[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 22.2.2006

SEK(2006) 238 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Bedömning av de åtgärder som Italien vidtagit som svar på rådets rekommendation av den 28 juli 2005 om att få det alltför stora underskottet att upphöra – tillämpning av artikel 104.7 i EG-fördraget

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Bedömning av de åtgärder som Italien vidtagit som svar på rådets rekommendation av den 28 juli 2005 om att få det alltför stora underskottet att upphöra – tillämpning av artikel 104.7 i EG-fördraget

1. FÖRFARANDET VID ALLTFÖR STORA UNDERSKOTT SOM INLETTS FÖR ITALIEN

Under nittiotalet gjorde Italien betydande insatser för att konsolidera de offentliga finanserna, vilket gjorde att det offentliga underskottet minskade från nästan 12 % av BNP 1990 till under 2 % i slutet av årtiondet. Därefter ökade emellertid underskottet till drygt 3 % av BNP under 2001, 2003 och 2004[1] samtidigt som BNP-tillväxten var låg och trots betydande engångsåtgärder. Det primära överskottet på 5 % av BNP 1999 sjönk till 1,8 % 2004. Samtidigt dämpades skuldkvotens minskning avsevärt, från sin kulmen på 125 % 1994. I slutet av 2004 uppgick den offentliga skulden till 106½ % av BNP.

Efter en rekommendation från kommissionen fattade rådet den 28 juli 2005 beslut om att Italiens underskott var alltför stort. I enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget riktade man rekommendationer till Italien som syftade till att senast 2007 få ned underskottet under 3 % av BNP på ett trovärdigt och varaktigt sätt[2]. Rådet fastställde att Italien till den 12 januari 2006 skulle vidta effektiva åtgärder i detta syfte. Särskilt krävde rådet att Italien skulle göra följande: ” strikt genomföra 2005 års budget” samt ” vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en sammanlagd minskning av underskottet i konjunkturrensade termer, minus enstaka transaktioner och andra tillfälliga åtgärder, på minst 1,6 % av BNP 2006–2007 i förhållande till nivån under 2005, där minst halva korrigeringen skall genomföras under 2006.” Dessutom skulle Italien ” säkerställa att den offentliga skuldnivån minskar tillräckligt och närmar sig referensvärdet i en tillfredsställande takt, motsvarande korrigeringen av det alltför stora underskottet, genom att på medellång sikt återupprätta en lämplig nivå för det primära överskottet” samt ” ägna särskild uppmärksamhet åt andra faktorer än nettoupplåning, såsom transaktioner utanför balansräkningen, som bidrar till förändringar av skuldnivån ”. Rådet uppmanar vidare de italienska myndigheterna ”att på medellång sikt säkerställa konsolideringen av de offentliga finanserna så att en situation med offentliga finanser som är nära balans eller visar överskott kan upprätthållas genom en minskning av underskottet i konjunkturrensade termer minus enstaka transaktioner och andra tillfälliga åtgärder, med minst 0,5 % av BNP per år efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats”. Slutligen uppmanade rådet de italienska myndigheterna att ”fortsätta att förbättra insamlingen och bearbetningen av de offentliga uppgifterna” .

För det fall att tidsfristen löpt ut för en medlemsstat att vidta åtgärder efter en rekommendation enligt artikel 104.7 föreskrivs följande i artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1056/2005[3]: ”… skall kommissionen informera rådet om den anser att de vidtagna åtgärderna förefaller tillräckliga för att garantera tillräckliga framsteg i korrigeringen av det alltför stora underskottet inom de tidsfrister som rådet fastställt, under förutsättning att de är helt genomförda och att den ekonomiska utvecklingen är i linje med prognoserna ”. I detta meddelande bedöms de åtgärder Italien vidtagit som svar på rådets rekommendationer[4].

2. Åtgärder som Italien vidtagit som svar på rådets rekommendation

2.1 Saldot i de offentliga finanserna

Saldot i de offentliga finanserna 2005

I den budgetlag för 2005 som antogs 2004 var underskottsmålet för de offentliga finanserna 2,7 % av BNP 2005, baserat på en väntad BNP-tillväxt på 2,1 %. För att uppnå detta mål beräknade budgetlagen en korrigering på 1,7 % av BNP i förhållande till det trendmässiga underskottet vid oförändrad lagstiftning (beräknat till 4,4 % av BNP)[5]. Denna korrigering, skattelättnader och ytterligare utgifter på ½ % av BNP skulle finansieras med nya intäkter, engångsåtgärder och minskade utgifter (särskilt genom taket på 2 % för nominella utgiftsökningar). Enligt 2004 års uppdatering av stabilitetsprogrammet skulle budgetlagen för 2005 ge ett i stort sett oförändrat primärsaldo i förhållande till 2004, medan engångsåtgärdernas effekter skulle minska med cirka ½ % av BNP i förhållande till 2004. Underskottsmålet har reviderats två gånger sedan 2005. I slutet av april väntades en BNP-tillväxt på 1,2 % varvid målet reviderades till att hamna i intervallet 2,9–3,5 % av BNP. Den andra revideringen skedde i juli, när dokumentet om ekonomisk och finansiell planering angav ett nytt underskottsmål för 2005 på 4,3 % av BNP, samtidigt som den väntade BNP-tillväxten skrevs ner till noll. För att säkerställa att underskottsmålet på 4,3 % av BNP skulle uppnås, beslöt regeringen i oktober om nya utgiftsminskningar och intäktsökningar på omkring 0,1 % av BNP[6]. I 2005 års uppdatering av stabilitetsprogrammet återkommer detta underskottsmål på 4,3 %.

Saldot i de offentliga finanserna 2006

Budgetlagen för 2006 godkändes av det italienska parlamentet den 22 december 2005 och utgår från ett trendmässigt underskott vid oförändrad lagstiftning som officiellt beräknas till cirka 5 % av BNP. Den innehåller underskottsökande särskilda tillväxtåtgärder på ½ % av BNP samt underskottssänkande åtgärder på cirka 2 % av BNP. Budgetens totala effekt skulle bli att det officiella underskottsmålet på 3,5 % av BNP för 2006 kan uppnås (se tabell 1).

I de tillväxtfrämjande åtgärderna ingår en allmän sänkning av sociala avgifter, förlängning av vissa skattelättnader inom jordbruks- och byggnadssektorn, nya bidrag till hushållen, investeringsfrämjande åtgärder, medel för förnyande av offentliga avtal 2006–2007 med mera. De viktigaste korrigerande åtgärderna är följande: nedskärningar av nationella och lokala förvaltningars insatsförbrukning (0,4 % av BNP)[7], sänkta kapitalkostnader och andra kostnader (0,6 % av BNP), besparingar inom hälso- och sjukvårdssektorn som regionerna svarar för (0,2 % av BNP)[8] samt ytterligare intäkter (¾ % av BNP varav drygt 0,1 % avser nya engångsåtgärder). Totalt sett innebär detta en trendmässig minskning av primära utgifter med 0,8 % av BNP och en ökning av intäkterna med 0,6 % av BNP.

För genomförandet av dessa nedskärningar stärks kontrollmekanismerna för de offentliga utgifterna, bland annat genom att tak införs för månatliga statsanslag och genom att stärka revisionsmyndighetens övervakning av den nationella stabilitetspakten. Budgeten innehåller också bestämmelser för att åtgärda de ständiga överdragningarna av utgiftstaken för hälso- och sjukvård[9],[10].

Saldot i de offentliga finanserna från och med 2007

Enligt uppdateringen av stabilitetsprogrammet från december 2005 planerar Italien att bringa ner underskottet under 3 % av BNP till 2007 och att därefter fortsätta konsolidera de offentliga finanserna mot ett mål för det strukturella saldot som på medellång sikt motsvarar stabilitets- och tillväxtpakten. För åren 2007–2009 saknar uppdateringen uppgifter om vilka åtgärder som krävs för att nå de finanspolitiska målen. Det enda som nämns är avsikten att fasa ut engångsåtgärderna från och med 2007.

2.2 Den offentliga sektorns skuldsättning

Efter skuldkvotens ökning 2004 anges i uppdateringen av stabilitetsprogrammet från 2005 att den från 2006 återigen bör sjunka. Skuldkvoten väntas sjunka från 108½ % 2005 till knappt 102 % 2009, främst till följd av ökande primära överskott och privatiseringsintäkter 2006 och 2007 som uppgår till 0,7 % av BNP per år. För 2005–2006 beräknas de finansiella tillgångarnas skuldhöjande effekt (utom privatiseringsintäkter) att uppgå till ¼ % av BNP, en minskning från drygt 1 % av BNP 2004[11]. Även om programmet saknar närmare uppgifter om stock- och flödesjusteringar 2007–2009 (förutom privatiseringar 2007), antyder de beräknade totala justeringarna att skuldhöjande finansiella transaktioner väntas upphöra från och med 2007.

2.3 Statistik

Italien har vidtagit åtgärder beträffande insamling och bearbetning av offentliga uppgifter. Samarbetet mellan statistikbyrån (ISTAT), centralbanken och ekonomi- och finansministeriet har intensifierats, i syfte att minska avvikelserna mellan statistiska uppgifter från dessa tre källor. Ett nytt informationssystem (SIOPE) har inrättats för att online samla in uppgifter om offentliga förvaltningars budgettransaktioner.

3. BEDÖMNING AV DE ÅTGÄRDER SOM ITALIEN VIDTAGIT SOM SVAR PÅ RÅDETS REKOMMENDATION

Bedömningen av om ovannämnda åtgärder överensstämmer med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 utgår från kommissionens höstprognos 2005, kompletterad med uppgifter som blivit tillgängliga efter prognosens brytdatum (den 7 november 2005). Det bör också nämnas att budgetlagen för 2006 antogs av det italienska parlamentet den 22 december och att regeringen lade fram uppdateringen av stabilitetsprogrammet den 23 december.

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammet väntas att BNP-tillväxten ökar från 0 % 2005 till 1,5 % 2006 och 2007 och sedan till 1¾ % 2008–2009. Detta scenario återkommer i dokumentet om ekonomisk och finansiell planering och ligger till grund för rådets rekommendationer enligt artikel 104.7. Det överensstämmer i stort sett även med kommissionens höstprognos 2005, som beräknar en BNP-tillväxt på 0,2 %, 1,5 % och 1,4 % för åren 2005 till 2007.

3.1 Saldot i de offentliga finanserna

Saldot i de offentliga finanserna 2005

Enligt rådets rekommendation enligt artikel 104.7 skulle ett strikt genomförande av 2005 års budget motsvara ett underskott på högst 4,3 % av BNP, om man antar att BNP-tillväxten låg på noll 2005. I höstprognosen beräknades ett underskott för 2005 på 4,3 % i förhållande till BNP, vilket alltså låg i linje med Italiens mål om än med en något högre BNP-tillväxt. Nya uppgifter om likvida medel i samband med det statliga lånebehovet för 2005 pekar på att 2005 års underskottsmål sannolikt kommer att uppnås.

Tabell 1: Italiens offentliga finanser 2006

(i % av BNP) | Budget-förslaget av den 28.10.20051 | Höstprog-nosen 20052 | Slutlig budget |

Offentliga finanser vid oförändrad lagstiftning ('tendenziale') | -4,9 | -5,0 | -4,9 |

Lägre primära utgifter | 0,8 | 0,5 | 0,8 |

varav: hälso- och sjukvårdssektorn | 0,1 | - | 0,1 |

Fastighetsförsäljningar | 0,2 | 0,2 | - |

Utgifter relaterade till Lissabonstrategin | -0,2 | -0,2 | - |

Högre intäkter | 0,4 | 0,2 | 0,6 |

varav: hälso- och sjukvårdssektorn | 0,1 | - | 0,1 |

Saldo | -3,8 | -4,2 | -3,5 |

Konjunkturrensat saldo | -3,2 | -3,6 | -2,9 |

Engångsåtgärder3 | 0,5 | 0,4 | 0,3 |

varav: - Fastighetsförsäljningar | 0,3 | 0,2 | 0,1 |

- Efterskänkta skatter | - | - | 0,1 |

- Ersättningsskatter | 0,2 | 0,1 | 0,2 |

Strukturellt saldo4 | -3,7 | -4,0 | -3,2 |

Förändring av strukturellt saldo | 0,4 | 0,0 | 0,9 |

Anm.: 1 Efter den så kallade 'Terza fase'-ändringen av den 28 oktober 2005. 3 Kommissionens höstprognos 2005 baserades på budgetförslaget av den 28 oktober 2005. 3 Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens beräkningar. 4 Strukturellt saldo = konjunkturrensat saldo utan engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Källa: Förslag till budgetlag och slutlig budgetlag för 2006, kommissionens höstprognos 2005 samt kommissionens beräkningar. |

Saldot i de offentliga finanserna 2006

Kommissionens höstprognos 2005 utgick från en försiktig bedömning av vissa åtgärder i budgetförslaget av den 28 oktober 2005 och beräknade ett underskott på 4,2 % av BNP 2006. Detta är högre än budgetförslagets mål på 3,8 % (se tabell 1). Enligt kommissionens beräkningar bör korrigeringen av det strukturella underskottet mellan 2005 och 2006 (dvs. förändringen av det konjunkturrensade saldot utan engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) enligt höstprognosen ha blivit klart lägre än det “minst” 0,8 % av BNP som rådet rekommenderat.

Det italienska parlamentets budgetlag innehåller förändringar som påkallar en omvärdering av strukturanpassningen. Genomförs 2006 års budgetlag, skulle rådets krav uppfyllas om en förbättring av det strukturella underskottet 2006 på minst 0,8 % av BNP, förutsatt att den reala BNP-tillväxten blir 1,5 % 2006 och att åtgärderna får full effekt. Jämfört med budgetförslaget av den 28 oktober är den strukturella insatsen större, vilket främst förklaras med de ytterligare korrigeringsåtgärderna för att kunna sänka underskottsmålet (till 3,5 % av BNP) och de planerade engångsåtgärdernas mindre omfattning.

Den förstärkta utgiftskontrollen gör att kommissionen anser det vara mer sannolikt att de finanspolitiska åtgärderna kan genomföras och att det finanspolitiska kravet därmed kan uppfyllas 2006. Samtidigt menar kommissionen att det finanspolitiska målet för 2006 fortfarande är osäkert, beroende på kombinationen av ambitiösa utgiftsminskningar och oprövade mekanismer för utgiftskontroll. Osäkerheten gäller framför allt om det går att genomföra alla planerade besparingar vad gäller lokala myndigheter, hälso- och sjukvård och (i mindre grad) statliga utgifter, liksom vissa mindre åtgärder. Försämrad budgetdisciplin kan på dessa områden leda till att underskottet hamnar närmare 4 % av BNP än Italiens mål på 3,5 %[12].

Saldot i de offentliga finanserna från och med 2007

Då Italien åtagit sig att från och med 2007 fasa ut engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, skulle det för att kunna uppnå underskottsmålet på 2,8 % av BNP 2007 krävas en strukturanpassning på 0,9 % av BNP (se tabell 2), om tillväxten motsvarar prognoserna. Emellertid har Italien inte lämnat några uppgifter om planerade övergripande åtgärder för att uppnå målet för 2007. Detta omöjliggör en bedömning av korrigeringens kvalitet och struktur. Dessutom kan programmet underskatta det trendmässiga underskottet och därmed korrigeringsbehovet för att kunna uppnå målet för 2007. Eftersom prognoserna vid oförändrad lagstiftning inte tar fullständig hänsyn till framtida löneökningar inom den offentliga sektorn, kan programmet prognostisera en osannolik sänkning av löner och ersättningar på 0,6 % av BNP 2006–2007. Detta är en stor del av förklaringen till varför programmets trendmässiga underskott för 2007 bara är 3,3 % av BNP, dvs. till och med lägre än underskottsmålet för 2006. Efter 2007 ligger anpassningstakten mot programmets mål på medellång sikt i stort sett i linje med rådets krav på minsta årliga förbättring av struktursaldot, nämligen 0,5 % av BNP.

3.2 Den offentliga sektorns skuldsättning

Den för 2006 och 2007 planerade minskningen av skuldkvoten skulle, om den genomförs, motsvara rådets rekommendationer. Det råder dock betydande osäkerhet om den planerade minskningen. Den förutsätter nämligen att de primära överskotten ökar i enlighet med de finanspolitiska målen, att privatiseringsplanerna förverkligas och att skuldhöjande transaktioner utanför balansräkningen effektivt skärs ned, något som skulle bryta mot de senaste årens utveckling[13]. För att skuldkvoten efter 2007 i tillräcklig grad skall minska mot referensvärdet, verkar de finanspolitiska målen behöva förstärkas. Detta är viktigt för att långsiktigt motverka riskerna för hållbarheten.

3.3 Statistik

Ansträngningarna för att höja kvaliteten på statliga data har reducerat de statistiska avvikelserna. Från och med anmälan av den 1 september 2005 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott har Eurostat offentliggjort Italiens uppgifter utan att hänvisa till ouppklarade frågor[14]. Det finns dock fortfarande brister när det gäller att i tid få uppgifter om lokala myndigheter samt hälso- och sjukvårdssektorn. Inrättandet av SIOPE väntas förbättra insamlingen av data om lokala finanser.

Tabell 2: Saldot i de offentliga finanserna och offentlig skuld

(i % av BNP) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

KOM | SP1 | KOM | SP1 | KOM1 | SP2 | KOM1 | SP2 |

Saldo i de offentliga finanserna | -3,2 | -3,2 | -4,3 | -4,3 | -4,2 | -3,5 | -4,6 | -2,8 |

Primärsaldo | 1,8 | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 1,3 | 0,3 | 1,9 |

Engångsåtgärder3 | 1,4 | 1,4 | 0,5 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | - | - |

Strukturellt saldo4 | -4,4 | -4,4 | -4,0 | -4,1 | -4,0 | -3,2 | -4,0 | -2,3 |

Förändring av strukturellt saldo | 0,5 | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,0 | 0,9 | 0,0 | 0,9 |

Strukturellt primärsaldo5 | 0,7 | 0,7 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,5 | 0,9 | 2,4 |

Skulder | 106,5 | 106,5 | 108,6 | 108,5 | 108,3 | 108,0 | 107,9 | 106,1 |

[Real BNP (årlig förändring i %)] | 1,2 | 1,2 | 0,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,4 | 1,5 |

[Produktionsgap6] | -0,5 | -0,4 | -1,5 | -1,5 | -1,2 | -1,2 | -1,2 | -1,0 |

Anm.: 1 Kommissionens höstprognos 2005 baserades på budgetförslaget av den 28 oktober 2005. 2 Produktionsgap och konjunkturrensning enligt kommissionens beräkningar på uppdateringen av stabilitetsprogrammet (SP) från december 2005. 3 Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens beräkningar. 4 Konjunkturrensat saldo utan engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 5 Konjunkturrensat primärsaldo utan engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 6 I procent av potentiell BNP. Källa: Stabilitetsprogram (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

4. Slutsatser

Enligt föreliggande uppgifter förefaller Italien ha vidtagit åtgärder som överensstämmer med rådets rekommendationer enligt artikel 104.7.

- Italien förefaller ha uppnått underskottsmålet för 2005 på 4,3 % av BNP, och

- har genom budgetlagen för 2006 beslutat om korrigerande åtgärder som kan säkerställa en tillräcklig justering av det alltför stora underskottet till rådets fastställda tidsfrister, förutsatt att åtgärderna genomförs och att den ekonomiska utvecklingen motsvarar det bakomliggande scenariot i rådets rekommendationer. Med dessa förutsättningar skulle budgetlagen för 2006 resultera i en strukturanpassning 2006 som motsvarar rådets beslut;

- Italien har vidare fastställt ett nominellt underskottsmål på knappt 3 % för 2007 och planerar en strukturanpassning i linje med rådets rekommendationer för 2007 och följande år, och

- planerar att återgå till minskande skulder genom att öka primära överskott enligt de finanspolitiska målen, genomföra omfattande privatiseringsplaner och skära ned skuldhöjande transaktioner utanför balansräkningen, och

- har tagit initiativ som höjt kvaliteten på den statliga statistiken.

Det råder dock betydande osäkerhet om korrigeringen av det alltför stora underskottet till tidsfristen 2007 och om minskningen av skuldkvoten, som väsentligen förutsätter följande:

1. Att 2006 års budget genomförs fullt ut. Avslutas inte åtgärderna eller är bristfälliga, krävs ytterligare korrigeringsåtgärder.

2. Att ytterligare korrigeringsåtgärder anges och vidtas för 2007.

Mot bakgrund av denna bedömning anser kommissionen att det för Italien för närvarande inte krävs några ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott. Kommissionen kommer även i fortsättningen att nära följa landets finanspolitiska utveckling, i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten, särskilt mot bakgrund av de svaga offentliga finanserna.

[1] Budgeteffekten av engångsåtgärderna uppgick till 0,6 % av BNP 2001, 1,9 % 2003 och 1,4 % 2004. År 2002 var underskottet 2,7 % av BNP, med 1,3 % som resultat av engångsåtgärder.

[2] Den 12 juli 2005 nåddes en politisk överenskommelse om "Rådets rekommendation till Italien i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott i den offentliga sektorns finanser att upphöra – tillämpning av artikel 104.7 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen".

[3] EGT L 209, 2.8.1997 respektive EUT L 174, 7.7.2005.

[4] Parallellt bedömer kommissionen Italiens uppdaterade stabilitetsprogram från december 2005. Kommissionens bedömning samt rådets yttrande om programmet återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/italy_en.htm

[5] I den italienska budgetprocessen relateras alla beslutade åtgärder för framtiden till det trendmässiga underskottet vid oförändrad lagstiftning (så kallat "tendenziale"). Detta innebär att framtida utgifter och intäkter bara påverkar detta underskott om de motsvarar lagstiftning som redan beslutats av parlamentet. För ytterligare detaljer om det trendmässiga underskottet och den italienska budgetprocessen i allmänhet hänvisas till den tekniska bedömningen av 2005 års uppdatering av stabilitetsprogrammet.

[6] Dessa åtgärder infördes genom dekret 211/2005 av den 17 oktober 2005 och har därefter inarbetats i budgetlagen för 2006.

[7] Neddragningar av regionala och lokala förvaltningars utgifter sker i form av en omfattande översyn av den ”nationella stabilitetspakten” som infördes 1999. Utgiftstaken varierar beroende på lokal myndighet (regioner, provinser eller kommuner) samt typen av utgifter (löpande utgifter eller kapitalutgifter).

[8] Besparingarna avser utgifterna för hälso- och sjukvårdssektorn. Intäkterna väntas öka med 1,5 miljard euro och utgifterna minska med 1 miljard (se tabell 1).

[9] Bestämmelserna syftar särskilt till att tvinga regioner med strukturella underskott inom hälso- och sjukvård att täcka delar av detta genom ytterligare intäkter samt genomföra nödvändiga besparingar. Dessutom kommer läkares och apotekares redovisningsskyldighet att öka, bland annat genom elektronisk registrering av recept och analysremisser.

[10] I det italienska parlamentet diskuteras för närvarande en efterskänkning av obetalda sociala avgifter inom jordbrukssektorn. Om denna godkänns, kan statistiken visas ge en mindre ökning av underskottet och/eller skuldkvoten.

[11] I uppdateringen väntas en differens mellan kontant- och periodiseringsposter på ½ % av BNP 2006. Differensen beror också av räntebetalningar på postobligationer som ackumulerats (och korrekt bokförts som utgifter) men som utbetalas först när obligationerna löses in. Bortser man från denna faktor är differensen obetydlig.

[12] Se fotnot 10.

[13] Se fotnot 10.

[14] Bortsett från att man efterlyste en förklaring på inrapporterade kapitaltillskott mellan 2001 och 2004 i flera länder, bland annat Italien.