[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 13.1.2009

KOM(2009) 1 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM EFTERHANDSUTVÄRDERINGEN AV GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM 2003–2007

{SEC(2009)14}

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM EFTERHANDSUTVÄRDERINGEN AV GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM 2003–2007

1. INLEDNING

Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG om gemenskapens statistiska program 2003–2007 antogs den 16 december 2002[1]. Programmet inriktades på gemenskapens viktigaste politiska prioriteringar inom områdena Ekonomiska och monetära unionen, Europeiska unionens utvidgning samt konkurrenskraft, hållbar utveckling och den sociala agendan. Det var uppbyggt kring målen i Eurostats uppdragsbeskrivning att tillhandahålla statistik av hög kvalitet för alla EU-politiska syften samt att sörja för en effektiv resursanvändning och ett effektivt budgetgenomförande.

I artikel 4 i beslutet anges att ”[i] slutet av den period som omfattas av programmet skall kommissionen, efter att ha rådgjort med Kommittén för det statistiska programmet, lägga fram en lämplig rapport med en utvärdering av programmets genomförande, där oberoende experters synpunkter skall ha vägts in. Denna rapport skall färdigställas före utgången av år 2008 och skall därefter föreläggas Europaparlamentet och rådet.”[2]

Detta dokument utgör den begärda utvärderingsrapporten och tillgodoser kravet i budgetförordningen[3] och dess genomförandebestämmelser[4] på att program ska utvärderas med avseende på mänskliga och ekonomiska resurser samt de resultat som uppnåtts för att kontrollera att de stämmer överens med de uppsatta målen. Utvärderingen av detta program bör även ge ett värdefullt bidrag till utarbetandet av framtida femåriga statistiska program och till upprättandet av ett övervakningssystem för uppföljning av dem.

Rapporten bygger på den halvtidsutvärdering som Eurostat gjorde 2006 och på en rapport som lagts fram av ett externt utvärderingsföretag i enlighet med artikel 4 i beslutet om gemenskapens statistiska program. I kapitel 2 sammanfattas de viktigaste resultaten när det gäller uppnåendet av programmets mål, och det ges en översikt över övergripande frågor och nya initiativ som programmet ursprungligen inte omfattade. I kapitel 3 läggs de viktigaste rekommendationerna för planeringen och genomförandet av framtida program fram.

De externa konsulternas slutrapport finns i det bifogade arbetsdokumentet från kommissionen.

2. PROGRAMMETS VIKTIGASTE RESULTAT

Detta kapitel inriktas på de resultat som uppnåtts under programmet för alla statistikområden i programmets avdelningar och de övergripande målen med genomförandestrategierna. I detta kapitel redogörs det även för verksamhet och initiativ som delvis inte var uttryckliga mål med det statistiska programmet eller som var av övergripande karaktär samt för användningen av mänskliga och ekonomiska resurser.

SAMMANFATTNING

Med utgångspunkt i de detaljerade resultat per avdelning[5] i programmet som det redogörs för nedan kan man dra slutsatsen att nästan alla mål uppnåddes. Särskilt kan man framhålla det europeiska statistiksystemets bevisade förmåga att säkerställa att nya politiska behov underbyggs med ytterligare statistiska uppgifter, som skedde t.ex. i samband med EU:s utvidgning i fråga om nödvändiga uppgifter beträffande de medlemsstater som anslöt sig 2004 respektive 2007 samt när det gäller energistatistik, miljöstatistik, asyl- och migrationsstatistik, statistik om utländska dotterbolag, snabbskattningar av BNP och HIKP, europeiska sektorräkenskaper, indikatorer för socialt skydd och annat. Vidare utarbetades ett flerårigt program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken. Dessa framsteg möjliggjordes också tack vare ett intensivt arbete med att utfärda ny lagstiftning och se över den gällande lagstiftningen (särskilt när det gäller ekonomisk statistik, företagsstatistik och social statistik) och i ännu högre grad av att nya metoder och verktyg utvecklades och tillämpades. Detta illustreras i synnerhet av att det betydande antalet aktiviteter för framställning av ny statistik var nästan lika högt som antalet aktiviteter som rörde den rutinmässiga uppgiftsframställningen. Ett relativt stort antal insatser inriktades på kvalitetssäkring och på utveckling av det europeiska statistiksystemet, vilket visar på dess förmåga till ytterligare framsteg och förbättringar. Denna inriktning bekräftas av utarbetandet och tillämpningen av uppförandekoden, av inrättandet av fri tillgång till alla statistiska uppgifter på Eurostats webbplats och av insatser som syftar till bättre prioritering och minskad svarsbörda.

RESULTAT INOM STATISTIKOMRÅDENA

Fri rörlighet för varor: För både Intrastat och Extrastat utarbetades ny lagstiftning som syftar till att höja tröskelvärdena för rapportering, utnyttja befintliga uppgifter effektivare och anpassa statistik- och tullsystemen till varandra, för att på så sätt minska bördan för företagen.

Jordbruk: Medlemsstaterna fick omfattande stöd för att fortsätta förbättringen av miljöindikatorer för jordbruket och indikatorer för landsbygdsutveckling samt för att påskynda arbetet med jordbruksregistren. Ny lagstiftning utarbetades för undersökningen av företagsstrukturen i jordbruket i syfte att minska rapporteringsbördan.

Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital: Ny lagstiftning och den tillhörande metodhandboken utarbetades och en första uppgiftsinsamling genomfördes när det gäller statistik om utländska dotterbolag (”statistik om utländska dotterbolag i landet” ( inward FATS ) och ”statistik om dotterbolag i utlandet” ( outward FATS )). På området informationssamhället utarbetades en ramförordning, som följdes av årliga uppgiftsinsamlingar med en fast och en variabel frågedel, så att man snabbare kan reagera på nya uppgiftsbehov.

Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för personer: En ny förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd antogs 2007. I samband med detta ändrades innehållet och strukturen för uppgifterna om uppehållstillstånd och intensiva diskussioner om harmonisering av statistiska definitioner och resultat samt metadata fördes med medlemsstaterna i syfte att åstadkomma en bättre jämförbarhet för uppgifterna om migration och asyl.

Transporter: Uppgifternas täckning och kvalitet för alla transportsätt förbättrades och insatser gjordes för att regelbundet tillhandahålla olika indikatorer för t.ex. vägtrafik, intermodal transport och resultat samt för att förbättra kvaliteten på dem.

Ekonomisk och monetär politik: I fråga om nationalräkenskaper fortsatte genomförandet av förordningen om Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) genom att leveransprogrammet uppdaterades och efterlevnaden kontrollerades. Snabbskattningar av BNP gjordes i enlighet med tidtabellen, och årliga och kvartalsvisa sektorräkenskaper offentliggjordes för första gången 2006 respektive 2007. Valideringen av statistiken om egna medel från BNI och moms fortsatte. Det inleddes en översyn av den underliggande metoden för nationalräkenskaper i ett internationellt och europeiskt sammanhang. Metodramen rörande förfarandet vid alltför stora underskott och mer allmänt statistiken över offentliga finanser utvecklades ytterligare, och man spred integrerad statistik över offentliga finanser kvartalsvis och årsvis. Statistik och tillhörande metadata om utländska direktinvesteringar , internationell handel med tjänster och betalningsbalansen , inklusive kvartalsvisa uppgifter för sistnämnda, spreds och kvalitetsrapporter framställdes. Uppgiftsinsamlingssystemet för statistiken om betalningsbalansen ändrades, med hänsyn till ändrade tröskelvärden för rapportering av uppgifter för banker. Dessutom gavs omfattande bidrag till utarbetandet av Internationella valutafondens handbok Balance of Payments and International Investment Position Manual (BPM6). När det gäller konjunkturstatistik ändrades förordningen och indikatorernas tillgänglighet och aktualitet ökade kraftigt. Ytterligare insatser gjordes för att upprätta de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna och förbättra deras täckning, serielängd och aktualitet. När det gäller prisstatistik har metodarbete och förbättrad strategisk vägledning lett till att aktualiteten och kvaliteten för uppgifterna i det harmoniserade indexet för konsumentpriser förbättrats ytterligare. Under 2007 antogs en förordning om köpkraftspariteter.

Sysselsättning: De viktigaste delarna i det integrerade systemet för löner och arbetskraftskostnader inrättades, inbegripet det kvartalsvisa arbetskostnadsindexet och de detaljerade strukturundersökningar om arbetskraftskostnader och löner som ska genomföras vart fjärde år. Den kontinuerliga, kvartalsvisa arbetskraftsundersökningen genomfördes i alla medlemsstater, kommissionen antog en ny förordning om statistik över lediga platser och utvecklingen av den arbetsmarknadspolitiska databasen fortsatte.

Gemensam handelspolitik: Flera insatser för att förbättra kvaliteten på uppgifterna om betalningsbalansen inleddes och en uppsättning indikatorer för hållbar utveckling i fråga om utrikeshandel uppdaterades. Det gjordes framsteg när det gäller harmoniseringen av statistiken om betalningsbalansen med nationalräkenskaperna och utrikeshandelsstatistiken.

Socialpolitik, utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor: Indikatorerna för social delaktighet och socialt skydd ändrades, och största delen av de motsvarande uppgifterna tillhandahölls. En ramförordning om statistik om utbildning och livslångt lärande antogs. Undersökningen om yrkesinriktad fortbildning genomfördes, och uppgifterna offentliggjordes 2007. Även en pilotundersökning om vuxenutbildning genomfördes. Man började förbereda den europeiska hushållsundersökningen, som är ett integrerat program för social statistik och syftar till att rationalisera befintliga och planerade europeiska socialundersökningar och tillgodose politiska behov genom tillfälliga moduler. En ramförordning om folk- och bostadsräkningar utarbetades, och det gjordes befolkningsprognoser på nationell och regional nivå.

Kultur: En metodrapport och en publikation i fickformat med flera aspekter av kulturstatistik offentliggjordes.

Folkhälsa: Europeiska kommissionen antog ett förslag till ramförordning om folkhälsa och säkerhet i arbetet, och arbetet med att ta fram hälsoindikatorer för Europeiska gemenskapen påbörjades. En europeisk hälsoenkät inleddes, och olika moduler, t.ex. om hälsotillstånd, förbereddes. De första dataserierna för ett system för redovisning av utgifterna för hälso- och sjukvården publicerades, och den europeiska statistiken över olycksfall i arbetet och den europeiska statistiken över arbetssjukdomar förbättrades.

Konsumentskydd: Det offentliggjordes flera publikationer om konsumenter i EU, och uppgifter om livsmedelssäkerhet gjordes tillgängliga. Indikatorer för övervakning av politiken för livsmedelssäkerhet och i kostfrågor fastställdes, och uppgiftskällor bedömdes i syfte att hitta för EU relevanta uppgifter.

Industri: Utvecklingen inriktades på tjänstesektorn och statistik rörande företagande. Genom omarbetningen av den rättsliga grunden för statistik över företagsstrukturer inkluderades företagens demografi och företagstjänster, samtidigt som mindre viktiga krav togs bort och man införde såväl tillfälliga moduler som den europeiska stickprovsmetoden. Den nya förordningen om företagsregister antogs, och arbetet med att skapa ett gemenskapsregister över multinationella företagsgrupper inleddes. Nya näringsgrens- och produktindelningar antogs. Det fördes intensiva diskussioner för att förbereda en förordning om energistatistik. Dessutom omarbetades direktivet om öppenhet beträffande prissättningen, rapporteringskrav beträffande kraftvärme fastställdes och viktiga bidrag gavs till EU:s årliga rapportering om CO2-inventeringen.

Ekonomisk och social sammanhållning: Översynen av den territoriella indelningen Nuts slutfördes efter utvidgningen, och en utökad uppgiftsinsamling för stadsanalysen ( Urban Audit ) inleddes. Uppgifter som behövdes för sammanhållningsrapporten tillhandahölls.

Forskning och teknisk utveckling: Flera metod- och forskningsprojekt slutfördes eller påbörjades, t.ex. om nya metoder för statistisk röjandekontroll, riktlinjer för säsongsjustering och metoder för att integrera olika källor i det europeiska statistiksystemet. I vissa av dessa utnyttjades nyligen inrättade samarbetsinstrument. Flera undersökningar om innovation i gemenskapen, karriärutvecklingen för personer med doktorsexamen samt forskning och utveckling gjordes, och tillgången till uppgifter breddades.

Miljö: Uppgifter om avfallsstatistik spreds för första gången i enlighet med en förordning. Ett övervakningsinstrument för gemenskapens nya kemikaliepolitik utvecklades tillsammans med andra tjänster. En fullständig översyn av förteckningen över indikatorer för hållbar utveckling slutfördes. Det genomfördes flera uppgiftsinsamlingar för att sammanställa miljöräkenskaper, och tillhörande metodarbete gjordes.

Utvecklingssamarbete (och andra externa åtgärder): EU:s grannländer fick omfattande teknisk rådgivning och stöd genom kommissionen. För viktig samarbetsverksamhet om statistik på regional nivå i AVS-länderna, Asien och Latinamerika gav Eurostat kommissionen tekniska råd och deltog i förvaltningskommittéer och andra statistikmöten på hög nivå.

Vissa av programmålen uppnåddes inte helt. Detta gäller statistik på det audiovisuella området, som upphört till följd av en förändrad politik, kulturstatistik, där målet inte uppnåddes till följd av begränsade resurser, och metodstödet för skador i hemmet, där ansvaret fördes över till en annan kommissionsavdelning.

RESULTAT I FRÅGA OM DE ÖVERGRIPANDE MÅLEN

De övergripande målen har att göra med att Eurostat ska stå till kommissionens, de andra EU-institutionernas och övriga användares tjänst, bidra till att upprätthålla och vidareutveckla det europeiska statistiksystemet, sträva efter nöjda och motiverade medarbetare, förbättra kvaliteten på sina produkter och tjänster och öka den interna produktiviteten.

Dessa mål uppnåddes i hög grad genom att man utvecklade IT-infrastrukturen, utformade och tillämpade en ram för kvalitetssäkring, förbättrade arbetsvillkoren i enlighet med resultaten från opinionsundersökningar bland personalen, startade ett europeiskt program för statistikutbildning, utvecklade strategier för intern information och extern spridning och förbättrade det europeiska statistiksystemets styrningsstruktur förbättrades.

RESULTAT I FRÅGA OM ÖVERGRIPANDE FRÅGOR

Utvidgning

Under programperioden fullbordades i stort sett integreringen av de nya medlemsstaterna i gemenskapens statistikmekanismer, både i fråga om insamling och spridning av uppgifter och i fråga om arbetsstrukturerna. Det gavs ett effektivt tekniskt bistånd inte enbart för att främja denna integrering, utan också för att förbereda de nuvarande kandidatländerna på att stödja förhandlingsprocessen med relevanta statistiska uppgifter och förbereda dem för en framtida anslutning.

Minskning av svarsbördan

Det genomfördes olika insatser som inriktades på en förbättrad årlig statistisk programplanering, prioritering och mätning av börda och kostnader på utvalda statistikområden (transportstatistik, konjunkturstatistik, Intrastat och företagsstatistik). Resultaten av detta arbete ledde till kommissionens meddelande om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik, som offentliggjordes i november 2006. Mätningen av bördan och kostnaderna fortsatte genom inledandet av ett projekt som omfattar alla medlemsstater och gällande rättsakter och genom andra initiativ på enskilda statistikområden (bättre användning av befintliga uppgifter och europeiska stickprovsundersökningar). De första resultaten inom ramen för bättre lagstiftning tyder också på att den administrativa bördan av statistisk rapportering är relativt låg.

Utveckling av det europeiska statistiksystemet

Under 2006 beslutade Eurostat och medlemsstaterna att inleda överläggningar om det europeiska statistiksystemets funktionssätt (handlingsplanen från Kraków) med särskild inriktning på den rättsliga och institutionella ramen, statistiska utmaningar samt resurshantering och programplanering inom statistiksystemet. Det inrättades arbetsgrupper på hög nivå. Det första resultatet var ett förslag till en ändrad europeisk lag om statistik. Dessutom inrättades ESSnets, en ny nätverksmekanism för att överföra kunskap och resurser inom det europeiska statistiksystemet. ESSnets omfattar projektverksamhet från vissa medlemsstater, vars resultat ställs till förfogande för alla partner i statistiksystemet.

Tillämpning av uppförandekoden

Säkerställandet av lämpliga metoder och resurser samt lämplig förmåga att framställa statistik av hög kvalitet i syfte att öka de nationella statistikbyråernas och Eurostats oberoende, integritet och ansvar var den grund på vilken den europeiska uppförandekoden avseende statistik antogs 2005. Omfattande självutvärderingar kompletterades med inbördes granskningar under 2006–2008, där de senare särskilt behandlade den institutionella ramen, spridningsrutinerna och de nationella statistikbyråernas samordningsfunktion i de nationella statistiksystemen. Resultaten från alla granskningar sammanfattades i en rapport från kommissionen. Inrättandet av ett europeiskt rådgivande organ för statistikstyrning, som ska övervaka hur uppförandekoden tillämpas, slutfördes.

Kvalitetsstyrning

Många insatser gjordes, t.ex. de regelbundna kvalitetskonferenserna och kvalitetsstyrningsinitiativen inom hela det europeiska statistiksystemet, däribland utarbetande av en bedömningschecklista för statistiska processer och resultat (DESAP) och en handbok med metoder och verktyg för bedömning av uppgifternas kvalitet (DATQAM). Övervakningen av kvalitetsaspekter på uppgifterna och harmoniseringen av kvalitetsrapporteringen skulle dock kunna förbättras ytterligare. Medlemsstaterna fick stöd till sina kvalitetsinitiativ, och de goda lösningar som togs fram spreds.

Dialog med användarna och spridning

Ett stort framsteg var den fria spridningen av Eurostats statistiska uppgifter på dess webbplats från och med den 1 oktober 2004. Som ett resultat av detta kunde man konstatera en betydande ökning av antalet besökare på portalen, ett mycket större erkännande i media och en fullständig täckning av metadata. Publikationsprogrammet och tidsplanen för offentliggörande förbättrades och olika slags användarundersökningar gjordes. Ett samarbetsprogram för användarstöd i medlemsstaterna utvecklades och synpunkter från användarna kontrollerades regelbundet. Slutligen inrättades europeiska rådgivande kommittén för statistik för att främja dialogen med användarna.

Utveckling av infrastrukturen

En ny webbplats öppnades och referensdatabasen ändrades för att förbättra tillgången till uppgifter och webbplatsens funktioner. Infrastrukturen utvecklades på ett sådant sätt att medlemsstaterna i allt större utsträckning använde den centrala kontaktpunkten för att överföra sina uppgifter, vilket ökade effektiviteten och säkerheten. Vidare spelade Eurostat en ledande roll i initiativet att utarbeta gemensamma standarder och riktlinjer för elektroniskt utbyte av uppgifter och metadata (SDMX) i ett internationellt sammanhang.

ANVÄNDNING AV MÄNSKLIGA OCH EKONOMISKA RESURSER

Under perioden ökade personalen stadigt med ca 15 %, till största delen till följd av utvidgningen. Runt 82 % av personalen ägnar sig åt statistikframställning, medan resten av medarbetarna har administrativa och politikstödjande uppgifter. Detta förhållande har varit relativt stabilt under åren, även om det ökat något på senare tid. Den sammanlagda budgeten för programgenomförandet uppgick till 220,6 miljoner euro.

Resurssituationen under programperioden var i allmänhet tillfredsställande, eftersom nya statistiska uppgifter, t.ex. till följd av utvidgningen och nya politiska krav, uppvägdes av produktivitetsökningar och i viss mån av extra resurser.

3. REKOMMENDATIONER FÖR FRAMTIDEN

Rekommendationerna i efterhandsutvärderingsrapporten om gemenskapens statistiska program 1998–2002 beaktades till stor del vid genomförandet av det statistiska programmet 2003–2007. I fråga om två rekommendationer påbörjades arbetet, men det slutfördes inte. Det handlade om rekommendationen att förbättra mätningen av Eurostats resultat och rekommendationen att fastställa och förvalta färdigheter och kunskaper i det europeiska statistiksystemet.

Följande rekommendationer gavs av de oberoende experterna under utvärderingen av gemenskapens statistiska program 2003–2007 (närmare uppgifter finns i den bifogade rapporten).

FÖRBÄTTRA KOPPLINGEN MELLAN GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM OCH DE ÅRLIGA ARBETSPROGRAMMEN

Gemenskapens statistiska program är utformat som ett ramprogram som ger en strategisk vision för fem år och tillsammans med de årliga arbetsprogrammen ska trygga flexibiliteten och relevansen hos gemenskapens statistiska program under hela perioden. När gemenskapens statistiska program används som referens bör de årliga arbetsprogrammen uttryckligen hänvisa till och bygga på gemenskapens statistiska program. Viktiga mål i gemenskapens statistiska program bör avspeglas i motsvarande hierarkiska mål i de årliga programmen. Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja den fulla potentialen med båda typerna av program och säkra en bättre övervakning av de strategiska målen.

FÖRBÄTTRA ÖVERVAKNINGEN AV GENOMFÖRANDET AV GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM

Det finns redan flera övervakningsinstrument hos Eurostat, t.ex. övervakning av uppgifternas kvalitet, webbplatsen, efterlevnad av rättsakterna, undersökningar av hur nöjda användarna är och opinionsundersökningar bland personalen. Dessa instrument utgör emellertid ännu inte en del av ett integrerat system, och dessutom finns det ingen övervakning av gemenskapens statistiska program när det gäller målen. En övergripande övervakning av gemenskapens statistiska program bör genomföras genom att man fastställer en central uppsättning indikatorer som ger tillräcklig information om uppnåendet av de operativa och strategiska målen under programperioden. De befintliga övervakningsinsatserna bör rationaliseras och integreras i ett övervakningssystem.

BALANSERA EFTERFRÅGAN OCH RESURSERNA

Eurostat har som uppgift att vara förmedlare mellan de viktigaste användarna på EU-nivå (huvudsakligen andra kommissionsavdelningar) samt de nationella statistikbyråerna och andra leverantörer av nationella uppgifter. Tillsammans med dessa parter inrättades många instrument för att öka samarbetets effektivitet. Användarnas efterfrågan på detaljerade uppgifter som samlas in med korta intervall kommer att öka i framtiden, till följd av nya politikområden och övervakningsbehovet vid genomförande och utvärdering av den nuvarande politiken. Möjligheten till ytterligare produktivitetsökningar i det europeiska statistiksystemet för att fortsätta att tillgodose den ökande efterfrågan på avancerade och komplexa uppgifter är dock begränsad. Denna situation kräver strategiska överläggningar om efterfrågan, i kombination med modernisering av framställningssystemen och ytterligare harmonisering av processerna samt eventuellt ökade (mänskliga och ekonomiska) resurser i det europeiska statistiksystemet. Insatser bör göras för att ta itu med denna utmaning för hela det europeiska statistiksystemet genom att förbättra prioriteringen, förenkla lagstiftningen, utvärdera konsekvenserna av nya krav i förväg och se över resursbehoven.

YTTERLIGARE FÖRBÄTTRA FÖRTROENDET OCH PARTNERSKAPET INOM RAMEN FÖR DET EUROPEISKA STATISTIKSYSTEMET

Förtroende och partnerskap mellan de olika berörda parterna är avgörande för att det europeiska statistiksystemet ska fungera väl. I egenskap av förmedlare mellan de nationella statistikbyråerna och kommissionsavdelningarna ställs Eurostat inför de ibland motstridiga intressen som de olika aktörerna i systemet har. Det finns flera organ och institutionaliserade instrument för att stimulera dialogen mellan alla aktörer och på så sätt skapa förtroende och främja partnerskap. Detta förtroende och partnerskap utgör systemets grund, och Eurostat bör fortsätta att stärka dem i framtiden.

[1] EGT L 358, 16.12.2002.

[2] EGT L 358, 16.12.2002, s. 2.

[3] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006.

[4] Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 478/2007 av den 23 april 2007 om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.

[5] Enligt fördragen.