Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s handels- och investeringspolitiks roll för att förbättra EU:s ekonomiska resultat

(yttrande på eget initiativ)

(2020/C 47/06)

Föredragande: Jonathan PEEL

Föredragande: Tanja BUZEK

Beslut av EESK:s plenarförsamling 24.1.2019 Rättslig grund Artikel 32.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig sektion REX Antagande av sektionen 3.10.2019 Antagande vid plenarsessionen 30.10.2019 Plenarsession nr 547 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 155/4/5

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Handel och investeringar är av avgörande betydelse för EU och kan inte minst stärka unionens egna interna ekonomiska resultat ”på hemmaplan”. Ett av sju arbetstillfällen i EU är beroende av export, och med tanke på att 90 % av den globala ekonomiska tillväxten under de kommande 10–15 åren förväntas härröra från områden utanför Europa måste EU arbeta för att se till att unionen får en optimal andel av dessa öppningar och inte i onödan förlorar mark till konkurrenter från tredjeländer.

1.1.1 EU:s handels- och investeringspolitik skärskådas och analyseras politiskt som aldrig förr. Viktiga politiska skeenden, såsom populismens tillväxt, brexits inverkan på handeln och industri- och handelspolitiska åtgärder som vidtagits av den nuvarande amerikanska administrationen, har lett till att farhågor om orättvisa handelsöverenskommelser framhävts och ytterligare politisk osäkerhet skapats. Syftet med detta yttrande är att undersöka vad EU måste göra ”på hemmaplan” för att se till att en rättvis handel främjar en rättvis fördelning av behållningen av handeln. Ett tillräckligt internt samförstånd måste uppnås i EU för att unionen ska kunna fortsätta att förhandla fram fördelaktiga och dynamiska handelsavtal runtom i världen. Den måste därför främja en progressiv handelsagenda som bygger på skydd av grundläggande normer och rättigheter på miljö- och konsumentområdet och det sociala området.

1.1.2 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) påminner den nya kommissionen och det nyvalda Europaparlamentet om de rekommendationer som den nyligen lagt fram i en rad viktiga yttranden om EU:s handels- och investeringspolitik ( 1 ) . Vi efterlyser att de införlivas i alla nya handelsstrategier. I detta yttrande är vårt mål att koncentrera oss på vad EU måste göra för att se om sitt hus och samtidigt ta itu med befintliga handelstvister och tillhandahålla nödvändiga skyddsåtgärder.

1.2 Först och främst anser EESK att det är mycket viktigt att EU ser till att den inre marknaden och euroområdet fungerar smidigt och rättvist. En femtedel av alla exportrelaterade arbetstillfällen i EU ( 2 ) är baserade i en annan medlemsstat än den där exportören har sin hemvist, inte minst på grund av tillväxten i försörjningskedjorna, den så kallade spridningseffekten.

1.2.1 Detta mål måste omfatta ett mycket stort antal olika politikområden, allt från transport och energi till bättre integrering av tjänster samt tillhandahållande av en rättsligt solid och socialt skyddad ram för utvecklingen på områdena digitalisering och artificiellt intelligens (AI). Det måste också inbegripa välavvägd reglering och välavvägda politiska åtgärder på EU-nivå, som främjar villkor som hjälper företag att ta ledningen när det gäller att utveckla och tillämpa ny teknik som bibehåller konkurrenskraften, samtidigt som tillväxt och anständiga arbetstillfällen tryggas som en del av en rättvis omställning.

1.2.2 Framgångsrik forskning och innovation är centrala faktorer för att stärka EU:s ställning i världen. EESK uppmanar därför den nya kommissionen att göra allt den kan för att se till att Horisont Europa blir en ändamålsenlig, motståndskraftig och stabil efterträdare till Horisont 2020. Dessutom kommer det att krävas avsevärda ansträngningar, särskilt av medlemsstaterna och med fullt deltagande av arbetsmarknadens parter, för att garantera högkvalitativ utbildning och tillgång till yrkesutbildning och bredare fortbildning.

1.2.3 Det är också av grundläggande betydelse att uppmuntra och utveckla mänsklig kompetens. EESK anser att tonvikt måste läggas vid att bidra till att individuella färdigheter lätt kan anpassas genom livslångt lärande, ökat fokus på flerspråkighet och utbildningsprogram som lätt kan anpassas, i stället för att man utan framgång försöker omvandla människor till ett bättre slags datorer.

1.3 De små och medelstora företagens behov och potential måste inbegripas i alla politikområden för att bidra till att säkerställa deras tillgång till finansiering och andra resurser, och deras möjlighet att utvecklas måste stödjas. Såsom påpekades i kommissionens meddelande från 2015 om ”Handel för alla” ( 3 ) svarar de mer än 600 000 små och medelstora företagen, som sysselsätter mer än 6 miljoner människor, direkt för en tredjedel av EU:s export.

1.4 I fråga om hur handeln faktiskt fungerar upprepar EESK sin uppmaning till EU att, för att stödja WTO, visa globalt ledarskap när det gäller att främja regler för att genomföra en progressiv, rättvis och hållbar handelspolitik. Unionen måste fortsätta att samarbeta nära med andra för att reformera WTO, inte minst för att fastställa regler som garanterar att länderna respekterar och genomför målen för hållbar utveckling. I detta sammanhang bör EU och dess medlemsstater använda sitt inflytande och sin argumentation i de olika WTO-kommittéerna, särskilt de som täcker nya områden som handel och anständiga arbetsvillkor. Ett öppet och regelbaserat internationellt handelssystem som säkerställer höga standarder i fråga om miljö, säkerhet och arbete är mycket viktigt för att stärka affärsmöjligheterna och förutsättningarna för rättvis handel för företagen i EU i förhållande till deras konkurrenter.

1.5 EESK anser att det är av avgörande betydelse att EU:s handels- och investeringspolitik tar itu med alla betydande konsekvenser av en öppning av marknaden, och begränsar de negativa följderna i största möjliga mån, även samhällskostnaderna och övergångskostnaderna. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter måste, oavsett vilken flerårig budgetram den omfattas av, tillhandahålla tillräcklig finansiering för att täcka negativa handelseffekter, och eventuella begränsande villkor och kriterier för dess tillämpning måste undersökas på nytt.

1.5.1 I mer omfattande handelsförhandlingar är risken större för konflikter på känsliga områden. Sådana kontroverser måste hanteras på ett effektivt sätt. Till dem hör utmaningar i fråga om höga standarder, bland annat när det gäller livsmedelssäkerhet, konsumentskydd, anständiga arbetsvillkor, skydd av offentliga tjänster eller säkerställande av att rättigheter i fråga om hållbar handel respekteras, vilket behandlats ingående i ett antal tidigare yttranden. EESK betonar åter att ingenting i ett handelsavtal får tillåtas begränsa regeringarnas offentligpolitiska utrymme att lagstifta såsom de finner lämpligt.

1.5.2 EESK uppmanar dessutom den nya kommissionen att åter bekräfta sina övergripande bestämmelser för gränsöverskridande dataflöden och för skydd av personuppgifter i EU:s handels- och investeringsavtal.

1.5.3 EU har unika förutsättningar att ta ledningen när det gäller tillbörlig aktsamhet. EESK uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett förslag till EU-lagstiftning inom detta område. Kommittén upprepar sin övertygelse om att det är viktigt att genomdriva ansvarsfullt företagande genom handelspolitiken för att stärka EU:s globala ställning inom handeln och för att stödja hållbarhet, inte minst genom att uppmuntra företag att ta ansvar för sin samhällspåverkan. EESK efterlyser också att handelsavtalen ska kräva att myndigheterna på både nationell och lokal nivå ska spela en fullvärdig roll.

1.5.4 EESK anser att en mer grundläggande politisk diskussion om handelns och investeringarnas roll är mycket viktig för att säkerställa en bättre förståelse av både deras drivkrafter och ekonomiska inverkan. EU:s utvärderingsstrategi måste inriktas mer på att bedöma handelsavtalens kvalitativa inslag, med ett fullständigt deltagande av det civila samhället och EESK. Det krävs en bredare uppsättning indikatorer, med en fördomsfri granskning av alternativa modeller, och konsekvensbedömningar måste slutföras innan förhandlingar inleds. Dessutom bör en mer övergripande studie av handelns globala inverkan utföras med lämpliga intervall.

1.5.5 EESK efterlyser återigen med kraft att Europeiska utrikestjänsten blir mer medveten om handel. Handeln har blivit allt viktigare både geopolitiskt och som en del av den ekonomiska diplomatin, men ändå omfattades handeln inte av det nyligen antagna gemensamma meddelandet om förbindelserna mellan EU och Asien ( 4 ) . EESK upprepar dessutom sitt krav på ett närmare, mer konsekvent och insynsvänligt samarbete mellan GD Handel och andra generaldirektorat, främst GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

1.6 EESK anser att dialogen med det civila samhället om handels- och investeringspolitik under förhandlingarna och även i andra sammanhang måste fördjupas betydligt och dess övervakande roll stärkas. Denna dialog måste utvecklas på grundval av ökad insyn och kontinuerlig förbättring, allteftersom förhandlingarna och avtalen blir mer komplexa, inte minst på grund av målen för hållbar utveckling, Parisavtalet och stegen i riktning mot en cirkulär ekonomi.

1.7 EESK upprepar också sin tidigare rekommendation om att man inte bara behöver se över och gjuta nytt liv i den multilaterala strategin för jordbruket, utan att EU har goda förutsättningar att spela en ledande, proaktiv roll i detta, samtidigt som unionen främjar miljömässiga och sociala standarder samt bredare standarder avseende hållbar utveckling, i linje med målen för hållbar utveckling. EU måste också undvika att göra stora eftergifter på jordbruksområdet som skulle undergräva den inhemska produktionen.

1.8 EESK var först med att välkomna betoningen i ”Handel för alla” på hållbar utveckling, särskilt när det gäller mänskliga och sociala rättigheter och miljö, och inbegripandet av kapitlen om handel och hållbar utveckling i alla handelsavtal av den nya generationen. De måste bli centrala för främjandet av EU:s handels- och investeringspolitik. Faktisk verkställbarhet är nu avgörande för genomförandet av dessa åtaganden, inte minst i syfte att trygga lika villkor för EU:s företag utomlands.

1.8.1 EESK välkomnar att den tillträdande kommissionsordföranden nyligen meddelade att en ny tjänst med ansvar för tillämpningen av handelspolitiken, som ska rapportera till handelskommissionären, ska tillsättas för att övervaka och förbättra efterlevnaden av våra handelsavtal ( 5 ) . Vi efterlyser att denna viktiga ny tjänst ges omfattande befogenheter som har likvärdig tyngd och effektivitet att täcka alla överenskomna åtaganden i frihandelsavtalen, särskilt de som rör hållbar utveckling. Detta måste inbegripa en objektiv beslutsprocess, som grundar sig på snabbt och effektivt inledda utredningar som stöds med tillräckliga resurser, och inbegripa en tydlig roll för erkända intressenter, både för att lämna in klagomål och för att delta i eventuella efterföljande offentliga utfrågningar. Utöver ingående rapportering till Europaparlamentet och rådet måste detta i sin tur inbegripa en fastställd roll för EESK och respektive inhemska rådgivande grupper, samt det civila samhällets kontinuerliga deltagande.

1.8.2 EESK har tidigare rekommenderat dels att det bör finnas en särskild klausul för att främja målen för hållbar utveckling i alla framtida mandat för kapitlen om handel och hållbar utveckling, dels att kampen mot den globala uppvärmningen nu också ska inkluderas som en integrerad del av EU:s värden till följd av Parisavtalet. Omställningen till en koldioxidsnål cirkulär ekonomi måste i sin tur vara en annan central faktor som avspeglas i ett eventuellt förhandlingsmandat för EU.

1.8.3 Den faktiska omställningen för att uppnå en koldioxidneutral EU-ekonomi senast 2050 kommer att bli en avsevärd utmaning. Detta kommer att ha en djupgående inverkan på handelspolitikens utveckling, medan beslut om handel i hög grad kommer att påverka detaljerna i hur denna övergång kan åstadkommas, både i EU och globalt. Säkerställandet av en rättvis omställning måste även här stå i centrum för alla framtida strategier, förfaranden och förhandlingar på handelsområdet.

1.8.4 Ökade handelsflöden kommer att leda till mer transporter, ett område där utsläppen av växthusgaser redan är mycket höga. EESK efterlyser därför dels att alla transportsätt blir en del av en utökad hållbar och rättvis transportpolitik, dels att det upprättas en tydlig politisk koppling mellan handel och transporter, inte minst när det gäller att uppnå de relevanta åtagandena avseende målen för hållbar utveckling.

1.8.5 Slutligen framhåller EESK att EU, i sina åtgärder för att uppnå en cirkulär ekonomi, noga måste beakta de frågor som rör EU:s grundläggande resurs- och energiintensiva industrier, arbeta för att förebygga både koldioxid- och investeringsläckage samt fullt ut utreda WTO-kompatibla mildrande gränsjusteringsåtgärder.

2. Bakgrund

2.1 Handel och investeringar har en avgörande betydelse för EU, med potential att stärka unionens eget ekonomiska resultat ”på hemmaplan”. I meddelandet ”Handel för alla” ( 6 ) , betonades det att mer än 30 miljoner arbetstillfällen i EU, ett av sju, är beroende av export utanför EU och att 90 % av den globala ekonomiska tillväxten inom de kommande 15 åren förväntas äga rum utanför EU. Det är viktigt att EU stärker sitt eget ekonomiska resultat genom handel, men inte bara genom att förlita sig på en exportinriktad modell. Det är lika viktigt att stärka den inhemska efterfrågan genom offentliga och privata investeringar och konsumtion.

2.1.1 EU, som står för en sjättedel av världens import och export, är världens största exportör av tillverkade varor och tjänster, och är i sin tur den största exportmarknaden för cirka 80 länder. Industrin, som utgör ryggraden i den europeiska ekonomin, står för 80 % av EU:s export och tillhandahåller viktig privat innovation och högkvalificerade arbetstillfällen. Såsom påpekas i ”Handel för alla” har andelen import i EU:s export ”ökat med mer än hälften sedan 1995”, vilket ytterligare understryker den viktiga roll som spelas av näringslivet och industrin och en dynamisk och proaktiv handelspolitik.

2.1.2 Antalet arbetstillfällen i EU som är beroende av export från EU uppgår nu till 36 miljoner ( 7 ) , en ökning med två tredjedelar och nästan 1,5 biljoner euro sedan år 2000. EU upprätthåller sin ”andel av den globala varuexporten” (på 15 %), trots Kinas framväxt och den motsvarande minskningen av både Förenta staternas och Japans globala andelar. Kommissionen betonar att arbetstillfällen med anknytning till export är ”mer välbetalda än genomsnittet” och står för en betydande andel i alla medlemsstater.

2.1.3 I motsats till situationen i fråga om handeln med varor finns det när det gäller handeln med tjänster en större potential att pressa ned lönerna. I en nyligen framtagen rapport från OECD ( 8 ) påpekas att tjänstefunktionerna utgör en stor del av tillverkningsindustrin och att den utländska andelen av sådana tjänster ökar. Företagen tittar allt mer på om de ska tillhandahålla sina egna tjänster eller köpa från externa leverantörer. När det gäller utlokalisering till länder med lägre arbetskraftskostnader är frågan om utlokaliserade arbetstillfällen särskilt aktuell.

2.1.4 Brexit hotar att bli en avgörande faktor för EU:s framtida handelsförbindelser och fortsatta tullfria och obehindrade handelsflöden. Att ett viktigt handelsland försvinner från den inre marknaden skulle kunna påverka både den balans som finns i EU:s handelspolitik och utgöra en stor utmaning om det följs av kraftfulla brittiska steg mot avreglering, inbegripet en sänkning av standarder och rättigheter. Det är mycket viktigt att EU gör sitt bästa för att motverka alla brittiska försök att konkurrera på orättvisa villkor. Ett avtal mellan EU och Förenade kungariket som upprätthåller en hög nivå i fråga om standarder och rättigheter är av grundläggande vikt.

2.2 Det är många faktorer som ligger bakom den exponentiella globala efterfrågan på handel med varor och, i allt större grad, med tjänster. Världens befolkning beräknas uppgå till 9–10 miljarder människor i mitten av detta sekel. På grund av den snabba industrialiseringen och urbaniseringen lever nu mer än hälften av världens befolkning för första gången i städer, där människor är mer beroende av varandra än i mer självhushållande samhällen på landsbygden.

2.2.1 Det har också beräknats att senast 2030 kan upp till två miljarder fler människor vara medelinkomsttagare, i synnerhet i länder som Kina, Indien, Kenya, Chile och Indonesien. Dessa människor kräver och kan (många för första gången i sitt liv) betala för en mycket större variation och fler val i fråga om vad de äter, har på sig, använder, kör eller konsumerar på andra sätt.

2.2.2 Expanderande marknader är dock inte den enda anledningen till de ökade handelsflödena. Nuförtiden organiserar de multinationella företagen allt oftare sin verksamhet längs globala värdekedjor. I sina analyser av dessa strategier har OECD ( 9 ) beskrivit hur skattestrategier, stordriftsfördelar (företagskoncentrationerna ökar), teknisk expertis och diversifiering av verksamheten är viktiga drivkrafter i den globala handeln. Digitaliseringen av ekonomin suddar också ut de traditionella gränserna. Dessutom använder sig multinationella företag mer och mer av icke-aktierelaterade förbindelser (strategiska partnerskap, utkontraktering). Koncernstrukturerna är därför mer komplexa än någonsin tidigare och affärsmetoderna håller på att förändras. Som en följd av detta kan handels- och investeringspolitiken behöva anpassas.

2.3 Exportörer i EU kan dra stor nytta av EU:s styrkor, framför allt inom produktionen av varor och tjänster med mervärde eller exklusiva sådana. Cirka 70 förmånshandelsavtal på EU-nivå har redan trätt i kraft och omfattar fem kontinenter, och andra viktiga förhandlingar pågår. Alternativet är att titta på medan dessa möjligheter tas tillvara av konkurrerande exportörer, antingen i andra utvecklade länder eller, framför allt, från snabbväxande ekonomier. Viktiga framsteg som nyligen gjorts på detta område omfattar det reviderade Stillahavspartnerskapet och andra omfattande handelsförhandlingar i Asien/Stillahavsområdet.

3. Viktiga faktorer för att stödja EU:s handelsrelaterade framgångar

3.1 Den inre marknadens betydelse för EU:s handel kan visas genom den så kallade spridningseffekten, varigenom en femtedel av alla arbetstillfällen med koppling till export finns i en annan medlemsstat. Exporten från Tyskland står till exempel för 6,8 miljoner arbetstillfällen i Tyskland, men även för 1,6 miljoner arbetstillfällen på andra platser i EU. Detta beror främst på att försörjningskedjorna blir allt längre, inte bara i Europa utan även i resten av världen, där obearbetade produkter kan korsa gränserna flera gånger, framför allt inom fordonsindustrin. Brexit har belyst denna faktor: 650 000 arbetstillfällen i Förenade kungariket har koppling till export utanför EU som kommer från andra medlemsstater. Siffror från kommissionen ( 10 ) visar att de länder som gynnas mest är Tjeckien, Slovakien och Polen.

3.1.1 För att behålla och främja exportrelaterade arbetstillfällen är det därför mycket viktigt att den inre marknaden och euroområdet fungerar på ett smidigt och rättvist sätt. En fortsatt integrering av den inre marknaden och euroområdet förblir av högsta betydelse, vilket inkluderar energi och ett välfungerande transportsystem liksom underlättad rörlighet för arbetstagarna.

3.1.2 En bättre integrering av tjänster och dataflöden, där de sistnämnda helt och hållet måste följa EU:s regler om skydd av personuppgifter, är också avgörande, inte minst då den inre marknaden blir allt mer digital. Ett välmående digitalt ekosystem behöver också strategier för hur data kan tillgodose det allmännas bästa och skapa möjligheter för att utveckla digitala tjänster som är inriktade på allmänhetens intressen.

3.1.3 I sitt yttrande om WTO-reformen begärde EESK att ”eventuella framtida multilaterala initiativ om dataflöden till fullo ska följa EU:s övergripande bestämmelser för gränsöverskridande dataflöden och dataskydd i EU:s handels- och investeringsavtal” ( 11 ) och uppmanade den nya kommissionen att bekräfta att detta centrala åtagande inte är förhandlingsbart.

3.2 Den snabba utvecklingen av digitalisering och artificiell intelligens (AI), tillsammans med demografiska förändringar och övergången till en koldioxidsnål cirkulär ekonomi, kommer att omvandla samhället i grunden. Företagen spelar en ledande roll genom tillhandahållandet av innovationer och ny teknik, medan regeringarnas roll är att skapa en lagstiftningsmässig ram för en rättvis övergång och principer för bindande etiska AI-regler.

3.2.1 Forskning och innovation, som drivs på av näringslivet och stöds av utbildning och företagande på hög nivå, är avgörande för att hålla EU i utvecklingens framkant. En mycket viktig fråga för den tillträdande kommissionen måste bli att säkerställa att Horisont Europa blir en ändamålsenlig och stabil uppföljning av Horisont 2020. EU måste också hjälpa företagen att förbättra sin konkurrenskraft, både internt och internationellt, och när det gäller utvecklingen och användningen av ny teknik. Innovation främjas också genom pilotprojekt och samarbete mellan offentlig och privat sektor och universitetsvärlden.

3.2.2 Tekniska förändringar och den tekniska utvecklingen kräver snabba förändringar i fråga om kompetens, där brister uppstår snabbt och oväntat, oftast inom tekniska områden (framför allt inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik).

3.2.3 Det är lika viktigt att uppmuntra och utveckla mänskliga färdigheter och en bredare flerspråkighet som att i högre grad fokusera på tillgång till yrkesutbildning, omskolning och livslångt lärande.

3.2.4 För att minska kompetensgapet måste utbildningssystemen vara tillräckligt flexibla och redo att anpassa sig efter de framtida behoven. Detta kommer därför att kräva avsevärda insatser av medlemsstaterna, och arbetsmarknadens parter måste också spela en central roll här.

3.3 Eftersom andra och nya former av arbete håller på att växa fram är det av kritisk betydelse att man underlättar en smidig övergång från studier till arbete, och mellan jobb och arbetsuppgifter, samt att man tillhandahåller stimulerande förutsättningar för egenföretagande och företagande. Förändringarna i arbetslivet måste stödjas av flexibla och välfungerande arbetsmarknader som erbjuder social trygghet, tillsammans med en resultatorienterad dialog med arbetsmarknadens parter.

3.4 Konkurrens är en viktig drivkraft för företagsutveckling. EU:s handelspolitik och handelslagstiftning måste, så långt den kan, skapa positiva förutsättningar för företag som främjar anständiga arbetstillfällen med höga arbetsnormer när de konkurrerar med länder utanför EU. Lagstiftningen måste lämpa sig för ändamålet och uppmuntra en positiv företagaranda och företagskultur som även är lockande för unga människor, framför allt kvinnor.

3.4.1 Kommittén noterar OECD:s och IMF:s rapporter ( 12 ) som pekar på den ökade industrikoncentrationen inom både tillverkning och icke-finansiella tjänster. Det krävs mer forskning för att förstå vad som ligger bakom denna marknadskoncentration, vilket kan ge ett nytt perspektiv på konkurrenspolitiken och den internationella handelspolitiken. Just här får handelsagendan inte stå i vägen för politik som syftar till att ge små och medelstora företag bättre chanser att ta sig in på marknader, även genom ambitiös europeisk industripolitik – i synnerhet inom den digitala sektorn.

3.4.2 EU måste skapa en miljö som gynnar privata och offentliga investeringar. Detta kräver stabilitet och förutsägbarhet, en stabil makroekonomisk miljö, ett starkt skydd av immateriella rättigheter och finanspolitiskt ansvar. Skattesystemet ska inte bara vara rättvist utan också uppmuntra innovation, entreprenörskap, tillväxt och skapandet av arbetstillfällen.

3.4.3 Samtidigt måste EU:s handels- och investeringspolitik vara uppmärksam på eventuella investeringar som kan ha sin grund i bedrägerier eller skatteflykt.

3.4.4 Utländska direktinvesteringar är viktiga när företagen allt oftare förlägger produktionen nära sina slutgiltiga marknader, vilket bland annat kan hjälpa dem upprätthålla sin konkurrenskraft. EESK har också välkomnat ( 13 ) EU:s handelspolitiska skyddsbestämmelser om den senaste tidens åtgärder för att övervaka inflödet av investeringar till EU.

3.4.5 Enligt OECD:s årsrapport från 2018 om statistik över utländska direktinvesteringar har man sett en nedgång på 27 % i dessa investeringar efter Förenta staternas skattereform. För vissa EU-länder (Luxemburg, Nederländerna) har minskningen varit anmärkningsvärd. Man bör därför särskilt uppmärksamma skillnaden mellan utländska direktinvesteringar som har koppling till realekonomin och utländska direktinvesteringar som baseras på uppsåt att begå bedrägerier eller undfly skatter. EU måste bekämpa detta på alla nivåer.

3.5 Såsom påpekades i ”Handel för alla” sysselsätter ”mer än 600 000 små och medelstora företag […] mer än 6 miljoner människor [och] exporterar varor direkt till länder utanför EU, vilket motsvarar en tredjedel av EU:s export” ( 14 ) , och ”många fler exporterar tjänster” eller är leverantörer till större företag.

3.5.1 EESK välkomnade särskilt ”löftena till småföretagen, eftersom de har större svårigheter att ta sig in på nya marknader”. Särskilda bestämmelser om små och medelstora företag utlovades i alla framtida förhandlingar, liksom ”regelbundna undersökningar om hinder” som små och medelstora företag ställs inför på vissa marknader. Kommitténs yttrande ( 15 ) om ”Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och dess inverkan på de små och medelstora företagen” är också relevant i detta sammanhang.

3.5.2 De små och medelstora företagens potential och behov måste beaktas inom alla politikområden för att man ska kunna säkra deras tillgång till finansiering, andra resurser och marknader, liksom stödja deras förmåga att utvecklas, med tanke på de varierande behoven hos olika företag och de särskilda förhållanden som råder där små och medelstora företag är verksamma (inklusive landsbygdsområden och avlägsna områden).

4. Ta itu med handelstvister

4.1 Lissabonfördraget gav EU nya befogenheter på investeringsområdet och förband EU att koppla samman sitt arbete med både handel och investeringar med andra områden, framför allt utveckling. Vi är fortfarande bekymrade över att det ännu inte finns tillräckligt med korsreferenser när det gäller handelseffekter mellan kommissionens olika generaldirektorat, bl.a. GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

4.2 Utöver den ”nya generationens” handelsavtal, från och med avtalet med Sydkorea, har kommissionen även strävat efter att förhandla fram mer omfattande frihandelsavtal, både med länder i det östliga partnerskapet och mer avancerade handelspartner. Detta inbegrep Japan och framför allt det övergripande avtalet om ekonomi och handel (Ceta) med Kanada, som går längre än att bara avskaffa tullar och även omfattar en rad andra aspekter, t.ex. regler för tjänster, avskaffande av icke-tariffära handelshinder och andra handelsrelaterade aspekter som investeringar och konkurrens, eller lagstiftningssamarbete.

4.2.1 Mot denna bakgrund anser EESK att en fortsatt utveckling av en framåtblickande och modern handelsagenda är mer brådskande än någonsin. Sådana övergripande handelsförhandlingar innebär att det finns en större risk att det kan uppstå konflikter på känsliga områden, såsom upprätthållandet av strikta normer, i synnerhet när det gäller livsmedelssäkerhet, konsumentskydd och anständiga arbetsvillkor, skyddet av offentliga tjänster eller verkställande av rättigheter inom ramen för en agenda för hållbar handel.

4.2.2 Med tanke på att den nya generationens avtal går mycket längre än den traditionella sänkningen av tullar och även fastställer regler om att statliga åtgärder inte får påverka handeln, finns det en oro kring att detta kommer att begränsa utrymmet för den offentliga politiken. Staterna har inte bara rätt att utfärda lagstiftning som de själva vill, utan också en skyldighet att göra detta i allmänhetens intresse. EESK understryker att handelsavtalen inte får hindra detta på något sätt.

4.2.3 Kommittén har uppgett ( 16 ) att EU:s handelspolitik ”kommer att bedömas utifrån huruvida kommissionen kan visa att handelsavtalen inte leder till sänkningar av miljö- och arbetsnormer och andra normer. Avtalen bör faktiskt sträva efter att förbättra dessa normer”.

4.3 Öppen och regelbaserad internationell handel är avgörande både för att stärka företagens möjligheter och för att säkerställa rättvisa villkor för dessa jämfört med deras utländska konkurrenter. EU måste stödja Världshandelsorganisationens regler som främjar rättvis handel som säkerställer att målen för hållbar utveckling följs, och visa prov på globalt ledarskap – både när det gäller att hantera protektionism och störningar och att främja en progressiv och hållbar handelspolitik. I detta sammanhang bör EU och dess medlemsstater använda sitt inflytande och sin argumentation i de olika WTO-kommittéerna, särskilt de som täcker nya områden som handel och anständiga arbetsvillkor.

4.4 Handeln är en av de politiska processer som kommissionen utvärderar mest. För att möjliggöra en bredare politisk diskussion om den roll som handel och investeringar spelar behövs det dock ytterligare analyser för en bättre förståelse av handelns drivkrafter och ekonomiska konsekvenser, liksom dess potentiella bidrag till målen för hållbar utveckling.

4.4.1 Här måste EU:s utvärderingsstrategi spela en viktig roll. GD Handel utvärderar inverkan av större handelsinitiativ med hjälp av olika verktyg: konsekvensbedömningar, bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling, ekonomiska bedömningar av förhandlingsresultat och efterhandsutvärderingar.

4.4.2 Frågor som rör metod och tidpunkt är mycket viktiga och bör bedömas på nytt. Den modell för allmän jämvikt som används bör utvärderas på nytt mot alternativa modeller och inkludera en bredare uppsättning indikatorer som mäter inverkan på mänskliga rättigheter och arbetstagarnas rättigheter, klimatförändringarna, den biologiska mångfalden, konsumenter och utländska direktinvesteringar. En ren jämförelse av situationen med eller utan ett handelsavtal räcker dock inte för den kvalitativa utvärderingen av förhandlingsalternativ, i synnerhet om handel och hållbar utveckling. Konsekvensbedömningarna och bedömningarna av konsekvenserna för hållbar utveckling måste slutföras i god tid så att förhandlarna kan ta del av dem och beakta dem innan och under förhandlingarna (alltså inte lämnas in först när förhandlingarna är över).

4.4.3 Bidraget till förverkligandet av målen för hållbar utveckling bör, vilket EESK tidigare rekommenderat i sitt yttrande om ”Den stora betydelsen av handel och investeringar när det gäller att uppnå och genomföra målen för hållbar utveckling” ( 17 ) , bli en central del i utvärderingen av EU:s handelspolitik.

4.4.4 EESK ser samråd med det civila samhället i samband med bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling som ett värdefullt bidrag och rekommenderar att man utför dessa i det tidiga skede då kravspecifikationen utarbetas. Arbetet i kommissionens styrgrupp för utvärderingar skulle kunna förbättras ännu mer om man också involverade civilsamhället. Konsulterna behöver ha tillräckligt med oberoende och expertis, i synnerhet i frågor som rör mänskliga rättigheter och miljö.

4.4.5 Vad beträffar arbetsmarknaderna krävs en mer detaljerad analys av effekterna av potentiella utlokaliseringar, löneutvecklingen och anställningstryggheten. Vad gäller den ekonomiska inverkan bör man inte bara uppmärksamma EU, utan även i vilken grad handel och investeringar gör det möjligt för mindre utvecklade ekonomier att öka sin produktivitet och innovation. Dessutom bör en övergripande studie av handelns globala inverkan utföras med lämpliga intervall.

4.4.6 Handeln har blivit en allt viktigare faktor både geopolitiskt och som en del av den ekonomiska diplomatin. I detta syfte måste Europeiska utrikestjänsten bli mer handelsmedveten – handelsfrågorna lyste med sin frånvaro i det gemensamma meddelandet om förbindelserna mellan Europa och Asien ( 18 )

4.5 Förhandlingarna om ett transatlantiskt avtal om investeringar och handel med Förenta staterna belyste för första gången många bredare offentliga och civila frågor, som dock är allmänna till sin natur. Medan kommissionen i samband med handelsförhandlingar arbetat för att politiska åtaganden inte ska uppmuntra handel eller investeringar genom att försvaga skyddsnivåerna eller föreskriva garantier som specifika undantag och förbehåll, särskilda klausuler om offentliga monopol eller förkastande av lättsinniga påståenden från investerare i ett tidigt skede, har EESK sökt efter och fortsätter att söka efter ytterligare förtydliganden och garantier om ett antal mycket känsliga punkter.

4.5.1 Kommittén är mycket bekymrad över att man i handelsavtalen exponerar offentliga tjänster genom avreglering och specifika klausuler (frysningsperiod och spärrar) för att ge parterna framtida möjligheter att införa åtgärder för begränsat marknadstillträde och diskriminerande åtgärder. EESK har tidigare välkomnat ”kommissionens uttalade önskan, i linje med EESK:s, Europaparlamentets och det bredare civila samhällets ståndpunkter, att skydda offentliga tjänster i frihandelsavtal”, dock genom att betona ”att detta bäst kan göras med hjälp av en positivlista för både marknadstillträde och nationell behandling” ( 19 )

4.5.2 Med tanke på att regeringar alltid kan bytas ut och politiken på området offentliga tjänster följaktligen kan förändras skulle alla tidigare öppningar i ett handelsavtal ”låsas”. Ingen tillbakagång är möjlig. Öppningsklausuler som rör frysningsperioder och spärrar kan i synnerhet utgöra ett hot mot offentliga tjänster med tanke på den smala och tvetydiga definitionen av vad de faktiskt omfattar.

4.5.3 Att bevara detta utrymme för den offentliga politiken är också avgörande när man inkluderar offentlig upphandling i handelsavtal. Det var därför viktigt för EESK att efterlysa ett ”[b]ibehållande av möjligheten för upphandlande enheter att tillämpa miljökriterier, sociala kriterier och arbetsrelaterade kriterier, såsom skyldigheten att rätta sig efter och följa kollektivavtal, i upphandlingar” ( 20 )

4.6 När det gäller investeringsskydd efterlyste kommittén ”[p]rocessuella skyddsmekanismer mot käromål riktade mot inhemsk lagstiftning i allmänhetens intresse […] för att garantera en parts rätt att efter eget gottfinnande lagstifta i allmänhetens intresse framför skyddet av investeraren” ( 21 ) . I sitt yttrande om den multilaterala investeringsdomstolen ansåg EESK att detta ”bara kan uppnås i tillräcklig grad genom att en undantagsbestämmelse om allmänintresset tas med [och åtföljs] av lämpliga garantier för att den inte ska missbrukas av protektionistiska skäl.” I samband med sitt yttrande om särskilda nyckelfrågor i förhandlingarna om TTIP krävde kommittén ett uttryckligt omnämnande av ”kollektivavtal, inklusive trepartsavtal och/eller generella (erga omnes) avtal, så att de inte kan tolkas som en överträdelse av en investerares berättigade förväntningar” ( 22 )

4.7 Även om jordbruk och handel ingått i EU:s befogenheter i över 40 år har det ibland brustit i kommunikationen mellan dessa nyckelintressen eller saknats en samsyn. EU måste också undvika eventuella frestelser att göra stora eftergifter på jordbruksområdet som skulle undergräva den inhemska produktionen.

4.7.1 I EESK:s yttrande om jordbrukets roll i handelsförhandlingar ( 23 ) betonades det att man i de bilaterala avtalen bör sträva efter att avskaffa dubbla måttstockar inom jordbruket, framför allt i samband med SPS- och TBT-avtalen, i partnerländerna. EU vill också främja sina egna miljömässiga, sociala och mer allmänna normer för hållbar utveckling i enlighet med målen för hållbar utveckling. EU (och andra) måste ta med ett bindande åtagande om kapacitetsuppbyggnad för att hjälpa mindre utvecklade länder att uppfylla dessa normer, t.ex. hjälp med att utveckla ett godtagbart system för veterinärintyg, och där normer för livsmedelssäkerhet är av största vikt.

4.7.2 Den multilaterala strategin för handel inom jordbruket måste omprövas och stärkas. Världshandelsorganisationens ”Doha”-koncept för handelsdialog mellan utvecklade länder och utvecklingsländer måste bevaras och förbättras, samtidigt som principen om livsmedelssuveränitet värnas för alla. I samma yttrande betonades det att EU har goda förutsättningar att spela en ledande och proaktiv roll i arbetet med att främja en ny och balanserad ansats, inte minst eftersom vissa snabbväxande tillväxtekonomier inte har gjort några märkbara ansträngningar för att hjälpa andra som ligger ännu längre efter i utvecklingen.

4.8 I sitt yttrande om reform av Världshandelsorganisationen framhöll EESK att ”det är av avgörande betydelse att försiktighetsprincipen, såsom den är förankrad i EU-fördragen, ges fullgott skydd även på multilateral nivå och ges fullt rättsligt erkännande i syfte att säkerställa en högre skyddsnivå genom förebyggande beslutsfattande vid risker för människors hälsa eller för miljön. Med tanke på dess betydelse bör EU göra den till ett offensivt intresse i alla sina handelsförhandlingar” ( 24 )

4.9 Samtidigt som ”Handel för alla” lägger särskilt fokus på konsumenternas förtroende för säkra produkter innehåller FN:s riktlinjer för konsumentskydd en mycket bredare definition av området, som bland annat omfattar skydd av konsumenternas integritet, deras rättigheter när det gäller e-handel och rätten till en effektiv tillämpning av konsumenträttigheter. Med tanke på handelsliberaliseringens konsekvenser för konsumenterna bad EESK i sitt yttrande ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal” om ”ett särskilt kapitel om konsumentfrågor på området för handel och hållbar utveckling för att ta upp relevanta internationella konsumentstandarder och stärka samarbetet om genomdrivandet av konsumenternas rättigheter” ( 25 )

4.10 I kommissionens diskussionsunderlag från 2017 om hur globaliseringen ska bemötas tar man upp ett antal möjliga konsekvenser av att inte hantera globaliseringen, i synnerhet växande ojämlikheter. Fördelarna med handeln är aldrig jämt fördelade. EU:s handels- och investeringspolitik måste ta upp alla betydande konsekvenser av en öppning av marknaden, och begränsa de negativa följderna i största möjliga mån, även samhällskostnaderna och övergångskostnaderna.

4.10.1 I ”Handel för alla” erkänns för första gången att handel ”kan innebära tillfälliga störningar för vissa regioner och arbetstagare, om den nya konkurrensen blir alltför intensiv för vissa företag” och betonar man att ”[f]ör de personer som påverkas direkt är detta […] ingen liten förändring”. Här är Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter viktig. Den hjälpte under 2013–2014 mer än 27 600 arbetstagare ( 26 ) . Kommittén anser därför att det är viktigt att alla framtida fleråriga budgetramar avsätter tillräckligt med finansiering med en direkt koppling till handelns effekter och att det görs en ny analys av eventuella begränsande villkor och kriterier för dess tillämpning. För att kunna förutspå och åtfölja omstruktureringar är arbetstagarnas faktiska rätt till information, samråd och kollektivförhandlingar här avgörande för rättvisa övergångar.

4.11 EESK efterlyser även starkare skydd för känsliga sektorer mot orättvis handelskonkurrens, genom att inkludera ILO:s normer i kriterierna för utvärdering av dessa. I ett nyligen utarbetat yttrande om metoden för handelspolitiska skyddsinstrument ( 27 ) efterlyste EESK lika villkor för exporterande tillverkare i Europa och i tredjeländer. I detta sammanhang välkomnade kommittén kommissionens planer på att använda specifika kriterier för att avgöra om det förekommer betydande snedvridningar på marknaden, men noterade att hänsyn också bör tas till respekten av ILO:s normer och multilaterala miljöavtal.

4.12 Med avseende på kommissionens kraftfulla åtagande om att stärka arbetsrätten genom handelsförhandlingar har EESK bett partnerländerna att ”visa full respekt för ILO:s åtta grundläggande arbetsnormer innan ett handelsavtal sluts. Om ett partnerland inte har ratificerat eller på ett korrekt sätt genomfört dessa konventioner, eller bevisat att det säkerställer motsvarande skyddsnivå, rekommenderar EESK att man eftersträvar en färdplan för fasta åtaganden som kan inkluderas i kapitlet om handel och hållbar utveckling för att se till att detta åstadkoms inom rimlig tid” ( 28 ) . EU måste också arbeta för ett genomförande och verkställande av uppdaterade ILO-normer för att säkerställa verkligt lika villkor för EU-företagen utomlands och stödja mål nr 8 för hållbar utveckling om anständiga arbetsvillkor.

4.13 Handelspolitiken måste också stärka initiativ som rör företagens sociala ansvar. Företagen måste ta ansvar i alla steg av försörjningskedjan. Detta bör i sin tur stärka företagens ”drifttillstånd” och samtidigt maximera både innovation och hållbar ekonomisk tillväxt. Ett konsekvent genomförande av ansvarsfullt företagande är viktigt för att skjuta fram EU:s globala handelsposition och hjälpa till att förverkliga målen för hållbar utveckling. I alla frihandelsavtal bör EU insistera på att varje avtalspart aktivt ska uppmuntra företagen att följa OECD:s riktlinjer för multinationella företag ( 29 ) . EESK inser betydelsen av ett statligt genomdrivande av arbetsmarknadsreglerna, bland annat genom inspektioner, och begär därför att handelsavtalen ska kräva att myndigheter på nationell och regional nivå tar sitt fulla ansvar.

4.13.1 Allt fler regeringar utarbetar egna lagar och verktyg, senast den franska lagen om aktsamhetskrav (”loi relative au devoir de vigilance”) och den nederländska lagen om barnarbete (”wet zorgplicht kinderarbeid”). Kanada stärkte sin strategi för företagens sociala ansvar genom att inrikta sig på hur kanadensiska företag uppför sig utomlands och har skapat ett rådgivande flerpartsorgan. I april 2019 utsågs den första kanadensiska ombudsmannen för ansvarsfulla företag. Ombudsmannen har till uppgift att se över och rapportera offentligt påtalade kränkningar av de mänskliga rättigheterna till följd av kanadensiska företags verksamheter inom gruv-, olje-, gas- och konfektionssektorerna utomlands, inklusive rekommendationer om handelsåtgärder för företag.

4.14 Kommittén anser att EU har en unik möjlighet att leda arbetet med tillbörlig aktsamhet, särskilt när det gäller de växande globala försörjnings- och värdekedjorna. Frivilliga och bindande åtgärder utesluter inte varandra, utan måste komplettera varandra. I detta avseende har kommittén noterat arbetet med FN:s så kallade bindande fördrag, som för närvarande håller på att diskuteras av FN:s medlemmar. Syftet med detta är att kodifiera lagligt bindande internationella människorättsskyldigheter för verksamhet som bedrivs av transnationella företag. EESK framhåller här arbetet med sitt yttrande på eget initiativ, REX/518, som för närvarande pågår. Vissa medlemsstater har redan lagstiftat om aktsamhetskrav och EESK uppmanar kommissionen att, i likhet med dem, lägga fram ett förslag till EU-lagstiftning inom detta område.

5. Handel och hållbar utveckling: behovet av att förverkliga målen för hållbar utveckling/Parisavtalet

5.1 I sitt yttrande ”Handel för alla” ( 30 ) välkomnade EESK framför allt EU:s fokus på att utförligt ta upp den hållbara utvecklingen, särskilt när det gäller mänskliga och sociala rättigheter och miljön. I sitt yttrande om ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal” ( 31 ) uppmanade kommittén med kraft kommissionen ”att vara mer ambitiös i sitt tillvägagångssätt, särskilt när det gäller att stärka den faktiska efterlevnaden av åtagandena i kapitlen om handel och hållbar utveckling, vilket är av avgörande betydelse för EESK. Kapitlen om handel och hållbar utveckling måste tillmätas samma betydelse som kapitlen om handelsfrågor, tekniska frågor och tullfrågor.”

5.1.1 Därför välkomnar EESK särskilt att den tillträdande kommissionsordföranden nyligen meddelade att en ny tjänst med ansvar för tillämpningen av handelspolitiken ska tillsättas för att övervaka och förbättra efterlevnaden av våra handelsavtal, utan att detta påverkar handelskommissionärens övergripande ansvar. Det är viktigt att detta inbegriper omfattande befogenheter som har likvärdig tyngd och effektivitet att täcka alla överenskomna åtaganden i frihandelsavtalen, särskilt de som rör kapitlen om handel och hållbar utveckling samt sociala och miljömässiga frågor som uppstår i samband med andra kapitel i handels- och investeringsavtal. Denna tjänst måste även inbegripa en objektiv beslutsprocess, som grundar sig på snabbt och effektivt inledda utredningar som stöds med tillräckliga resurser, och inbegripa en tydlig roll för erkända intressenter, både för att lämna in klagomål och för att delta i eventuella efterföljande offentliga utfrågningar. Utöver ingående rapportering till Europaparlamentet och rådet måste detta i sin tur inbegripa en fastställd roll för EESK och respektive inhemska rådgivande grupper, samt ett bärande och kontinuerligt deltagande från det civila samhällets sida.

5.2 I vart och ett av de avtal som EU kallar sin ”nya generation” av frihandelsavtal för tiden efter 2010 har man inkluderat ett särskilt kapitel om handel och hållbar utveckling. Detta har också inbegripit en aktiv övervakningsroll för civilsamhället från varje part.

5.2.1 EESK anser att den konstruktiva dialogen med civilsamhället om handels- och investeringspolitiken är ett mycket viktigt inslag och upprepar sitt krav på en ytterligare förstärkning av dess roll. I sitt yttrande om de inhemska rådgivande gruppernas roll i övervakningen av genomförandet av frihandelsavtal ( 32 ) betonade kommittén detta engagemang och bad om att det skulle utvidgas för att omfatta alla aspekter av ett handelsavtal, med ett särskilt fokus på hur de påverkar åtagandena gällande handel och hållbar utveckling.

5.2.2 EESK har redan rekommenderat att en särskild klausul för att främja målen för hållbar utveckling ska inkluderas i alla framtida mandat för kapitlen om handel och hållbar utveckling ( 33 ) , och även att kampen mot den globala uppvärmningen nu också ska inkluderas till följd av Parisavtalet.

5.3 Både de 17 målen för hållbar utveckling, som utgör kärnan i FN:s omfattande ”Agenda 2030 för hållbar utveckling”, och Parisavtalet om klimatförändringar ( 34 ) måste förbli globala prioriteringar. Här måste handel och investeringar spela en avgörande, stödjande roll. Det kommer dock att bli mycket svårt att uppnå en koldioxidneutral ekonomi i EU fram till 2050.

5.3.1 Alla dessa kommer att ha djupgående effekter på handeln, eftersom handelsflödena i sin tur kommer att påverka dem, både i EU och globalt sett. Parisagendan och agendan för målen för hållbar utveckling måste stå i centrum för alla framtida strategier, förfaranden och förhandlingar på handelsområdet. Unctad ( 35 ) har beräknat att det kommer att krävas ytterligare 7 biljoner US-dollar för att nå målen för hållbar utveckling, varav minst en tredjedel kommer att behöva komma från den privata sektorn. De offentliga resurserna kommer också att vara avgörande för genomförandet och finansieringen av målen för hållbar utveckling. Såsom Världshandelsorganisationens generaldirektör tidigare har påpekat har millennieutvecklingsmålen redan visat på ”handelns potential att förändra” ( 36 )

5.3.2 Å andra sidan kommer det att krävas omfattande förändringar av lagstiftningen för att man ska kunna uppnå en lyckad energiomställning och säkerställa den frihet som behövs för att uppnå målen i Parisavtalet. I sitt yttrande om den multilaterala investeringsdomstolen efterlyste EESK en hierarkiklausul som, i händelse av oförenlighet mellan ett internationellt investeringsavtal och ett internationellt avtal på områdena miljö, sociala frågor eller mänskliga rättigheter som är bindande för den ena parten i en tvist, säkerställer att skyldigheterna enligt det internationella avtalet på områdena miljö, sociala frågor eller mänskliga rättigheter gäller, för att undvika att investeraravtal ges företräde ( 37 )

5.4 EESK har tidigare slagit fast ( 38 ) att EU har ”unikt goda förutsättningar för att främja förverkligandet av målen för hållbar utveckling”, eftersom EU ”har den trovärdighet som krävs för att ta på sig rollen som effektiv brobyggare mellan utvecklade länder och utvecklingsländer”. Kommittén efterlyste ändå en kraftfullare inriktning på att helt införliva målen för hållbar utveckling ”med den europeiska politiska ramen och den nuvarande kommissionens prioriteringar, i förekommande fall i samarbete med medlemsstaterna.”

5.4.1 EESK har redan understrukit att handeln inom jordbruket ( 39 ) kommer att spela en särskilt viktig roll för att vi ska kunna uppnå elva av målen. I ett senare yttrande om förbindelserna mellan Europa och Asien ( 40 ) framhölls att det är mycket viktigt att det upprättas en formell koppling mellan det kinesiska initiativet ”Ett bälte, en väg” och målen för hållbar utveckling, och man tog återigen upp nio av de mest relevanta målen för hållbar utveckling.

5.5 Åtminstone 13 av målen för hållbar utveckling rör klimatförändringen. Parisavtalet är i sin tur världens första heltäckande klimatavtal. Om målen för hållbar utveckling är planen för nästa generation är detta planen för planetens framtid. Det är allmänt känt att om den globala medeltemperaturen skulle öka med mer än 2 °C över de förindustriella nivåerna skulle konsekvenserna bli katastrofala. De länder som löper störst risk att drabbas skulle också vara de med sämst förutsättningar att klara av de nödvändiga förändringarna.

5.5.1 Ökade handelsflöden kommer oundvikligen att leda till mer transporter, ett område där utsläppen av växthusgaser redan är mycket höga. Transporterna står för 24 % av de globala koldioxidutsläppen och är den enda sektor där utsläppen fortfarande ökar, och förväntas nå upp till 40 % av de totala utsläppen senast 2030. Den internationella flyg- och fartygstrafiken omfattas inte direkt av Parisavtalet, och man måste därför skyndsamt uppmärksamma alla transportsätt i en utökad politik för rättvisa och hållbara transporter, som inkluderar andra aktörer i försörjningskedjan, exempelvis energiproducenter och tillverkare av originalutrustning (OEM-företag).

5.5.2 I ett separat yttrande om transporternas roll belyste kommittén att det finns ”många utmaningar […] när det gäller målen för hållbar utveckling, t.ex. behovet av att minska klimat- och miljöpåverkan, förbättra transportsystemen och trafiksäkerheten och hantera problem som rör sysselsättning och anständigt arbete” ( 41 ) . Nu efterlyser EESK också att en politisk koppling till handel och investeringar ska upprättas.

5.6 Denna övergripande oro har lagt grunden för begreppet ”cirkulär ekonomi”, som kan beskrivas som ett ekonomiskt system som syftar till att minimera avfall och utnyttja resurserna maximalt. Målet med en cirkulär ekonomi är att minimera både insatsmaterialen och avfallet samt utsläppen och energiläckaget. Detta kan uppnås genom en regenerativ strategi som baseras på hållbar design, underhåll, reparation, återanvändning, återtillverkning, renovering och återvinning.

5.6.1 Många anser att en hållbar värld inte borde innebära en sänkning av konsumenternas livskvalitet, att den kan uppnås utan inkomstbortfall eller extrakostnader och att cirkulära affärsmodeller kan vara lika lönsamma som linjära modeller.

5.6.2 Ett antal problem uppstår dock, framför allt för EU:s resurs- och energiintensiva industrier, som står inför en särskild svårighet. De spelar en viktig strategisk roll i EU:s industriella värdekedjor. Syftet med klimatförändringspolitiken är att minska utsläppen av växthusgaser (både från förbränningen av fossila bränslen och från industriprocesser) – där EU:s nuvarande mål är att uppnå koldioxidneutralitet senast 2050 – men energikostnaderna för ovannämnda industrier utgör en mycket stor andel av deras totala kostnader: 25 % för stål, 22–29 % för aluminium ( 42 ) , 25–32 % för glas ( 43 ) . Problemet behandlas mer utförligt i ett separat EESK-yttrande ( 44 )

5.6.3 Koldioxidläckage, och därmed investeringsläckage, sker när ett högre pris i EU leder till förlust av marknadsandelar och tillhörande arbetstillfällen. Om detta är fallet överförs utsläppen av växthusgaser helt enkelt från tillverkare i EU till tillverkare på andra håll i världen (som ofta är mindre energieffektiva) med resultatet att utsläppsnivåerna internationellt sett (i bästa fall) förblir desamma.

5.6.4 Gränsjusteringsåtgärder, där länder både kan införa en skatt på importerade varor och betala tillbaka skatt på exporterade varor, är möjliga och anses enligt Världshandelsorganisationen uppfylla de rättsliga kraven under förutsättning att de uppfyller vissa villkor.

Bryssel den 30 oktober 2019. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Se hänvisningar i de flesta fotnoter från och med fotnot 9.

(2) Publikation från GD Handel, november 2018.

(3) COM(2015) 497 final.

(4) JOIN(2018) 31 final.

(5) Den tillträdande kommissionsordföranden Ursula von der Leyens uppdragsbeskrivning till den nominerade handelskommissionären Phil Hogan av den 10 september 2019.

(6) Se fotnot 3.

(7) Och ytterligare 20 miljoner utanför Europa.

(8) OECD Trade Policy Papers, nr 226 (2019), ”Offshoring of services functions and labour market adjustments”, Paris.

(9) OECD Trade Policy Papers, nr 227 (2019), ”Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships”, Paris.

(10) Se fotnot 2.

(11) EUT C 159, 10.5.2019, s. 15.

(12) OECD Productivity Working Papers, nr 18 (2019), ”Industry Concentration in Europe and North America”, Paris; World Economic Outlook Report, april 2019.

(13) EUT C 262, 25.7.2018, s. 94.

(14) Se fotnot 3.

(15) EUT C 383, 17.11.2015, s. 34.

(16) EUT C 264, 20.7.2016, s. 123.

(17) EUT C 129, 11.4.2018, s. 27.

(18) Se fotnot 4.

(19) EUT C 264, 20.7.2016, s. 123.

(20) EUT C 159, 10.5.2019, s. 15.

(21) EUT C 110, 22.3.2019, s. 145.

(22) EUT C 487, 28.12.2016, s. 30.

(23) EUT C 173, 31.5.2017, s. 20.

(24) EUT C 159, 10.5.2019, s. 15.

(25) EUT C 227, 28.6.2018, s. 27.

(26) Pressmeddelande från kommissionen, juli 2015.

(27) EUT C 209, 30.6.2017, s. 66.

(28) EUT C 227, 28.6.2018, s. 27.

(29) OECD: s riktlinjer för multinationella företag, 2011.

(30) Fotnot 16.

(31) EUT C 227, 28.6.2018, s. 27.

(32) EUT C 159, 10.5.2019, s. 28.

(33) Fotnot 16.

(34) Pariskonferensen mellan parterna i FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC COP21).

(35) Pressmeddelande av den 14 oktober 2014 från Unctad WIF, Genève, därefter upprepat.

(36) Tal i FN, 21 september 2016.

(37) EUT C 110, 22.3.2019, s. 145.

(38) Se fotnot 17.

(39) Se fotnot 23.

(40) EUT C 228, 5.7.2019, s. 95.

(41) EUT C 367, 10.10.2018, s. 9.

(42) A. Marcu, W. Stoefs: ”Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries”, CEPS, 2016, tillgänglig på http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355.

(43) C. Egenhofer, L. Schrefler: ”Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry”, CEPS, 2014.

(44) EUT C 353, 18.10.2019, s. 59.