EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 6.7.2011 
SEK(2011) 871 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
KOMMISSIONENS ÖVERSYN ÖVER EU ROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS 
FÖRORDNING (EG) NR 544/2009 AV DEN 18 JUNI 2009 
OM 
 
ROAMING I ALLMÄNNA MOBILTELEFONNÄT I GEMENSKAPEN 
{KOM(2011) 407 slutlig} 
{SEK(2011) 870 slutlig}  
 
SV 2   SV ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
 
Åtföljande dokument till  
KOMMISSIONENS ÖVERSYN ÖVER EURO PAPARLAMENTETS OCH RÅDETS 
FÖRORDNING (EG) NR 544/ 2009 AV DEN 18 JUNI 2009 
OM 
ROAMING I ALLMÄNNA MOBILTELEFONNÄT I GEMENSKAPEN 
1. BAKGRUND   
I den här konsekvensbedömningen analyserar kommissionen de alternativ som översynen av 
roamingförordningen1 har gett upphov ti ll. I konsekvensbedöm ningen analyserar 
kommissionen huruvida det är nöd vändigt att vidta ytterligare lagstiftningsåtgärder efter 
förordningens sista giltighetsdag, som är den 30 juni 2012, och vilka regleringsmodeller som i 
så fall finns. 
Kommissionen har övervakat utvecklingen på roamingmarknaden sedan den ändrade 
roamingförordningen trädde i kraft den 1 juli 2009. Ett offentligt samråd inleddes den 8 december 2010, där kommissionen uppmanade be rörda aktörer att lämna synpunkter på 
översynen av roamingförordninge n. Kommissionen antog en delrapport den 30 juni 2010. I 
rapporten konstaterade man att förordningen hade  genomförts på ett t illfredsställande sätt, 
men att konkurrensen ännu inte hade ökat.  
2. PROBLEMFORMULERING
  
Innan förordningen trädde i kraft var priserna  på roamingtjänster orimligt höga och inte 
motiverade av de underliggande ko stnaderna för tillhandahållande av tjänsterna. De aktuella 
och tidigare roamingförordningarna hade som syfte att undanröja problemet med orimligt 
höga priser och att stimulera konkurrensen. Priserna har sjunk it under de senaste åren, men 
detta beror huvudsakligen på effekterna av pris regleringen och inte på att konkurrensen har 
ökat. Marginalen mellan priserna i grossistledet och i slutkundsledet har i absoluta tal legat på en konstant nivå eller minskat något. Det betyde r att marginalen i relativa tal har ökat. De 
genomsnittliga eurotaxorna ligger fortfarande my cket nära de pristak som fastställs i 
förordningen. Den här utvecklinge n tyder på att konkurrensen fort farande inte är  tillräckligt 
stark på roamingmarknaden.  
Utvecklingen på marknaden och den tekniska utvecklingen 
Det finns förvisso ett antal alternativ som delvis kan ersätta roamingtjänster, men dessa ska 
betraktas som komplement  eftersom de inte le der till ökad konkurrens på roamingmarknaden. 
Utvecklingen av nya nät (t.ex. LTE) som ger stö rre kapacitet och eventuellt ett intensivare 
utnyttjande av data kan inte förv äntas leda till sänkta priser om inga strukturella åtgärder som 
främjar konkurrensen vidtas.  
                                                
 
1 EUT L 171, 29.6.2007, s. 32–40. 
 
SV 3   SV Orsaker 
I grossistledet påverkas bilaterala förhandlinga r mellan operatörer i stor utsträckning av den 
mängd trafik som den andra operatören i gengäld överför till den andra operatörens nät, vilket 
begränsar konkurrensen. I slutkundsle det finns det endast få eller inga alternativ till roaming. 
En annan källa till problem på slutkundsmar knaden är den begränsade elasticiteten i 
efterfrågan för paketerbjudanden med roamingtjäns ter. Användarna bryr si g inte om priserna 
på roamingtjänster när de köper ett paket med mob ila tjänster, vilket leder till att operatörerna 
inte konkurrerar med denna del i det mobila pa ketet. Det finns även en brist på insyn, 
eftersom det är svårt och tidskrä vande att jämföra priser på ro amingtjänster som ingår i paket 
med mobila tjänster.  
3. ÄR  ÅTGÄRDER  PÅ EU-NIVÅ  MOTIVERADE  UTIFRÅN  
SUBSIDIARITETSPRINCIPEN? 
Lagstiftningsåtgärder på EU-nivå krävs eftersom den internationella roamingmarknaden är 
gränsöverskridande, och eftersom de natio nella tillsynsmyndighetern a inte kan åtgärda 
problemet med de höga priserna på nationell ni vå. Eftersom enskilda medlemsstater inte har 
incitament att stifta lagar som beaktar de möjliga verkningarna av lagstiftningen i andra 
medlemsstater är lagstiftningsåtgärder på EU -nivå att föredra, efte rsom man med sådana 
åtgärder på ett bättre sätt kan tillvarata alla medlemsstaters intressen. Om åtgärder vidtas på 
EU-nivå undviker man att medlemsstaterna vidtar egna åtgärder som inte är enhetliga för att 
lösa problemet med de höga priserna, vilket sk ulle skapa hinder för den inre marknaden.  
Gemenskapslagstiftaren har redan antagit två förordningar 2007 och 2009 med artikel 114 i 
fördraget som rättslig grund2. Vissa mobiloperatörer motsatte  sig den rättsliga grunden för 
förordningarna, men EG-domstolen bekräftade  nyligen i en dom att artikel 95 i EUF-
fördraget3 var giltig som rättslig grund för förordningen från 20074. I samma dom prövade 
och bekräftade EG-domstolen även att gemens kapslagstiftarens åtgärder inte stred mot 
subsidiaritets- och propor tionalitetsprinciperna.  
4. MÅL 
En av byggstenarna i EU:s strategi för 2020 är den nya digitala agendan för Europa5, som 
innehåller ett antal viktiga pr estandamål för att den digitala inre marknaden ska kunna uppnås. 
När det gäller roaming anges följande mål i den digitala agendan: ”Till 2015 bör skillnaden mellan roamingpriserna och priserna för nationella samtal närma sig noll”
6. Det här målet kan 
anses ha nåtts om konkurrensen gör att konsumenterna får tillgång till priser på roamingtjänster som närmar sig konkurrensutsatt a nationella pr iser. I detta sammanhang kan 
tre allmänna politiska mål identifieras: 
• Det första handlar om att ta fram ett enda enhetligt regelverk som bidrar till att 
utveckla en välfungerande inre marknad . 
                                                
 
2 Tidigare artikel 95 i fördraget om inrättandet av Europeiska gemenskapen. 
3 Se nya artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 
4 Se domstolens dom av den 8 juni 2010 i mål C-58/08. 
5 Se http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm. 
6 Se bilaga 2 i den digitala agendan för Europa. 
 
SV 4   SV • Det andra handlar om att stimul era till och stärka en hållbar konkurrens  på den 
digitala inre marknaden.  
• Det tredje allmänna målet är att tillvarata medborgarnas intressen , i synnerhet 
genom att garantera en hög nivå av konsumentskydd  inom EU. 
I konsekvensbedömningen analyseras de spec ifika och operativa mål som främjar målen 
ovan. Regleringsmodellerna analyseras utifrån i hur hög utsträckning de bidrar till att dessa 
mål uppnås. 
5. REGLERINGSMODELLER 
I konsekvensbedömningen analyseras en rad olika regleringsmodeller som kan lösa de 
problem som identifieras i föregående avsnitt. Obse rvera att syftet med strukturella åtgärder är 
att ta itu med orsakerna till  de höga roamingavgifterna, dvs . att stimulera till större 
konkurrens. Strukturella åtgärder kan omfatta åtgärder för att underlätta inträdet på 
marknaden eller åtgärder som ger konsumenterna större valfrihet genom att de kan köpa 
roaming som en separat tjänst. Att endast tillämpa pristak ökar inte konkurrensen på roamingmarknaden, och även om denna åtgärd skyddar konsumenterna under en period så löser den inte de underliggande problemen och måste troligen upprepas efter nästa 
regleringsperiod. Regleringsmodellerna för öve rvägande i den här konsekvensbedömningen är 
följande:  
1. Ingen reglering 
2. Bibehållande av den nuvarande metoden  med pristak i både grossist- och 
slutkundsledet, inklusive förlängning av pristaken på dataroamingtjänster i 
slutkundsledet (i b och c nedan): 
(a) Fortsättning som förut med samma pristak. Det här scenariot utgör 
”grundscenariot”.  
(b) Förlängning av den nuvarande modellen med anpassade årliga pristak och med 
pristak för dataroamingtjänster i slutkunds ledet: Det här alternativet innebär att 
pristaken minskar kraftigare än i den nuvarande förordningen, vilket ger priser 
i slutkundsledet som ligger nära de nationella priserna. 
(c) Roaming till lokal taxa med fast påslag: Det här är en typ av pristak där ett 
reglerat påslag på de nati onella priserna tillåts (an tingen på kundens inhemska 
marknad eller på den besökta markna den) som täcker kostnaderna för 
roamingtjänsterna i gros sist- och slutkundsledet. 
3. Strukturell lösning – införande av en kombination av två eller tre nya åtgärder i 
grossist- och i slutkundsledet: 
(a) Uppdelning – en strukturell åtgärd i slutkundsledet. Kunderna skulle i så fall få 
rätt att köpa roamingtjänster från a ndra operatörer än leverantören av 
inrikestjänsterna.  
 
SV 5   SV (b) Ge mobila virtuella nätope ratörer tillträde till nät7: Alternativet handlar om att 
införa en strukturell åtgärd i grossistledet som ger mobila virtuella nätoperatörer tillträde till roamingtjänster inom specifika nivåer av 
grossistavgifter.  Det här kan användas som ett fristående alternativ eller i 
kombination med 3a ovan.  
(c) Alternativen ovan (a och b) i kombi nation med skyddande pristak under en 
period. Uppdelning i kombination me d tillträde för mobila virtuella 
nätoperatörer förväntas kunna öka  konkurrensen på slutkundsmarknaden. 
4. Spotmarknad  
Denna är en handelsmekanism som har syftet  att undanröja det nuvara nde hindret, som utgörs 
av att mängden roamingtrafik som en operatö r erbjuder i gengäld till stor del styr 
grossistpriserna på grossistmar knaden för ingående trafik. Det här alternativet kan leda till 
kostnadsorienterade grossistpriser för all roami ngtrafik och för alla operatörer. Den drastiska 
förändringen av roamingmarknade ns struktur kan inte förväntas gynna Europas företag 
eftersom det är osäkert om förmånliga erbjudan den från internationella allianser fortfarande 
skulle vara möjliga om alla de nationella partner som ingår i dessa allianser skulle vara tvungna att ta vägen via spotmarknaden. Inrättandet av en s potmarknad skulle inte leda till 
konkurrens på slutkundsmarknaden. 
6. KONSEKVENSBEDÖMNING 
För samtliga regleringsmodeller görs först en kvalitativ analys med utgångspunkt i målen. Ett 
urval alternativ tas sedan fram, och för vart oc h ett av dessa görs en kvantitativ analys med 
hjälp av en ekonomisk modell för att utvärdera effe kterna på aktörernas vinster, mervärde för 
konsumenterna och allmän samhällsnytta. En analys av kostnadsfördelarna görs för 
alternativen i urvalet.  
Kvalitativ analys 
Alternativ 1: Ingen reglering 
Om den nuvarande förordningen tillåts upphöra att gälla kommer priserna inte att sjunka på 
grund av bristen på konkurrens på grossist- och slutkundsmarknaderna. Det är mycket mer 
troligt att de ökar på grund av att antale t operatörer som faktiskt kan konkurrera på 
slutkundsmarknaden minskar. 
Alternativ 2a: Bibehållande av de nuvarande pristaken  
I grundscenariot koncentrerar man sig på att förebygga orimligt hög a priser i slutkundsledet, 
garantera insyn i roamingavgifterna oc h förhindra oväntat höga räkningar för 
dataroamingtjänster. Kunderna sk ulle dock inte gynnas av lägre pr iser på roamingtjänster på 
grund av minskade kostnader utan skulle fortfara nde riskera att betala orimligt höga priser på 
dataroamingtjänster. Den nuvarande regleringsmet oden undanröjer inte på ett strukturerat sätt 
de hinder som finns på både grossistmarknaden (f ör ingående trafik och för återförsäljning) 
och slutkundsmarknaden.  
                                                
 
7 Och mobila nätoperatörer som vill ge sig in på nya marknader. 
 
SV 6   SV Alternativ 2b: Förlängning av den nuvarande  modellen med anpassade pristak och med 
pristak för dataroamingtjänster i slutkundsledet 
Den här metoden skulle innebära att pristake n för samtals-, sms- och dataroaming skulle 
minska automatiskt till nivåer  som ligger nära de nationella prisnivåerna. En hög nivå av 
konsumentskydd skulle då säkerställas. Å an dra sidan främjar den här metoden inte 
konkurrensen på den inre marknaden och löser därmed inte de underl iggande strukturella 
problemen. Den här metoden utgör ingen håll bar långsiktig lösning och måste troligen 
upprepas efter nästa regleringsperiods slut.  
Alternativ 2c: Roaming till lokal taxa med fast påslag 
Denna modell främjar inte konkurrensen vid tillh andahållandet av roamingtjänster eftersom 
de inte löser de underliggande strukturella  problemen, men den gör att användarna av 
roamingtjänsterna gynnas av fördelar na med ökad konkurrens på en inhemsk 
slutkundsmarknad. Det här alternativet  skulle förvisso leda till lä gre priser än dagens normala 
priser inom vissa kundsegment, me n generellt sett har det färre fö rdelar jämfört med pristaken 
i form av en eurotaxa (i alternativ 2b ov an) när det gäller att få ned priserna för 
roamingtjänster till nationella prisnivåer för alla konsumenter.  
Alternativ 3a: Uppdelning 
Det här alternativet förväntas kunna lö sa problemen med brist på konkurrens och 
konsumenternas begränsade valfrihet. Det ko mmer dock att ta tid att genomföra den här 
lösningen, och det kan därför vara nödvändigt att tillämpa skyddande pristak i slutkundsledet. 
Uppdelning kan inte som enda åtgärd skap a förutsättningar för nya inträden på 
roamingmarknaden. Den kan därför behöva kombineras med tillträdesskyldighet (se alternativ 3b nedan).  
Alternativ 3b: Tillträdesskyldighet med reglerade priser för roamingtjänster på 
grossistmarknaden 
Det här alternativet leder till en kraftigt ökad konkurrens eftersom det främjar utvecklingen av 
europeiska virtuella nät och skap ar förutsättningar för kunder i olik a länder att få tillgång till 
samma roamingprisplaner via detta nät. Alte rnativ 3b förväntas kunna öka konkurrensen på 
åtminstone grossistmarknaden. Möjligheterna att öka konkurrensen förbättras dock avsevärt 
om det här alternativet kombineras med st rukturella skyldigh eter i slutkundsledet 
(alternativ 3a).  
Alternativ 3c: Uppdelning/tilltr ädesskyldighet/skyddande pristak 
Om uppdelningen ska kunna bli helt verkni ngsfull måste den kombineras med en 
tillträdesskyldighet som gör det lättare för befintliga och nya aktörer att träda in på marknaden, inklusive leverantörer av europe iska roamingtjänster. Med denna kombination 
skulle konkurrensen öka och inga obligatoriska pr istak skulle krävas fö r att få priserna att 
sjunka i slutkundsledet. Eftersom det kommer att ta tid att genomf öra den här lösningen är det 
dock lämpligt att behålla pristaken i slutkundslede t under en period, vilka bör  fastställas på en 
tillräckligt hög nivå som ger utrymme för konku rrens och skyddar konsumenterna till dess att 
uppdelningsåtgärden har införts och blivit verkni ngsfull. Det här alterna tivet skulle utgöra en 
hållbar konkurrensutsatt lösning på problem en på roamingmarknaden utan långsiktig 
prisreglering.  
 
SV 7   SV Alternativ 3d: Spotmarknad  
Det här alternativet leder inte till nå gon ökad konkurrens på slutkundsmarknaden och 
garanterar därmed inte att priserna på roaming tjänster närmar sig de nationella priserna i de 
olika medlemsstaterna. Med tanke på att fördelar na med den här metoden är mycket osäkra är 
det inte troligt att målen kan nås på ett verkningsfullt och proportionellt sätt om det införs.  
Kvantitativ analys 
På grundval av analysen ovan föreslås att en kvantitativ analys utförs av alternativ 1, 
alternativ 2a, alternativ 2b oc h alternativ 3c. En detaljerad  ekonomisk modell har utvecklats 
för att de ekonomiska verkningarn a ska kunna analyseras. Syftet med den här modellen är att i 
sammanställd form och för varje land fastställa vilken effekt de olika regleringsalternativen 
har på mängderna av och priserna på ro amingtrafik, mervärdet för konsumenter och 
producenter samt den totala samhällsnyttan.  
Alternativen 2b och 3c innebär att pristak ska tillämpas och av lägsnas vid olika tidpunkter. I 
syfte att underlätta jämförelsen har alternativen s kvantitativa effekter beräknats med pristaken 
utan att ta hänsyn till den prissänkningseffekt som uppstår som en följd av den ökade 
konkurrensen i alternativ 3c.  
En tydlig negativ effekt uppstår om förordninge n tillåts upphöra att gälla (alternativ 1). Denna 
beror huvudsakligen på bristen på konkurrens på både grossi st- och slutkundsmarknaderna. 
Alternativ 2b och 3c leder till en positiv  och jämförbar ökad samhällsnytta. Det dessa 
alternativ har gemensamt är at t konsumenterna gynnas av ett pris tak för dataroamingtjänster i 
slutkundsledet tillsammans med de t befintliga pristaket på övr iga tjänster. Alternativ 3c 
förväntas ge liknande resultat so m alternativ 2b, men utan långsiktig prisreglering. Observera 
att alternativ 3c grundar sig på mindre strikta pristak där det finns utrymme för 
marknadskrafterna att styra priserna. 
Den allmänt låga elasticiteten för roamingtjänster, utom för dataroamingtjänster i 
slutkundsledet, tyder på att den totala samhälls nyttan är liten och att skillnaderna mellan de 
här alternativen också är små, eftersom sänkta priser endast innebär att konsumenterna betalar 
mindre för i princip samma tjänster, dvs. konsumen terna gynnas i stället för företagen. Det här 
kan dock komma att förändras på grund av en ökad mängd trafik, eftersom lägre priser på 
dataroamingtjänster förväntas leda till större utnyttjande av dessa. 
Administrativa kostnader 
Alternativ 1, 2a och 2b medför  inga stora ytterligare kostnad er eftersom de antingen inte 
innebär någon reglering alls elle r att den rådande situationen kva rstår, och kostnaderna för att 
övervaka att förordningen följs samt de administ rativa kostnaderna är därför desamma som i 
dagsläget. Alternativ 3c kommer att ta tid att genomföra eftersom det ger upphov till ett antal 
tekniska, säkerhetsmässiga oc h dirigeringsmässiga frågor som måste hanteras genom 
samarbete mellan kommissionen, Berec, operatöre rna och eventuellt standardiseringsorgan. Å 
andra sidan förväntas kostnaderna för att öve rvaka att förordningen följs minska när den 
strukturella lösningen väl har genomförts och pristaken i slutk undsledet väl har avlägsnats.  
 
SV 8   SV 7. JÄMFÖRELSE  AV ALTERNATIVEN 
När alternativ 2b och 3c analyseras kvalita tivt och kvantitativt ger båda alternativen god 
samhällsnytta. Alternativ 2b (tillämpning av pristak) är marginellt bättre ur 
konsumentskyddsperspektiv, eftersom det utgör en direkt och tydlig åtgärd i slutkundsledet 
och genom reglering alltid gara nterar alla konsumenter lägre pr iser, oavsett förhållandena på 
marknaden. Å andra sidan ger alternativ 3c större möjligheter till ökad konkurrens inom 
roamingtjänster, vilket ger konsumenterna lägre priser, och innebär att skyddande pristak 
behålls under en period i syfte att skydda konsum enterna tills uppdelningsåtgärden har införts 
och blivit verkningsfull. Eftersom det leder ti ll ökad konkurrens utgör det här alternativet en 
mer hållbar och långsiktig lagstiftn ingsåtgärd. I alternativ 2b infö rs inga strukturella åtgärder 
som främjar konkurrensen, och det skulle troligen behöva efterf öljas av nya regleringar av 
priserna i slutkundsledet efter 2015. Därför föreslås att en än drad roamingförordning antas i 
vilken alternativ 3c genomförs under en tioår speriod, och där kommissionen rapporterar om 
hur förordningen fungerar vartannat år. 
8. UTVÄRDERING  OCH  ÖVERVAKNING 
De nationella tillsynsmyndigheterna, Berec och kommissionen fortsätter att noggrant 
övervaka utvidgningen av förordningen. De nati onella tillsynsmyndigheterna ska fortsätta att 
bevaka och övervaka att förordninge n följs och får ingripa på eget  initiativ för att se till att 
bestämmelserna i den ändrade förordningen följs. När det gäller utvärderingen av den 
utvidgade roamingförordningen bör en liknand e metod tillämpas som för den nuvarande 
förordningen. Kommissionen ska genomföra en översyn, med beaktande av Berecs yttrande, 
och rapportera till rådet och Europaparl amentet 2015. Därefter kommer kommissionen att 
lämna regelbundna rapporter vartannat år  innan förordningen upphör att gälla 2022.