P6_TA(2005)0224

Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013

Europaparlamentets resolution om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (2004/2209(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av EG-fördraget och särskilt artiklarna 268–276 i detta,

- med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [1],

- med beaktande av kommissionens meddelanden till Europaparlamentet och rådet av den 10 februari 2004 - Bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (KOM(2004)0101), och av den 14 juli 2004 om budgetplan 2007-2013 (KOM(2004)0487), kommissionens arbetsdokument av den 14 juli 2004 om förslag till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004)0498), kommissionens förslag av den 14 juli 2004 till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (KOM(2004)0501) samt kommissionens rapport av den 14 juli 2004 om hur systemet för egna medel fungerar (KOM(2004)0505),

- med beaktande av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa [2],

- med beaktande av rådets beslut 2000/597/EG, Euratom, av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel [3],

- med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om att bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 [4],

- med beaktande av sitt beslut av den 15 september 2004 om tillsättning av ett tillfälligt utskott för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 [5],

- med beaktande av sin fråga för muntligt besvarande O-0067/2004 (B6-0130/2004) till rådet, och sin resolution om budgetplanen inför Europeiska rådets möte i december 2004 [6],

- med beaktande av sin fråga för muntligt besvarande O-0068/2004 (B6-0131/2004) till kommissionen,

- med beaktande av artikel 175 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från det tillfälliga utskottet för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 och yttrandena från budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0153/2005), och av följande skäl:

A. Den nuvarande budgetplanen och det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet gäller i princip till 2006.

B. Större delen av gemenskapslagstiftningen på det finansiella området löper ut 2006.

C. Utarbetandet av nästa budgetplan är en av de största utmaningarna för unionen under de kommande månaderna, eftersom den kommer att forma den nya utvidgade Europeiska unionen och med beaktande av utmaningar och uppgifter, både inom unionen och globalt.

D. Europaparlamentet beslutade att tillsätta ett tillfälligt utskott med följande mandat:

a) att fastställa Europaparlamentets politiska prioriteringar för den framtida budgetplanen, både när det gäller rättsliga och budgetmässiga aspekter

b) att föreslå en struktur för den framtida budgetplanen i linje med dessa prioriteringar

c) att göra en uppskattning av de finansiella medel som skall anslås till Europeiska unionens utgifter för perioden 2007–2013

d) att föreslå en vägledande fördelning av resurserna mellan och inom de olika rubrikerna i budgetplanen i linje med prioriteringarna och den föreslagna strukturen.

E. Det tillfälliga utskottet bör lägga fram sitt slutliga betänkande innan Europeiska rådet fastställer sin gemensamma ståndpunkt.

F. I enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 påbörjade kommissionen utarbetandet av den nya budgetplanen och det nya interinstitutionella avtalet genom att lägga fram förslag den 10 februari 2004 och 14 juli 2004.

G. Genom Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (nedan kallad konstitutionen) förstärks Europaparlamentets roll på många lagstiftningsområden, vidgas ansvarsområdet för Europaparlamentets budgetmyndighet, och, i artikel I-55 och i artikel III-402.5, föreskrivs att den fleråriga finansieringsramen skall fastställas i en europeisk lag som antas enhälligt av rådet efter medling och med och godkännande av en majoritet av Europaparlamentets ledamöter.

H. I punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 föreskrivs att den nuvarande budgetplanen skall förlängas om inte någon av parterna uttryckligen säger upp avtalet om den nuvarande budgetplanen.

I. Om det inte finns något interinstitutionellt avtal föreskrivs i EG-fördraget att årliga budgetar kan antas i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 272 och 273 om budgeten inte har antagits i början av ett budgetår.

J. Den nya kommissionen stödde officiellt den förra kommissionens förslag om den nya budgetplanens struktur och giltighetstid samt storleken på anslagen per år och per utgiftsrubrik, och alla lagstiftningsförslag som tillsammans benämns "Prodipaketet"

K. I sin ovannämnda resolution av den 22 april 2004 betonade Europaparlamentet att "det inte kommer att finnas någon budgetplan utan en överenskommelse med rådet om det finansiella paketet, eftersom det nuvarande fördraget inte innehåller någon skyldighet att fastställa en budgetplan, utan endast bestämmelser om årliga budgetar".

L. Mervärdesskatt och BNP (resurser som när de skapades infördes som kompletterande intäkter till unionens traditionella egna medel) har gradvis blivit den huvudsakliga finansieringskällan för gemenskapens budget. Tillsammans med undantagsbestämmelserna, som har lagts till det nuvarande systemet för egna medel, har de endast lett till att systemet blivit mer komplicerat, mer svårbegripligt för medborgarna och allt mindre rättvist, samt till ett finansieringssystem som resulterat i oacceptabla skillnader mellan medlemsstaterna.

M. I Europeiska rådets slutsatser från december 2004 bekräftades att "Prodipaketet" var utgångspunkten för rådets arbete. Rådet samtyckte till en institutionell dialog genom regelbundna kontakter med Europaparlamentet.

N. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2004 tydliggjordes sambandet mellan budgetplanen och frågan om egna medel och korrigeringsmekanismen.

O. Under de senaste sex månaderna har det tillfälliga utskottet

- genomfört en djupgående analys av kommissionens förslag,

- haft ett nära samarbete med alla ständiga utskott, och deras yttranden har granskats noggrant,

- med intresse följt den "byggstensmetod" som det nederländska ordförandeskapet tillämpat och har haft frekventa och konstruktiva kontakter med det luxemburgska ordförandeskapet,

- identifierat positiva politiska prioriteringar för att fastställa Europaparlamentets förhandlingsposition,

- lämnat förslag till nästa budgetplans giltighetstid, struktur och finansiella resurser i enlighet med det mandat som utskottet fått.

P. I konstitutionsfördraget anges att det är möjligt att inrätta nya kategorier egna medel för unionen, liksom att avskaffa en befintlig kategori.

Allmänna kommentarer

1. Europaparlamentet framhåller att det växande EU måste ha tillräckliga budgetresurser för att matcha omfattningen av dess politiska ambitioner och bemöta sitt växande ansvar på hemmaplan och utomlands. Parlamentet framhåller vidare att alla utgifter i EU:s budget bör utformas för att åstadkomma europeiskt mervärde i förhållande till medlemsstaternas offentliga utgifter och att subsidiaritetsprincipen bör iakttas strikt när man fattar utgiftsbeslut på områden med delad befogenhet - i synnerhet kriteriet att EU-åtgärder genom sin storlek eller sina effekter är bättre på att uppnå unionens mål.

2. Europaparlamentet kräver i den sunda finansförvaltningens, förenklingens och den demokratiska redovisningsskyldighetens namn förbättringar och förenklingar av finanskontrollmekanismerna, både på institutionsnivå och inom medlemsstaterna för att garantera en verklig offentlig redovisning av alla EU-utgifter.

3. Europaparlamentet påminner om att budgetplanen är en finansieringsram som syftar till att säkerställa utvecklingen av EU:s prioriteringar med beaktande av budgetdisciplinen och att den inte är någon flerårig budget för sju år. Parlamentet påpekar att budgetplanen är en referensram som skall vara tillräckligt flexibel för att återspegla de medellångsiktiga politiska målsättningarna och tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser för att på ett effektivt och rättvist sätt bemöta framtida utmaningar, i enlighet med vad som fastställs i EG-fördraget. Parlamentet har för avsikt att till fullo utnyttja sina befogenheter enligt artikel 272 i fördraget i vilken det föreskrivs ett årligt budgetförfarande för att godkänna Europeiska unionens utgifter.

4. Europaparlamentet konstaterar att den nya Barrosokommissionen till fullo har stött de förslag som Prodikommissionen lade fram under de sista månaderna av sin mandatperiod. Parlamentet avvisar dock ett system som binder Europeiska unionens valda och verkställande organ under tre påföljande mandatperioder.

5. Europaparlamentet känner till de svåra politiska, ekonomiska och sociala förhållanden som råder i flera medlemsstater men påminner dock i detta sammanhang om att EU:s budget har ökat med 8,2 procent mellan 1996 och 2002, medan den genomsnittliga ökningen i de nationella budgetarna (EU-15) har varit 22,9 procent. Parlamentet konstaterar att det i MacDougall-rapporten [7] föreslås att gemenskapens budget bör uppgå till 2–2,5 procent av medlemsstaternas BNP. Parlamentet tar tillfället i akt att påpeka att det tak för de egna medlen som beslutades 1993 för 15 medlemsstater har varit oförändrat sedan dess, d.v.s. 1,31 procent av EU:s BNI för åtagandebemyndiganden och 1,24 procent av EU:s BNI för betalningsbemyndiganden. Parlamentet påminner om att EU-budgetens nivå för närvarande uppgår till mindre än 2,5 procent av de totala offentliga utgifterna i unionen vilket kan jämföras med ett genomsnitt på 47 procent av EU:s BNI för de totala offentliga utgifterna.

6. Europaparlamentet anser att kostnaderna för utvidgningen, vilka måste hanteras på ett rättvist och skäligt sätt, kan bäras helt och hållet av de 15 gamla medlemsstaterna och att de måste betraktas som ett minimum, med tanke på de politiska, sociala och ekonomiska vinster som Europas återförening innebär för hela unionen.

7. Europaparlamentet är övertygat om att budgetplanen kan möjliggöra en balanserad utveckling av de ekonomiska resurser som anslås till unionen under förutsättning att

- de används till åtgärder som är tydliga för medborgarna, innehåller klart fastställda prioriteringar och som tillför ett verkligt europeiskt mervärde,

- de optimerar koncentrationen och kompletteringen av åtgärder på nationell, regional och lokal nivå, så att skattebetalarnas börda begränsas så mycket som möjligt,

- de används i enlighet med bestämmelserna om sund ekonomisk förvaltning och fokuserar på effektivitet. Europaparlamentet noterar att utgifter på europeisk nivå kan medföra besparingar på nationell nivå, i synnerhet för att de möjliggör stordriftsfördelar eller kan ge upphov till inkomster på nationell nivå.

8. Europaparlamentet betonar att debatten om budgetplanen hänger nära samman med frågan om egna medel, korrigeringsmekanismen, olika former av samfinansiering och finansiella instrument samt behovet av att anpassa det nuvarande systemet, vilket Europeiska rådet medger i sina slutsatser från december 2004. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har lagt fram mer långtgående förslag om att ersätta det nuvarande systemet parallellt med den nya budgetplanen.

9. Europaparlamentet kommer vid sin slutliga omröstning att ta hänsyn till huruvida rådet erkänner nödvändigheten av en djupgående reform av det nuvarande systemet för egna medel, som skulle göra det möjligt att fördela de nya utgifterna rättvist mellan medlemsstaterna och därefter återgå till den ursprungliga principen med finansiering av gemensamma politikområden genom ett verkligt system för egna medel som är öppet, rättvist och demokratiskt, och som skall träda ikraft senast i början av perioden för nästa budgetplan.

10. Europaparlamentet konstaterar att ikraftträdandet av konstitutionen kommer att ändra lagstiftningsförfarandet för ett stort antal förslag, för vilka medbeslutande blir aktuellt. Parlamentet är medvetet om att det skulle vara rättsligt omöjligt att föregripa konstitutionen genom att tillämpa den innan ratificeringsförfarandet har slutförts. Parlamentet uppmanar rådet att samtycka till ett gentlemen's agreement för att garantera parlamentets lagstiftande befogenheter och införa en översynsklausul för rättsakter för vilka förfarandet ändras efter det att konstitutionen träder i kraft.

11. Europaparlamentet anser

- mot bakgrund av den stora politiska betydelsen av nästa budgetplan,

- med beaktande av att det i konstitutionen krävs att den framtida lagen som antas av rådet, som innehåller fleråriga budgetramar, godkänns av parlamentet genom en majoritet av ledamöterna,

- och med beaktande av att nästa budgetplan kommer att sträcka sig bortom den tidpunkt när konstitutionen träder i kraft och troligen kommer att spela de fleråriga budgetramarnas roll för antagandet av den första årliga budgeten enligt den nya konstitutionens bestämmelser,

att parlamentet endast bör gå med på en överenskommelse om nästa budgetplan om detta godkänns av en majoritet av parlamentsledamöterna.

12. Europaparlamentet påminner om att budgetplanen enligt de gällande fördragen inte har någon formell status och endast kan fastställas med Europaparlamentets godkännande på frivillig basis. Parlamentet påminner dessutom om att EG-fördraget skall tillämpas för antagandet av årliga budgetar om det inte finns något avtal. Parlamentet betonar att det inte kommer att godkänna den kommande budgetplanen om inte parlamentets prioriteringar beaktas av rådet.

13. Europaparlamentet välkomnar i stort kommissionens förslag om nästa finansieringsram för 2007-2013 och lagstiftningsförslagen till den, vilka är en del av "Prodipaketet". Avsikten är att ersätta det mesta i den nuvarande lagstiftningen som löper ut 2006, och detta innebär en möjlighet för den utvidgade unionen att ytterligare utveckla en ny politisk dagordning. Efter en djupgående analys som genomfördes av det tillfälliga utskottet och de 17 utskott som yttrat sig om den anser parlamentet att kommissionens förslag har fått skiftande stöd och att det utgör en god bas för analyser och framtida förhandlingar. Parlamentet vill dock uppmärksamma rådet på några politiska prioriteringar där europeiskt mervärde för unionen och dess medborgare är ytterst viktigt.

14. Europaparlamentet anser dessutom att det är viktigt att budgetplanen snabbt antas så att den kan användas i sin helhet från och med den 1 januari 2007 och så att man undviker ett avbrott i EU:s verksamhet, i synnerhet när det gäller kommissionens lagstiftningsförslag.

Del I Politiska utmaningar

Ett mer konkurrenskraftigt och sammanhållet Europa

Sammanhållning

15. Europaparlamentet välkomnar den planerade reformen av sammanhållningspolitiken i syfte att främja målen för tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling. Parlamentet anser att den europeiska regionalpolitiken är ett nödvändigt verktyg för främjande av social, ekonomisk och territoriell sammanhållning för att främja den harmoniska utvecklingen av unionen som helhet, ta itu med de strukturella bristerna (svårtillgänglighet, avfolkning och låg befolkningstäthet, avlägset läge osv.) samt stimulera en hållbar utveckling av regionerna samt deras tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Parlamentet understryker hur viktig sammanhållningspolitiken är för att uppnå Lissabonmålen och bidra till att minska klyftan mellan EU:s olika regioner – alla resurser som anslås till sammanhållningspolitiken bör gå till detta mål. Parlamentet är övertygat om att gemensamma åtgärder på EU-nivå är kostnadseffektivt, eftersom detta gör det möjligt att utnyttja stordriftsfördelar, förenkla förfaranden och slå samman resurser, särskilt inom det gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet anser att en stark och väl finansierad europeisk regionalpolitik är en grundläggande förutsättning för att unionen skall kunna hantera de stegvisa utvidgningarna och minska de regionala skillnaderna, och att i denna process måste stödprogrammens grundstruktur med tre pelare bibehållas med avseende på proportionaliteten mellan dessa. Parlamentet anser därför att beloppet motsvarande 0,41 procent av unionens BNI och 4 procent av de nya medlemsstaternas nationella BNI är rimligt om medlemsstaterna kan garantera att åtgärderna vidtas som ett komplement till de nationella och regionala åtgärderna och att motsvarande samfinansiering (med hjälp av offentliga och privata medel) tillhandahålls. Parlamentet kommer att kontrollera att tillämpningen av kommissionens N+2-regel tillämpas strikt vad gäller strukturfonderna, och därför bör de nuvarande bestämmelserna för sammanhållningsfonden fortsätta att tillämpas.

Forskning

16. Europaparlamentet betonar att vetenskaplig forskning samt teknisk utveckling och innovation är kärnan i den kunskapsbaserade ekonomin och nyckelfaktorer för tillväxt och en hållbar utveckling, företagens konkurrenskraft, sysselsättningen samt för att nå målen i Lissabonstrategin. Parlamentet anser att forskningsinsatserna bör ökas och befästas på EU-nivå så att avancerade forskningscentra kan utvecklas, så att mervärde skapas för näringslivet, de små och medelstora företagen samt för Europas medborgares, så att samarbete främjas mellan privata och offentliga aktörer, särskilt när det gäller infrastruktur på forskningsområdet och så att offentlig-privata partnerskap uppmuntras. Parlamentet betonar att budgetplanen på ett betydande sätt måste bidra till att nå det mål som fastställdes 2002 vid Europeiska rådets möte i Barcelona att öka utgifterna för forskning och utveckling till 3 procent av EU:s BNI senast 2010, och att detta skall föras in i framtida budgetplaner. Parlamentet anser att tillräckliga resurser måste anslås för genomförande av rymdprogrammet inom ramen för forskningsbudgeten samt att lagstiftningsinstrumenten och de finansiella medlen skulle tjäna på en översynsklausul när konstitutionen väl träder i kraft. Parlamentet kräver att det Europeiska forskningsområdet i praktiken skall omfatta samtliga 25 medlemsstater. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse både för Europas konkurrenskraft och den sociala sammanhållningen att den digitala klyftan mellan olika regioner och grupper i samhället överbryggs och att inga EU-medborgare utestängs från informationssamhället.

Transeuropeiska nät

17. Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om prioriterade TEN-T-projekt. Parlamentet konstaterar dock att de medel som anslagits till 30 prioriterade transportprojekt och till Marco Polo-programmet är ett minimibelopp och att man måste överväga att höja beloppet. Parlamentet betonar den strategiska betydelse som transportnäten har för en slutlig konsolidering av EU:s inre marknad och för närmare EU-förbindelser med kandidatländer, blivande kandidatländer och länder som ingår i "vänskapskretsen". Parlamentet konstaterar att sammankopplingen av transportnäten kan stödja utvecklingen av handeln och investeringarna och därigenom främja hållbarhet, stabilitet samt social, ekonomisk och geografisk sammanhållning. Parlamentet efterlyser lämplig finansiering för att utveckla transportförbindelser och gemensam infrastruktur som delas av länderna. Parlamentet kräver att ett villkor för denna finansiering skall vara garantier från medlemsstaterna att på lämpligt sätt delta i finansieringen och att berörda regioner får tillbörlig tillgång till näten. Parlamentet är villigt att göra bedömningar av innovativa finansieringsinstrument som t.ex. lånegarantier, europeiska koncessioner, europeiska lån, en fond för räntesubventioner, avsedd för offentliga eller privata investeringar endast i forskning, innovationer och rymdsektorn eller i stora materiella och immateriella nät eller EIB-instrument.

18. Europaparlamentet konstaterar att det genom den nya förordningen också skulle bli möjligt att finansiera infrastruktur inom ramen för TEN-E-programmet, vilket inte var möjligt enligt den tidigare ramen för 2000–2006. Parlamentet anser att medel från detta program främst bör gå till undersökningar.

Den socialpolitiska agendan

19. Europaparlamentet anser att de blygsamma medel som anslagits till genomförandet av den socialpolitiska agendan är ett minimum för att åstadkomma ett bidrag till Lissabonstrategin för hållbar utveckling med fler och bättre arbetstillfällen. Parlamentet anser att det är avgörande att en rimlig andel av gemenskapens utgifter går till det socialpolitiska området, särskilt till sysselsättning och socialt skydd. Parlamentet understryker dock det faktum att huvudansvaret och huvudbefogenheterna för socialpolitiken ligger hos medlemsstaterna. En ökning med EUR 200 miljoner är nödvändig för att kunna uppnå den socialpolitiska agendans mål.

Utbildning

20. Europaparlamentet anser att livslångt lärande, inklusive högre utbildning och yrkesutbildning, är en av de främsta prioriteringarna i nästa budgetplan och en nyckelfaktor för tillväxt, social integration och konkurrenskraft. Parlamentet anser att den föreslagna anslagsökningen är ett absolut minimum för att EU:s mål skall kunna nås på detta område. Parlamentet anser att de europeiska programmens effektivitet när det gäller livslångt lärande, inklusive högre utbildning och yrkesutbildning, är uppenbara, eftersom de skapar mervärde och är ett instrument för att sprida innovation och goda rutiner, något som annars skulle stanna inom nationsgränserna. Parlamentet betonar att rörligheten för studenter och arbetstagare inom hela unionen måste förbättras så att de kan dra fördel av nya möjligheter. Parlamentet betonar att fler studenter bör engageras i gemensamma utbildningsaktiviteter. Parlamentet välkomnar att tidigare separata program har sammanförts till ett enda instrument. Parlamentet anser att en ökning med EUR 670 miljoner är nödvändig för att nå målen.

Bättre livskvalitet

Landsbygdens utveckling

21. Europaparlamentet anser att omstruktureringen av den gemensamma jordbrukspolitiken också måste innebära att fonderna för landsbygdens utveckling får avsevärda tillskott av medel för att hantera problemen med sysselsättning och konkurrenskraft i landsbygdsområden, särskilt i de nya medlemsstaterna, samt att en satsning på landsbygdens utveckling förutsätter stöd också till sådana företag som bidrar till större mångsidighet på landsbygden. Parlamentet anser att kommissionens förslag till budget för den nya fonden för landsbygdens utveckling är mycket snävt och därför utgör ett absolut minimum.

Miljö

22. Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategi att integrera Natura 2000 i fonden för landsbygdens utveckling och strukturfonderna, vilka bör vara huvudkällorna för de finansiella medlen tillsammans med programmet Life+ som bör förstärkas väsentligt. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på en rättsligt bindande mekanism som garanterar korrekt genomförande och EU-finansiering av Natura 2000 i nivå med EU:s beräknade bidrag till det planerade totala beloppet, vilket motsvarar cirka EUR 6,1 miljarder för EU-25 per år. Parlamentet insisterar därför på att ett belopp på EUR 21 miljarder bör öronmärkas för Natura 2000 i budgetplanen inom respektive område. Parlamentet förordar att finansieringen av åtgärder för att genomföra Natura 2000, förs in under rubrik 2 i budgetplanen. Parlamentet begär att åtgärder och administration inom ramen för Natura 2000 som inte kan finansieras av andra instrument inom programmet Life+ skall finansieras. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att undersöka möjligheten att integrera Natura 2000 i andra fonder.

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

23. Europaparlamentet har gjort genomförandet av området med frihet, säkerhet och rättvisa till en av sina politiska prioriteringar för perioden för nästa finansieringsram och konstaterar att kommissionen har föreslagit att detta område får betydligt större anslag. Parlamentet anser att det föreslagna anslaget för detta område på cirka två tredjedelar av de medel som planeras för den föreslagna rubrik 3 kanske inte är tillräckligt för att täcka Europeiska unionens behov och ambitioner på detta område, såsom de fastställts av Europaparlamentet och rådet. Parlamentet anser att en ökning med EUR 1 miljard är nödvändig för att nå målen samt att det måste finnas en tillräcklig marginal under rubrik 3 som beredskap för oförutsedda behov och ny utveckling.

24. Europaparlamentet begär, med tanke på prioriteringen av kampen mot organiserad brottslighet, inbegripet terrorism, och förstärkningen av det rättsliga samarbetet, att budgetmedlen till Europol och Eurojust ökas. Parlamentet önskar också att denna åtgärd åtföljs av en förstärkning av den demokratiska kontrollen av Europol.

Ett Europa närmare medborgarna

Främjande av europeiskt medborgarskap och europeisk kultur och mångfald

25. Europaparlamentet anser att programmet Aktiv ungdom skall prioriteras. Parlamentet anser att det nuvarande ungdomsprogrammet tydligt har demonstrerat det europeiska mervärdet av gemenskapssatsningar som att t.ex. organisera multilaterala ungdomsutbyten, en europeisk volontärtjänst, projekt för nätverksbyggande och utbildning på gemenskapsnivå för arbetande ungdomar. Parlamentet välkomnar den föreslagna rationaliseringen av gemenskapsinstrument inom detta område. Parlamentet anser att det krävs en ökning från EUR 811 miljoner till EUR 1000 miljoner för att programmets mål skall kunna nås.

26. Parlamentet välkomnar den rationalisering av gemenskapsinstrument inom kulturområdet som ingår i kommissionens föreslag till programmet Kultur 2007 (KOM(2004)0469). Parlamentet beklagar att endast 7 cent per capita från EU:s budget för närvarande spenderas på konstnärlig verksamhet. En ökning från EUR 360 miljoner till EUR 500 miljoner är nödvändig för att förbättra finansieringen av kommissionens förslag.

27. Europaparlamentet är bekymrat över att en stor majoritet av Europas medborgare säger att de vet litet eller ingenting alls om Europeiska unionen, dess institutioner, dess politik eller dess framgångar. Parlamentet understryker att unionen måste anslå tillräckliga medel för att stödja en effektiv informations- och kommunikationsstrategi för att förklara för medborgarna hur de institutioner som finns till för att tjäna dem fungerar och varför de har satt upp de existerande politiska målen. Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning av budgetplanen och de nya bestämmelserna i konstitutionen, också vad gäller aktiv demokrati och i synnerhet utveckling av den civila dialogen och genomförandet av medborgarinitiativ. Parlamentet välkomnar presentationen av ett lagstiftningsförslag för det program som följer på programmet för samhällsengagemang, som förblir en prioritet för att främja ett aktivt och sjudande civilt samhälle och föra Europa närmare dess medborgare genom en process som startar från botten.

Ett starkare Europa i en säkrare och mer solidarisk värld

28. Europaparlamentet kräver att finansieringen av externa åtgärder skall ligga på en nivå som är tillräcklig för att EU skall kunna bli en verklig global partner i världen och att EU måste få medel för sina politiska ambitioner och internationella åtaganden. Parlamentet betonar att det inte vill medverka till att vidmakthålla en situation med konstant tryck på rubrik 4, vilket har varit fallet under den nuvarande budgetplanen, och påpekar särskilt behovet av stor flexibilitet och tillräcklig marginal för oförutsedda händelser. Parlamentet påpekar behovet av att tillhandahålla tillräckliga medel för genomförandet av den strategi som anges i konstitutionen på detta område, i synnerhet den nya grannskapspolitiken genom särskilda förbindelser enligt artikel I-57.

29. Europaparlamentet understryker behovet att skapa en mera mångsidig europeisk grannskapsstrategi som även utgör ett attraktivt alternativ för de länder som potentiellt skulle kunna bli medlemsstater i Europeiska unionen och som på sikt kommer att förbli unionens nära partner. Parlamentet insisterar på att Europaparlamentet som en del av budgetmyndigheten i framtiden måste delta som en jämbördig partner såsom är fallet i dag när det gäller beslut om att omvandla en potentiell kandidat till en föranslutningskandidat, med anledning av de betydande konsekvenserna för budgeten. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att öka anslagen för att fördjupa förbindelserna med grannländerna och för att medlen avsedda för potentiella kandidatländer och kandidatländer skall ligga på en adekvat nivå, så att dessa länder kan garanteras rättvis och likvärdig behandling. Parlamentet påpekar särskilt att tillgängliga medel avsedda för EU:s förbindelser med utvecklingsländerna måste anses utgöra ett minimum för att unionens åtagande att hjälpa dessa länder att nå millennieutvecklingsmålen senast 2015 skall kunna respekteras.

30. Europaparlamentet efterlyser samstämmighet mellan bestämmelserna i de föreslagna lagstiftningsinstrumenten och de förmodade framtida bestämmelserna i konstitutionen, vilket under alla omständigheter innebär att Europaparlamentet skall delta på ett verkligt demokratiskt sätt i beslutsfattandet, inklusive antagande och översyn av fleråriga strategiska ramar. Parlamentet betonar särskilt behovet av att parlamentet blir mer delaktigt i beslut om åtgärder som är knutna till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), i synnerhet då dessa påverkar budgeten. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att ytterligare utveckla de nuvarande förfarandena för information till och samråd med Europaparlamentet rörande GUSP. Parlamentet anser att tilldelningen av medel bör ingå i EU:s "normala" budget och sålunda vara underkastad Europaparlamentets behörighet att bevilja ansvarsfrihet.

31. Europaparlamentet välkomnar det nära förestående inrättandet av en gemenskapstjänst för yttre åtgärder och insisterar på att dess administrativa kostnader till 100 procent belastar EU-budgeten.

32. Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet som EU:s och Förenta staternas ledare åter visar för att skapa en gemensam dagordning, inklusive gemensamma åtgärder i utrikespolitiska frågor. Parlamentet konstaterar att denna strategi inte återspeglas i kommissionens förslag och vidhåller att Europaparlamentet skall delta i dessa beslut om de får konsekvenser för budgeten.

Del II Finansieringsramens organisation och struktur

Giltighetstid

33. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har föreslagit en finansieringsram för en period av sju år. Parlamentet upprepar att man med tanke på det demokratiska ansvaret är positivt inställd till att samstämmighet införs mellan budgetplanens giltighetstid och Europaparlamentets och kommissionens femåriga mandatperioder, och påminner om att det i konstitutionen föreskrivs att den framtida fleråriga finansieringsramen skall ha en löptid på minst fem år, vilket skulle möjliggöra samordning med kommissionens och Europaparlamentets mandatperioder. Europaparlamentet betonar att lagstiftningsförslagens giltighetstid kan förbli oberoende av budgetplanens tidsram. Parlamentet begär därför att dess delegation som förhandlar om det interinstitutionella avtalet insisterar på att det kommande interinstitutionella avtalet skall innehålla bestämmelser som garanterar längre giltighetstid (sju år) för fleråriga program, i likhet med giltighetstiden för nästa budgetplan, särskilt för viktiga politikområden såsom jordbrukspolitik, struktur- och sammanhållningspolitik samt forskningspolitik.

34. Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om en finansieringsram för en period av sju år. Parlamentet anser att en kortare tidsram skulle vara tekniskt och politiskt opraktisk och att en längre budgetplan kommer att bidra till en stabilisering av systemet och underlätta planeringen av sammanhållningspolitiken och andra budgetinstrument inom ramen för den gemensamma budgeten.

Struktur

35. Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om att omarbeta nästa finansieringsram så att de breda politiska målen återspeglas på ett bättre sätt, den sociala och ekonomiska sammanhållningen stärks och medborgarna får större insyn i EU:s fleråriga utgifter, men anser att detta i vissa fall ger upphov till onödig stelbenthet.

36. Europaparlamentet anser att relevansen för rubrik 3 (medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa) kan ifrågasättas beträffande anslagens storlek jämfört med övriga rubriker, men att den ändå kan godtas ur politisk synvinkel. Parlamentet ställer sig positivt till inrättande av en självständig underrubrik för området med frihet, säkerhet och rättvisa inom rubriken för att se till att denna viktiga politiska prioritering för EU blir mer synlig och vill samtidigt vara säker på att medel till rubrikens övriga delar inte minskas.

37. Europaparlamentet påminner om att de medel som öronmärkts för marknadsrelaterade utgifter och direkta betalningar under rubrik 2 inte längre kommer att finnas kvar när konstitutionen väl har trätt ikraft och skillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter har avskaffats.

Administrativa utgifter

38. Europaparlamentet vill behålla en struktur som underlättar budgetmyndighetens kontroll över kommissionens administrativa utgifter och är därför emot förslaget att flytta denna utgift från rubrik 5. Parlamentet anser dock att systemet med verksamhetsbaserad budgetering, som infördes för budgetens kontoplan, skall behållas och vidareutvecklas. Parlamentet ställer sig därför positivt till att låta kommissionens administrativa utgifter ligga kvar under varje enskilt politikområde, men att ett bindande tak utanför tabellen i budgetplanen skall införas med möjlighet att höja taket endast efter beslut av budgetmyndigheten, varvid varje hjälpmedel som finns till förfogande enligt det framtida interinstitutionella avtalet kan användas. Parlamentet betonar att alla EU:s institutioner bör iaktta budgetdisciplin.

Organ

39. Europaparlamentet uttrycker oro över det ständigt ökande antalet olika organ (decentraliserade organ, verkställande organ och tillsynsmyndigheter) och beklagar att kommissionen inte har kunnat lämna närmare upplysningar om den fleråriga programplaneringen för organen för nästa finansieringsram. Parlamentet uppmanar de lagstiftande myndigheterna att ta hänsyn till följderna för budgeten när nya organ inrättas. I detta sammanhang betonar parlamentet också att ökningen av arbetsuppgifter för enskilda organ inverkar kraftigt på budgeten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid inrättandet av nya organ ta det ansvar som krävs för organens framtida finansiering.

40. Europaparlamentet betonar att organens utveckling bör undersökas kontinuerligt i framtiden, både av budgetmyndigheten och av de lagstiftande myndigheterna, inte endast på grund av den administrativa börda som de decentraliserade organen innebär för budgeten (2735 anställda utöver kommissionens tjänsteförteckning för 2005 års budget), utan också med tanke på risken för statligt inflytande från medlemsstaterna på den gemensamma politiken på grund av att företrädare från medlemsstaterna finns med i organens styrelser, och bristen på demokratiskt ansvar gentemot Europaparlamentet.

41. Europaparlamentet efterlyser en strategi liknande den som begärdes för kommissionens administrativa utgifter och som grundas på att tak inrättas för organen utanför tabellen i budgetplanen, vilka endast kan höjas genom beslut av budgetmyndigheten, varvid alla hjälpmedel som finns till förfogande enligt det framtida interinstitutionella avtalet används. Parlamentet avser att på detta sätt förbättra kontrollen av och öka insynen i organen utan att programmen påverkas negativt.

Översyn, flexibilitet och reserver

42. Europaparlamentet påminner om att alla olika instrument som under den nuvarande budgetplanen syftar till att höja taket i budgetplanen, såsom översyn, anpassning, flexibilitet och solidaritetsfonden, infördes till följd av en gemensam överenskommelse för att möta de permanenta och strukturella behoven eller för att finansiera oförutsedda behov. Parlamentet betonar att flexibilitet är nödvändigt i ett flerårigt sammanhang och erinrar om att budgetplanen fram till 1999 sågs över vid ett flertal tillfällen. Parlamentet påminner om att flexibilitetsinstrumentet under de senaste åren, och i synnerhet under den nuvarande budgetplanen (2000–2006), har använts under sex av sju år, vilket tydligt visar att vissa rubriker var underfinansierade. Parlamentet avråder bestämt från att i framtiden utnyttja flexibilitetsmekanismen för att årligen finansiera ständiga behov.

43. Europaparlamentet betonar att flexibilitet kommer att spela en avgörande roll för den ståndpunkt som Europaparlamentet kommer att inta under förhandlingarna. Parlamentet kommer att avvisa varje försök från rådets sida att godkänna en finansieringsram utan lämpliga mekanismer för anpassning till framtida behov, och anser att ett stort ansvar ligger på budgetmyndigheten att se till att sådana mekanismer införs. Parlamentet anser att flexibilitetsinstrumentens omfattning hänger nära samman med beslutet om de totala beloppen och den finansiella ramens slutliga utformning och giltighetstid.

44. Europaparlamentet föreslår därför

- att parlamentet skall godkänna kommissionens förslag om ett översynsförfarande med flerårig påverkan för att täcka varaktiga ändringar av budgetramarna, vilket kan underlättas genom att samma typ av majoritet tillämpas som för budgeten (kvalificerad majoritet i rådet och absolut majoritet i parlamentet),

- att parlamentet skall godkänna kommissionens förslag till flexibilitet för rättsakter, men att denna flexibilitet skall öka till 10 procent över eller under de belopp som fastställts genom medbeslutande,

- att parlamentet skall förkasta kommissionens förslag om flexibel omfördelning mellan rubriker,

- att det skall skapas betydande flexibilitetsreserver utanför finansieringsramen för att göra det möjligt för EU att bemöta oförutsedda behov och oväntade kriser,

- att man skall planera en omarbetning av budgetplanen för det fall grundläggande antaganden om den ekonomiska utvecklingen skulle ändras, t.ex. om en tydlig avvikelse från den förmodade tillväxttakten på 2,3 procent skulle inträffa.

45. Europaparlamentet betonar att principen att skapa flexibilitetsreserver är en del av den generella överenskommelsen om finansieringsramen som inte är förhandlingsbar. Graden av flexibilitet bör vara nära förenad med finansieringsramens övergripande tak, och de belopp som anslagits för oförutsedda behov bör

- placeras utanför finansieringsramen,

- tas i anspråk på grundval av ett beslut av budgetmyndigheten vilket grundar sig på ett förslag från kommissionen,

- finansieras genom

- en justering av programplaneringen inom rubrikerna,

- omfördelning av outnyttjade anslag inom och mellan rubriker,

- nya anslag om de två första metoderna är otillräckliga.

Parlamentet begär att om nya anslag behöver inrättas bör medel begäras från medlemsstaterna först när beslutet har fattats, för att därmed minska bördan för skattebetalarna till ett absolut minimum. Parlamentet föreslår att budgetmyndigheten skall komma överens om ett förenklat förfarande för att skynda på genomförandet av varje beslut.

46. Europaparlamentet anser att denna övergripande flexibilitet skall utgöra 0,03 procent av BNI (i enlighet med punkt 20 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999) och användas för följande syften:

- Reserv för konkurrenskraft (upp till högst EUR 7 miljarder):

Ett nytt instrument som skall ersätta den fond för tillväxtjustering som föreslås av kommissionen för att stärka tillväxten och konkurrenskraften och göra det möjligt för EU att reagera på ekonomiska förändringar.

- Reserv för sammanhållning (upp till högst EUR 3 miljarder):

Ett nytt instrument i syfte att utveckla en mekanism som skall användas för att bemöta ekonomiska chocker och plötsliga förändringar i EU-regioner och medlemsstater som omfattas av rubrik 1b, även genom justering av programplaneringen för outnyttjade anslag.

- Reserv: Katastrofhjälp (upp till högst EUR 1,5 miljarder):

Ett befintligt instrument som skall placeras utanför budgetplanen.

- Reserv: Solidaritetsfonden (upp till högst EUR 6,2 miljarder):

Ett befintligt instrument som redan finns utanför budgetplanen och som kommissionen föreslår skall budgeteras under taket.

- Reserv för lånegarantier (upp till högst EUR 3,0 miljarder):

En del av denna reserv fanns under rubrik 4. Principen skall utvidgas till att garantera finansieringen av transport- och infrastrukturprojekt. Instrumentet bör placeras utanför budgetplanen.

- Reserv för flexibilitet (upp till högst EUR 3,5 miljarder):

Befintligt instrument har redan placerats utanför budgetplanen och beloppet har ökats med 500 miljoner euro.

Del III Budgetmedel och alternativ

47. Europaparlamentet anser att kommissionens förslag överlag är godtagbart. Parlamentet anser att några rubriker har överskattats och att andra inte återspeglar de ambitioner som en utvidgad union med 490 miljoner invånare kan förvänta sig under de kommande åren i frågor som rör politik, ekonomi och solidaritet.

48. Europaparlamentet anser att valmöjligheter och alternativ måste undersökas för att man skall komma fram till en kompromiss mellan ambitionen att fördjupa den europeiska integrationen, åtstramningen av budgeten, de rättmätiga förväntningarna från de nya medlemsstaterna och kommissionens förslag. Parlamentet vill också på nytt göra en avvägning av de totala utgifterna enligt parlamentets egna politiska prioriteringar för framtiden.

49. Som alternativ och med hänsyn till kommissionens förslag samt enligt vad som framgår av bifogade tabell vill Europaparlamentet därför framföra följande:

- Jordbruket:

Parlamentet noterar att anslaget till jordbruket enligt kommissionens förslag kommer att minskas från 45 procent 2007 till 35 procent 2013. Parlamentet noterar att jordbruket, trots att detta ökar med endast 3 procent under perioden, ändå får en oproportionell del av anslagen, och denna andel kommer vara ännu högre om vissa politikområden minskas jämfört med andra. Parlamentet förkastar alla förslag om att åternationalisera den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet är bekymrat över att finansieringen av marknadsrelaterade utgifter och direkta betalningar för Bulgarien och Rumänien över det tak som Europeiska rådet enades om 2002 för en union med EU-25 fortfarande är tveksam, och detta på grund av att det inte finns någon politisk och finansiell överenskommelse. Parlamentet föreslår därför att möjligheten till en infasningsprocess för obligatorisk samfinansiering bör påbörjas inom EU-15 om behoven överstiger prognoserna för att garantera den omfattning av stödet som beslutades vid Europeiska rådets möte i oktober 2002.

- Europeiska utvecklingsfonden:

Europaparlamentet påminner om att det har gett starkt stöd åt integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i den allmänna budgeten på grundval av principen om budgetens enhet och möjligheterna till insyn, men noterar att integreringen i budgeten inte bör äventyra andra politikområden i finansiellt hänseende. Parlamentet betonar därför att integreringen i budgeten endast är godtagbar om finansieringsramens övergripande tak innebär ytterligare medel till den allmänna budgeten. Parlamentet påpekar att de budgeterade anslagen bör öronmärkas för att undvika negativa effekter på AVS-länderna. Parlamentet betonar att man måste iaktta principen om partnerskap med AVS-länderna när Europeiska utvecklingsfonden integreras med den allmänna budgeten.

- Fonden för tillväxtjustering:

Europaparlamentet är negativt inställt till kommissionens förslag. Parlamentet förordar en flexibilitetsreserv för konkurrenskraft i enlighet med punkt 47.

- Solidaritetsfonden:

Europaparlamentet anser att bevarande av det nuvarande systemet är att föredra, vilket innebär att fonden finansieras som en reserv utanför taken med ett maximalt belopp som skall skjutas till endast vid behov i enlighet med punkt 47.

- Katastrofhjälp:

Europaparlamentet ställer sig negativt till kommissionens förslag att ta med katastrofhjälp under taken. Parlamentet föreslår att en öronmärkt katastrofhjälpsmekanism skall införas utanför taket som vid behov skall finansieras med samma mekanism som för den nuvarande solidaritetsfonden i enlighet med punkt 47.

- Lånegaranti:

Europaparlamentet är negativt till kommissionens förslag till denna mekanism under rubrik 4 och föreslår att en liknande mekanism utvidgas till att omfatta andra rubriker i enlighet med punkt 47.

- Underrubrik 1a) Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning:

Europaparlamentet anser att Lissabon-målen även i fortsättningen bör vara en prioritering för unionen inom nästa finansieringsram, och betydande insatser måste göras för att nå målen. Parlamentet anser att budgetmedlen bör vara tillräckliga men realistiska, att de bör ökas men inte överskattas samt att de bör vara begränsade med hänsyn till subsidiaritet och tydligt europeiskt mervärde. Parlamentet ställer sig därför helt bakom kommissionens förslag för forskning och TEN-T. Parlamentet föreslår en omfattande omfördelning av EUR 4,7 miljarder från marginalen och icke-prioriterade åtgärder till rubrik 3 (+ EUR 1,3 miljarder), rubrik 4 (+ EUR 2,7 miljarder) och till livslångt lärande (+ EUR 670 miljoner). Dessutom föreslås en intern omfördelning av EUR 200 miljoner från TEN-E till den sociala agendan.

- Rubrik 3: medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa:

Europaparlamentet anser att de politikområden som skall finansieras under denna rubrik, särskilt frihet, säkerhet och rättvisa samt ungdomsfrågor och kultur, prioriteras högt av Europaparlamentet. Den totala storleken på anslagen bör därför ökas med EUR 1,3 miljarder, och av detta belopp bör EUR 1 miljard gå till grundläggande rättigheter och kampen mot brottslighet, EUR 140 miljoner till kultur och EUR 189 miljoner till programmet Ungdom.

- Rubrik 4: EU som global partner (och GUSP):

Europaparlamentet anser att den utvidgade unionens ambitioner för den kommande perioden, särskilt för föranslutnings-, grannskaps- och partnerskapsinstrument, behovet av att finansiera kriser och den omarbetade utrikespolitiken som finns med i konstitutionen medger en ökning med EUR 2,7 miljarder och en omfördelning av EUR 1,2 miljarder. Parlamentet betonar att ökningen med EUR 900 miljoner till GUSP endast kan bli möjlig efter överenskommelse med rådet om Europaparlamentets deltagande i beslutsfattandet.

- Administrativa utgifter:

Europaparlamentet anser att kommissionens administrativa utgifter bör minskas med EUR 2,9 miljarder i linje med den åtstramning som införts för de nationella förvaltningarna och med tanke på utvecklingen av nya styrelseformer (externa organ) och eftersom fortsatta utvidgningar inte systematiskt bör generera mer resurser.

50. Europaparlamentet anser att förhandlingarna inte enbart bör inriktas på procentuella andelar och siffror, utan även på att införa andra faktorer, såsom principerna om rättvisa och gradvisa förändringar som är grundläggande i EU, för att nå en balans som kan uppfylla både medlemsstaternas och medborgarnas förväntningar. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att betrakta dessa faktorer som nödvändiga förutsättningar för att nå en överenskommelse med Europaparlamentet, och vill i detta sammanhang framföra följande:

- Aspekter rörande konstitutionen:

Europaparlamentet har för avsikt att förkasta rättsliga åtaganden som innebär negativa effekter när konstitutionen har trätt ikraft. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet och kommissionen att ingå ett gentlemen's agreement för att tillvarata parlamentets lagstiftningsbefogenheter och i syfte att införa en översynsklausul för rättsakter för vilka förfarandet kommer att ändras i samband med att konstitutionen träder ikraft, då Europaparlamentet kommer att få en mer betydande roll. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att enas om ett sådant åtagande i det kommande interinstitutionella avtalet.

- Budgetförordningen:

Europaparlamentet anser att principerna om sund förvaltning i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna i den måste ses över för att underlätta genomförandet och skynda på återbetalningar (eller ersättningar) till medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att enas om en omarbetning av bestämmelserna, vilket måste leda till att genomförandet underlättas och att förfarandena förenklas.

- Administrativa bördor

Europaparlamentet betonar att kommissionen bör vidta åtgärder för att förenkla och förbättra den administrativa styrningens effektivitet när det gäller genomförandet av gemenskapsprogram inom den egna administrationen, i medlemsstaterna och hos dem som får ekonomiska bidrag, särskilt när det gäller småskaliga projekt. Parlamentet anser att en noggrann analys av den administrativa styrningens effektivitet i samband med gemenskapslagstiftningen bör genomföras för var och en av dessa fyra nivåer, för att därigenom kunna upptäcka möjligheter att använda de administrativa kostnaderna effektivare. Parlamentet föreslår att en sådan analys görs av hela budgeten.

- Medlemsstaternas certifiering:

Europaparlamentet anser att Europaparlamentet som en del av budgetmyndigheten har ansvar för att optimera genomförandet av de medel som medlemsstaterna anslår till EU:s budget. Parlamentet vill förbättra genomförandet av de program som skall finansieras under de kommande budgetramarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att certifiera sina finansiella åtaganden för alla politikområden som genomförs med delad befogenhet genom en formell förhandsdeklaration och en årlig försäkran i efterhand av medlemsstaternas högsta politiska och administrativa myndighet (finansministern). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införa lämpliga mekanismer för att hålla inne betalningar om dessa krav inte uppfylls. Parlamentet vill inte föreslå några större ökningar av anslagen till program utan att medlemsstaterna garanterar att de kommer att göra motsvarande budgetmässiga åtaganden. Parlamentet anser att accepterandet av begreppet "förhandsdeklaration" är en nödvändig förutsättning för att Europaparlamentet skall ge sitt samtycke till ett nytt interinstitutionellt avtal om budgetplanen.

- Egna medel och korrigeringsmekanismen:

Europaparlamentet instämmer i Europeiska rådets slutsatser från december 2004 att förhandlingarna om EU:s utgifter måste ses i ett övergripande sammanhang som inkluderar frågan om egna medel, korrigeringsmekanismen och undersökning av möjliga förenklingar av systemet. Parlamentet uppmanar till en översyn av systemet med egna medel som på kort sikt leder till en rättvisare fördelning av nettobördan, och som före utgången av nästa budgetplan leder till inrättandet av ett oberoende finansieringssystem för EU. Parlamentet föreslår att detta nya system skall förberedas av en interparlamentarisk konferens, som skall omfatta Europaparlamentet och de nationella parlamenten i enlighet med konstitutionens protokoll om deras roller.

- Finansiella instrument och samfinansiering

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag som skall finnas med i genomförandet av all gemensam politik med nya finansiella instrument och samfinansieringsmekanismer. Dessa instrument skall ta itu med marknadsbrister och fungera som katalysatorer för privata investerare. Budgetoptimering och en betydande hävstångseffekt skall var nyckelmål. Det uppnås i synnerhet med garantiinstrument för små och medelstora företag men även med riktat riskkapitalstöd, bland annat till nätverk för "företagsänglar" (business angels) och tekniköverföring.

Del IV Rekommendationer till de ständiga utskotten om lagstiftningsaspekter

51. Europaparlamentet anser att följande rekommendationer skall utgöra en vägledning för de specialiserade utskotten, utan att detta påverkar framtida lagstiftningsbeslut.

Konkurrenskraft och innovation

52. Europaparlamentet uttrycker fortfarande oro över att tidigare program för innovation och konkurrenskraft inte har lyckats åstadkomma den nödvändiga kopplingen mellan grundforskning och tillämpad forskning och industriella innovationer, vilket delvis beror på att de finansiella medlen har varit relativt begränsade. Parlamentet anser att den europeiska allmänhetens stöd är absolut nödvändigt för att Lissabonmålen skall kunna förverkligas. Kommissionen bör föreslå en förenkling av sina ekonomiska förfaranden för att underlätta genomförandet av forskningspolitiken. Parlamentet anser att finansiella instrument behöver omprövas på ett mer preciserat målinriktat sätt och att inrättandet av ett ambitiöst program som ägnas åt konkurrenskraft och innovation och som ges tillräckliga finansiella medel är nödvändigt för att stödja en näringslivspolitik som är inriktad på framgång, särskilt för små och medelstora företag, och som på ett framgångsrikt sätt koncentrerar sig på forskning genom industriella tillämpningar, exempelvis tekniköverföring från universitet och forskningscentra till industriell tillämpning. Ytterligare steg bör tas för att främja utvecklingen av informationssamhället såsom föreslagits av kommissionen, genom utveckling, främjande av internationella standarder för informations- och kommunikationsteknik och mobil telekommunikationsteknik, övervakning av genomförandet av ramlagstiftningen för elektroniska kommunikationer, stöd till EU:s riktmärkesverksamhet inom området för eEuropes handlingsplansinitiativ och ytterligare förstärkning av EU:s säkerhetsforskning. Parlamentet anser att ett sådant program är nödvändigt för att Lissabonstrategins mål skall kunna nås när det gäller ny teknik och miljöteknik. Parlamentet anser att det är nödvändigt att säkra adekvat finansiering för EU:s handlingsplan för miljöteknik (ETAP) genom EU:s sjunde ramprogram för forskning (FP7) och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). Parlamentet efterlyser adekvat finansieringsstöd till innovativa små och medelstora företag samt initiativ för att stödja kommersialiseringen av forskningsresultat samt tekniköverföring, i första hand genom Europeiska investeringsfonden.

Rymdprogrammet

53. Europaparlamentet konstaterar att den europeiska rymdpolitiken nu är en del av ramprogrammet för forskning. Parlamentet påpekar att rymdpolitiken, i väntan på att de relevanta bestämmelserna i konstitutionen skall träda ikraft, där rymdpolitiken har sin rättsliga grund (artikel III-254), bör behandlas som ett separat politikområde med sin egen tydligt definierade rättsliga grund och tilldelas tillräckliga finansiella medel och lämpliga finansiella instrument till stöd för rymdrelaterad forskningsverksamhet, utveckling och användning av infrastrukturer för Galileo och GMES och tillträde för EU till rymden. Parlamentet anser att särskilda regler skall införas i ramprogrammet för att möjliggöra genomförandet av dessa specifika verksamheter.

Transeuropeiska nät

54. Europaparlamentet konstaterar att det på grund av projektens storlek och deras ramanslag inte finns något verkligt alternativ till nationell finansiering eller gemenskapsfinansiering. Europaparlamentet konstaterar att den förhoppning som man ofta har haft om att tillväxt skall uppnås genom deltagande av privata investerare för närvarande inte har gått i uppfyllelse, förutom i några få undantagsfall. Parlamentet noterar antagandet av Europaparlamentets och rådets nya förordning (EG) nr 807/2004 av den 21 april 2004 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät [8] som gör det möjligt att koncentrera stödet till de projekt som är mest nödvändiga (prioriterade gränsöverskridande projekt eller projekt som passerar naturliga hinder) och ökar gemenskapens maximala finansieringsgrad för prioriterade projekt till 20-30 procent och i undantagsfall till 50 procent.

Den socialpolitiska agendan

55. Europaparlamentet noterar lagstiftningsförslaget om det nya Progress-programmet och betonar betydelsen och behovet av ett sammanhållet europeiskt program som möjliggör adekvat finansiering på detta område som stimulerar till åtgärder på nationell nivå. Parlamentet anser därför att den finansiella ramen för Progress måste vidgas om Europeiska unionen verkligen avser att genomföra Lissabonstrategin och den socialpolitiska agendan.

Sammanhållning

56. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp "utvecklingsmål" samt mätbara, konkreta och exakta indikatorer med ekonomisk, social och miljömässig innebörd som ligger i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möten i Lissabon och Göteborg, och att förenkla de nuvarande administrativa förfarandena så att medlemsstaternas administrativa börda blir mindre, vid behov genom en översyn av de relevanta bestämmelserna i budgetförordningen. Europaparlamentet understryker att 4-procentstaket för betalningar från strukturfonderna baseras på tidigare erfarenheter, men att det bör behandlas på ett mer tänjbart sätt. Parlamentet menar att man skulle kunna överväga en tillfällig ytterligare differentiering i EU när det gäller samfinansieringskvoterna för EU-programmen. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lösa problemet genom delad förvaltning och att förbättra tillförlitligheten hos de kontroller som medlemsstaterna genomför samt deras prognosmetoder. Parlamentet efterlyser också ett tydligt åtagande och en exakt tidsplan för genomförande av principen om att medlemsstaternas högsta politiska och administrativa verkställande myndigheter (finansministrarna) skall lämna in särredovisningar.

57. Europaparlamentet påpekar att regionalpolitiken inte kan betraktas i ett sammanhang skilt från regionala bestämmelser om stöd, och kräver att förslagen skall vara samstämmiga, och att alltför stora skillnader i stödnivåer mellan regioner som gränsar till varandra skall undvikas, eftersom detta kan leda till allvarliga snedvridningar av konkurrensen. Parlamentet betonar de yttersta randområdenas speciella situation (artikel 299.2 i EG-fördraget) som kräver ett annorlunda angreppssätt när det gäller sammanhållningspolitikens parametrar. Parlamentet föreslår en övergångsmekanism som gör det möjligt för de regioner som berörs av den statistiska effekten att även i fortsättningen begära EU-stöd, eftersom ingen region bör känna sig negativt drabbad av utvidgningen. I detta sammanhang måste växelverkan mellan regionalpolitiken och konkurrenspolitiken i de regioner som berörs av den statistiska effekten erkännas samt tas med i analysen över de effekter som befintliga och framtida bestämmelser om statligt stöd har eller kommer att ha för dessa regioner, och att även regioner som befinner sig i ett övergångsskede, särskilt de som tekniskt sett faller inom mål 1, men även de som täcks av mål 2, bör erhålla tillräckligt med stöd och behandlas förmånligt vid tillämpningen av bestämmelser om statligt stöd.

58. Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen har offentliggjort ett projekt som syftar till att inrätta ett instrument för EU-lånegarantier för TEN-projekt på transportområdet. Parlamentet anser att denna lösning även skulle kunna tillämpas på andra områden för att främja de investeringar som behövs för att Lissabonmålen skall uppnås.

Jordbruk

59. Europaparlamentet anser att ett väsentligt mål för den gemensamma jordbrukspolitiken är att garantera mångfunktionalitet för Europas jordbrukssektor, att se till att den inre marknaden för jordbruksprodukter fungerar väl, att trygga rimliga inkomster för jordbrukarna, att garantera att inhemska jordbruksprodukter av hög kvalitet finns tillgängliga, inbegripet en hög nivå på hälsostandarder och djurskydd, att ge ytterligare stöd till landsbygdsområden som i hög grad släpar efter tätortsområden beträffande inkomster, infrastruktur och tillgång till tjänster, att främja hållbara och miljövänliga jordbruksmetoder för att bevara miljön samt att mot bakgrund av Lissabonstrategin stärka det europeiska jordbrukets konkurrensförmåga så att det kan bidra till att bevara arbetstillfällen i jordbrukssektorn.

60. Europaparlamentet konstaterar att unionen sedan 1999 har genomfört betydande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma organisationen av marknaderna. Kommissionen uppmanas därför att se till att EU:s partner förstår att EU-producenterna redan har gjort stora uppoffringar i och med dessa reformer, och att inom ramen för Dohautvecklingsagendans handelsförhandlingar försvara den europeiska jorbruksmodellens mångfunktionalitet. Parlamentet betonar också vikten av att bibehålla gemenskapspreferensen, särskilt genom att skapa en korrekt och rättvis balans mellan utvecklingsländernas begäran om tillgång till marknaden och gemenskapsmarknadernas stabilitet och hållbarhet. Syftet är att möjliggöra en god förvaltning av marknaderna och undvika kriser som skulle innebära att Europeiska unionen måste göra ytterligare ekonomiska åtaganden, vilket skulle leda till större budgetsvårigheter.

61. Europaparlamentet påminner om att den genomgripande reformen av jordbrukspolitiken 2003, inklusive reformen av nästan hela den gemensamma organisationen av marknaderna, grundades på att den finansieringsram som fastställdes i Europeiska rådets beslut i oktober 2002 gällde. Parlamentet påminner dessutom om att Europaparlamentet har godkänt fördraget och rättsakten om villkoren för de tio nya medlemsstaternas anslutning, vilka grundade de ekonomiska aspekterna av jordbruket på Europeiska rådets överenskommelse.

Fiske

62. Europaparlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken är en viktig del av EU:s miljöåtgärder för att återskapa balansen i det marina ekosystemet, och hindra den överexploatering som sker av vissa arter. Parlamentet anser att de medel som kommissionen anslagit utgör ett nödvändigt minimum för bevarande av fiskbestånd samt för att genomföra de mål som överenskommits inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken från 2002, grundade på hållbar utveckling. Parlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken i högre grad bör beakta fiskarnas situation och fästa särskild uppmärksamhet vid det särskilda fallet med de yttersta randområdena.

Miljö

63. Europaparlamentet anser att EU:s miljöpolitik har visat sig vara ett viktigt instrument för att bidra till att mildra effekterna av klimatförändringarna, stoppa minskningen av naturliga livsmiljöer och biologisk mångfald, skydda vattentillgångar, förbättra miljön, hälsan och livskvaliteten, främja hållbar användning och hantering av naturresurser och avfall och utveckla strategiska perspektiv på politisk utveckling, genomförande och information/ökad medvetenhet liksom hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och ekologisk sammanhållning.

64. Europaparlamentet påpekar att olika miljöpolitikområden bidrar till att Lissabon- och Göteborgsmålen kan uppnås. Parlamentet förordar starkt att miljöpolitiken skall integreras i andra politikområden. Parlamentet betonar att miljöaspekter och effekter såsom miljöteknik, miljöforskning och naturskydd måste beaktas fullt ut vid finansiering av politiken under rubrik 1 och rubrik 2.

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

65. Europaparlamentet välkomnar strävandena att förenkla och rationalisera den nuvarande situationen på detta område genom fastställandet av tre ramprogram ("Solidaritet", "Säkerhet" och "Rättvisa"), vilket också kommer att ge utrymme för större flexibilitet vid prioriteringen av de olika åtgärderna, men betonar att detta tillvägagångssätt inte får minska Europaparlamentets politiska och budgetmässiga kontroll. Parlamentet varnar för att införandet av begreppet "delad handläggning tillsammans med medlemsstaterna" för genomförande av programmen på detta område behöver åtföljas av lämpliga kontrollmekanismer.

66. Europaparlamentet väntar med att uttrycka sin åsikt om programmens specifika innehåll tills kommissionen lägger fram sina lagstiftningsförslag, och särskilt om huruvida den andel av de totala medlen som kommissionen förslår till varje program är lämpligt för att Europaparlamentets prioriteringar på detta område skall bli tydliga: främjande av grundläggande rättigheter, förstärkning av medborgarnas säkerhet och effektivt genomförande av den gemensamma invandrings- och asylpolitiken (särskilt avseende flyktingfonden).

Konsumentskydd och folkhälsa

67. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram lagstiftningsförslag om det nya programmet för konsumentpolitik och folkhälsa, så att Europaparlamentet och rådet kan inleda lagstiftningsarbetet i tid för att programmen skall kunna träda ikraft i början av 2007. Parlamentet är fortfarande övertygat om att uppdelningen i ett nytt program för konsumentpolitik och ett nytt program för folkhälsa kommer att vara den bästa lösningen för att tillmötesgå EU:s prioriteringar. Parlamentet betonar att de finansiella medel som anslås till det nya programmet bör ökas väsentligt jämfört med den nuvarande situationen. Parlamentet anser att hänsyn skall tas till konsekvenserna av den föregående utvidgningen och den framtida utvidgningen till länder med brister inom sjukvårds- och konsumentområdena samt till den föreslagna breddningen av programmets omfattning.

Utbildning

68. Parlamentet anser att det är nödvändigt att höja Erasmusstudenternas genomsnittliga utbytesstipendium och att underprogrammet Comenius under programmets hela löptid bör inriktas på att engagera fler elever i gemensamma utbildningsaktiviteter. Parlamentet anser att dessa förbättringar av programmet kräver en väsentlig ökning av det referensbelopp som kommissionen har föreslagit.

Främjande av europeisk kultur och mångfald

69. Europaparlamentet betonar vikten av den audiovisuella sektorn med hänsyn till de teknologiska förändringarna och de innovativa ekonomiska processerna och betonar att den kan bidra till att skapa en kunskapsbaserad ekonomi, såsom utmålades i Lissabonprocessen. Parlamentet betonar att utvecklingen inom den audiovisuella sektorn först och främst är beroende av den privata sektorn, oberoende medier och medlemsstaternas offentliga finansiering. Parlamentet betonar de positiva resultaten av de nuvarande Mediaprogrammen. Parlamentet betonar att Mediaprogrammen har visat sig vara mycket effektiva och tydligt uppvisat europeiskt mervärde när det gäller att stödja utvecklingen inom denna sektor. Parlamentet betonar att det är viktigt att Mediaprogrammet 2007 tilldelas tillräckliga medel och att det belopp som kommissionen har föreslagit är ett minimum för att programmets mål skall kunna nås.

70. Europaparlamentet välkomnar integreringen av flera åtgärder med mycket små budgetramar i det nya programmet Kultur 2000, och betonar att en adekvat nivå på anslagen till detta område är avgörande, och framhåller hur viktigt det är att inkludera huvudverksamheterna i handlingsprogrammet för 2004–2006 inom den nya fleråriga ramen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stimulera åtgärder som ingår i den europeiska pakten för ungdomsfrågor som antogs av Europeiska rådet den 22- 23 mars 2005. Parlamentet stöder den åsikt som uttrycktes av kulturministrarna vid mötet i Rotterdam i juli 2004 att budgeten för kultur måste ökas väsentligt.

Utrikespolitik

71. Europaparlamentet välkomnar i princip förenklingen av finansieringsinstrumenten under rubrik 4 men ifrågasätter om det antal och den fördelning som kommissionen har föreslagit är lämplig med hänsyn till öppenhet, tydlighet och demokratisk kontroll rörande användningen av medlen. Parlamentet anser särskilt

- att det i de nya finansieringsinstrumentens rättsliga grunder tydligt bör anges vilken roll Europaparlamentet har i utformningen av målen för de geografiska eller tematiska program som dessa instrument kommer att ge upphov till,

- att förslaget om utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete bör omorganiseras på grundval av en geografisk struktur som gör en mycket tydlig åtskillnad mellan stöd till utvecklingsländer och samarbetet med industriländer; för övrigt bör fördelningen av anslag ske enligt tematiska budgetposter som motsvarar unionens prioriteringar och övergripande politiska mål,

- att de rättsliga grunderna för föranslutningsinstrumentet och stabilitetsinstrumentet bör ses över, så att medbeslutandeförfarandet kan tillämpas,

- att hela miljöområdet ingår i såväl den yttre som den inre EU-politiken; parlamentet understryker att EU har ett ansvar för att ta itu med globala miljöutmaningar genom externa program som fastställs tillsammans med utvecklingsländer i partnerskap,

- att kommissionen bör föreslå en separat förordning som ger den nödvändiga flexibiliteten för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (budgetpost 19-04) såsom det enda av EU:s externa instrument som inte kräver värdlandets samtycke, samt bör också medge att full parlamentarisk tillsyn av programmet återinförs.

*

* *

72. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de övriga berörda institutionerna och organen, samt till medlemsstaternas nationella regeringar och parlament

[1] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

[2] EUT C 310, 16.12.2004, s. 1.

[3] EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.

[4] EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 991.

[5] Antagna texter vid detta datum, P6_TA(2004)0005.

[6] Antagna texter, 2.12.2004, P6_TA(2004)0075.

[7] Rapport som 1977 lades fram av en grupp experter på kommissionens begäran.

[8] EUT L 143, 30.4.2004, s. 46.

--------------------------------------------------

BILAGA

Budgetplan 2007-2013

miljoner euro i 2004 års priser |

Åtagandebemyndiganden | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTALT 2007- 2013 |

1.Hållbar tillväxt | 57612 | 60612 | 63560 | 65558 | 67699 | 70559 | 73435 | 459035 |

1a.Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 11010 | 13157 | 15377 | 17207 | 19190 | 21272 | 23350 | 120563 |

1b.Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning | 46602 | 47455 | 48183 | 48351 | 48509 | 49287 | 50085 | 338472 |

2.Bevarande och utnyttjande av naturresurser | 56744 | 56866 | 56980 | 56747 | 56524 | 56299 | 56088 | 396248 |

varav: Jordbruk - marknadsstödjande utgifter och direktstöd | 43120 | 42697 | 42279 | 41864 | 41453 | 41047 | 40645 | 293105 |

3.Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 1777 | 2156 | 2470 | 2778 | 3096 | 3420 | 3741 | 19437 |

4.EU som global partner | 8235 | 8795 | 9343 | 10050 | 10782 | 11434 | 12060 | 70697 |

5.Administration | 3675 | 3815 | 3950 | 4090 | 4225 | 4365 | 4500 | 28620 |

Kompensation | 419 | 191 | 190 | - | | | | 800 |

TOTALT åtagandebemyndiganden | 128462 | 132434 | 136493 | 139223 | 142326 | 146077 | 149824 | 974837 |

Åtagandebemyndiganden i procent av BNI [1] | 1,17% | 1,18% | 1,19% | 1,18% | 1,18% | 1,19% | 1,19% | 1,18% |

Totalt avdrag jämfört med kommissionens förslag | | | | | | | | – 47 518 |

| | | | | | | | |

Tak för kommissionens administrativa utgifter | 3 114 | 3 321 | 3 528 | 3 744 | 3 942 | 4 140 | 4 356 | 26 145 |

Tak för externa organ (uppskattning) | 307 | 313 | 320 | 326 | 332 | 339 | 346 | 2 283 |

| | | | | | | | |

TOTALT åtagandebemyndiganden [2] | 116 403 | 120 003 | 123 680 | 126 154 | 128 966 | 132 365 | 135 760 | 883 329 |

Betalningsbemyndiganden i procent av BNI [1] | 1,06% | 1,07% | 1,08% | 1,07% | 1,07% | 1,07% | 1,08% | 1,07% |

[1] Baserat på kommissionens arbetsdokument SEK(2005)0494 slutlig (tekniska justeringar)

[2] Förhållandet mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden baseras på kommissionens profil KOM(2004)0498

--------------------------------------------------