P9_TA(2020)0212

EU:s roll för att skydda och återställa världens skogar

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2020 om intensifierade EU-insatser för att skydda och återställa världens skogar (2019/2156(INI))

(2021/C 385/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 11, 191.1 och 208,

— med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol av den 17 april 2018 (1),

— med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling 2015–2030,

— med beaktande av Parisavtalet från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar,

— med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992, den globala strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020 och Aichimålen för biologisk mångfald,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (2),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

— med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati för 2020–2024, EU:s yttre politik för urbefolkningar från 2016, rådets slutsatser om urbefolkningar av den 15 maj 2017 och det europeiska samförståndet om utveckling från 2017,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2018En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018)0773),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2013En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (COM(2013)0659),

— med beaktande av 2013 års slutrapport från kommissionens studie om EU-konsumtionens inverkan på avskogningen (Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation),

— med beaktande av genomförbarhetsstudien från 2018 om alternativ för att förstärka EU:s insatser mot avskogning, beställd av kommissionens generaldirektorat för miljö,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2008Bekämpande av avskogning och skogsdegradering för att motverka klimatförändringen och minskningen av den biologiska mångfalden (COM(2008)0645),

— med beaktande av EU:s handlingsplan från 2003 om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt), de frivilliga partnerskapsavtalen med tredjeländer inom ramen för Flegt samt arbetsplanen för Flegt för åren 2018–2022,

— med beaktande av resolutionen av den 21 mars 2019 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om erkännande av bidraget från människorättsförsvarare inom miljöområdet till åtnjutandet av mänskliga rättigheter, miljöskydd och hållbar utveckling,

— med beaktande av rapporten från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation FAO om situationen för världens skogar 2020,

— med beaktande av FN:s strategiska plan för skog 2017–2030,

— med beaktande av de särskilda rapporterna från FN:s klimatpanel (IPCC) om klimatförändringar, ökenspridning, markförsämring, hållbar markförvaltning, livsmedelstrygghet och flöden av växthusgaser i terrestra ekosystem, och dess femte utvärderingsrapport om klimatförändringar från 2014: effekter, anpassning och sårbarhet,

— med beaktande av den globala bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster av den 31 maj 2019 från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

— med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (3),

— med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (4),

— med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om transparent och ansvarsfull förvaltning av naturresurser i utvecklingsländer: skogarna (5),

— med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om palmolja och avverkning av regnskogar (6),

— med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

— med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för industrifrågor, forskning och energi,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0143/2020), och av följande skäl:

A. Mellan 1990 och 2016 försvann 1,3 miljoner kvadratkilometer av världens skogar, med förödande konsekvenser för den biologiska mångfalden, klimatet, människorna och ekonomin. Trots alla insatser som gjorts hittills finns det ett antal skogsrelaterade internationella åtaganden, såsom mål 15,2 i FN:s mål för hållbar utveckling (7) och mål 5 i Aichikonventionen om biologisk mångfald (8), som inte ser ut att kunna fullgöras ordentligt med dagens politik. Europeiska miljöbyrån noterar i sin rapport The European environment – state and outlook 2020 att Europas skogsareal på det hela taget har varit stabil under de senaste två årtiondena men varnar också för att det har gjorts få framsteg när det gäller bevarandestatusen för skogarnas livsmiljöer och arter sedan 2013 och att mänskligt orsakade störningar utgör hot mot Europas skogar.

B. De 17 målen för hållbar utveckling hör ihop och är odelbara. Framstegen mot hållbart jordbruk, tryggad livsmedelsförsörjning och hållbar skogsförvaltning – centrala inslag i målen för hållbar utveckling – bör göras samtidigt.

C. Skogarna bidrar väsentligt till begränsning av och anpassning till klimatförändringar. Avskogning däremot, särskilt tropisk avskogning, bidrar i hög grad till klimatförändringar. Utsläpp från markanvändning och förändrad markanvändning, främst beroende på avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringarna efter förbränningen av fossila bränslen, och står för nästan 12 % av alla utsläpp av växthusgaser. Skogarna hyser också 80 % av världens biologiska mångfald, bidrar till katastrofriskreducering genom naturbaserade lösningar och erbjuder försörjningsmöjligheter för runt 25 % av världens befolkning. Samtidigt utgör skogarna en stor del av den mark som traditionellt bebos av ursprungsbefolkningar, bidrar till människors välstånd och står för oersättliga kulturella, samhälleliga och andliga värden.

D. På grund av klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald kommer naturliga störningar såsom torka, översvämningar, stormar, skadedjursangrepp, erosion och bränder att inträffa oftare och med större intensitet, vilket även kommer att leda till större skador på världens skogar, enligt FN:s klimatpanel. Att öka investeringarna i naturbaserade lösningar är ett av de mest kostnadseffektiva sätten att ta itu med utsläpp och skydda livsviktiga ekosystem samtidigt som man förbättrar försörjningsmöjligheterna, motståndskraften och livsmedelstryggheten.

E. Det finns ett behov av långtgående, ambitiösa och samordnade åtgärder, understödda av en politisk och samhällelig vilja, för att skydda och återställa världens skogar.

F. Kraftfullare åtgärder för att skydda och återställa skogarna och förstärka deras ekosystem kvantitativt och kvalitativt måste ha en central roll i EU:s och medlemsstaternas hållbarhetspolitik och i uppnåendet av målen i den europeiska gröna given. För att begränsa den globala uppvärmningen och hjälpa till att bekämpa förlusten av biologisk mångfald är det nödvändigt att skogarna skyddas, återställs och brukas på ett sådant sätt att man maximerar deras kapacitet att lagra koldioxid och skydda den biologiska mångfalden. Primärskogar erbjuder mer koldioxidlagring och väsentliga livsmiljöer som saknas i yngre och nyplanterade skogar.

G. Enligt FAO:s rapport om situationen för världens skogar 2020 är jordbrukets utbredning fortsatt den främsta drivkraften bakom avskogningen globalt tillsammans med stadsutbredning, infrastrukturutveckling och gruvdrift. Det behövs ett nära samarbete med EU:s partnerländer och olika intressenter för att stärka innovativ och positiv samverkan mellan jordbruk och skogsbruk för att bygga upp hållbara jordbrukssystem och förbättra livsmedelstryggheten. EU är också indirekt inblandat i avskogning och förstörelse av världens skogar och andra naturliga ekosystem genom import och konsumtion av avskogningsrelaterade råvaror såsom soja, palmolja, gummi, majs, nötkött, läder och kakao. EU:s konsumtion svarar för omkring 10 % av den globala delen av avskogningen konkretiserad i den totala slutliga konsumtionen.

H. En ny undersökning från Global Witness visar att EU-baserade finansinstitut mellan 2013 och 2019 var den huvudsakliga internationella finansieringskällan för sex jordbruksföretag med koppling till skogsförstörelse i Amazonas, Kongobäckenet och Papua Nya Guinea och understödde dem till ett belopp av 7 miljarder EUR (9).

I. De nuvarande frivilliga åtagandena från företagens och bankernas sida för att ta itu med avskogningen har misslyckats med att åstadkomma den beteendeförändring som krävs för att stoppa denna katastrofala miljöförstöring.

J. Den negativa inverkan som direktivet om förnybar energi haft på världens och EU:s skogar har tvingat fram en omarbetning av direktivet (10). De ändringar som införts kommer dock inte att åtgärda problemet.

K. Subventionering av bioenergi från trä bör i stället riktas mot energieffektivitet och förnybar energi.

L. De tillämpliga reglerna i direktivet om förnybar energi bygger på uppfattningen att renodlade energiskördar är hållbara och klimatneutrala och möjliggör förnyelse av källan inom en lämplig tidsperiod. Denna uppfattning är felaktig.

M. Det kommer att krävas åtgärder på alla nivåer, däribland lagstiftningsåtgärder och striktare efterlevnad av befintlig lagstiftning, och betydande offentliga och privata investeringar för att skydda världens skogar och andra naturliga ekosystem effektivare. Detta kan bara uppnås genom att man säkerställer politisk samstämmighet mellan alla sektorer och mellan EU:s inre och yttre politik genom tillämpning av principen om att inte vålla skada.

N. Ett förstärkt skydd och återställande av skogar och andra naturliga ekosystem, samt ett hållbart skogsbruk, är viktigt för att bevara försörjningsmöjligheterna för ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, ge möjligheter till social och ekonomisk utveckling och jobbskapande och möjliggöra utveckling av hållbara bioekonomier samtidigt som ekosystemtjänsterna förbättras och den biologiska mångfalden skyddas. Skogen är en grön ekonomisk sektor med potential att skapa mellan 10 och 16 miljoner arbetstillfällen världen över.

O. Mangroveskogar tillhandahåller viktiga ekosystemtjänster då de lagrar stora mängder kol, är en viktig lekplats för många arter av korallrevsfiskar och skyddar korallreven från näringsämnesbelastningar och sediment samt kustområden från översvämningar. Fram till nyligen täckte mangroveskogarna mer än tre fjärdedelar av alla tropiska kuster, men över hälften av dem har gått förlorade på grund av kustexploatering, vattenbruk, föroreningar och ohållbar användning.

P. Omvandlingen av mangroveskogar står för 10 % av koldioxidutsläppen från avskogning, trots att mangroveskogarna endast utgör 0,7 % av de tropiska skogarna (11).

Q. De ekonomiska medel som EU tillhandahåller för att stödja skyddet och återställandet av skogar och en hållbar skogsförvaltning i partnerländer är otillräckliga sett till problemets omfattning. Skydd, återställande och hållbar förvaltning av skogar och naturliga ekosystem, samt tillhörande sidovinster och människorättsaspekter, måste integreras på ett bättre sätt i EU:s finansieringsmekanismer.

R. EU och dess medlemsstater har en lång tradition av och sakkunskap i hållbar skogsförvaltning och kan utnyttja detta för att bistå andra länder med kapacitetsuppbyggnad på detta område.

S. Ursprungsbefolkningar, lokalsamhällen och miljöförsvarare blir allt oftare föremål för hot och trakasserier, samtidigt som de utsätts för människorättskränkningar i sina försök att skydda sina skogar, sin mark och sin miljö.

T. Sannolikheten för att patogener som virus ska spridas från vilda djur och tamdjur till människor (zoonoser) kan komma att öka när naturliga ekosystem förstörs och förändras.

U. För en hållbar och effektiv skogspolitik krävs det tillförlitlig information om skogsresurserna, om deras tillstånd och om hur de förvaltas och används, tillsammans med tillförlitlig information om förändrad markanvändning.

V. Skogen och den skogsbaserade värdekedjan är grundläggande för vidareutvecklingen av den cirkulära bioekonomin genom att skapa arbetstillfällen och ekonomiskt välstånd på landsbygden och i städer, begränsa klimatförändringarna och erbjuda hälsomässiga vinster.

1. Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar och ser det som en god grund för beslutsamma åtgärder. Parlamentet instämmer i de fem prioriteringar som läggs fram i meddelandet. Parlamentet understryker att dessa prioriteringar alla är nödvändiga för att stoppa och vända avskogningen och förstörelsen av naturliga ekosystem, särskilt skogar, samt förlusten av biologisk mångfald och tillhörande människorättskränkningar, och att de behöver genomföras snabbt och samstämt. Parlamentet erinrar dock om att EU och dess medlemsstater borde vara ambitiösare i sina åtgärder för att fullgöra sina åtaganden och ta tag i den akuta frågan om avskogning och skogsförstörelse världen över. Parlamentet understryker vikten av en heltäckande uppsättning åtgärder och initiativ, däribland ny lagstiftning, som är effektiva, kompletterande och verkställbara och inbegriper övervakning.

2. Europaparlamentet understryker vikten av att ta fasta på EU:s behörighet, ansvar och tillgängliga medel inom skogsskydd, vilket även inbegriper europeiska skogar som en del av världens skogar, inom ramen för EU:s miljöpolitik. Parlamentet upprepar att framgången för våra yttre åtgärder och våra partners insatser för att skydda sina skogar hänger på hur pass effektiva och ambitiösa vi är när det gäller vårt naturarv. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att, i linje med den europeiska gröna given och strategin för biologisk mångfald 2030, säkerställa högsta möjliga miljöskyddsstandarder och större konsekvens i uppgiften att skydda och återställa skogarna både inom EU och i sina yttre åtgärder.

3. Europaparlamentet erinrar om att EU och dess medlemsstater förväntas vidta brådskande åtgärder för att skydda och återställa skogen och fullgöra sina åtaganden enligt målen för hållbar utveckling, Parisavtalet, den globala strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020 samt FN:s strategiska plan för skog 2017–2030 och dess globala mål för skogen.

4. Europaparlamentet lyfter fram skogens roll för att öka motståndskraften mot klimatförändringarnas negativa effekter. Parlamentet understryker att det behövs konkreta och effektiva åtgärder i klimatanpassningsstrategier och -planer där man arbetar in synergier mellan begränsning och anpassning.

5. Europaparlamentet lyfter fram skogens positiva bidrag till människors hälsa och livskvalitet samt dess höga miljövärde i fråga om att binda koldioxid, lagra vatten, kontrollera erosion och skydda mot jordskred.

6. Europaparlamentet understryker att drivkrafterna bakom avskogningen går utanför själva skogssektorn och hänger samman med en mängd olika frågor, såsom besittningsrättsliga förhållanden, skydd av ursprungsbefolkningars rättigheter, jordbrukspolitik, klimatförändringar, demokrati, mänskliga rättigheter och politisk frihet.

7. Europaparlamentet betonar att kvinnor från ursprungsbefolkningar och kvinnliga jordbrukare spelar en central roll i skyddet av skogarnas ekosystem. Parlamentet noterar dock med oro att det saknas kvinnligt deltagande och medinflytande i förvaltningen av naturresurser. Parlamentet anser att jämställdhet inom skogsbruksutbildning är av avgörande betydelse för en hållbar skogsförvaltning och bör återspeglas i EU:s handlingsplan om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt).

8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna för att ta ett helhetsgrepp på avskogningen genom en enhetlig politisk ram och att samtidigt säkerställa bevarandet av ekosystemen. Parlamentet erinrar om vikten av att följa FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet stöder de pågående förhandlingarna om att skapa ett bindande FN-instrument för transnationella företag och andra företag i fråga om mänskliga rättigheter och betonar vikten av att EU proaktivt medverkar i den processen.

9. Europaparlamentet instämmer i och framhåller hänvisningen i kommissionens meddelande till primärskogarnas oersättliga karaktär och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna att skyddet av urskogar ger en enastående fördel när det gäller att begränsa klimatförändringarna genom de stora och långlivade kollagren i deras ekosystem. Parlamentet betonar att återbeskogning som är förenlig med skyddet och förstärkningen av lokala ekosystem kan bidra till uppnåendet av klimatneutralitetsmålet till 2050, men konstaterar samtidigt att nyplanterad skog inte kan ersätta primärskog. Parlamentet poängterar att värnandet av skogarna bör vara en politisk prioritering för EU. Parlamentet betonar att EU bör föregå med gott exempel och se till att dess egna och dess medlemsstaters internationella sociala och miljömässiga åtaganden fullgörs, bland annat inom klimat, biologisk mångfald och mänskliga rättigheter.

10. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att befintliga prioriteringsområden verkligen fullföljs och att inbegripa bindande mål för skydd och återställande av skogarnas ekosystem, särskilt primärskogar, som en del av EU:s framtida skogsstrategi, som bör vara i full överensstämmelse med förslaget i EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 om bindande mål för återställande och skyddsområden. Parlamentet understryker vikten av att dessa åtgärder får adekvat stöd och finansiering.

11. Europaparlamentet understryker att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt mangroveskogar och skogar i kustområden, som är särskilt påverkade av klimatförändringarna och som utgör en utmärkt möjlighet för bevarande-, anpassnings- och begränsningsstrategier. Parlamentet beklagar att kommissionens meddelande överhuvudtaget inte nämner mangroveskogar. Parlamentet betonar att 80 % av den biologiska mångfalden på land återfinns i skogar och att mangroveskogar är viktiga med tanke på både klimatet och den biologiska mångfalden samt för lokalsamhällenas försörjningsmöjligheter.

12. Europaparlamentet framhåller civilsamhällets roll för miljöskydd och hållbar konsumtion och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samband med skogsrelaterade och markanvändningsrelaterade åtgärder säkerställa full insyn och möjlighet till deltagande för allmänheten för att förhindra avskogning och skogsförstörelse, främja skogsskydd och hållbar skogsförvaltning och stödja skyddet och återställandet av naturliga skogar på regional och global nivå. Parlamentet framhåller vikten av att upprätta en plattform för en flerpartsdialog och medlemsstatsdialog om avskogning, skogsförstörelse och möjligheter att öka världens skogsareal på ett hållbart sätt med målet att bygga upp allianser, göra gemensamma åtaganden, hejda avskogningen och utbyta erfarenheter och information.

13. Europaparlamentet framhåller nyckelrollen, rättigheterna och stödbehovet hos ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, inte minst kvinnor, i skyddet av världens skogar och i beslutsfattandet om dessa skogar. Parlamentet är dessutom på det klara med de hot och människorättskränkningar som de tvingas utstå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att beakta deras roll och att involvera dem i utformningen, antagandet, genomförandet och efterlevnadskontrollen av skogsskyddsåtgärder på både global nivå, EU-nivå, nationell nivå och subnationell nivå.

14. Europaparlamentet påminner om att många jordbrukare är medvetna om skogen som en integrerad och nödvändig del av landskapet på grund av dess viktiga ekologiska, ekonomiska och sociala funktioner och att jordbrukare historiskt sett har månat om att skydda, använda och förnya skogen och gör så än i dag. Parlamentet konstaterar att vissa lokalsamhällen och ursprungsbefolkningar har använt traditionella jordbruksmetoder i hundratals år för att bevara skogarna med sin särskilda förståelse för hållbar markanvändning.

15. Europaparlamentet påminner om att ursprungsbefolkningar, lokalsamhällen, småbrukare och kvinnor innehar oumbärlig kunskap om skogar och är starkt beroende av denna. Parlamentet uppmanar EU att se till att deras markbesittningsrätt och mänskliga rättigheter erkänns som en fråga om social rättvisa, i enlighet med FAO:s fakultativa riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markområden, fiskevatten och skogar, FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169, och att de verkligen deltar i utformningen och genomförandet av sådana EU-utvecklingsprogram som påverkar dem och i efterlevnadskontrollen av skogsskyddsåtgärder, med avstamp i erfarenheterna från Flegtprogrammet.

16. Europaparlamentet påminner om betydelsen av adekvat tillgång till rättslig prövning, rättsmedel och ändamålsenligt skydd för visselblåsare i naturresursexporterande länder för att säkerställa att lagstiftning och initiativ fungerar effektivt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka stödet till miljö- och skogsaktivister i EU och hela världen.

17. Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att öka hållbarheten och insynen i leveranskedjor och investeringar för att säkerställa konsumtion av produkter från avskogningsfria leveranskedjor. Parlamentet upprepar betydelsen av en heltäckande uppsättning åtgärder och initiativ i detta avseende.

18. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av sådana åtgärder och initiativ även beakta hur dessa på bästa sätt kan bidra till skyddet av andra viktiga naturliga ekosystem som är allvarligt hotade av förstörelse eller omvandling.

19. Europaparlamentet anser att en enhetlig definition av begreppet avskogningsfri leveranskedja är avgörande för att åtgärda problemet med råvaror som bidrar till avskogning, och uppmanar kommissionen att föreslå en ambitiös definition. Parlamentet framhåller i detta sammanhang den starka kopplingen mellan skogsbaserade värdekedjor och målen för hållbar utveckling.

20. Europaparlamentet konstaterar att främjande av transparenta certifieringssystem för avskogningsfria råvaror är ett av flera lämpliga verktyg. Parlamentet påpekar dock att huvudsyftet med sådana system måste vara att bekämpa avskogning.

21. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål genomföra studier om certifierings- och verifieringssystemen inom skogssektorn och för träbaserade produkter och om certifieringssystem för avskogningsfria råvaror. Kommissionen uppmanas att överlämna dessa studier till parlamentet för vidare bedömning tillsammans med de föreslagna uppföljningsinsatserna och åtgärderna för att uppmuntra till strängare standarder och säkerställa insyn i certifierings- och tredjepartsverifieringssystemen.

22. Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande om att ytterligare integrera avskogningshänsyn i EU:s miljömärke, i grön offentlig upphandling och i andra initiativ inom ramen för den cirkulära ekonomin som ett led i en omfattande uppsättning åtgärder och initiativ för att säkerställa avskogningsfria leveranskedjor.

23. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett konsekvensbedömt förslag till en EU-rättslig ram på grundval av tillbörlig aktsamhet i syfte att säkerställa hållbara och avskogningsfria leveranskedjor för produkter och råvaror som släpps ut på EU-marknaden, med särskilt fokus på att ta itu med de huvudsakliga drivkrafterna bakom importerad avskogning. Parlamentet betonar att en sådan ram bör vara verkställbar och i linje med internationella standarder och skyldigheter, bör tillämpas på hela leveranskedjan när en omsorgsfull utvärdering har kommit fram till att den är funktionell och tillämplig på alla marknadsaktörer, däribland små och medelstora företag, och bör åtföljas av en robust efterlevnadsmekanism med effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder. Parlamentet påpekar att EU:s åtgärder i detta avseende inte bör leda till inkomstförluster för människor i utvecklingsländer utan till nya ekonomiska möjligheter och en övergripande omvandling till en mer hållbar ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att uttala sitt stöd i frågan om hållbarhet i leveranskedjor, inbegripet avskogning och skogsförstörelse, inom relevanta internationella forum för råvaruhandel.

24. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram krav på tillbörlig aktsamhet för finansinstitut för att identifiera, förhindra och begränsa miljörelaterade, sociala och människorättsliga konsekvenser av EU-driven avskogning, så att man garanterar att ingen EU-baserad finans- eller bankenhet vare sig direkt eller indirekt har koppling till avskogning, skogsförstörelse, omvandling eller försämring av naturliga ekosystem eller människorättskränkningar.

25. Europaparlamentet framhåller skogsägarnas och skogsförvaltarnas roll för att säkerställa en hållbar skogsutveckling. Parlamentet framhåller att den europeiska skogsindustrin kan bidra till att främja globala standarder för hållbar skogsförvaltning. Parlamentet anser att den europeiska industrin, små och medelstora företag och mikroföretag i skogssektorn också bör spela en roll i dialogen med partnerländerna om hur hållbarhet kan främjas ytterligare genom hela värdekedjan.

26. Europaparlamentet uppmanar den privata sektorn att vara mer proaktiv i kampen mot avskogningen i sina leveranskedjor och investeringar genom att uppfylla sina avskogningsåtaganden och säkerställa full insyn i efterlevnaden av dessa åtaganden. Parlamentet framhåller behovet av att mobilisera privata investeringar för att ta itu med drivkrafterna bakom avskogningen och förverkliga målen för hållbar utveckling och Parisavtalet. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att fördjupa samarbetet med den privata sektorn och att ta fram lämpliga verktyg för att skapa incitament för dem som vill gå före, baserat på principen om delat ansvar. Parlamentet välkomnar den pågående översynen av direktivet om icke-finansiell rapportering ( 12 ) och uppmanar kommissionen att förbättra kvaliteten på och omfattningen av icke-finansiell information, särskilt om miljöaspekter, och att främja integreringen av skogsrelevanta hänsyn i företagens sociala ansvar. Parlamentet erinrar vidare om vikten av att följa FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet stöder de pågående förhandlingarna om att skapa ett bindande FN-instrument för transnationella företag och andra företag i fråga om mänskliga rättigheter och betonar vikten av att EU proaktivt medverkar i den processen.

27. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med den privata sektorn och andra utvecklingsaktörer, utvärdera nya lösningar för katastrofriskfinansiering och försäkring mot katastrofer som drabbar stora mängder skog.

28. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja och stimulera industridriven innovation och initiativ för att öka hållbarheten i värdekedjorna.

29. Europaparlamentet anser att de finansiella strömmarna, såväl privata som offentliga, i relevanta industrisektorer måste styras över till verksamhet som inte orsakar avskogning. Parlamentet erinrar om att kommissionen senast den 31 december 2021 bör bedöma de erforderliga bestämmelserna för att utvidga taxonomiförordningens ( 13 ) tillämpningsområde till ekonomisk verksamhet som orsakar avsevärd skada på den miljömässiga hållbarheten.

30. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att effektivt utnyttja blandade finansieringsmekanismer för att locka finansiering från den privata sektorn till återställandet av skogar.

31. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå särskilda åtgärder för att stärka den politiska och lagstiftningsmässiga ramen till stöd för skyddet och återställandet av skogar och en hållbar skogsförvaltning på global nivå samt att tillhandahålla vägledning och särskilda åtgärder om hållbar markanvändningsplanering. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och med tredjeländer. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att uppmuntra rättsliga reformer i producentländer, som bör genomföras med ett ändamålsenligt och meningsfullt deltagande av alla berörda parter, däribland det civila samhället, ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, med särskild uppmärksamhet ägnad åt ett ändamålsenligt deltagande för kvinnor.

32. Europaparlamentet betonar vikten av att främja hållbar skogsförvaltning och en hållbar bioekonomi. Parlamentet inser att modeller för hållbar skogsförvaltning och en hållbar markanvändning globalt kan bidra till att förhindra avskogning och skogsförstörelse och bör utgå från högsta möjliga hållbarhetsstandarder som förenar ekonomisk, miljömässig och samhällelig hållbarhet, med skydd av biologisk mångfald och värdefulla kolsänkor som centrala inslag, samtidigt som man slår vakt om deras inneboende värde, produktivitet och ekosystemtjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja hållbart skogs- och jordbruk och att utveckla incitamentsmekanismer för småbrukare och lokalsamhällen i partnerländer för att upprätthålla och förbättra ekosystemtjänster och produkter som kommer från hållbart skogs- och jordbruk. Parlamentet framhåller skogsjordbrukssystemens betydelse för jordbruksproduktion, diversifiering, begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt förebyggande av ökenspridning. Parlamentet påpekar att dessa skogsjordbrukssystem kännetecknas av effektivare markanvändning än andra jordbrukssystem. Parlamentet efterlyser en förändring för att systematiskt ge incitament till befintliga skogsjordbrukssystem med högt naturvärde, underlätta deras återställande och tillhandahålla kapacitetsuppbyggnad för att rationalisera denna produktionsmetod.

33. Europaparlamentet framhåller att Horisont 2020 redan har finansierat betydande forskning och innovation inom omställning till mer hållbara markanvändningsmetoder och leveranskedjor i syfte att hejda avskogningen och skogsförstörelsen. Parlamentet efterlyser ökad finansiering så att Horisont Europa kan fortsätta att ge stöd på dessa områden.

34. Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och dess ministerförklaring från Katowice om skogens roll för klimatet, som antogs av världssamfundet den 12 december 2018 och i vilken man framhåller betydelsen av skogar och träanvändning för klimatskyddet och placerar dessa frågor i en kontext tillsammans med andra internationella skogsrelaterade mål och beslut. Parlamentet konstaterar, i likhet med vad som slås fast i förklaringen, att dessa mål endast kan nås genom en mångfunktionell och aktiv skogsförvaltning, vilket innebär en förvaltning som beaktar och balanserar alla skogsrelaterade mål såsom koldioxidlagring, art- och markskydd, råvaruutvinning, rekreation och livsmedelsproduktion.

35. Europaparlamentet betonar att skogsbruket, tillsammans med jordbruket, har en avgörande roll i förvaltningen av naturresurser och markanvändningen i landsbygdsområden i EU och världen. Parlamentet erkänner i detta sammanhang skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller skogsförvaltning, skogsägande, skogsjordbruk och möjligheter.

36. Europaparlamentet framhåller att metoderna för att nå målen i paketet om ren energi för alla i EU inte får leda till avskogning och skogsförstörelse i andra delar av världen. Därför uppmanar parlamentet kommissionen att senast 2021 se över de relevanta aspekterna i den rapport som åtföljer kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 ( 14 ) och att vid behov, utan onödigt dröjsmål och under alla omständigheter före 2023, revidera den förordningen på grundval av det vetenskapliga kunskapsläget och i enlighet med försiktighetsprincipen. Parlamentet ber kommissionen att omvärdera uppgifterna om soja och att fasa ut biobränslen med hög risk för indirekt ändrad markanvändning så snart som möjligt och senast 2030.

37. Europaparlamentet framhåller behovet av att minska EU:s konsumtion av trä och träbaserade produkter genom att främja en mer cirkulär ekonomi, minimera avfallsgenereringen och främja konsumenternas medvetenhet om de ekologiska konsekvenserna av träbaserade varor.

38. Europaparlamentet påminner om skrivelsen från över 700 forskare som manar till en vetenskapligt förnuftig revidering av direktivet om förnybar energi, i synnerhet genom att vissa typer av träbiomassa inte ska få tillgodoräknas i måluppfyllelsen och inte berättiga till stöd.

39. Europaparlamentet dömer ut den ökade användningen av trä för biobränsle och bioenergi, som skapar ett tryck på EU:s och världens skogar mot bakgrund av den stigande efterfrågan på energi från förnybara källor.

40. Europaparlamentet konstaterar att det vid COP23 visade sig att ett antal länder, som är rika på primärskogar med stor biologisk mångfald och som representerar hälften av världens befolkning, har ambitionen att öka användningen av trä och andra växtmaterial för att producera energi ( 15 ) . Parlamentet upprepar att EU inte bör vara ett dåligt föredöme och måste se till att de regler som styr politiken för förnybar energi inte leder till decimerade och förstörda ekosystem.

41. Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att ta full hänsyn till de effekter som den ökade användningen av biobränslen har på avskogningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att reformera EU:s bioenergipolitik i grunden, närmare bestämt genom att revidera direktivet om förnybar energi.

42. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa effektiva åtgärder för hållbar produktion och användning av trädbränslen, bland annat med anknytning till den omfattande importen av träpellets till EU och de möjliga risker som denna import utgör för skogar i tredjeländer. Parlamentet anser att principen om kaskadanvändning bör uppmuntras och att den kan användas som ett bra sätt att förbättra resurseffektiviteten.

43. Europaparlamentet påminner om att runt 2,6 miljarder människor i världen använder traditionell biomassa för matlagning, främst trä och träkol, och att nästan tre fjärdedelar av dem saknar tillgång till effektiva spisar. Parlamentet uppmanar EU att öka stödet till tredjeländer för att ställa om till hållbara och förnybara energikällor och minska påfrestningarna från avskogning till följd av att trä används som bränsle. Parlamentet betonar att tredjeländers energisystem, om de var mer decentraliserade, skulle möjliggöra en oproblematisk omställning till hållbara förnybara energikällor.

44. Europaparlamentet konstaterar att jordbrukets sociala och ekonomiska betydelse blir allt större i och med att världens befolkning växer och kräver ökad produktion av livsmedel och jordbruksråvaror samtidigt som klimatförändringarna måste bekämpas. Parlamentet noterar med oro att 14 % av världens livsmedel beräknas gå förlorade vid skörd, slakt och fångst ( 16 ) och betonar att det behövs samstämda åtgärder för att förhindra svinn och avfall genom hela livsmedelskedjan och reagera snabbt på kriser som kan orsaka livsmedelsbrist.

45. Europaparlamentet betonar vikten av att främja hållbara kostvanor genom att öka konsumenternas medvetenhet om effekterna av konsumtionsmönster samt informera om kostvanor som är bättre för människors hälsa och har ett mindre miljöavtryck.

46. Europaparlamentet understryker behovet av ytterligare betydande framsteg för att utveckla och genomföra en EU-strategi för proteingrödor och säkerställa en robust produktion av proteingrödor inom EU, i syfte att minska riskerna för avskogning kopplade till dessa grödor i övriga regioner i världen, minska importberoendet och minska trycket på skogen på grund av ändrad markanvändning. Parlamentet framhåller att sådana framsteg bör göras genom bland annat mer omfattande växelbruk tillsammans med stöd och vägledning till jordbrukare i områden som lämpar sig för odling av proteingrödor, och att sådana åtgärder skulle minska importberoendet, avskogningen, skogsförstörelsen och trycket på skogen till följd av ändrad markanvändning. Parlamentet efterlyser därför hållbarhetskriterier för import av vegetabiliskt protein.

47. Europaparlamentet anser att drivkrafterna bakom avskogningen bör beaktas i en EU-policyram för att säkerställa en konsekvent skogspolitik och minska trycket på skogarna. Parlamentet anser att en sådan policyram skulle uppmuntra ett alltmer innovativt, hållbart och effektivt jordbruk inom och utanför EU och minska livsmedelsförlusterna i livsmedelskedjan genom ny teknik. De mål som anges i ramen kan uppnås genom att jordbrukarna enkelt får tillgång till finansiering för att införskaffa den senaste tekniken för precisionsjordbruk.

48. Europaparlamentet betonar att jordbrukarna, som ju står i centrum för våra grundläggande jordbruks- och livsmedelsbehov, i sitt arbete är beroende av naturresurser såsom jord, vatten och skog. Parlamentet konstaterar att man måste erkänna skogarnas mångfunktionalitet för att nå en god förvaltning av vårt skogsbestånd. Parlamentet understryker att de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna – från traditionell produktion av trä och andra produkter till ekosystemtjänster, biologisk mångfald och andra miljövinster, såsom upptag och lagring av koldioxid, förebyggande av markerosion och förbättrad luft- och vattenkvalitet – alla är sammankopplade och beroende av varandra. Sådana aspekter kräver en heltäckande och sammanhållen strategi för att skydda, återställa och förvalta skogar och bekämpa avskogningsproblemet.

49. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att harmonisera uppgifterna och förbättra informations- och uppgiftstillgången via befintliga och nya övervaknings- och utvärderingsverktyg för EU:s och världens skogar och att se till att informationen sprids i en form som är lättillgänglig, användarvänlig och lättbegriplig för tillsynsmyndigheterna och de brottsbekämpande myndigheterna, allmänheten, konsumenterna och den privata sektorn och redo att användas av beslutsfattarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sin statistik om vilka volymer trävaror de handlar upp, tillsammans med angivelse av hur mycket hållbart, lagligt eller Flegtlicensierat material som kan finnas med i deras upphandling.

50. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att förbättra tillgången till, kvaliteten på och harmoniseringen av tillförlitlig information om skogsresurser och förändrad markanvändning, så att denna kan ligga till grund för policyutformningen genom deltagande från ett brett spektrum av intressenter, även i partnerländer.

51. Europaparlamentet framhåller att trovärdig och tillförlitlig skogsövervakning och informationsdelning är grundläggande för att förbättra skogsstyrningen och underlätta efterlevnaden av åtagandena om noll avskogning i partnerländer. Parlamentet uppmanar EU att öka sitt ekonomiska och tekniska stöd till partnerländerna för att åstadkomma detta och hjälpa dem att utveckla den sakkunskap som krävs för att förbättra de lokala skogsförvaltningsstrukturerna och ansvarsutkrävandet.

52. Europaparlamentet betonar att olaglig avverkning är något som inte bara pågår i tredjeländer, utan även i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att agera beslutsamt för att förhindra och bekämpa olaglig avverkning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt system för övervakning och bevarande av skogar baserat på ett övervakningssystem som använder GNSS (Galileo och Copernicus) och marknät för att övervaka avverkningsrelaterad verksamhet, från själva avverkningsplatsen till träbearbetningsföretagens införsel- och utförselplatser. Parlamentet betonar att kommissionen bör inrikta sig på att förebygga olaglig avverkning genom att förbättra tillämpningen av timmerförordningen ( 17 ) och Flegt. Parlamentet understryker behovet av att öka allmänhetens medvetenhet om de sociala och ekonomiska följderna av olaglig avverkning och skogsrelaterade brott.

53. Europaparlamentet påminner om att risken för skogsbränder förväntas öka på grund av klimatförändringarna. Parlamentet understryker därför behovet av att avsevärt stärka förebyggandet och beredskapen genom internationellt samarbete kring verktyg för tidig varning, katastrofresiliens och riskreducerande åtgärder. Parlamentet rekommenderar kommissionen att fortsätta att stödja utvecklingen av globala (såsom det globala informationssystemet för skogsbränder) och regionala (såsom Europeiska informationssystemet för skogsbränder) informationssystem för att övervaka påverkan från skogsbränder. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sin expertis och utöka användningen av satellitsystemet Copernicus Redd+ för att stödja den globala övervakningen av skogsrisker och avskogning i samarbete med tredjeländer.

54. Europaparlamentet upprepar att EU:s handels- och investeringspolitik bör omfatta bindande och verkställbara kapitel om hållbar utveckling som fullt ut respekterar internationella åtaganden, i synnerhet Parisavtalet, och är förenliga med Världshandelsorganisationens (WTO) regler. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att göra Parisavtalet till ett väsentligt inslag i alla framtida handels- och investeringsavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla framtida handels- och investeringsavtal, både övergripande avtal och relevanta delavtal, innehåller bindande och verkställbara bestämmelser, bl.a. om korruption med koppling till olaglig avverkning, för att förhindra avskogning och skogsförstörelse.

55. Europaparlamentet välkomnar principen att ”inte vålla skada”, som lyfts fram i meddelandet om den europeiska gröna given. I detta sammanhang rekommenderar parlamentet att kommissionen gör en bättre bedömning av befintliga handelsavtals inverkan på avskogning och ser till att ambitiösare bestämmelser om skogsskydd, biologisk mångfald och hållbart skogsbruk arbetas in i kapitlen om handel och hållbar utveckling i alla frihandels- och investeringsavtal.

56. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att handelsavtals effekter på tillståndet i skogarna, den biologiska mångfalden och de mänskliga rättigheterna utvärderas systematiskt i samband med hållbarhetsbedömningar och andra relevanta bedömningsmetoder, i samråd med relevanta intressenter, och att resultaten av dessa bedömningar sedan beaktas fullt ut när sådana avtal förhandlas fram och ingås.

57. Europaparlamentet framhåller behovet av att ytterligare förbättra tillämpningen och efterlevnadskontrollen av timmerförordningen för att på bästa sätt bekämpa handel med importerat och inhemskt, olagligen avverkat timmer och relaterade trävaror. Parlamentet konstaterar vidare att importerat timmer och importerade trävaror bör kontrolleras noggrannare vid EU:s gränser för att säkerställa att de importerade produkterna verkligen uppfyller de nödvändiga kriterierna för att släppas ut på EU:s marknad. Parlamentet erinrar om att konflikttimmer redan är ett åtgärdsområde i handlingsplanen för Flegt men att arbetet med att ta tag i denna fråga inte har varit tillräckligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att infria sin utfästelse om att utvidga timmerförordningens bestämmelse om skyldighet att visa tillbörlig aktsamhet så att den i samband med den kommande översynen också omfattar konflikttimmer. Parlamentet betonar att en skärpning av dagens politik måste gå hand i hand med ökad enhetlighet inom politiken för att inte EU:s politik, däribland handelspolitiken, ska skapa negativa effekter för miljö eller människor.

58. Europaparlamentet konstaterar att importen av timmer och trävaror till EU inte övervakas tillräckligt i dagsläget, särskilt när det gäller att kontrollera att produkterna uppfyller de nödvändiga kriterierna för införsel i EU.

59. Europaparlamentet påminner om att de frivilliga partnerskapsavtalen inom Flegt finns till för att erbjuda en rättslig ram som ska säkerställa att allt timmer och alla trävaror som importeras till EU från de partnerländer som omfattas av dessa avtal har producerats på laglig väg. Parlamentet betonar att de frivilliga partnerskapsavtalen överlag är avsedda att sporra till ett systemskifte inom skogsbranschen, så att skogarna sköts på ett hållbart sätt, olaglig avverkning fås bort och stöd ges till insatser i hela världen för att hejda avskogning och skogsförstörelse. Parlamentet understryker att de frivilliga partnerskapsavtalen erbjuder en viktig rättslig ram för både EU och dess partnerländer, vilken möjliggjorts tack vare det goda samarbetet och engagemanget från de berörda länderna.

60. Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts genom de frivilliga Flegt-partnerskapsavtalen och den ökade dialogen mellan regeringar, industrin och det civila samhället i flera länder till följd av processen med frivilliga partnerskapsavtal. Parlamentet konstaterar att sju länder till dags dato ratificerat frivilliga partnerskapsavtal med EU (Centralafrikanska republiken, Ghana, Indonesien, Kamerun, Liberia, Republiken Kongo och Vietnam) och att Indonesien är det första och hittills enda landet bland dessa med både frivilligt partnerskapsavtal och Flegtlicensiering, som har varit i bruk sedan 2016, vartill kommer att EU har slutfört förhandlingar och paraferat frivilliga partnerskapsavtal med Honduras och Guyana samt att förhandlingar pågår med sex andra länder (Demokratiska republiken Kongo, Elfenbenskusten, Gabon, Laos, Thailand och Malaysia). Parlamentet betonar att de frivilliga partnerskapsavtalen utgör en mycket effektiv ram för inrättandet av goda partnerskap med dessa länder och att man bör verka för nya frivilliga partnerskapsavtal med ytterligare partner. Parlamentet är övertygat om att EU bör fortsätta att samarbeta med länder som har tecknat ett frivilligt Flegt-partnerskapsavtal för att säkerställa att det förblir ett attraktivt alternativ till exportmarknader med mindre stränga miljönormer. Parlamentet bekräftar att Flegtförordningen ( 18 ) och EU:s timmerförordning är viktiga för att inte olagligt avverkat timmer ska komma in på EU:s marknad. Parlamentet uppmanar EU att öka anslagen till Flegt. Parlamentet välkomnar kommissionens kommande kontroll av Flegtförordningens och timmerförordningens ändamålsenlighet och ser den som ett tillfälle att skärpa kontrollen av deras efterlevnad och utvidga deras tillämpningsområde.

61. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid skärpning av dagens politik säkerställa samstämdheten mellan de frivilliga Flegt-partnerskapsavtalen och all annan EU-politik, också utvecklings-, miljö-, jordbruks- och handelspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att i framtida bilaterala eller multilaterala handelsrelaterade avtal förhandla fram normer för timmerimporten, för att de framgångar som uppnåtts med timmerproducerande länder via handlingsplanen för Flegt inte ska undergrävas.

62. Europaparlamentet anser att processen för Flegtlicensiering kompletterar frivillig tredjepartscertifiering och att det är särskilt fördelaktigt för mindre verksamhetsutövare som ofta har svårt att erhålla certifiering genom system i den privata sektorn.

63. Europaparlamentet uppmanar EU att stärka det internationella samarbetet genom att göra mer inom ramen för centrala internationella forum, bland dem WTO och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Parlamentet uppmanar kommissionen att söka efter vägar till multi-, pluri- eller bilateralt samarbete – bland annat påskyndade WTO-förhandlingar om ett avtal om miljövaror – med handelspartner och andra importländer i kampen mot avskogning och klimatförändringar till följd av import, samtidigt som man värnar om möjligheterna till laglig handel och stärker hållbar markförvaltning och hållbart jordbruk, liksom också markägorätt och goda styrelseformer i tredjeländer.

64. Europaparlamentet betonar att det i alla nya handelsavtal, också handelsavtalet med Mercosur och andra, ingår tydliga åtaganden mot avskogning.

65. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att börja använda antidumpningsförordningens ( 19 ) nya bestämmelser om miljö- och klimatpolitik.

66. Europaparlamentet uppmanar EU att knyta starkare band mellan handels- och utvecklingspolitiken, bland annat genom att bättre genomföra reglerna för det allmänna preferenssystemet plus (GSP+) i partnerländerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med mottagarna av GSP+-förmåner arbeta med handlingsplaner för skogsskötsel för att säkerställa att deras miljöåtaganden infrias.

67. Europaparlamentet betonar att klimatnödläget och konsekvenserna av den massiva förlusten av biologisk mångfald utgör ett allvarligt hot mot de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU och Europeiska utrikestjänsten att noggrant bedöma hur deras yttre åtgärder bäst kan bidra till en holistisk och människorättsbaserad strategi som syftar till att stoppa förlusten av biologisk mångfald, avskogningen och skogsförstörelsen. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att främja biologisk mångfald som en mänsklig rättighet i den globala ramen för biologisk mångfald för perioden efter 2020.

68. Europaparlamentet framhåller vikten av att underlätta en inkluderande partnerskapsstrategi på alla nivåer med tredjeländer för att ytterligare bekämpa avskogning och skogsförstörelse, stärka en hållbar markförvaltning och ett hållbart jordbruk, liksom besittningsrättsliga förhållanden och goda styrelseformer, och att samtidigt respektera de mänskliga rättigheterna samt rättigheterna för ursprungsbefolkningar, småbrukare och lokalsamhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka samarbetet med tredjeländer genom tekniskt bistånd, utbyte av information och god praxis för bevarande, skydd och hållbar användning av skogar, cirkulär ekonomi, hållbar bioekonomi, förnybar energi, hållbart smart jordbruk, agroekologi och skogsjordbruk, och att samtidigt ge ett erkännande åt hållbarhetsinitiativ från den privata sektorn, såsom system för rättvis handel. Parlamentet insisterar på att den europeiska gröna givens externa dimension bör stärkas ytterligare genom allianser och partnerskap som syftar till att ta itu med globala utmaningar såsom klimatförändringar och biologisk mångfald, samtidigt som socioekonomisk utveckling i partnerländerna underlättas.

69. Europaparlamentet välkomnar kommissionens plan att se till att avskogningsfrågan tar plats i politiska dialoger på landsnivå och regional nivå med partnerländer och uppmuntrar kommissionen att ta fram partnerskapsavtal som inkluderar skydd av skogar och ekosystem, främjande av mänskliga rättigheter – i synnerhet rättigheter för ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, inte minst kvinnor – och stöd till ett ändamålsenligt deltagande av civilsamhällesaktörer och miljöförsvarare. Parlamentet betonar att sådana dialoger bör hållas med alla producentländer, även utvecklade länder.

70. Europaparlamentet välkomnar kommissionens plan att stödja partnerländerna med att utforma och införa ramar som kan uppmuntra till bättre skogsskydd, skogsförvaltning och markförvaltning, i förekommande fall även erkännande av markbesittningsrättigheter för ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, samt tillhörande förvaltningsåtgärder, såsom begränsnings- och anpassningsstrategier, och rekommenderar att kommissionen tar med denna aspekt i sina överväganden och åtgärder. Parlamentet påpekar att sådana ramar bör bidra inte bara till inhemska behov utan även till partnerländernas nationellt fastställda bidrag inom ramen för Parisavtalet och till deras nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald i enlighet med konventionen om biologisk mångfald.

71. Europaparlamentet uppmanar EU att förse partnerländerna med stöd så att de kan göra insatser som hjälper dem att efterleva eventuella åtgärder från EU:s sida för att ta itu med importerad avskogning, och manar till stärkt samarbete och till nödvändiga och verksamma åtgärder för att motverka att handeln med varor som har anknytning till avskogning och skogsförstörelse flyttas till andra regioner i världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att stöd från EU till partnerländernas politik för jordbruk, infrastruktur, gruvdrift samt stadsområden, stadsnära områden och landsbygdsområden inte bidrar till avskogning och skogsförstörelse. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna stödja en teknisk och finansiell EU-mekanism som kan mobilisera finansiering för att stödja partnernas ansträngningar att använda, skydda och återställa skogarna på ett hållbart sätt, förbättra hållbar, avskogningsfri jordbruksproduktion och få bukt med gruvdrift som har negativ inverkan på skogarna inom ramen för det kommande instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI).

72. Europaparlamentet uppmanar skogssektorn att ta på sig en kraftfull roll inom ramen för det kommande NDICI och vill att potentialen hos den externa investeringsplanen och de regionala systemen för kombinerad finansiering utnyttjas fullt ut för att mobilisera privat finansiering av hållbar skogsförvaltning (från proforestation till återbeskogning och nybeskogning), hållbar turism och skogsjordbruk samt vissa företags initiativ att ta bort avskogningsprodukter från sina leveranskedjor, i syfte att nå målen för hållbar utveckling.

73. Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att identifiera effektiva metoder för att tillsammans med andra länder utbyta innovativ och hållbar EU-praxis och expertis inom cirkulär ekonomi, hållbar bioekonomi, förnybar energi, hållbart smart jordbruk och andra relevanta områden.

74. Europaparlamentet begär att kommissionen regelbundet lägger fram en rapport som tar upp trender inom avskogning och exploatering av områden med stora kollager, såsom torvmarker, i tredjeländer.

75. Europaparlamentet uppmuntrar stödåtgärder som syftar till att öka jordbrukets produktivitet i berörda länder för att minska det sociala och ekonomiska trycket i samband med avskogning och exploatering av torvmarker.

76. Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att på EU:s vägnar i centrala internationella forum verka för att stränga åtaganden och bestämmelser antas och sätts i verket för att hejda avskogningen och skogsförstörelsen och stödja återställandet av skogar. Parlamentet anser att EU måste föregå med gott exempel. Parlamentet framhåller vikten av att beakta nationell, regional och lokal expertis och praxis vid genomförandet av skogsskyddsåtgärder. Parlamentet välkomnar beslutet från FN:s generalförsamling att utse 2021–2030 till årtiondet för återställande av ekosystem. Parlamentet understryker att detta FN-årtionde lyfter fram återställande av ekosystem som en viktig naturbaserad lösning för att nå flera olika mål för hållbar utveckling.

77. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att stödja skogsskyddet genom att skapa, befästa och effektivt förvalta nätverk av skyddsområden, däribland skogsområden, såsom NaturAfrica 2030, särskilt i länder som är stora timmerproducenter. Parlamentet inser att detta även bidrar till att bevara den biologiska mångfalden och kommer att stärka EU:s ställning vid nästa partskonferens för konventionen om biologisk mångfald.

78. Europaparlamentet välkomnar kommissionens plan att stärka det internationella samarbetet kring politik och åtgärder för skydd, återställande och hållbar förvaltning av världens skogar för att förebygga global avskogning inom centrala internationella forum. Parlamentet noterar att den befintliga definitionen av skog och kategoriseringen av skogar, samt andra relevanta begrepp och principer med koppling till hållbar skogsförvaltning som används av relevanta institutioner såsom FAO, är rent tekniska och inte till fullo återspeglar mångfalden av ekosystem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sträva efter att samarbeta med dessa centrala internationella forum i syfte att bland annat förenhetliga terminologi, begrepp och statistik som används (t.ex. orörda skogar och urskogar, planterad skog, hållbar skogsförvaltning, naturnära förvaltning och avskogningsfria leveranskedjor) och skapa samstämdhet i politik och åtgärder.

79. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att börja om med förhandlingarna om en internationell skogskonvention till förmån för skogarnas förvaltning, skydd och hållbara utveckling och deras mångsidiga och kompletterande funktioner och användningsområden, bl.a. genom åtgärder för nybeskogning, återbeskogning och skogsskydd. Parlamentet betonar att en sådan konvention bör ta hänsyn till nuvarande och kommande generationers sociala, ekonomiska, ekologiska, kulturella och andliga behov och ta fasta på vilken viktig roll alla slags skogar har i att upprätthålla de ekologiska processerna och den ekologiska jämvikten och stödja identiteten, kulturen och rättigheterna för ursprungsbefolkningar och deras samhällen, andra samhällen och personer som vistas i skogen.

80. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att systematiskt arbeta in bestämmelser om avskogning och skogsförstörelse, samt förstörelse av andra naturliga ekosystem, förlust av biologisk mångfald och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i utvecklingspolitiken och i alla investerings- och stödprogram för producentländer och att överväga att göra investeringar och stöd avhängiga av att dessa inslag efterlevs.

81. Europaparlamentet inser relevansen i internationella ramar såsom VGGT när det gäller att skapa rättslig klarhet och internationellt accepterade standarder för god praxis i fråga om ansvarsfull styrning av markrättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ställa sig bakom spridningen och användningen av VGGT på global, regional och nationell nivå. Parlamentet framhåller behovet av en effektiv och oberoende övervaknings- och verkställighetsmekanism, bl.a. lämpliga tvistlösnings- och klagomålsmekanismer, för att säkerställa efterlevnaden av VGGT.

82. Europaparlamentet vill se starkare samarbete mellan EU och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna) för att ta itu med det växande problemet med avskogning och ökenspridning i AVS-länderna genom att ta fram handlingsplaner för bättre förvaltning och skydd av skogar som tar hänsyn till orsakerna till avskogning i och utanför skogssektorn och erkänner vikten av tropiskt timmer för ekonomierna i de AVS-länder som har skogar för virkesproduktion.

83. Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att säkerställa konsekvens i sin politik i enlighet med principen om en konsekvent politik för utveckling i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

84. Europaparlamentet erkänner och stöder FAO:s slutsatser att en globalt hållbar markanvändning är viktig i kampen mot fattigdom.

85. Europaparlamentet påpekar att skogarna spelar en viktig roll för den globala livsmedelstryggheten, försörjningsmöjligheterna och nutritionen i utvecklingsländerna och är en viktig inkomstkälla för lokalsamhällen. Parlamentet påminner om att framsteg mot hållbart jordbruk, livsmedelstrygghet och hållbar skogsförvaltning bör ske samtidigt med viktiga delar av Agenda 2030.

86. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

(1) Domstolens dom av den 17 april 2018, Europeiska kommissionen mot Republiken Polen, C-441/17, EU:C:2018:255.

(2) Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(3) Antagna texter, P9_TA(2020)0015.

(4) Antagna texter, P9_TA(2019)0078.

(5) EUT C 433, 23.12.2019, s. 50.

(6) EUT C 298, 23.8.2018, s. 2.

(7) Mål 15.2: Till 2020 främja genomförandet av hållbart brukande av alla typer av skogar, stoppa avskogningen, återställa utarmade skogar och kraftigt öka nybeskogningen och återbeskogningen i hela världen.

(8) Mål 5: Till 2020 ska förlusttakten för alla naturliga livsmiljöer, inklusive skogar, minst ha halverats och där så är möjligt ha sänkts till nära noll, och förstörelsen och fragmenteringen ska ha minskat avsevärt.

(9) https://www.globalwitness.org/en/campaigns/forests/why-eu-action-tackle-deforestation-should-not-let-finance-hook/

(10) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

(11) Donato, D. et al., ”Mangroves among the most carbon-rich forests in the tropics”, Nature Geoscience, april 2011.

(12) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU av den 22 oktober 2014 om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy (EUT L 330, 15.11.2014, s. 1).

(13) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

(14) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

(15) Doyle, A. & Roche, A., ”Nineteen nations say they’ll use more bioenergy to slow climate change”, Reuters,16 november 2017, http://www.reuters.com/article/us-climatechange-accord-biofuels/nineteen-nations-say-theyll-use-more-bioenergy-to-slow-climate-change-idUSKBN1DG2DO .

(16) http://www.fao.org/food-loss-and-food-waste/en/

(17) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (EUT L 295, 12.11.2010, s. 23).

(18) Rådets förordning (EG) nr 2173/2005 av den 20 december 2005 om upprättande av ett system med Flegtlicenser för import av timmer till Europeiska gemenskapen (EUT L 347, 30.12.2005, s. 1).

(19) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).