•fr** 
•Ar * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 6.09.1995 
KOM(95)392 slutlig 
RAPPORT ffRÅN KOMMISSIONEN 
SAMARBETE OCH SAMORDNING AV ANVÄNDNING AV TUNG UTRUSTNING FÖR 
FISKERIFORSKNING 

1. Inledning 
Fiskeforskning kräver insamling av stora mängder data för tillämpning av gemensamma fiskepolitiken 
(GFP), liksom även för att bearbeta mera grundläggande vetenskapliga frågor, särskilt ekologiska. En 
stor mängd information kan erhållas från kommersiellt fiske, men det finns också ett behov av 
kompletterande information. Detta inbegriper fiskeoberoende information om status för fiskbestånd, 
information om miljöpåverkan av fiske, information om fiskeredskaps selektivitet, information om ej 
utnyttjade arter och den fysiska och kemiska miljön. 
För att erhålla denna information krävs ofta storskalig utrustning såsom forskningssfartyg försedda med 
laboratorieutrustning. Denna infrastruktur finns i alla medlemsstater, men det finns skillnader mellan 
dess storlek, ålder, hjälputrustning och nyttjandegrad. 
Målet för detta dokument är att beskriva befintlig utrustning, nämligen forskningsfartyg och att 
analysera kraven på storskalig utrustning för GFP:s syften. Dessutom skall behovet av ytterligare 
samarbete och samordning övervägas. 
En fullständig beskrivning av databehoven inom varje region i gemenskapen och en analys av de 
resurser som behövs för att tillmötesgå dessa behov ligger klart utanför räckvidden för detta dokument. 
Dock behövs en sådan studie så att alla brister kan identifieras och åtgärdas. 
Övrig utrustning såsom provrännor med hjälputrustning eller utrustning för noggrann isotopanalys är 
mindre utbredd bland olika medlemsstater och dess insatsområde är mer specifikt. I bilaga I ges en 
beskrivning av de huvudsakliga provränneverksamheterna i Europa tillsammans med vissa 
överväganden om deras användbarhet. I fråga om isotopteknologin finns för närvarande inte tillräckligt 
antal enheter för att utgöra underlag för en diskussion. 
2. Forskningsfartyg i Europa 
2.1 Behovet av forskningsfartyg 
Trots att mycket av den information som används i fiskeforskningen erhålls genom att undersöka och 
ta prover från kommersiella landningsplatser kommer det alltid att behövas oberoende information. 
Diagnoser över resursernas tillstånd och nivån på utnyttjandet kräver en exakt kunskap om den 
kommersiella fångsten, särskilt ålders - och längdsammansättningen eftersom dessa är viktiga 
komponenter för tillämpningen av Virtual Population Analysis (VPA)-teknik vilken är den 
uppskattningsmetod som oftast används av forskare. Erfarenheten har visat att det finns ett ytterligare 
behov av direkta uppskattningar av fiskbestånden. Fiskeadministration med hjälp av totalt tillåten 
fångstmängd (TAC) kräver uppskattningar av beståndens storlek för närvarande och förutsägelser om 
beståndens utveckling i termer av fångstprognoser. 
g. 
Tillförlitligheten av dessa fångstprognoser beror direkt av kvaliteten på uppskattningarna av det 
fiskantal som tillförs den utnyttjade fasen (för-rekryter). De oberoende bedömningar som används för 
beståndsuppskattning erhålls genom akustiska undersökningar, ägg- eller larvundersökningar och 
trålundersökningar med användning av forskningsfartyg (tabell I). 
Fiskeriadministration genom total tillåten fiskeansträngning (TAE) tycks inte ha samma databehov 
eftersom årlig översyn av beståndsbedömningar inte behövs. Dock behövs en riktig diagnos av 
utnyttjandegraden av resurserna och deras framtida utveckling för att vid behov justera 
fiskeansträngningen. 
Vid uppläggning av en undersökning för att erhålla dessa oberoende bedömningar är en av 
huvudfaktorerna som måste övervägas vilket slags fartyg som skall användas. Ett val måste träffas 
mellan användning av ett forskningsfartyg eller ett kommersiellt fartyg, eftersom deras olika 
egenskaper kan påverka lämpligheten för en viss undersökningstyp (tabell II). 
Användning av forskningsfartyg gör det mycket enklare att standardisera den utrustning och de 
förfaranden som används. Detta är viktigt eftersom antalsindex som erhålls från år till år måste vara 
jämförbara. 
En annan viktig faktor är kostnaden för fartyget. För ett forskningsinstitut är driftkostnaden för ett 
forskningsfartyg i regel högre än driftkostnaden för ett kommersiellt fartyg, eftersom detta inte behöver 
drivas under hela året. 
För att erhålla en god tillförlitlighetsnivå behövs en minsta provmängd i form av ett antal tråldrag och 
en lämplig provtagningsstrategi som beaktar resursens fördelning i tid och rum. 
Schematiskt sett ger forskningsfartyg i den klassiska balansen mellan snedfördelning och varians ett 
bättre svar på frågan om snedfördelning tack vare sina standardiseringsmöjligheter, medan det i fråga 
om varians kan vara mera kostnadseffektivt att använda kommersiella fartyg på grund av deras lägre 
kostnader. 
Övriga frågor 
Ombord på kommersiella fartyg saknas i allmänhet utrustning varför prover måste lagras och extra 
arbete i laboratorier måste utföras efter undersökningarna. Vid experiment för vilka kraven på 
laboratorieutrustning är begränsade kan chartrade kommersiella fartyg vara lämpliga. Detta gäller i 
fråga om experiment inom området för redskapsteknik, märkning eller prov av redskap ombord för 
förädling av fiskO 
produkter (t.ex. kylband, förpackning, konservering o.s.v.). 
Analys av fisket på lång sikt är en svårare uppgift som kräver förståelse för samverkan mellan olika 
arter, påverkan av miljöfaktorer på rekrytering och överlevnad och så vidare. Särskild uppmärksamhet 
bör riktas mot miljöfaktorer nas invertian. 
3 
på geografiskfördelning, tafhet och fiskens vandringsmönster samt mot förändringar i faktorer som 
naturlig dödlighet, tillväxt, könsmognad och tekunditet. Ekologiska forskningsprogram som omfattar 
användning av forskningsfartyg behövs för att undersöka dessa sammanhang. Fiskeriforskningen i sig 
själv kan bidra till förbättringar i kunskapen om det marina ekosystemet. I själva verket behövs 
övervakning av icke kommersiella arter för en fullständig kunskap om detta, men samtidigt står 
avsevärd information att få från exploaterade arter som spelar en nyckelroll bland de högsta rovdjuren 
i den marina näringskedjan. När marina ekosystem skall studeras är en av de huvudsakliga 
svårigheterna, jämfört med landbaserade ekosystem, nödvändigheten av tung utrustning eftersom den 
marina miljön är farlig. 
Miljöeffekterna av fiske kommer att vara en allt viktigare fråga i framtiden. De institutioner som driver 
forskningsfartyg har ofta även ansvar för miljö- eller andra forskningsprogram förutom fisket. Den 
grundläggande forskning som behövs för att belysa dessa frågor kommer helt klart att kräva avsevärd 
tid av forskningsfartyg. 
En annan användning av fartyg som bör nämnas är forskning om fiskeredskap, till exempel utvärdering 
av påverkan av förändring av maskstorlek eller redskapens selektivitet. Detta kan ha väsentlig betydelse 
för bevarandet av arter, till exempel genom att minska andelen fish som slängs över bord. Detta är 
dock ett forskningsområde som ofta kan utföras mer effektivt med användande av chartrade 
kommersiella fartyg. 
2.2. Aktuell tillgång till och utnyttjande av forskningsfartyg 
De flesta forskningscentra i Europeiska unionen har stora forskningsfartyg (runt 60 m längd), men 
dessa fartyg är inte nödvändigtvis de mest lämpade för alla forskningsuppgifter (tabell II). Stora fartyg 
kan behövas för sin styrka i hårt väder men kan vara olämpliga för arbete i kustområden. Fartyg under 
30 m kan ha nackdelen att vara för bullriga så att de kan påverka fiskens beteende. 
I områden som omfattas av internationella havsforskningsrådet (International Council for the 
Exploration of the Sea, ICES) finns redan ett avsevärt internationellt samarbete för genomförande av 
större undersökningar. Tabell III förtecknar de viktigaste samarbetsprogrammen förundersökning som 
koordinerats av ICES sedan 1975. Det finns även starkt stöd för internationellt samordnade 
undersökningar i Europaprogrammen FAR (Fiske och vattenbruksforskning, Fishery and Aquaculture 
research), MAST (Marin forskning och teknik, Marine Science and Technology) och AIR (Jordbruk 
och livsmedelsindustri inklusive fiske, Agriculture and Agroindustry including Fisheries). 
För att undersöka aktuell tillgång till forskningsfartyg är det lämpligt att betrakta tre skilda geografiska 
områden (bild 1), nämligen 
a) Nordsjön, Skagerack, Kattegatt, Östersjön, östra Engelska kanalen, 
b) västra Engelska kanalen, farvattnen väster om Skottland, Rockalls farvatten, 
Irländska sjön, farvattnen väster och söder om Irland, Biskayabukten, 
Iberiska halvöns Atlantkust, 
c) Medelhavet. 
Dessa områden skall nu betraktas i tur och ordning. Forskningsfartygen har hänförts till respektive 
region efter hemmahamn. Det skall dock anmärkas att forskningsfartygens verksamhet inte alltid är 
begränsad till en viss region. 
Region a: Nordsjön, Skagerack, Kattegatt, Östersjön, östra Engelska kanalen 
Fångsten i denna region beräknas till runt 3,8 miljoner ton vilket motsvarar ungefär 53 % av 
gemenskapens samlade produktion, med ett värde av 2,5 miljarder ecu. 
Fastän de flesta undersökningar i denna region företas med forskningsfartyg finns även en spridd 
användning av chartrade kommersiella fartyg. Nordsjöundersökningar är ofta internationellt 
koordinerade inom ramen för ICES. Dock har en arbetsgrupp för förbättring av datainsamlingen i 
denna region (Ijmuiden i Nederländerna i oktober 1992) kommit fram till att en detaljundersökning av 
det bästa sättet att använda befintliga forskningsfartyg kunde leda till ekonomiska besparingar. Trots 
förekomsten av ICES institutionella ramverk och det potentiella stödet från fiskerikom missionen för 
Östersjön behövs fortfarande en stor insats i Östersjöområdet. Samordningen av undersökningar mellan 
de olika länderna måste förbättras för att säkerställa en verklig standardisering av metoderna och en 
mer tillfredsställande täckning av säsongsvariationer (höstundersökningar). 
För närvarande beräknas den samlade kostnaden för insamling av fiskedata i denna region till 12,4 
miljoner ecu; 65 procent av detta (8,1 miljoner ecu) åtgår för undersökning med forskningsfartyg. 
Tabell IV visar egenskaperna hos de viktigaste forskningsfartygen som drivs av institutioner i denna 
region. De flesta är väl utrustade och har kapacitet för många olika uppgifter, inbegripet training, 
akustiska undersökningar och oceanografiska studier. Genomsnittligt antal dagar till sjöss per år är för 
dessa fartyg 235 och de längsta resorna varierar mellan 10 och 50 dagar. 
Även om de är välutrustade är Förenade kungarikets fartyg nu rätt gamla, t.ex. RV CIROLANA, RV 
SCOTIA och RV CLUPEA är nu runt 25 år gamla. SCOTIA skall ersättas 1996 och CLUPEA 
genomgick en stor ombyggnad 1988. 
Region b: Västra Engelska kanalen, farvattnen väster om Skottland, Rockalls farvatten, Irländska sjön, 
farvattnen väster och söder om Irland, Biskayabukten, Iberiska halvöns atlantkust 
Av tradition har samarbetet i denna region varit mindre intensivt än i region a. Dock har antalet 
samarbetsprojekt för forskning ökat, särskilt efter införandet av gemenskapsprogram. I de flesta fall 
har dessa samverkansprojekt begränsats till bilaterala (två medlemsstater) forskningsprojekt som 
koncentrerats på bestånd av gemensamt intresse. 
s~ 
Så var fallet i fråga om flera FAR-projekt där de viktigaste institutionerna i området deltog, av vilka 
vissa hade tillämpat bilaterala samarbetsavtal. Inom ramen för AIR-programmet pågår för närvarande 
med ett gott samarbete mer ambitiösa samarbetsprojekt med deltagande från flera medlemsstater. 
Tabell V visar kvaliteten på uppskattningarna av de viktigaste bestånden under TAC i såväl region a 
som region b. För de bestånd dar ingen analytisk eller liknande uppskattning finns, kan TAC endast 
sättas som en försiktighetsåtgärd. Genom analys av tabellen finner vi att uppskattningarnas kvalitet 
minskar från norr till söder fastän situationen förbättras med tiden. 
Fångsten i region b beräknas till 2 miljoner ton, vilket utgör 28 procent av gemenskapens samlade 
produktion till ett värde om 1,3 miljarder ecu. För de flesta av dessa bestånd är TAC 
försiktighetsåtgärder eftersom tillgänglig information inte är tillräcklig för att ge en tillförlitlig diagnos 
av dessas verkliga exploateringsgrad. Det är lämpligt att i denna region tillämpa en administrativ 
strategi som kombinerar reglering av fångst och ansträngning. 
Antalet undersökningar behöver ökas för att tillhandahålla den stabila databas som erfordras för att 
fastställa TAC eller TAE (total tillåten fiskeansträngning) baserad på analytiska bedömningar, även om 
i fråga om rekryteringsbedömningar, behovet är mindre uppenbart eftersom fluktuationen i 
rekryteringen kan vara lägre än i region a. Den samlade kostnaden för undersökningar med 
forskningsfartyg i region b är 4,8 miljoner ecu. Detta belopp motsvarar 58 % av kostnaden för hela 
datainsamlingsverksamheten. 
I tabell VI visas de tekniska egenskaperna hos de viktigaste forskningsfartygen som drivs av 
fiskeriforskningsinstitutioner i Irland, Frankrike, Portugal och Spanien. Fartygen från förenade 
kungariket ingår i tabell IV. Genomsnittsåldern på fartyg i region b är högre än den för fartyg i 
region a. Situationen har nyligen förbättrats något genom förnyandet av det portugisiska fartyget RV 
CAPRICORNIO. Det bör även anmärkas att vissa av dessa fartyg täcker både Atlanten och 
Medelhavet och även används för samverkansprojekt i andra områden (t.ex. SEFOS-projektet, NAFO-
området m.m.). 
Region c: Medelhavet 
Tio procent av den samlade gemenskapsfångsten kommer från Medelhavet med ett sammanlagt värde 
på 470 miljoner ecu. 
Även om Medelhavsstaterna avsätter årligen 4 miljoner ecu till datainsamling (40 procent av detta 
belopp utgår för undersökningar med forskningsfartyg) tenderar provtagningsstatistiken att vara 
okomplett och otillförlitlig delvis på grund av praktiska svårigheter i att övervaka de vitt spridda 
fiskeflottorna. Tillförlitliga diagnoser för beståndsstatus är följaktligen en prioriterad uppgift för 
administrationsstrategin även om det inte finns någon omedelbar operativ skyldighet att tillhandahålla 
årlig tillgångsstatistik. 
På grund av svårigheter att erhålla kommersiella data är fiskeoberoende metoder viktiga i denna region. 
(B 
Traditionellt har undersökningar som företagits i Medelhavsområdet tenderat att bli fragmentariska och 
dåligt samordnade. Denna brist på samarbete kan förklaras av den omständigheten att de flesta bestånd 
inte delas mellan länderna och att behovet av forskningsmässiga strukturer för internationell 
beståndsuppskattning därför är mindre påfallande. 
Inte desto mindre är förbättrad samordning mellan Medelhavsländerna önskvärd, men avsaknaden av 
lämpliga permanenta strukturer för detta ändamål är ett avgörande handikapp. Kommissionen stöder 
för närvarande ett stort program benämnt "Internationell bottentrålundersökning i Medelhavet" som 
utförs under år 1994. Motiveringen för att inrätta denna undersökning var avsaknaden av 
sammanfattande studier av biologisk status för de flesta bottenlevande bestånd i Medelhavet. 
Huvudmålet för denna undersökning är att beräkna relativa tillgångsindex och tillhandahålla information 
om den geografiska fördelningen av olika arter. Ett bra program för och en bra samordning av dessa 
undersökningar behövs inom en nära framtid för att inrätta ett administrativt system baserat på 
begränsade ansträngningar. På denna nivå blir det en nödvändighet med lämpliga databaser i ett 
gemensamt format som medger gemensam tillgång. 
Tabell VII visar egenskaper hos de forskningsfartyg som verkar i Medelhavsregionen. I fråga om 
Spanien och Frankrike verkar vissa av fartygen även i region b. 
2.3 Datalagring och dataanvändning 
Ett område som bör övervägas är typen av tillgänglig data och dess utnyttjandegrad. Sålunda är 
befintliga data för region a underutnyttjade för andra ändamål än klassisk beståndsuppskattning som 
utförs av de olika arbetsgrupperna inom ICES, trots senare forskning så som Atlas över Nordsjöfisket 
som är en rapport från ett samarbetsprojekt inom ICES baserad på data från bottentrålundersökningar 
under åren 1985-1987, vilken ger viktiga data om de olika arternas fördelning i rummet. 
Även om databaser ökar och förbättras i region b har de fortfarande endast partiell täckning och de 
behöver integreras i ett gemensamt format för att säkerställa att alla berörda medlemsstater har tillgång 
till dem. I fråga om region c finns inga gemensamma databaser ens inom alla medlemsstater. 
2.4. 
Översikt 
Nedanstående tabell sammanfattar avsnitt 2.2 genom att ange de viktigaste bristerna i de tre regionerna 
i form av gemensamt arbete som behöver utföras. 
Ï 
OMRÅDE 
ADMINISTRATIVT 
SYSTEM 
PROVTAGNINGS­
STRATEGI 
PLANERING AV 
SAMORDNING 
KOPPLING 
MELLAN FISKE 
OCH MILJÖDATA 
GEMENSAMMA 
DATABASER region a 
TAC: Huvudsakligen 
analytiska 
Ansträngningskontroll 
planeras 
behöver förbättras 
behöver förbättras 
otillräcklig 
otillräcklig region b 
TAC: Huvudsakligen 
försiktighetsåtgärder 
Ansträngningskontroll 
föreslås 
behöver utvidgas 
behöver förbättras 
otillräcklig 
begränsad region c 
Ansträngningskontroll 
planeras 
behöver konsolideras 
behöver utformas 
obefintlig 
obefintlig 
3. Ekonomiska aspekter 
3.1 Investeringar 
Priset för att bygga ett forskningsfartyg beror på ett antal olika faktorer (storlek, utrustning, tekniska 
installationer, motorstyrka m.m.) men ligger utanför ramarna för en forskningsinstitutions ordinära 
budget. Till exempel kostar ett medelstort forskningsfartyg (ca. 40 m), med en operationsradie på 30 
dagar (6000 nautiska mil) utrustat med torr och våtlaboratorier, med förläggning för 26 personer 
(besättning och forskare), runt 3,5 miljoner ecu, utan vetenskaplig och elektronisk utrustning. I fråga 
om stora forskningsfartyg (ca. 70 m) är kostnaderna naturligtvis större. 
Denna investering görs i många fall genom ett annat departement och en annan budget. Av detta skäl 
är det svårt för en forskningsstruktur att finansiera sådan utrustning eller att avstå från den. 
3.2 Driftkostnader 
Efter anskaffning av tung utrustning kommer underhålls- och driftkostnader att belasta budget för 
forskningsstrukturerna och i vissa fall hämmas forskningsverksamheten genom budgetbegränsningar. 
Tabellen här nedan visar aktuella kostnader för några av de forskningsfartyg som används av 
Europeiska forskningscentra: 
8 
Forskningsfartyg Längd (m) Driftkostnad (ecu/dag) 
SOLEA (DE) 35,4 7 100 
BELGICA (BE) 51 6 250 
CORNIDE DE SAAVEDRA 66,7 9 000 
(ES) 
LOUGH BELTRA (IR) 21 2 000 
CAPRICORNIO (PT) 46,55 4 000 
3.3 Gemenskapens roll 
3.3.1 Investeringar 
Det finns inga särskilda budgetavsättningar som kan användas för att möta problemen för storskalig 
utrustning för fiskeriforskning eftersom befintliga förordningar rörande strukturellt bistånd inom fiske-
och vattenbruksbranschen inte förutsett sådana investeringar. Dock kan regioner som utvalts av 
strukturfonderna ansöka om medel genom gemenskapens ramverk för stöd. För att göra detta bör 
medlemsstaterna planera sådana avsättningar som särskilda stödsområden när de lämnar sina 
sektorsprogram till kommissionen. Detta skulle öppna en möjlighet till finansiellt stöd genom den 
regionala utvecklingsfonden (ERUF). 
Gemenskapen har redan lämnat bidrag till byggandet av två forskningsfartyg, ett i Medelhavet i 
enlighet med rådets förordning (EG) nr 3499/91 om gemenskapens rambestämmelser för 
undersökningar och pilotprojekt i samband med bevarande och förvaltning av fiskeriresurserna i 
Medelhavet, och det andra fartyget på Azorerna. I båda fallen har medlen tillhandahållits genom 
särskilda budgetavsättningar. 
3.3.2 Driftkostnader 
Det finns inga för kommissionen tillgängliga medel som medger ett direkt bidrag till driftkostnader för 
forskningsfartyg. Dock stöds för närvarande ett stort antal undersökningar och forskningsprojekt av 
kommissionen med en del av kostnaden. Detta är ett stöd som för närvarande ges till verksamheter som 
syftar till attsäkerställa en lämplig datainsamling. 
S 
Ett utkast till förslag till rådsbeslut rörande program för att främja utbildning av och rörlighet hos 
forskare (inom fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling) anger att i vissa fall kan 
extra kostnader som hänger samman med användning av extern personal på storskaliga anläggningar 
medges på basis av dessas kvalifikationer, det intresse som visats från potentiella användare, 
kostnadseffektiviteten i gemenskapsstödet och den potentiella nyttan för gemenskapen i form av 
förbättrad vetenskaplig och teknisk potential i mindre gynnande områden. Detta förslag har ännu inte 
diskuterats inom rådet, men om det antas kan det ge möjligheter till en bättre samordnad användning 
av befintliga resurser. 
4. Slutsatser 
Allmänt 
*Forskningsundersökningar full sjöss är av yttersta vikt. De behövs för många viktiga frågor inom 
fiskeriforskningen. 
*På grund av kostnaden för forskningsfartyg och att flera forskningsfartyg berörs för de flesta 
undersökningar krävs en bättre planering och samordning på gemenskapsnivå. Fartygens användning 
geografiskt och tidsmässigt inom Europeiska unionen kan förbättras i form av kostnadseffektivitet och 
kvalitet på insamlade data. För detta ändamål bör tillgången till utrustning både geografiskt och i tiden 
göras känd. 
*Underutnyttjande av data måste undvikas. Av detta skäl behöver data lagras i gemensamma databaser 
som gör dem tillgängliga för alla berörda medlemsstater. 
Handlande på kort sikt 
Det inses att fiskbestånden i region a är mer intensivt undersökta och bättre kända än de i region b 
eller c. En samordningsplan som beaktar tidigare erfarenheter i ICES och forskningscentra för 
Nordsjön bör antas i syfte att konsolidera befintliga strukturer, att fylla ut gapen i mindre väl 
undersökta regioner och att främja ett gemensamt nyttjande av befintliga data mellan medlemsstater. 
Medellång strategi 
Det är nödvändigt att inrätta lämpliga databaser som omfattar kommersiella data och undersökningsdata 
inbegripet ekologiska och tekniska aspekter. Med tanke på medlemsstaternas gemensamma intresse för 
resurserna vore det ytterst lämpligt om de bidrog till administrationen av dessa databaser vars 
uppbyggnad och underhåll kan samordnas mellan medlemsstaterna. 
/LO 
Arbetsgrupper som syftar till alt belysa behoven i fråga om datainsamling för att bestämma bäst 
anpassade provtagningsstrategier behöver främjas. Tillämpning även sådan strategi kan lämna utrymme 
för bestämning av förhållandet mellan provtagningens intensitet och tillförlitligheten av 
uppskattningarna samt att precisera kostnadseffektivitetsförhållanden som säkerställer att nyttan med 
informationen står i samklang med den faktiska investeringen. 
Efter fullgörandet av ovanstående uppgifter behöver datakraven översättas till utrustningskrav. Detta 
skulle kunna utgöra grunden för en diskussion mellan kommissionen och medlemsstaterna för att 
planera den sannolika utvecklingen för tung utrustning, särskilt fartyg, under en tioårsperiod. En 
ytterligare uppgift kan vara att finna stödmekanismer som syftar till att förbättra den nuvarande 
situationen. 
Al 
BILAGA I 
PROVRÄNNOR I EUROPA 
Inledning 
En provränna är väsentligen sjöns motsvarighet till en vindtunnel i vilken ett likformigt flöde av vatten 
passerar genom arbetsdelen. Provrännor ger möjlighet att i detalj studera verkan av ändringar i 
redskapskonfigurationer, variation av fart genom vattnet eller förändringar i utformningen av 
trålbordet. Experiment iakttas från en fast brygga ovanför rännan (bild 2) och redskapsparametrar som 
last, vertikala nätdimensioner, spridning mellan trål vingarna, spridning mellan tråldörrarna m.m. kan 
mätas noggrant med sofistikerad instrumentering och videoinspelningsmöjligheter. 
Behovet av provrännor 
De experiment som kan utföras i provrännor kan förbättra redskapens utformning till exempel genom 
att öka effektiviteten eller selektiviteten. Dock är nuvarande status för de flesta bestånd inom EU sådant 
att det inte motiverar forskning om redskaps effektivitet utan huvudsakligen om deras selektivitet. 
Förbättringar av redskapens utformning kan ge många fördelar vid bevarandet, till exempel genom att 
minska mängden bifångst eller genom att förbättra utnyttjandemönstret för målarterna. Detta är en 
fråga av stor betydelse med tanke på den stora andelen spillfisk och åldersfördelningar som domineras 
av ung fisk som förekommer i visst fiske. 
Trots det tveklöst didaktiska intresset finns begränsningar i nyttan med provrännor. Två huvudfaktorer 
kan beaktas i fiske verksamheten. Den första är den fysiska komponent som är väl företrädd i 
provrännesimuleringar. Den andra är den biologiska komponenten vilken saknas vid dessa experiment, 
eftersom t.ex. fiskens beteende inte beaktas eftersom fisk inte kan sättas in i provrännorna. 
Redskapsutformning måste slutligen genomföras på grundval av försök till havs under förhållanden som 
nära svarar mot de som gäller vid kommersiellt fiske, men det inledande steget vid utformningen kan 
göras mer effektivt om forskarna har tillgång till provrännor. För närvarande har framsteg i 
datorsimulering av redskapens beteende uppnåtts, så att de simulerar beteendet för redskap under olika 
hydrodynamiska förhållanden. Detta kan komma att begränsa behovet av provrännor i framtiden. 
Aktuell tillgång till provrännor 
För närvarande finns endast fyra provrännor i drift på Nordsjökusten (Hirtshals i Danmark, Hull i 
Förenade kungariket samt Boulogne sur Mer och Lorient i Frankrike). De tekniska egenskaperna för 
dessa rännor visas i tabell VIII. 
Provrännor är ytterst dyra att driva och måste användas löpande om de skall vara lönsamma. Två av 
dessa fyra provrännor tillhör institutioner (DIFTA och SFIA) som är inbegripna i ett stort antal FAR-
och AIR-projekt. Provrännan i Lorient drivs av den regionala handelskammaren med vetenskapligt och 
tekniskt stöd av IFERMER. Visst stöd lämnas också av flera lokala, regionala och nationella 
institutioner. 
ÀS-
Nyttjandegraden för dessa rännor är ganska låg (runt 200 timmar/år i Hirtshals och 310 timmar/år i 
Hull). 
En provränna byggdes nyligen i Vigo (Spanien) av regionregeringen men, antagligen på grund av de 
höga driftkostnaderna och den låga utvecklingsgraden i Spanien när det gäller forskning om 
fiskeredskapsteknologi, har rännan aldrig kommit i drift och den har därför inte intagits i tabell VII. 
Framtiden för användning av provrännor i Europa 
Trots den geografiska obalansen i tillgången på provrännor förefaller ytterligare provrännor i Europa 
inte vara försvarbara med tanke på att de fyra som för närvarande finns att tillgå förefaller att vara 
underutnyttjade. Det skulle därför vara mera lämpligt att främja nyttjandet av de befintliga 
provrännorna av alla medlemsstater och att göra den Spanska tillgänglig för forskningsinstitutionerna 
i södra Europa för att upprätta ett stabilt lagarbete i forskning om redskapsteknologi. 
Dessutom har avsevärda framsteg gjorts i datorsimuleringsprogram. Med antagande att riktigheten av 
de förutsägelser dessa program gör kommer att nå acceptabla nivåer när det gäller förväntad reaktion 
hos redskap vid hydrodynamiska förändringar, kan den framtida nyttan av provrännor ifrågasättas. 
M3 


UNDER­
SÖKNING 
PRE-REKRYTERING 
BESTÅNDS­
VÄRDERING 
AKUSTIK 
FISKEPLANKTON 
MILJÖ 
VÄRDETILLVÄXT 
FISKERI-
TEKNOLOGI MÅLARTER 
ELLER DELAR 
DÄRAV 
UNGFISK/DEMERSAL 
VUXNA/DEMERSALA 
SMÅ OCH MEDELSTORA 
PELAGISKA BESTÅND 
LEKBIOMASSA 
EKOSYSTEM 
UTNYTTJADE ELLER 
UNDERUTNYTTJADE 
RESURSER 
UTNYTTJADE OCH 
UNDERUTNYTTJADE 
ANDELAR ARBETE PÅ HAVET 
SYSTEMATISKTRÂLNING 
PROVTAGNING (làngd/vikt) 
BIOLOGISK PROVTAGNING 
SYSTEMATISK TRÄLNING 
PROVTAGNING (längd/vikt) 
BIOLOGISK PROVTAGNING! 
AKUSTISKA UNDERSÖKNINGAR 
FLYTTRÄL 
PROV FRÅN FÅNGSTER 
KVANTIFIERING OCH 
IDENTIFIERING AV EKON 
PROVTAGNING I LEKOMRÅDET 
MILJÖPARAMETRAR 
INSAMLING AV 
HYDROKLIMATISKA DATA OCH 
MILJÖDATA 
INSAMLING AV MAGPROV 
MÄRKNING 
UTPRÖVNING AV UTRUSTNING 
INFRYSNTNG/ BEREDNING, 
LAGRING, TRANSPORT 
UTPRÖVNING AV 
REDSKAPSSELEKTIVTTET 
REDSKAPSEFFEKTIYITET 
MILJÖEFFEKT 
ÖVERLEVNAD EFTER 
TILLBAKASLÄPPANDE 
STICKPROV AV UTSLÄPPT FISK ARBETE I LABORATORIUM 
ANALYS AV UNDERSÖKINGSRESULTAT OCH HISTORISKA DATA 
BIOLOGISKA PARAMETRAR (ålder) 
ANALYS AV UNDERSÖKINGSRESULTAT OCH HISTORISKA DATA 
BIOLOGISKA PARAMETRAR (dödlighet, tillväxt, reproduktion....) 
AGG- OCH LARVDATA 
PROV AV KOMMERSIELLA FÅNGSTER 
ANALYS AV KOMMERSIELLA DATA (fångst/ansträngning) 
ANALYS AV UNDERSÖKINGSRESULTAT OCH HISTORISKA DATA 
BIOLOGISKA PARAMETRAR (dödlighet, tillväxt, reproduktion ) 
ÄGG- OCH LARVDATA 
PROV AV KOMMERSIELLA FÅNGSTER 
ANALYS AV KOMMERSIELLA DATA (fångst/ansträngning) 
ANALYS AV PROV TAGNINGSDATA 
ANALYS AV MILJÖDATA 
NÄRINGSÄMNEN 
DATA OM FRUKTSAMHET 
VÄVNADSUNDERSÖKNTNGAR 
ANALYS AV REKRYTERTNGSDATA ( tidsserier) 
.ANALYS AV PROVTAGNINGSDATA 
ANALYS AV MILJÖDATA 
NÄRINGSÄMNEN 
.ANALYS AV ANDRA UNDERSÖKNTNGSDATA 
TEKNISK FÖRBÄTTRING AV UTRUSTNING, SÄKERHET, KVALITET, 
MIKROBIOLOGI 
FISKENS UPPFÖRANDE (fångenskap) 
UNDERSÖKNINGAR I PROVTANK 
DATORSIMULERING 
REDSK.APSFORMGIVNING 
ANALYS AV SELEKTIMTETSDATA HUVUDRESULTAT OCH TILLÄMPNING 
REKRYTERTNGSBERÄKNING FOR ANALYTISKA METODER OCH 
PROGNOSER 
FÅNGSTER FÖRDELAT PÅ ÅLDER/ LÄNGD 
TILLGÅNGSVÄRDERING 
.ANALYTISKA METODER 
K.ARTOGRAFI 
PROGNOSER OCH FORVALTNINGSANVISNTNGAR 
FÅNGSTER FÖRDELAT PÅ .ÅLDER/ LÄNGD 
TJXLGÅNGSVÄRDERTNG 
ANALYTISKA METODER 
KARTOGRAFI 
PROGNOSER OCH FÖRVALTNINGSANVISNrNGAR 
LEKOMRÅDEN/PERIODER 
LEKBIOMASSA 
FÖRHÅLLANDET MELLAN REKRYTERING OCH MILJÖ 
FÖRHÅLLANDET MELLAN BESTÅND OCH REKRYTERING 
NATURLIG DÖDLIGHET 
BESTÅNDENS FÖRDELNINGOCH RIKEDOM I RELATION TILL MILJÖ 
TROFISK STRUKTUR 
FÖRORENINGAR 
VANDRINGAR 
BÄTTRE RESURSUTNYTTJANDE 
BREDDNING AV PRODUKTSORTIMENTET 
FÖRBÄTTRING AV KVALITET, SÄKERHET, ETC 
FISKDÖDLIGHET/REDSKAPSTYP 
BERÄKNING AV UTSLÄPPT FISK FÖR ANVÄNDNING VTD 
BESTÅNDSV.ÄRDERING 
FÖRBÄTTRADE UTNYTTJANDEPLANER 
REKOMMENDATIONER TTLL TEKNISKA ÅTGÄRDER 
Tabell I.- De vanligaste undersökningstyperna inom fiskeri forskning: mål, arbetet på havet, kompletterande arbete i laboratorierna och förväntade resultat. 
FARTYGS LÄMPLIGHET 
FORSKNINGSKRAV 
UTNYTTJADE 
BESTÅND 
MILJÖ 
OUNTYTTJAD 
E BESTÅND 
ÖVRIGA 
ERFARENHE 
TER FRÅN 
SJÖN STANDARDISERADE 
TILLGÅNGSINDEX 
DATA FÖRE 
REKRYTERING 
MAGPROV 
SPILLFISK 
DIREKT 
TILLGÅNG - akustik 
- ägg/larver 
HYDROKLIMATISKA OCH 
MILJÖMÄSSIGA DATA 
(salthalt, temperatur, täthet... 
- TILLGÅNG 
- FÖRDELNING 
- REDSKAPSTEKNIK 
- MÄRKNING 
- MODERNISERING FORSKNINGS­
FARTYG 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + 
+ +* 
+ +* KOMMERSIELLT 
FARTYG MED 
OBSERVATÖR 
+ + 
+ + + 
+ + 
+ 
+ 
+ + 
+ + 
+ + KOMMERSIELLT 
FARTYG 
+ 
+ 
+ 
+ 
+ 
+ 
Tabell II - Lämplighet av olika typer av fartyg som kan användas för forskningsändamål beroende på 
undersökningens art. /+ låg, ++ medel, + + + hög, * beroende på särskilda omständigheter.! 
jy-
TABELL III - INTERNATIONELLA PROGRAM FOR SAMUNDERSOKNINGAR SOM SAMORDNATS AV ICES SEDAN 1975 
«o PROGRAM 
MAGPROVPROJEKTET 1991 
REKRYTERINGSINDEX FÖR KUMMEL AV DET SYDLIGA BESTÅNDET 
AKUSTISKA UNDERSÖKNINGAR I ICES DELOMRÅDE VIII OCH LX 
NORDSJÖNS OCH ÖSTRA ENGELSKA KANALEN UNDERSÖKNING AV ÄGG AV ÄKTA TUNGA 
AKUSTISK UNDERSÖKNING AV BLÅ VITLING 
HYDROAKUSTISKA UNDERSÖKNINGAR I ÖSTERSJÖN 
MAGPROVTAGNINGSPROJEKTET 1981 
AKUSTISK UNDERSÖKNING I ICES DELOMRÅDE IV OCH UNDEROMRÅDE Illa 
UNDERSÖKNING AV UNG FISK I ÖSTERSJÖN 
DATA FÖR TORSKMAGAR I ÖSTERSJÖN 
UNDERSÖKNING AV ÄGGPRODUKTION HOS MAKRILL/TAGGMAKRILL 
TRÅLUNDERSÖKNINGEN I NORDSJÖN OCH ENGELSKA KANALEN 
INTERNATIONELLA BOTTENTRÅLUNDERSÖKNINGEN" OMRÅDE 
NORDSJÖN 
ICES delområde VIII och IX 
ICES delområde VIII och IX 
NORDSJÖN/ 
ENGELSKA KANALEN 
NORDSJÖN 
ÖSTERSJÖN 
NORDSJÖN 
ICES IV OCH Illa 
ÖSTERSJÖN 
ÖSTERSJÖN 
NORDSJÖN 0. FARV. V. OM BR. 
ÖARNA 
NORDSJÖN/ ENGELSKA 
KANALEN 
NORDSJÖN PERIOD 
1991 
1989/1990 
löpande sedan 1986 
1984/85 
löpande sedan 1983 
löpande sedan 1982 
1981 
löpande sedan 1979 
löpande sedan 1978 
löpande sedan 1977 
löpande sedan 1977 
löpande sedan 1976 
löpande sedan 1975 BERÖRDA 
MEDLEMSSTATEN 
BE, DK, NL, UK 
SP,PT 
SP, PT 
BE, GE, NL, UK 
DK, GE, (ex-DDR), UK 
DK, GE 
DK, FR, NL, UK 
DK, UK 
DK, GE 
DK. GE (ex-DDR) 
GE, FR, IR, NL, SP, UK 
BE, GE, FR, NL, UK 
DK, GE, FR, NL, UK 
T.o.m. 1991 Internationella undersökningen om ung fisk. 
TABELL IV - TEKNISKA EGENSKAPER HOS DE VIKTIGASTE FORSKNINGSFARTYGEN SOM VERKAR I REGION a 
NL DK GE 
NAMN 
HEMMAHAMN 
ORGANISATION 
TYP 
LÄNGD 
GENOMSNITTLIGT DJUPGÅENDE 
MOTORSTYRKA 
DÖDVIKT (bruttoton/nettoton) 
BREDD 
AR 
FORSKARE/TEKNIKER 
BESÄTTNING (antal) 
ARBETSOMRÅDE 
RESELANGD 
DAGAR/ÅR TILL SJÖSS 
DRIFT DYGNET RUNT 
NATTDRIFT 
OCEANOGRAFI 
MILJÖ 
RESURSER FOR BOTTENLIVSANALYS 
PELAGISKA RESURSER 
AGG/LARVER 
AKUSTIK 
FISKEREDSKAP 
ÖVRIGT 
TORRLAB 
VATLAB 
DATORTILLGANG 
ÖVRIGT 
DRIFTKOSTNAD/DAG 
CHARTERKOSTX AD/DAG TRIDENS 
HAAG/IJMUIDEN 
DEPARTEMENT 
LÅNGRESE-STORSJÖFISKE 
73,54 
4,6 
1 600/3 200 kw 
2 200 M3 660 TON 
13,86 
1990 
12 
20 
NORDSJON/IRLAND 
VECKOR 
200 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOMTRAL/VANLIG TRÅL 
UNDERVATTENKAMERA PA FORDON 
JA 
JA 
JA ISIS 
HAAG/IJMUIDEN 
DEPARTEMENT 
28 
2,4 
540 kw 
'250 M3 
7,6 
1983 
3 
6 
NORDSJON 
< 10 DAGAR 
200 
NEJ 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
NEJ 
BOMTRAL/VANLIG TRÅL 
NO 
JA DANA 
HIRTSHALS 
DIFMAR 
STORSJOFISKE 
78,43 
5,93 
2 x 2 320 hk 
2 843 T 
14,7 
1980 
16-25 
12-21 
HELA VÄRLDEN 
50 DAGAR 
200 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
GRANTON/STAR/KALUT/FLADEN/SKOTSK 
TRÅL 
GOLF/BONGO/BINONESS... 
JA 
JA 
JA 
C- 14/SPEKTROSKOP/AUTOANALYSATOR 
4 000/6 500 ECU/DAG WALTER HERWIG iii 
BREMERHAVEN 
BFAFI 
FISKEFORSKNINGSFARTYG 
64,5/54,5 
5,9 
2 900 kw 
2485 
15,2 
1995 
12 
21 
HELA VÄRLDEN 
304 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOMTRAL/VANLIG TRÅL 
PLANKTONNAT /RMT 
JA 
JA 
JA 
FISKE/KEMISK FORSKNING 
25 200ECU/DAG SOLEA 
BUSUM 
BFAFI 
FISKEFORSKNINGSKUTTER 
35,4 
3,6 
640 kw 
337,4 
9 
1974 
5 
12 
NORDSJON/OSTERSJON 
16 DAGAR 
272 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOMTRAL 
SKRAPOR 
JA 
NEJ 
7 100 ECU/DAG 
TABELL IV (FORTS.)- TEKNISKA EGENSKAPER HOS DE VIKTIGASTE FORSKNINGSFARTYGEN SOM VERKAR I REGION a 
UK (SKOTTLAND) UK (ENGLAND) BE 
NAMN 
HEMMAHAMN 
ORGANISATION 
TYP 
LÄNGD 
GENOMSNITTLIGT DJUPGÅENDE 
MOTORSTYRKA 
DÖDVIKT (bruttoton/nettoton) 
BREDD 
AR 
FORSKARE/TEKNIKER 
BESÄTTNING (antal) 
ARBETSOMRÅDE 
RESELANGD 
DAGAR/ÅR TILL SJÖSS 
DRIFT DYGNET RUNT 
NATTDRIFT 
OCÊANOGRAFI 
MILJÖ 
RESURSER FOR BOTTENLIVSANALYS 
PELAGISKA RESURSER 
ÄGG/LARVER 
AKUSTIK 
FISKEREDSKAP 
ÖVRIGT 
TORRLAB 
VATLAB 
DATORTILLGANG 
ÖVRIGT 
DRIFTKOSTNAD/DAG 
CHARTERKOSTNAD/DAG SCOTIA 
ABERDEEN 
SOAFD MARINE LAB 
Avd. transpot VII 
68,25 m/60,96m 
4,6 m 
2250 
1521/376 
13,41 m 
1971 
12 
20 
NORRA 
ATLANTEN/NORDSJÖN 
22 DAGAR 
255 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
TRÅL 
HYDRUALIK 
JA 
JA 
JA CLUPEA 
FRASERBURGH 
SOAFD MARINE LAB 
Avd. transport VII 
32.1 m/27,43 m 
3.5 m 
492 
176/85 
7.93 m 
1968 (stor ombyggnad 1988) 
6 
12 
NORDSJON/V ASTRA 
SKOTTLAND 
10 DAGAR 
230 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
TRÅL 
HYDRUALISK 
JA 
JA 
JA CIROLANA 
MAFF- Avd. Fiskeforskning 
Avd. X Fiskefartyg 
72,5 
2 500 
2 400/1 759 
1970 
10/16 
20 
NORRA ATLANTEN/NORDS JON 
42 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA CORYSTES 
MAFF - Avd. Fiskeforskning 
Avd. X Fiskefartyg 
52.5 
2 000 
1 550/1 280 
1988 
6/8 
19 
NORRA ATLANTEN/NORDSJON 
42 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA BELGICA 
ZEEBRUGE 
Ministerium 
Forskningsfartyg 
50,90/44,95 
4/4,35 
1 154 
1 192/765 
10 
1984 
12 
15 
NORDSJON/ENGELSKA 
KANALEN 
21 DAGAR 
215 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
NEJ 
JA 
NEJ 
-
BOMTRÅL LOTTERTRÅL 
JA 
JA 
JA 
FISKE/KEMISK FORSKNING 
6 250 
6250 
I ARTER BESTÅND UPPSKATTNING 
Sill Illa, Baltic 22 - 24 1 
Ha, IV 1 
Via North 1 
Via Clyde 1 
Via South, Vllb.c 2 
Vila (Irish Sea) 1 
Celtic Sea, VIIj 2 
Skarpsill Illa 2 
Baltic 22-32 2 
Ila, IV 2 
Vild, e 3 
Ansjovis VIII 2 
IX ' 3 
Lax Baltic 24-31 2 
Loda I, lib 1 
Torsk I, Hb 1 . 
Illa Skagerrak 1 
Illa Kettegat 1 
Baltic 22-24 1 
Ila, IV 1 
__ . 
_ _ 
~VII except VHal "1/2 
Kolja Illa 3 
Ila, IV ~ 
Vb, VI 1 
VII, VIII ~3 
Gråsej Ha, III, IV "1 
__ -
VII, VIII 3 
Lyrtorsk Vb, VI ~3 
VII 1 
~VIIIa, b "1 
Vitlinglyra Ila, Illa, IV ~2 
Blåvitling Ha, IIIa,IV "1 
Ila, Illa, IV, Vb, VII i 
Vitling VIII, IXa 2 
_ _ 
Ha, IV ~ ——- _ 
(Ur kommissionens rapport 1991 om den gemensamma fiskepolitiken) 
1. Bra analytisk uppskattning 
2. Medelgod informationskvalitet 
3. Få eller inga kända uppgifter 
fa 
I ARTER I BESTÅND I UPPSKATTNIN I 
G 
Vitling Vila Ï 
VII except Vila 3/2 
VIII • 3 
Ix 3 
Kumel Ila, Illa, IV, Vb, VI, VII, VIHab 2 ~ 
VHIc, IXa 2 
Taggmakrill Ha, Illa, IV, Vb, VI, VII, VIHab T/2 
VIIIc, IXa 2 
Makrill Ha, Illa, IV, Vb, VI, VII, VIHab 1 
VIIIc, IXa 3 
Rödspätta Illa Skagerrak 2 
Illa Kattegat 1 
Ha, IV 1 
Vb> VI T 
VIIa "Ï 
Vild, e 1/2 
VHf, g 1 
VIIh,j, k 3 
Äktafunga Illa 2 
IIa> IV ï 
vna ~j 
Vild " 1 
VHe 1 
VHf, g 1 
VHh,j, k 3 
Villa, b 2 
VIIIc, IXa 3 
Glasvar Vb, VI ~2 
VII, VHIa, b ~2 
VIIIc' ÏXa 2 
Marulk Vb, VI ~2 
Vn» VIIIa' b 2 
VIIIc, IXa 2 
Räka Illa Skagerrek 1 
Havskräfta Vb, VI T 
VU ~2 
VHIa, b ~2 
IXa ~2 
"abell V (forts.). Kvalitet på uppskattningen för de största bestånd som omfattas av TAC i 
europeiska atlantiska vatten (Ur kommissionens rapport 1991 om den gemensamma fiskepolitiken) 
1. Bra analytisk uppskattning 
2. Medelgod informationskvalitet 
3. Få eller inga kända uppgifter 
TABELL VI - TEKNISKA EGENSKAPER HOS DE VIKTIGASTE FORSKNINGSFARTYGEN SOM VERKAR I REGION b 
K) NAMN 
HEMMAHAMN 
ORGANISATION 
TYP 
LÄNGD 
GENOMSNITTLIGT DJUPGÅENDE 
MOTORSTYRKA 
DÖDVIKT (bruttoton/nettoton) 
BREDD 
ÅR 
FORSKARE/TEKNIKER 
BESÄTTNING (antal) 
ARBETSOMRÅDE 
RESELANGD 
DAGAR7ÀR TILL SJÖSS 
DRIFT DYGNET RUNT 
NATTDRIFT 
OCEANOGRAFI 
MJUO 
RESURSER FÖR BOTTENLIVSANALYS 
PELAGISKA RESURSER 
AGG/LARVER 
AKUSTIK 
FISKEREDSKAP 
ÖVRIGT 
TORRLAB 
VÅTLAB 
DATORTILLGÅNG 
ÖVRIGT 
DRIFTKOSTNAD/DAG 
CHARTERKOSTNAD/DAG SP 
CORNIDER DE SAAVEDRA 
VIGO 
SECRET ARIA DE PESCA 
FORSKNINGSFARTYG 
66.7m 
4.3m 
1125 
1542 
11.25 
1970 
15/16 
27 
ATLANTEN/MEDELHAVET 
60 DAGAR 
212 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOTTENTRÅL OCH 
PELAGISK TRÅL 
JA 
JA 
JA 
9000 ECU/DAG 
18000ECU/DAG FCO DE PAULA NAVARRO 
LA CORUNA 
I.E.O. 
FORSKNINGSFARTYG 
30.46m 
4.36m 
562.5 
178 
7.4 
1983 
8 
10 
ATLANTEN/MEDELHAVET 
6 DAGAR 
180 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
NO 
JA 
JA 
BOTTENTRÅL 
JA 
JA 
JA 
1300 ECU/DAG 
2600 ECU/DAG IR PT 
LOGH BELTRA 
HOWTH 
FISKEFORSKNINGSCENTRUM 
FORSKNINGSFARTYG 
21.1m 
3.3m 
317.05 
115 
6.1 
1972 
7 
5 
IRLÄNDSKA KUSTVATTEN 
7 DAGAR 
200-240 DAGAR 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
NEJ 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
2 000 ECU/DAG 
1500-2500 ECU/DAG CAPRICORNIO 
LISSABON 
IPIMAR 
DJUPHAVSFISKEFARTYG 
46.55m 
4.40m 
2 x 600hp 
467/122t 
9.30m 
1969 (OMBYGGD 1993) 
20 
18 
PORTUGAL 
30 DAGAR 
300 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
LINOR, NÄT, BURAR 
TINOR 
JA 
JA 
JA 
4 000 ECU/DAG 
4 000 ECU/DAG NORUEGA 
LISSABON 
IPIMAR 
DJUPHAVSFISKEFARTYG 
47.5m 
5.18m 
1500hp 
495 t 
10.3m 
1978 
18 
14 
PORTUGAL 
35 DAGAR 
300 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
LINOR, NAT, BURAR 
TINOR 
JA 
JA 
JA 
4 000 ECU/DAG 
4 000 ECU/DAG 
TABELL VI (FORTS.) - TEKNISKA EGENSKAPER HOS DE VIKTIGASTE FORSKNINGSFARTYGEN SOM VERKAR I REGION b 
FR 
NAMN 
HEMMAHAMN 
ORGANISATION 
TYP 
LÄNGD 
GENOMSNITTLIGT DJUPGÅENDE 
MOTORSTYRKA 
DÖDVIKT (bruttoton/nettoton) 
BREDD 
ÅR 
FORSKARE/TEKNIKER 
BESÄTTNING (antal) 
ARBETSOMRÅDE 
RESELANGD 
DAGAR/ÅR TILL SJÖSS 
DRIFT DYGNET RUNT 
NATTDRIFT 
OCEANOGRAFI 
MILJÖ 
RESURSER FÖR BOTTENLIVSANALYS 
PELAGISKA RESURSER 
AGG/LARVER 
AKUSTIK 
FISKEREDSKAP 
ÖVRIGT 
TORRLAB 
VÅTLAB 
DATORTILLGÅNG 
ÖVRIGT 
DRIFTKOSTNAD/DAG 
CHARTERKOSTNAD/DAG THALASSA 
BREST 
GENAVIR 
BUREAU VERITAS 
66.7m 
4.65m 
1384 
1192/302 
10.4 
1960 
18 
32 
ATLANTEN/MEDELHAVET 
30 DAGAR 
152 DAGAR 
NEJ 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOTTENTRÅL OCH 
PELAGISK TRÅL 
JA 
JA 
JA 
11 247 ECU/DAG GWEN DREZ 
BREST 
GENAVIR 
BUREAU VERITAS 
25.5m 
3.5m 
441 
106.31/32 
7.4 
1976 
5 
7 
BISCAYABUKTEN/KANALEN 
5 DAGAR 
189 DAGAR 
NEJ 
JA 
NO 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOTTENTRÅL OCH 
PELAGISK TRÅL 
JA 
JA 
JA 
2 584 ECU/DAG THALIA 
BREST 
GENAVIR 
BUREAU VERITAS 
245m . 
3.5m 
2x2652x 11 
135.4/33.84 
7.4 
1978 
6 
6 
BISCAYABUKTEN/KANALEN 
5 DAGAR 
250 DAGAR 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
NO 
JA 
JA 
BOTTENTRÅL OCH PELAGISK 
TRÅL 
Ne 
JA 
JA 
2 280 ECU/DAG NOUVELE THALASSA* 
BREST 
GENAVIR 
BUREAU BERIT AS 
74.50m 
5.1m 
2200 
14.9 
BERÄKNAD TILL SLUTET AV 
1995 
25 
25 
ATLANTEN/MEDELHAVET 
45 DAGAR 
250/300 DAGAR 
Ne 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOTTENTRÅL OCH PELAGISK 
TRÅL 
JA 
JA 
JA 
NÄTVERK 
TABELL VII - TEKNISKA EGENSKAPER HOS DE VIKTIGASTE FORSKNINGSFARTYGEN SOM VERKAR I REGION C 
GR SP FR rr 
^ 
^ NAMN 
HEMMAHAMN 
ORGANISATION 
TYP 
LÄNGD 
GENOMSNITTLIGT 
DJUPGÅENDE 
MOTORSTYRKA 
DÖDVIKT 
(bruttoton/nettoton) 
BREDD 
ÅR 
FORSKARE/TEKNIKER 
BESÄTTNING (antal) 
ARBETSOMRÅDE 
RESELANGD 
DAGAR/ÅR TILL SJÖSS 
DRIFT DYGNET RUNT 
NATTDRIFT 
OCEANOGRAFI 
MILJÖ 
RESURSER FÖR 
BOTTENLIVSANALYS 
PELAGISKA RESURSER 
AGG/LARVER 
AKUSTIK 
FISKEREDSKAP 
ÖVRIGT 
TORRLAB 
VÀTLAB 
DATORTILLGÅNG 
ÖVRIGT AEGAIO 
PIRAEUS 
N.C.M.R. 
+ 5100 AI 
5l.llm/45.55m 
3.22m 
2x700 
5971/179 
9.6m 
1985 
16 
22 
MEDELHAVET 
15 DAGAR 
180 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA PHIL1A 
IRAKLION 
I.M.B.C. 
+ H100AI 
26.2m 
2.6m 
330 
200/140 
7.15 
1986 
8 
7 
EGEISKA/JONISKA 
SJÖN 
220 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOTTENTRÀL/PELAGI 
SK TRÅL 
JA 
JA 
JA ODON DE BUEN 
PALMA DE 
MALLORCA 
I.E.O. 
FORSKNINGSFART 
YG 
24m 
2.7m 
378.7 
64 
6m 
1973 
4/3 
5 
MEDELHAVET 
4 DAGAR 
180 DAGAR 
Ne 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOTTENTRÅL/PEL 
AGISK TRÅL 
JA 
JA 
JA EUROPE 
SETE 
GENAVIR 
BUREAU VERITAS 
29.6m/24.3m 
3.45m 
2x346 
259.69/55.82 
10.6m 
1993 
8 
8 
MEDELHAVET 
7 DAGAR 
200-300 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOTTENTRÀL/PEL 
AGISK TRÅL 
JA 
JA 
JA 1 + H100 Al 
NEAPEL 
SO. PRO .MAR SpA 
FORSKNINGSFARTYG 
31.56m 
3.65m 
1000 
199 
7m 
1986 
10 
7 
MEDELHAVET 
10 DAGAR 
200 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOTTENTRÅL/PELAGI 
SK TRÅL 
JA 
JA 
JA S. LO BIANCO 
ANCONA 
C.N.R. 
+ H100 AI 
30.7/25m 
3m 
660hp62 x 17060 HK 
129.84 
6.9m 
1967 
8 
6 
MEDELHAVET 
10 DAGAR 
200 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOTTENTRAL/PELAGISK 
TRÅL 
JA 
JA 
JA TECNOPESCA II 
ANCONA 
C.N.R. 
+ H100 AI 
16.25m/13.50m 
0.80m 
24.5 
4.7m 
1989 
6 
2 
MEDELHAVET 
2 DAGAR 
180 DAGAR 
JA 
JA 
JA 
Ne 
JA 
JA 
Ne 
STATISK 
Ne 
JA 
JA 
TABELL VIII - TEKNISKA EGENSKAPER HOS PROVRANNOR I MEDLEMSSTATERNA 
DIMENSIONER 
HASTIGHET 
UTRUSTNING 
VERKSAMHET Hela (L x H x B) 
Mätsektion 
Vattenvolym 
Fönster 
Högsta vattenhastighet 
Högsta simulerade 
bogserhastighet (skala 1:5) 
Högsta simulerade 
bogserhastighet (skala 1:20) 
Mätning 
Lyktor 
Video 
Annat 
Testfiskeutrustning 
Utbildning och kurser 
Forskningsproj ekt 
HYRESKOSTNAD ECU/DAG DIFTA (DK) 
30 x 6 x 8 M 
21.3, 2.7 and 8M 
1200 M3 
20 M x 3 M 
1 M/S 
4.3 knop 
8.6 knop 
Objektmätning/ motstånd och 
drag 
flyttbara kameror för 
horisontell och vertikal sikt 
Metallverkstad, materialtestlab, 
datorcentral 
ja 
ja 
ja 
3600 SEAFISH (UK) 
31 x5x5M 
11 x 2.5x5 M 
700 M3 
11 x 1.5 M 
1.2 M/S 
5,2 knop 
10,4 knop 
Varplod, vattenhastighet, 
koordinater i det vertikala planet 
12 fasta overhead, 4 flyttbara 
overhead 
3 x CCD bärbara kameror, VHS, 
S-vhs och U-matic format 
observationskärra 
ja 
ja 
ja 
1600 IFREMER LORIENT 
24 x 3.3 x 7.5 M 
12 x 1.5x2.6 M 
150 M3 
4.5 x 1.2 M 
1.10 M/S 
4,8 knop 
9,6 knop 
ja 
ja 
ja 
ja 
ja 
ja 
750 IFREMER BOULOGNE 
34 x 5 x 9 M 
18x2x4 M 
700 M3 
9 x2M 
2 M/S 
8.7 knop 
17.4 knop 
lasertomografi 
VHS, Hi 8 
observationskärra 
ja 
ja 
ja 
2000 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 392 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 15 
Katalognummer : CB-CO-95-416-SV-C 
ISBN 92-77-92388-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
ÏÏ