EUROPEAN TRAINING FOUNDATION: ÅRSRAPPORT 2000

(framlagt av kommissionen)

Innehåll

1. Allmänt

1.1. Syfte och målsättning

1.2. Organisationens struktur

1.3. Rådgivande grupp

1.4. Stiftelsens utvärderingsprogram

2. Stiftelsens verksamhet 2000

2.1. Kandidatländerna i Central- och Östeuropa

2.2. Sydösteuropa

2.3. De nya oberoende staterna och Mongoliet

2.4. Länderna i Medelhavsområdet

2.5. Tempus

3. Samarbete med övriga eu-organ

4. Ekonomisk rapport

4.1. Finansieringskällor

4.2. Genomförande av 2000 års budget

4.3. Granskning av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens finansiella och administrativa förvaltning

4.4. Gemensam stödtjänst

5. Personal

5.1. Personal- och organisationsplan

6. Styrelsen

Bilaga 1 - Stiftelsens verksamhet år 2000

Bilaga 2 - Tabell över budgetresurser och icke budgeterade tillgångar

Bilaga 3 - Tabell över avtal

Bilaga 4 - Tabell över avtal om tekniskt stöd för Tempus

Bilaga 5 - Organisationsplan

Bilaga 7 - Arrangemang anordnade av stiftelsen under år 2000

Bilaga 8 - Förteckning över publikationer

1. Allmänt

1.1. Syfte och målsättning

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen är ett organ inom Europeiska unionen som inrättades för att främja utvecklingen av lämpliga yrkesutbildningssystem av hög kvalitet i länderna och territorierna i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och Mongoliet samt Medelhavsområdet ("partnerländerna").

Yrkesutbildningsstiftelsen är ett centrum för sakkunskap inom området utveckling av mänskliga resurser som

* tillhandahåller analys och råd beträffande pågående initiativ och framtida behov i partnerländerna,

* underlättar kontakter mellan nyckelaktörer på området,

* sprider information om god praxis i Europeiska unionen och medlemsstaterna, och

* kanaliserar erbjudanden om samarbete från biståndsgivare.

Stiftelsen förvaltar dessutom ett antal Phare- och Tacis-program på Europeiska kommissionens (nedan kallad "kommissionen") vägnar och lämnar tekniskt stöd till kommissionen för genomförandet av Tempus-programmet.

Under första halvåret 2000 inledde stiftelsens styrelse (se nedan) en strategisk diskussion om stiftelsens framtida utveckling. Diskussionen resulterade i ett styrelsebeslut om att ytterligare utveckla stiftelsen som ett centrum för sakkunskap och stegvis avveckla arbetet med programförvaltningen, i ett första steg förvaltningen av de Phare-program som kommer att upphöra i slutet av 2001. Samtidigt kommer stiftelsen att börja delta fullt ut i programplaneringscykeln för Europeiska unionens program inom ramen för de yttre förbindelserna (Phare, Tacis, Meda och Cards).

1.2. Organisationens struktur

Stiftelsen har ett geografiskt synsätt på partnerländernas behov, vilket återspeglas i dess fyra geografiska avdelningar. Dessa täcker kandidatländerna, västra Balkan, de nya oberoende staterna och Mongoliet samt Medelhavsområdet. Inom området ledarutbildning samordnas verksamheten av enheten för managementutbildning, en tematisk enhet som samarbetar med de geografiska avdelningarna. Specialiserade enheter tillhandahåller tekniskt och administrativt stöd till hela organisationen.

Stiftelsen har en styrelse, som har en företrädare för kommissionen som ordförande och består av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen. Styrelsen sammanträder för att diskutera och godkänna stiftelsens årliga arbetsprogram och budget, och rådfrågas även när det gäller förslag som är av stor betydelse för stiftelsens förvaltning.

En rådgivande grupp, som består av yrkesutbildningsexperter från medlemsstaterna, partnerländerna, kommissionen, internationella organisationer och arbetsmarknadens parter, bistår styrelsen i dess arbete. Den ger styrelsen råd om det årliga arbetsprogrammet och sammanträder regelbundet i undergrupper för att diskutera frågor som rör reformen av yrkesutbildningssystemen.

Stiftelsens direktör rapporterar till styrelsen och är ordförande för den rådgivande gruppen. Till hjälp har han cirka 120 anställda, som tillsammans genomför arbetsprogrammet med en årsbudget på 16,2 miljoner euro (siffror för år 2000).

Parallellt med de strategiska diskussioner som fördes med styrelsen och kommissionen såg stiftelsen över sin interna personalstyrka, sin organisation och sina förfaranden för att säkerställa att de motsvarar de nya strategiska riktlinjerna. Som ett komplement till översynen av de tekniska och administrativa stödtjänsterna som påbörjades i slutet av 1999 i syfte att säkerställa att de befintliga stödtjänsterna är inriktade på de operativa avdelningarnas behov, beställde stiftelsen undersökningar om sina interna ekonomi- och förvaltningssystem. Resultaten infogades sedan i en rad rekommendationer, som sattes i verket i september 2000.

Stiftelsen inledde dessutom arbetet med att fastställa nya mål för personalstyrkan för åren 2001-2004 som antogs av styrelsen hösten 2000. Samtidigt inledde stiftelsen, genom överenskommelse med kommissionen, en översyn av organisationen av det tekniska stöd som den tillhandahåller kommissionen för genomförandet av Tempus-programmet.

1.3. Rådgivande grupp

Den rådgivande gruppens årsmöte hölls den 15-17 juni 2000 och samlade mer än 80 medlemmar. Den främsta målsättningen var att medlemmarna skulle bidra till det tidiga planeringsskedet inför 2001 års arbetsprogram med råd och vägledning om stiftelsens verksamhet i var och en av de fyra regionerna. För detta ändamål inrättades fyra regionala undergrupper. Under ledning av anställda från stiftelsen hölls dessutom sex seminarier med inriktning på följande frågor:

* Vidareutbildning och dess roll i samband med ekonomisk omvandling.

* Ledarutbildning.

* Ökad anställbarhet genom integrering av entreprenörskap i utbildningen.

* Behovet av en finansiell reform av yrkesutbildningssystemen i partnerländerna.

* Arbetsmarknaden och yrkesutbildning.

* Regionala yrkesutbildningsstrategier i ett nationellt sammanhang.

Seminarierapporter kan laddas ner från stiftelsens hemsida på adressen www.etf.eu.int.

1.4. Stiftelsens utvärderingsprogram

En styrkommitté för utvärdering inrättades i början av februari 2000 för att ge stiftelsen råd beträffande dess program för årlig utvärdering. Kommittén sammanträdde första gången i mars och enades om kommitténs roll och uppgifter samt vilka projekt som skall täckas av stiftelsens utvärderingsprogram för år 2000:

1. Utvärdering av stiftelsens fleråriga projekt för analys av utbildningsbehov och kompetensstandarder inom yrkesutbildning

Rapporten beställdes i slutet av 1999 och levererades i juni 2000. Målet var att kritiskt studera de resultat som hittills uppnåtts genom de olika verksamheter som stiftelsen under de senaste fem åren genomfört inom området yrkeskvalifikationer och standarder. Rapporten kommer att läggas fram för nästa möte i styrkommittén för utvärdering och kommer också att fungera som underlag för en diskussion med experter och stiftelsens personal som kommer att hållas i början av år 2001.

2. Granskning av fem års verksamhet inom stiftelsens rådgivande grupp

Målet med denna utvärdering var att bedöma den rådgivande gruppens resultat och inverkan, men också dess processer och genomförandemekanismer. Förslaget till rapport diskuterades vid den rådgivande gruppens plenarsammanträde i juni och ytterligare skriftlig feedback begärdes. Den ryska versionen av rapporten sammanställdes och sändes ut i slutet av juli. De kommentarer och den feedback som inkommit håller för närvarande på att föras in och ett slutligt förslag bör vara tillgängligt i början av år 2001.

3. Utvärdering av stiftelsens nationella observatorier inom ramen för Phare

Utvärderingen av de nationella observatorierna i Phare-länderna är särskilt viktig mot bakgrund av den ökade betoningen på stiftelsens roll inom insamling och analys av information i 2001 års arbetsprogram. I denna undersökning, som inleddes i oktober och bygger på resultaten av en bedömning som gjordes efter halva tiden (dvs. under 1997), bedöms de resultat som observatorierna i Phare-länderna uppnått sedan 1997 och föreslås ytterligare åtgärder för att stärka observatorierna i framtiden. Resultaten av denna utvärdering kommer att vara tillgängliga till det första styrelsemötet 2001. En utvärdering av de nationella observatorierna i Tacis-länderna kommer att göras 2001.

4. Granskning av EU:s Phare-program för reform av yrkesutbildningen som genomfördes mellan 1990 och 1998

Stiftelsen, kommissionens gemensamma tjänst för yttre förbindelser och GD Sysselsättning enades om att, på grundval av de senaste sex årens erfarenheter, utföra en slutlig teknisk utvärdering av de program för reform av yrkesutbildningen som stiftelsen har förvaltat. Därförinnan hade stiftelsen även beställt tekniska utvärderingar avseende varje slutfört nationellt Phare-program och resultaten av detta arbete har tagits med i den slutliga landsövergripande analysen. Syftet med denna slutliga utvärdering var att analysera de framsteg som Phares partnerländer gjort mot bakgrund av en reform av yrkesutbildningssystemen som ett resultat av genomförandet av Phare-programmen. Ett förslag till rapport har nu sammanställts för intern diskussion och kommer, när det väl har fått sin slutliga utformning, att läggas fram för Phare-kommittén i Bryssel.

2. Stiftelsens verksamhet 2000

2.1. Kandidatländerna i Central- och Östeuropa

Fullständiga uppgifter om stiftelsens verksamhet i kandidatländerna finns i tabellen på sida 37. Några viktiga punkter i arbetsprogrammet för år 2000 beskrivs nedan.

1. Stöd till kommissionen

Under år 2000 fortsatte stiftelsen att hjälpa kommissionen att förverkliga dess föranslutningsstrategi i kandidatländerna. Stiftelsen gjorde framför allt följande:

* Den fortsatte att på kommissionens vägnar genomföra, och slutförde i vissa fall, Phare-reformprogram inom områdena yrkesutbildning, ledarutbildning, utveckling av mänskliga resurser i företag och högre utbildning i ett antal kandidatländer (Bulgarien, Estland, Litauen och Rumänien) samt program innefattande flera länder inom områdena distansutbildning och högre utbildning i samtliga partnerländer som erhåller stöd genom Phare.

* Den anordnade framgångsrikt en rad lokala, regionala och nationella seminarier (sammanlagt 55 stycken) om Europeiska socialfonden i de kandidatländer som deltar i Phare, som en del av Phares speciella förberedelseprogram för Europeiska socialfonden. Programmets höjdpunkt var slutkonferensen i Bryssel i oktober där företrädare på hög nivå deltog och som genomfördes med stöd av GD Sysselsättning och socialpolitik samt GD Utvidgning. Inom ramen för det speciella förberedelseprogrammet stödde stiftelsen också aktivt utvecklingen av nätverket av nationella utbildningsinstitut, som är avsett att hjälpa kandidatländerna i deras förberedelser för Europeiska socialfonden genom att tillhandahålla målinriktad undervisning och information. Bland annat genomfördes ett slutseminarium i syfte att behandla frågan om de nationella utbildningsinstitutens hållbarhet.

* Den tillhandahöll kommissionen och dess delegationer expertråd beträffande utformningen av Phare-program inom området utveckling av mänskliga resurser samt deltog på begäran av kommissionen i programplaneringsresor.

* Den bistod på begäran vissa ministerier i kandidatländerna med expertråd i frågor beträffande yrkesutbildning.

* Den uppdaterade sin rapport om granskning av framstegen i yrkesutbildnings reformen, som ett bidrag till kommissionens årliga rapport om kandidatländernas framsteg inför anslutningen.

* Den planerade och startade ett projekt för sammanställning av landsmonografier om yrkesutbildnings systemen och arbetsförmedlingen i kandidatländerna, med början i Tjeckien, Ungern, Polen och Slovenien. Monografiprojektet, som startades på begäran av kommissionens GD Sysselsättning och socialpolitik, är avsett att bidra till kontrollen avseende de gemensamma dokument för bedömning av sysselsättningspolitiken som kommissionen och kandidatländerna enats om.

2. Verksamhet finansierad av stiftelsen

Stiftelsen planerade och finansierade även ett antal pilotprojekt som syftade till att komplettera eller följa upp Phare-verksamhet i vissa kandidatländer, särskilt inom området förberedelser för Europeiska socialfonden. Pilotprojekten innefattade stöd till

* Litauen för upprättande av ett regionalt utbildningscentrum,

* åtta polska regioner i form av ett program för studiebesök i Tyskland samt seminarier,

* Rumänien för en fortsättning på Constanta-projektet för vidareutbildning, som erhåller bistånd från givare i Frankrike, Italien och den flamländska delen av Belgien,

* Litauen och Lettland för utbildning av lärare och instruktörer med bistånd från givare i Finland och Danmark,

* Bulgarien, Polen, Slovakien och Slovenien i form av anordnande av seminarier om arbetsmarknadsparternas engagemang i yrkesutbildningen.

År 2000 ägnade stiftelsen särskild uppmärksamhet åt problemet med social utslagning, med särskild betoning på den romska befolkningen i de centraleuropeiska kandidatländerna, och genomförde följande verksamhet:

* En särskild konferens hölls i denna fråga med stöd från de portugisiska myndigheterna i Lissabon och med bidrag särskilt från Europeiska socialfonden för att bekämpa social utslagning.

* En inventering av god praxis som syftar till att främja social integration av den romska befolkningen i kandidatländerna.

* Ett seminarium om utbildningens roll för bekämpningen av social utslagning av den romska befolkningen hölls i Sinaia (Rumänien) i oktober 2000 med stöd från Soros-stiftelsen.

3. Ledarutbildning

Stiftelsen fortsatte under år 2000 sin verksamhet inom området ledarutbildning genom följande åtgärder:

* Den inledde en regional undersökning av kompetensen i företag i syfte att tillhandahålla information om vilken kompetens arbetsgivarna behöver och bidra till processen för utformning av strategier för utveckling av mänskliga resurser. Projektet är ett bidrag till kandidatländernas förberedelser inför anslutningen och deras eventuella tillträde till EU:s strukturfonder, i synnerhet Europeiska socialfonden.

* Den slutförde tillsammans med den tyska organisationen OWZ ett gemensamt "arbetsgivarnas initiativ"-projekt i Bulgarien riktat till personer som i sitt tjänsteutövande skall hjälpa små och medelstora företag. Bland dessa personer valdes ett antal instruktörer ut för att delta i ett utbildningsprogram som genomfördes delvis i Bulgarien och delvis i Tyskland.

* Den hjälpte den bulgariska regeringen med genomförandet av ett ledarutbildningsprojekt genom att tillhandahålla teknisk expertis som organiserade, ledde och övervakade projektet.

4. Nationella observatorier

Stiftelsen fortsatte att vägleda och stödja sina nationella observatorier genom att förstärka deras analytiska kapacitet, främja nätverkssamarbete och övervaka deras dagliga arbete. De särskilda initiativen innefattade följande:

* Ett projekt finansierades av stiftelsen och organiserades med stöd från ett mål 1-område i Förenade kungariket. Syftet var att få de nationella observatorierna att inse betydelsen av att samla information om den regionala arbetsmarknaden inför den framtida regionala programplaneringen, övervakningen och utvärderingen inom ramen för Europeiska socialfonden. Projektet syftade även till utveckling av analytisk kompetens.

* Möten i Turin där man tillhandahöll skräddarsydd undervisning och ett forum för utbyte av erfarenheter.

* Övervakning av verksamheten, feedback på rapporter och regelbundna besök i partnerländerna.

2.2. Sydösteuropa

Fullständiga uppgifter om stiftelsens verksamhet i Sydösteuropa finns i tabellen på sidan 39. Några viktiga punkter i arbetsprogrammet för år 2000 beskrivs nedan.

1. Stöd till kommissionen

* Genomförandet av Phares yrkesutbildningsprogram från 1997 för Bosnien och Hercegovina avslutades framgångsrikt med en slutkonferens i Sarajevo, där man presenterade en grönbok om strategi och policy för yrkesutbildningsreformen i Bosnien och Hercegovina. Kommissionens delegation i Sarajevo anförtrodde även stiftelsen förvaltningen av ett överbryggande program (450 000 euro), som inleddes i maj och kommer att resultera i en uppgradering av grönboken till en vitbok samt genomförande av de kursplaner som utvecklats inom ramen för 1997 års program.

* I oktober avslutade stiftelsen även genomförandefasen av Phares yrkesutbildningsprogram i före detta jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM).

* Sedan en av stiftelsens anställda överflyttats till kommissionens arbetsgrupp för återuppbyggnaden i Kosovo överlämnades ett dokument till kommissionen i februari 2000 innehållande en beskrivning av de omedelbara undervisnings- och yrkesutbildningsbehoven efter kriget samt förslag och rekommendationer om uppföljning. Efter de två seminarier som hölls i Pristina för nyckelaktörer inom Kosovos affärsvärld lades särskilda rekommendationer fram om kompetens utveckling i små och medelstora företag samt ledarutbildning för allmännyttiga företag. Slutligen stödde stiftelsen, i samarbete med UNMIK:s gemensamma förvaltning, en åtgärd för sammanställning av grundläggande arbetsmarknads information genom att inrätta ett arbetsmarknads- och utbildningsobservatorium.

2. Verksamhet finansierad av stiftelsen

Den verksamhet som anges i arbetsprogrammet för år 2000 genomfördes i stort sett enligt planerna. Närmare uppgifter om all verksamhet finns i tabellen på sida 37. Verksamheten täckte följande huvudområden:

Yrkesutbildning mot social utslagning

Inom området yrkesutbildning mot social utslagning gjorde stiftelsen följande:

* Slutförde undersökningar beträffande Albanien, Bosnien och Hercegovina, före detta jugoslaviska republiken Makedonien och samtliga kandidatländer som erhåller stöd genom Phare. De preliminära resultaten presenterades vid ett möte i maj 2000.

* Höll ett regionalt seminarium den 19-20 juni i Bulgarien om ungdomsarbetslöshet i Sydösteuropa som resulterade i en rapport om prioriterade policyåtgärder inom detta område. Konferensen resulterade även i planering av två mikroprojekt för att pröva innovativa metoder att bekämpa ungdomsarbetslöshet. Dessa två projekt startades i Kroatien och Montenegro.

* Inledde en studie om exempel på god praxis som syftar till att genom utbildning och undervisning integrera romerna i undervisningssystemet och på arbetsmarknaden och presenterade resultaten vid ett seminarium i Rumänien i oktober. Studien täcker samtliga kandidatländer (se sida 37), inbegripet Turkiet och Albanien.

Integration av arbete och studier

Inom området integration av arbete och studier gjorde stiftelsen följande:

* Anordnade i maj ett regionalt seminarium i Dubrovnik, Kroatien, om projektet "integration av arbete och studier". Seminariet kombinerades med ett möte mellan de nationella observatorierna i regionen. Man enades om en plan för publicering och internationell spridning av projektresultaten.

* Började förbereda nationella rundabordsmöten om integration av arbete och studier som skall hållas i länderna i regionen.

Vidareutbildning

* Tillsammans med kandidatländerna var länderna i Sydösteuropa representerade vid konferensen om vidareutbildning som anordnades i Karlskrona, Sverige.

3. Ledarutbildning

* Arbetet med att planera ett ledarutbildningsprojekt för små och medelstora företag i Albanien gick framåt. Projektet bör kunna inledas i början av 2001.

* Stiftelsen påbörjade en bedömning av den nuvarande situationen vad gäller tillhandahållandet av utbildning för ledare i Sydösteuropa. Bedömningen kommer att inriktas på Kroatien, Montenegro, Serbien samt Bosnien och Hercegovina.

4. Nationella observatorier

* För att utvidga och förstärka nätverket av nationella observatorier i regionen öppnade stiftelsen nya observatorier i Kroatien, Montenegro och Kosovo.

5. Nyckelroll för stiftelsen i stabilitetspakten

* Inom ramen för stabilitetspakten spelade stiftelsen en samordnande roll inom området utveckling av mänskliga resurser. Eftersom utveckling av mänskliga resurser betraktas som en sektorsövergripande fråga, inrättade stiftelsen en arbetsgrupp bestående av företrädare för partnerländerna och givarländerna för att bidra inom området demokrati och mänskliga rättigheter (arbetsgrupp 1, i samarbete med den förstärkta Graz-processen som leds av den österrikiska regeringen) såväl som inom området ekonomisk återuppbyggnad (arbetsgrupp 2).

* Arbetet i arbetsgruppen för utveckling av mänskliga resurser innefattade att definiera policyramar och ta fram projektförslag, särskilt inom områdena stöd till små och medelstora företag samt social integration (se nedan).

* Arbetsgruppens arbete bidrog till att prioriterade projekt startades i Sydösteuropa (s.k. "Stability Pact Quick Start Measures" - snabba åtgärder inom ramen för stabiliseringspakten).

* Stiftelsen har också bidragit till en granskning av utbildningssektorn som samordnades av OECD och finansierades inom ramen för stabilitetspakten. Granskningen kommer att resultera i rapporter om yrkesutbildningen och sysselsättningen i alla de sydosteuropeiska länderna.

6. Rådgivande gruppens regionala undergrupp

Den regionala undergruppen sammanträdde två gånger under år 2000. Det första mötet hölls i Aten den 17-18 februari 2000 och syftade till att

* identifiera utmaningar och prioriteringar för yrkesutbildningen under återuppbyggnadsprocessen i Sydösteuropa,

* ge en inblick i den roll som stiftelsen kan ha i frågor som rör utvecklingen av mänskliga resurser inom ramen för återuppbyggnadsprocessen och identifiera relevant verksamhet för dess arbetsprogram för år 2000 (särskilt för dess projekt för yrkesutbildning mot social utslagning och utveckling av små och medelstora företag),

* tillhandahålla råd om den roll som de nationella observatorierna kan spela i den ekonomiska återuppbyggnadsprocessen.

Den regionala undergruppens andra möte hölls i samband med den rådgivande gruppens årsmöte i Turin i juni. Undergruppen gick igenom stiftelsens arbete i regionen och tillhandahöll riktlinjer för stiftelsens strategi för Sydösteuropa 2001-2003.

2.3. De nya oberoende staterna och Mongoliet

Fullständiga uppgifter om stiftelsens verksamhet i de nya oberoende staterna och Mongoliet finns i tabellen på sida 40. Några viktiga punkter i arbetsprogrammet för år 2000 beskrivs nedan.

1. Stöd till kommissionen

* Inom ramen för de allmänna prioriterade områden som identifieras för stöd från Tacis i rådets nya förordning för de nya oberoende staterna och Mongoliet bidrog stiftelsen till förberedandet av de vägledande programmen 2000-2003 genom att tillhandahålla kommissionen skriftliga bedömningar om prioriteringarna och behoven inom yrkesutbildningsområdet i vart och ett av länderna. Stiftelsen tillhandahöll även bidrag till åtgärdsprogrammen 2000-2001 för Kazakstan, Kirgizistan, Moldova, Ryska federationen, Ukraina och Uzbekistan.

* Stiftelsen lånade ut sin expertis till kommissionen när det gällde att förbereda starten av ett antal Tacis-projekt. När det gäller t.ex. Tacis utbildningsfond för arbetslösa och sämre gynnade grupper i Kirgizistan bistod stiftelsen stödmottagaren, Tacis samordningsenhet och kommissionen genom att utarbeta ansökningshandlingar och hjälpa kommissionen att övervaka innehållet. Stiftelsen bistod även den gemensamma tjänsten för yttre förbindelser vid övervakningen av ledarutbildningsprogrammet, genom att bidra till de inledande rapporterna och lägesrapporterna, utbildningens innehåll och metodik samt projektförslaget för ledarutbildningsprogrammets stödfond.

2. Stöd till genomförandet av Tacis-program

* Stiftelsen fortsatte att förvalta ett antal Tacis-program på kommissionens vägnar. Tacis-projektet "reform av det moldoviska yrkesutbildningssystemet" avslutades framgångsrikt i februari och förhandlingar pågår om ett uppföljningsprojekt.

* Stiftelsen påbörjade arbetet med ett Tacis-projekt som stöder yrkesutbildnings reformen i Uzbekistan och inledde detta arbete med att utveckla kursplaner för sex yrkesprofiler vid tre pilotyrkesskolor. För att förbättra samordningen mellan olika aktörer i regionen ägnade stiftelsen stor möda åt att knyta samman projektet med stiftelsens projekt Standard 2000, GTZ-projektet och Asiatiska utvecklingsbankens projekt.

* Stiftelsen fortsatte att leda Tacis Delphi-projekt. Särskild betoning lades på utvecklingen av verksamhet i de fem ryska regionerna och framsteg gjordes när det gäller att få utbildningen att bättre motsvara efterfrågan. Särskild betoning lades även på att utveckla begreppet dialog med arbetsmarknadens parter.

* Stiftelsen deltog i utvärderingen av projektet för kapacitetsuppbyggnad inom ledarutbildningen i Vitryssland, inom ramen för programmet för utveckling av det civila samhället. Projektet leds av stiftelsen.

3. Verksamhet finansierad av stiftelsen

* Stiftelsen gjorde framsteg i den andra fasen av det parallellfinansierade pilotprojektet "yrkesutbildningsreform i nordvästra Ryssland", genom ytterligare utveckling av nya kursplaner och lärarutbildningen på skol-/sektorsnivå. Projektet inriktades också starkt på att lära regionala tjänstemän inom områdena utbildning och sysselsättning att utveckla regional yrkesutbildningspolicy. Resultaten från en utvärdering efter halva projekttiden diskuterades med alla nyckelaktörer, inbegripet Frankrike, som välkomnades som ny partner i projektet. Nära band har upprättats mellan de regioner som deltar i pilotprojektet och de regioner som deltar i förberedelserna inför Världsbankens nya utbildningsprojekt. Stiftelsen och Världsbanken har enats om en arbetsplan för samarbete under förberedelse- och genomförandefaserna.

* Ett liknande projekt för yrkesutbildningsreform inleddes i september i Ukraina med deltagande av Italien, Frankrike och Internationella arbetsorganisationen (ILO). Projektet är inriktat på jordbruks- och transportsektorerna i tre ukrainska områden. De första arbetsmarknadsbedömningarna har slutförts.

* Seminarier om samarbetet mellan biståndsgivare inom utbildningsområdet i Georgien, Uzbekistan och Kirgizistan resulterade i att man, för att förbättra samordningen, enades om rekommendationer för biståndsgivarnas framtida interventioner och mekanismer. Det ryska utbildningsministeriet tog initiativ till att anordna ett möte mellan biståndsgivare i Moskva. Både biståndsgivare och mottagare bekräftade de nationella observatoriernas roll som knutpunkter för samordningen mellan biståndsgivarna.

* Stiftelsen anordnade och finansierade ett internationellt seminarium i Almaty, Kazakstan, om "att öka anställbarheten genom att integrera entreprenörskap i utbildningen" med deltagare från EU, Central- och Östeuropa samt de nya oberoende staterna. Ett nytt projekt har planerats och kommer att genomföras i nordvästra Ryssland och Ukraina.

* Projektet Standard 2000 fortsatte att hjälpa deltagarländerna att förbättra sina metoder för utveckling av enhetliga yrkesutbildningsstandarder för alla sektorer. I varje deltagarland utarbetades pilotstandarder, som sedan diskuterades och analyserades vid två konferenser om standarder i Tasjkent och Minsk. Man enades om en gemensam strategi som har offentliggjorts i volym IV av publikationerna om standarder.

* Projektet "utbildning i företagsutveckling" i Kirgizistan resulterade i en unik källa till information om företagsutveckling (en studie av kirgiziska företag). Omkring 200 företag från alla sektorer och regioner i landet intervjuades. Man håller på att sammanställa en praktisk vägledning om utveckling av mänskliga resurser som kommer att hjälpa företagen att planera personalens utveckling. Ett utbildningspaket för utveckling av mänskliga resurser utvecklades också och testades. Projektet utvidgades till Kazakstan och Uzbekistan. Stiftelsen planerar nu även gemensam verksamhet med Internationella arbetsorganisationen.

4. Ledarutbildning

Som det anges ovan bistod stiftelsen kommissionen vid genomförandet av ledar utbildnings programmet. Dessutom slutförde stiftelsen ett projekt från 1999 som syftade till förbättring och diversifiering av undervisningsmaterial för ledarutbildning i Novosibirsk i Ryska federationen. Resultaten har spritts i hela regionen. Stiftelsen fortsatte även att uppmuntra utvecklingen av ledarutbildningsnätverk i Ryssland och Centralasien genom stöd till RABE (Russian Association of Business Education) och CAMAN (Central Asian Management Development Foundation). År 2000 inleddes ett nytt projekt i Ukraina, Kazakstan och Kirgizistan för att stärka partnerskapet mellan ledarutbildnings instituten och företagen.

5. Nationella observatorier

* De nationella observatorierna i regionen förberedde nya inventeringsrapporter utgående ifrån en genom överenskommelse ändrad innehållsförteckning. Rapporterna kommer att innehålla nyckelindikatorer för 1998-1999.

* Stiftelsen publicerade sin första rapport om nyckelindikatorer för de nya oberoende staterna (1995-1997). Med hjälp av de nationella observatorierna publicerade stiftelsen även en rapport om transnationell analys av yrkesutbildningen i de nya oberoende staterna och Mongoliet.

* Nätverken för Phares och Tacis nationella observatorier knöt närmare band när de två grupperna möttes i Turin inför de nationella observatoriernas årsmöten i mars. I november möttes dessutom nätverket av Tacis nationella observatorier i Chisinau.

* Kommissionen och stiftelsen undertecknade ett avtal om att tilldela Tacis ett finansiellt stöd på 350 000 euro för de nationella observatorierna för åren 2000 och 2001. Kontraktsverksamheten förväntades inledas i början av 2001.

* Vid sidan av sina normala uppgifter deltog många nationella observatorier i respektive lands projekt inom ramen för personalutvecklingsprogram IV samt projekten för standarder och entreprenörskap i utbildningen. Dessa projekt har bidragit till att göra de nationella observatorierna mer synliga och stärka deras roll i deras egna länder.

6. Rådgivande gruppens regionala undergrupp

* Vid den rådgivande gruppens årsmöte visade medlemmarna i den regionala gruppen för de nya oberoende staterna och Mongoliet ett starkt intresse att bidra till stiftelsens arbete, särskilt analysrapporterna. Det fanns också ett starkt stöd för större samarbete mellan medlemmarna i den rådgivande gruppen, lokala experter och de nationella observatorierna i syfte att förbättra informationsflödet och stärka de nationella observatoriernas nätverksfunktion i regionen.

2.4. Länderna i Medelhavsområdet

Fullständiga uppgifter om stiftelsens verksamhet i Medelhavsområdet finns i tabellen på sida 42. Några viktiga punkter i arbetsprogrammet för år 2000 beskrivs nedan.

1. Ökat engagemang för stiftelsen i Medelhavsområdet

Efter introduktionsperioden som började 1999 har stiftelsen befäst sina kunskaper om Medelhavsområdet och utvidgat räckvidden för sin verksamhet. Under de första månaderna av år 2000 slutfördes följande nyckelverksamheter som hade inletts 1999:

* Efter påpekanden från kommissionen slutförde stiftelsen översikterna över yrkesutbildningen i Algeriet, Libanon, Malta, Cypern, Jordanien och Turkiet ( [1]) och spridde resultaten till berörda aktörer.

[1] ) Trots att Malta, Cypern och Turkiet är kandidatländer ingick den preliminära verksamheten för år 2000 i arbetsprogrammet för Medelhavsområdet.

* I februari anordnade stiftelsen ett seminarium i Damaskus som syftade till att hjälpa de politiska beslutsfattarna att utforma lärlingssystem anpassade till den socio ekonomiska verkligheten i Syrien. Detta framgångsrika evenemang uppmuntrade de syriska myndigheterna att utveckla pilotlärlingssystem baserade på effektivt partnerskap med den privata och den offentliga företagssektorn.

2. Stöd till kommissionen

Under det första halvåret överflyttades chefen för stiftelsens Medelhavsavdelning till kommissionen i Bryssel i syfte att öka stiftelsens förståelse av kommissionens behov och verksamhetskrav, för att man bättre skulle kunna definiera hur stiftelsen kan stödja kommissionen i genomförandet av EU:s politik i regionen. Överflyttningen gjorde att stiftelsen kunde komma överens med kommissionen om en rad förslag på ett antal krävande tjänster som stiftelsen skall leverera under år 2001 och därefter.

Inom ramarna för sina resurser försökte stiftelsen också tillmötesgå förfrågningar från regionen. Som ett exempel tillmötesgick den en begäran om expertstöd till Presidentens kommission för utbildningsreform i Algeriet, som ansvarade för att föreslå reformer av utbildningssystemet som helhet. Stiftelsen tillmötesgick även kommissionens begäran om expertis när det gällde att välja ut och planera projekt för yrkesutbildningspolicy i Algeriet samt dess begäran om teknisk rådgivning i samband med inrättandet av Europa-Medelhavsobservatoriet för sysselsättning och utbildning i Medelhavsområdet. På begäran från kommissionen utarbetade stiftelsen även förslag till riktlinjer för utvecklingen av program för sektoriell anpassning till förmån för yrkesutbildning.

3. Verksamhet finansierad av stiftelsen

* En gemensam konferens, som samfinansierades av Världsbanken och lokala sponsorer (kommunen och provinsen Torino, regionen Piemonte, italienska utbildningsministeriet), om utvecklingen av gymnasieutbildning i Mellanöstern och Nordafrika genomfördes den 7-10 maj i Turin. Omkring 100 delegater deltog, inbegripet ministrar och höga tjänstemän från 21 länder i Mellanöstern och Nordafrika, Europeiska unionen och internationella organisationer. Vid konferensen studerades tendenser inom sådana områden som bedömning och kontroll av kvalitet och relevans, standarder, utveckling av kursplaner, finansiering och lärarutbildning.

* Tillsammans med det algeriska ministeriet för yrkesutbildning och Fond National de Développement de l'Apprentissage et de la Formation Continue (FNAC) genomförde stiftelsen den 25-27 september 2000 ett regionalt seminarium i Algeriet om finansieringsmekanismer för lärlingskap och vidareutbildning. Omkring 200 personer deltog, inbegripet företrädare från berörda ministerier i Tunisien, Marocko och Libyen, aktörer från den offentliga och privata sektorn i Algeriet och Europeiska unionen samt internationella biståndsgivare.

* I november offentliggjordes planer på ett seminarium i Egypten om innovativa metoder för yrkesutbildningsstandarder för Mashrekregionen. På grund av den politiska situationen i Mellanöstern måste seminariet emellertid skjutas upp till april 2001. Stiftelsen hade redan utfört forskningsarbete om befintliga metoder för utveckling av yrkesutbildningsstandarder i vart och ett av de sex länder som ursprungligen skulle delta, och avsåg att presentera en fallstudie om Egypten vid seminariet. Förberedelserna har fortsatt inför det nya datumet.

* Efter stiftelsens seminarium om lärlingssystem som hölls i Damaskus i februari 2000, begärde det syriska utbildningsministeriet att få tillgång till stiftelsens expertis för att starta ett pilotprojekt om lärlingssystem som skulle genomföras 2001. Stiftelsen utförde förberedande arbete under år 2000.

4. Ledarutbildning

* Inom området ledarutbildning fortskred arbetet med en studie om ledar- och entreprenörsutbildning för tillväxt i små och medelstora företag i Medelhavsområdet med inriktning på Egypten, Jordanien och Libanon. Studiens slutsatser kommer att sammanfattas för vidare spridning i en rapport som kommer att färdigställas i början av 2001 och som kommer att innehålla en beskrivning av möjligheterna att förbättra ledar- och entreprenörsutbildningen för att stimulera tillväxten i små och medelstora företag.

5. Rådgivande gruppens regionala undergrupp

* Den rådgivande gruppens undergrupp för Medelhavsområdet möttes i Turin i juni. Diskussionen inriktades på stiftelsens verksamhet 1999 och gjorda erfarenheter, läget för verksamhetsåret 2000 och stiftelsens arbetsprogram för år 2001.

2.5. Tempus

Stiftelsen fortsatte att tillhandahålla tekniskt stöd till kommissionen för genomförandet av Tempus-programmet, som inleddes 1990. Programmets tredje fas, Tempus III, har inletts för perioden 2000-2006. De nya oberoende staterna, Mongoliet, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien och före detta jugoslaviska republiken Makedonien är nu berättigade att delta.

Den nya fasen innebär en "top-down"- och "bottom-up"-strategi, genom att det säkerställs att alla projekt tydligt motsvarar nationella prioriteringar och inbegriper aktörer inom en rad olika områden, exempelvis politiska beslutsfattare, den akademiska världen och det civila samhället i allmänhet.

Expertis från kandidatländerna i Central- och Östeuropa uppmuntras livligt att delta för att man skall kunna utnyttja och främja utbyte av know-how och erfarenheter till förmån för Tacis-länderna och Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien och före detta jugoslaviska republiken Makedonien. Ny samarbetsverksamhet har införts, exempelvis nätverksprojekt som syftar till att sprida resultat av hög kvalitet från pågående och slutförda Tempus-projekt till en större publik på nationell och regional grund. Vad gäller Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien och särskilt före detta jugoslaviska republiken Makedonien finns en stark betoning på regionalt samarbete.

Urval - Tempus Phare

Projekttyp // Mottagna ansökningar

Gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt

(sista ansökningsdatum den 1 mars 2000; den 31 mars endast för Kroatien) // 100

Personliga mobilitetsstipendier // 65

(sista ansökningsdatum den 3 april 2000) // därav 59 till EU

Totalt // 165

Gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt

Som svar på Tempus III ansökningsinfordran från Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien och före detta jugoslaviska republiken Makedonien inkom totalt 100 ansökningar som registrerades, kopierades och sändes till de nationella Tempus-kontoren och kommissionen. Bedömningen av ansökningarnas berättigande inleddes den 20 mars 2000 och slutfördes i slutet av april. Urvalssammanträden under ordförandeskap av kommissionen ägde rum i partnerländerna, vilket gjorde det möjligt för experter från EU och från Sydösteuropa att arbeta tillsammans på plats. Vad gäller Kroatien hölls urvalssammanträdet undantagsvis i Turin. Under andra halvåret 2000 genomfördes den tekniska bedömningen av de projekt som troligen kommer att finansieras. Därefter sammanställdes ett antal rekommendationer för vart och ett av dessa projekt.

Personliga mobilitetsstipendier

Sammanlagt behandlades 65 ansökningar som avsåg rörlighet både till och från Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien och före detta jugoslaviska republiken Makedonien.

Urval - Tempus Tacis

Projekttyp // Mottagna ansökningar

Gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt

(sista ansökningsdatum den 1 mars 2000) // 263

Personliga mobilitetsstipendier // 91

(sista ansökningsdatum den 3 april 2000) // därav 75 till EU

Totalt // 354

Gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt

Som svar på Tempus III ansökningsinfordran från Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Mongoliet, Ryska federationen, Tadzjikistan, Ukraina och Uzbekistan inkom totalt 263 ansökningar avseende gemensamma europeiska projekt och nätverksprojekt. Bedömningen av ansökningarnas berättigande inleddes den 20 mars 2000 och slutfördes i slutet av april. Urvalssammanträden under ordförandeskap av kommissionen ägde rum i Tbilisi, Kiev och Turin. Under andra halvåret 2000 genomfördes den tekniska bedömningen av de projekt som troligen kommer att finansieras. Därefter sammanställdes ett antal rekommendationer för vart och ett av dessa projekt.

Personliga mobilitetsstipendier

Sammanlagt behandlades 91 ansökningar som avsåg rörlighet både till och från de partnerländer som deltar i Tacis.

Projektkontroll

Kontrollverksamheten inom både Tempus Phare och Tempus Tacis täckte de vanliga huvudområdena, till exempel kontraktshantering samt kontroll av över 550 pågående projekt både från skrivbordet och på fältet.

Mötet mellan företrädarna för de nationella Tempus-kontoren ägde rum i Turin den 20-21 januari. Den andra dagen ägnades åt kontroll på fältet av Tempus Phare-projekt. På begäran av kommissionen sammanställdes en vägledning för Tempus kontrollbesök 1999/2000 och deltagarna från partnerländerna erhöll utbildning under en hel dag.

Under det första halvåret gjorde de nationella Tempus-kontoren och Tempus informationsenheter 135 kontroller på fältet avseende Tempus Phare-projekt. Inom Tempus Tacis fortsatte Tacis externa övervaknings- och utvärderingsgrupp att utföra kontroller på fältet av Tacis gemensamma europeiska projekt.

Den finansiella bedömningen av årsrapporterna och slutrapporterna för Tempus Phare och Tacis gemensamma europeiska projekt för kontraktsåret 1998/1999 inleddes i februari 2000. Under år 2000 skulle totalt 822 Phare-rapporter och 137 Tacis-rapporter bedömas.

Samtidigt fortsatte avslutandet av tidigare projektrapporteringsår, både beträffande gemensamma europeiska projekt och Tempus övriga samarbetsverksamhet, exempelvis kompletterande och kompakta projekt, gemensamma europeiska nätverk och personliga mobilitetsstipendier. Under maj och juni slutfördes genomgången av samtliga återstående rapporter om Phares gemensamma europeiska projekt för kontraktsåren 1993/94, 1994/95 och 1995/96 och för de gemensamma europeiska projekten är nu dessa kontraktsår avslutade.

Uppföljningen av revisionsrapporter från 1999 års revisionskampanj avseende 115 projekt fortskred genom överenskommelse med kommissionen. Samtidigt inleddes en ny revisionskampanj avseende 88 Phare-projekt och 35 Tacis-projekt. De första preliminära rapporterna inkom i maj.

I april förstärktes gruppen för finansiell kontroll med ytterligare två personer.

Publikationer, information och arrangemang i samband med Tempus-programmet

Under första halvåret utgavs en rad Tempus-publikationer som anges i tabellen nedan, och andra är fortfarande under utgivning. Bland annat utgavs följande:

* Informationsbladen "Tempus at Work".

* Nya "Tempus at Work"-informationsblad gavs ut om Tempus-programmet i allmänhet (tre introduktionsblad), Tempus Tacis-länderna (alla länder utom Tadzjikistan), Albanien, Bosnien och Hercegovina, före detta jugoslaviska republiken Makedonien och EU-länderna.

* En tvåårig handbok för sökande gavs ut 1999. År 2000 gavs ett tillägg ut på alla EU-språk och ryska med ytterligare uppgifter om samarbetet med Tadzjikistan, Vitryssland och Kroatien.

När det gäller arrangemang bistod stiftelsen kommissionen vid anordnandet av det möte mellan företrädare för Tempus Tacis-projekt som ägde rum i Bryssel den 23-24 mars 2000. Vid mötet samlades mer än 140 projektföreträdare från nyligen utvalda projekt i de nya oberoende staterna och Mongoliet.

Tempus-avdelningen samarbetade med det rumänska nationella Tempus-kontoret för att välja ut och distribuera publikationer och relevant material inför den fjärde konferensen för utbildningsministrar som hölls i Bukarest den 18-20 juni. Dessutom fanns omfattande material om Tempus tillgängligt vid det regionala Tempus-seminariet i Sarajevo den 15-16 juni.

År 2000 började förberedelserna inför utvecklingen av ett informationssystem för Tempus-projekt. Systemet kommer att utvecklas under 2001. Det föreslagna systemet kommer att bestå av en databas som kan användas via Internet och kommer att främja en större spridning av resultaten från Tempus-projekt och ge ökade möjligheter till nätverkssamarbete och diskussionsforum online.

Stiftelsens Tempus-avdelning tillhandahöll fullständigt logistiskt stöd för det regionala seminariet om institutionsbyggande för utveckling av det civila samhället, som hölls i Skopje (före detta jugoslaviska republiken Makedonien) den 24-25 november 2000. Två anställda från Tempus-avdelningen närvarade vid mötet och fungerade som ordförande för ett av de parallella seminarierna om bank- och finansverksamhet. Under plenarmötet gavs en presentation av "hur man planerar ett Tempus-projekt för institutionsbyggande".

>Plats för tabell>

Publikationer i samband med Tempus-programmet år 2000

3. Samarbete med övriga eu-organ

Stiftelsen fortsatte att arbeta tillsammans med övriga EU-organ i frågor av gemensamt intresse. Organens chefer hade sitt årsmöte med kommissionens generalsekreterare i Bryssel i februari, varvid organen kunde ta upp frågor såsom utvidgningen, verksamhetsbaserad budgetering och omarbetningen av budgetförordningen, särskilt till följd av Kinnock-reformerna vid kommissionen. Dessutom samlades cheferna för alla EU-organ i Bryssel i juni för ett möte med Europaparlamentets budgetutskott för att lägga fram sina budgetförslag för 2001.

Stiftelsen fortsatte också att delta i den gemensamma stödtjänsten, som inbegriper flera av organen och övriga EU-institutioner, för att anpassa och utveckla SI2 som ett verktyg för budgetförvaltning och finansiell förvaltning.

Stiftelsen fortsatte sitt samarbete med Cedefop i Thessaloniki beträffande olika frågor av ömsesidigt intresse, exempelvis scenarioprojektet, den gemensamma konferensen om finansiering av utbildningen i före detta jugoslaviska republiken Makedonien (som hölls i Mavrovo i juni) och projektet för dialog med arbetsmarknadens parter inom yrkesutbildnings området. Ett antal gemensamma möten genomfördes under året.

Inom ramen för föranslutningsprocessen och med beaktande av kandidatländernas särskilda behov enades de två organen och Europeiska kommissionen om att utveckla en strategi för nära samarbete för att optimera kandidatländernas gradvisa integration i EU:s policyutveckling inom yrkesutbildningsområdet. Detta samarbete kommer att bygga på de två organens respektive mandat, varvid man försöker använda deras starka sidor och deras erfarenheter på ett kompletterande sätt. För detta ändamål sammanställer de två organen tillsammans ett gemensamt dokument som kommer att överlämnas vid deras respektive styrelsemöten i början av 2001.

4. Ekonomisk rapport

4.1. Finansieringskällor

Stiftelsen erhåller ett årligt bidrag från Europeiska gemenskapens budget för att täcka de administrativa kostnaderna liksom driftskostnaderna för det årliga arbetsprogrammet (år 2000 uppgick bidraget till 16,2 miljoner euro).

Stiftelsen fortsatte även att förvalta medel från Europeiska unionens olika stödprogram som överförs via avtal som undertecknats med kommissionen för förvaltningen av Phare- och Tacis-programmen på kommissionens vägnar. År 2000 förvaltade stiftelsen Phare- och Tacis-medel för yrkesutbildningsprojekt motsvarande cirka 27 miljoner euro (se sida 47 för ytterligare uppgifter). Vad beträffar stiftelsens tekniska stöd till kommissionen för Tempus, förvaltade stiftelsen cirka 136 miljoner euro i Tempus Phare-medel och cirka 97 miljoner euro i Tempus Tacis-medel (se sida 49 för analys).

4.2. Genomförande av 2000 års budget

På grund av den snäva budgetramen för år 2000 och vissa oförutsedda omständigheter föreslog stiftelsen följande två överföringar mellan kapitel under avdelningarna 1 och 2.

* För att stiftelsen skull kunna genomföra all verksamhet i sitt arbetsprogram för år 2000 ökades budgeten för tjänsteresor med 50 000 euro (budgeten för tjänsteresor hade skurits ned med 40 000 euro jämfört med 1999). Detta möjliggjordes genom besparingar inom området rekryteringskostnader och övriga personalkostnader.

* På grund av flera inbrottsförsök vid stiftelsen var det nödvändigt att höja säkerhetsnivån. Vidare behövde underhållskostnaderna anpassas till de faktiska årliga kostnaderna. Slutligen behövde kostnaderna för spridning ökas till följd av ökad verksamhet i Medelhavsländerna.

Styrelsen godkände ändringsbudgeten i november 2000. Tabellen nedan visar b

>Plats för tabell>

udgetens genomförande (euro) den 31 december 2000.

4.3. Granskning av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens finansiella och administrativa förvaltning

Under våren 2000 utförde styrekonomen en granskning av stiftelsens finansiella och administrativa förvaltning. I styrekonomens rapport, som blev klar i april, belyses ett antal svagheter i den finansiella förvaltningen, som är alltför komplex efter de många, ej tillräckligt konsoliderade, förändringarna avseende både system och personal.

I slutet av 1999, före styrekonomens granskning, gav stiftelsen ett externt företag i uppgift att genomföra en undersökning av de finansiella systemens genomförande för att utröna hur stiftelsens budget- och bokföringssystem SI2 fungerade, i syfte att förbättra användningen av systemet inom stiftelsen. I undersökningen fastslogs det att stiftelsen inte utnyttjar systemets möjligheter i full utsträckning.

Som svar på de två rapporterna sammanställde stiftelsen en handlingsplan, i vilken den godkände de flesta av de gjorda anmärkningarna. Vissa av anmärkningarna gäller emellertid tekniska problem med SI2 som stiftelsen inte kan åtgärda. Utvecklingen inom detta område beror på de åtgärder som systemleverantören (GD Budget) vidtar och ligger därför utanför stiftelsens direkta inflytande.

Som styrekonomen påpekade i sina anmärkningar i juli var handlingsplanen från första början alltför ambitiös och baserade sig på antagandet om en idealisk situation med mycket få riskfaktorer. Detta synnerligen optimistiska scenario förverkligades emellertid inte. Först och främst sköts den nödvändiga installeringen av den nya versionen av det datoriserade budgetförvaltningssystemet SI2 upp från försommaren till sista veckan i september och testfasen inleddes först i oktober. Därför har förverkligandet av många av rekommendationerna om det finansiella systemet skjutits upp med tre eller fyra månader och kommer att genomföras först en bra bit in på det första halvåret 2001.

Arbete pågår emellertid inom samtliga områden som anges i handlingsplanen, förutom när det gäller de aspekter som förutsätter nya tekniska lösningar från GD Budget eller ytterligare framsteg i kommissionens administrativa reform (t.ex. budgetförordningen, finansiell kontroll, revision). Tillsättningen av en ansvarig för användarfrågor för de finansiella förvaltningssystemen har haft stor betydelse för handlingsplanens genomförande.

Dessa framsteg i den finansiella förvaltningen stöddes parallellt av en översyn av stiftelsens administrativa och centrala avdelningar. Översynens främsta målsättning var att öka effektiviteten och samordningen genom att utse en chef för avdelningen för administration och centrala funktioner och omorganisera de f.d. avdelningarna för centrala funktioner till fyra nya enheter. Enheternas uppgifter fastställdes utgående ifrån arbetsflödet och kopplingarna mellan de olika funktionerna.

4.4. Gemensam stödtjänst

År 2000 var det andra verksamhetsåret för den tvärinstitutionella gemensamma stödtjänsten SI2, som för närvarande har elva medlemmar ( [2]) och som inrättades för att skapa och genomföra en gemensam stöd- och utvecklingsstruktur för nya datoriserade budget- och bokföringssystem. I början av 2000 beslöt man att flytta supportcentret från stiftelsen till GD Budget under överinseende av utvecklingsgruppen för SI2, vilket möjliggjorde ett närmare och mer direkt samarbete mellan support och utveckling. I juni 2000 överlämnades konsortiets ordförandeskap, inbegripet den finansiella förvaltningen av konsortiets medel, till Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublin).

[2] ) Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (Turin), Europeiska miljöbyrån (Köpenhamn), Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao), Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg), Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon), Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers), Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublin), Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén (Bryssel), Europeiska byrån för återuppbyggnad (Kosovo), Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (Wien).

5. Personal

Av de totalt 130 tjänster som fastställts i verksamhetsplanen innehades 110 tjänster av tillfälligt anställda i slutet av år 2000. Flera nyckelpositioner hade dock anslagits för rekrytering för att tillmötesgå kraven i den plan på medellång sikt som styrelsen enats om. Nedan finns närmare uppgifter om personalens fördelning enligt kategori och nationalitet.

5.1. Personal- och organisationsplan

1. Tillfälligt anställda

Tabell A: Antalet tillfälligt anställda enligt kategori och nationalitet den 31 december 2000

>Plats för tabell>

Tabell B: Förändringar av personalstyrkan under år 2000

>Plats för tabell>

Tabell C: Övriga anställda i stiftelsen vid utgången av år 2000

Lokalt anställda // 11

Utstationerade nationella experter // 5

6. Styrelsen

Styrelsen sammanträdde undantagsvis tre gånger under år 2000: den 15 februari, den 14 april och den 27 november.

På sammanträdet i februari gjorde styrelsen följande:

* Tog del av direktörens lägesrapport om stiftelsens arbete.

* Beviljade direktören ansvarsfrihet för 1998 års räkenskaper och tog del av de preliminära siffrorna för 1999 års utgifter.

* Godkände den allmänna budgeten för år 2000 till ett belopp av 16,2 miljoner euro.

* Godkände 2000 års arbetsprogram, i vilket man tillämpar samma verksamhetsbaserade budgeteringsmetod som kommissionen.

* Godkände ett förslag till befordran och förslaget till verksamhetsplan.

* Godkände att en extra temporär tjänst inrättas i verksamhetsplanen i syfte att anställa en ansvarig för användarfrågor vid den gemensamma stödtjänsten.

Styrelsesammanträdet i april inriktades på den ökade betoningen på utvecklingen av mänskliga resurser, i enlighet med slutsatserna från toppmötet i Lissabon i mars, och således på behovet att definiera en tydlig roll för stiftelsen inom ramen för de förändringar som sker inom politiken för yttre förbindelser.

Styrelsen enades om följande vad gäller stiftelsens roll:

* Stiftelsen är först och främst ett observatorium och ett centrum för sakkunskap som söker fram den nyaste kunskapen om yrkesutbildningens utveckling i partnerländerna. Detta uppdrag innefattar att

- offentliggöra och främja undersökningar och goda exempel, särskilt från Europeiska unionen,

- ge berörda länder råd och hjälp,

- aktivt och systematiskt bidra till Europeiska unionens yrkesutbildnings program och -projekt,

- administrera projekt som genomförs av medlemsstaterna eller andra stater,

- säkerställa att uppföljning, utvärdering och forskning vidtas.

* För att åstadkomma detta måste stiftelsen

- kunna forsätta sin verksamhet,

- tillsammans med kommissionen delta fullt ut i projektcykeln för yrkesutbildningsåtgärder inom ramen för programmen Phare, Tacis, Meda och Cards,

- delta i arbetet vid Europeiska byrån för återuppbyggnad,

- på begäran av kommissionen bistå kandidatländerna i deras förberedelser inför deltagandet i Europeiska socialfonden och i utvecklingen av nationella sysselsättningsstrategier,

- ha ett nära samarbete med Cedefop och andra centrum för sakkunskap när det gäller att via publikationer eller andra medel försöka nå vissa målgrupper,

- driva verksamheten enligt kommissionens och medlemsstaternas politiska anvisningar, men med tillräcklig frihet att agera under fullständigt ansvar av direktören, som rapporterar till kommissionen och styrelsen.

Styrelsen godkände ett budgetförslag för år 2001 på 16,8 miljoner euro. Av denna summa skulle 600 000 euro placeras i en reserv till dess att stiftelsen hade kommit med förslag till personalstyrkans struktur och nivå för arbetsprogrammet 2001, i vilket stiftelsens roll som centrum för sakkunskap betonas framom programförvaltningen, i enlighet med de strategiska riktlinjer som styrelsen enats om.

Vid det tredje sammanträdet den 27 november gjorde styrelsen följande:

1. Tog del av direktörens lägesrapport om stiftelsens arbete.

2. Beviljade direktören ansvarsfrihet för 1999 års räkenskaper och tog del av de preliminära siffrorna för utgifterna år 2000.

3. Godkände den allmänna budgeten för år 2001 till ett belopp av 16,8 miljoner euro.

4. Godkände 2001 års arbetsprogram, i vilket man tillämpar samma verksamhetsbaserade budgeteringsmetod som kommissionen.

5. Godkände det preliminära förslaget till budget för år 2002 till ett belopp av 16,8 miljoner euro.

6. Godkände en plan på medellång sikt beträffande personalresurserna och budgeten för 2002-2004.

Från och med april 2000 hade kommissionens avdelningar och stiftelsen fört en "strukturerad dialog" i syfte att förbereda 2001 års arbetsprogram och budget. En ytterligare nyckel målsättning var att komma överens om en utvecklingsstrategi på medellång sikt för stiftelsens budget och personal. Styrelsens beslut att godkänna den medelsiktiga planen innebär att stiftelsen nu har en tydlig bild av de tillgängliga resurserna när den planerar stiftelsens framtid som ett centrum för sakkunskap i enlighet med vad som diskuterats vid tidigare styrelsemöten.

BILAGOR

Bilaga 1 - Stiftelsens verksamhet år 2000

I. Kandidatländerna

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

II. Sydösteuropa

>Plats för tabell>

III. De nya oberoende staterna och Mongoliet

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

VI. Medelhavsområdet

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Bilaga 2 - Tabell över budgetresurser och icke budgeterade tillgångar

>Plats för tabell>

Bilaga 3 - Tabell över avtal

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Bilaga 4 - Tabell över avtal om tekniskt stöd för Tempus

>Hänvisning till>

Bilaga 5 - Organisationsplan

Bilaga 6 - Stiftelsens styrelse - Förteckning över ledamöter

Europeiska kommissionen

Tillförordnad ordförande // Domenico Lenarduzzi

Vice generaldirektör för utbildning och kultur

Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen

Ledamot // Catherine Day

Vice generaldirektör för yttre förbindelser

Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen

Ledamot // Matthias Ruete

GD Utvidgning

Europeiska kommissionen

Österrike

Ledamot // Dr Wolfgang Lentsch

Generaldirektör

Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten

Österrike

Suppleant

// Dr Gottfried Tauchner

Chef för generaldirektoratet för teknisk utbildning och yrkesutbildning

Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur

Belgien

Ledamot // Micheline Scheys

Afdelingshoofd Beleidscoordinatie Department Onderwijs

Ministerie van Onderwijs en Vorming van de Vlaamse Regering

Belgien

Suppleant // Kommer att utses

Denmark

Ledamot // Kaj Holbraad

Chefsrådgivare, Enheten för Central- och Östeuropa

Undervisningsministeriet

Danmark

Suppleant // Merete Pedersen

Rådgivare, Avdelningen för yrkesutbildning

Undervisningsministeriet

Finland

Ledamot // Timo Lankinen

Regeringsrådgivare/Direktör för yrkesutbildningsenheten

Undervisningsministeriet

Finland

Suppleant // Ossi V. Lindqvist

Kuopion yliopisto

Kuopio universitet

Frankrike

Ledamot // Jacques Maire

Délégué aux Affaires européennes et internationales

Ministère de l'Emploi et de la Solidarité

Frankrike

Suppleant // Jacques Mazeran

Chargé de mission à la DRIC

Ministère de l'Education Nationale, de la Recherche et de la Technologie

Tyskland

Ledamot // Peter Thiele

Regierungsdirektor - Übergeifende Fragen der EU; Bildungspolitische Zusammenarbeit

Bundesministerium für Bildung und Forschung (BMBF)

Tyskland

Suppleant // Georg Seletzky

Gruppenleiter Berufsbildung

Ministerium für Schule und Weiterbildung, Wissenschaft und Forshung

Grekland

Ledamot // Panagiotis Maistros

Ordförande

OEEK (organisation för yrkesutbildning)

Grekland

Suppleant // Haralambos Loukissas

Chef för avdelningen för europeiska och internationella frågor

OEEK (organisation för yrkesutbildning)

Irland

Ledamot // Eugene Forde

Principal Officer Labour Force Development Division

Department of Enterprise, Trade and Employment

Irland

Suppleant // Thomas Murray

Assistant Principal Officer

Department of Enterprise, Trade and Employment

Italien

Ledamot // Gianpaolo Scarante

Coordinatore PECO

Ministero degli Affari Esteri

Italien

Suppleant // Prof. Luciano Gallino

Docente di Sociologia Dipartimento di Scienze dell'Educazione

Università di Torino

Luxemburg

Ledamot // Prof. Gilbert Engel

Professeur-ingénieur

Ministère de l'Education Nationale et de la Formation Professionnelle

Luxemburg

Suppleant // Edith Stein

Attaché économique

Chambre de Commerce du Grand-Duché de Luxembourg

Nederländerna

Ledamot // Kommer att utses

Nederländerna

Suppleant // Arie Ijzerman

Vicedirektör för internationell politik

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen

Portugal

Ledamot // Francisco Caneira Madelino

Instituto do Emprego e Formação Profissional

Portugal

Suppleant // Armando Marques Aleixo

Director do Departamento de Formação Profissional

Instituto do Emprego e Formação Profissional

Spanien

Ledamot // María José Muniozguren Lazcano

Teknisk rådgivare till vicedirektören för yrkesutbildning

Ministerio de Educación y Cultura

Spanien

Suppleant // Rosario Martín Herranz

Jefe del Servicio de Metodología y Evaluación Instituto Nacional de las Cualificaciones

Ministerio de Trabajo y Asuntos Sociales

Sverige

Ledamot // Dan Fagerlund

Chefsrådgivare, Skolverket

Utbildningsdepartementet

Sverige

Suppleant // Johan Lindell

Utbildningsdepartementet

Förenade kungariket

Ledamot // Gordon Pursglove

Department for Education and Employment - EC Education and Training division

Förenade kungariket

Suppleant // Melanie Speight

EU Co-ordinator Central and South Eastern Europe Department

Department for International Development

Bilaga 7 - Arrangemang anordnade av stiftelsen under år 2000

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Bilaga 8 - Förteckning över publikationer

Allmänna publikationer

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens årsrapport 1999 (DA/DE/EN/ES/FI/FR/GR/IT/NL/PT/SV)

Rapport om stiftelsens verksamhet och resultat för 1999.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens arbetsprogram 2000 (EN/FR/DE/IT/ES/RU)

Arbetsprogrammet för år 2000 innehåller fullständiga uppgifter om stiftelsens framtida verksamhet och prioriteringarna för de närmaste tre åren, i den utsträckning de har fastställts, och speglar den pågående utvecklingsprocessen, som inverkar på räckvidden och innehållet i stiftelsens arbete.

Information och statistik om yrkesutbildningssystem

Transnationell Tacis-rapport (EN/RU)

Rapporten, som är den första i sitt slag för Tacis-länderna, har sammanställts av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med bistånd av nätverket av nationella observatorier och täcker perioden 1995-1997. I rapporten belyses viktiga tendenser och statistik rörande yrkesutbildningen i denna region och pläderas för stöd till yrkesutbildningsreformen. Rapporten kompletterar stiftelsens publikationer om Tacis nyckelindikatorer 2000.

Rapporter från de nationella observatorierna om länderna i Central- och Östeuropa (EN)

En rad rapporter har getts ut av de nationella observatorierna i de central- och östeuropeiska kandidatländerna. Rapporterna följer en uppställning som fastställts av Europeiska yrkesutbildnings stiftelsen och innehåller detaljerad information om yrkesutbildningssystemen i de berörda länderna.

Faktablad om nyckelindikatorer - Central- och Östeuropa (EN)

En rad faktablad med nyckelinformation om yrkesutbildningen i Central- och Östeuropa.

Phare nyckelindikatorer 2000 (EN)

En rad faktablad med nyckelinformation om yrkesutbildningen i Central- och Östeuropa.

Tacis nyckelindikatorer 2000 (EN)

Rapporten, som är den första i sitt slag för Tacis-länderna, har sammanställts av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med bistånd av nätverket av nationella observatorier och täcker perioden 1995-1997. I rapporten belyses viktiga tendenser och statistik rörande yrkesutbildningen i denna region.

Yrkesutbildning och arbetsmarknad

Den tredje handboken i serien om standarder (EN/RU)

Detta är den tredje boken i en serie handböcker om standarder som Europeiska yrkesutbildnings stiftelsen ger ut. I den nya handboken tas tre frågor upp som är grundläggande för att säkerställa relevanta standarder.

* Hur bör förändringar och tendenser på arbetsmarknaden utvärderas-

* Hur bör yrkesutbildningssystemen svara på dessa förändrade behov-

* Hur kan vi säkerställa att ansträngningarna att göra standarderna relevanta har varit framgångsrika-

Det viktigaste meddelandet i rapporten är att yrkesutbildningen måste ha en bredare grund och vara mer flexibel för att säkerställa en snabb och flexibel anpassning till arbetsmarknadens och företagens behov.

En internationell handbok om utveckling av standarder (EN)

I "International Manual for Linking Vocational Education and Training Standards and Employment Requirements" lanseras en metod (modell) för fastställande av en mer relevant, öppen och användarvänlig yrkesutbildningsstandard som är tydlig och tillänglig för arbetsgivare, anställda, instruktörer, elever och föräldrar och kan erkännas internationellt.

Bakgrundsstudier om Litauen, Lettland, Polen, Slovenien och Slovakien (EN)

Denna andra grupp om fem studier (den första publicerades 1999), som har sammanställts av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med stöd från Europeiska kommissionen, innehåller en del av den nyaste informationen och de nyaste analyserna beträffande det rådande arbetsmarknadsläget i kandidatländerna. De innehåller även en allsidig bedömning av hur långt de nuvarande kandidatländerna har hunnit i sina förberedelser inför deltagandet i EU:s inre marknad för sysselsättning och utbildning.

Sammanfattning från konferensen om kunskap och kompetens för utveckling: gymnasieutbildningens roll i Mellanöstern och Nordafrika (EN/FR)

Företrädare för nitton länder och territorier i Mellanöstern och Nordafrika som arbetar med yrkesutbildning samlades i Turin i maj 2000 för att diskutera de stora utmaningar som regionen står inför när det gäller gymnasieutbildningen.

Det generella målet med konferensen var att tillhandahålla offentliga tjänstemän, ledare och instruktörer i denna region exempel på god praxis och projekt inom yrkesutbildningsområdet samt att främja en ökad dialog inom regionen. Rapporten innehåller fullständiga uppgifter om diskussionerna.

Arbetsmarknadsinformation inom ramen för programplaneringen inför Europeiska socialfonden (EN)

En rapport som innehåller praktiska exempel på program inom ramen för Europeiska socialfonden som genomförs på regional nivå och demonstrerar processen för institutionell utveckling och utveckling av partnerskap. Rapporten belyser även arbetsmarknadsinformationens viktiga roll i denna process.

Ledarutbildning

Entreprenörsutbildning för tillväxt i små och medelstora företag (EN)

Rapporten har två huvudsyften:

* Att tillhandahålla konkret vägledning, praktiska modeller och lösningar till anordnare av entreprenörsutbildning, organ och organisationer som erbjuder stöd till små och medelstora företag i Central- och Östeuropa.

* Att tillhandahålla ett användbart verktyg för beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå samt för alla de organisationer som är direkt eller indirekt engagerade i utvecklingen av de små och medelstora företagen.

Bedömning av ledarutbildningsbehovet i Central- och Östeuropa (EN)

En rad rapporter har sammanställts som en del av ett internationellt forskningsprojekt som studerar den rådande utbildningssituationen i flera länder, de utmaningar som företagen ställs inför och deras strategiska svar, företagens nuvarande ledarförmåga och relaterade utbildningsbehov/-processer. Den ursprungliga projektforskningen utfördes i fem länder vid utvalda företag inom tillverknings- och tjänstesektorn och resulterade i följande:

* Länderrapporter för Polen, Slovenien, Bulgarien, Rumänien och Ryska federationen (Moskva och Uralområdet).

* En landsövergripande komparativ analysrapport.

Projektet genomfördes av CEEMAN (Central and East European Management Development Association) i samarbete med Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen.