MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN - För ett globalt partnerskap i informationssamhället: Att omsätta Genèveprinciperna i handling - Kommissionens förslag för Världstoppmötets om informationssamhället (WSIS) andra fas (Text av betydelse för EES)

1. Inledning

Vid Världstoppmötet om informationssamhället konstaterades att informations- och kommunikationstekniken (IKT) är ett av de viktigaste bidragen för tillväxt och hållbar utveckling i dagens ekonomi. IKT leder till högre produktivitetstillväxt och främjar människors delaktighet. Vid Världstoppmötet i Genève i december 2003 lades grunderna för en gemensam strategi för det globala informationssamhället i form av principer som i hög grad har inspirerats genom EU:s strategi för ett informationssamhälle för alla som utvecklats inom ramen för Lissabonstrategin. EU gav ett betydande bidrag till förberedelsearbetet och till WSIS första möte och kommer att fortsätta sitt engagemang för multilateralism som en avgörande princip i sin utrikespolitik. [1]

[1] Europeiska unionen och Förenta nationerna: Vårt engagemang för multilateralism - KOM(2003) 526, 10.9.2003.

I linje med två tidigare meddelanden från kommissionen om WSIS - i det första dras riktlinjerna för EU-strategin [2] upp och i det andra utvärderas resultaten [3] av toppmötet i Genève - sammanfattas i detta meddelande de konkreta förslagen för WSIS andra fas. I synnerhet läggs förslag fram för genomförandet av WSIS handlingsplan, uppföljningen av de två grupperna (om finansiering av kampen mot den digitala klyftan och förvaltningen av Internet) och för bidraget till förberedelsearbetet.

[2] För ett globalt partnerskap i informationssamhället: EU-perspektiv inom ramen för FN:s världstoppmöte om informationssamhället (World Summit on Information Society (WSIS)) KOM(2003) 271 slutlig, 19.5.2003.

[3] För ett globalt partnerskap i informationssamhället: Uppföljning av världstoppmötet i Genève om informationssamhället (World Summit on Information Society (WSIS)) - KOM(2004) 111, 17.2 2004.

2. Genomförande av WSIS handlingsplan

2.1. Allmänna överväganden

WSIS första fas kulminerade med den principförklaring som antogs i Genève för ett globalt informationssamhälle och handlingsplanen, vilken bör ses som en gemensam referens för de olika aktörerna i alla delar och regioner av det globala informationssamhället. Genom WSIS andra fas kommer denna förklaring att omvandlas till påtagliga resultat, grundade på handlingsplanen. EU förespråkade att man skulle fokusera på ett begränsat antal prioriteringar för att nå konkreta resultat.

I kampen mot den "digitala klyftan" består utmaningen i att göra informations- och kommunikationstekniken tillgänglig och överkomlig för att stödja de tjänster som möjliggör att tillämpningarna blir allmänt tillgängliga. Det föreslås att genomförandet av handlingsplanen skall organiseras på ett sådant sätt att man kan arbeta med den på ett antal olika nivåer: En gynnsam miljö, Tillämpningar avseende informations- och kommunikationstekniken, Forskning och Utveckling.

För EU omfattar uppföljningen av WSIS följande två dimensioner:

* EU:s interna strategier avseende informationssamhället skall följas upp i genomföranderapporterna för EU:s lagstiftning för kommunikationstjänster, eEurope-rapporterna, rapporterna om EU:s forskningspolitik och andra relevanta rapporter. På grundval av detta kommer kommissionen att förbereda en framstegsrapport som ger en syntes av de olika strategiområdena.

* Förslagen i detta meddelande handlar om EU:s utrikespolitik, grundad på den politiska dialogen och samarbetet med tredje länder avseende informationssamhället. Fokus bör ligga på en förutsägbar rättsmiljö som främjar innovation och på konkreta projekt som engagerar den privata sektorn. Genom dessa strategier söker man även främja mänskliga rättigheter i tredje länder och bekämpa missbruk av informations- och kommunikationstekniken.

2.2. En gynnsam miljö

Skapandet av en miljö, som har möjlighet att locka till sig investeringar och ge en hållbar tillväxt och utveckling på ett allomfattande sätt, är den första prioriteringen. Den omfattar flera delar som skall inrättas på nationell eller regional nivå.

2.2.1. e-strategier

Vid WSIS kom man överens om vikten av e-strategier på alla lämpliga nivåer som skall omfatta följande:

* Förnya modellerna för de offentliga åtgärderna: att underlätta samspelet mellan det civila samhället och omstruktureringen av de sociala tjänsterna, uppmuntra samspelet mellan aktörerna för att utveckla innovativa strategier för att göra arbetsmarknaderna effektivare.

* Agera som ledare inom sitt eget verksamhetsområde: att effektivisera den offentliga administrationen, att leverera offentliga tjänster och främja strategier för integration och delaktighet.

* Kapacitetsbyggande: att aktivt utforma omvandlingen och förbereda den framtida generationen för informationssamhället.

* Säkerställa att alla aktörer deltar fullt ut vid utarbetandet av e-strategier samt stärka dialogen mellan regeringar, det civila samhället och den privata sektorn.

Ett världsomfattande samarbete om e-strategier kan bygga på den öppna samordningsmetoden för eEuropa 2005. Den kärna av erfarenhet som kommissionen har av att gemensamt fastställa mål, av indikatorer och benchmarking och av utbytet av bästa arbetsmetoder kan utvidgas till att gradvis omfatta ett allt bredare samarbete.

Vid särskilda fall kan mobilisering av resurser för investeringar övervägas, t.ex. eventuellt finansiellt deltagande av kommissionen och/eller medlemsstaterna i studier som skall göras, eller för att förbättra tillgången till infrastruktur och tjänster, såsom fastställts i handlingsplanen.

Ett globalt resursnät för e-politik (ePol-NET) lanserades vid toppmötet i Genève för att hjälpa IKT-beslutsfattare i utvecklingsländerna att utveckla en effektiv nationell e-politik och nationella e-strategier. Kommissionen kan undersöka villkoren för att delta i detta initiativ.

2.2.2. Lagstiftning

För att tillägna sig informationssamhällets fördelar är det nödvändigt att skapa en gynnsam lagstiftning, vilket även konstateras i handlingsplanen. I detta sammanhang är det nödvändigt med oberoende tillsynsmyndigheter. I EU-strategierna är dessa olika frågor nära förknippade med varandra och tas upp inom ramen för eEuropa. Konsumenterna i utvecklingsländerna har nytta av en sådan ram. Deras tilltro till och förtroende för kommunikationstjänsterna är en nödvändig förutsättning för integrering i den internationella IKT-marknaden genom bättre och billigare tillträde till IKT vilket är ett resultat av ökad handel och investeringar från den lokala eller utländska privata sektorn.

Tillsynsmyndigheter över hela världen erkänner behovet av samarbete för att göra det möjligt för dem att uppfylla sitt offentliga ansvar för hälsa, säkerhet, miljö, kulturell mångfald och konsumentskydd med ökat ömsesidigt beroende. Kommissionen kan tänka sig att samarbeta med de europeiska nationella tillsynsmyndigheterna inom de områden som avser främjande av lagstiftningen inom ramen för WSIS.

2.2.3. Bästa arbetsmetoder, benchmarking och övervakningscentra

Benchmarking är av yttersta vikt för att utvärdera framstegen vid användningen av IKT och dess effekter. I handlingsplanen efterlyses utvecklingen av indikatorer för att övervaka framstegen för toppmötets Tunisfas och vidareutvecklingen av den. I handlingsplanen betonas också behovet av att övervaka framstegen mot att uppnå internationella utvecklingsmål, inbegripet dem som anges i millenniedeklarationen. Utvecklingen av indikatorer och kapacitetsuppbyggnad - särskilt för grupper som riskerar att uteslutas och i utvecklingsländerna - kräver i detta hänseende en samlad ansträngning på nationell, regional och internationell nivå med många aktörer inblandade. Ett lämpligt övervaknings- och benchmarkingförfarande för utvecklingsländer och tillväxtekonomier bidrar till spridningen av bästa arbetsmetoder.

Tillgängligheten av överkomlig IKT-infrastruktur är en nödvändig förutsättning för spridningen av informationssamhällets tjänster och tillämpningar. Att investera i lämplig infrastruktur är nödvändigt men det räcker inte. Ytterligare ett betydande hinder är inhämtningen av kunskap om hur man skall tillhandahålla nödvändig nätinfrastruktur och användartillträde. Information om bästa arbetsmetoder är av största betydelse. De nationella och regionala myndigheterna i Europa och i resten av världen vidtar åtgärder för att stimulera deras IKT-företags konkurrenskraft. Inom ramen för WSIS kan man överväga att använda dessa erfarenheter som en modell för att öka medvetandet på nationell och regional nivå.

2.3. Prioriterade tillämpningar

e-integrering syftar till att säkerställa lika tillträde till och tillgängligheten av informationssamhällets tjänster för alla till överkomliga kostnader. I detta sammanhang är det nödvändigt att främja utvecklingen av IKT-produkter och -tjänster i informationssamhället genom att följa principerna i programmet Design för alla [4]. Åtgärder för att förbättra e-tillgängligheten som är grundade på förslagen i handlingsplanen kan övervägas.

[4] Design för alla är design av massprodukter och tjänster som skall vara tillgängliga för ett så brett urval användare som möjligt.

Dessutom kan EU grunda sina förslag för prioriterade tillämpningar på följande prioriterade områden: e-förvaltning, e-hälsa, e-lärande och e-företagande. Därvid skall förslagen i handlingsplanen konkretiseras med beaktande av köns- och sysselsättningsfrågor.

2.3.1. E-förvaltning

E-förvaltning handlar om att använda IKT i offentliga förvaltningar tillsammans med organisatoriska förändringar och nya färdigheter för att förbättra de offentliga tjänsterna och demokratiska processerna, förverkliga mänskliga rättigheter samt att stärka stödet för offentliga strategier. Här kan IKT bidra genom att hjälpa till att lösa den moderna förvaltningens många utmaningar: effektivitet, dvs. att göra det möjligt för den offentliga förvaltningen att nå högre produktivitet, jämlikhet, dvs. att tjäna alla medborgare utan diskriminering, samtidigt som tekniken är mottaglig för individernas behov och utnyttjar medborgarnas aktiva deltagande. Vid utformningen av online-tjänster som är lättillgängliga för alla måste medborgare och företag stå i fokus för uppmärksamheten.

2.3.2. E-lärande

Alla bör ha de nödvändiga färdigheterna för att fullt ut dra nytta av informationssamhället. IKT kan hjälpa till med att uppnå målet att alla människor i hela världen skall få en utbildning, genom att tillhandahålla utbildning för lärare och erbjuda förbättrade villkor för livslångt lärande som omfattar människor som står utanför den formella utbildningsprocessen samt genom att förbättra yrkesfärdigheterna. Genom e-lärande kompletteras de traditionella metoderna och erbjuds en bredare tillgång till utbildning. Genom utvecklingen av färdigheter för att få tillgång till kunskap behandlas ett antal frågor som det lokala innehållet, språklig och kulturell mångfald och immateriell äganderätt. Initiativet om globala e-skolor och gemenskaper lanserades under toppmötet i Genève och det stöds av flera medlemsstater och internationella organisationer. Kommissionen kan undersöka om den skall stödja detta initiativ.

2.3.3. E-hälsovård

Syftet med e-hälsovård är att bidra till förbättrad tillgång till och kvalitet och effektivitet i hälsovården och i synnerhet att vara ett verktyg för att förverkliga en omorientering av hälsovårdssystemen så att de verkligen sätter medborgaren i centrum. Tillgång till information och tjänster som stöder hälsan är en grundläggande rättighet. Många länder saknar tillfredsställande hälsovårdsanläggningar och -personal, särskilt i lantliga och perifera områden. Tillämpningar inom e-hälsovården har en viktig roll att spela i detta utvecklingssammanhang särskilt för att uppnå hälsomålen i milleniedeklarationen.

2.3.4. E-företagande

Användningen av IKT utgör en källa för betydande produktivitetsökningar och minskade transaktionskostnader särskilt för små och medelstora företag. När man försöker få till stånd en mer omfattande användning av e-företagandet ställs man inför samma problem som när det gäller offentliga onlinetjänster: bristande driftskompatibilitet, avsaknad av gemensamma standarder och behovet av ett effektivare erfarenhetsutbyte. Kommissionen har inrättat och rådgör regelbundet med policygruppen för e-företagande ("e-Business Policy Group"). Den kan överväga att undersöka synergieffekter mellan denna grupp och ePol-NET.

2.4. Forskning och utveckling

WSIS har erkänt vikten av forskning och teknisk utveckling (FoTU) både vad gäller dess strävan att koppla samman universitet och andra utbildningsinstitutioner till år 2015 och när det gäller särskilda åtgärder som syftar till att förbättra forskningsinfrastruktur och -teknik.

För EU är en av nyckelmekanismerna ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling som omfattar åtgärder för att hjälpa till med att bygga forskningskapacitet genom internationell mänsklig rörlighet och utbildning för forskning. De instrument som för närvarande är tillgängliga kan emellertid komma att behöva revideras för att göra det möjligt för tredje länder att delta och integreras i EU:s forskningsansträngningar och -program. Dessutom kan man tänka sig att anta utmaningen med att utveckla överkomlig IKT som är särskilt lämplig för de minst utvecklade länderna. För uppföljningen av WSIS föreslår kommissionen att fokus skall ligga på innovation för utveckling och utvidgning av kommunikations- och forskningsinfrastrukturer grundade på erfarenheterna från GEANT.

2.4.1. Innovation för utveckling

I sjätte ramprogrammet för FoTU föreskrivs internationellt samarbete med ett totalbelopp på 600 miljoner euro, varav 90 miljoner euro skall öronmärkas för forskning i IST-programmet (Teknik för Informationssamhället). Deltagande av tredje länder bör fortfarande vara ett viktigt mål i nästa ramprogram. Man kan också tänka sig att EU deltar i tredje länders forskningsprogram.

Dessutom bör FoTU-resultaten vara användbara för ett så stort antal användare som möjligt. Tillgänglighet och delaktighet bör beaktas i projekten så att tillämpningen av den teknik som tas fram inte skapar ytterligare hinder. Det är således viktigt att investera i FoTU i "Design för alla" för massprodukter och tjänster. De tillgängliga verktygen kan behöva en revidering för att kunna inkludera partner från tillväxtekonomier och utvecklingsländer i EU-projekt. Man bör även tänka på att internationella samarbetsprojekt kan se annorlunda ut än andra samarbetsprojekt. I projekten måste man kunna göra lokala prioriteringar och de bör grundas på lokal kunskap men man skall också kunna dra nytta av kapaciteten hos multinationella företag.

Utvidgningen och de ökade välståndsskillnaderna i Europa kommer att kräva ökade investeringar i överkomliga infrastrukturer, terminaler och tjänster som är lätta att använda. Vid utvecklingen av lämplig teknik för "de följande 2 miljarderna" IKT-användare i världen skulle ett europeiskt ledarskap både vara ett värdefullt bidrag för att uppnå WSIS-målen och skapa bredare marknader för utrustning och tjänster av EU-snitt.

2.4.2. Globalt utbildnings- och forskningsnät

I handlingsplanen anges att projekten och anpassningen av tekniken till de lokala behoven och villkoren måste utvecklas. Genom GEANT främjas redan en koppling mellan forskningsnätens stamnät i hela världen. Genom kombinationen av ekonomiskt stöd från olika källor har man uppnått en betydande internationell uppkoppling vilket har gett GEANT status som global uppkopplingsledare för forskning. Genom att använda sig av europeisk sakkunskap kan utvecklingsländerna få hjälp med att skapa forskningsnät. Denna kunskapsöverföring kan komma att stödjas av Europeiska kommissionen inom ramen för redan befintliga program för utvecklingshjälp. Utvidgningen av GEANT till att även omfatta universitet i de viktigaste utvecklingsländerna (Brasilien, Kina, Indien etc) med Europa som nav i denna "kunskapsinfrastruktur" kan bli ett uttalat mål.

I detta sammanhang kan EU också ta ledningen när det gäller flerspråkig samarbetsförmåga vilket är ett område som Europa, särskilt efter utvidgningen, har en rik och omväxlande erfarenhet av.

2.5. EU-strategin för att genomföra handlingsplanen

Här kan kommissionen tänka sig att använda befintliga verktyg och integrera de åtgärder som skall vidtas när det gäller EU:s samlade politiska relationer och samarbetet med dess partner.

2.5.1. Allmänna inriktningar och metodik

Metodiken skall grundas på följande befintliga verktyg för dialog och samarbete:

* Nya grannar: Det gemensamma intresset ligger i harmonisering av regelverken som är direkt inspirerade av EU:s regelverk i syfte att skapa ett gemensamt område för elektronisk kommunikation.

* Tillväxtekonomier (Brasilien, Mercosur, Kina, Indien, Sydafrika): Utvecklingen av

* e-strategier, öppna och konkurrenskraftiga marknader och industrisamarbete kan prioriteras.

* De minst utvecklade länderna: Tillgång till infrastruktur och tjänster är fortfarande det största problemet. Man kan tänka sig ett initiativ där man använder sig av potentialen av utspridda existerande infrastrukturer i olika länder söder om Sahara genom att använda olika sorters teknik, inklusive mobil- och satellitteknik.

2.5.2. Verktyg för genomförande

Kommissionen och medlemsstaterna förfogar över ett antal verktyg till sin hjälp för att genomföra handlingsplanen.

* Utvecklingshjälp: De viktigaste inriktningarna är integreringen av IKT i utvecklingsprojekt i de fall där IKT kan ge ett mervärde, inbegripet främjandet av mänskliga rättigheter och demokratisering.

* Ekonomiskt samarbete: EU och dess partner har inlett politiska diskussioner och en dialog om regelverket, som fått en naturlig förlängning i och med genomförandet av olika samarbetsprogram [5].

[5] Samarbetsprogram med EU:s partnerländer i Asien, Latinamerika och Medelhavet inbegriper demonstrationsprojekt inom områdena utbildning, hälsa, lokal förvaltning och e-integration. Kompletterande initiativ syftar till att stärka forsknings- och intressentnäten.

* Internationellt vetenskapligt samarbete: FoTU-samarbete, särskilt inom ramen för IST-programmet, bidrar till att främja ömsesidigt givande partnerskap både med avancerade ekonomier och tillväxtekonomier.

* Finansiella institutioner: Man kan tänka sig samarbete med EU:s finansiella institutioner, som Europeiska investeringsbanken, för olika projekt och program.

2.5.3. Partnerskap för samarbete

Följande kategorier partners kan identifieras för att de har maximal inverkan:

* Tredje länder eller regioner med befintliga samarbetsavtal: Detta är fallet t.ex. för Latinamerika, AVS-länderna, Medelhavsregionen eller de nya oberoende staterna.

* Nätverk av intressenter och offentlig-privata partnerskap: Detta omfattar samarbete med olika organisationer i det civila samhället, tillsynsmyndigheter, utvecklingsorganisationer eller forskningsenheter. Den privata sektorns och det civila samhällets åtagande och deltagande när det gäller genomförande av handlingsplanen är en nyckel till dess framgång. Man kan tänka sig samarbete med enskilda företag, branschorganisationer, användarorganisationer och icke-statliga organisationer.

* Samarbete med internationella organisationer: För att öka synergieffekterna kan man tänka sig samarbete med Förenta nationerna och olika internationella organisationer.

3. Uppföljning av de oavklarade frågorna i fas 1

Vid toppmötet i Genève kom man överens om att inrätta två arbetsgrupper under ledning av FN:s generalsekretariat för de två mest omtvistade frågorna i fas 1: Förvaltning av Internet (Internet governance) och finansiering.

3.1. FN:s arbetsgrupp för internetförvaltning

Ett dominerande mål för den offentliga strategin är den fortsatta stabiliteten och tillväxten för Internet och dess förmåga att leverera sociala och ekonomiska fördelar. Det finns ett behov av att bygga vidare på Internets nuvarande struktur och att förstärka dess stabilitet och tillväxtpotential. Därhelst det är möjligt bör ett gräsrotsprespektiv på beslutsfattandet omfatta alla intressenter, särskilt utvecklingsländer vars deltagande i beslutsfattandet kan förbättras. Namngivning och adressering, Internets säkerhet och pålitlighet, inbegripet skräppost, är nyckelprioriteringar för regeringar och detta är direkt avgörande för att Internet skall fungera på ett tillfredsställande sätt. Samtidigt finns det ett stort antal frågor vad gäller den offentliga strategin som är relevanta för Internet, t.ex. skadligt innehåll, dataskydd och skydd av privatlivet, konsumentskydd, e-handel, immateriell äganderätt och den digitala klyftan. Det kan tänkas att kommissionen deltar aktivt i FN:s arbetsgrupp.

3.2. FN:s arbetsgrupp för finansiering

Kampen mot den digitala klyftan var ett av huvudämnena vid toppmötet i Genève. IKT får inte ses som en isolerad företeelse utan som del av en övergripande utvecklingsstrategi och politisk dialog med de länder som gynnas. Den internationella gemenskapen kan spela en aktiv roll genom att peka på de potentiella fördelarna med de nya strategierna och hjälpa intresserade länder att utforma lämpliga strategier som en funktion av deras situation och prioriteringar. Beroende på den slutliga utformningen av arbetsgruppen för finansiering kan kommissionen tänka sig ett aktivt deltagande.

Internationellt samarbete och finansiering som avser WSIS bör utformas inom ramen för Monterreyöverenskommelsen med föreslagna åtgärder på nivån för utländska direktinvesteringar och andra privata flöden, internationell handel samt ekonomiskt och tekniskt samarbete.

I sitt meddelande om framstegen för Monterreyöverenskommelsen [6] förordar kommissionen en starkare EU-samordning inom området utvecklingssamarbete. Utvecklingsländer som erhåller stöd och länder med övergångsekonomier kan få stöd för att stärka sina kapaciteter för att integrera IKT i sina nationella utvecklingsplaner, med strategidokumenten för bekämpande av fattigdom och för att effektivt samordna givarnas bidrag. I detta sammanhang kan det föreslås att ett dokument skall utformas som beskriver medlemsstaternas och kommissionens verksamheter för att presentera en fullständig översikt av det utvecklingsbistånd som Europeiska unionen lämnar inom IKT-området.

[6] Genomförande av Monterreyöverenskommelsen i praktiken: Europeiska unionens bidrag - KOM(2004) 150, 5.3.2004.

Uppföljning av AVS-ländernas och EU:s gemensamma ståndpunkt om informationssamhället i utvecklingssammanhang

I denna gemensamma ståndpunkt som undertecknades den 10 december 2003 i Genève kom AVS-gruppen och EU överens om ett strategiskt partnerskap om informationssamhället för att gemensamt bidra till genomförandet av handlingsplanen. Den bekräftar den gemensamma ansträngningen att intensifiera samarbetet för att utveckla behovsstyrda informationssamhällestrategier i AVS-länder och regioner inom ramen för samlade utvecklingsstrategier, inbegripet i lämpliga fall, strategidokument för bekämpande av fattigdom. Som ett första steg har kommissionen nyligen godkänt ett "AVS IKT-program".

4. Informationssamhällets övergripande frågor

I handlingsplanen från Genève uppmanas också till åtgärder om övergripande frågor. Framsteg på internationell nivå kan bli användbara särskilt vad gäller frågor som säkerhet, skräppost, olika programvarumodeller och immateriell äganderätt. En del av frågorna diskuteras redan i andra internationella fora (t.ex. immateriell äganderätt i Världsorganisationen för immateriell äganderätt) och det bör utvärderas var denna diskussion bör äga rum någonstans, eftersom WSIS kanske inte är det mest lämpliga forumet för alla dessa frågor.

Nät- och informationssäkerhet handlar om att säkerställa ett näts eller informationssystems förmåga att stå emot olyckshändelser eller illvilliga handlingar som kan äventyra tillgängligheten, äktheten (autentisering), integriteten och konfidentialiteten hos data och närliggande tjänster som tillhandahålls av eller är tillgängliga via dessa nät och system. Kommunikationsnätverk är globala och säkerhetsfrågorna understryker behovet av att ha ett tätare internationellt samarbete och av ett gemensamt agerande. Även om vissa initiativ måste anpassas till lokala förhållanden råder det inget tvivel om att det internationella samarbetet måste spridas. Det finns ett behov av att följa en i sann mening öppen, global och tvärvetenskaplig säkerhetsstrategi för att på ett effektivt sätt hantera den komplexa och globala karaktären avseende säkerhetsutmaningarna.

Skräppost (icke begärd kommersiell kommunikation via e-post) är ytterligare en utmaning för Internet, som kan undergräva förtroendet för användningen av IKT. För att bekämpa skräppost på ett effektivt sätt och därigenom genomföra handlingsplanen bör lämpliga åtgärder vidtas både på nationell och internationell nivå. Ansträngningar i EU och andra regioner i världen bör paras med liknande ansträngningar på global nivå. Europeiska kommissionen underlättar både för bilateralt och multilateralt samarbete, inbegripet i organisationer som OECD och Internationella telekommunikationsunionen (ITU). WSIS bör sträva efter att främja ett ökat medvetande samt arbeta för en effektiv lagstiftning mot skräppost, ett internationellt samarbete för att genomdriva efterlevnad, för bästa arbetsmetoder och (tekniska) lösningar i näringslivet och ett ökat medvande hos användarna.

Vid WSIS kom man överens om att uppmuntra forskning och främja medvetandet bland alla intressenter om de möjligheter som erbjuds av de olika programvarumodellerna och sätten att skapa dessa på, inbegripet egen programvara, programvara med öppen källkod och gratis programvara, för att öka konkurrensen, valfriheten och överkomligheten samt för att göra det möjligt för alla intressenter att utvärdera den lösning som på bästa sätt uppfyller deras krav. Detta bör särskilt ses inom ramen för samarbetet med utvecklingsländerna. Standarder för gemensamt tillträde till nätet och även för IKT-utrustning kan leda till bättre och billigare produkter som kan vara kompatibla över gränserna, underlätta tillträdet till informationssamhället och närliggande tjänster för ett stort antal potentiella användare som är uteslutna idag. Näringslivet kommer också att dra nytta av möjligheten att få större marknader och av regeringar och offentliga förvaltningar som kan erbjuda tjänster och miljöer med bättre tillgänglighet för sina anställda samt för allmänheten.

När det gäller skydd av immateriell äganderätt drog WSIS slutsatsen att det är viktigt att uppmuntra innovation och kreativitet i informationssamhället. Att underlätta för alla att kunna delta på ett meningsfullt sätt i frågor avseende immateriell äganderätt och delande av kunskap genom fullt medvetande och kapacitetsbyggande är grundläggande för ett integrerat informationssamhälle. EU fäster stor vikt vid tillfredsställande skydd av immateriell äganderätt och respekten för och upprätthållandet av fastställda regler.

EU-initiativ som tas för att hantera dessa övergripande frågor (t.ex. ENISA, handlingsplanen för en säkrare användning av Internet) kan användas som modeller för åtgärder på global nivå och kan leda till ett bredare ledarskap på världsnivå vid uppföljningen av WSIS.

5. Slutsatser

När det gäller informationssamhällets internationella samarbete har EU mycket att erbjuda som kan användas som grund för de åtgärder som skall utvecklas inför toppmötet i Tunis. I detta meddelande ges en översikt över de möjliga åtgärder som kan utvecklas i detalj under samordningsförfarandet vid andra fasen av WSIS.

Förslagen i detta meddelande kan utgöra grunden för EU:s bidrag till andra fasen av WSIS vilket kan göra det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att ha ett uttömmande åtgärdspaket redo för Tunisfasen för att toppmötet i Tunis skall bli en framgång.