I fråga om yttrandefriheten gjorde Montenegro inga framsteg under rapporteringsperioden. Även om framsteg har gjorts med medielagstiftningen har detta överskuggats av gripanden och rättsliga förfaranden mot redaktörer för onlineportaler och privatpersoner för innehåll som de lagt upp eller delat på internet under 2020. Tidigare fall av uppmärksammade attacker är fortfarande olösta, bland annat mordet 2004 på chefredaktören för dagstidningen Dan och skjutningen av en undersökande journalist 2018. Farhågor kvarstår också om det nationella offentliga programföretaget RTCG:s redaktionella oberoende och yrkesmässiga standard. Medielandskapet är fortfarande mycket polariserat och de självreglerande mekanismerna är fortfarande svaga. Mängden av desinformation ökar i hela regionen, och den ledde till ytterligare polarisering i samhället efter antagandet av lagen om religionsfrihet och under valkampanjen.

Den politiska scenen före valet i augusti 2020 var splittrad, polariserad och präglades av brist på verklig politisk dialog. Vissa inledande steg togs under 2019 för att återupprätta den politiska dialogen i parlamentet med partiellt deltagande av oppositionspartierna i arbetet i det tillfälliga parlamentsutskottet. Oppositionsmedlemmar avbröt dock sitt deltagande efter det att regeringen lagt fram utkastet till lag om religions- eller trosfrihet för antagande vid plenarsessionen. Detta ledde till religiösa protester i stor skala med början i december 2019, vilka avbröts tillfälligt under våren 2020 på grund av covid-19-krisen.

Serbiens domstolssystem har nått en viss nivå av förberedelse. Inga framsteg gjordes under rapporteringsperioden. Den konstitutionella reformen rörande domstolsväsendet lades på is fram till efter parlamentsvalet 2020. Denna försening får återverkningar på antagandet av relaterad lagstiftning på det rättsliga området som behövs för att öka garantierna för domstolsväsendets oberoende. Utrymmet för fortsatt politiskt inflytande över domstolsväsendet med stöd av den nuvarande lagstiftningen är ett allvarligt problem. Serbien fortsatte sina ansträngningar för att minska antalet gamla verkställighetsärenden och harmonisera domstolspraxis.

Det nytillsatta serbiska parlamentet präglas av en överväldigande majoritet som företräder den regerande koalitionen och avsaknaden av en livskraftig opposition – en situation som inte främjar politisk pluralism i landet. Under den föregående mandatperioden vidtogs vissa åtgärder för att avhjälpa bristerna i parlamentets arbete genom att minska antalet brådskande förfaranden och det tidigare bruket av obstruktionstaktik. Flera oppositionspartier fortsatte att bojkotta parlamentssessionerna. Provocerande språkbruk mot politiska motståndare och företrädare för andra institutioner som uttrycker avvikande politiska åsikter förekom under den parlamentariska debatten. Parlamentets effektivitet, oberoende och öppenhet, inbegripet den parlamentariska oppositionens roll och befogenheter, måste stärkas för att säkerställa de kontroller och motvikter som är nödvändiga i ett demokratiskt parlament. Det nya parlamentet och de nya politiska krafterna bör fortsätta att delta i den partiöverskridande dialog som leds av Europaparlamentet, i syfte att förbättra de parlamentariska normerna och skapa bred partiövergripande och samhällelig konsensus om EU-relaterade reformer, vilket är avgörande för landets framsteg på vägen mot EU.

När det gäller de ekonomiska kriterierna har Montenegro gjort vissa framsteg och är måttligt förberett i fråga om att utveckla en fungerande marknadsekonomi. På grund av lägre investeringstillväxt avmattades ekonomin till en mer hållbar nivå under 2019. Exporten ökar, särskilt när det gäller tjänster, men inte tillräckligt för att minska det stora underskottet i bytesbalansen. Stabiliteten i finanssektorn har stärkts efter två lokala bankers konkurser och resolution och förstärkningen av ramen för banktillsyn. Förhållandena på arbetsmarknaden förbättrades, men arbetslösheten är fortfarande hög, särskilt bland kvinnor, ungdomar, romer och lågutbildade. I fråga om arbetsmarknadsaktiveringsåtgärder och samordning mellan arbetsförmedlingar och sociala tjänster uppvisades begränsade framsteg. Montenegros ekonomiska utsikter har försämrats avsevärt efter andra kvartalet 2020, eftersom de karantänåtgärder mot covid-19 som infördes i april ledde till att verksamheten i flera ekonomiska sektorer stannade upp. De offentliga finanserna, som förbättrades under 2019, är utsatta för ett betydande tryck under 2020 på grund av snabbt ökande kostnader för att finansiera myndigheternas politiska åtgärder mot pandemin i kombination med en kraftig minskning av budgetintäkterna på grund av lägre ekonomisk aktivitet. Trots vissa tecken på förbättring av företagsklimatet försenades åtgärderna för att bekämpa informell ekonomisk verksamhet och det finns fortfarande ett mycket stort antal företag med frysta bankkonton. De statsägda transportföretagen är inte konkurrenskraftiga och deras förluster överförs till staten. Den institutionella kapaciteten hos konkurrensmyndigheten och korruptionsbekämpningsmyndigheten är fortfarande svag.

När det gäller de ekonomiska kriterierna har Nordmakedonien nått en god nivå av förberedelse avseende utvecklingen av en fungerande marknadsekonomi, men framstegen har varit begränsade under rapporteringsperioden. Den ekonomiska tillväxten ökade under 2019 i takt med att investeringarna ökade, men efter april 2020 har covid-19-krisen satt sin prägel på ekonomin och de offentliga finanserna. Myndigheterna vidtog en rad åtgärder till stöd för företag och hushåll för att mildra krisens ekonomiska och sociala konsekvenser. Under rapporteringsperioden förbättrades den finanspolitiska transparensen ytterligare. De reformer av inkomstbeskattningen och pensionssystemet som infördes i början av 2019 och skulle ha varit betydelsefulla för de offentliga finanserna upphävdes dock. Dessutom var genomförandet av kapitalutgifter i den offentliga sektorn fortfarande markant lågt och en stabilisering av den offentliga skuldkvoten har ännu inte säkerställts. Före covid-19-krisen minskade arbetslösheten ytterligare, även för unga arbetstagare, och den informella sysselsättningen minskade något. Effekterna av covid-19-krisen kommer dock sannolikt att vända den positiva utvecklingen på dessa områden. Arbetskraftsdeltagandet är fortfarande lågt, även om andelen kvinnor på arbetsmarknaden har ökat. Den finansiella sektorn förblev stabil och utlåningen till den privata sektorn stärktes. Företagsklimatet fortsätter att hämmas av den informella ekonomins stora andel.

Nordmakedonien har nått en viss nivå av förberedelse/är måttligt förberett i fråga om yttrandefrihet och har gjort begränsade framsteg under rapporteringsperioden. Den övergripande situationen och det klimat där medierna verkar fortsätter generellt att främja mediefrihet och möjliggöra kritisk medierapportering, även om det har förekommit vissa ökade spänningar under covid-19-krisen och i samband med valen. Insatserna för självreglering måste intensifieras för att stödja framsteg i fråga om yrkesmässiga normer och journalistikens kvalitet. Det är viktigt att säkerställa större öppenhet när det gäller reklamen i medierna från statliga institutioners, politiska partiers och offentliga företags sida. Det behövs hållbara lösningar för att säkerställa public service-företagets oberoende, yrkesmässiga standard och finansiella hållbarhet. Det är viktigt att fortsätta att stödja mediepluralism, främja professionalism, opartisk rapportering och undersökande journalistik samt bygga upp motståndskraft för att effektivt bekämpa desinformation. Oberoende mediers ekonomiska hållbarhet och journalisternas arbetsvillkor är fortfarande en utmaning.

När det gäller de politiska kriterierna fortsatte Nordmakedonien att genomföra EU-reformer under hela rapporteringsperioden. Ansträngningarna fortsatte för att stärka demokratin och rättsstaten, bland annat genom att aktivera det befintliga systemet för kontroller och motvikter och genom diskussioner och debatter i viktiga politiska och lagstiftningsrelaterade frågor. Oppositionspartierna fortsatte att engagera sig i parlamentet och stödde viktiga frågor av gemensamt nationellt intresse, såsom EU-relaterade reformer och processen för integrering i Nato. Nordmakedonien anslöt sig till Nato i mars 2020. Efter resultatet av Europeiska rådets möte i oktober 2019 beslutade de politiska partierna i samförstånd att hålla förtida parlamentsval den 12 april 2020. I överensstämmelse med den nationella lagstiftningen utnämndes i januari 2020 en teknisk regering där ministrar och biträdande ministrar från det största oppositionspartiet ingår. Efter utbrottet av covid-19-pandemin utlystes undantagstillstånd mellan mars och juni 2020, vilket gjorde det möjligt för den tekniska regeringen att styra genom dekret. Det tidigarelagda parlamentsvalet sköts upp till juli 2020. Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR) bedömde att valet i allmänhet genomfördes väl och att kampanjen verkligen var konkurrenspräglad, men att den rättsliga stabiliteten undergrävdes av omfattande ändringar av den rättsliga ramen och efterföljande regeringsdekret. Under rapporteringsperioden förbättrade parlamentet sin roll som det främsta forumet för konstruktiv politisk dialog och fullgjorde sina lagstiftande funktioner, bland annat genom att anta viktiga EU-relaterade lagar. Den betydande ökningen av användningen av påskyndade förfaranden ger dock upphov till farhågor och bör begränsas. Parlamentet bedrev sin verksamhet med större öppenhet och använde sina tillsynsfunktioner och återställde kontrollerna och motvikterna i förhållande till den verkställande makten. Parlamentet upplöstes i februari 2020, i avvaktan på tidigarelagda val, och talmannen ansåg att det inte kunde sammankallas på nytt. Efter valet i juli 2020 utnämnde det nybildade parlamentet regeringen i augusti 2020. Förhållandet mellan olika etniska grupper var på det hela taget lugnt. Ansträngningar gjordes för att stärka förbindelserna mellan olika etniska grupper och genomföra Ohrid-ramavtalet. Avtalet innebar ett slut på konflikten 2001 och utgör ramen för bevarandet av samhällets multietniska karaktär.

Serbien fortsatte att utveckla intensiva förbindelser och strategiska partnerskap med ett antal länder i hela världen, bland annat Ryssland, Kina och USA. Samarbetet med Kina ökade under covid-19-krisen och präglades av prokinesisk och EU-skeptisk retorik från högt uppsatta statstjänstemäns sida. Täta kontakter på hög nivå och regelbundna bilaterala besök med Ryssland upprätthölls, liksom militärt tekniskt samarbete, inbegripet gemensamma militära övningar och arrangemang rörande vapenhandel. Serbiens president lovade att flytta Serbiens ambassad i Israel till Jerusalem senast i juli 2021. Serbien anpassade sig till 60 % av EU:s Gusp-ståndpunkter under 2019. Landet måste öka sina ansträngningar för att gradvis anpassa sin utrikes- och säkerhetspolitik till Europeiska unionens politik under perioden fram till en anslutning.

Albanien

När det gäller de politiska kriterierna fortsatte det politiska klimatet i Albanien att präglas av stark polarisering. Den parlamentariska verksamheten påverkades av att oppositionen avstått från sina mandat. Den institutionella kontinuiteten säkerställdes fortfarande genom gradvis tillsättning av lediga platser i parlamentet. I slutet av rapporteringsperioden hade 122 av 140 platser i parlamentet fyllts. Oppositionen beslutade att bojkotta lokalvalet den 30 juni 2019, som hölls trots att presidenten hade utfärdat ett beslut om att skjuta upp det till oktober. Parlamentet inledde ett riksrättsförfarande mot presidenten som avslutades i slutet av juli 2020. Parlamentets tillfälliga undersökningskommitté drog slutsatsen att presidenten hade överskridit sina konstitutionella befogenheter, men att detta ändå inte motiverade att han skulle ställas inför riksrätt. Det politiska dödläget i landet bröts i januari 2020, då den styrande majoriteten och den parlamentariska och utomparlamentariska oppositionen nådde en överenskommelse om att gå vidare med valreformen genom att inrätta ett politiskt råd som en plattform för att slutföra tekniska och politiska samtal och följa de återstående rekommendationerna från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR), för att säkerställa transparent finansiering av politiska partier och valkampanjer. Den 5 juni 2020 nådde det politiska rådet en banbrytande överenskommelse om att gradvis införa en avpolitiserad valadministration, i linje med rekommendationerna från OSSE/ODIHR. Parterna enades också om att införa elektronisk identifiering av alla väljare (om detta är tekniskt genomförbart), om att omstrukturera den centrala valkommissionen och om att valkollegiet ska bestå av domare som genomgått ett omprövningsförfarande. Ändringarna av vallagen antogs av parlamentet den 23 juli 2020, i enlighet med överenskommelsen av den 5 juni 2020, och landet uppfyller därmed villkoret för den första regeringskonferensen. Den 30 juli antog parlamentet dessutom vissa ändringar av konstitutionen som rör valsystemet. Dessa ändringar, som inte har något samband med rekommendationerna från OSSE/ODIHR, krävde ytterligare ändringar av vallagen som diskuterades mellan partierna i det politiska rådet, dock utan att en kompromiss nåddes innan parlamentet röstade om ändringarna den 5 oktober. Trots det positiva resultatet av den överenskommelse som nåddes den 5 juni 2020 måste den politiska dialogen i landet förbättras, särskilt när det gäller valreformen och dess genomförande.

Vid ett utvidgat möte i det nationella rådet för europeisk integration den 9 juni 2020 lade regeringen fram en handlingsplan som tar upp de villkor och prioriteringar som fastställdes i rådets slutsatser om Albanien från mars 2020. Den 6 maj 2020 utnämnde regeringen chefsförhandlaren och förhandlingsteamet.

Albanien är måttligt förberett vad gäller reformen av den offentliga förvaltningen. Ansträngningarna fortsatte på flera härmed sammanhängande områden, vilket ledde till vissa framsteg när det gäller efterlevnaden av riktlinjerna om konsekvensutredningar i fackministerierna, utarbetandet av lagstiftningspaketet om politisk planering, ökningen av antalet e-tjänster och förbättringen av insynen mellan central och lokal nivå i datainsamling och personalförvaltning. Dessa konkreta resultat behöver befästas ytterligare. Regeringen måste särskilt intensifiera sina insatser för ett mer evidensbaserat beslutsfattande genom att bygga upp den administrativa kapaciteten inom fackministerierna rörande planering och övervakning av politiken, datainsamling och användning av konsekvensutredningar för att ge bättre underlag för politiken.

Albaniens domstolssystem har nått en viss nivå av förberedelse/är måttligt förberett. Genomförandet av en omfattande och genomgripande reform av rättsväsendet har fortsatt kontinuerligt och sammantaget lett till goda framsteg. De nya institutionerna för självreglering inom domstolsväsendet har utfört sina uppgifter, bland annat att hantera processerna för att tillsätta vakanserna vid högsta domstolen och författningsdomstolen. Det höga domarrådet slutförde urvalet av tre kandidater till icke-domartjänster i högsta domstolen som utsågs den 11 mars 2019. Tack vare detta blev det möjligt för en av domstolens avdelningar att fungera, och på så sätt uppfylldes det därmed sammanhängande villkoret för den första regeringskonferensen. Urvalsförfarandet för den fjärde icke-domartjänsten håller på att slutföras. De övriga domarkandidaterna håller på att befordras internt inom domstolsväsendet. Albanien gör framsteg med att ombilda författningsdomstolen och har utnämnt tre nya ledamöter. Detta utgör grunden för att författningsdomstolen ska kunna fungera igen – ett villkor för den första regeringskonferensen som är nära att uppfyllas – och öka allmänhetens förtroende. Till följd av omprövningsförfarandet var bara en av författningsdomstolens nio domartjänster tillsatt i december 2019. I dagsläget har författningsdomstolen fyra ledamöter. I fråga om utnämningsförfarandet för en av de senast utnämnda domarna uppstod en tvist. Venedigkommissionen har avgett ett yttrande i frågan och gett de albanska myndigheterna den vägledning som behövs för att slutföra de återstående utnämningarna till författningsdomstolen. Med de nuvarande fyra ledamöterna har författningsdomstolen minsta möjliga beslutsförhet för att avgöra om målen kan tas upp till prövning. För tre lediga tjänster pågår urvalsförfarandet. Detta har i viss mån påverkats av covid-19-krisen, men förväntas slutföras som en prioritering. Slutförandet av utnämningarna vid författningsdomstolen kommer att fortsätta så snart högsta domstolen har uppnått den nödvändiga beslutsförheten på tre femtedelar av de sittande ledamöterna, eftersom högsta domstolen är den tredje tillsättningsmyndigheten, vid sidan av parlamentet och republikens president. Den nya allmänna åklagaren har utnämnts, för första gången på grundval av de förfaranden som fastställdes i den senaste reformen av rättsväsendet.

Inrättandet av den särskilda strukturen för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet slutfördes 2019 i och med utnämningen av den särskilda chefsåklagaren i december. Med tretton av femton särskilda åklagare är den särskilda åklagarmyndigheten fullt fungerande. Den 30 juli 2020 utnämndes även direktören för den nationella utredningsbyrån av det höga åklagarrådet och började utföra sina uppgifter. Den ovan beskrivna utvecklingen uppfyller villkoret för den första regeringskonferensen.

Den tillfälliga omprövningen av alla domare och åklagare har stadigt gått framåt och har fortsatt att ge konkreta resultat och därmed uppfylls villkoret för den första regeringskonferensen. Den internationella övervakningsinsatsen har under Europeiska kommissionens ledning fortsatt att övervaka processen. Över 286 ärenden har hittills behandlats, av vilka 62 % resulterat i avskedanden, främst med anledning av frågor som rör omotiverade tillgångar, eller uppsägningar. Under covid-19-nedstängningsperioden har institutionerna för rättslig omprövning fortsatt att utföra ett antal viktiga utredningsåtgärder på distans. Omprövningsinstitutionerna återupptog de offentliga utfrågningarna i juni 2020.

Albanien har nått en viss nivå av förberedelse i kampen mot korruption. Goda framsteg gjordes under rapporteringsperioden. De albanska myndigheterna stärkte sin operativa kapacitet, samordnings- och övervakningskapacitet i kampen mot korruption och uppfyllde därmed villkoret för den första regeringskonferensen. Albanien har fortsatt sina ansträngningar för att uppnå hållbara resultat när det gäller att utreda, lagföra och pröva fall av korruption. Även om omprövningen av medlemmar av domarkåren är en administrativ process är den relevant för bedömningen av Albaniens konkreta resultat när det gäller att bekämpa korruption. Bland annat har ett antal högt uppsatta domare avskedats, även vid författningsdomstolen och högsta domstolen. Under 2019 meddelades två slutliga fällande domar för passiv korruption mot domare, åklagare och andra tjänstemän inom rättsväsendet. Under 2019 meddelades 262 fällande domar i första instans som rörde tjänstemän på lägre nivå eller mellannivå, efter 294 fällande domar i första instans under 2018. Under 2019 meddelades 246 fällande domar efter överklagande mot tjänstemän på lägre nivå eller mellannivå, efter 289 fällande domar under 2018. Ytterligare ansträngningar har gjorts för att uppnå hållbara resultat i kampen mot korruption, även om detta fortfarande är ett långsiktigt mål som kräver fortsatta strukturerade och konsekventa insatser. Även om antalet pågående utredningar är högt är de slutliga fällande domarna i mål som rör högre tjänstemän fortfarande begränsade. De nyligen inrättade specialiserade organen för bekämpning av korruption (den särskilda strukturen och domstolarna för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet) förväntas avsevärt stärka den övergripande kapaciteten att utreda och lagföra fall av korruption. På det hela taget är korruptionen dock fortfarande utbredd och utgör ett allvarligt problem.

Albanien har nått en viss nivå av förberedelse i kampen mot organiserad brottslighet. Albanien har gjort goda framsteg när det gäller att stärka kampen mot organiserad brottslighet, bland annat genom samarbete med EU:s medlemsstater och genom handlingsplanen för uppföljning av rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder och därmed uppfylls villkoret för den första regeringskonferensen. Polisens insatser för att upplösa kriminella organisationer har ytterligare intensifierats och goda framsteg har gjorts. Liksom under de senaste åren visade Albanien 2019 ett starkt engagemang för att bekämpa produktionen av och handeln med cannabis. Albanien tillåter synnerligen inkräktande övervakning från ett tredjeland (flygundersökningar utförda av italienska Guardia di Finanza, samfinansierade av EU). Det internationella polissamarbetet, särskilt med EU:s medlemsstater, har också intensifierats och lett till ett antal framgångsrika, storskaliga brottsbekämpande insatser under 2019, och dessa fortsätter under 2020. Samarbetet mellan polis och åklagare intensifierades ytterligare. Den särskilda åklagarmyndigheten inrättades och försågs med en uppsättning viktiga utredningsverktyg. Dessa åtgärder utgör några konkreta framsteg när det gäller att följa de senaste årens rekommendationer om att förbättra resultaten. Ansträngningarna måste fortsätta, för att säkerställa fler åtal och slutliga fällande domar samt bekämpning av penningtvätt och beslag av tillgångar som härrör från brott och annan omotiverad förmögenhet. När det gäller kampen mot penningtvätt antog det albanska parlamentet i juli 2019 ett ”Moneyvalpaket” som syftar till att följa rekommendationerna i Moneyvals rapport om Albanien som offentliggjordes i december 2018. Den 21 februari 2020 förde dock arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) upp Albanien på förteckningen över länder som omfattas av förstärkt övervakning och föreslog en handlingsplan med inriktning på några kvarstående rekommendationer. Albanien har gjort ett politiskt åtagande på hög nivå att samarbeta med FATF för att följa denna handlingsplan och har börjat genomföra de åtgärder som anges i den. Bland annat antog parlamentet en ny lag om registret över verkliga huvudmän i juli 2020. Goda framsteg har gjorts i kampen mot terrorism och i förebyggandet/motverkandet av våldsam extremism genom genomförandet av målen i den gemensamma handlingsplanen för terrorismbekämpning för västra Balkan och det bilaterala genomförandearrangemanget. Genomförandeinsatserna bör fortsätta, särskilt när det gäller bekämpning av penningtvätt.

När det gäller grundläggande rättigheter efterlever Albanien de flesta internationella instrument för mänskliga rättigheter och har utvecklat sin rättsliga ram i linje med europeiska normer. Under rapporteringsperioden har Albanien gjort ansträngningar för att uppfylla de förpliktelser som följer av detta. Det övergripande genomförandet behöver dock stärkas. När det gäller genomförandet av lagen om subventionerat boende antogs nio underordnade rättsakter efter ett brett samrådsförfarande. Den rättsliga ramen på områdena barns rättigheter och ungdomsrättsvård förbättrades också genom underordnade rättsakter. Insatser pågår för att genomföra en omfattande reform av marksektorn och konsolidera äganderätten. Lagen om slutförande av övergångsarrangemang i egendomsfrågor antogs i mars 2020, med beaktande av Venedigkommissionens rekommendationer från oktober 2019. Ansträngningarna måste fortsätta för att påskynda processen för registrering och ersättning. Albanien måste snabbt anta den återstående genomförandelagstiftningen för 2017 års ramlag om skydd av nationella minoriteter. Albanien håller också på att utarbeta en lag om genomförandet av den kommande folkräkningen. Det krävs snabba framsteg med detta arbete, och likaså framsteg i processen för registrering av fastigheter. Medborgare som tillhör den grekiska minoriteten har uttryckt oro över frågor rörande äganderätten i den södra kustregionen. När det gäller yttrandefrihet har landet nått en viss nivå av förberedelse/är måttligt förberett. I december 2019 godkände parlamentet en rad ändringar av medielagen som syftar till att reglera medier på internet, och vissa aspekter när det gäller förtal. Venedigkommissionen avgav ett yttrande om dessa i juni 2020. Ändringarna uppfyller inte internationella normer och principer för mediefrihet och väcker farhågor om ökad censur och självcensur samt om eventuella bakslag för yttrandefriheten i landet. Företrädare för den styrande majoriteten åtog sig offentligt att följa vägledningen i Venedigkommissionens yttrande. Utkastet till ny medielag håller på att ses över mot bakgrund av Venedigkommissionens yttrande.

När det gäller migration har vissa framsteg gjorts i fråga om att förbättra den institutionella kapaciteten avseende gränsförvaltning och asyl. Mottagningskapaciteten med hänsyn till hanteringen av blandade migrationsströmmar förbättrades ytterligare och förblev tillräcklig för att ta emot det ökade antalet anländande. Albanien är det första av länderna på västra Balkan där statusavtalet med EU om den europeiska gräns- och kustbevakningen har trätt i kraft (maj 2019). Frontex gemensamma insats, med utplacering av grupper tillsammans med albanska gränsbevakningstjänstemän vid gränsen mellan Grekland och Albanien, har visat sig vara framgångsrik i att stärka gränskontrollerna, förbättra säkerheten vid EU:s yttre gränser och bekämpa smuggling av migranter.

Antalet ogrundade asylansökningar som lämnats in av albanska medborgare i EU har minskat, men är fortfarande högt, och det krävs fortgående och ihållande insatser bland annat för att komma tillrätta med företeelsen ensamkommande barn. Albanien har fortsatt sina ansträngningar för att hantera ogrundade asylansökningar som lämnas in av albanska medborgare i EU:s medlemsstater och Schengenassocierade länder.

År 2019 hade omkring 2,7 % färre ogrundade asylansökningar lämnats in än under 2018 och närmare 20 % färre än under 2017. Minskningen fortsatte under de första två månaderna 2020 (före covid-19), och de var 35 % färre än under samma period 2019. Under perioden januari–maj 2020 lämnades 3 305 ansökningar in mot 10 375 under samma period under 2019, vilket motsvarar en minskning med omkring 74 % av ansökningarna. Andelen godkända ansökningar (dvs. antalet godkända ansökningar uttryckt i procent av alla beslut) var omkring 6 %, vilket är 1,6 procentenheter lägre än 2018.

Denna fråga har krävt och kommer att kräva betydande ansträngningar från de albanska myndigheternas sida. Utöver informationskampanjer om rättigheter och skyldigheter inom ramen för det viseringsfria systemet, noggranna gränskontroller, vägrad utresa för medborgare med otillräckliga medel och åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna, har de albanska myndigheterna stärkt dialogen och samarbetet med de länder som berörs mest. Tre albanska sambandsmän inom polisen har därför utstationerats till EU för att påskynda återvändande till Albanien, och en sambandsman från EU finns i Tirana för att bistå vid utresekontroller.

När det gäller de ekonomiska kriterierna har Albanien gjort vissa framsteg och är måttligt förberett i fråga om att utveckla en fungerande marknadsekonomi. BNP-tillväxten avtog på grund av lägre vattenkraftsproduktion, men andra sektorer uppvisade goda resultat och arbetslösheten fortsatte att sjunka till rekordlåga nivåer. Exporten ökade stadigt och den offentliga skuldkvoten fortsatte att minska, men förblev hög under rapporteringsperioden. Bankerna fortsatte att minska antalet nödlidande lån och utlåningen till den privata sektorn tog fart. Åtgärder har vidtagits för att utveckla finansmarknaden, men den finansiella förmedlingen är fortfarande svagt utvecklad. Genomförandet av en omfattande reform av rättsväsendet har framskridit väl, men detta har ännu inte förbättrat rättssäkerheten för företagen. Covid-19-pandemin har förvärrat de strukturella svagheterna och de negativa ekonomiska konsekvenserna omintetgör vissa av framstegen.

Albanien har gjort vissa framsteg och har nått en viss nivå av förberedelse när det gäller den kapacitet som krävs för att hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen. Infrastrukturen för energi, transport och digital kommunikation och utbildningsresultaten har förbättrats, men det finns fortfarande stora klyftor jämfört med regional och europeisk nivå. Albaniens konkurrenskraft hämmas av brist på entreprenörskunnande och tekniskt kunnande, en betydande kompetensklyfta, svaga institutioner, låga investeringsnivåer och lågkvalitativ infrastruktur. Integrationen i de internationella värdekedjorna har inte utvecklats till sin fulla potential, och detsamma gäller för exporten. En konsolidering av äganderätten och ett fullt fungerande fastighetsregister är avgörande förutsättningar för att öka investeringarna och tillgången till finansiering samt för att uppnå konkurrenskraft inom jordbruks- och turismsektorerna.

När det gäller goda grannförbindelser och regionalt samarbete har Albanien fortsatt att delta aktivt i det regionala samarbetet och upprätthålla goda grannförbindelser.

Albanien har fortsatt att anpassa sin lagstiftning till EU:s krav på ett antal områden och därigenom förbättrat sin förmåga att fullgöra de skyldigheter som följer av ett medlemskap. Landet är måttligt förberett på många områden, t.ex. finansiell kontroll, utbildning och kultur samt statistik, eller har uppnått en viss nivå av förberedelse, bl.a. inom offentlig upphandling, socialpolitik och sysselsättning och transeuropeiska nät. Albanien kommer att behöva fortsätta sina ansträngningar när det gäller de övergripande förberedelserna inför antagandet och tillämpningen av EU:s regelverk. Att anta en övergripande politik för intern finansiell kontroll inom den offentliga sektorn, och samordna genomförandet med de pågående reformerna av den offentliga förvaltningen och förvaltningen av de offentliga finanserna, är avgörande för att uppnå ett fungerande system för intern kontroll inom den offentliga sektorn. Albanien bör fortsätta att arbeta med utvecklingen av transport- och energinäten och därtill knutna åtgärder för konnektivitetsreformer, även i syfte att förbättra sammankopplingen i hela regionen. Albanien måste slutföra antagandet av sekundärlagstiftningen för genomförandet av sysselsättningsreformen och stärka den interinstitutionella samordningen av åtgärder som påverkar de mest utsatta grupperna.

Den administrativa kapaciteten och den yrkesmässiga standarden hos de organ som ansvarar för att genomföra EU:s regelverk måste stärkas och tillsynsorganens oberoende skyddas. Att förbättra insynen och redovisningsskyldigheten, särskilt för att säkerställa att systemet för offentlig upphandling och förvaltningen av de offentliga finanserna fungerar effektivt, ändamålsenligt och öppet, förblir avgörande. Albanien har fortsatt med sin fullständiga anpassning till alla politiska ståndpunkter och förklaringar inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.