Yttrande från Regionkommittén om "Europeiska kommissionens vitbok - Nya insatser för Europas ungdom"

(2002/C 287/02)

BAKGRUND

Europeiska kommissionens vitbok: Nya insatser för Europas ungdom (KOM(2001) 681 slutlig).

Europeiska kommissionens beslut av den 22 november 2001 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén.

Presidiets beslut av den 6 februari 2002 att ge utskottet för kultur och utbildning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i frågan.

Artikel 149 i EG-fördraget.

Europaparlaments och rådets beslut 1031/2000/EG av den 13 april 2000 om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom".

Rådets resolution av den 8 februari 1999 om ungdomars deltagande.

Europaparlamentets resolution av den 9 mars 1999 om en ungdomspolitik för Europa.

Rådets resolution av den 14 december 2000 om den sociala integrationen av ungdomar.

Rådets resolution den 28 juni 2001 om främjande av ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och kreativitet: från utanförskap till makt.

Rådets resolution av den 29 november 2001 om mervärde av ungdomars volontärarbete inom ramen för utvecklingen av gemenskapens insatser i ungdomsfrågor.

Rådets resolution av den 30 maj 2002 om europeiskt samarbete på ungdomsområdet.

ReK:s yttrande om programmen "Sokrates", "Leonardo da Vinci" och "Ungdom", CdR 226/98 fin(1).

ReK:s yttrande om Europeisk volontärtjänst för ungdomar, CdR 191/96 fin(2).

ReK:s yttrande om Daphne-programmet, CdR 300/98 fin(3).

ReK:s yttrande om Lokalt och regionalt samarbete för att förhindra övergrepp på och vanvård av barn och ungdomar i Europeiska unionen, CdR 225/1999 fin(4).

Det utkast till yttrande (CdR 389/2001 rév. 2) som antogs av utskottet för kultur och utbildning den 23 maj 2002 (Föredragande: Yannick Bodin, (F-PSE) vice regionpresident i Île de France, och Lars Nordström, (S-ELDR) fullmäktigeledamot i Västra Götalandsregionen.

Utgångspunkter

För regionala och lokala organ är ungdomar och det uppväxande släktet av stor och avgörande betydelse.

Regionala och lokala myndigheter spelar en viktig roll i europeisk ungdomspolitik eftersom det är de som först kommer i kontakt med ungdomar och deras behov samt utgör den nivå på vilken ungdomar får sina första erfarenheter av föreningsliv och politisk verksamhet.

Kommissionen saknar behörighet inom ungdomspolitiken men har enligt artikel 149 i EG-fördraget ett visst ansvar för att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte.

Det krävs nya åtgärder för att bättre beakta ungdomars önskemål beträffande det europeiska samarbetet samt göra det möjligt för dem att helhjärtat engagera sig på lokal, regional och nationell nivå.

Den öppna samordningsmetoden kan bidra till en aktivare ungdomspolitik där man respekterar den nationella, regionala och lokala behörigheten samtidigt som man skapar nya former för europeisk samverkan.

Det är viktigt att ungdomsaspekter även beaktas inom övriga politikområden eftersom EU indirekt kan verka för att ungdomar får en bra start i livet och att deras allmänna välbefinnande och personliga förutsättningar att lyckas i livet förbättras.

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 45:e plenarsession den 3-4 juli 2002 (sammanträdet den 3 juli) följande yttrande.

Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

1.1. Regionkommittén ser positivt på kommissionens initiativ att publicera vitboken "Nya insatser för Europas ungdom"(5) samt det omfattande offentliga samråd som ägde rum innan vitboken presenterades för rådet den 29 november 2001. Konsultationen utgör ett gott exempel på hur stora medborgargrupper och erkända experter kan involveras i kommissionens arbete och ligger i linje med rekommendationerna i vitboken om nya europeiska styrelseformer.

1.2. Regionkommittén delar kommissionens syn på de utmaningar och problem som möter Europas ungdomar i dag och anser att det krävs nya åtgärder för att bättre ta i beaktande särskilt ungdomarnas önskemål beträffande det europeiska samarbetet samt göra det möjligt för dem att engagera sig helhjärtat på lokal, regional och nationell nivå. Vitboken "Nya insatser för Europas ungdom" rör ungdomar mellan 15 och 25 år. För lokala och regionala myndigheter vore det emellertid lämpligt att anknyta till den politik som avser de yngre (i åldern 6 till 15 år), i syfte att få till stånd samordning och förebyggande inslag i de framtida åtgärderna.

1.3. Regionkommittén välkomnar rådets stöd till det kommande arbetet på ungdomsområdet och i synnerhet inriktningen på att främja ungdomars deltagande på lokal och regional nivå, något som kommer till uttryck i rådets resolution av den 30 maj 2002 om europeiskt samarbete på ungdomsområdet och i slutsatserna av rådets möte.

Den öppna samordningsmetoden

1.4. Regionkommittén anser att det inte räcker att kommissionen konstaterar att "befolkningen i EU åldras". Det är även viktigt att medlemsländernas regeringar eftersträvar en positiv befolkningsutveckling genom att driva en aktiv familjepolitik. Inte minst gäller det för de regionala och lokala myndigheterna att satsa resurser på barnfamiljer och ungdomar i olika åldrar och med olik etnisk bakgrund.

1.5. Hittills har EU:s insatser på ungdomsområdet med nödvändighet begränsat sig till enskilda utbytesprogram och kontaktverksamhet, eftersom det inte har funnits någon gemensam ungdomspolitik och inte heller någon rättslig grund för en gemensam politik på området universitetsutbildning och annan högre utbildning. ReK instämmer i kommissionens åsikt att dessa program bör utvecklas ytterligare och dessutom kompletteras med nya åtgärder så att Europas ungdomar kan delta fullt ut i Europasamarbetet.

1.6. ReK välkomnar kommissionens förslag om att tillämpa den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet samt att ungdomsdimensionen i större utsträckning beaktas på övriga politikområden. I synnerhet bör inte ungdomars engagemang i den öppna samordningsmetoden begränsas till samråd i "frågor som prioriteras" utan gälla alla faser i processen. I detta sammanhang är det dock viktigt att uppmärksamma att avtal om riktlinjer respektive målsättningar mellan medlemsstater - inbegripet regelbundna kontroller och utvärderingar - inte får leda till att EU får utökade befogenheter.

1.7. ReK kräver att de lokala och regionala myndigheternas ställning i den öppna samordningsmetoden klart erkänns och respekteras. Denna nya metod får under inga omständigheter användas på bekostnad av de lokala och regionala myndigheterna, utan i nära och aktivt samråd med dessa. Subsidiaritets-, närhets- och proportionalitetsprincipen bör respekteras i alla nya EU-initiativ på ungdomsområdet.

1.8. Därför begär Regionkommittén att få bli hörd, inte bara informerad, om de gemensamma mål som kommer att utarbetas för vart och ett av de fyra prioriterade områden (delaktighet, information, volontärtjänst för ungdomar och bättre kunskaper om ungdomars situation) som lades fram inför rådet. Vidare anmodar ReK medlemsstaterna att rådfråga lokala och regionala myndigheter när de frågeformulär utarbetas som skall ligga till grund för de gemensamma målen.

Ungdomarnas förhoppningar

1.9. Regionkommittén vill påpeka att ungdomar bör betraktas som en heterogen grupp, eftersom de har mycket olika förutsättningar i livet oberoende av åldersklass.

1.10. Regionkommittén anser att det tydligt bör framgå att Europas ungdomar inte talar med en röst utan med flera. Det bör ges utrymme för åsiktsmångfald i den europeiska ungdomspolitiken. Därför är det bra att också ungdomar som inte tillhör det organiserade föreningslivet tillåts delta i det planerade samrådet med kommissionen. Enligt ReK motsvarar det europeiska ungdomsforumet redan kraven på representativitet, mångfald och öppenhet.

1.11. Regionkommittén beklagar att missgynnade ungdomar från stadsområden med problem eller ett större antal representanter för dessa ungdomar inte har kunnat delta i det samråd som ägt rum. Man är dock medveten om att detta skulle ha medfört svårigheter.

1.12. ReK håller med om att ungdomstiden karakteriseras av vissa problem, behov och strävanden som hör samman med detta livsskede. Ungdomarna befinner sig ofta i ett mellanskede, mellan kärnfamiljen och yrkeslivet. Under dessa förhållanden strävar många efter en självständighet som inte enbart är ekonomisk, utan som också medför ett antal rättigheter, t.ex. boende, information, utbildning, fast anställning, hälsa och transporter. Att utveckla ungdomars självständighet måste göras till en bredare fråga som inte bara tar hänsyn till ekonomiska kriterier utan också till deras förmåga att fatta beslut inom en rad områden. ReK anser att främjandet av självständighet bör innebära att man skapar större möjligheter för ungdomarna att själva bestämma.

1.13. Regionkommittén delar kommissionens åsikt att det är nödvändigt att i högre grad beakta ungdomarnas önskemål i den allmänna nationella politiken och gemenskapspolitiken. Kommittén noterar med intresse kommissionens önskan att på europeisk nivå öka kunskapen om ungdomar genom att upprätta nätverk av redan befintliga strukturer och med hjälp av forskning på detta område.

Att hjälpa de värst utsatta ungdomarna

1.14. ReK anser det nödvändigt att ta hänsyn till unga kvinnors förväntningar och specifika behov. De utsätts alltför ofta för fysiskt och verbalt våld eller andra övergrepp och för diskriminering i skolan eller yrkeslivet. Regionkommittén skulle önska att man i den allmänna europeiska ungdomspolitiken tog särskild och aktiv hänsyn till de unga kvinnornas situation, i syfte att stärka de särskilda programmen.

1.15. ReK framhåller också att det är nödvändigt att satsa på de ungdomskategorier som har alldeles särskilda behov. Detta gäller olika invandrargrupper (och särskilt unga kvinnor) som ibland lever under svåra personliga förhållanden och som därför skulle behöva särskilda åtgärder.

1.16. Detsamma gäller unga handikappade, vilkas särskilda levnadsvillkor klart borde beaktas i de europeiska strategierna för social integration.

1.17. Slutligen kräver situationen i kandidatländerna speciell uppmärksamhet och särskilda åtgärder. För att främja integrationen av kandidatländernas ungdomar bör dessa i god tid ges möjlighet att delta i EU-samarbetet och i diskussionen om Europas framtid.

Att främja ett ökat samhällsengagemang

1.18. ReK noterar med oro att ungdomar engagerar sig allt mindre i traditionell politisk och social verksamhet. ReK anser att man bör stärka särskilt de ungas inflytande över det politiska livet och deras plats i detta för att ungdomarna skall återfå förtroendet för traditionell politisk verksamhet. De pilotprojekt som föreslås i vitboken till stöd för ökad delaktighet på lokal, regional och nationell nivå erbjuder i detta sammanhang ett intressant forum för utvecklande av nya initiativ. Därvid måste dock befogenheterna på nationell, regional och lokal nivå vad gäller genomförandet och utformningen av ungdomspolitiken respekteras.

1.19. Regionkommittén välkomnar att kommissionen klart erkänner den regionala och lokala nivåns betydelse i ungdomspolitiken. Det är på lokal och regional nivå som myndigheterna kommer i direkt kontakt med ungdomarna och deras behov och där framgångsrika initiativ redan har genomförts. Sådana initiativ bör behandlas och spridas på europeisk nivå för att möjliggöra ett verkligt erfarenhetsutbyte och ett effektivt samarbete inom den allmänna ungdomspolitiken. De lokala och regionala myndigheterna bör därför spela en central roll vid såväl utformandet som genomförandet av denna politik.

1.20. ReK anser att såväl EU som medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna i högre grad bör uppmuntra ungdomar till ett aktivt medborgarskap bl.a. genom att skapa förutsättningar för ett aktivt föreningsliv samt ett politiskt liv som är öppet för ungdomars fulla deltagande. Regionkommittén emotser med stort intresse arbetet i och bidraget från ungdomskonventet om unionens framtid.

1.21. ReK instämmer i kommissionens åsikt att det är särskilt på fältet, på lokal nivå, som ungdomar tillägnar sig ett aktivt medborgarskap. För att sprida god praxis beträffande aktivt ungt medborgarskap borde de pilotprojekt som planeras inom ramen för ungdomsprogrammet snabbt kunna utnyttjas för att öka delaktigheten på lokal och regional nivå.

1.22. ReK delar kommissionens bestämda åsikt att det är viktigt att utveckla en demokrati med aktivt deltagande medborgare för att skapa ett öppet och integrerat samhälle med delaktighet för alla samtidigt som man stärker den representativa demokratin. Morgondagens Europa bör vara ett öppet och tolerant samhälle som låter alla göra sin röst hörd. Genom att arbeta för demokrati med aktivt deltagande medborgare kan EU-institutionerna närma sig medborgarna.

1.23. Fullt medveten om att demokratin har ett pris, anser kommittén att alla myndigheter bör öka sitt stöd till ungdomsrörelserna, i synnerhet vad gäller respekt för institutioner, demokratiska strukturer och värderingar. Rasism, antisemitism och främlingsfientlighet bör motarbetas i alla dess former. ReK välkomnar förslaget i ungdomsprogrammet om att inrätta en Internetplattform för att bekämpa dessa gissel. Plattformen är avsedd för ungdomar och kommer om möjligt också att skötas av ungdomar. Den ökande extremismen i allt fler länder i unionen tydliggör än mer behovet av initiativ som framhäver värden som demokrati och tolerans. Dessa ligger till grund för EU-samarbetet och är en förutsättning för all offentlig politik inom EU som riktar sig till ungdomar.

Livslångt lärande och sysselsättning

1.24. ReK delar kommissionens positiva syn på det livslånga lärandet. Principerna för livslångt lärande bör även integreras i skolans läroplaner. Det krävs tydligare kvalitetsnormer och en utvärdering av förvärvad kompetens för att de icke-formella utbildningsmetodernas alla fördelar fullt ut skall kunna erkännas och räknas till godo för unga arbetssökande eller ungdomar som vill förbättra sin arbetslivssituation.

1.25. Kommittén anser även att det är lämpligt att studieplanerna för grundläggande och högre utbildning innehåller uttryckliga hänvisningar till EU:s uppbyggnads- och tillväxtprocess, så att ett Europamedvetande kan utvecklas.

1.26. ReK uppmanar dock redan nu de lokala och regionala myndigheterna att erkänna ungdomars erfarenheter av ideellt arbete och av det europeiska volontärprogrammet.

1.27. ReK vill framhäva sysselsättningens avgörande roll för en aktiv ungdomspolitik. Ungdomarnas särskilda behov bör klart beaktas vid utformandet av de nationella handlingsplanerna för sysselsättning. ReK anser också att man i medlemsstaterna måste ta itu med frågan om diskriminering av unga i lagstiftningen om minimilöner, när en sådan lagstiftning finns.

Ungdomsprogrammet

1.28. ReK konstaterar att EU:s ungdomsprogram fortsätter att vara ett viktigt instrument för europeiskt samarbete och erfarenhetsutbyte. Det är speciellt viktigt att informationen om ungdomsprogrammet når också de ungdomar som står utanför de traditionella strukturerna för det europeiska ungdomssamarbetet. Man bör även försäkra sig om att lokala och regionala aktörer ges möjlighet att utnyttja programmet till fullo.

1.29. ReK noterar med intresse att det europeiska volontärprogrammet har kommit för att stanna. Kommissionen och de nationella myndigheterna bör förvissa sig om att den fria rörligheten inte begränsas för ungdomar som deltar i programmet och att det skapas smidiga system beträffande rättslig och social status för tillfälligt volontärarbete i Europa.

1.30. Lokala och regionala aktörer bör vara väl representerade i den planerade dialogen med Europas ungdomar. Unionens framtid är beroende av ungdomars engagemang och deltagande i det europeiska projektet och av deras bejakande av de demokratiska värden som ligger till grund för unionen. Samrådet bör därför organiseras med beaktande av de fem principerna i vitboken om styrelseformerna i EU, d.v.s. öppenhet, delaktighet, ansvar, effektivitet och samstämmighet.

Bryssel den 3 juli 2002.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 51, 22.2.1999, s. 77.

(2) EGT C 42, 10.2.1997, s. 1.

(3) EGT C 198, 14.7.1999, s. 61.

(4) EGT C 57, 29.2.2000, s. 46.

(5) KOM (2001) 681 slutlig.