2.Vad är Europeiska försvarsfonden?

Europeiska försvarsfonden består av två rättsligt åtskilda men kompletterande delar (se figur 1). Bägge genomförs successivt. Delarna kommer att samordnas av en samordningsstyrelse där kommissionen, utrikesrepresentanten, medlemsstaterna, Europeiska försvarsbyrån och näringslivet kommer att delta när det är lämpligt. Stödet ur EU:s budget kommer att skräddarsys till respektive fas i berörd industricykel.

De olika program och verktyg som utvecklas inom forsknings- och kapacitetsdelarna kommer att vara inkluderande och öppna för deltagare från alla medlemsstater. Det är viktigt att alla företag, oberoende av storlek eller placering i EU, kan dra nytta av de verktyg som ställs till förfogande. De små och medelstora företagen, som står i centrum för innovation i EU och är avgörande för leveranskedjorna, bör särskilt gynnas.

Figur 1: Europeiska försvarsfonden

Inom forskningsdelen har finansiering av forskningssamarbete i innovativa försvarsprodukter och innovativ försvarsteknik redan påbörjats på EU-nivå. De första stegen mot det framtida programmet har redan tagits i och med lanseringen av pilotprojektet och den förberedande åtgärden med en total förväntad budget på 90 miljoner euro under tre år . De projekt som finansieras, även projekt framtagna inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet, ska anknyta till de prioriteringar för försvarskapacitet som medlemsstaterna har enats om inom EU. Det kommer att finansieras helt ur EU:s budget via ett särskilt EU-program i nästa fleråriga budgetram. Budgeten väntas bli cirka 500 miljoner euro per år. Förslaget till detta program för försvarsforskning kommer att läggas fram under 2018 med siktet inställt på operativ start den 1 januari 2021. Det framtida programmet för försvarsforskning kommer att förses med skräddarsydda styrelseformer som tar hänsyn till försvarsindustrins särskilda karaktär. De kommer att utformas i ljuset av erfarenheterna från pilotprojektet, den förberedande åtgärden och styrelseformerna i Horisont 2020.

Kapacitetsdelen, som bör inriktas på ett referensbelopp på 5 miljarder euro per år på medellång sikt, kommer att stödja gemensam utveckling och gemensamma förvärv av viktig försvarskapacitet. Dessa ska överensstämma med de prioriteringar för försvarskapacitet som medlemsstaterna har enats om inom EU. Medel till kapacitetsdelen ska främst komma från medlemsstaterna, men EU-budgeten kommer att uppmuntra försvarssamverkan genom att minska risken i de tidigare faserna av den industriella utvecklingscykeln. Dessa medel, som kommer att tillhandahållas via det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, kommer att stödja den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft. De kommer att ge en hävstångseffekt på finansieringen från medlemsstaterna till stöd för den europeiska försvarsindustrin, som kommer att inleda och genomföra utvecklingsprojekt i samverkan. Kravet på ett gemensamt finansieringsåtagande för att medlemsstaterna ska kunna gå vidare med utveckling och förvärv av den färdiga produkten eller tekniken kommer att styra EU-finansieringen och investeringarna mot livskraftiga projekt på prioriterade områden. En flexibel finansverktygslåda kommer att erbjuda alternativ för olika typer av behov i medlemsstaterna vid starten av utvecklingssamarbetet efter prototypstadiet och inför gemensamma förvärv.





Figur 2: Styrelseformer för europeiska försvarsfonden till 2020





3.Fondens forskningsdel: stöd till forskning om försvarsprodukter och försvarsteknik

Forskning är avgörande för att utveckla framtida nyckelkapacitet, överbrygga tekniska klyftor och därigenom ta itu med framväxande och framtida hot mot säkerheten i EU. Den bidrar vidare till att viktigt tekniskt kunnande och tekniska färdigheter utvecklas.

Kommissionen kommer att mobilisera EU-medel för att förstärka och komplettera de nationella forskningsprogrammen på försvarsområdet. Fokus kommer att ligga på försvarsinriktad forskningssamverkan och teknisk utveckling och på att stimulera samarbetet mellan aktörer inom forskning och teknik i hela EU med beaktande av de prioriteringar för försvarskapaciteten som medlemsstaterna enats om inom EU. En tvåstegsmetod kommer att tillämpas: den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning kommer att leda fram till ett mer omfattande EU-forskningsprogram för försvaret inom nästa fleråriga budgetram.

a.Förberedande åtgärd för försvarsrelaterad forskning

Finansieringsbeslutet som inleder den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning antogs den 11 april . Tillsammans med pilotprojektet är detta första gången som anslag från EU:s budget går till åtgärder inom försvarsrelaterad forskning och teknik.

En budget på 25 miljoner euro har fastställts för 2017. Kommissionen har föreslagit en budget på 40 miljoner euro för 2018 och på 25 miljoner euro för 2019 (90 miljoner euro sammanlagt). Den förberedande åtgärden är inriktad på forskningsområden som har avgörande betydelse för utveckling av centrala försvarssystem. På grundval av prioriteringar fastställda av medlemsstaterna, även via Europeiska försvarsbyrån, rör det sig om ett demonstrationsprojekt inom försvarsrelaterad forskning och teknik samt ett antal åtgärder på områdena kritisk försvarsteknik, framtida och framväxande disruptiv teknik, standardisering och driftskompatibilitet. Strategisk teknisk framsyn kommer också att finansieras.

Europeiska försvarsbyrån verkställer den förberedande åtgärdens arbetsprogram på kommissionens vägnar i överensstämmelse med det delegeringsavtal som undertecknades den 31 maj. Den har värdefull sakkunskap och erfarenhet av att organisera och förvalta forskningsprojekt på försvarsområdet. Dessutom har Europeiska försvarsbyrån hjälpt medlemsstaterna och kommissionen att välja ämnesområden för forskningen och kommer att stödja exploateringen av resultaten.

Vid genomförandet av den förberedande åtgärden kommer kommissionen att bistås av en grupp sakkunniga från medlemsstaterna och av en rådgivande grupp som omfattar experter från näringslivet, forsknings- och teknikorganisationer, högskolor, Europeiska försvarsbyrån och EU:s utrikestjänst.

Särskilda former för genomförandet togs fram i nära samarbete med medlemsstaterna och försvarsindustrin för att beakta särdragen hos försvarsrelaterad forskning. Stödet från EU kommer främst att vara i form av bidrag. De första ansökningsomgångarna publiceras idag. Förslagen kommer att bedömas på grundval av spetskompetens, effekt och kvalitet samt effektivitet vid genomförandet. De kommer att granskas utifrån etiska, rättsliga och samhälleliga aspekter av en grupp experter på försvarsetik och rättsliga frågor.

De första bidragsavtalen kommer förmodligen att undertecknas mot slutet av 2017. Kommissionen kommer att se över genomförandet av den förberedande åtgärden och hur det fortskrider varje år.