bestaan van een buitensporig tekort in Finland DE TOEPASSING VAN HET STABILITEITS- EN GROEIPACT IN DE HUIDIGE CRISISSITUATIE 1. Tal van EU-lidstaten worden thans geconfronteerd met overheidstekorten die hoger liggen dan de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde van 3% van het bbp. De vaak ernstige verslechtering van zowel de tekort- als de schuldsituatie moet worden gezien tegen de achtergrond van de mondiale financiële crisis zonder weerga en de ongekende economische neergang in 2008/2009. Diverse factoren spelen een rol. Ten eerste resulteert de economische neergang in afnemende belastingontvangsten en stijgende uitgaven voor sociale uitkeringen (zoals werkloosheidsuitkeringen). Ten tweede heeft de Commissie, in het besef dat in de huidige buitengewone economische situatie een belangrijke rol voor het begrotingsbeleid is weggelegd, in haar Europees economisch herstelplan van november 2008, dat in december 2008 door de Europese Raad is onderschreven, opgeroepen tot het geven van een budgettaire stimulans aan de economie. In het plan wordt uitdrukkelijk gesteld dat de stimulans goed getimed, doelgericht en tijdelijk moet zijn en van lidstaat tot lidstaat dient te verschillen omdat de lidstaten in uiteenlopende posities verkeren wat de houdbaarheid van de overheidsfinanciën en het concurrentievermogen betreft. Volgens het plan moet de stimulans worden teruggedraaid wanneer het economische klimaat verbetert. Ten slotte hebben verscheidene landen maatregelen getroffen om de financiële sector te stabiliseren. Sommige van deze maatregelen zijn van invloed geweest op de schuldsituatie of houden een risico op hogere tekorten en een hogere schuld in de toekomst in, al is het niet uitgesloten dat een deel van de kosten van de overheidssteun in de toekomst wordt terugverdiend. 2. Het stabiliteits- en groeipact schrijft voor dat de Commissie de buitensporigtekortprocedure (BTP) moet inleiden als het tekort van een lidstaat uitstijgt boven de referentiewaarde van 3% van het bbp. De in 2005 in het stabiliteits- en groeipact aangebrachte wijzigingen moeten ervoor zorgen dat bij alle stappen in de BTP met name de economische en budgettaire achtergrond ten volle in aanmerking wordt genomen. Op deze wijze verschaft het stabiliteits- en groeipact een kader dat, met inachtneming van de economische situatie, het overheidsstreven naar een spoedige terugkeer naar solide begrotingssituaties ondersteunt en aldus de houdbaarheid van de overheidsfinanciën op lange termijn garandeert. JURIDISCHE ACHTERGROND 3. Artikel 126 van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie voorziet in een buitensporigtekortprocedure (BTP). Deze procedure wordt nader gepreciseerd in Verordening (EG) nr. 1467/97 van de Raad "over de bespoediging en verduidelijking van de tenuitvoerlegging van de procedure bij buitensporige tekorten" PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6. In het verslag wordt ook rekening gehouden met de "Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes" (specificaties inzake de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact en richtsnoeren over de opzet en inhoud van stabiliteits- en convergentieprogramma's), door de Raad (Ecofin) op 10 november 2009 bekrachtigd, en beschikbaar op: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , die deel uitmaakt van het stabiliteits- en groeipact.[1] PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6. In het verslag wordt ook rekening gehouden met de "Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes" (specificaties inzake de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact en richtsnoeren over de opzet en inhoud van stabiliteits- en convergentieprogramma's), door de Raad (Ecofin) op 10 november 2009 bekrachtigd, en beschikbaar op: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Overeenkomstig artikel 126, lid 2, van het Verdrag dient de Commissie op basis van de volgende twee criteria na te gaan of de hand wordt gehouden aan de begrotingsdiscipline: a) of de verhouding tussen het voorziene of feitelijke overheidstekort en het bruto binnenlands product (bbp) de referentiewaarde van 3% van het bbp overschrijdt (tenzij hetzij de verhouding in aanzienlijke mate en voortdurend is afgenomen en een niveau heeft bereikt dat de referentiewaarde benadert, hetzij de overschrijding van de referentiewaarde slechts van uitzonderlijke en tijdelijke aard is en de verhouding dicht bij de referentiewaarde blijft) en b) of de verhouding tussen de overheidsschuld en het bbp de referentiewaarde van 60% van het bbp overschrijdt (tenzij de verhouding in voldoende mate afneemt en de referentiewaarde in een bevredigend tempo benadert). 5. Artikel 126, lid 3, van het Verdrag bepaalt dat indien een lidstaat niet voldoet aan deze of aan een van deze criteria, de Commissie een verslag dient op te stellen. In het verslag moet er tevens rekening mee worden gehouden of het overheidstekort groter is dan de investeringsuitgaven van de overheid en moeten alle andere relevante factoren in aanmerking worden genomen, met inbegrip van de economische en budgettaire situatie van de betrokken lidstaat op middellange termijn. 6. Op grond van de gegevens die de Finse autoriteiten in april 2010 Overeenkomstig Verordening (EG) nr. 479/2009 van de Raad moeten de lidstaten de Commissie tweemaal per jaar in kennis stellen van hun voorziene en feitelijke overheidstekorten en schuldniveaus. De meest recente kennisgeving van Finland is te vinden op: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . hebben medegedeeld, en op grond van de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie heeft de Commissie overeenkomstig artikel 126, lid 3, van het Verdrag op 12 mei 2010 een verslag opgesteld met betrekking tot Finland Alle BTP-documenten voor Finland zijn te vinden op: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Overeenkomstig Verordening (EG) nr. 479/2009 van de Raad moeten de lidstaten de Commissie tweemaal per jaar in kennis stellen van hun voorziene en feitelijke overheidstekorten en schuldniveaus. De meest recente kennisgeving van Finland is te vinden op: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Alle BTP-documenten voor Finland zijn te vinden op: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Vervolgens heeft het Economisch en Financieel Comité overeenkomstig artikel 126, lid 4, van het Verdrag op 27 mei 2010 advies uitgebracht over het verslag van de Commissie. 8. Krachtens artikel 126, lid 5, van het Verdrag moet de Commissie advies uitbrengen aan de Raad indien zij van oordeel is dat er in een lidstaat een buitensporig tekort bestaat of kan ontstaan. Om te concluderen of er een buitensporig tekort bestaat of kan ontstaan, dient naar de mening van de Commissie rekening te worden gehouden met: i) de bevindingen van haar verslag overeenkomstig artikel 126, lid 3, en ii) het advies van het Economisch en Financieel Comité over dit verslag. Op basis van deze elementen heeft de Commissie een aantal overwegingen voor Finland opgesteld. OVERWEGINGEN BETREFFENDE FINLAND 9. Uit de gegevens die de Finse autoriteiten in april 2010 hebben meegedeeld, is gebleken dat het overheidstekort in Finland in 2010 4,1% van het bbp zal bedragen, waarmee het boven de referentiewaarde van 3% van het bbp zal uitkomen. In het verslag van de Commissie overeenkomstig artikel 126, lid 3, is geconstateerd dat het beoogde tekort niet dicht bij de referentiewaarde van 3% van het bbp ligt. Volgens de derde aanvullende begroting die het ministerie van Financiën op 14 mei 2010 bij het parlement heeft ingediend, kunnen de belastingontvangsten in 2010 evenwel 0,5% van het bbp hoger uitvallen dan gepland, zulks met name vanwege hogere ontvangsten uit de vennootschapsbelasting. Dit zou betekenen dat de huidige projecties voor de overheidsfinanciën aan opwaartse risico's onderhevig zijn, maar omdat deze projecties niet volledig zijn bijgewerkt, is het tekortdoel voor 2010 niet officieel bijgesteld en blijft de huidige beoordeling geldig. De beoogde overschrijding van de referentiewaarde kan worden aangemerkt als uitzonderlijk in de zin van het Verdrag en het stabiliteits- en groeipact en vloeit met name voort uit een ernstige economische neergang in de zin van het Verdrag en het stabiliteits- en groeipact en uit de stimuleringsmaatregelen die conform het Europees economisch herstelplan zijn genomen in verband met de economische neergang. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie is het reële bbp in 2009 met 7,8% gekrompen en zal het in 2010 herstellen tot 1,4%. Voorts kan de beoogde overschrijding van de referentiewaarde als tijdelijk worden beschouwd. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie zal het tekort in 2011, mede op basis van de verwachting dat het economisch herstel zal doorzetten, weer dalen tot onder de referentiewaarde. Er is al met al niet voldaan aan het tekortcriterium van het Verdrag. 10. Volgens de BTP-kennisgeving blijft de bruto overheidsschuld met 49,9% van het bbp in 2010 onder de referentiewaarde van 60% van het bbp. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie zal deze in 2010 uitkomen op 50,5% van het bbp en in 2011 stijgen tot 54,9% van het bbp. Ook volgens deze prognoses blijft de schuldquote dus lager dan 60% van het bbp. Er is dus voldaan aan het schuldcriterium van het Verdrag. 11. Overeenkomstig de bepalingen van het Verdrag en het stabiliteits- en groeipact heeft de Commissie in haar verslag ook "relevante factoren" onderzocht. Conform het stabiliteits- en groeipact kunnen deze factoren alleen in aanmerking worden genomen bij de stappen die leiden tot het besluit over het al dan niet bestaan van een buitensporig tekort, indien is voldaan aan de tweeledige voorwaarde dat het tekort dicht bij de referentiewaarde blijft en dat de overschrijding van de referentiewaarde van tijdelijke aard is. In het geval van Finland is niet aan deze tweeledige voorwaarde voldaan. Op zich kunnen de relevante factoren in het onderhavige geval over het geheel genomen als vrij gunstig worden beschouwd, gezien de goede resultaten van het Finse begrotingsbeleid in het verleden. 12. Het advies dat het Economisch en Financieel Comité overeenkomstig artikel 126, lid 4, van het Verdrag heeft uitgebracht, spoort met de beoordeling in het verslag dat de Commissie op grond van artikel 126, lid 3, heeft opgesteld. CONCLUSIE Naar aanleiding van het toezicht op de begrotingssituatie in Finland, en met name het onderzoek naar de naleving van de criteria van artikel 126, lid 2, heeft de Commissie een verslag opgesteld overeenkomstig artikel 126, lid 3, van het Verdrag. Gelet op haar verslag en het advies van het Economisch en Financieel Comité is de Commissie van oordeel dat in Finland een buitensporig tekort bestaat. [1] PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6. In het verslag wordt ook rekening gehouden met de "Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes" (specificaties inzake de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact en richtsnoeren over de opzet en inhoud van stabiliteits- en convergentieprogramma's), door de Raad (Ecofin) op 10 november 2009 bekrachtigd, en beschikbaar op: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Overeenkomstig Verordening (EG) nr. 479/2009 van de Raad moeten de lidstaten de Commissie tweemaal per jaar in kennis stellen van hun voorziene en feitelijke overheidstekorten en schuldniveaus. De meest recente kennisgeving van Finland is te vinden op: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Alle BTP-documenten voor Finland zijn te vinden op: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . DA (...PICT...)|EUROPA-KOMMISSIONEN| Bruxelles, den 15.6.2010 SEK(2010) 745 endelig UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN om et uforholdsmæssigt stort underskud i Finland UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN om et uforholdsmæssigt stort underskud i Finland ANVENDELSE AF STABILITETS- OG VÆKSTPAGTEN I DEN AKTUELLE KRISESITUATION 1. Mange EU-lande står i dag over for offentlige underskud, der ligger over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den ofte kraftige forværring af underskuddet og den offentlige gæld skal ses i sammenhæng med den globale finanskrise og økonomiske nedgang af hidtil uset omfang i 2008/09. Flere faktorer gør sig gældende. For det første resulterer den økonomiske nedgang i lavere skatteindtægter og stigende udgifter til sociale ydelser (f.eks. arbejdsløshedsunderstøttelse). For det andet mener Kommissionen, at finanspolitikken har en vigtig rolle at spille i den nuværende ekstraordinære situation, og derfor opfordrede den til gennemførelse af finanspolitiske stimulerende foranstaltninger i sin europæiske økonomiske genopretningsplan fra november 2008, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i december. I planen understreges det, at de stimulerende foranstaltninger bør gennemføres rettidigt, være målrettede og midlertidige og differentieres medlemsstaterne imellem for at tage hensyn til deres forskelligartede situation hvad angår konkurrenceevne og bæredygtigheden i de offentlige finanser, og at de bør afvikles, når de økonomiske forhold bliver bedre. Endelig har adskillige medlemsstater taget skridt til at stabilisere deres finansielle sektor, hvoraf nogle smitter af på den offentlige gæld eller indebærer en risiko for større underskud og gæld i fremtiden, omend nogle af omkostningerne forbundet med den offentlige støtte kan hentes hjem igen i fremtiden. 2. Kommissionen skal i henhold til stabilitets- og vækstpagten indlede proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, når en medlemsstats offentlige underskud overskrider referenceværdien på 3 % af BNP. Ændringerne af stabilitets- og vækstpagten i 2005 tjente til at sikre, at især den økonomiske og budgetmæssige situation tages fuldt ud i betragtning i alle faser af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På den måde bliver pagten en ramme, der kan benyttes som støtte for politikker, der hurtigt kan gøre de offentlige finanser sunde igen i den givne økonomiske situation og dermed sikre holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt. RETLIG BAGGRUND 3. Der er i artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsat en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Proceduren er nærmere specificeret i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Der tages i rapporten også hensyn til "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", som Økofin-Rådet godkendte den 10. november 2009, og som findes på følgende adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , som indgår i stabilitets- og vækstpagten.[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Der tages i rapporten også hensyn til "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", som Økofin-Rådet godkendte den 10. november 2009, og som findes på følgende adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. I henhold til traktatens artikel 126, stk. 2, skal Kommissionen overvåge, om budgetdisciplinen overholdes på grundlag af to kriterier, nemlig: (a) hvorvidt den procentdel, som det forventede eller faktiske offentlige underskud udgør af bruttonationalproduktet (BNP), overstiger referenceværdien på 3 % (medmindre denne procentdel er faldet væsentligt og vedvarende og har nået et niveau, der ligger tæt på referenceværdien, eller, alternativt, overskridelsen af referenceværdien kun er exceptionel og midlertidig, og nævnte procentdel fortsat ligger tæt på referenceværdien), og b) hvorvidt den procentdel, som den offentlige gæld udgør af bruttonationalproduktet, overstiger referenceværdien på 60 % (medmindre denne procentdel mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed). 5. Det fastsættes i traktatens artikel 126, stk. 3, at Kommissionen udarbejder en rapport, hvis en medlemsstat ikke opfylder kravene i forbindelse med et af eller begge disse kriterier. I rapporten skal der ligeledes "tages […] hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt". 6. På grundlag af de data, som de finske myndigheder indberettede i april 2010 I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 skal medlemsstaterne to gange om året underrette Kommissionen om deres forventede og faktiske offentlige underskud og om niveauet for deres offentlige gæld. Finlands seneste indberetning findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables , og Kommissionens økonomiske prognose fra foråret 2010 vedtog Kommissionen den 12. maj 2010 en rapport efter artikel 126, stk. 3, om Finland Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud i Finland findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm .[2][3] I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 skal medlemsstaterne to gange om året underrette Kommissionen om deres forventede og faktiske offentlige underskud og om niveauet for deres offentlige gæld. Finlands seneste indberetning findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud i Finland findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm 7. Derefter og i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk. 4, afgav Det Økonomiske og Finansielle Udvalg en udtalelse om Kommissionens rapport den 27. maj 2010. 8. Ifølge traktatens artikel 126, stk. 5, skal Kommissionen afgive en udtalelse til Rådet, hvis den finder, at der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. For at kunne afgøre, om der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud, bør der efter Kommissionens opfattelse tages hensyn til følgende: i) konklusionerne i Kommissionens rapport efter artikel 126, stk. 3, og ii) Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse om Kommissionens rapport. På grundlag af disse elementer har Kommissionen anstillet en række betragtninger vedrørende Finland. BETRAGTNINGER VEDRØRENDE FINLAND 9. Ifølge de oplysninger, som de finske myndigheder indsendte i april 2010, forventes det offentlige underskud i Finland i 2010 at ligge på 4,1 % af BNP og således overskride referenceværdien på 3 % af BNP. I sin rapport efter artikel 126, stk. 3, fandt Kommissionen, at det forventede underskud ikke lå tæt på referenceværdien på 3 % af BNP. Det tredje tillægsbudget, som finansministeriet forelagde for parlamentet den 14. maj 2010, tyder på, at skatteindtægterne i 2010 kunne vise sig at være 0,5 % af BNP højere end forventet, hovedsagelig som følge af højere selskabsskatteindtægter. Dette viser, at de nuværende fremskrivninger for de offentlige finanser er forbundet med risici for stigninger, men eftersom der ikke er foretaget en fuldt færdig opdatering af disse fremskrivninger, er underskudsmålet for 2010 ikke blevet ændret officielt, og den nuværende vurdering er fortsat gyldig. Den forventede overskridelse af referenceværdien kan betegnes som exceptionel i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. Den skyldes især et alvorligt økonomisk tilbageslag i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand og de stimulerende foranstaltninger, der blev truffet som reaktion på det økonomiske tilbageslag i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2010 skrumpede det reale BNP med 7,8 % i 2009, og det forventes igen at stige med 1,4 % i 2010. Den forventede overskridelse af referenceværdien kan desuden betegnes som midlertidig. I henhold til Kommissionens prognose fra foråret 2010 vil underskuddet falde til under referenceværdien i 2011, forudsat at det forventede økonomiske opsving får fodfæste. Traktatens underskudskriterium er ikke opfyldt. 10. Ifølge de oplysninger, der er indsendt i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud, ligger den offentlige bruttogæld fortsat under referenceværdien på 60 % af BNP, idet den ligger på 49,9 % af BNP i 2010. I henhold til Kommissionens prognose fra foråret 2010 vil gældskvoten ligge på 50,5 % af BNP i 2010 og stige til 54,9 % af BNP i 2011, men forbliver dog under 60 % af BNP. Traktatens gældskriterium er opfyldt. 11. I overensstemmelse med bestemmelserne i traktaten og stabilitets- og vækstpagten analyserede Kommissionen også andre relevante forhold i sin rapport. I henhold til stabilitets- og vækstpagten kan der kun tages hensyn til disse forhold i de faser, der ligger forud for afgørelsen om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, hvis underskuddet opfylder den dobbelte betingelse om, at det skal ligge tæt på referenceværdien, og at overskridelsen af referenceværdien skal være midlertidig. I Finlands tilfælde er denne dobbelte betingelse ikke opfyldt. Særskilt betragtet forekommer de relevante forhold i denne sag at være relativt gunstige, idet de er baseret på Finlands hidtil gode resultater inden for finanspolitikken. 12. Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse efter traktatens artikel 126, stk. 4, stemmer overens med vurderingen i Kommissionens rapport i henhold til artikel 126, stk. 3. KONKLUSION Overvågningen af budgetsituationen i Finland og specielt undersøgelsen af, om kriterierne i artikel 126, stk. 2, er opfyldt, har foranlediget Kommissionen til at udarbejde en rapport i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk. 3. Med henvisning til denne rapport og Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse finder Kommissionen, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Finland. [1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Der tages i rapporten også hensyn til "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", som Økofin-Rådet godkendte den 10. november 2009, og som findes på følgende adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 skal medlemsstaterne to gange om året underrette Kommissionen om deres forventede og faktiske offentlige underskud og om niveauet for deres offentlige gæld. Finlands seneste indberetning findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables [3] Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud i Finland findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm BG (...PICT...)|ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ| Брюксел, 15.6.2010 SEC(2010) 745 окончателен СТАНОВИЩЕ НА КОМИСИЯТА относно наличието на прекомерен дефицит във Финландия СТАНОВИЩЕ НА КОМИСИЯТА относно наличието на прекомерен дефицит във Финландия ПРИЛАГАНЕ НА ПАКТА ЗА СТАБИЛНОСТ И РАСТЕЖ В НАСТОЯЩИТЕ УСЛОВИЯ НА КРИЗА 1. Много държави в ЕС понастоящем отчитат дефицити на консолидирания държавен бюджет, които надвишават посочената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Често голямото нарастване на дефицита, както и на равнището на дълга, трябва да се разглежда в контекста на безпрецедентната световна финансова криза и икономическия спад през 2008—2009 г. Влияние оказват редица фактори. Първо, икономическият спад води до намаляване на данъчните приходи и до повишаване на социалните разходи (напр. за обезщетения при безработица). Второ, осъзнавайки важната роля на бюджетната политика при настоящите извънредни икономически условия, в своя Европейски план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) от ноември 2008 г., одобрен от Европейския съвет през декември, Комисията призова за фискални стимули. В плана се предвижда стимулите да бъдат своевременни, целенасочени, с временен характер и съобразени с устойчивостта на публичните финанси и с конкурентоспособността в отделните държави-членки, както и да бъдат преустановени, след като икономическите условия се подобрят. И накрая, редица държави предприеха мерки за стабилизиране на финансовия сектор, някои от които оказаха влияние върху дълговата позиция или пораждат риск от по-висок дефицит и дълг в бъдеще, въпреки че някои от разходите в рамките на правителствената подкрепа биха могли да бъдат компенсирани на по-късен етап. 2. Съгласно Пакта за стабилност и растеж от Комисията се изисква да започне процедурата при прекомерен дефицит (ППД), когато бюджетният дефицит на дадена държава-членка надвиши референтната стойност от 3 % от БВП. Измененията на Пакта за стабилност и растеж от 2005 г. имаха за цел да се гарантира по-специално, че икономическите и бюджетните условия са изцяло взети предвид на всеки етап от ППД. Така Пактът за стабилност и растеж осигурява рамката, подкрепяща държавните политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета, като се отчита икономическата ситуация и по този начин се осигурява дългосрочна устойчивост на публичните финанси. ПРАВЕН КОНТЕКСТ 3. Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) е определена в член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Тази процедура е допълнително уточнена в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит OВ L 209, 2.8.1997 г., стp. 6. В доклада са взети предвид и одобрените от Съвета ЕКОФИН на 10 ноември 2009 г. „Подробни указания за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоки относно формата и съдържанието на програмите за стабилност и конвергентните програми“, които са достъпни на http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , който е част от Пакта за стабилност и растеж.[1] OВ L 209, 2.8.1997 г., стp. 6. В доклада са взети предвид и одобрените от Съвета ЕКОФИН на 10 ноември 2009 г. „Подробни указания за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоки относно формата и съдържанието на програмите за стабилност и конвергентните програми“, които са достъпни на http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Съгласно член 126, параграф 2 от Договора Комисията трябва да следи за спазването на бюджетната дисциплина въз основа на два критерия, а именно: a) дали съотношението на планирания или действителния държавен дефицит спрямо брутния вътрешен продукт (БВП) надвишава референтната стойност от 3 % (освен ако съотношението е намаляло съществено и трайно и е достигнало ниво, близко до референтната стойност; или превишението е само извънредно и временно и съотношението остава близо до референтната стойност); и б) дали съотношението на държавния дълг спрямо БВП надвишава референтната стойност от 60 % (освен ако съотношението намалява в достатъчна степен и се приближава към референтната стойност със задоволителен темп). 5. В член 126, параграф 3 от Договора се посочва, че ако държава-членка не изпълнява изискванията по единия или по двата критерия, Комисията трябва да изготви доклад. В доклада също трябва да се „вземе предвид дали бюджетният дефицит надвишава държавните инвестиционни разходи, както и всички останали съответни фактори, включително средносрочното икономическо и бюджетно състояние на държавата-членка.“ 6. Въз основа на данните, предоставени от финландските компетентни органи през април 2010 г. Съгласно Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета държавите-членки трябва да докладват два пъти годишно на Комисията за планираните и действителните равнища на своя държавен дефицит и държавен дълг. Последното уведомление от страна на Финландия се намира на следния адрес в Интернет: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , и на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г., на 12 май 2010 г. Комисията прие доклад за Финландия съгласно член 126, параграф 3 Всички документи, свързани с ППД за Финландия, могат да бъдат намерени на следния уебсайт: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Съгласно Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета държавите-членки трябва да докладват два пъти годишно на Комисията за планираните и действителните равнища на своя държавен дефицит и държавен дълг. Последното уведомление от страна на Финландия се намира на следния адрес в Интернет: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Всички документи, свързани с ППД за Финландия, могат да бъдат намерени на следния уебсайт: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Впоследствие, на 27 май 2010 г., Икономическият и финансов комитет излезе със становище относно доклада на Комисията в съответствие с член 126, параграф 4 от Договора. 8. Член 126, параграф 5 от Договора изисква Комисията да изпрати становище до Съвета, ако Комисията счита, че съществува или може да възникне прекомерен дефицит в дадена държава-членка. С цел да се установи дали съществува или може да възникне прекомерен дефицит Комисията смята, че следва да се вземат под внимание: i) заключенията от нейния доклад съгласно член 126, параграф 3 и ii) становището на Икономическия и финансов комитет във връзка с доклада. Въз основа на тези елементи Комисията изрази някои съображения относно Финландия. СЪОБРАЖЕНИЯ ОТНОСНО ФИНЛАНДИЯ 9. Съгласно данните, предоставени през април 2010 г. от финландските власти, дефицитът на консолидирания държавен бюджет на Финландия се очаква да достигне 4,1 % от БВП през 2010 г., надвишавайки по този начин референтната стойност от 3 % от БВП. В доклада на Комисията в съответствие с член 126, параграф 3 се посочва, че планираният дефицит не е бил близо до референтната стойност от 3 % от БВП . Третият допълнителен бюджет, представен на Парламента от Министерството на финансите на 14 май 2010 г., сочи,