Efter sitt meddelande 2019 om den europeiska gröna given lade kommissionen den 4 mars 2020 fram ett förslag till en europeisk klimatlag med siktet inställt på att nå klimatneutralitet 2050. Den 17 september 2020 antog kommissionen ett meddelande om en klimatmålsplan för 2030 , som innebär att EU höjer sin ambitionsnivå och strävar efter att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % (jämfört med 1990 års nivåer). Den 9 december 2020 antog kommissionen ett meddelande om en europeisk klimatpakt , vilket följdes upp med ett meddelande om den nya EU-strategin för klimatanpassning den 24 februari 2021. I enlighet med kommissionens arbetsprogram för 2021 kommer kommissionen för att uppnå ett klimatneutralt Europa till 2050 att lägga fram paketet Fit for 55, som syftar till att minska utsläppen med minst 55 % till 2030.

Arbetet fortsatte med det andra alleuropeiska forsknings- och innovationsprojektet om batterier , som är medlemsstaternas hittills största investering på detta område. De förslag som har lämnats in från industrin i EU ligger i linje med den europeiska gröna given i stort, den europeiska batterialliansen och den strategiska handlingsplanen för batterier .

I rapporten Industry 5.0 – Towards a sustainable, human-centric and resilient European industry påvisas industrins betydelse när det gäller att nå andra samhälleliga mål än arbetstillfällen och tillväxt, liksom dess kontinuerliga bidrag till välstånd i EU.

·Inom ramen för den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET-Planen) pågår en intern diskussion om hur prioriteringarna kan anpassas till den europeiska gröna given. Den årliga konferensen var inriktad på olika energirelaterade initiativ under 2020 inom ramen för den europeiska gröna given (till exempel vätgas, integrering av energisystem, förnybar havsbaserad energi och renoveringsvågen). Detta var ett bra sätt att få igång nya sätt att samarbeta i linje med målet för det nya europeiska området för forskningsverksamhet, att gemensamt prioritera och planera investeringar i FoI och åtgärder till stöd för specifika politiska mål.

The first transitions performance index report innehåller en förenklad ram för medlemsstaternas övervakning av framstegen och prioriteringar av åtgärder i fråga om de fyra omställningar som EU måste göra för att säkerställa hållbarhet, på områdena ekonomi, sociala frågor, miljö och styrelseformer.

I rapporten Towards a 2030 vision on the future of universities in Europe från oktober 2020 diskuteras tematiska och ämnesövergripande delar av FoI-åtgärderna. Ytterligare synergieffekter mellan det europeiska forskningsområdet och det europeiska området för utbildning i form av en europeisk strategi för universiteten som ska utarbetas tillsammans med medlemsstaterna och berörda parter under 2021 kommer att gynna de europeiska universiteten.

Den europeiska gröna given

De förväntade budgetandelarna för klimatåtgärder och hållbar utveckling under Horisont 2020-programmets löptid var 35 % respektive 60 %. I slutet av 2020 motsvarade utgifterna för klimatåtgärder 31 % och utgifterna för hållbar utveckling 65 %. Trots en avsevärd ökning jämfört med FP7 har investeringarna i klimatåtgärder ännu inte nått målet.

Riktade åtgärder vidtogs för att komma till rätta med detta. Bland annat utfärdades en ny inbjudan att lämna förslag för den europeiska gröna given i september, vilken så småningom kommer att leda till att klimatutgifterna överskrider tröskelvärdet på 35 % (och motsvarar 36 %). Denna inbjudan som omfattar 1 miljard euro syftar till att hantera klimatkrisen, ge ökat skydd för den biologiska mångfalden och hotade livsmiljöer samt påskynda en hållbar återhämtning. Inbjudan var ett första steg mot klimatneutrala och socialt innovativa städer och genomförande av energiprioriteringarna i den gröna given, nämligen innovativ landbaserad och havsbaserad förnybar energiteknik, demonstration av en elektrolysanläggning på 100 MW för vätgasproduktion och påskyndande av övergången till grön energi i Afrika samt energieffektivitet i byggnader. I inbjudan att lämna förslag behandlades också integration och demonstration av innovativa sätt att förebygga och bekämpa skogsbränder. Tydliga och konkreta lösningar förväntas på åtta områden som motsvarar prioriteringarna för den gröna given och på två övergripande områden: ”öka kunskaperna” och ”ge medborgarna inflytande”. I inbjudan behandlades också innovationsmöjligheter för att stödja övergången till hållbara livsmedelssystem, vilket utgör kärnan i EU:s från jord till bord-strategi. Ansökningsomgången avslutades den 27 januari 2021 och mer än 1 500 förslag lämnades in om de 20 tematiska ämnena. Bidragsavtalen förväntas undertecknas under sista kvartalet 2021.

Under hela Horisont 2020 har projekt bidragit till ansträngningarna för att öka Europas jordobservationskapacitet och utveckla lösningar på specifika användarbehov. Mot slutet av programmets löptid bidrog utfallen och resultaten av dessa projekt till olika verksamheter i gruppen för jordobservation (GEO) och till EuroGEO-initiativet, särskilt i fråga om målen för hållbar utveckling och Parisavtalet som antogs inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar. Dessa ansträngningar kommer att fortsätta inom ramen för Horisont Europa.

Internationellt samarbete

Under 2014–2020 fick deltagare i medlemsstaterna ta emot 90,41 % av medlen, medan återstoden gick till associerade länder (8,85 %) och andra tredjeländer (0,74 %). Andelen deltagare från associerade länder (7,68 %) var i linje med den beviljade finansieringen, medan andelen deltagare från icke-associerade tredjeländer var betydligt större (4,0 %). Detta visar på ett intresse för internationell öppenhet, frikopplat från finansieringen.

Arbetsprogrammet för 2018–2020 omfattade över 30 flaggskeppsinitiativ för internationellt samarbete med en EU-budget på nära 2 miljarder euro för att vända den nedåtgående trenden för internationellt samarbete under de första åren av Horisont 2020. Flaggskeppsinitiativen hade en positiv inverkan: enheter etablerade i icke-associerade tredjeländer ökade sitt deltagande i samarbetsprojekt från i genomsnitt 2,4 % under 2014–2017 till 3,3 % under 2018, 3,2 % under 2019 och 2,6 % hittills under 2020. Bidraget från deltagare som är etablerade i icke-associerade tredjeländer ökade från i genomsnitt 44 miljoner euro/år 2014–2017 till 82 miljoner euro 2018 och 153 miljoner euro 2019 (42 miljoner euro hittills under 2020). Totalt har deltagare som är etablerade i icke-associerade tredjeländer bidragit med nästan 560 miljoner euro till Horisont 2020-projekt.

Marie Skłodowska Curie-åtgärderna fortsatte att svara för över hälften av allt deltagande från enheter som är etablerade i icke-associerade tredjeländer. Flera gemensamma vetenskaps- och teknikmöten och politiska dialoger genomfördes med icke-associerade tredjeländer för att bättre kunna utnyttja Marie Skłodowska Curie-åtgärdernas potentiella internationella räckvidd på politisk nivå.

Europeiska forskningsrådet (EFR)

EFR utfärdade fem inbjudningar att lämna förslag till spetsforsknings- och konceptprojekt. Den sammanlagda budgeten var 2,2 miljarder euro och 9 428 ansökningar inkom. Resultatet blev 1 178 nya bidragsavtal. EFR gjorde en portföljanalys av projekt med koppling till förståelsen av pandemin och identifierade över 185 relevanta projekt. Två av EFR:s huvudforskare – Uğur Şahin (verkställande direktör för BioNTech) och Adrian Hill (University of Oxford) – gick i spetsen för utvecklingen av två covid-19-vaccin.

Insatser för bredare deltagande

Efter den sista ansökningsomgången för Horisont 2020 inom ramen för delen ”spridning av spetskompetens och bredare deltagande” i arbetsprogrammet undertecknades totalt 97 bidragsavtal på sammanlagt 119 miljoner euro. Av dessa kommer 20 miljoner euro bidra till att inrätta nya forskarlag runt ordförandena för det europeiska forskningsområdet i de länder som omfattas av bredare deltagande (enligt definitionen i denna del av arbetsprogrammet) och nya partnerskap med ledande forskningscentrum i syfte att höja spetskompetensen kommer att inrättas genom 77 samverkansprojekt.

Genom den andra inbjudan att lämna förslag inom pilotprojektet ”utvidgade stipendier” (som byggde på samma modell som de individuella Marie Curie-stipendierna) fick framstående forskare som inte hade erhållit finansiering genom Marie Skłodowska Curie-åtgärderna tvååriga individuella stipendier till länder som omfattas av bredare deltagande. Ansökningsomgången resulterade i en ökning av antalet ansökningar med 12 % och en ökning med ytterligare 42 % av antalet stipendier i länder som omfattas av bredare deltagande, med 39 utvidgade stipendier utöver de 92 individuella stipendier som finansierades i länder som omfattas av bredare deltagande. En indikation på den höga kvaliteten på dessa förslag var att den lägsta poängen för en framgångsrik ansökan var 90,4 %.