Gemensam ståndpunkt (EG) nr. 25/2001

antagen av rådet den 7 juni 2001

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av omgivningsbuller

(2001/C 297/04)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande(3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(4), och

av följande skäl:

(1) Det ingår i gemenskapspolitiken att uppnå en hög hälso- och miljöskyddsnivå, och ett av målen är skydd mot buller. I grönboken om framtida bullerpolitik behandlar kommissionen omgivningsbuller som ett av de viktigaste miljöproblemen i Europa.

(2) I sin resolution av den 10 juni 1997(5) om kommissionens grönbok, uttryckte Europaparlamentet sitt stöd för grönboken, förordade att särskilda åtgärder och initiativ skulle fastställas i ett direktiv om minskning av omgivningsbuller samt noterade bristen på tillförlitliga och jämförbara uppgifter om situationen för de olika bullerkällorna.

(3) Ett gemensamt bullermått och en gemensam metod för att beräkna och mäta buller runt flygplatser fastställs i kommissionens meddelande av den 1 december 1999 om luftfarten och miljön. Detta meddelande har beaktats i bestämmelserna i detta direktiv.

(4) Vissa kategorier av buller från produkter omfattas redan av gemenskapslagstiftning, t.ex. rådets direktiv 70/157/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon(6), rådets direktiv 77/311/EEG av den 29 mars 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bullernivån på förarplatsen i hjulburna jordbruks- eller skogstraktorer(7), rådets direktiv 80/51/EEG av den 20 december 1979 om begränsning av buller från underljudsluftfartyg(8) med kompletterande direktiv, rådets direktiv 92/61/EEG av den 30 juni 1992 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon(9) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/14/EG av den 8 maj 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus(10). Detta direktiv bör bland annat ge en grund för utveckling och komplettering av de befintliga gemenskapsåtgärderna vad gäller buller från särskilda källor och för utveckling av kompletterande åtgärder på kort, medellång och lång sikt.

(5) Vissa kategorier av buller, t.ex. buller inuti transportmedel och buller från hushållsaktiviteter, bör inte omfattas av detta direktiv.

(6) I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget kan fördragets mål avseende en hög nivå i fråga om miljö- och hälsoskydd bättre uppnås genom att medlemsstaternas insats kompletteras med en gemenskapsinsats för att uppnå en gemensam uppfattning om bullerproblemet. Uppgifter om omgivningsbullernivåer bör därför samlas in, sammanställas och rapporteras i enlighet med jämförbara kriterier. Detta förutsätter användning av harmoniserade mått och bedömningsmetoder samt kriterier för bullerkartläggning. Sådana kriterier och metoder kan bäst fastställas av gemenskapen.

(7) Det är också nödvändigt att fastställa gemensamma metoder för bedömning av omgivningsbuller och definitioner för gränsvärden med hjälp av harmoniserade mått för bestämning av bullernivåer. Det ankommer på medlemsstaterna att bestämma gränsvärdenas storlek, bland annat med hänsyn till behovet av att tillämpa principen om förebyggande för att tysta områden i tätbebyggelse skall kunna bevaras.

(8) De gemensamma bullermått som har valts är Lden för bedömning av störning och Lnight för bedömning av sömnstörning. Medlemsstaterna bör också tillåtas att använda kompletterande mått för att övervaka eller kontrollera särskilda bullersituationer.

(9) Strategisk bullerkartläggning bör föreskrivas för vissa områden av särskilt intresse, eftersom en sådan kan fånga upp de uppgifter som behövs för att ge en bild av hur bullernivåerna uppfattas i det området.

(10) Handlingsplanerna bör behandla prioriteringar i sådana områden av särskilt intresse, och de bör utarbetas av de behöriga myndigheterna i samråd med allmänheten.

(11) För att informationen skall få så stor spridning som möjligt bland allmänheten, bör de lämpligaste informationskanalerna väljas.

(12) Insamling av data och konsolidering av relevanta gemenskapsomfattande rapporter är en nödvändig förutsättning för den framtida gemenskapspolitiken och för ytterligare information till allmänheten.

(13) Kommissionen bör regelbundet utvärdera genomförandet av detta direktiv.

(14) De tekniska föreskrifterna för bedömningsmetoderna bör vid behov kompletteras och anpassas till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och till utvecklingen i fråga om europeiska standarder.

(15) De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(11).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål

1. Syftet med detta direktiv är att fastställa ett gemensamt tillvägagångssätt för att bekämpa effekter av exponering för omgivningsbuller på grundval av prioriteringar. För detta ändamål skall följande åtgärder successivt genomföras:

a) Exponering för omgivningsbuller skall fastställas genom kartläggning av buller genom bedömningsmetoder som är gemensamma för medlemsstaterna.

b) Information om omgivningsbuller och dess effekter skall göras tillgänglig för allmänheten.

c) Medlemsstaterna skall besluta om handlingsplaner på grundval av resultaten från kartläggningen av buller för att förhindra och minska omgivningsbuller där det behövs, särskilt där exponeringsnivåerna kan medföra skadliga effekter på människors hälsa, och för att förhindra en höjning av bullernivån där den är tillfredsställande.

2. Detta direktiv har också till syfte att ge en grund för utveckling av gemenskapsåtgärder för att minska buller från särskilda källor, i synnerhet transportmedel och utrustning som används utomhus.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1. Detta direktiv skall tillämpas på omgivningsbuller som människor utsätts för särskilt i bebyggda områden, i offentliga parker eller andra tysta områden i tätbebyggelse, i tysta områden på landsbygden, nära skolor, nära sjukhus och nära andra bullerkänsliga byggnader och områden.

2. Detta direktiv skall inte tillämpas på buller som orsakas av den exponerade personen själv eller buller från hushållsaktiviteter, buller från grannar, buller på arbetsplatser eller buller inuti transportmedel eller från militär verksamhet i militärområden.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv avses med

a) omgivningsbuller: oönskat eller skadligt utomhusljud som orsakas av människors verksamhet, däribland buller från transportmedel, vägtrafik, järnvägstrafik, flygtrafik och från områden med industriell verksamhet enligt definitionen i bilaga I till rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar(12),

b) skadliga effekter: negativa effekter på människors hälsa,

c) störning: graden av bullerstörning hos befolkningen fastställd på grundval av fältstudier,

d) bullermått: fysikalisk storhet för att beskriva sådant omgivningsbuller som har ett samband med en skadlig effekt,

e) bedömning: varje metod för att beräkna, förutse, uppskatta eller mäta ett värde på ett bullermått eller de därmed sammanhängande skadliga effekterna,

f) Lden (dag-kväll-natt-bullermått): bullermått för allmän störning enligt närmare definition i bilaga I,

g) Lday (dagbullermått): bullermått för störning under dagtid enligt närmare definition i bilaga I,

h) Levening (kvällsbullermått): bullermått för störning under kvällstid enligt närmare definition i bilaga I,

i) Lnight (nattbullermått): bullermått för sömnstörning enligt närmare definition i bilaga I,

j) dos-effekt-samband: sambandet mellan ett värde på ett bullermått och en skadlig effekt,

k) tätbebyggelse: en av medlemsstaten avgränsad del av territoriet med mer än 100000 invånare och en sådan befolkningskoncentration att medlemsstaten betraktar delen som ett område med stadskaraktär,

l) tyst område i tätbebyggelse: ett av den behöriga myndigheten avgränsat område, till exempel där Lden-värdet eller något annat lämpligt bullermått för samtliga bullerkällor inte överstiger ett visst värde som fastställts av medlemsstaten,

m) tyst område på landsbygden: ett av den behöriga myndigheten avgränsat område som inte är utsatt för buller från trafik, industri eller fritidsaktiviteter,

n) större väg: en av medlemsstaten angiven regional, nationell eller internationell väg med en trafiktäthet på mer än tre miljoner fordon per år,

o) större järnvägslinje: en av medlemsstaten angiven järnvägslinje med en trafiktäthet på mer än 30000 tåg per år,

p) större flygplats: en av medlemsstaten angiven civil flygplats med en trafiktäthet på mer än 50000 starter eller landningar per år, med undantag av starter och landningar som utförs enbart för övningsändamål med lätta flygplan,

q) bullerkartläggning: presentation av uppgifter om en befintlig eller förväntad bullersituation uttryckt i ett bullermått, som visar överskridanden av gällande relevanta gränsvärden, antalet berörda personer i ett visst område eller om antalet bostäder som utsätts för vissa värden på ett bullermått i ett visst område,

r) strategisk bullerkarta: karta avsedd för en övergripande bedömning av bullersituationen i ett visst område till följd av olika bullerkällor eller för generella prognoser för detta område,

s) gränsvärde: ett av medlemsstaten fastställt värde på Lden eller Lnight, och där så är lämpligt Lday och Levening, som om det överskrids föranleder de behöriga myndigheterna att överväga eller vidta åtgärder för bullerdämpning; gränsvärdena kan vara olika beroende på bullerkälla (vägtrafik-, järnvägstrafik- och flygtrafikbuller, industribuller osv.), omgivning, bullerkänslighet hos befolkningen liksom beroende på rådande omständigheter och nya omständigheter (om situationen ändras med avseende på bullerkällan eller användningen av omgivningen),

t) handlingsplan: plan som syftar till att hantera bullerfrågor och effekter av buller, vid behov även minskning av buller,

u) akustisk planering: planerade åtgärder mot framtida buller, såsom fysisk planering, systemteknik för trafik, trafikplanering, bullerdämpning genom ljudisolerande åtgärder och bullerbekämpning vid källan,

v) allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer samt, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, föreningar, organisationer eller grupper bestående av sådana personer.

Artikel 4

Genomförande och ansvarsområden

1. Medlemsstaterna skall utse behöriga myndigheter och organ på lämplig nivå som skall ansvara för genomförandet av detta direktiv, bland annat myndigheter med ansvar för

a) utarbetande och i förekommande fall godkännande av bullerkartor och handlingsplaner för tätbebyggelse, större vägar, större järnvägslinjer och större flygplatser,

b) insamling av bullerkartor och handlingsplaner.

2. Medlemsstaterna skall göra den information som avses i punkt 1 tillgänglig för kommissionen och för allmänheten senast ...(13).

Artikel 5

Bullermått och användningen av dessa

1. Medlemsstaterna skall använda bullermåtten Lden och Lnight enligt bilaga I för utarbetande och översyn av strategiska bullerkartor i enlighet med artikel 7.

Till dess att det blir obligatoriskt att använda gemensamma bedömningsmetoder för att fastställa Lden och Lnight får medlemsstaterna för detta ändamål använda befintliga nationella bullermått och därmed sammanhängande data, som skall konverteras till ovannämnda mått. Uppgifterna får inte vara äldre än tre år.

2. Medlemsstaterna får använda kompletterande bullermått för särskilda fall, t.ex. sådana som anges i punkt 3 i bilaga I.

3. För akustisk planering och bullerzonsindelning får medlemsstaterna använda andra bullermått än Lden och Lnight.

4. Medlemsstaterna skall senast ...(14) informera kommissionen om på deras territorium gällande eller planerade relevanta gränsvärden uttryckta i Lden och Lnight, och där så är lämpligt Lday och Levening, för vägtrafikbuller, järnvägstrafikbuller och flygplansbuller runt flygplatser samt buller på industriområden, tillsammans med förklaringar om genomförandet av gränsvärdena.

Artikel 6

Bedömningsmetoder

1. Värdet på Lden och Lnight skall bestämmas med hjälp av de bedömningsmetoder som anges i bilaga II.

2. Gemensamma bedömningsmetoder för att fastställa Lden och Lnight skall fastställas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 13.2 genom en översyn av bilaga II. Till dess att dessa metoder antas, får medlemsstaterna använda bedömningsmetoder anpassade till bilaga II och grundade på de metoder som fastställts i deras egen lagstiftning. I sådana fall måste de visa att dessa metoder ger likvärdiga resultat jämfört med de resultat som erhållits med de metoder som anges i punkt 2.2 i bilaga II.

3. Skadliga effekter får bedömas med hjälp av de dos-effekt-samband som avses i bilaga III.

Artikel 7

Strategisk bullerkartläggning

1. Medlemsstaterna skall säkerställa att de behöriga myndigheterna senast ...(15) har utarbetat och i förekommande fall godkänt strategiska bullerkartor som visar situationen under det föregående kalenderåret för all tätbebyggelse med mer än 250000 invånare och alla större vägar med en trafiktäthet på mer än sex miljoner fordon per år, större järnvägslinjer med en trafiktäthet på mer än 60000 tåg per år och större flygplatser på deras territorium.

Medlemsstaterna skall senast ...(16) och därefter vart femte år underrätta kommissionen om de större vägarna med en trafiktäthet på mer än sex miljoner fordon per år, de större järnvägslinjerna med en trafiktäthet på mer än 60000 tåg per år, de större flygplatserna och all tätbebyggelse med mer än 250000 invånare på deras territorium.

2. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de behöriga myndigheterna senast ...(17) och därefter vart femte år har utarbetat och i förekommande fall godkänt strategiska bullerkartor som visar situationen under det föregående kalenderåret för all tätbebyggelse och alla större vägar och större järnvägslinjer på deras territorium.

Medlemsstaterna skall senast ...(18) underrätta kommissionen om all tätbebyggelse och alla större vägar och större järnvägslinjer på deras territorium.

3. De strategiska bullerkartorna skall motsvara minimikraven i bilaga IV.

4. Medlemsstater som gränsar till varandra skall samarbeta när det gäller strategisk bullerkartläggning nära gränserna.

5. De strategiska bullerkartorna skall ses över och vid behov ändras åtminstone vart femte år efter den tidpunkt då de upprättades.

Artikel 8

Handlingsplaner

1. Medlemsstaterna skall säkerställa att de behöriga myndigheterna senast ...(19) har utarbetat handlingsplaner som syftar till att inom deras territorier hantera bullerfrågor och effekter av buller, vid behov även minskning av buller för

a) platser nära större vägar med mer än sex miljoner fordon per år, större järnvägslinjer med mer än 60000 tåg per år och större flygplatser,

b) tätbebyggelse med mer än 250000 invånare; planerna syftar också till att skydda tysta områden i tätbebyggelse mot ökat buller.

De behöriga myndigheterna får välja vilka åtgärder planerna skall innehålla, men de skall särskilt inriktas på prioriterade frågor som kan fastställas på grund av att något relevant gränsvärde överskridits eller enligt andra kriterier som medlemsstaterna valt och särskilt gälla de viktigaste områdena som fastställts genom den strategiska bullerkartläggningen.

2. Medlemsstaterna skall säkerställa att de behöriga myndigheterna senast ...(20) har utarbetat handlingsplaner, särskilt för prioriterade frågor som kan fastställas på grund av att något relevant gränsvärde överskridits eller enligt andra kriterier som medlemsstaterna valt för tätbebyggelse och alla större vägar samt större järnvägslinjer på deras territorium.

3. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de andra relevanta kriterier som avses i punkterna 1 och 2.

4. Handlingsplanerna skall uppfylla minimikraven i bilaga V.

5. Handlingsplanerna skall ses över och vid behov ändras när det sker en större förändring av förhållandena som påverkar den befintliga bullersituationen och åtminstone vart femte år efter den tidpunkt då de godkändes.

6. Medlemsstater som gränsar till varandra skall samarbeta när det gäller handlingsplaner för gränsområden.

7. Medlemsstaterna skall säkerställa att allmänheten rådfrågas om förslag till handlingsplaner och ges faktiska möjligheter på ett tidigt stadium att delta i utarbetandet och översynen av handlingsplanerna, att resultaten av allmänhetens deltagande beaktas och att den informeras om de beslut som fattas. Tidsramarna skall vara rimliga så att det finns tillräckligt mycket tid för varje stadium av allmänhetens deltagande.

Om skyldigheten att genomföra ett förfarande med allmänhetens deltagande följer både av detta direktiv och av någon annan gemenskapslagstiftning, får medlemsstaterna föreskriva gemensamma förfaranden för att undvika dubbelarbete.

Artikel 9

Information till allmänheten

1. Medlemsstaterna skall säkerställa att de strategiska bullerkartor som de har utarbetat och i förekommande fall godkänt och de handlingsplaner som de har upprättat görs tillgängliga och sprids till allmänheten i överensstämmelse med relevant gemenskapslagstiftning, särskilt rådets direktiv 90/313/EEG av den 7 juni 1990 om rätt att ta del av miljöinformation(21), och i enlighet med bilagorna IV och V i detta direktiv, bland annat genom tillgänglig informationsteknik.

2. Denna information skall vara tydlig, begriplig och tillgänglig. Det skall ges en sammanfattning av de viktigaste punkterna.

Artikel 10

Medlemstaternas och kommissionens insamling och offentliggörande av uppgifter

1. Medlemsstaterna skall se till att den information från strategiska bullerkartor och de sammanfattningar av handlingsplanerna som avses i bilaga VI sänds till kommissionen inom sex månader efter de tidpunkter som anges i artikel 7 respektive artikel 8.

2. Kommissionen skall upprätta en databas med uppgifter om strategiska bullerkartor för att underlätta sammanställningen av den rapport som avses i artikel 11 och andra tekniska skrifter och informationsskrifter.

3. Vart femte år skall kommissionen offentliggöra en sammanfattning av uppgifterna från strategiska bullerkartor och handlingsplaner. Den första rapporten skall läggas fram senast ...(22).

Artikel 11

Översyn och rapportering

1. Kommissionen skall senast ...(23) överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om detta direktivs genomförande.

2. Rapporten skall särskilt innehålla en bedömning av behovet av ytterligare gemenskapsåtgärder för omgivningsbuller och i förekommande fall förslag till genomförandestrategier när det gäller

a) mål på lång och medellång sikt för att minska antalet personer som påverkas skadligt av omgivningsbuller, med särskild hänsyn till olika klimat och kulturer,

b) kompletterande åtgärder för att minska omgivningsbuller från särskilda källor, särskilt utrustning som används utomhus, transportmedel och transportinfrastruktur och vissa typer av industriverksamhet, som bygger på de åtgärder som redan genomförts eller som är under diskussion inför antagandet,

c) skydd av tysta områden på landsbygden.

3. Rapporterna skall innehålla en översyn av kvaliteten på den akustiska omgivningen i gemenskapen på grundval av de uppgifter som avses i artikel 10 och med hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och annan relevant information. Minskningen av de skadliga effekterna och kostnadsnyttoförhållandet skall vara de viktigaste kriterierna för valet av strategier och åtgärder.

4. När kommissionen har fått den första uppsättningen av strategiska bullerkartor skall den överväga

- om det är möjligt med mätning på 1,5 meters höjd i punkt 1 i bilaga I när det gäller områden med envåningshus,

- den lägre gränsen för det uppskattade antalet människor som utsätts för olika intervall av Lden och Lnight i bilaga VI.

5. Rapporten skall ses över vart femte år eller oftare vid behov. Den skall innehålla en bedömning av genomförandet av detta direktiv.

6. Rapporten skall vid behov åtföljas av förslag till ändring av detta direktiv.

Artikel 12

Anpassning

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.2 anpassa punkt 3 i bilaga I, bilaga II och bilaga III till detta direktiv till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.

Artikel 13

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 18 i direktiv 2000/14/EG.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 14

Överföring

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast ...(24). De skall underrätta kommissionen om detta.

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 16

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

(1) EGT C 337 E, 28.11.2000, s. 251.

(2) Yttrandet avgett den 29 november 2000 (ännu ej offentliggjort i EGT).

(3) Yttrandet avgett den 14 februari 2001 (ännu ej offentliggjort i EGT).

(4) Europaparlamentets yttrande av den 14 december 2000 (ännu ej offentliggjort i EGT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 7 juni 2001 och Europaparlamentets beslut av den ... (ännu ej offentliggjort i EGT).

(5) EGT C 200, 30.6.1997, s. 28.

(6) EGT L 42, 23.2.1970, s. 16. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/101/EG (EGT L 334, 28.12.1999, s. 41).

(7) EGT L 105, 28.4.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/54/EG (EGT L 277, 10.10.1997, s. 24).

(8) EGT L 18, 24.1.1980, s. 26. Direktivet senast ändrat genom direktiv 83/206/EEG (EGT L 117, 4.5.1983, s. 15).

(9) EGT L 225, 10.8.1992, s. 72. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2000/7/EG (EGT L 106, 3.5.2000, s. 1).

(10) EGT L 162, 3.7.2000, s. 1.

(11) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(12) EGT L 257, 10.10.1996, s. 26.

(13) Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(14) Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(15) Fem år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(16) Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(17) Tio år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(18) Åtta år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(19) Sex år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

(20) Elva år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(21) EGT L 158, 23.6.1990, s. 56.

(22) Sju år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(23) Sju år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(24) 24 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

BILAGA I

BULLERMÅTT

som avses i artikel 5

1. Definition av dag-kväll-natt-nivå Lden

Dag-kväll-natt-nivån Lden i decibel (dB) definieras av följande formel:

>Hänvisning till >

där

- Lday är den A-vägda ekvivalenta kontinuerliga ljudtrycksnivån enligt definition i ISO 1996-2: 1987, fastställd över ett års samtliga dagsperioder,

- Levening är den A-vägda ekvivalenta kontinuerliga ljudtrycksnivån enligt definition i ISO 1996-2: 1987, fastställd över ett års samtliga kvällsperioder,

- Lnight är den A-vägda ekvivalenta kontinuerliga ljudtrycksnivån enligt definition i ISO 1996-2: 1987, fastställd över ett års samtliga nattperioder,

där

- dagen har 12 timmar, kvällen 4 timmar och natten 8 timmar; medlemsstaterna kan förkorta kvällsperioden 1 eller 2 timmar och förlänga dag- och/eller nattperioden i motsvarande grad under förutsättning att detta val är samma för samtliga källor och att de informerar kommissionen om den systematiska differensen i förhållande till standardalternativet,

- tidpunkten för dagens början (och därmed också för kvällens och nattens början) skall väljas av varje enskild medlemsstat (detta val skall i så fall gälla för allt buller, oberoende av källa), varvid standardtidsintervallen är kl. 07.00-19.00, 19.00-23.00 och 23.00-07.00 lokal tid,

- ett år är det berörda året i fråga om bulleremission och ett genomsnittligt år i fråga om meteorologiska förhållanden,

och där

- det infallande ljudet beaktas, dvs. buller som reflekteras från fasaden på den bostad som berörs skall inte räknas med (som allmän regel innebär detta en korrigering med 3 dB vid mätning).

Höjden för bedömningspunkten för Lden beror på tillämpningen enligt följande:

- Vid beräkning för strategisk bullerkartläggning av bullerexponering i och kring byggnader skall bedömningspunkterna väljas på en höjd av 4,0 ± 0,2 m (3,8-4,2 meter) över marken och vid den mest exponerade fasaden; för detta syfte är den yttervägg som vetter mot och befinner sig närmast den specifika bullerkällan den mest exponerade fasaden (för andra syften kan andra val göras).

- Vid mätning för strategisk bullerkartläggning i samband med bullerexponering i och nära byggnader får andra höjder väljas, men de får aldrig vara mindre än 1,5 meter över marken och resultaten bör korrigeras i överensstämmelse med en motsvarande höjd på 4 meter.

- För andra ändamål, till exempel akustisk planering eller bullerzonsindelning, kan andra höjder väljas, men bedömningspunkterna skall aldrig väljas lägre än 1,5 meter över marken, till exempel för följande:

- Landsbygdsområden med envåningshus.

- Utformning av lokala åtgärder för att minska bullereffekterna i vissa bostäder.

- Detaljerad bullerkartläggning av ett begränsat område, med angivelse av enskilda bostäders bullerexponering.

2. Definition av bullermått för natt

Nattbullermåttet Lnight är den A-vägda ekvivalenta kontinuerliga ljudtrycksnivån enligt definition i ISO 1996-2:1987, fastställd över ett års samtliga nattperioder,

där

- natten är 8 timmar lång enligt definitionen i punkt 1,

- ett år, enligt definitionen i punkt 1, är det berörda året i fråga om bulleremission och ett genomsnittligt år i fråga om meteorologiska förhållanden,

- det infallande ljudet beaktas, i enlighet med vad som fastställs i punkt 1,

- bedömningspunkten är samma som för Lden.

3. Ytterligare bullermått

I en del fall kan det utöver Lden och Lnight och i förekommande fall Lday och Levening vara fördelaktigt att använda särskilda bullermått och tillhörande gränsvärden. Nedan ges några exempel:

- Om den berörda bullerkällan endast är aktiv under en liten del av tiden (t.ex. mindre än 20 % av tiden för de sammanlagda dags-, kvälls- eller nattperioderna under ett år).

- Om det under en eller flera perioder i genomsnitt uppträder mycket få bullerincidenter (t.ex. färre än en bullerincident per timme, varvid en bullerincident kan definieras som buller som varar kortare tid än fem minuter; bullret från ett passerande tåg eller flygplan är exempel på detta).

- Om bullret har en stor andel låga frekvenser.

- LAmax eller ljudexponeringsnivå för skydd under nattperioden vid bullertoppar.

- För extra skydd under veckoslut eller en bestämd del av året.

- För extra skydd under dagperioden.

- För extra skydd under kvällsperioden.

- När buller från flera olika källor kombineras.

- För tysta områden på landsbygden.

- Om bullret uppvisar starkt framträdande tonelement.

- Om bullret har en impulsartad karaktär.

BILAGA II

BEDÖMNINGSMETODER FÖR BULLERMÅTT

som avses i artikel 6

1. Inledning

Värdena på Lden och Lnight kan bestämmas antingen genom beräkning eller mätning (vid bedömningspunkten). För prognoser är endast beräkning möjlig.

I punkterna 2 och 3 redogörs för preliminära beräknings- och mätmetoder.

2. Tillfälliga beräkningsmetoder för Lden och Lnight

2.1 Anpassning av befintliga nationella beräkningsmetoder

De medlemsstater där det redan finns nationella metoder för att fastställa långtidsmått kan använda dessa metoder, förutsatt att de är anpassade till den definition av mått som anges i bilaga I. För de flesta nationella metoderna innebär detta att kvällstid måste införas som en separat period och att årsgenomsnitt måste införas. Vissa befintliga metoder måste dessutom anpassas så att reflektion från fasader inte tas med, för att införa nattperiod och/eller fastställa en annan bedömningspunkt.

Fastställande av årsgenomsnittet kräver extra uppmärksamhet. Variationer kan bidra till fluktuationer i bulleremissioner och bulleröverföring under året.

2.2 Rekommenderade tillfälliga beräkningsmetoder

Medlemsstater som inte har egna, nationella beräkningsmetoder eller som vill byta till en annan beräkningsmetod rekommenderas följande metoder:

För INDUSTRIBULLER: ISO 9613-2: "Akustik - Dämpning av ljud under utbredning utomhus - Del 2: Allmän beräkningsmetod".

Lämpliga bullerdata (in-data) för denna metod kan erhållas genom mätning med hjälp av någon av följande metoder:

- ISO 8297: 1994 "Akustik - Bestämning av ljudeffektnivå från industrianläggningar för bedömning av omgivningsbuller - Teknisk metod".

- EN ISO 3744: 1995 "Akustik - Bestämning av ljudeffektnivåer för bullerkällor med användning av ljudtryck - Teknisk metod för frifältsförhållanden över en reflekterande yta".

- EN ISO 3746: 1995 "Akustik - Bestämning av ljudeffektnivåer för bullerkällor med användning av ljudtryck - Överslagsmetod på omslutande yta över en reflekterande yta".

För FLYGPLANSBULLER: ECAC. CEAC dok. 29 "Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports", 1997. Bland de olika tillvägagångssätten för att modellera flygvägar skall den segmenteringsteknik som avses i avsnitt 7.5 i ECAC.CEAC dok. 29 tillämpas.

För VÄGTRAFIKBULLER: Den franska nationella beräkningsmetoden "NMPB-routes-96 (SETRA-CERTU-LCPC-CSTB)", som det hänvisas till i "Arrêté du 5 mai 1995 relatif au bruit des infrastructures routières, Journal Officiel du 10 mai 1995, article 6" samt i den franska standarden "XPS 31133". Vad gäller bullerdata (in-data) hänvisas det i dessa dokument till "Guide du bruit des transports terrestres, fascicule prévision des niveaux sonores, CETUR 1980".

För JÄRNVÄGSBULLER: Den nationella nederländska beräkningsmetoden, som offentliggjorts i "Reken- en Meetvoorschrift Railverkeerslawaai '96, Ministerie Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer, 20 November 1996".

Metoderna skall anpassas till definitionerna av Lden och Lnight. Senast den 1 juli 2003 skall kommissionen offentliggöra riktlinjer, i enlighet med artikel 13.2, om de reviderade metoderna samt fastställa utsläppsdata för flygplans-, vägtrafik- och järnvägsbuller, utifrån tillgängliga uppgifter.

3. Tillfälliga mätmetoder för Lden och Lnight

Om en medlemsstat önskar använda sin egen officiella mätmetod, skall metoden anpassas i överensstämmelse med definitionerna av måtten i bilaga I och principerna för genomsnittliga långtidsmätningar enligt ISO 1996-2: 1987 och ISO 1996-1: 1982.

I de medlemsstater där det inte förekommer några mätmetoder, eller där man föredrar att tillämpa en annan metod, kan metoder fastställas på grundval av definitionen av måttet och de principer som anges i ISO 1996-2: 1987 och ISO 1996-1: 1982.

Mätuppgifter som erhållits framför en fasad eller en annan reflekterande del skall korrigeras så att den andel som reflekteras från fasaden eller delen utesluts (som allmän regel innebär detta en korrigering med 3 dB vid mätning).

BILAGA III

BEDÖMNINGSMETODER FÖR HÄLSOEFFEKTER

som avses i artikel 6.3

Dos-effekt-samband bör användas för att bedöma inverkan av buller på befolkningen. De dos-effekt-samband som införs genom framtida revideringar av denna bilaga i överensstämmelse med artikel 13.2 kommer bland annat att gälla följande:

- Sambandet mellan störning och Lden beträffande väg-, järnvägs- och flygtrafikbuller samt industribuller.

- Sambandet mellan sömnstörning och Lnight beträffande väg-, järnvägs- och flygtrafikbuller samt industribuller.

Vid behov kan specifika dos-effekt-samband läggas fram för följande:

- Bostäder med särskild bullerisolering enligt definitionen i bilaga VI.

- Bostäder med tyst fasad enligt definitionen i bilaga VI.

- Olika klimat/olika kulturer.

- Sårbara befolkningsgrupper.

- Tonalt industribuller.

- Industribuller av impulskaraktär och andra speciella fall.

BILAGA IV

MINIMIKRAV FÖR STRATEGISK BULLERKARTLÄGGNING

som avses i artikel 7

1. En strategisk bullerkarta är en presentation av uppgifter om någon av följande aspekter:

- En nuvarande, tidigare eller förutsedd bullersituation, i form av ett bullermått.

- Överskridandet av ett gränsvärde.

- Det beräknade antalet bostäder, skolor och sjukhus i ett visst område som utsätts för vissa fastställda bullervärden.

- Det beräknade antalet personer som befinner sig i ett område som utsätts för buller.

2. Strategiska bullerkartor kan presenteras för allmänheten på följande sätt:

- Som grafiska tabeller.

- Som sifferuppgifter i tabeller.

- Som sifferuppgifter i elektronisk form.

3. Strategiska bullerkartor för tätbebyggelse skall särskilt betona buller från följande:

- Vägtrafik.

- Järnvägstrafik.

- Flygplatser.

- Områden med industriell verksamhet inklusive hamnar.

4. Strategisk bullerkartläggning har följande syften:

- De skall utgöra grunden för de uppgifter som skall lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 10.2 och bilaga VI.

- De skall utgöra en informationskälla för allmänheten i enlighet med artikel 9.

- De skall utgöra grunden för handlingsplaner i enlighet med artikel 8.

För var och en av dessa tillämpningar krävs olika typer av strategiska bullerkartor.

5. Minimikraven för de strategiska bullerkartor som avser uppgifter som skall lämnas till kommissionen anges i punkterna 1.5, 1.6, 2.5, 2.6 och 2.7 i bilaga VI.

6. För information till allmänheten i enlighet med artikel 9 samt för utarbetandet av handlingsplaner i enlighet med artikel 8 krävs kompletterande uppgifter som är mer detaljerade, såsom:

- Grafiska framställningar.

- Kartor som visar överskridandet av gränsvärden.

- Differenskartor som visar dagens situation i jämförelse med olika möjliga framtida situationer.

- Kartor som visar bullervärdena på en annan höjd än 4 meter i förekommande fall.

Medlemsstaterna kan införa bestämmelser om sådana bullerkartors typ och format.

7. Strategiska bullerkartor för lokalt eller nationellt bruk skall utarbetas för bedömningshöjden 4 meter och de intervall på 5 dB för Lden och Lnight som fastställs i bilaga VI.

8. För tätbebyggelse skall separata strategiska bullerkartor utarbetas för buller från väg-, järnvägs- och flygtrafik samt från industrikällor. Kartor för andra källor kan läggas till.

9. Kommissionen kan komma att utarbeta riktlinjer med ytterligare vägledning i fråga om bullerkartor, bullerkartläggning och programvara för bullerkartläggning i överensstämmelse med artikel 13.2.

BILAGA V

MINIMIKRAV FÖR HANDLINGSPLANER

som avses i artikel 8

1. Handlingsplanerna skall minst omfatta följande:

- En beskrivning av tätbebyggelsen, de större vägarna, de större järnvägslinjerna eller de större flygplatserna med beaktande av andra bullerkällor.

- Ansvarig myndighet.

- Det rättsliga sammanhanget.

- Gällande gränsvärden enligt artikel 5.

- En sammanfattning av resultaten av bullerkartläggningen.

- En uppskattning av det antal personer som beräknas vara utsatta för buller och identifiering av problem och situationer som behöver förbättras.

- En förteckning över de samråd med allmänheten som anordnas i överensstämmelse med artikel 8.7.

- Bullerminskande åtgärder som redan pågår eller planeras.

- Åtgärder som de behöriga myndigheterna har för avsikt att vidta under de kommande fem åren, inbegripet åtgärder för att bevara tysta områden.

- Långsiktig strategi.

- Uppgifter om finansieringen (om sådana finns): budgetar, kostnadseffektivitetsanalys och kostnadsnyttoanalys.

- Planerade åtgärder för utvärdering av handlingsplanens genomförande och resultat.

2. Åtgärder som de behöriga myndigheterna ämnar vidta inom ramen för sina befogenheter kan till exempel omfatta följande:

- Trafikplanering.

- Fysisk planering.

- Tekniska åtgärder vid bullerkällor.

- Val av tystare källor.

- Minskning av bulleröverföringen.

- Lagstiftningsåtgärder eller ekonomiska åtgärder eller incitament.

3. Handlingsplanerna bör innehålla uppskattningar i fråga om minskat antal personer som påverkas (besvärade, med sömnstörningar eller annat).

4. Kommissionen kan komma att utarbeta riktlinjer med ytterligare vägledning i fråga om handlingsplanerna i överensstämmelse med artikel 13.2.

BILAGA VI

UPPGIFTER SOM SKALL SÄNDAS TILL KOMMISSIONEN

och som avses i artikel 10

Följande uppgifter skall lämnas till kommissionen:

1. För tätbebyggelse

1.1 En kortfattad beskrivning av tätbebyggelsen: belägenhet, storlek, antal invånare.

1.2 Ansvarig myndighet.

1.3 Genomförda och pågående program för bullerbekämpning.

1.4 Beräknings- eller mätmetoder som tillämpats.

1.5 Beräknat antal människor (i hundratal) som bor i de bostäder som utsätts för vart och ett av följande intervall av Ldenvärden i dB på en höjd av 4 meter över marken vid den mest exponerade fasaden: 55-59, 60-64, 65-69, 70-74, > 75, separat för buller från väg-, järnvägs- och flygtrafik samt från industrikällor. Siffrorna skall avrundas till närmaste hundratal människor (t.ex.: 5200 = mellan 5150 och 5249; 100 = mellan 50 och 149; 0 = färre än 50).

När uppgifter finns och detta är lämpligt bör det dessutom anges hur många personer i dessa olika kategorier som bor i bostäder med följande egenskaper:

- Särskild isolering mot bullret i fråga, vilket innebär särskild isolering av en byggnad mot en eller flera typer av omgivningsbuller, i kombination med ventilations- eller luftkonditioneringsanläggningar som garanterar ett gott skydd mot omgivningsbuller.

- En tyst fasad, vilket innebär en fasad på en bostad där Lden-värdet på fyra meters höjd ovanför marken och två meter framför fasaden för en specifik bullerkälla är mer än 20 dB lägre än vid den fasad som har det högsta Lden-värdet.

Det skall även anges hur större vägar, järnvägslinjer och flygplatser enligt artikel 3 i detta direktiv bidrar till bullersituationen.

1.6 Det beräknade sammanlagda antalet människor (i hundratal) som bor i de bostäder som utsätts för vart och ett av följande intervall av Lnight-värden i dB på en höjd av 4 meter över marken vid den mest exponerade fasaden: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69, > 70, separat för buller från väg-, järnvägs- och flygtrafik samt från industrikällor.

När uppgifter finns och detta är lämpligt bör det dessutom anges hur många personer i dessa olika kategorier som bor i bostäder med följande egenskaper:

- Särskild isolering mot bullret i fråga enligt definitionen i punkt 1.5.

- En tyst fasad enligt definitionen i punkt 1.5.

Det skall även anges hur större vägar, järnvägslinjer och flygplatser bidrar till bullersituationen.

1.7 Vid grafisk framställning skall de strategiska kartorna åtminstone visa gränslinjerna för 60, 65, 70 och 75 dB.

1.8 En sammanfattning av handlingsplanen, med en redogörelse för alla relevanta aspekter enligt bilaga V. Denna sammanfattning skall inte vara längre än tio sidor.

2. För större vägar, större järnvägslinjer och större flygplatser

2.1 En allmän beskrivning av vägarna, järnvägslinjerna eller flygplatserna: belägenhet, storlek och trafikflödesdata.

2.2 En redogörelse för omgivningen: tätbebyggelse, samhällen, landsbygd eller liknande, uppgifter om markanvändningen, andra viktigare bullerkällor.

2.3 Genomförda och pågående program för bullerbekämpning.

2.4 Beräknings- eller mätmetoder som tillämpats.

2.5 Det beräknade sammanlagda antalet människor (i hundratal) utanför tätbebyggelse som bor i bostäder som utsätts för vart och ett av följande intervall av Lden-värden i dB på en höjd av 4 meter över marken och vid den mest exponerade fasaden: 55-59, 60-64, 65-69, 70-74, > 75.

När uppgifter finns och detta är lämpligt bör det dessutom anges hur många personer i dessa olika kategorier som bor i bostäder med

- särskild isolering mot bullret i fråga enligt definitionen i punkt 1.5,

- en tyst fasad enligt definitionen i punkt 1.5.

2.6 Det beräknade sammanlagda antalet människor (i hundratal) utanför tätbebyggelse som bor i bostäder som utsätts för vart och ett av följande intervall av Lnight-värden i dB på en höjd av 4 meter över marken vid den mest exponerade fasaden: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69, > 70.

När uppgifter finns och detta är lämpligt bör det dessutom anges hur många personer i dessa olika kategorier som bor i bostäder med

- Särskild isolering mot bullret i fråga enligt definitionen i punkt 1.5.

- En tyst fasad enligt definitionen i punkt 1.5.

2.7 Den sammanlagda areal (i km2) som utsätts för Lden-värden över 60, 65 respektive 75 dB. Dessutom skall det beräknade sammanlagda antalet bostäder (i hundratal) och människor (i hundratal) som befinner sig respektive bor i vart och ett av dessa områden anges. Dessa siffror skall inbegripa tätbebyggelse.

Gränslinjerna för de områden som utsätts för bullernivåer på 60 respektive 65 dB skall även visas på en eller flera kartor, där det dessutom skall anges var samhällen, städer och tätbebyggelser är belägna inom dessa gränslinjer.

2.8 En sammanfattning av handlingsplanen där alla relevanta aspekter enligt bilaga V skall ingå. Denna sammanfattning skall inte vara längre än tio sidor.

3. Riktlinjer

Kommissionen kan utarbeta riktlinjer som ger kompletterande vägledning om hur dessa uppgifter skall presenteras i överensstämmelse med artikel 13.2.

RÅDETS MOTIVERING

I. INLEDNING

Kommissionen lade den 26 juli 2000 för rådet fram sitt förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av omgivningsbuller(1).

Europaparlamentet avgav sitt yttrande den 14 december 2000.

Ekonomiska och sociala kommittén yttrade sig den 29 november 2000(2).

Regionkommittén yttrade sig den 15 februari 2001(3).

Rådet antog i enlighet med artikel 251 i fördraget sin gemensamma ståndpunkt den 7 juni 2001.

II. FÖRSLAGETS SYFTE

Förslaget syftar till att

- införa gemensamma bullermått för bedömning av människors långtidsexponering för omgivningsbuller,

- ålägga medlemsstaterna att för större tätbebyggelse och större vägar, järnvägar och flygplatser upprätta strategiska bullerkartor som beskriver bullerläget på deras territorier med hjälp av åtminstone av de gemensamma måtten Lden och Lnight som bedömer störning och sömnstörning

- ålägga medlemsstaterna att på grundval av dessa kartor utarbeta handlingsplaner för att förhindra och minska bullret,

- informera allmänheten om bullerexponering och dess effekter och att skapa förutsättningar för allmänhetens medverkan vid utarbetande av handlingsplaner,

- lägga grunden för ytterligare arbete inom gemenskapen med normer för buller från specifika ljudkällor och för ytterligare beaktande av behovet av gemenskapsåtgärder i syfte att minska omgivningsbullret.

Rådets gemensamma ståndpunkt motsvarar dessa mål.

III. ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1. I rådets gemensamma ståndpunkt föreskrivs om en metod för bedömning och minskning av långtidsexponering för omgivningsbuller utomhus som människor utsätts för och som uppstår genom mänsklig verksamhet i deras hemmiljö (tätbebyggelse, parker, tysta områden, skolor och andra bullerkänsliga byggnader och områden).

2. Vid bedömningen med strategisk bullerkartläggning av större vägar, järnvägar och flygplatser skall enligt den gemensamma ståndpunkten gemensamma bullermått användas, dvs. Lden som är en bedömning av den genomsnittliga bullerstörningen under en dag och Lnight som är en bedömning av sömnstörningar som orsakas av exponering nattetid. Medlemsstaterna får dessutom använda kompletterande mått för att mäta störningar i vissa bestämda situationer, så som bullertoppar, särskilda perioder av året eller tysta områden. Sådana kompletterande mått får vidareutvecklas inom ramen för kommittéförfarandet. De gemensamma måtten skulle leda till en jämförbar insikt om störningar och sömnstörningar till följd av buller i hela gemenskapen.

3. När det gäller minskningen skall medlemsstaterna enligt den gemensamma ståndpunkten för större tätbebyggelse eller större vägar, järnvägar och flygplatser fastställa

- strategiska bullerkartor som fastställs med de gemensamma måtten Lden och Lnight och ger en samlad bedömning av bullret i ett visst område och innehåller allmänna prognoser om bullerutvecklingen i detta område,

- handlingsplaner som syftar till att hantera bullerproblem och bullereffekter, vid behov även förebyggande eller minskning av buller, och som utarbetas i samråd med allmänheten. De behöriga myndigheterna får välja vilka åtgärder planerna skall innehålla, men de bör särskilt inriktas på prioriterade frågor som kan fastställas genom att något relevant gränsvärde överskridits (uttryckt i Lden- och Lnight-mått ) eller enligt andra kriterier som medlemsstaterna väljer. Åtgärderna bör särskilt gälla de viktigaste områdena enligt den strategiska bullerkartläggningen. I den gemensamma ståndpunkten nämns även medlemsstaternas möjlighet att arbeta med akustisk planering, dvs. åtgärder mot buller genom fysisk planering, trafikplanering, bullerbekämpning vid källan, och med bullerzonsindelning, dvs. akustisk planering i ett område omkring eller längs med en bullerkälla. I dessa fall får medlemsstaterna använda andra mått än Lden och Lnight efter eget gottfinnande.

4. Målet med den gemensamma ståndpunkten är dessutom att informera allmänheten om bullerkartor och handlingsplaner och att skapa möjligheter för allmänheten att medverka vid utarbetandet av handlingsplaner. Om bullerkartorna och handlingsplanerna går att jämföra kan detta stimulera allmänheten och de behöriga lokala och nationella myndigheterna att föreskriva de strängaste bullerdämpningsnormerna i gemenskapen.

5. Även kommissionen kommer att underrättas om medlemsstaternas strategiska bullerkartor och handlingsplaner. Denna information bör i synnerhet utgöra utgångspunkten vid en komplettering på kort och lång sikt av nuvarande gemenskapsåtgärder mot buller från produkter, transportmedel och transportinfrastruktur, utrustning för utomhusbruk, byggnadsverksamhet och andra specifika källor. Denna information bör dessutom vara till hjälp när kommissionen skall bedöma behovet av gemenskapsstrategier för att färre människor skall drabbas av buller och för att skydda tysta områden på landsbygden.

IV. ÄNDRINGSFÖRSLAG FRÅN EUROPAPARLAMENTET SOM RÅDET GODTAGIT

Rådet tog med följande ändringsförslag i sin gemensamma ståndpunkt och även kommissionen godtog de flesta av dessa.

Ändringsförslag 2 till skäl 5 i ingressen i förslaget (skäl 6 i den gemensamma ståndpunkten).

Ändringsförslag 3 till skäl 6 i ingressen (skäl 7 i den gemensamma ståndpunkten).

Ändringsförslag 41 om den andra delen av skäl 10 i ingressen: Rådet strök faktiskt skäl 10 helt och hållet eftersom den första delen endast upprepade artikel 11 utan att motivera detta.

Ändringsförslag 44 om artikel 3 c (godtogs även av kommissionen): Se artikel 3 b i den gemensamma ståndpunkten.

Ändringsförslag 45 om artikel 3.l (godtogs även av kommissionen).

Ändringsförslag 46 om artikel 8.4 (godtogs också av kommissionen): Se artikel 8.5 i den gemensamma ståndpunkten.

Ändringsförslag 30 om artikel 9.3a (godtogs också av kommissionen): Se artikel 9.2 i den gemensamma ståndpunkten.

Ändringsförslagen 34 och 35 om bilaga VI.

V. ÄNDRINGSFÖRSLAG FRÅN EUROPAPARLAMENTET SOM GODTOGS I ÄNDRAD LYDELSE

I ändringsförslag 4 om ett nytt skäl 7a i ingressen föreslog parlamentet att införandet av Lnight skulle motiveras. Eftersom det i de skäl som kommissionen föreslagit saknas hänvisning till måtten, införde rådet ett nytt skäl 8 där användningen motiveras av inte endast Lden utan även Lnight och de kompletterande måtten om medlemsstaterna vill använda dessa.

Ändringsförslag 15 om en ny artikel 3 ha om definitionen av LAmax -måttet genom hänvisning till kommittéförfarandet: Rådet införde en hänvisning till LAmax i förteckningen över kompletterande mått i bilaga I, avsnitt 3 - ett avsnitt som kan anpassas till vetenskapliga och tekniska rön vid kommittéförfarandet enligt artikel 12.

Ändringsförslag 21 om en ny artikel 5.2a om bibehållande och anpassning av användbara nationella bullermått (godtogs av kommissionen): Denna idé infördes i en ny artikel 5.1 andra stycket.

Ändringsförslag 22 om en ny artikel 6.2a om bibehållande och anpassning av användbara nationella bedömningsmetoder (godtogs av kommissionen) återspeglas i den nya artikel 6.2 och i bilaga II, punkterna 2.1 och 3.

Ändringsförslag 28 om artikel 9.1: Hellre än att skapa ett särskilt informationssystem i enlighet med kommissionens förslag och att ange specifikationerna för detta system i enlighet med Europaparlamentets förslag valde rådet att hänvisa till det generella systemet i direktiv 90/313/EEG och indirekt till direktivet om ändring av detta(4). I direktiv 90/313/EEG ges alla personer möjlighet att erhålla miljöinformation från offentliga myndigheter, som åläggs att förse allmänheten med generell miljöinformation. Förslaget om ett ersättningsdirektiv innehåller ett mycket detaljerat informationssystem som på alla punkter motsvarar parlamentets förslag.

Ändringsförslag 29 om artikel 9.2: samråd om handlingsplaner med lämpliga organisationer: Rådet strök artikel 9.2 i förslaget och införde en ny artikel 8.7 som innehåller närmare föreskrifter om samrådet med allmänheten om handlingsplaner och som inspirerades av artikel 6 i utkastet till direktiv om bedömningen av hur vissa planer och program påverkar miljön(5).

VI. ÄNDRINGSFÖRSLAG FRÅN EUROPAPARLAMENTET SOM RÅDET DELVIS GODTOG

Ändringsförslag 11 med en begäran om att kommissionen skall föreslå kvalitetsnormer för bullerkällor; ändringsförslag 5 om ett tillägg till skäl 9; ändringsförslag 8 (första delen) om ett nytt skäl 10a samt ändringsförslag 38 om ett nytt skäl 10b: Rådet kom överens i sak om dessa ändringsförslag och

- lade i artikel 1 till ett nytt stycke om att direktivet också har till syfte att ge en grund för utveckling av gemenskapsåtgärder för att minska buller från särskilda källor, i synnerhet transportmedel och utrustning som används utomhus,

- ändrade artikel 11 så att kommissionen skall bedöma behovet av bullerminskande åtgärder i fråga om utrustning för utomhusbruk, transportmedel och transportinfrastruktur och vissa typer av industriverksamhet,

- ändrade artikel 4 genom att ersätta uppgifterna om gemenskapens utsläppsnormer och genom en rad direktiv om buller från produkter och transportmedel; rådet tillade även att direktiven om bullerkällor bör ge en grund för utveckling och komplettering av dessa åtgärder på kort, medellång och lång sikt,

- uppmanade kommissionen i ett uttalande till protokollet att överväga att så snart som möjligt lägga fram förslag om utsläppsgränser för alla de produkter som parlamentet tog upp, inbegripet utrustning för utomhusbruk och industriutrustning.

Rådet ansåg det inte vara nödvändigt att kopiera de mer detaljerade parametrarna i parlamentets förslag. För att inte åsidosätta kommissionens initiativrätt fastställde rådet inte någon tidsfrist för förslag om källor utan föredrog att ta upp sin uppmaning i ett uttalande till protokollet snarare än i en föreskrift i en artikel.

Ändringsförslagen 13 och 42 om artikel 2.1 om direktivets tillämpningsområde: Rådet godtog precis som kommissionen detta ändringsförslag till största delen men breddade inriktningen från att omfatta "hem" till "bebyggda områden". Rådet vidhöll emellertid behovet i fråga om mänsklig exponering och behöll tyngdpunkten på tysta områden i tätbebyggelse.

Ändringsförslag 17 om artikel 3 s: Rådet stödde en strykning av hänvisningen till olika gränsvärden med ansåg att tillägget av "åtgärder för att minska orsakerna till överskridandet av gränsvärdena" inte tillförde "åtgärder för bullerdämpning" något.

Ändringsförslagen 30 och 33 om artiklarna 12 och 13 i syfte att stryka det förenklade förfarandet för ändringar: Rådet strök tillämpningen av kommittéförfarandet på de viktigaste särdragen för måtten Lden och Lnight, på de strategiska bullerkartorna, handlingsplanerna och på de typer av uppgifter som skall skickas till kommissionen. Rådet behöll emellertid tillämpningen av kommittéförfarandet på följande områden:

- Antagandet av förteckningen över kompletterande bullermått för de olika situationer som anges i bilaga I.3 (inklusive LAmax i enlighet med ändringsförslag 15).

- De närmare detaljerna om tilläggsuppgifterna om de gemensamma bedömningsmetoderna och uppdateringen av de rekommenderade interimistiska bedömningsmetoderna för fastställande av Lden och Lnight (artikel 6.2 och bilaga II).

- Fastställande av dos-effekt-samband för bedömning av inverkan av buller på befolkningen (bilaga III).

VII. ÄNDRINGSFÖRSLAG FRÅN EUROPAPARLAMENTET SOM RÅDET INTE GODTOG

Ändringsförslag 1 om tillägg i titeln av orden "upprättande av en gemenskapsram för" (godtogs med en annan tolkning av kommissionen). Syftet med detta ändringsförslag är att klargöra att direktivet skall bilda grund för dotterdirektiv om produkter och samma frågor tas upp i detta ändringsförslag som i ändringsförslagen 5, 8, 38 och 11 som diskuteras ovan. Rådet kunde inte godta ändringsförslag 1 eftersom det hänvisar till dotterdirektiv, på grundval av arbete som redan utförts, i ett uttalande till protokollet och inte i texten till direktivet.

Ändringsförslag 6 om ett nytt skäl 9a (ansågs onödigt av kommissionen): Rådet tog inte med detta ändringsförslag eftersom det endast utgjorde en upprepning av ändringsförslag 21 (godtaget av rådet) utan någon motivering.

Ändringsförslag 8 (sista meningen) om ett nytt skäl 10a samt ändringsförslag 10 om en ny artikel 1.1 ba om att syftet med direktivet skall vara att fastställa gränsvärden för omgivningsbuller vid flygplatser (båda avvisade av kommissionen): Med avseende på förfarandet noterar rådet att det saknas en artikel som motsvarar detta skäl och detta mål. Vidare är bullergränser inte en del av förslagets tillämpningsområde och varken rådet eller parlamentet får vidta regleringar utöver detta tillämpningsområde. I sakfrågan anser rådet att behovet av gränsvärden bör tas upp i samband med artikel 11. Det finns inte tillräckligt med jämförbara data vare sig om buller vid flygplatser i hela Europa eller om olika befolkningars känslighet för buller för att gemenskapen skall kunna fastställa gränsvärden på solid vetenskaplig grund. Det bör i detta skede räcka med att fastställa bullerkartor och handlingsplaner för områden kring flygplatser och att planera att lägga fram förslag om strängare gränsvärden för buller från flygplan.

Ändringsförslag 39 om ett tillägg till artikel 1.2 om fyra allmänna principer som skall respekteras (godtogs av kommissionen): Detta ändringsförslag avvisades eftersom all dessa principer (utom principen om att förorenaren skall betala) saknade definition, var motstridiga, var svåra att tillämpa, hade politisk karaktär och därför var olämpliga att ha med i en juridisk text.

Ändringsförslag 14 om artikel 3 a (godtogs inte av kommissionen): I detta ändringsförslag begränsas begreppet "buller från industriområden eller industribyggnader" till att endast omfatta "alla slags maskiner" vilket är för snävt.

Ändringsförslag 16 om artikel 3 p i syfte att inkludera militära flygplatser (godtogs inte av kommissionen): Med hänsyn till den nationella säkerheten ansågs det vara nödvändigt att utesluta militära flygplatser.

Ändringsförslag 18 om artikel 3 u: redaktionella ändringar av definitionen av "handlingsplan": Rådet valde att använda ordet "plan" i definitionen av handlingsplan i stället för "verksamhet" eller "verksamheter". Istället för att formuleringen "hotar att överskridas" valde rådet att hänvisa till "andra kriterier" i artikel 8.1 sista stycket.

Ändringsförslag 19 om artikel 4.1: krav på oberoende hos de myndigheter som skall ansvara för genomförandet av direktivet: Detta godtogs inte eftersom behöriga myndigheter alltid måste vara oberoende och opartiska.

Ändringsförslag 20 om ett tillägg i artikel 5.2 i syfte att göra användningen av ytterligare mått så som LAmax obligatorisk: Rådet ansåg att ytterligare mått skulle vara valfria: Det har inte varit lätt för medlemsstaterna att godta harmoniseringen av bullermåtten Lden och Lnight och man ansåg att valet av andra mått, även om dessa är användbara i vissa fall, bör överlåtas åt medlemsstaterna, medan de gemensamma måtten ger en god bild av bullerläget.

Ändringsförslagen 23 och 25 om ett tillägg till artiklarna 7 och 8 i syfte att ta fram bullerkartor och handlingsplaner vid allvarliga klagomål (godtogs inte av kommissionen): Detta godkändes inte eftersom det skulle bli svårt att definiera begreppet "allvarligt klagomål" och eftersom risken för okynnesklagomål är mycket stor. Rådet anser även att allmänheten är tillräckligt skyddad genom det nuvarande systemet där

- regelbundet reviderade strategiska bullerkartor kommer att ge en detaljerad bedömning av antalet människor som påverkas av olika bullernivåer i större tätbebyggelse och från större vägar, järnvägar och flygplatser (punkterna 1.5, 1.6, 2.5 och 2.6 i bilaga VI),

- handlingsplaner kommer att upprättas med beaktande av dessa kartor och efter att ha rådfrågat allmänheten (artikel 8.7), dessa kartor kommer att ses över vid viktigare händelser som påverkar bullerläget (artikel 8.5).

Ändringsförslag 24 om en ny punkt 7.3a om bibehållande av de nuvarande bullerkartorna: Rådet anser denna bestämmelse vara onödig. När artikel 7 blir tillämplig, måste de strategiska bullerkartorna motsvara direktivets krav. Det kommer inte att finnas något behov av att behålla de gamla karttyperna i gemenskapssammanhang.

Ändringsförslag 26 om en ny punkt om att den som förorsakar betydande buller skall åläggas att utarbeta enskilda handlingsplaner (godtogs inte av kommissionen): Buller från punktkällor kommer generellt att omfattas av handlingsplanerna för tätbebyggelse och för större vägar, järnvägar och flygplatser. Bestämmelser om bullerhantering och beslut om huruvida den som förorsakar betydande buller skall åläggas att utarbeta handlingsplaner måste i förekommande fall anges i dessa handlingsplaner.

VIII. RÅDETS ÖVRIGA ÄNDRINGAR AV KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Ingressen

Rådet arrangerade om idéerna genom att slå ihop skäl 4 och skäl 10 om det framtida arbetet. Ett nytt skäl 5 lades till för att klargöra tillämpningsområdet och skäl 8 delades upp i skälen 9, 10 och 11. Rådet förbättrade även utformningen av skälen 3, 6, 7, 8 och 15 (f.d. 3, 5, 6, 7 och 12).

Artikel 1

I punkt 1 första meningen har det mer sammanfattande ordet "bekämpa" ersatt "undvika, förhindra och minska" som flyttades till punkt 1 c om åtgärder. Medlemsstaterna stimuleras i denna mening att fastställa prioriteringar och begreppet "prioriteringar" förklaras i artikel 8.2. Gemenskapsåtgärder skall avse "effekter" generellt och inte enbart "skadliga effekter på människors hälsa" som nu nämns i punkt 1 c.

I punkt 1 a sammanfattas nu artiklarna 5-7 bättre än tidigare.

Punkt 1 c ersätter punkt 2 i kommissionens förslag och förklarar bättre vilka åtgärder som skall vidtas på grundval av direktivet,

Rådet lade till punkt 2 som motsvarar Europaparlamentets ändringsförslag om buller från särskilda källor.

Artikel 2

Rådet ersatte "buller som människor upplever" till det mindre subjektiva "buller som människor utsätts för". Eftersom omgivningsbuller avser buller utomhus ersatte rådet "i och omkring sina hem" med "bebyggda områden", ersatte "i och omkring" med "nära" före "skolor", "sjukhus" och "byggnader" och lade till skäl 5. Strykningen av "elever" och "patienter" föreslogs av parlamentet. Med hänsyn till den nationella säkerheten undantog rådet militär verksamhet i militära områden.

Artikel 3

Rådet

- lade till några närmare preciseringar i definitionen av "omgivningsbuller",

- strök definitionen av "människors hälsa", eftersom denna inte definieras i gemenskapslagstiftningen, samt "bullerzonsindelning".

- strök subjektiva begrepp ("visat", "self-reported" i den engelska versionen, "förhållandevis", "där en naturlig tystnad kan upplevas") i definitionerna av "bullermått", "Lnight" och "tyst område",

- införde i definitionen av tyst område möjligheten att använda andra mått än Lden om dessa är lämpligare,

- undantog lätta flygplan i övningsändamål i definitionen av större flygplats,

- strök ekonomiska data i samband med bullerkartläggning,

- behöll kravet på att gränsvärdena skall utryckas i Lden och Lnight med påpekandet ("och där så är lämpligt") att dessutom Lday och Levening-måtten får användas, klargjorde att gränsvärdena får anpassas till befolkningens bullerkänslighet,

- reducerade de båda definitionerna av "handlingsplan för tätbebyggelse" och "handlingsplan för en större väg, järnvägslinje eller flygplats" till en enda förenklad definition; denna nya definition innehåller även begreppet "bullerhantering"; "överskridandet av gränsvärden" och "skydd av tysta områden" flyttades till slutet av artikel 8.1 och till artikel 8.1 b.

- Definitionerna av "särskild isolering" och "tyst fasad" flyttades till bilaga VI.

- Rådet lade till en definition av "allmänheten" som är identisk med den i Århuskonventionen från 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning.

Artikel 4

Rådet ändrade punkt 1 a för att ta hänsyn att till bullerkartor upprättas av den behöriga myndigheten men inte alltid skall godkännas av denna. Samma ändring gjordes i artiklarna 7.1, 7.2 och 8.1. Punkt 2 ströks eftersom det ännu inte finns några officiella "gemenskapsprogram för kvalitetssäkring".

Artikel 5

Genom möjligheten att använda nuvarande mått i avvaktan på godkännande genom kommittéförfarandet av bedömningsmetoderna (punkt 1.2) bör medlemsstaterna kunna införa det slutliga systemet i ett enda steg i stället för via provisoriska mellanetapper.

Enligt den nya punkt 3 i den gemensamma ståndpunkten, bör användningen av Lden och Lnight liksom upprättandet av själva de akustiska planerna och bullerzonerna vara valfri vid akustisk planering och bullerzonsindelning.

I punkt 4 föreskriver rådet om möjligheten att använda fler mått än endast Lden och Lnight när gränsvärden skall fastställas.

Artikel 6 och bilaga III

Rådet lade till en ny övergångsbestämmelse i punkt 2 som har samma syfte som artikel 5.1 andra stycket i fråga om mått.

När det gäller punkt 3 (punkt 2 i kommissionens förslag) och tillhörande bilaga III (bilaga II.4 i förslaget) höll rådet fast vid kommissionens idé att dos-effekt-samband skall fastställas vid kommittéförfarandet men gav det förväntade tillämpningsområdet en mycket skarpare avgränsning. Med tanke på dessa dos-effekt-sambands betydelse ville rådet emellertid inte att dessa samband skall göras obligatoriska vid kommittéförfarandet. I bästa fall kan detta förfarande leda till en valfri praxis. Detta är förklaringen till att rådet ersatte "skall" med "får" i artikel 6.3.

Artikel 7

Rådet ändrade rubriken från "Bullerkartor" till "Strategisk bullerkartläggning". Enligt definitionen i artikel 3 är strategiska bullerkartor bullerkartor som ger en övergripande bedömning av bullersituationen i ett visst område.

Kommissionen tog i sitt förslag med en tvåstegsstrategi enligt vilken kartor först skulle upprättas för tätbebyggelse med mer än 250000 invånare och senare för tätbebyggelse med 100000 invånare. Rådet godkände denna strategi men utvidgade den till att omfatta vägar (först en trafiktäthet på sex miljoner fordon per år, sedan tre miljoner) och järnvägar (60000-30000 ).

När det gäller punkt 5 hade kommissionen föreslagit att kartor alltid skulle göras om vart femte år. Rådet ändrade detta krav så att kartor nu alltid skall ses över men endast vid behov behöver göras om.

Artikel 8

Rådet utvidgade i likhet med i artikel 7 kommissionens föreslagna tvåstegsstrategi till att omfatta vägar och järnvägar.

Punkt 1 sista stycket och punkt 3 lades till av rådet. Här framförs idén om fastställande av prioriteringar och beaktande av andra kriterier.

Punkt 6 lades till och där upprepas den idé om samarbete mellan grannmedlemsstater som redan tas upp i artikel 7.4.

I punkt 7, som skall ersätta artikel 9.2 i kommissionens förslag, skärps denna artikel om allmänhetens deltagande vid utarbetandet av handlingsplaner.

Artikel 9

Punkt 1 handlar om generell befintlig och framtida lagstiftning om allmänhetens tillgång till miljöinformation. Denna ändring erbjuder fördelen av att hänvisa till mycket detaljerad lagstiftning. Punkt 2 är ett ändringsförslag från parlamentet.

Artikel 10

Punkt 1 i kommissionens förslag ströks eftersom den var överflödig i förhållande till artikel 4. Myndigheterna gavs mer tid för att utarbeta sammanfattningar av deras kartor och handlingsplaner och för att överlämna dessa till kommissionen. I punkt 2 preciserade rådet närmare hur kommissionen kan använda databasen.

Artikel 11

Punkt 2 utsattes för genomgripande ändringar. Särskilt gäller att rådet ersatte hänsynen till gemenskapens kvalitetsmål med hänsynen till gemenskapsåtgärder mot omgivningsbuller. Som möjliga genomförandestrategier valde rådet minskning av antalet människor som påverkas av buller, minskning av buller från särskilda källor samt skydd av tysta områden. Alla hänvisningar till buller från särskilda källor flyttades emellertid till en ett enda stycke, även detta i linje med parlamentets önskemål. Beträffande den nya punkt 4 - se nedan under bilagorna I och VI.

Artikel 12

Rådet inskränkte tillämpningsområdet för kommittéförfarandet, om än i mindre omfattning än enligt parlamentets ändringsförslag.

Artikel 13

I den gemensamma ståndpunkten ströks punkt 4 i förslaget eftersom den var överflödig mot bakgrund av utarbetandet av riktlinjer i bilagorna III.2, IV.9, V.4 och VI.3

Artikel 14 i kommissionens förslag

Rådet flyttade denna artikel till artikel 11.5 andra meningen.

Artikel 15 - tidpunkt för genomförande

Om man antog att direktivet skulle offentliggöras i EGT den 1 januari 2000, kunde man hävda att rådet senarelade tidpunkten för inledandet av genomförandet med sex månader (artikel 14), kommissionens information med 18 månader (artiklarna 4.2 och 5.3) och de olika etapperna i kartläggningen (artikel 7) och utarbetandet av handlingsplaner (artikel 8) med två år. Genomförandet skulle totalt sett inledas 2003 och avslutas i slutet av 2012. Längre tider för genomförandet blev nödvändiga på grund av att direktivet berör många nationella, regionala eller lokala förvaltningar.

Bilaga I

I bilaga I definieras måttet Lden. Lden är, uttryckt i decibel (dB), måttet på störningen under en dag bestående av en dagperiod på tolv timmar, en kväll på fyra timmar och en natt på åtta timmar. Enligt den gemensamma ståndpunkten får medlemsstaterna emellertid möjlighet att överföra en eller två timmar från kvällsperioden till dagperioden eller natten för att ta hänsyn till skillnader i livsstil i olika medlemsstater.

Kommissionen hade föreslagit att bedömningen av bullret skulle göras två meter framför byggnadsfasader för att undvika reflektion. Eftersom detta innebar problem på smala gator eller på gator med parkerade bilar, kom man överens om att mätningen måste äga rum vid fasaden och att en korrektion skulle vidtas (normalt 3 dB).

Rådet höll med om att bedömningen av buller i närheten av byggnader i princip bör göras på en höjd av fyra meter men att en höjd av minst 1,5 meter får väljas beroende på mätmetoden vid akustisk planering och bullerzonsindelning. Enligt artikel 11.4 skall kommissionen på nytt överväga på vilken höjd mätningarna skall göras när det gäller områden med envåningshus.

Rådet strök även punkterna 1.2 och 2.2 i förslaget. En hänvisning till LAmax-måttet lades till.

Bilaga II

Rådet placerade beräkningsmetoden före mätmetoden eftersom beräkningsmetoden används oftare. Sista meningen i kommissionens punkt 3 om användningen av likvärdiga bedömningsmetoder ersattes med slutet av artikel 6.2.

Bilaga III i kommissionens förslag

Rådet strök denna bilaga som rör krav på kartläggningsprogramvara och införde denna idé i bilaga IV.9 enligt vilken kommissionen får ta fram riktlinjer på området.

Bilaga IV

Rådet gjorde vissa smärre ändringar ("beräknade" antal; ny punkt 3).

Bilaga V

Rådet samlade alla strecksatser om hälsoläget i punkt 1 i den sjätte strecksatsen. Det hänvisas nu till de ekonomiska aspekterna i den elfte strecksatsen. Några detaljer ströks i punkt 2.

Bilaga VI

I den gemensamma ståndpunkten sänktes i första hand de övre och längre intervallen för dB-värden inom vilka bullerexponeringen måste bedömas. Genom denna minskning får myndigheterna större möjlighet att koncentrera sig på områden med högre bullernivåer. De nedre intervallgränserna är ändå tillräckligt breda för att det skall gå att spåra fortplantningen av buller från bullriga till tysta områden. Kommissionen skall dessutom enligt artikel 11.4 ompröva den nedre gränsen för intervallen. En sista ändring är att uppgifter som rör personer som bor i särskilt isolerade hus endast skall krävas om de redan finns tillgängliga.

(1) EGT C 337 E, 28.11.2000, s. 251.

(2) EGT C 116, 20.4.2001, s. 48.

(3) EGT C 148, 18.5.2001, s. 7.

(4) Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om allmänhetens tillgång till miljöinformation. EGT C 337 E. 28.11.2000, s. 156.

(5) Dok. PE-CONS 3619/01.