Särskild rapport Sammanhållningsstödet 
till produktion av 
förnybar energi  – har det 
lett till bra resultat?SV 2014  nr 06
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-0413-4
doi:10.2865/86721
© Europeiska unionen 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 06
Särskild rapport Sammanhållningsstödet 
till produktion av 
förnybar energi  – har det 
lett till bra resultat?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‑fördraget)
02
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar och förkortningar
I–VIII   Sammanfattning
1–11   Inledning
1–3  Förnybar energi
4–6  EU:s politiska mål  –  2020-målet om förnybara energikällor
7  Hinder för förnybar energi
8  Ekonomiskt stöd till förnybar energi inom sammanhållningspolitiken
9 –11   Delad förvaltning
12–13   Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
14–47   Iakttagelser
14–16   De granskade projekten levererade output som planerat
14–16   Generellt sett var projekten välplanerade och levererade enligt plan
17–21   Vid genomförandet uppstod vissa problem
17–21   Alla etapper av projekten kan förbättras  –  från upphandling till drift, övervakning och utvärdering
22–25   I de flesta projekten mättes inte resultaten korrekt eller så uppnåddes inte 
energiproduktionsmålen
22–23   Insamlingen och rapporteringen av uppgifter om förnybara energikällor kan förbättras
24–25   Projektresultaten uppnåddes inte alltid
26–31   Principen om kostnadseffektivitet beaktas inte fullt ut vid planeringen av projekt för förnybar energi
26–27   Kostnadseffektivitet   –  ett viktigt mål vid EU -bidrag
28–31   Kostnadseffektiviteten kan betonas mer i ett tidigt skede
03 Innehåll
32–40   Projekten för produktion av energi från förnybara energikällor kan bli mer kostnadseffektiva
41–47   Sammanhållningsstödet hade ett begränsat EU -mervärde   –  därför bidrog projekten för förnybara 
energikällor inte maximalt till EU:s energimål
48–54  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I  –  Översikt över medlemsstaternas framsteg mot 2020-målet om förnybara 
energikällor
 Bilaga II  –  Sammanhållningsstöd (Eruf och Sammanhållningsfonden 2007  – 2013) till energi 
från förnybara energikällor och utvalda projekt 2007–2012
 Bilaga III  –  Förteckning över granskade projekt för produktion av energi från förnybara 
energikällor
 Bilaga IV  –  Sammanställning över utvärderingen av resultaten av projekten för förnybara 
energikällor
 Kommissionens svar
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
04
 Ordförklaringar och  
förkortningar
Begreppet kostnadseffektivitet : Kostnadseffektivitet handlar om förmågan eller potentialen hos en 
enhet, verksamhet, insats eller ett program som granskas att uppnå vissa resultat till en rimlig kostnad. 
Kostnadseffektivitetsanalyser är studier av förhållandet mellan projektkostnader och projektresultat och anges som 
kostnad per enhet producerat resultat1. Begreppet betonas även i EU:s finansiella regler (se punkt 6).
CO2: koldioxid.
Dödviktseffekter : Dödviktseffekter inträffar när bidrag ges till en stödmottagare som skulle gjort samma val även 
utan bidraget. Resultatet kan då inte tillskrivas politiken och det bidrag som ges till stödmottagaren har inte haft 
någon direkt effekt.
Eruf : Europeiska regionala utvecklingsfonden.
Europeiskt mervärde : På allmän nivå avses med europeiskt mervärde det värde som uppkommer tack vare en 
EU‑intervention och som går utöver det värde som annars skulle ha uppkommit genom enbart medlemsstatens 
åtgärd.
Inmatningspris : En politisk mekanism som är utformad för att påskynda investeringar i teknik för förnybar 
energi genom att ge producenter av förnybar energi långsiktiga kontrakt. Den utgår vanligen från 
energiproduktionskostnaden för varje teknik.
RES : Förnybara energikällor ( Renewable Energy Sources ) – energi från förnybara, icke‑fossila energikällor, nämligen 
vindenergi, solenergi, aerotermisk energi (luftvärme), geotermisk energi, hydrotermisk energi (vattenvärme) och 
havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas.
 οGeotermisk energi : Energi lagrad i form av värme under den fasta jordytan.
 οBiomassa : Den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter av biologiskt ursprung från 
jordbruk (inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri 
inklusive fiske och vattenbruk, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall.
 οSolenergi : Ljus och hetta från solen som samlas in med hjälp av olika tekniker, till exempel solvärme, solceller 
och termisk solenergi.
 οVindkraft : Vindenergi som omvandlas till en användbar energiform, till exempel när man med hjälp av 
vindturbiner gör elkraft.
 οVattenkraft : Kinetisk energi från fallande eller strömmande vatten som omvandlas till elkraft.
1 Issai 3000: Normer och riktlinjer för effektivitetsrevision som bygger på Intosais revisionsstandarder och praktisk erfarenhet.
05 Ordförklaringar ochförkortningar 
RES -direktivet : Direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av energi från förnybara energikällor och 
om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG.
2020-målen om förnybara energikällor : I direktiv 2009/28/EG om energi från förnybara energikällor, som 
medlemsstaterna skulle genomföra senast december 2010, fastställdes bindande nationella mål för alla 
medlemsstater så att EU senast 2020 ska få 20 % av energin i allmänhet och 10 % av energin inom transportsektorn 
från förnybara energikällor.
Mått på energienheter :
 οGW, MW, kW  – Gigawatt/Megawatt/Kilowatt
 οGWh, MWh, kWh  – Gigawatt/Megawatt/Kilowatt per timme
 οkWp  – kilowatts‑peak, toppeffekt i kilowatt – nominell effekt på en solpanel.
06
 Sammanfattning
I
Vid revisionen sökte revisionsrätten svar på frågan om 
bra resultat hade uppnåtts med hjälp av de två vikti ‑
gaste finansieringskällorna inom EU:s utgiftsprogram 
för främjande av förnybar energi  – Europeiska regio ‑
nala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden 
(sammanhållningsstöd).
II
Omkring 4,7  miljarder  euro avsattes till förnybar energi 
för programperioden 2007–2013. Revisionsrätten 
undersökte om stödet under denna period hade gått 
till noga prioriterade, kostnadseffektiva och mogna 
projekt för produktion av energi från förnybara ener ‑
gikällor som hade rationella mål och i vilken utsträck ‑
ning stödet hade lett till bra resultat som bidrog till 
EU:s 2020 ‑mål om förnybara energikällor.
III
Revisionsrätten konstaterade att de 24 granskade2 pro ‑
jekten för produktion av energi från förnybara energi ‑
källor hade levererat output som planerat. Merparten 
av de granskade projekten för förnybara energikällor 
var tillräckligt mogna och redo att genomföras när de 
valdes ut. Det förekom inga större kostnadsöverskri ‑
danden eller förseningar i projekten, och anläggning ‑
arna för produktion av energi från förnybara energi ‑
källor hade installerats som planerat och var i drift. 
Inga större risker avseende deras tekniska hållbarhet 
framkom vid granskningen .
2 Revisionsresultatet bygger på en undersökning av 24 avslutade 
projekt för produktion av energi från förnybara energikällor 
inom 9 operativa program som finansierades genom Eruf eller 
Sammanhållningsfonden i Malta, Österrike, Polen, Finland och 
Förenade kungariket. Projekten var inom sektorerna biomassa, 
solceller, solfångare och vindkraft.IV
För en tredjedel av de granskade projekten hade ener ‑
giproduktionsmålet uppnåtts (eller nästan uppnåtts) 
och blivit korrekt mätt. Revisionsrätten konstaterade 
att sammanhållningsstödets bidrag till uppnåendet 
av EU:s 2020 ‑mål om förnybara energikällor generellt 
sett har varit begränsat i förhållande till kostnaderna 
eftersom
 οkostnadseffektivitet inte var en ledande princip vid 
planeringen och genomförandet av projekten för 
produktion av energi från förnybara energikällor,
 οsammanhållningsstödets EU‑mervärde var 
begränsat.
V
Mer i detalj konstaterade revisionsrätten att det finns 
utrymme för förbättringar i de medlemsstater som 
omfattades av granskningen: några upphandlingspro ‑
cesser garanterade inte full insyn, rättvisa och effek ‑
tivitet vid valet av kontraktsparter, förberedelserna 
var otillräckliga för att möjliggöra en ändamålsenlig 
övervakning och utvärdering, programmen hade inga 
förklaringar om hur EU‑stödet på ett kostnadseffektivt 
sätt kunde bidra till att målen om förnybara energikäl ‑
lor uppnåddes, kostnadseffektiviteten för åtgärder 
inom olika sektorer av förnybar energi beaktades inte 
alltid när budgetarna öronmärktes och programmen 
hade inga resultatindikatorer för övervakning och 
utvärdering.
VI
Revisionsrättens slutsats är att det krävs förbättringar 
om stödet inom dessa program ska ge största möjliga 
bidrag till att 2020 ‑målen om förnybara energikällor 
uppnås.
Sammanfattning 07
VII
Sammanhållningsstöd ger generellt fördelar till eko ‑
nomin som helhet, och även om en direkt mätning av 
ekonomisk tillväxt eller jobbskapande, som är övergri ‑
pande mål för sammanhållningspolitiken, låg utanför 
denna revision, lämnas revisionsrättens iakttagelser 
och rekommendationer också mot bakgrund av dessa 
politiska mål.
VIII
Eftersom det är troligt att EU‑stöd i större utsträckning 
kommer att användas för att främja förnybara ener ‑
gikällor under programperioden 2014–2020 lämnar 
revisionsrätten följande rekommendationer:
Rekommendation 1
Kommissionen bör ange hur program och projekt 
ska förberedas och väljas ut och fastställa villkor för 
tillhandahållandet av medel till investeringar i produk ‑
tion av energi från förnybara energikällor för att
 οse till att framtida medfinansierade program för 
energi från förnybara energikällor styrs av prin ‑
cipen om kostnadseffektivitet och även undviker 
dödviktseffekter. Programmen måste bygga på 
ordentliga behovsbedömningar, prioritera den 
mest kostnadseffektiva tekniken (utan att någon 
sektor av förnybar energi diskrimineras) och bidra 
optimalt till EU:s 2020 ‑mål om förnybara energikäl ‑
lor. Det måste fastställas lämpliga mål för produk ‑
tionen av energi från förnybara energikällor som 
står i proportion till budgeten och urvalskriterier 
som är inriktade på kostnadseffektivitet avseende 
resultatet i form av producerad energi (utan att 
projekt överkompenseras),
 οuppmana medlemstaterna att upprätta ett stabilt 
och förutsägbart regelverk för förnybara energikäl ‑
lor i allmänhet och smidigare förfaranden för att 
integrera el från förnybara energikällor i näten.Rekommendation 2
Medlemsstaterna bör i enlighet med kommissionens 
anvisningar fastställa och tillämpa minimikriterier för 
kostnadseffektivitet som är anpassade till projektets 
omständigheter. De bör även höja sammanhållnings ‑
stödets mervärde genom att förbättra genomförandet 
av projekt för förnybar energi liksom övervakningen 
och utvärderingen och genom att bygga upp en bas 
av uppmätta data om kostnaderna för produktion av 
energi inom alla relevanta sektorer av förnybar energi.
08
 Inledning
Förnybar energi
01 
Energi från förnybara energikällor är 
viktig för att förbättra en tryggad en ‑
ergiförsörjning i EU och för att minska 
EU:s beroende av konventionella (fos ‑
sila) bränslen och importerad energi, 
och för att minska utsläppen av växt ‑
husgaser. El och värme kan produceras 
från många olika källor – sol (koncen ‑
trerad solenergi eller solceller), vind 
(på land eller till havs), vatten (stora, 
små eller mikrovattenkraftverk), jord 
(geotermisk energi för el eller värme) 
och biomassa (fast, flytande, deponi ‑
gas och den biologiskt nedbrytbara 
delen av industriavfall och kommunalt 
avfall samt flytande biodrivmedel).
02 
Förnybara energikällor spelar även en 
viktig roll när det gäller att minska kol ‑
dioxidutsläppen och förbättra miljö ‑
hållbarheten. Dessutom kan framtag ‑
ningen av teknik för förnybar energi 
stärka ekonomin, industrins konkur ‑
renskraft och sysselsättningen i Eu ‑
ropa. Förnybara energikällor förväntas 
bli ekonomiskt konkurrenskraftiga 
i förhållande till konventionella energi ‑
källor på medellång till lång sikt3.
03 
Utvecklingen av förnybar energi 
behandlas i artikel 194.1 av fördraget 
om Europeiska unionens funktions ‑
sätt inom ramen för upprättandet av 
den inre marknaden och dess funktion 
och kravet på att skydda och förbättra 
miljön.EU:s politiska mål – 2020-
målet om förnybara 
energikällor
04 
Redan 1997 tillkännagav EU målet att 
12 % av energin skulle komma från 
förnybara energikällor senast 2010. 
Europeiska unionens råd (rådet) har 
fastställt ett bindande mål för EU om 
att 20 % av den slutliga energianvänd ‑
ningen (brutto) ska komma från förny ‑
bara energikällor senast 2020. Målet 
bygger på kommissionens Färdplan 
för förnybar energi  som presenterar 
metoder för att införliva de förnybara 
energikällorna i EU:s energipolitik och 
göra dem tillgängliga på energimark ‑
naderna (se bilaga I  för de nationella 
2020 ‑målen om förnybara energikäl ‑
lor)4. Direktivet om energi från förny ‑
bara energikällor som antogs 2009 
utgör en rättsligt bindande ram för 
främjande av användningen av förny ‑
bara energikällor fram till 20205:
 οFörutom att direktivet fastställer 
det övergripande bindande målet 
på 20 % för EU och bindande natio ‑
nella mål på mellan 10 och 49 % se ‑
nast 2020 förbättrar det ramen för 
främjande av el från förnybara en ‑
ergikällor (till exempel genom krav 
på medlemsstaterna när det gäller 
tillgången till elnät och förenkling 
av administrativa förfaranden).
 οI direktivet ställdes krav på att 
medlemsstaterna skulle utarbeta 
nationella handlingsplaner med 
färdplaner för utvecklingen av för ‑
nybara energikällor och skapades 
mekanismer för samarbetet mellan 
dem som skulle bidra till att målet 
om förnybara energikällor uppnås 
på ett kostnadseffektivt sätt.3 KOM(2010) 639 slutlig, 
10.11.2010  Energi  2020 : En 
strategi för hållbar och trygg 
energiförsörjning på en 
konkurrensutsatt marknad .
4 KOM(2006) 848 den 
10 januari 2007 Färdplan för 
förnybar energi  – Förnybara 
energikällor under 2000-talet: 
att bygga en hållbarare framtid.
5 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2009/28/
EG av den 23 april 2009 om 
främjande av användningen 
av energi från förnybara 
energikällor och om ändring 
och ett senare upphävande 
av direktiven 2001/77/EG och 
2003/30/EG (RES‑direktivet) 
(EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).
09 Inledning
05 
Medlemsstaterna är skyldiga att se till 
att deras andel energi från förnybara 
energikällor är minst lika hög som den 
som anges i det vägledande förloppet 
för att uppnå 2020 ‑målet om förnybara 
energikällor. De ska vartannat år rap ‑
portera till kommissionen om genom ‑
förandet av direktivet och framstegen 
mot sina respektive mål. Åtgärder för 
förnybara energikällor ska införas på 
ett kostnadseffektivt sätt6. Kommissio ‑
nen ska, senast den 31  december  2014, 
lägga fram en lägesrapport om ge ‑
nomförandet av RES‑direktivet7.
06 
EU:s finansiella regler anger dessutom 
att principen om kostnadseffektivitet 
ska vara en viktig faktor vid beslut 
om utbetalning av offentliga medel8. 
Europaparlamentet har också noterat 
behovet av att identifiera de mest 
kostnadseffektiva förnybara energi ‑
källorna och den kostnadsoptimala 
politiken för att utnyttja potentialen 
hos förnybara energikällor9. Enligt 
kommissionens senaste lägesrapport10 
kommer troligen EU:s 2020 ‑mål om 
förnybara energikällor att överträf ‑
fas som helhet samtidigt som några 
medlemsstater 2012 hade halkat efter 
i fråga om att uppnå sina bindande 
nationella mål, se bilaga I . Efter sin 
grönbok 2013 presenterade kommis ‑
sionen sina första synpunkter på EU:s 
klimat ‑ och energipolitik för perioden 
2020–2030 och föreslog ett bindande 
mål för EU på 27 % energi från förny ‑
bara energikällor11.Hinder för förnybar 
energi
07 
Förutom yttre faktorer (till exempel 
energiprisutvecklingen eller möjlighe ‑
ten att få lån) står många sektorspe ‑
cifika hinder i vägen för investeringar 
i förnybar energi i hela unionen, och 
medlemsstaterna och kommissionen 
har ännu inte avlägsnat dessa hinder12:
 οInstitutionella och rättsliga hinder, 
till exempel återspeglas inte alltid 
den prioritet som energifrågorna 
har på EU‑nivå på lokal, regional 
och nationell nivå, vilket leder till 
att det saknas tydliga genomför ‑
andestrategier och flexibilitet i de 
berörda förvaltningarna eller de na ‑
tionella rättsliga systemen; oklara 
rättsliga ramar och kontraktsra ‑
mar som hindrar främjandet av 
förnybara energikällor; komplexa 
förfaranden för godkännande av 
och tillstånd för planering, byg ‑
gande och drift av anläggningar för 
energi från förnybara energikällor 
och miljökrav som avskräcker initia ‑
tivtagare till projekt från att lägga 
fram genomförbara projektförslag 
(det saknas ett ändamålsenligt 
förvaltningssystem).
 οSvårigheter att integrera el från för ‑
nybara energikällor i överförings ‑ 
och distributionsnäten (tekniska 
problem, otillräcklig infrastruktur, 
diskriminering som hindrar till ‑
gång till näten, fördelningen av 
kostnader mellan nätoperatörer, 
statliga och privata initiativtagare 
till projekt och ingen mätning av 
energiproduktionen).
 οInstabila eller oförutsägbara system 
för marknadsföring och incitament 
och brist på information till leve ‑
rantörer, kunder och installatörer 
hindrar användningen av kostnads ‑
effektiv teknik.6 Skäl 9 och 41 i RES‑direktivet.
7 Artikel 23.8 c i RES‑direktivet.
8 Artikel 18.1 h i kommissionens 
delegerade förordning 
(EU) nr 1268/2012 av 
den 29 oktober 2012 om 
tillämpningsföreskrifter 
för Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012 om 
finansiella regler för unionens 
allmänna budget (EUT L 362, 
31.12.2012, s. 1).
9 Europaparlamentets 
resolution av den 21 maj 2013 
om aktuella utmaningar 
och möjligheter för 
förnybar energi på den 
europeiska energimarknaden 
(2012/2259(INI)).
10 COM(2013) 175 final av den 
27 mars 2013 Lägesrapport om 
förnybar energi .
11 COM (2013) 169 final av den 
27 mars 2013 Grönbok – En ram 
för klimat- och energipolitiken 
fram till 2030 . COM(2014) 15 
final, 22.1.2014 En klimat- och 
energipolitisk ram för perioden 
2020–2030 .
12 Se till exempel COM(2012) 
271 final av den 6 juni 2012 
Förnybar energi: en viktig 
faktor på den europeiska 
energimarknaden  och 
kommissionens halvårsvisa 
lägesrapporter från 
2010 och 2012, COM(2011) 31 
final av den 31 januari 2011 
och COM(2013) 175 final av 
den 27 mars 2013. Se även 
rapporter från den europeiska 
sammanslutningen för företag 
som sysslar med förnybar 
energi ( European Renewable 
Energy Council  – EREC – och 
dess medlemsorganisationer), 
i synnerhet EREC:s rapport 
från 2013 Analysis of deviation 
and barriers  (analys av 
avsteg och hinder), www.
keepontrack.eu/publications .
10 Inledning
Ekonomiskt stöd till  
förnybar energi inom 
sammanhållnings -
politiken
08 
De sammanhållningspolitiska in ‑
strumenten  – Europeiska regionala 
utvecklingsfonden (Eruf) och Sam ‑
manhållningsfonden  – är den vikti ‑
gaste finansieringskällan bland EU:s 
utgiftsprogram13 för främjande av 
förnybar energi. Under program ‑
perioden 2000–2006 gick endast 
600  miljarder  euro till projekt inom 
denna sektor, men under program ‑
perioden 2007–2013 anslogs omkring 
4,7 miljarder  euro till förnybar energi, 
vilket visar att detta politikområde har 
blivit allt viktigare (se bilaga II  för en 
uppdelning per medlemsstat). Under 
programperioden 2014–2020 kom ‑
mer sammanhållningsstödet för en 
övergång till en koldioxidsnål ekonomi 
att bli ännu större och kan komma att 
uppgå till minst 27  miljarder  euro från 
Eruf14. Ytterligare stöd kan också ges 
via Sammanhållningsfonden.13 Andra  EU‑program som 
stödde förnybar energi 
under programperioden 
2007–2013 var det europeiska 
energiprogrammet för 
återhämtning, programmet 
Intelligent energi för Europa 
och ramprogrammet för 
forskning.
14 Regionerna kommer att 
vara tvungna att investera 
en minsta andel av 
Eruf‑medlen (20 % i mer 
utvecklade regioner, 15 % 
i övergångsregioner och 12 % 
i mindre utvecklade regioner) 
för att stödja övergången 
till en koldioxidsnål 
ekonomi inom alla sektorer, 
bland annat investeringar 
i förnybar energi (artikel 
4.1 i Europaparlamentets 
och rådets förordning 
(EU) nr 1301/2013 av den 
17 december 2013 om 
Europeiska regionala 
utvecklingsfonden och om 
särskilda bestämmelser för 
målet Investering för tillväxt 
och sysselsättning samt om 
upphävande av förordning 
(EG) nr 1080/2006 (EUT L 347, 
20.10.2013, s. 289)).
Sammanhållningsutgifter för förnybara energikällor  – nyckelfakta
 ο270,8  miljarder  euro  – totala anslag från Eruf/Sammanhållningsfonden 2007–2013
 ο0,6 miljarder  euro  – totala anslag från Eruf/Sammanhållningsfonden till förnybara energikällor 2000–2006
 ο4,7 miljarder  euro  – totala anslag från Eruf/Sammanhållningsfonden till förnybara energikällor 2007–2013
minst 27 miljarder euro – beräknade minsta anslag från Eruf till stöd för övergången till en koldioxidsnål eko ‑
nomi, bland annat förnybara energikällor 2014–2020. Ytterligare anslag kunde även lämnas av Sammanhåll ‑
ningsfonden (fotnot 14).Ruta  1
11 Inledning
Delad förvaltning
09 
Inom ramen för sammanhållningspo ‑
litiken upprättar medlemsstaterna de 
enskilda operativa programmen, inför 
och sköter deras förvaltnings‑  och 
kontrollsystem och överlämnar årliga 
genomföranderapporter till kommis ‑
sionen. Som en del av den dagliga 
förvaltningen väljer nationella eller 
regionala organ också ut projekten 
och ansvarar för att de genomförs och 
utvärderas.
10 
Förvaltningsmyndigheter, förmed ‑
lande organ och attesterande myn ‑
digheter förvaltar genomförandet av 
de operativa programmen15. Projekt ‑
finansieringen styrs av regler och 
villkor som delvis anges på EU‑nivå16 
och delvis på medlemsstatsnivå 
(myndigheter i medlemsstaterna 
ansvarar för bedömningen av valet 
av, kostnaden för, nyttan med och 
avkastningen av projekt, och även för 
ekonomiska, sociala och miljömässiga 
konsekvensbedömningar).11 
Kommissionen ger ut riktlinjer för 
utarbetandet av operativa program, 
godkänner de operativa program ‑
men och övervakar införandet och 
driften av system i medlemsstaterna. 
I första hand övervakar den genom ‑
förandet av de operativa program ‑
men genom de genomföranderap ‑
porter som den tar emot och genom 
att delta i övervakningskommittéer. 
Utöver de årliga genomföranderap ‑
porterna kan kommissionen begära 
särskild programinformation och 
uppgifter om valet av projekt från 
förvaltningsmyndigheterna.15 En sammanfattning av 
reglerna för genomförandet 
av Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden 
2007–2013, bland annat 
om förvaltnings ‑ och 
kontrollsystem, finns på: 
http://europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_sv.htm
16 Rådets förordning (EG) nr 
1083/2006 av den 11 juli 2006 
om allmänna bestämmelser 
för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden 
samt om upphävande av 
förordning (EG) nr 1260/1999 
(EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).
12
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
12 
Vid revisionen sökte revisionsrätten 
svar på frågan om de Eruf ‑ och Sam ‑
manhållningsfondsprojekt som inves ‑
terat i produktion av förnybar energi 
hade uppnått bra resultat. För detta 
arbete utformades flera revisionskri ‑
terier (se bilaga IV ) som baserades på 
olika källor och studier, bland annat 
från avdelningar inom kommissionen. 
Revisionsrätten undersökte om de 
granskade projekten genomfördes och 
levererade output som planerat och 
om de uppnådde sina energiproduk ‑
tionsmål. Vid revisionen analyserades 
i synnerhet om stödet inom de ope ‑
rativa programmen under program ‑
perioden 2007–2013 hade gått till 
noga prioriterade, kostnadseffektiva 
och mogna projekt för produktion 
av energi från förnybara energikällor 
som hade rationella mål, och i vilken 
utsträckning projekten hade bidragit 
till att uppnå 2020 ‑målet om förnybara 
energikällor.
13 
Revisionsresultatet bygger på en 
undersökning av 24 avslutade projekt 
för produktion av energi från förny ‑
bara energikällor inom 9 operativa 
program som finansierades genom 
Eruf eller Sammanhållningsfonden 
i Österrike, Finland, Malta, Polen och 
Förenade kungariket17. Projekten an ‑
vände biomassa, solceller, solfångare 
och vindkraft18. Bilaga III  innehåller en 
förteckning över de granskade projek ‑
ten för förnybara energikällor.17 Baserat på tilldelningen av 
stöd till förnybara energikällor 
i de operativa programmen 
valdes följande program ut:
 OP I – Investeringar i konkur ‑
renskraft för en bättre livs ‑
kvalitet – 2007MT161PO001
 OP Niederösterreich 
2007–2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit & 
Beschäftigung / EFRE –  
2007AT162PO001
 OP Salzburg 2007–
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit & 
Beschäftigung / EFRE  –  
2007AT162PO006 
 OP Steiermark 2007–
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit & 
Beschäftigung / EFRE  –  
2007AT162PO007
 OP Program Operacyjny 
Infrastruktura i Środowisko – 
2007PL161PO002 
 OP Regionalny Program 
Operacyjny Województwa 
Lubelskiego – 007PL161PO007
 OP Alueellinen Kilpailukyky‑ja 
työllisyystavoite; Västra Finland 
EAKR–Toimenpideohjelma 
2007–2013  – CI2007FI162PO003
 OP West Wales and the Valleys 
konvergensprogram inom 
Eruf – 2007UK161PO002
 OP East Wales program för 
regional konkurrenskraft och 
sysselsättning inom Eruf –  
2007UK162PO012.
18 Av de 24 granskade projekten 
gällde 9 elproduktion från 
storskaliga eller små ‑
skaliga vindturbiner eller 
solscellspaneler, 15 projekt 
gällde produktion av 
värme från biomassa eller 
varmvatten från solfångare. 
Projektens storlek varierade 
från hushållsprojekt med 
bara en solcellspanel till en 
vindkraftpark med 16 turbiner.
13
 Iakttagelser
De granskade projekten 
levererade output som 
planerat
Generellt sett var projekten 
välplanerade och levererade 
enligt plan
14 
De granskade projekten för förnybara 
energikällor var tillräckligt mogna och 
redo att genomföras när de valdes ut. 
Trots att förberedelsefasen var rela ‑
tivt lång för några av projekten med 
biomassa och vindenergi var i allmän ‑
het nödvändiga tillstånd, licenser och 
tekniska ritningar klara innan projektet 
godkändes. När så krävdes hade man 
sett till att anläggningarna var upp ‑
kopplade till överförings ‑ eller distribu ‑
tionsnät eller att kontrakt hade ingåtts 
med tillräckligt många konsumenter19.
15 
Det har inte förekommit några större 
kostnadsöverskridanden eller förse ‑
ningar av projekten. Generellt sett ge ‑
nomfördes de granskade projekten för 
förnybara energikällor inom de plane ‑
rade tidsramarna eller med endast små förseningar (genomförandet var förse ‑
nat med över sex månader i bara två 
projekt, där en försening berodde på 
att en mindre kombinerad värme ‑ och 
elkraftsanläggning stod stilla på grund 
av reparation). Inga större kostnads‑
överskridanden ägde rum under ge ‑
nomförandet. I  ruta 2  ges exempel på 
granskade projekt för förnybar energi.
16 
Med undantag för ett biomassa ‑
kraftverk20 var anläggningarna för 
produktion av energi från förnybara 
energikällor installerade och i drift 
som planerat. Det framkom inga större 
risker avseende deras tekniska hållbar ‑
het. Revisionsrätten fann få avvikelser 
från den ursprungliga planeringen och 
de godkända projektförslagen. Projek ‑
tens installerade energiproduktions ‑
kapacitet överensstämde i allmänhet 
med beslutet om medfinansiering. 
Anläggningarna hade fungerat utan 
större tekniska eller andra problem se ‑
dan de hade tagits i drift. Endast några 
produktionsenheter från de granskade 
projekten var inte i drift. Operatö ‑
rerna hade tillräcklig sakkunskap och 
tillräckliga resurser för att kunna se till 
att deras anläggningar fungerade utan 
problem och underhölls regelbundet.19 Till exempel var 
godkännandet av de 
granskade biomassaprojekten 
i Österrike villkorat till att 
det fanns tillräckligt många 
konsumenter av den 
producerade värmeenergin.
20 Ett biomassakraftverk 
i Österrike avvek från den 
ursprungliga planen genom 
att använda EU‑stödet för 
att bygga ut värmenätverket 
i stället för att installera en 
andra värmepanna som 
ursprungligen hade planerats. 
Avvikelsen gjordes därför att 
värmeproduktionen skulle 
byggas ut för att kunna 
tillgodose fler värmekunder 
och är därför inte en brist med 
tanke på sund ekonomisk 
förvaltning.Bild  1Inifrån biomassakraftverket i Bruck an der Mur i Österrike 
(projektet har installerats och är i drift som planerat)
Källa:  Europeiska revisionsrätten.

14 Iakttagelser Bild  2Träflis i en lagringssilo i biomassakraftverket i Bruck an der Mur i Österrike
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
Exempel på granskade projekt för förnybar energi som medfinanseras av 
sammanhållningspoliskt stöd – output
För närmare uppgifter om projektens output, se bilaga III .
Biomassa
Tre granskade biomassakraftverk för produktion av värme (kapacitet från 3 MW till 8 MW) med fjärrvärmeled ‑
ningar (på mellan 0,6 och 11 km) byggdes i Österrike. Anläggningarna levererade värme och varmvatten till 
totalt 266 konsumenter (enskilda eller företag).
Tre granskade projekt i Finland gällde byggandet av nya värmepannor för pellets eller träflis (kapacitet från 
0,8 MW till 2,5 MW). De ersatte gamla värmepannor för fossilt bränsle (tung eldningsolja). I två av projekten 
ingick även byggandet av ett fjärrvärmenät (0,6 och 3 km).
Vindkraft
Fem vindkraftparker med en effekt på mellan 3,2 och 38 MW byggdes i Polen. Med anläggningarna följde 
all nödvändig infrastruktur (omformarstationer med hög/medelhög spänning och kopplingar till elnät och 
arbetsvägar).
Solkraft (solceller och solfångare)
Två projekt gällde installation av solcellsdrivna elsystem med tillhörande maskinvara och övervakningssystem 
på offentliga byggnader i Malta. Ett projekt kompletterades med en liten vindturbin.
I fem liknande projekt i Polen installerades plana solfångare för hushåll och offentliga byggnader i fem kom ‑
muner för att förse de boende med varmvatten. Totalt installerade över 3 000 offentliga och privata stödmot ‑
tagare solfångare. Ett projekt inbegrep gatubelysning och solceller.Ruta  2
15 Iakttagelser
Vid genomförandet upp -
stod vissa problem
Alla etapper av projekten 
kan förbättras  – från upp -
handling till drift, övervak -
ning och utvärdering
17 
Svårigheter att integrera el från förny ‑
bara energikällor i näten har hindrat 
utnyttjandet av förnybara energikällor. 
I hela EU har utvecklingen av näten 
identifierats som ett av de centrala 
hindren för en storskalig integra ‑
tion av el från förnybara energikällor 
i överförings ‑ och distributionsnäten21. 
Både unionen och dess medlemsstater 
måste därför investera både i natio ‑
nella nät och i gränsöverskridande 
kopplingar när den inre marknaden för energi byggs upp. Ägarna av de 
granskade projekten underströk att 
överskottskapaciteten i näten inte 
räckte till22, att näten måste byggas ut 
och moderniseras och att ökad insyn 
i fördelningen av kostnader mellan 
nätoperatörer, offentliga myndighe ‑
ter och projektansvariga skulle göra 
hela systemet effektivare. Även om få 
granskade projekt hade problem med 
att koppla in sig på näten åtföljs inte 
utbyggnaden av energi från förnybara 
energikällor av bättre nät i medlems ‑
staterna. Problem med teknik och kost ‑
nader nämndes ofta av de nationella 
myndigheterna och producenterna av 
förnybar energi som ett hinder för en 
ändamålsenlig integration av energin 
från förnybara energikällor i näten. 
I ruta 3  ges exempel på problem i sam ‑
band med el från förnybara energikäl ‑
lor i näten.21 COM(2013) 175 final.
22 Se även Europaparlamentets 
och rådets direktiv 2005/89/
EG av den 18 januari 2006 
om åtgärder för att 
trygga elförsörjning och 
infrastrukturinvesteringar 
(EUT L 33, 4.2.2006, s. 22). 
I artikel 3.2 f föreskrivs att 
medlemsstaterna när de 
genomför åtgärder för att 
trygga elförsörjningen ska 
ta hänsyn till behovet av 
att säkerställa tillräcklig 
reservkapacitet avseende 
överföring och produktion för 
en stabil drift.Bild  3Vindkraftpark i Golice i Polen
Källa:  Europeiska revisionsrätten.

16 Iakttagelser
18 
Vid sin analys av medlemsstaternas 
lägesrapporter för 2011 om förnybar 
energi pekade kommissionen på att 
arbetet med att undanröja de admi ‑
nistrativa hindren fortfarande gick 
långsamt och att godkännande ‑ och 
tillståndsförfarandena var komplexa 
och avskräckande24. Det finns utrymme 
för förbättringar i de medlemsstater 
där revisionen gjordes. Vid revisio ‑
nen konstaterades till exempel att 
Malta inte hade börjat utnyttja sina 
förnybara energikällor förrän under 
perioden 2007–2013 varför marknaden för förnybar energi ännu inte är fullt 
utvecklad. Det finns inte heller något 
helt ändamålsenligt förvaltnings ‑
system ännu. I Polen och i Förenade 
kungariket saknades delvis harmonise ‑
rade metoder på nationell och regional 
nivå för att samordna myndigheternas 
arbete. Särskilt var mätningen och 
rapporteringen av projektens energire ‑
sultat dålig, och därför utnyttjades inte 
uppgifterna för att jämföra projekt och 
olika sektorer av förnybar energi som 
ett användbart verktyg för utform ‑
ningen av framtida projekt.24 SWD(2013) 102, 27.3.2013 
Lägesrapport om förnybar 
energi .Tillgång till nätet för el från förnybara energikällor i Polen och integration av el 
från solceller i nätet i Malta
Överförings ‑ och distributionsnätens dåliga skick och deras brist på överskottskapacitet har varit avgörande 
hinder för ytterligare integration av el från solceller och vindkraft i Polen. Utöver behovet av att utvidga och 
modernisera nätinfrastrukturen hindrade problem med beviljandet av nödvändiga tillstånd för nätanslutning 
(rättsliga och tekniska problem liksom nätanslutningsavgifter) utvecklingen av energi från förnybara ener ‑
gikällor23. I de granskade vindenergiprojekten har ledtiderna för att bygga anläggningarna, och för att få de 
obligatoriska tillstånden för nätanslutning, varit mellan 4 och 5 år.
I Malta fanns tydliga anvisningar om planeringstillstånd och andra tillstånd, när sådana behövdes, för sol ‑
krafts ‑ och solcellsanläggningar. Men under 2010 och 2011, när flera projekt som medfinansierades av EU togs 
i drift, hade de ofta problem med att koppla in den el de producerade på nätet – vanligen det överskott av 
el som återstod efter producentens egen förbrukning. Eftersom nätoperatören inte hade installerat mätare 
dröjde det upp till fyra månader innan producenterna fick ersättning för sin el via inmatningspriset .
23 Integration av el från förnybara energikällor i elnätet och på elmarknaden. Nationell rapport: Polen. Eclareon, Oeko‑Institut e.V., 20.12.2011 .Ruta  3
17 Iakttagelser
19 
Ett exempel på god praxis påträffades 
emellertid i Österrike. Ett kvalitetsstyr ‑
ningsverktyg för biomassakraftverk 
garanterade att övervakningsarrang ‑
emangen var korrekta i denna med ‑
lemsstat (”QM Heizwerke”, se ruta 4 ).
Projektövervakning i Österrike
För alla biomassakraftverk för produktion av värme som är större än 400 kW och/eller som försörjer ett fjärr ‑
värmenät på mer än 1 kilometer krävs en tillhörande kvalitetsstyrning. Samordningen av finansieringsproces ‑
sen och förvaltningen av de uppgifter som krävs för planering och drift förenklas med hjälp av en databas 
som tillhandahåller en standardplattform för stödmottagare samt tekniska och ekonomiska uppgifter för kva ‑
litetsförvaltare och en it‑plattform för övervakningen och optimeringen av driften. ”QM Heizwerke” infördes 
2006 och innehåller uppgifter från över 100 biomassakraftverk.
Länk: www.qm‑heizwerke.atRuta  4 Bild  4Revisorerna besöker biomassakraftverket i Weissenbach an der Triesting i Österrike
Källa:  Europeiska revisionsrätten.

18 Iakttagelser
20 
Upphandlingsförfarandena garantera ‑
de inte full insyn, rättvisa eller effekti ‑
vitet vid valet av kontraktsparter:
 οUpphandlingarna måste avbrytas 
för två granskade solcellsprojekt 
i Malta därför att alla anbud var 
ogiltiga i antingen tekniskt eller 
administrativt avseende. Detta 
berodde på antingen onödigt höga 
tekniska krav eller alltför komplexa 
förfaranden och krav. I båda fallen 
uppkom vissa förseningar, och kon ‑
kurrensen mellan anbudsgivarna 
hindrades.
 οI två projekt i Polen hade vind ‑
turbinmodellerna specificerats 
i byggritningar eller byggnadslov 
trots att det inte krävdes. Anbuds ‑
specifikationerna kunde därför inte 
utformas så att de garanterade 
att upphandlingen var konkur ‑
rensutsatt och att man fick bästa 
pris i förhållande till kvalitet. I ett 
annat projekt hade på samma 
sätt en specifik typ av solfångare 
bestämts på förhand. I båda dessa upphandlingar uppfyllde endast 
ett av de inlämnade anbuden de 
tekniska specifikationerna.
 οGenomförandeorgan och stödmot ‑
tagare hade inte tillräcklig kunskap 
om teknik för förnybar energi, deras 
marknad och upphandlingsramar. 
Mycket utrustning och många 
anläggningsarbeten i anslutning 
till de förnybara energikällorna var 
av liknande, ibland identisk, typ 
och småskaliga – i synnerhet vid 
insatser inom ramen för bidrags ‑
system. Det fanns alltså förutsätt ‑
ningar för att samordna upphand ‑
lingen på nationell/regional nivå, 
under ledning av en specialenhet 
med experter, för att uppnå bättre 
förhållande mellan pris och kvalitet, 
stordriftsfördelar och även kortare 
upphandlingsperioder. Exempel på 
detta är taksystem för uppvärm ‑
ning av vatten, solcellspaneler och 
små biomassaanläggningar i Malta 
och Polen. I Malta avbröts projekt 
tillfälligt, delvis till följd av ineffek ‑
tivt organiserad upphandling.Bild  5Biomassakraftverk i Flachau i Österrike
Källa:  Europeiska revisionsrätten.

19 Iakttagelser
21 
Förberedelserna inför projekten för 
förnybara energikällor har varit otill ‑
räckliga för att möjliggöra en ända ‑
målsenlig övervakning och utvärde ‑
ring. De mål och resultatindikatorer 
som hade fastställts i alla granskade 
operativa program var vaga och bygg ‑
de inte på tillförlitliga utgångsvärden. 
Följaktligen kunde inte projekt inom 
samma eller olika sektorer av förny ‑
bar energi jämföras, och de behöriga 
myndigheterna kunde inte heller 
kontrollera EU‑stödets bidrag till EU:s 
och medlemsstatens mål om förnybara 
energikällor (se även punkt 30).
I de flesta projekten mät -
tes inte resultaten korrekt 
eller så uppnåddes inte 
energiproduktionsmålen
Insamlingen och rappor -
teringen av uppgifter om 
förnybara energikällor kan 
förbättras
22 
Medlemsstaterna har inga korrekta 
och validerade uppgifter om faktiska 
resultat av projekten för förnybara 
energikällor. Sektorn för energi från 
förnybara energikällor kännetecknades 
av stor instabilitet i fråga om kostna ‑
der för tekniken (kostnaderna för de 
flesta tekniker minskade betydligt) och 
stigande energipriser. Det är viktigt att 
analysera aktuell information om kost ‑
nader för teknik för förnybar energi för 
att fastställa vilken teknik som ger bäst 
avkastning vid specifika lokala förut ‑
sättningar och lämpliga stödnivåer.
23 
Det finns uppgifter om de installerade 
projektens produktionskapacitet, men 
för 11 av de 24 granskade projekten 
fanns det få eller otillförlitliga uppgif ‑
ter om hur mycket energi som faktiskt hade producerats. Eftersom mätning 
och rapportering av faktiska resultat 
inte var ett villkor för offentlig medfi ‑
nansiering innehöll projektens slutrap ‑
porter endast uppskattade resultat som 
inte hade mätts. Resultaten byggde 
oftast på uppgifter från tillverkarna om 
tekniska parametrar för tekniken för 
förnybar energi och på specifika lokala 
förutsättningar. Många producenter 
av energi från förnybara energikällor 
mätte inte sin energiavkastning. För 11 
av de 24 granskade projekten (5 i Po ‑
len – solenergiprojekt i Lublinregionen, 
4 i Malta och 2 i Förenade kungariket) 
byggde därför energiresultaten inte på 
uppmätta/validerade uppgifter utan på 
antagna värden hämtade från litteratu ‑
ren eller på professionella beräkningar 
gjorda av ingenjörer.
Projektresultaten uppnåddes 
inte alltid
24 
Av de 13 av 24 granskade projekt där 
energiproduktionsresultaten faktiskt 
mättes uppnådde 5 projekt målen, och 
ytterligare 3 projekt uppnådde dem 
nästan. De övriga projekten uppnådde 
inte eller uppnådde endast delvis sina 
produktionsmål. I flera fall berodde 
detta på att prognoserna inte var 
tillräckligt noggranna, men några pro ‑
jekt hade även haft tekniska problem 
i inledningsskedet. Tabell 1  innehåller 
en jämförelse mellan den planerade 
energiproduktionen för projekten för 
förnybara energikällor och vad som 
faktiskt producerades.
25 
Sammanfattningsvis visar utvärdering ‑
en av de 24 projektens kostnadseffekti ‑
vitet, genomförande och måluppfyllelse 
på en blandning av bra, tillfredsställan ‑
de och dåliga projekt, vilket redovisas 
i bilaga IV . I ruta 5  redovisas orsaker till 
att resultatet av vissa projekt för förny ‑
bar energi har varit dåligt.
20 Iakttagelser
Orsaker till dåliga projektresultat
I Österrike var den faktiska energiproduktionen i linje med eller högre än prognoserna under de projektetap ‑
per som fick direkt stöd med Eruf‑medel. I två projekt som senare utvidgades med ytterligare värmekapaci ‑
tet och nät för fler kunder uppnåddes dock inte de planerade målen. Huvudorsakerna var att efterfrågan på 
värme hade överskattats eller att stora kunder tidvis inte förbrukade värme.
Orsakerna till att resultat blev sämre än förväntat i de polska vindenergiprojekten var att vindprognoserna var 
alltför optimistiska och att det uppstod tekniska problem under det första året som projekten var i drift.
I Förenade kungariket fanns det inga slutliga uppgifter och de granskade stödordningarna var inte slutförda 
när revisionen gjordes, men resultaten av delprojekten visade ändå att några av dem inte uppnådde de pla ‑
nerade energiproduktionsmålen, vilket till största delen berodde på högt vatteninnehåll i biomassamaterialet 
eller på lägre efterfrågan på energi än beräknat.Ruta  5 Tabell  1Jämförelse mellan genomsnittlig planerad och faktisk energiproduktion i de 
granskade projekt för förnybar energi där energiproduktionsresultatet hade mätts 
under 2009–2012, i procent
Källa:  Revisionsrättens egna beräkningar baserade på databasen ”QM Heizwerke” (Österrike), information om genomsnittliga investeringskost ‑
nader för liknande projekt (Finland och Polen), projektens finansieringsöverenskommelser och information om projektresultat som stödmotta ‑
garna beräknat.PL Projekt 20MT Projekt 22
MT Projekt 21MT Projekt 24
MT Projekt 23
Inga uppgifter- 20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %AT Projekt 1AT Projekt 2FI Projekt 4FI Projekt 5FI Projekt 7FI Projekt 8UK Projekt 9UK Projekt 10PL Projekt 11PL Projekt 12PL Projekt 13PL Projekt 14PL Projekt 16PL Projekt 17
Inga uppgifterPL Projekt 19
PL Projekt 18
PL Projekt 15
FI Projekt 6
AT Projekt 3
- 60 %
- 40 %
Planerad produktion
21 Iakttagelser
Principen om kostnads -
effektivitet beaktas inte 
fullt ut vid planeringen av 
projekt för förnybar 
energi
Kostnadseffektivitet  – ett 
viktigt mål vid EU -bidrag
26 
Kostnadseffektivitet gäller förmågan 
eller potentialen hos en enhet, verk ‑
samhet, insats eller ett program som 
granskas att uppnå vissa resultat till 
en rimlig kostnad. Kostnadseffektivi ‑
tetsanalyser är studier av förhållandet 
mellan projektkostnader och projekt ‑
resultat och uttrycks som kostnad per 
enhet producerat resultat25.27 
Optimal (eller kostnadseffektiv) 
produktion av energi från förnybara 
energikällor är viktig för det ekonomis ‑
ka resultatet. Sammanhållningsstödet 
utgör en betydande del av stödet till 
insatser för energi från förnybara ener ‑
gikällor och skulle kunna vara en viktig 
drivkraft både när det gäller politiken 
för energi från förnybara energikäl ‑
lor och den regionala ekonomiska 
utvecklingen.25 Issai 3000: Normer 
och riktlinjer för 
effektivitetsrevision 
som bygger på Intosais 
revisionsstandarder och 
praktisk erfarenhet.Bild  6Vindkraftverk (bilder utifrån och inifrån en vindturbin i Polen)
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
22 Iakttagelser
Kostnadseffektiviteten kan 
betonas mer i ett tidigt skede
28 
I samband med utarbetandet av de 
operativa programmen gjorde inte de 
nationella myndigheterna ordentliga 
behovsprövningar för att identifiera 
vilka tekniker som kunde bidra till 
att målen om förnybara energikällor 
uppnåddes så kostnadseffektivt som 
möjligt och hur de kunde kompletteras 
med andra finansiella instrument eller 
nationella stödordningar. De opera ‑
tiva programmen innehöll därför inga 
förklaringar om hur EU‑stödet på ett 
kostnadseffektivt sätt kunde bidra till 
att målen om förnybara energikällor 
uppnås.
29 
Vidare planerade inte kommissionen 
och de nationella myndigheterna de 
sammanhållningspolitiska (eller natio ‑
nella) stödens bidrag till uppnåendet 
av målen om förnybara energikällor. Av 
de operativa program som granskades 
angavs inte i programmen i Österrike 
och Finland hur mycket planerad och 
faktisk förnybar energi som produce ‑
rades av åtgärder som fick stöd från 
Eruf och Sammanhållningsfonden. Den 
kapacitet för produktion av energi från 
förnybara energikällor som installe ‑
rats i de fem granskade länderna för 
att uppnå 2020 ‑målet om förnybara 
energikällor är 95 304 MW (se tabell  2). 
Av de genomföranderapporter som 
de förvaltande myndigheterna har 
lämnat till kommissionen framgår att 
år 2012 kom 4 464 MW eller 4,7 % av 
den kapacitet som krävs för 2020 ‑må‑
let (eller 8,1 % i förhållande till det interimistiska målet för 2013 i de 
granskade medlemsstaterna) från sam ‑
manhållningsprojekt i dessa länder. 
Medlemsstaternas användning av 
sammanhållningsstödet till förnybara 
energikällor har varierat. Av tabell  2 
framgår även att det för flera med ‑
lemsstater saknas lämpliga uppgifter 
för jämförelsen av hur sammanhåll ‑
ningsprojektens mål har uppnåtts 
i förhållande till målen om förnybara 
energikällor. Denna brist på uppgifter 
hindrar fastställandet av ekonomiska 
utgångsvärden och utgångsvärden 
för energi för de olika sektorerna av 
förnybar energi och för olika tekniker 
för förnybar energi.
23 Iakttagelser Tabell  2Sammanhållningsstöd 2007–2013 till förnybara energikällor och hur det inverkar på 
uppnåendet av 2020-målen om förnybara energikällor i medlemsstaterna
1 Anslag/output (euro/MW) kan inte jämföras mellan medlemsstaterna eftersom investeringarna är av olika slag (energiproduktion, främjande 
av energi från förnybara energikällor, nätverk, pilotprojekt etc.) .
Källa:  Nationella handlingsplaner för förnybar energi (2010) och genomföranderapporter om de operativa programmen för 2012.Operativt  
programStöd från Eruf 
och Samman-
hållningfonden 
till förnybara 
energikällor 
(euro)1Ytterligare kapacitet för 
förnybar energi efter investe -
ringar inom Eruf och Samman -
hållningsfonden (MW)Ytterligare kapacitet för 
förnybar energi som krävs för att 
uppnå 2020-målet om förnybara 
energikällor (MW)Andelen stöd från Eruf/Sammanhållnings -
fonden av den totala kapaciteten för 
förnybar energi för att uppnå 2020-målet 
om förnybara energikällor (i %)
PlaneradRapporterad
(slutet av 2012)Före utgången 
av 2013Före utgången 
av 2020
1 2 3 4 5 6 7=3:6
Österrike 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgien 11 851 495 Inga uppgifter 3 062 8 255
Inga uppgifter har rapporterats  
till kommissionenBulgarien 16 710 959 Inga uppgifter 4 232 5 189
Cypern 9 520 000 Inga uppgifter 190 584
Tjeckien 397 759 730 131 12 Inga uppgifter
Tyskland 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Danmark Inga uppgifter 6 017 6 754Inga uppgifter har rapporterats  
till kommissionen Estland 0 6 Inga uppgifter
Spanien 160 152  052 Inga uppgifter 49 722 69 844
Finland 20 682 247 Inga uppgifter 24 690 33 420 Inga uppgifter har rapporterats till kommissionen
Frankrike 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 [Uppgifterna ska bekräftas]
Grekland 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Ungern 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Inga uppgifter har rapporterats till kommissionen
Irland Inga uppgifter 3 496 8 339
Italien 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Litauen 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Inga uppgifter har rapporterats till kommissionen
Luxemburg 1 767 056 5 000 11 000 179 347 [Uppgifterna ska bekräftas]
Lettland 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200 000 Inga uppgifter 36 160 Inga uppgifter har rapporterats till kommissionen
Nederländerna 19 182 600 Inga uppgifter 6 086 14 994 Inga uppgifter har rapporterats till kommissionen
Polen 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugal 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Inga uppgifter har rapporterats till kommissionen
Rumänien 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Sverige 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Inga uppgifter har rapporterats till kommissionen
Slovenien 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovakien 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Förenade kungariket 159 590 365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Kroatien Inga uppgifter Inga uppgifter har rapporterats till kommissionen
Granskade 
medlemsstater1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
Totalt 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 [Uppgifterna ska bekräftas]
24 Iakttagelser
30 
Kostnadseffektiviteten för åtgärder 
inom olika sektorer av förnybar energi 
undersöktes inte och avgjorde inte 
hur stor budget som öronmärktes för 
förnybara energikällor inom de gran ‑
skade operativa programmen och det 
saknades riktiga behovsbedömningar 
och halvtidsutvärderingar:
 οNär de operativa programmen 
utformades 2007 saknades detalje ‑
rade lägesanalyser (med en be ‑
hovsbedömning för olika sektorer 
av förnybar energi i regionerna) – 
framför allt hade de nationella 
myndigheterna inte uppskattat 
kostnaden per enhet installerad 
energikapacitet eller kostnaden 
per enhet energiproduktion, och 
därigenom försummades förhållan ‑
det kostnadsnyttan/kostnadseffek ‑
tiviteten hos de åtgärder som man 
skulle finansiera med offentliga 
medel.
 οI de operativa programmen ut ‑
nyttjades inte heller resultaten 
eller erfarenheterna från tidigare 
program för energi från förnybara 
energikällor som hade finansierats 
av nationella medel eller EU‑medel.
 οDet gavs ingen adekvat motivering 
till att offentliga medel anslogs till 
insatser för produktion av energi 
från förnybara energikällor. Ansla ‑
gen byggde i allmänhet på grova 
uppskattningar av den regionala 
potentialen och förmågan att 
utnyttja medlen och inte på en 
systematisk analys av den regio ‑
nala situationen och en jämförelse 
mellan tänkbara alternativ i form 
av olika typer av eller teknik för 
förnybar energi. οÄven om myndigheterna i Finland 
och Förenade kungariket gjorde 
några anpassningar under pro ‑
grammens gång utan att ha gjort 
formella bedömningar, gjordes 
i allmänhet inga halvtidsutvärde ‑
ringar eller liknade bedömningar 
av åtgärderna för 2007–2013 som 
skulle ha kunnat hjälpa till att ändra 
inriktningen på programmen för 
energi från förnybara energikällor.
31 
Vidare innehöll inte de operativa pro ‑
grammen några resultatindikatorer så 
att kostnadseffektiviteten hos åtgär ‑
derna för förnybara energikällor kunde 
övervakas och utvärderas korrekt, vil ‑
ket även skulle ha underlättat bedöm ‑
ningen av EU‑stödets bidrag till de 
antagna målen om förnybara energi ‑
källor ( tabell  2). De operativa program ‑
men i Österrike, Polen och Malta hade 
indikatorer för ytterligare kapacitet för 
förnybar energi men Finland hade inga 
indikatorer för skapad produktionska ‑
pacitet, producerad energi eller minsk ‑
ning/undvikande av koldioxidutsläpp, 
och även Förenade kungariket sak ‑
nade en resultatindikator för skapad 
kapacitet för förnybar energi. Detta 
innebär att förvaltningsmyndigheterna 
och kommissionen i dessa fall inte på 
ett lämpligt sätt kunde övervaka och 
efterhandsutvärdera de investeringar 
i förnybara energikällor som gjorts 
med sammanhållningsstöd26.26 I de årliga genomförande ‑
rapporter som lämnades 
av Finland och Förenade 
kungariket gavs inga 
för klaringar om de 
faktiska resultaten och 
resultatmätningen, och 
det hade inte gjorts någon 
bedömning av hindren, 
potentialen och behoven 
avseende de olika sektorerna 
av förnybar energi i de 
regioner som omfattades av 
de operativa program som 
granskades.
25 Iakttagelser
Projekten för produktion 
av energi från förnybara 
energikällor kan bli mer 
kostnadseffektiva
32 
Genom att ta bort ineffektivitet vid 
planeringen och genomförandet av 
projekt för förnybar energi bidrar man 
direkt till uppnåendet av EU:s 2020 ‑
mål och nationella mål om förnybara 
energikällor. Men det kan även komma 
elkonsumenterna till del och främja 
ekonomin som helhet.
33 
Resultaten av de EU‑stödda projekten 
varierade när det gällde kostnadsef ‑
fektiviteten. Investeringskostnaderna 
för teknik för förnybar energi varie ‑
rar mycket och är specifika för varje 
plats. Det finns inte bara en teknik för produktion av energi från förnybara 
energikällor i EU som är den mest 
kostnadseffektiva. Vid revisionen jäm ‑
fördes därför bara kostnader inom en 
viss sektor av förnybar energi i samma 
medlemsstat. Fyra granskade projekt 
var betydligt dyrare än liknande pro ‑
jekt i samma medlemsstat (biomassa 
och solcellsprojekt, se tabell  3). Den 
beräknade genomsnittskostnaden för 
installerad kapacitet varierade mellan 
0,16 miljoner euro/MW till 1,8 miljo ‑
ner euro/MW i de granskade projekten. 
Enligt de beräkningar som hade gjorts 
av de nationella myndigheterna i en 
av de medlemsstater där revisionen 
gjordes varierade återbetalningstiden 
mellan 2 och 537 år för de granskade 
projekten. Kapitalintensiva investe ‑
ringar med återbetalningstider på 
över 100 år kommer inte att uppnå en 
ekonomiskt rimlig break‑even‑punkt. 
Detta tyder på att det offentliga stödet 
inte alltid gick till de mest kostnadsef ‑
fektiva projekten.Bild  7Transformatorstation i en vindkraftpark i Golice i Polen
Källa:  Europeiska revisionsrätten.

26 Iakttagelser Tabell  3Kostnadseffektivitet för de granskade projekten för förnybara energikällor
Källa:  Revisionsrättens egna beräkningar som bygger på projektdokumentation och de förvaltande myndigheternas analyser1.
1 Anmärkning till FI projekt:  Genomsnittlig kostnad för investeringar i maskiner och utrustning till de granskade projekten. Projekt 5 inbegrep 
kostnader för ledningar vid anläggningen och projekt 6 endast en extra värmepanna. Uppgifter saknas för projekten MT 23 och 24 (solceller), 
PL 16–20 (solkraft) liksom för UK 9 och 10 (biomassa).euro/MW miljoner
euro/MW miljoner
euro/kWp TusentalFaktisk investeringInvestering i 1MW eller kWp, jämfört med den genomsnittliga investeringskostnaden i medlemsstaten
Genomsnitt i medlemsstaten
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI Projekt 8
FI Projekt 7FI Projekt 6FI Projekt 5FI Projekt 4
AT Projekt 3AT Projekt 2AT Projekt 1Biomassa Vind SolcellerPL Projekt 15
PL Projekt 14
PL Projekt 13PL Projekt 12
PL Projekt 11
MT Projekt 22
MT Projekt 21
27 Iakttagelser
34 
Rationella energimål hade endast del ‑
vis fastställts för projekten för förnyba ‑
ra energikällor. Projekten överensstäm ‑
de med nationella strategiska mål om 
energi från förnybara energikällor. Det 
fanns bränsleförsörjningskoncept när 
så krävdes (biomassaprojekt i Öster ‑
rike, Finland och Förenade kungariket). 
Några projekt föregicks av begränsade 
studier som visade deras ekonomiska 
livskraft och lönsamhet, men det 
gjordes inga analyser av vilka typer av 
energi från förnybara energikällor som 
var bäst och mest kostnadseffektiva el ‑
ler av vilka tekniska lösningar som var 
bäst. Man tittade inte på utvärderingar 
av tidigare liknande insatser och så ‑
lunda utnyttjades inte tidigare erfaren ‑
heter när de granskade projekten för 
förnybara energikällor förbereddes.
35 
Endast för cirka hälften av de gran ‑
skade projekten (13 av 24) fanns det 
uppgifter med vars hjälp det gick att 
kontrollera hur indikatorerna för fak ‑
tiskt producerad energi hade uppfyllts 
(tabell  1 och bilaga II ), se även punkt 
24. Vidare var ofta utgångsvärdena 
när det gällde kostnaderna för energi ‑
produktion och de mängder konven ‑
tionella bränslen som konsumenterna 
förbrukade inte tillgängliga innan 
målen skulle fastställas och projekten 
utformas (till exempel i det operativa 
programmet för Lublinregionen i Po ‑
len). Följaktligen är det i dessa fall inte 
möjligt att bedöma om de finansierade 
projekten faktiskt genererade de för ‑
väntade ekonomiska eller finansiella 
resultaten (till exempel för beräkning 
av återbetalningsperioder).36 
Urvalsförfarandena var ingen garanti 
för kostnadseffektiva projekt. I all ‑
mänhet gjorde inte kriterierna för val 
av projekt, som hade godkänts av de 
övervakningskommittéer som utsetts 
för varje operativt program, det möj ‑
ligt för förvaltningsmyndigheterna att 
identifiera de mest kostnadseffektiva 
projekten för förnybara energikällor. 
Skapad energikapacitet, faktisk energi ‑
produktion och relevanta nödvändiga 
investeringar viktades i många fall inte 
som urvals ‑ eller tilldelningskriterier. 
I några fall hade inga specifika urvals ‑
kriterier för produktion av energi från 
förnybara energikällor tagits fram utan 
i stället användes urvalskriterier som 
allmänt tillämpades på flera sekto ‑
rer som omfattades av det operativa 
programmet27.
37 
I några fall har konkurrensen mellan 
projektansökningarna varit otillräcklig. 
När projekten identifierades med hjälp 
av anbudsinfordringar beaktades inte 
om ansökningarna uppnådde maximal 
kostnadseffektivitet (återbetalningspe ‑
riod och förhållandet investering/en ‑
ergiproduktion). Projektansökningarna 
måste oftast uppfylla minimikriterier, 
men processerna kunde inte förhindra 
att projekt av relativt låg kvalitet i frå ‑
ga om producerad energi fick bidrag. 
En fastställd minsta investeringsstorlek 
innebar risk för att ansökningar om 
mindre projekt – med eventuellt bättre 
ekonomiska parametrar  – föll bort.27 Till exempel:
– Urvalet av projekt för 
förnybar energi inom det 
operativa programmet 
”Infrastruktur och miljö” 
i Polen byggde på samma 
kriterier som tillämpades 
inom olika sektorer, det vill 
säga för icke jämförbara 
typer av projekt för 
förnybar energi.
– I Finland prioriterades inte 
projektansökningarna 
och endast de beräknade 
återbetalningsperioderna 
användes som kriterium för 
kostnadseffektivitet och 
stödberättigande.
– I Malta användes urvals ‑
kriterierna för flera sektorer 
som omfattades av det 
operativa programmet men 
inte specifikt för sektorn 
av förnybara energikällor. 
Även om ett kriterium 
gav poäng för projektets 
bidrag till indikatorer utöver 
minimikraven, fanns det 
bland urvalskriterierna 
inget kriterium för 
kostnadseffektivitet eller 
kostnad/nytta när det 
gällde produktion av energi 
från förnybara energikällor.
– I Österrike beaktades 
inte om ansökningarna 
uppnådde högsta 
kostnadseffektivitet 
(återbetalningsperiod och 
förhållandet investering/
energiproduktion) i de 
operativa program som 
granskades.
28 Iakttagelser
38 
Å andra sidan hade Österrike, Fören ‑
ade kungariket och i viss mån Finland 
tekniska och ekonomiska kriterier 
i finansieringsbestämmelserna för att 
förhindra att oekonomiska biomas ‑
saprojekt skulle väljas ut. Risken för 
att icke ändamålsenliga ansökningar 
skulle väljas ut var därför lägre. Man 
tog även hänsyn till projektens lön ‑
samhet varför mer lönsamma projekt 
fick lägre bidrag ( ruta 6 ). Någon sådan 
anpassning av nivån på medfinansie ‑
ringen av projekt garanterades inte av 
de behöriga myndigheterna i de andra 
medlemsstater som ingick i revisionen.
39 
EU:s medfinansieringsandelar varie ‑
rade mellan 2 och 85 % av de operativa 
programmen utan att detta moti ‑
verades i de relevanta dokumenten. 
Principen om medfinansiering innebär 
att en del av investeringskostnaderna 
för ett projekt ska bäras av den slutliga 
mottagaren av det offentliga stödet och att det ska tas hänsyn till projek ‑
tets intäkter eller lönsamhet. Syftet 
med stödet ska vidare vara att stödja 
en åtgärd som annars inte kan genom ‑
göras på grund av otillräcklig finansie ‑
ring eller brist på ekonomiskt incita ‑
ment. Det finns en alternativkostnad; 
höga medfinansieringsandelar mins ‑
kade storleken på eller antalet andra 
projekt för förnybar energi som kunde 
ha fått bidrag genom offentliga medel. 
Det fanns inga kopplingar mellan 
andelen stöd och lönsamhet eller be ‑
hovet att ge investerare incitament för 
att genomföra projekt för produktion 
av energi från förnybara energikällor. 
Omotiverade och mycket höga medfi ‑
nansieringsandelar (offentligt ekono ‑
miskt stöd till ett belopp som är högre 
än vad som krävs för att ett projekt 
ska vara ekonomiskt eller finansiellt 
lönsamt) ökade risken för dödviktsef ‑
fekter, det vill säga att privat men även 
nationell finansiering ersätts av bidrag, 
och minskade det antal projekt för 
produktion av energi från förnybara 
energikällor som fick stöd. I  ruta 7  ges 
exempel på hög medfinansiering.
Val av projekt  – exempel i Österrike, Finland och Förenade kungariket
I Österrike måste vissa tekniska och ekonomiska kriterier uppfyllas när man ansöker om medfinansiering (vär ‑
metäthet per löpmeter av fjärrvärmenätet och fjärrvärmenätet och värmepannans effektivitet). Risken för att 
icke ändamålsenliga projekt får stöd är därför mycket lägre.
I Finland är avsikten med stödberättigandekriterierna och möjligheten att rådfråga en energikonsult/energi ‑
rådgivare att utesluta projekt som inte är lönsamma: de som ansökte om projekt måste lämna information om 
projektets återbetalningsperiod som inte skulle vara kortare än 3 år (kommersiellt lönsamt) eller längre än 12 
år (oekonomiskt) utan det offentliga stödet.
I Förenade kungariket jämfördes de föreslagna projektkostnaderna med målkostnader som byggde på tidi ‑
gare liknande biomassaprojekt.Ruta  6
29 Iakttagelser
40 
Det gjordes inga lönsamhetsberäk ‑
ningar för olika sektorer av eller teknik 
för förnybar energi. När program ‑
men planerades gjorde man när det 
gällde medfinansieringsgraden ingen 
skillnad på de olika sektorerna för förnybar energi, storleken och typen 
av investeringar eller andra system för 
främjande åtgärder/stöd i medlems ‑
staterna (inmatningspris och premier) 
investeringarnas troliga lönsamhet och 
typen av teknik för förnybar energi 
som användes.Hög offentlig medfinansiering – exempel i Polen och Malta
I Polen beviljades stödordningar för små solcells ‑ och solfångaranläggningar 85 % i EU‑stöd, varigenom enskil ‑
da projektägare (hushåll) kunde få upp till 100 % i bidrag. De flesta vindkraftsparker fick maximalt offentligt 
stöd – antingen närmare 70 % av de totala stödberättigande investeringskostnaderna eller 10 miljoner euro 
(4 av de 5 granskade projekten). De maximala medfinansieringsandelarna tillämpades i merparten av fallen, 
men de varken modifierades eller motiverades på grundval av kostnadseffektivitetsskäl i något planeringsdo ‑
kument. Fyra av de fem mottagarna av stöd till vindkraftprojekt medgav att de kunde ha genomfört projekten 
utan eller med lägre stöd och att de tänkte använda EU‑bidraget till att betala tillbaka lån snabbare.
Malta avsatte en stor del av de tillgängliga EU‑medlen till stöd för anläggningar för energi från förnybara ener ‑
gikällor vid offentliga institutioner och fick härigenom inte tillräcklig effekt av privata finansieringskällor. Som 
regel finansierade EU så mycket som 85 % av investeringskostnaderna för dessa projekt. Vidare finansierade 
två stora stödordningar anläggningar för energi från förnybara energikällor för privata hushåll och företag 
med 50 eller 60 %.Ruta  7 Bild  8Solfångare på taket till ett enfamiljshus i Polen
Källa:  Europeiska revisionsrätten.

30 Iakttagelser
Sammanhållningsstödet 
hade ett begränsat 
EU-mervärde – därför 
bidrog projekten för för -
nybara energikällor inte 
maximalt till EU:s 
energimål
41 
Endast i ett fåtal fall syntes ett bety ‑
dande EU‑mervärde. I dessa projekt 
innebar medfinansieringen från Eruf/
Sammanhållningsfonden att det var 
lättare att säkra hela finansieringen, 
och medfinansieringen har varit en 
välkommen ytterligare investerings ‑
källa som bidragit till att projekten 
har genomförts. För (de större) vind ‑
kraftsparkerna såg externa finansie ‑
ringsinstitut även medfinansieringen 
som en kvalitetsstämpel. I länder med 
lite energi från förnybara energikällor, 
få program för energi från förnybara 
energikällor och mindre administrativ 
erfarenhet på området har EU‑stödet 
gett ett högre mervärde genom att 
det har bidragit till att ny ekonomisk 
verksamhet vuxit fram, höjt kvali ‑
teten på de aktuella projekten och 
även i viss utsträckning fungerat som 
katalysator och gett annat stöd största 
möjliga effekt. Det har även funnits 
ett viss “operativt mervärde” eftersom 
EU‑projekten ålade genomförandeor ‑
ganen vissa skyldigheter som innebar 
att de berörda organisationerna fick ny 
erfarenhet och nya kunskaper. Sådana 
effekter framhölls särskilt av organi ‑
sationer i Malta, Polen och Förenade 
kungariket.42 
Revisionsrätten konstaterade även 
att anslagen till förnybara energikäl ‑
lor inom de operativa programmen 
i Österrike och Finland riskerade att 
ersätta nationella medel. I båda dessa 
länder kompletterade Eruf endast 
befintliga nationella/regionala finan ‑
sieringsmekanismer, och i Österrike var 
EU‑stödet i praktiken integrerat, utan 
ändringar, i ett befintligt stödsystem 
för biomassakraftverk. Österrike och 
Finland har en lång tradition när det 
gäller energi från förnybara energikäl ‑
lor (särskilt när det gäller vattenkraft 
och biomassa) och det är svårt att be ‑
döma om EU‑stödet har bidragit med 
ytterligare mervärde, särskilt i fråga 
om innovation.
31 Iakttagelser
43 
År 2012 underströk kommissionen 
att medlemsstaterna och regionerna 
måste se till att finansieringen av 
förnybara energikällor kompletterar de 
privata investeringarna och ger dem 
största möjliga effekt i stället för att 
ersätta dem28. Revisionsrätten konsta ‑
terade att några projekt för förnybar 
energi kunde ha genomförts utan of ‑
fentligt stöd. Det var tydligt att många 
som ansökte om projekt skulle ha 
kunnat installera anläggningarna för 
energi från förnybara energikällor utan 
eller med mindre offentligt stöd och 
på så sätt frigjort medel till ytterligare 
åtgärder för förnybara energikällor. 
Bidragsbesluten var trots det viktiga 
för att kunna få lån till projekten:
 οAlla de aktuella projekten i Öster ‑
rike godkändes efter det att bygg ‑
nadsarbetena var klara, vilket visar 
att bidraget inte var ett villkor för 
investeringen.
 οFyra av de fem granskade projekten 
i Finland kunde ha genomförts utan 
bidrag (endast ett projekt skulle 
inte ha genomförts utan offentligt 
stöd).
 οFlera av ägarna till vindkraftprojekt 
sade att de skulle ha genomfört 
sina projekt utan offentligt stöd 
eftersom det ekonomiska incita ‑
mentet i form av avkastningen från 
vindraften och “miljöcertifikaten” 
räckte. Flera liknande existerande 
vindkraftsparker hade också byggts 
utan bidrag.44 
Investeringarna i förnybara energikäl ‑
lor hade endast en begränsad effekt 
när det gällde att bygga upp förvalt ‑
ningskapacitet. En av de avsedda 
effekterna av EU‑mervärdet är en 
förbättrad administrativ kapacitet eller 
förvaltningskapacitet i medlemsstater ‑
na. Även om olika parter i Malta, Polen 
och Förenade kungariket hävdade att 
EU‑projekten hade gett dem ovärder ‑
liga lärdomar kunde man i allmänhet 
inte visa att de hade lämnat långt ‑
gående bidrag till bättre planering, 
genomförande och drift av projekt. 
Förvaltningen av stödordningarna för 
energi från förnybara energikällor och 
av enskilda projekt var i allmänhet 
inriktad på korrekthet och behandlade 
inte krav på nytta i förhållande till 
kostnaderna. I Österrike och Finland 
gjordes medfinansieringen endast till 
en del av de nationella stödmekanis ‑
merna utan särskilda innovativa aspek ‑
ter (se även punkt 42). Erfarenheterna 
från genomförandet av projekten 
spreds inte inom de två medlemssta ‑
terna eller i angränsande regioner.
45 
Projekten för förnybara energikällor 
bedrevs ofta i en svag rättslig kontext. 
Även om avsikten med det EU‑stöd 
som avsattes till produktion av energi 
från förnybara energikällor inte var 
att reformera det rättsliga regelverket 
skulle de ändå ha kunnat leda till att 
det förbättrades. De rättsliga ramarna 
för energi från förnybara energikällor 
har i många medlemsstater undergått 
många ändringar, bland annat retroak ‑
tiva ändringar av bidrags ‑ och mark ‑
nadsföringsordningarna. Tillstånds ‑
förfarandena är ofta komplexa och 
avskräckande eller så tillämpas de inte 
konsekvent, vilket tillsammans med en 
osäker marknad och instabila elpriser 
gör att investerarnas förtroende för 
sektorn försvagas.28 COM(2012) 663 final, 15.11.2012 
För en välfungerande inre 
marknad för energi .
32 Iakttagelser
46 
Utnyttjandet av stöd från Sammanhåll ‑
ningsfonden till energi från förnybara 
energikällor har varierat men generellt 
sett varit lågt i medlemsstaterna. Även 
om EU‑stödet till energi från förnybara 
energikällor ökade från 0,6 till 4,7 mil ‑
jarder  euro under programperioden 
2000–2006 motsvarar detta endast 
1,7 % av de totala utgifterna inom Eruf 
och Sammanhållningsfonden. I förhål ‑
lande till sektorns enorma behov av in ‑
vesteringar för att uppnå EU:s 2020 ‑mål 
om energi från förnybara energikällor 
var de nationella och regionala myn ‑
digheternas tilldelning av EU‑stöd låg29. 
Medlemsstaterna fördelade mellan 
0 % (det lägsta värdet) och 10,7 % (det 
högsta värdet) av det sammanlagda 
stödet från Eruf och Sammanhållnings ‑
fonden. Även den andel på 10 % som 
Malta anslog till energi från förny ‑
bara energikällor var otillräcklig för att 
landet ska uppnå sitt nationella mål 
om energi från förnybara energikällor 
på 10 % senast 2020, med tanke på att 
landet praktiskt taget inte hade någon 
energi alls från förnybara energikäl ‑
lor 2007 och att andelen energi från 
förnybara energikällor var under 2 % 
av den slutliga energiförbrukningen 
2012 (se bilaga I ). Av de medlemsstater 
som ingick i granskningen lyckades 
Malta inte uppnå sitt första mellanlig ‑
gande mål, och Österrike, Finland och 
Polen hade inte införlivat direktivet om energi från förnybara energikällor i den 
nationella lagstiftningen i slutet av 
oktober 2013 (tidsfristen löpte ut den 
5 december  2010).
47 
Utnyttjandet av det stöd som avsatts 
till energi från förnybara energikällor 
har gått långsamt. I slutet av 201230 var 
utnyttjandet av det tillgängliga stödet 
från Eruf och Sammanhållningsfonden 
för energi från förnybara energikällor 
för 2007–2013 (endast 58 %) mycket 
lägre än genomsnittet för det totala 
stödet från Eruf och Sammanhållnings ‑
fonden (88 %) och även lägre än för 
stödet till energieffektivitetsåtgärder 
(84 %). Trots att marknadsmisslyck ‑
andena och hindren ser annorlunda 
ut i denna sektor har projekt som 
medfinansieras av EU i nästan alla 
medlemsstater förvaltats av samma 
förvaltningsmyndigheter, se tabell  4. 
Det faktum att projekten för förnybara 
energikällor var relativt komplexa och 
att det saknades administrativ kapaci ‑
tet för att förvalta investeringsåtgärder 
inom denna sektor bidrog helt klart 
till att utbetalningarna av stöd från 
Eruf och Sammanhållningsfonden blev 
lägre. Sammantaget hade därför sam ‑
manhållningsstödet relativt begränsad 
inverkan på uppnåendet av EU:s mål 
om energi från förnybara energikällor.29 SEK(2011) 131 slutlig, 31.1.2011.
30 De belopp som förvaltnings ‑
myndigheterna avsatte för 
utvalda projekt. De senast 
tillgängliga uppgifterna är från 
slutet av 2012.Tabell  4Utnyttjandet av sammanhållningsstöd till projekt för förnybar energi i de granskade 
medlemsstaterna (utvalda projekt i slutet av 2012)
Källa:  Generaldirektoratet för regionalpolitik, databasen SFC, 2007.EU‑medlemsstatTotalt sammanhållningsstöd 
till utvalda projekt (%)Sammanhållningsstöd till utvalda 
energieffektivitetsprojekt (%)Sammanhållningsstöd till utvalda 
projekt för förnybar energi (%)
Österrike 75,6 2 87, 3 50,6
Finland 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Polen 85,4 112,2 5 7, 8
Förenade kungariket 84,7 73,6 49,9
Genomsnitt alla medlemsstater 87,7 84,5 58,0
33
 Slutsatser och 
rekommendationer
48 
Sammantaget konstaterar revisionsrät ‑
ten att sammanhållningsstödets bi ‑
drag till uppnåendet av EU:s 2020 ‑mål 
om förnybara energikällor generellt 
sett har varit begränsat i förhållande 
till kostnaderna.
49 
De granskade projekten levererade 
output som planerat. Merparten av 
de granskade projekten för förnybara 
energikällor var tillräckligt mogna och 
klara att genomföras när de valdes 
ut, kostnaderna för projekten har inte 
överskridits i någon högre grad och 
det har inte förekommit några större 
förseningar och anläggningarna för 
produktion av energi från förnybara 
energikällor installerades i allmänhet 
som planerat (punkterna 14–16).
50 
Revisionsrätten konstaterade dock ock ‑
så att det fanns brister i genomföran ‑
det, framför allt när det gällde resultat ‑
indikatorer, mätning och rapportering 
av projektresultat liksom upphand ‑
lingsförfaranden och resultaten av dem. 
Generellt har svårigheter att integrera 
el från förnybara energikällor i näten 
identifierats som ett stort hinder för 
utvecklingen av energi från förnybara 
energikällor i EU (punkterna 17–21).
51 
Energiproduktionsmålen uppnåddes 
inte heller, eller så mättes inte resulta ‑
ten korrekt i omkring två tredjedelar 
av de granskade projekten för förny ‑
bara energikällor. I merparten av dessa 
projekt var uppgifterna om den energi 
som faktiskt hade producerats antingen 
otillräckliga eller så byggde de inte på 
mätningar. Att de planerade resultaten 
inte uppnåddes berodde främst på vaga 
prognoser eller tekniska problem. Sam ‑
mantaget hade resultaten av projekten 
varit blandade (punkterna 22–25).52 
Vidare har inte kostnadseffektivitet 
varit en ledande princip när projekten 
planerades. De underliggande opera ‑
tiva programmen utformades utan att 
de olika sektorerna av förnybar energi 
prioriterades och utan att stödets 
bidrag till målen om förnybara ener ‑
gikällor bedömdes. Fördelningen av 
anslag byggde i allmänhet på grova 
beräkningar av den regionala potentia ‑
len och förmågan att utnyttja medlen 
snarare än på en systematisk analys 
av den regionala situationen och en 
jämförelse mellan tänkbara alternativ 
i form av olika typer av eller teknik för 
förnybar energi. Åtgärdernas kostnads ‑
effektivitet försummades när budget ‑
arna fördelades. Alla projekt hade inte 
fått väl angivna rationella energimål 
och resultatindikatorer för energipro ‑
duktion. Urvalskriterierna och urvals ‑
förfarandena bidrog inte alltid till att 
de mest kostnadseffektiva projekten 
för förnybara energikällor valdes ut. 
Projektresultaten var blandade i fråga 
om kostnadseffektivitet, och i några 
medlemsstater saknades motivering 
till de höga medfinansieringsande ‑
larna i dokumenten om projektens 
lönsamhet (punkterna 26–40).
53 
Vid revisionen konstaterades även att 
EU‑mervärdet av sammanhållningsstö ‑
det till energi från förnybara energi ‑
källor var begränsat. Det fanns en risk 
för att offentliga medel ersattes i de 
medlemsstater som enbart använde 
EU‑stödet till att komplettera sina na ‑
tionella bidrag till energi från förnybara 
energikällor liksom en risk för dödviks ‑
effekter. Även om medfinansieringen 
från EU bidrog med ett visst operativt 
mervärde har investeringsprojekten 
inte i någon väsentlig utsträckning 
hjälpt till att bygga upp förvaltningska ‑
paciteten. Generellt har användningen 
av Eruf och Sammanhållningsfonden 
till energi från förnybara energikällor 
varit blygsam i förhållande till behovet 
av ökade ansträngningar för att nå 
EU‑målen (punkterna 41–47).
34 Slutsatser och rekommendationer
54 
Revisionsrätten betonar att det krävs 
förbättringar om sammanhållningsstö ‑
det ska ge största möjliga bidrag till att 
energimålen uppnås31. Vidare ger sam ‑
manhållningsstöd generellt fördelar 
till ekonomin som helhet, bland annat 
ekonomisk tillväxt och jobbskapande, 
som är övergripande mål för sam ‑
manhållningspolitiken. Eftersom det är 
troligt att EU‑stöd i större utsträckning 
kommer att användas för att främja 
förnybara energikällor under program ‑
perioden 2014–2020 lämnar revisions ‑
rätten följande rekommendationer:
Rekommendation 1
Kommissionen bör ange hur program 
och projekt ska förberedas och väljas 
ut och fastställa villkor för tillhanda ‑
hållandet av medel till investeringar 
i produktion av energi från förnybara 
energikällor för att
ο se till att framtida medfinansierade 
program för energi från förnybara 
energikällor styrs av principen 
om kostnadseffektivitet, även vid 
EU‑finansierat stöd till kostnadsef ‑
fektiva program som annars inte 
skulle genomföras, och undviker 
dödviktseffekter; programmen 
måste bygga på ordentliga be ‑
hovsbedömningar, prioritera den 
mest kostnadseffektiva tekniken 
(utan att någon sektor av förnybar 
energi diskrimineras) och bidra 
optimalt till EU:s 2020 ‑mål om 
förnybara energikällor; det måste 
fastställas lämpliga mål för pro ‑
duktionen av energi från förnybara 
energikällor som står i proportion 
till budgeten och urvalskriterier 
som är inriktade på kostnadseffek ‑
tivitet avseende resultatet i form 
av producerad energi (utan att 
projekt överkompenseras),ο se till att medlemsstaterna fast ‑
ställer stabila och förutsägbara 
regelverk för förnybara energi ‑
källor i allmänhet och smidigare 
förfaranden för att integrera el från 
förnybara energikällor i näten.
Rekommendation 2
Medlemsstaterna bör i enlighet med 
kommissionens anvisningar fastställa 
och tillämpa minimikriterier för kost ‑
nadseffektivitet som är anpassade till 
projektets omständigheter. De bör 
även höja sammanhållningsstödets 
mervärde genom att förbättra genom ‑
förandet av projekt för förnybar energi 
liksom övervakningen och utvärde ‑
ringen och genom att bygga upp en 
bas av uppmätta data om kostnaderna 
för produktion av energi inom alla 
relevanta sektorer av förnybar energi.31 Inom detta politikområde har 
revisionsrätten offentliggjort 
en rapport om investeringar 
i energieffektivitet som 
samfinansieras av Eruf och 
Sammanhållningsfonden 
(särskild rapport nr 21/2012 
Kostnadseffektiviteten i de 
sammanhållningspolitiska 
investeringarna i energi -
effektivitet  (https://eca.
europa.eu )). Vid revisionen 
analyserades huruvida de 
sammanhållningspolitiska 
investeringarna i ener  gi ‑
effektivitet var kostnads‑
effektiva, och fokus låg 
särskilt på kommissionens 
ledningsroll när det gällde 
att godkänna operativa 
program och övervaka hur 
programmen genomfördes 
i regionerna.
35 Slutsatser och rekommendationer
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Henri 
Grethen som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9  april  2014.
För revisionsrätten
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
        Ordförande

36
 Bilagor
Översikt över medlemsstaternas framsteg mot 2020-målet om förnybara energikällorBilaga I
Uppnåendet av 2020 ‑målen om förnybar energi enligt information från kommissionen:
1  Källa : Eurostat, 10 mars 2014. Faktisk andel av energi från förnybara källor (i procent av slutlig energiförbrukning brutto) under 2012 (som även 
ger uppgifter om 2010).
2  Källa : Lägesrapport om förnybar energi (rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kom ‑
mittén samt Regionkommittén) COM/2013/175 final, 27.3.2013. Första delmålet, beräknat som genomsnittet av andelarna 2011/2012.
3  Källa : se fotnot 1 ovan.
4  Källa : Direktiv 2009/28/EG.Medlemsstat2010 ‑målet om andel energi 
från förnybara energikällor1 Första 
delmålet22012 ‑målet om andel energi 
från förnybara energikällor32020 ‑målet om förny ‑
bara energikällor4
Belgien 5,0  % 4,4 % 6,8 % 13 %
Bulgarien 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Tjeckien 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Danmark 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Tyskland 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Estland 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Irland 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Grekland 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Spanien 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Frankrike 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Italien 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Cypern 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Lettland 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Litauen 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Luxemburg 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Ungern 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Malta 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Nederländerna 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Österrike 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Polen 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Portugal 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
Rumänien 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Slovenien 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Slovakien 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Finland 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Sverige 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Förenade kungariket 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
EU 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Bilagor
Sammanhållningsstöd (Eruf och Sammanhållningsfonden 2007–2013) till energi från 
förnybara energikällor och utvalda projekt 2007–2012Bilaga  II
1  En urvalsfrekvens över 100 % betyder att stöd fördelades om från andra prioriteringar eller åtgärder inom samma eller ett annat operativt program.
Källa:  Generaldirektoratet för regionalpolitik, databasen SFC2007, 2012 års genomföranderapporter om utvalda projekt.MedlemsstatAnslagna och beslutade medel från EU Utvalda projekt
Totalt belopp 
från Eruf och 
Sammanhållnings ‑
fonden  
(euro) (A)Anslag till energi 
från förnybara 
energikällor  
(euro) (B)Andel i procent av de 
totala anslagen till 
energi från förnybara 
energikällor  
(C)Totalt belopp 
från EU till 
de utvalda 
projekten   
(euro) (D)Andel i procent 
av de utvalda 
projekten  
(D)/(B)1
Belgien 990  283  172 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
Bulgarien 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Tjeckien 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Danmark 254 788 620
Tyskland 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Estland 3 011 942 552
Irland 375 362  372
Grekland 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Spanien 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Frankrike 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Kroatien 705 861 911
Italien 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Cypern 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Lettland 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Litauen 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Luxemburg 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Ungern 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Nederländerna 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Österrike 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Polen 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Portugal 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
Rumänien 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Slovenien 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Slovakien 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Finland 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Sverige 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Förenade kungariket 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
Gränsöverskridande 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
EU27 + gränsöverskridande 270 757 167 870 4 665 401 221 1,7 % 2 706 142 640 58,0  %
38 Bilagor
Förteckning över granskade projekt för produktion av energi från förnybara energikällorBilaga III
Pro‑
jekt‑  
nrMed ‑
lems‑  
statOperativt  
programInsatsMetod för 
genomför ‑
andeProjekt‑  
budget
(miljoner 
euro)varav medfinansieringInstallerad ny 
kapacitet för 
energi från 
förnybara 
energikällor 
(planerad/fak ‑
tisk)MW eller 
kWp/aInveste ‑
ringar 
i granskade 
projekt
(miljoner 
euro/MW 
eller euro/
kWp/a)Produce ‑
rad energi 
i genomsnitt 
(planerad/
faktisk)
MWh/anationell
(miljoner 
euro)Eruf/  
Samman‑  
hållnings‑  
fonden  
(miljoner euro)
Projekt  
1
ATNiederösterreichByggande av ett biomassakraftverk 
i Weissenbach an der TristingEnskilt 
projekt0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 /  
2 319 MWh/a
Projekt 
2SteiermarkByggande av ett biomassakraftverk och 
ett fjärrvärmenät i Bruck an der MurEnskilt 
projekt5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/a
Projekt 
3SalzburgByggande av ett biomassakraftverk och 
ett fjärrvärmenät i  FlachauEnskilt 
projekt5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
Projekt 
4
FIVästra FinlandByggande av en värmepanna för 
biomassa eller pellets som ersättning för 
tre värmepannor för fossilt bränsle och 
en huvudledning i Lievestuore Enskilt 
projekt0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,2524 136 / 
5 215 MWh/a
Projekt 
5Västra FinlandByggande av värmepanna för biomassa 
eller träflis som ersättning för en värme ‑
panna för fossilt bränsle och ändring av 
ett befintligt fjärrvärmenät i  industriom ‑
rådet Kyyjärvi Enskilt 
projekt0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,4152 500 / 
2 394 MWh/a
Projekt 
6Västra FinlandByggande av en ny värmepanna för 
biomassa eller pellets som ersättning 
för en värmepanna för fossilt bränsle 
i Tikkakoski Enskilt 
projekt0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,1274 000 / 
7 500 MWh/a
Projekt 
7Västra FinlandByggande av en ny värmepanna för 
biomassa eller pellets som ersättning för 
en värmepanna för fossilt bränsle och ett 
nödvändigt fjärrvärmenät i ett ombyggt 
lager i  Kiukainen. Enskilt 
projekt0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,2702 800 / 
4 000 MWh/a
Projekt 
8Västra FinlandByggande av en ny värmepanna för 
biomassa eller pellets som ersättning för 
en värmepanna för fossilt bränsle i Eura Enskilt 
projekt0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,31 140 / 
1 500 MWh/a
Projekt 
9
UKEast Wales 
(Konkurrenskraft) Stödordning för vedenergiföretag 2 
(80085)Stödordning 0,2 0 0,076 MW /  
ingen uppgiftinte 
tillämpligt2 700 MWh /  
ännu ingen 
uppgift
Projekt 
10West Wales and the 
Valleys (Konvergens)Stödordning för vedenergiföretag 2 
(80028)Finansierings ‑
system1,2 0 0,492,6 MW /  
ingen uppgiftinte 
tillämpligt5300 MWh/  
Ingen uppgift
39 Bilagor Bilaga III
Pro‑
jekt‑  
nrMed ‑
lems‑  
statOperativt  
programInsatsMetod för 
genomför ‑
andeProjekt‑  
budget
(miljoner 
euro)varav medfinansieringInstallerad ny 
kapacitet för 
energi från 
förnybara 
energikällor 
(planerad/fak ‑
tisk)MW eller 
kWp/aInveste ‑
ringar 
i granskade 
projekt
(miljoner 
euro/MW 
eller euro/
kWp/a)Produce ‑
rad energi 
i genomsnitt 
(planerad/
faktisk)
MWh/anationell
(miljoner 
euro)Eruf/  
Samman‑  
hållnings‑  
fonden  
(miljoner euro)
Projekt 
11
PLInfrastruktur och miljöByggande av en vindkraftspark i östra 
Margonin distrikt IIEnskilt 
projekt29,209 11,81 5,906 20 / 20 MW 1,46046 735 / 
47 288 MWh/a
Projekt 
12Infrastruktur och miljöByggande av tre vindturbiner i Stypolow, 
kommunen Kozuchow Enskilt 
projekt7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5 / 4,5 MW 1,68514 153 / 
10 074 MWh/a
Projekt 
13Infrastruktur och miljöByggande av en vindkraftspark 
i Jarogniew‑MołtowoEnskilt 
projekt30,179 15,35 10,0 20 / 20 MW 1,56259 211 / 
47 825 MWh/a
Projekt 
14Infrastruktur och miljöByggande av en vindkraftspark 
i Golice‑områdetEnskilt 
projekt55,75 35,41 10,0 38 / 38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/a
Projekt 
15Infrastruktur och miljöByggande av fyra vindkraftstationer 
i kommunen PluznicaEnskilt 
projekt5,914 1,51 3,365 3,2 / 3,2 MW 1,8488 286 / 
7 381 MWh/a
Projekt 
16LubelskieInstallation av solfångare på offentliga 
byggnader och bostadshus i  kommunen 
KłoczewEnskilt 
projekt1,659 0,24 1,41 2,82 / 2,82 MW 0,5281 502 MWh/a /  
ingen uppgift
Projekt 
17LubelskieInstallation av solfångare på offentliga 
byggnader och bostadshus i  kommunen 
Kraśnik Enskilt 
projekt1,096 0,14 0,931 1,55 / 1,55 MW 0,588972 MWh/a /  
ingen uppgift
Projekt 
18LubelskieInstallation av solfångare på offentliga 
byggnader och bostadshus i  kommunen 
Potok Górny Enskilt 
projekt1,866 0,27 1,53 3,46 / 3,61 MW 0,4151 974 MWh/a /  
ingen uppgift
Projekt 
19LubelskieInstallation av solfångare på offentliga 
byggnader och bostadshus i  kommunen 
Ruda‑Huta Enskilt 
projekt1,188 0,17 1,010 1,89 / 1,89 MW 0,519990 MWh/a /  
ingen uppgift
Projekt 
20LubelskieInstallation av solfångare, solceller och 
gatljus i kommunerna Goraj och Turobin Enskilt 
projekt1,371 0,2 1,165 0,12 / 0,12 MWinte 
tillämpligtinte definierat/
ingen uppgift
40 Bilagor Bilaga III
Pro‑
jekt‑  
nrMed ‑
lems‑  
statOperativt  
programInsatsMetod för 
genomför ‑
andeProjekt‑  
budget
(miljoner 
euro)varav medfinansieringInstallerad ny 
kapacitet för 
energi från 
förnybara 
energikällor 
(planerad/fak ‑
tisk)MW eller 
kWp/aInveste ‑
ringar 
i granskade 
projekt
(miljoner 
euro/MW 
eller euro/
kWp/a)Produce ‑
rad energi 
i genomsnitt 
(planerad/
faktisk)
MWh/anationell
(miljoner 
euro)Eruf/  
Samman‑  
hållnings‑  
fonden  
(miljoner euro)
Projekt 
21
MTInvestera i konkur ‑
renskraft för en bättre 
livskvalitetInstallation av förnybara energikällor 
vid Malta College of Arts, Science and 
TechnologyEnskilt 
projekt0,464 0,07 0,395 134/134 KW p/a 3 464235 / 213  
MWh/a1
Projekt 
22Investera i konkur ‑
renskraft för en bättre 
livskvalitetDen “energismarta” myndigheten 
(bostäder)Enskilt 
projekt0,041 0,006 0,035 3,48/3,51 KW p/a 3 9495,23 / 5,28 
MWh/a1
Projekt 
23Investera i konkur ‑
renskraft för en bättre 
livskvalitetFrämjande av förnybara energikällor för 
hushållenStödordning 16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/ainte 
tillämpligt9 015 / 13 824 
MWh/a1
Projekt 
24Investera i konkur ‑
renskraft för en bättre 
livskvalitetEruf Energistödordning för företag Stödordning 18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/ainte 
tillämpligt5 000 MWh/a / 
ingen uppgift
1 Anm.:  Faktiska resultat bygger inte på uppmätta data .
41 Bilagor
Sammanställning över utvärderingen av resultaten av projekten för förnybara 
energikällorBilaga IVAnm.:  För jämförelsens skull har några projekt i denna bilaga delats upp i delprojekt så att det totala antalet är 27 .
Antal utvärderade projekt /delprojekt
DåligtTillfreds ‑
ställandeBraInte tillämplig t/
Inga tillgäng ‑
liga uppgifterGenomförande av projektAnläggningarna fungerar utan väsentliga problem (projektets resultat är 
bra  om anläggningen fungerar utan oplanerade avbrott; tillfredsstäl -
lande  om avbrotten har begränsad påverkan på elproduktionen; dåligt  
om avbrotten väsentligt påverkar elproduktionen).0 2 25 0
Installerad energikapacitet  (projektets resultat är bra  om den planerade 
energikapaciteten har installerats; tillfredsställande  om avvikelserna 
från planen saknar betydelse och dåligt  om energikapaciteten inte har 
installerats/avvikelserna är väsentliga).0 0 27 0
Den totala produktionskapaciteten som utnyttjas överensstämmer med 
planen (projektets resultat är bra  om den energikapacitet som utnyttjas 
överensstämmer med planen; tillfredsställande  om avvikelserna från 
planen saknar betydelse  och dåligt om energikapaciteten inte används/
avvikelserna från planen är väsentliga).2 6 19 0
Den tekniska planen (projektets resultat är dåligt  om det finns stora 
avvikelser från den tekniska planen;  tillfredsställande  om det finns 
några avvikelser utan verklig inverkan på resultatet  och bra om det inte 
finns några avvikelser).0 1 26 0
Budgeten (projektets resultat är bra  om det inte finns några avvikelser 
avseende pris, tillfredsställande om ökningen är 0%<x< 20%, dåligt 
om ökningen är > 20%).1 0 26 0
Den operativa planen (projektets resultat är bra  om det inte skett några 
avvikelser från den operativa planen, tillfredsställande  om det skett 
få avvikelser utan verklig inverkan på resultatet och dåligt  om det skett 
väsentliga avvikelser).2 6 19 0
Riskhantering , projektets komplexitet, hinder för genomförandet (pro ‑
jektets resultat är bra om åtgärder har vidtagits när risker identifierats, 
tillfredsställande  om riskerna delvis har analyserats och minskats, 
dåligt om ingen korrekt riskanalys har utförts).0 10 17 0
Resultatindikatorer som medger insyn, är relevanta och kan mätas och 
val av de bäst förberedda/mogna ansökningarna  (projektets resultat 
är bra  om lämpliga indikatorer har använts för att välja ut de bäst 
förberedda och mogna ansökningarna, ansökningarnas kostnadseffekti ‑
vitet har utvärderats och konkurrens mellan deltagarna har garanterats; 
tillfredsställande  om dessa kriterier endast delvis har tillämpats; 
dåligt om de inte har tillämpats).0 27 0 0
Licenser/tillstånd/allmänhetens acceptans (mogna, färdiga projekt)  
Projektets resultat är bra  om anläggningen är i drift och inga problem 
i samband med beviljandet av nödvändiga tillstånd har identifierats; 
tillfredsställande  om endast de avgörande licenserna har beviljats , 
dåligt  om allvarliga problem avseende  licenser/tillstånd/allmänhetens 
acceptans har identifierats.0 2 25 0
42 Bilagor
Antal utvärderade projekt/delprojekt
Måluppfyllelse DåligaTillfreds ‑
ställandeBraInte  tillämpligt/
Inga tillgängliga 
uppgifter
Producerad energi . Projektets resultat är  bra  om den energi som  
produc erats ligger > 95 % av vad som pl anerats;  tillfredsställa nde  
om 85< x < 95 %; dåligt om < 85 %6 2 6   13Antal utvärderade projekt /delprojekt
DåligtTillfreds ‑
ställandeBraInte tillämplig t/
Inga tillgäng ‑
liga uppgifterKostnadseffektivitetOperativ effektivtet . Projektets resultat är bra  om den operativa 
effektiviteten är > 95%; tillfredsställande  mellan 80< x < 95 %; 
dåligt om < 80 %.4 7 7 7 9
Investeringskostnader (byggkostnader)  (euro/MW eller euro/kWp). Pro ‑
jektets resultat är bra  om investeringskostnaderna är högre än genom ‑
snittet < 10 % eller lägre; tillfredsställande  om högre än genomsnittet 
10%<x< 30%; dåligt  om högre än genomsnittet > 30%. 4 1 17 5
Kriterier för kostnadseffektivitet som använts vid valet av projekt.   
Projektets resultat är bra om de mest kostnadseffektiva projekten valts ut:  
– förhållandet bästa kostnad/installerad energikapacitet (euro/MW)  
– förhållandet bästa kostnad/energiproduktion (euro/MWh);  
tillfredsställande  om kriterier för kostnadseffektivitet delvis använts; 
dåligt om de inte använts.12 10 5 5 0
Finansieringen av projektet bygger på ett öppet anbuds ‑ och urvalsför ‑
farande, konkurrens mellan ansökningar . Projektets resultat är bra  om 
öppna anbuds ‑ och urvalsförfaranden använts; tillfredsställande  om 
de använts men få anbud kommit in; dåligt om de inte använts.8 14 5 5 0
Tillgång till lämpliga studier . Projektets resultat är bra  om genomför ‑
barhets ‑/affärsmässighetsstudier eller andra studier har använts vid 
planeringen; tillfredsställande  om det inte alltid har skett; dåligt  om 
det inte har skett.6 10 10 10 1
Ägarskap (ägarnas/aktörernas åtagande att genomföra projektet) . 
Projektets resultat är bra  om det fanns ett solitt ägarskap med adekvat 
kunskap och resurser avsatta för projektet hela vägen från utformningen 
till att anläggningen togs i drift; tillfredsställande  om stabilt med 
viss sårbarhet avseende resurser eller kunskaper; dåligt  om instabilt, 
inga lämpliga kunskaper eller resurser avsatta till planeringen och 
genomförandet av projektet.0 10 17 0
Överensstämmelse med den strategiska ramen för energi från förnybara 
energikällor . Projektets resultat är bra  om projektmålen var relevanta 
och överensstämde med den strategiska ramen för energi från förnybara 
energikällor; tillfredsställande om några delar av projekten inte var 
direkt kopplade till målen om förnybara energikällor; dåligt  om målen 
inte var relevanta eller inte överensstämde med den strategiska ramen 
för energi från förnybara energikällor.0 0 27 0Bilaga IV
43
samt att principen om ändamålsenlighet avser hur 
väl en åtgärds specifika mål och förväntade resultat 
uppnås. Kommissionen anser därför att effektivitet 
och ändamålsenlighet inte bara bör mätas i antal 
megawatt från förnybara energikällor per inve ‑
sterad euro, utan även med avseende på hur man 
generellt sett lyckats nå önskat resultat genom 
programmet och projekten.
Kommissionen anser att begreppet kostnadsef ‑
fektivitet kan ha olika innebörd: mycket kortsiktig 
kostnadsminskning eller kostnadsminskning med 
dynamisk effektivitet på medellång till lång sikt 
genom innovation för övergripande omvandling av 
energisystemet i linje med 2020 ‑målen och förbere ‑
delserna inför tiden därefter.
IV – Andra punktsatsen
Kommissionen anser att de sammanhållningspo ‑
litiska investeringarna i förnybara energikällor har 
skett i linje med den tillämpliga lagstiftningens 
mål och krav. Kommissionen redogjorde för sin 
uppfattning om det europeiska mervärdet av sam ‑
manhållningspolitiken i sitt arbetsdokument The 
added value of the EU budget2 från juni 2011. Merpar ‑
ten av investeringarna i förnybara energikällor bör 
komma från den privata sektorn. Medlemsstaterna 
och regionerna behöver se till att den offentliga 
finansieringen inte ersätter, utan kompletterar och 
ger incitament för ökade, privata investeringar 
i enlighet med reglerna för statligt stöd. Samman ‑
hållningsstödet bör användas som komplement till 
befintliga nationella stödordningar för att se till att 
mervärde skapas. Kommissionen anser att man bör 
beakta en rad faktorer vid analysen av EU‑stödets 
mervärde inom detta område .
1 Artikel 30 i Europaparlamentets och rådets förordning  
(EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella 
regler för unionens allmänna budget och om upphävande av 
rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.
2 SEC(2011) 867 slutlig av den 29.6.2011, arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar The added value of the EU budget  
(Mervärdet av EU:s budget), som medföljer kommissionens 
meddelande En budget för Europa 2020 .Sammanfattning
III
Kommissionen välkomnar resultatet att samtliga 
granskade projekt för förnybara energikällor hade 
levererat output som planerat. Med tanke på att de 
sammanhållningspolitiska investeringarna i hållbar 
energi, inbegripet förnybar energi, kan väntas öka 
under perioden 2014–2020 kommer revisionsrättens 
rapport mycket lägligt, och i allmänhet välkom ‑
nas rapportens uppmaningar att använda stödet 
optimalt.
IV
Innan anläggningen är i full drift känner man inte 
till systemets faktiska effektivitet. Den faktiska 
energiproduktionsnivån varierar från år till år bero ‑
ende på flera faktorer (bl.a. väderförhållandena, 
utrustningens tillförlitlighet och byggnadsutnytt ‑
jandet). Faktiska data rapporteras först när projektet 
fungerar fullt ut.
IV– Första punktsatsen
Hänsyn till kostnadseffektiviteten kan ingå i urvals ‑
kriterierna för respektive intervention. Samman ‑
hållningspolitiken tjänar dock ett bredare syfte, 
och alla operativa program som finansieras genom 
sammanhållningspolitiken måste vara förenliga 
med de politiska målen om att stärka den ekono ‑
miska, sociala och territoriella sammanhållningen 
och främja en övergripande harmonisk utveckling 
genom att minska skillnaderna mellan regionernas 
utvecklingsnivåer och främja utvecklingen i de 
minst gynnade regionerna. Sammanhållningspo ‑
litiken är en integrerad politik anpassad till lokala 
förhållanden, och att öka andelen förnybar energi 
är ett av många mål i dess program. Detta innebär 
att projekten kan ha flera andra syften vid sidan om 
produktion av energi från förnybara energikällor. 
Kommissionen erkänner principerna om effektivitet 
och ändamålsenlighet, så som de definieras i EU:s 
budgetförordning1. I förordningen anges att prin ‑
cipen om effektivitet avser förhållandet mellan de 
resurser som används och de resultat som uppnås Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 44
indikatorerna. Om en resultatgranskning visar att 
man inom ett prioriterat område inte har lyckats nå 
de milstolpar som enbart avser de fastställda finan ‑
siella indikatorerna, resultatindikatorerna och vik ‑
tiga genomförandeåtgärderna samt att medlems ‑
staten inte har vidtagit de åtgärder som krävs för 
att avhjälpa problemet, kan kommissionen helt eller 
delvis skjuta upp en mellanliggande betalning eller 
i sista hand tillämpa finansiella korrigeringar. Ett 
sådant program ska inte tilldelas resultatreserven.
Enligt den rättsliga ramen för 2014–2020 stärker 
kommissionen även förhandsvillkoren för stödet för 
att se till att de nödvändiga villkoren för effektivt 
genomförande är uppfyllda.
I sitt aktiva och fortlöpande arbete med medlems ‑
staterna kommer kommissionen även att råda 
förvaltningsmyndigheterna att ta hänsyn till Euro ‑
peiska revisionsrättens rekommendationer i urvals ‑
förfarandet och urvalskriterierna för projekt för 
förnybar energi. Till urvalskriterierna hör numera på 
vilket sätt projektet bidrar till de förväntade resulta ‑
ten inom det prioriterade området.
Kommissionen godtar delvis denna rekommen ‑
dation. Kommissionen håller med om att det är 
viktigt att undvika dödviktseffekter. För att främja 
en mer marknadsbaserad strategi under perio ‑
den 2014–2020 anser kommissionen i enlighet med 
förordning (EU) nr 1303/2013 att man bör använda 
finansieringsinstrument i stället för bidrag för att 
stödja investeringar som väntas vara finansiellt livs ‑
kraftiga men inte genererar tillräcklig finansiering 
från marknadskällor.
Kommissionen håller också med om att program ‑
men måste bygga på ordentliga behovsbedöm ‑
ningar. För det ändamålet fastställs i förordning (EU) 
nr 1303/2013 att partnerskapsöverenskommelsen 
för 2014–2020 ska innehålla bestämmelser om en 
analys av skillnader, utvecklingsbehov och tillväxt ‑
potential. De val som görs inom varje operativt pro ‑
gram ska anpassas efter respektive analys. De krav 
som härrör från direktivet om energi från förnybara 
energikällor (t.ex. strategiskt tillvägagångssätt, 
behovsbedömning och nationella handlingsplaner 
för förnybar energi) garanterar också en optimal 
planering av de sammanhållningspolitiska investe ‑
ringarna i förnybar energi.V
Kommissionen har gång på gång betonat för med ‑
lemsstaterna att det finns brister i de nationella 
förvaltningssystemen.
Reformen av sammanhållningspolitiken inför 
2014–2020 kommer att ge övervakningskommittén 
för respektive operativt program de incitament som 
behövs för att förbättra urvalskriterierna och på så 
vis se till att denna typ av investeringar får maximal 
effekt. Medlemsstaterna och regionerna kommer 
att behöva besluta i förväg vilka mål de tänker nå 
med de tillgängliga resurserna och ange i detalj 
hur de ska mäta framsteg mot dessa mål inom varje 
prioriterat område. Detta kommer att ge möjlighet 
till regelbunden övervakning av och diskussion om 
hur de finansiella resurserna används.
Inför programperioden 2014–2020 har man infört 
krav på förbättrad interventionslogik för alla priori ‑
terade områden, inbegripet ett antal gemensamma 
resultatindikatorer som måste användas där så är 
relevant. Såväl Eruf‑förordningen som förordningen 
om Sammanhållningsfonden innehåller på området 
förnybara energikällor en gemensam indikator om 
”extra produktionskapacitet för förnybar energi”.
När det gäller observationerna av aspekter som rör 
kostnadseffektivitet hänvisar kommissionen till sitt 
svar på punkt IV.
VIII – Rekommendation 1
I enlighet med bestämmelserna för sammanhåll ‑
ningsstödet deltar kommissionen inte i urvalet av 
projekt, förutom för att godkänna större projekt.
Genom det nya regelverket för perioden 2014–2020 
säkerställs redan från början att medlemsstaterna, 
genom de antagna programmens innehåll och 
interventionslogiken med bl.a. målens resultat ‑
indikatorer och output inom prioriterade områ ‑
den, sköter urvalet av projekt i så stor utsträck ‑
ning som möjligt i enlighet med revisionsrättens 
rekommendation.
Med utgångspunkt i den fastställda resultatramen 
för varje operativt program kommer kommissionen 
dessutom att kunna befrämja och granska pro ‑
grammens resultat genom milstolpar enbart för 
Kommissionens svar 45
VIII – Rekommendation 2
Kommissionen godtar denna rekommendation 
och anser att man för egen del har genomfört den. 
Kommissionens riktlinjer från november 2013 om 
utformning av stödordningar för förnybar energi 
bör beaktas av medlemsstaterna. De kommande 
riktlinjerna för energi ‑ och miljöstöd kommer också 
att bidra till ökad kostnadseffektivitet i medlems ‑
staternas stödordningar för förnybar energi.
Inledning
07
Kommissionen noterar att medlemsstaterna 
ansvarar för att avlägsna sektorsspecifika hinder för 
investeringar i förnybar energi.
Kommissionen har tagit upp dessa hinder i sina 
regelbundna rapporter och lämnat rekommen ‑
dationer till medlemsstaterna. Stödordningarna 
har inte alltid varit välutformade, vilket har lett till 
antingen ogynnsamma villkor eller överkompen ‑
sation. I kommissionens riktlinjer för utformning 
av stödordningar för förnybar energi, utfärdade 
i november 2013, och i riktlinjerna om använd ‑
ning av samarbetsmekanismer för förnybar energi 
betonas de principer som bör följas för att åtgärda 
denna situation4. 
4 C(2013) 7243 final av den 5 november 2013, Meddelande från 
kommissionen  – Fullbordande av den inre marknaden för el och 
utnyttjande av offentliga ingrepp på bästa sätt  och de medföljande 
arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar SWD(2013) 
439 final European Commission guidance for the design of renewables 
support schemes  och SWD(2013) 440 final Guidance on the use of 
renewable energy cooperation mechanisms .Sammanhållningspolitiken är en integrerad poli ‑
tik anpassad till lokala förhållanden, och att öka 
andelen förnybar energi är bara ett av dess många 
mål. I synnerhet kan andra sammanhållningspoli ‑
tiska mål, såsom främjande av innovation, vara skäl 
att inte välja den mest kostnadseffektiva tekniken. 
I förordning (EU) nr 1303/2013 fastställs att urvals ‑
förfaranden och urvalskriterier ska säkerställa att 
verksamheterna bidrar till att uppnå de specifika 
målen och resultaten inom de prioriterade områ ‑
dena för det operativa programmet, som kan ha fler 
mål än produktion av förnybar energi.
När det gäller större projekt under programperio ‑
den 2014–2020 kommer kommissionen även i fort ‑
sättningen att kräva att det utförs en kostnads‑nyt ‑
toanalys, inbegripet en ekonomisk och finansiell 
analys. Kostnads‑nyttoanalysen ska även omfatta en 
analys av alternativ, som tar hänsyn till bland annat 
ekonomiska och finansiella faktorer, såsom bygg ‑
nadskostnader. Syftet är att välja det bästa alterna ‑
tivet samtidigt som man försöker få projektet att 
gynna samhället så mycket som möjligt.
Kommissionen godtar rekommendationen i den 
andra strecksatsen och har gång på gång påmint 
medlemsstaterna om behovet av att säkerställa 
stabila regelverk, och kritiserat att medlemsstater 
ändrat regelverket ofta och retroaktivt. Dessa frågor 
tas upp i kommissionens meddelande från novem ‑
ber 2013, Fullbordande av den inre marknaden för el 
och utnyttjande av offentliga ingrepp på bästa sätt , 
och i kommissionens riktlinjer för utformning av 
stödordningar för förnybar energi samt riktlinjerna 
om användning av samarbetsmekanismer för förny ‑
bar energi3. 
3 C(2013) 7243 final av den 5 november 2013, Meddelande från 
kommissionen  – Fullbordande av den inre marknaden för el och 
utnyttjande av offentliga ingrepp på bästa sätt  och de medföljande 
arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar SWD(2013) 
439 final European Commission guidance for the design of renewables 
support schemes  och SWD(2013) 440 final Guidance on the use of 
renewable energy cooperation mechanisms .
Kommissionens svar 46
Iakttagelser
17
Kommissionen inser visserligen att svårigheter 
att integrera el från förnybara energikällor i näten 
har hindrat utnyttjandet av förnybara energikäl ‑
lor, men detta problem har inget direkt samband 
med projektförvaltningen. Kravet på att ge bättre 
nättillgång till el från förnybara energikällor är ett 
rättsligt krav i enlighet med direktivet om energi 
från förnybara energikällor.
18
Kommissionen vidhåller att det går långsamt för 
medlemsstaterna att undanröja de administrativa 
hindren inom detta område.
När det gäller hänvisningen till Förenade kungariket 
anser kommissionen att formuleringen bör ta hän ‑
syn till de konstitutionella bestämmelserna och det 
lokala självstyre som tillämpas i denna medlems ‑
stat. Dokumenten för de operativa programmen 
och programövervakningskommittéerna i Fören ‑
ade kungariket är självständiga och oberoende av 
varandra, och harmonisering uppnås genom att det 
finns övergripande teman för alla program i landet.
20 – Första strecksatsen
Den upphandlande myndigheten uppmärksam ‑
made dessa problem, och det var just för att 
säkerställa öppenhet och ökad konkurrens som man 
gjorde om upphandlingarna.
20 – Andra strecksatsen
När det gäller vindkraftprojekten i Polen fanns 
det (om tilldelningsförfarandet resulterade i att 
man valde en annan leverantörs anbud) inget som 
hindrade stödmottagaren från att ansöka om en 
ändring av de utfärdade byggnadstillstånden och 
ange en annan turbinmodell.
När det gäller solfångarprojektet i Polen beskrevs 
upphandlingens omfattning korrekt och i enlighet 
med tillämplig lagstiftning. I beskrivningen av upp ‑
handlingen var det bestämt att förfarandet avsåg den angivna typen av solfångare eller en annan typ 
med samma parametrar. Nationella myndigheter 
genomförde dessutom två kontroller av det berörda 
projektet och ifrågasatte inte projektets förenlighet 
med lagen om offentlig upphandling.
21
Inför programperioden 2014–2020 har man infört 
krav på förbättrad interventionslogik för alla priori ‑
terade områden, inbegripet ett antal gemensamma 
resultatindikatorer som måste användas där så är 
relevant. Såväl Eruf‑förordningen som förordningen 
om Sammanhållningsfonden innehåller på området 
förnybara energikällor en gemensam indikator om 
”extra produktionskapacitet för förnybar energi”. 
Utvärdering kommer dock alltid att behövas för att 
reda ut hur de insatser som medfinansieras med 
sammanhållningsstöd bidrar till att ändra produk ‑
tion och förbrukning av förnybar energi i förhål ‑
lande till inverkan från andra yttre faktorer.
23
Innan anläggningen är färdigställd och i full drift 
känner man inte till systemets faktiska effektivitet. 
Den faktiska energiproduktionsnivån varierar från 
år till år beroende på flera faktorer (bl.a. väderför ‑
hållandena, utrustningens tillförlitlighet och bygg ‑
nadsutnyttjandet). Faktiska data rapporteras först 
när projektet fungerar fullt ut.
24
Av vindkraftprojekten i Polen var det fyra av fem 
som inte nådde målen enligt tabell 1, och kommis ‑
sionen anser att resultaten bör bedömas under en 
period när vindparken är i full drift, vilket inte var fal ‑
let för ett av projekten. Bättre territoriell planering 
av investeringar i förnybara energikällor rekommen ‑
deras med hänsyn till de särskilda förhållanden som 
råder för en viss typ av förnybar energikälla på en 
viss plats. Att projekt för förnybar energi ibland inte 
når, eller bara delvis når, de planerade produktions ‑
målen bekräftar att sådana investeringar är förenade 
med hög risk och att det därmed behövs offentlig 
finansiering för att göra projekten lönsamma och på 
så vis få den privata finansieringen att öka.
Kommissionens svar 47
Ruta 5 – Andra stycket
Kommissionen har rekommenderat de polska 
myndigheterna och partnerskapet för gemensamt 
stöd till projekt i de europeiska regionerna (Jaspers) 
att bedöma vindparksprojektens resultat och den 
finansiella avkastningsräntan på grundval av realis ‑
tiska uppskattningar. Resultatindikatorerna skulle 
då bättre avspegla vindparkernas driftstid.
Ruta 5 – Tredje stycket
I Förenade kungariket har två av de fem gran ‑
skade anläggningarna gett lägre output än väntat 
på grund av mindre efterfrågan på systemen än 
beräknat. Den uppgiftsinsamling som förvaltnings ‑
myndigheten planerar att genomföra i slutet av 
verksamheterna syftar till att samla in särskilda 
uppgifter som ska ge ytterligare klarhet i varför 
efterfrågan var mindre än beräknat.
26
Kommissionen erkänner principerna om effektivitet 
och ändamålsenlighet, så som de definieras i EU:s 
budgetförordning. I förordningen anges att prin ‑
cipen om effektivitet avser förhållandet mellan de 
resurser som används och de resultat som uppnås 
samt att principen om ändamålsenlighet avser hur 
väl en åtgärds specifika mål och förväntade resultat 
uppnås. Kommissionen anser därför att effektivitet 
och ändamålsenlighet inte bara bör mätas i antal 
megawatt från förnybara energikällor per inve ‑
sterad euro, utan även med avseende på hur man 
generellt sett lyckats nå önskat resultat genom 
programmet och projekten.
27
Hänsyn till kostnadseffektiviteten kan ingå i urvals ‑
kriterierna för respektive intervention. Samman ‑
hållningspolitiken tjänar dock ett bredare syfte 
och alla operativa program som finansieras genom 
sammanhållningspolitiken måste vara förenliga 
med de politiska målen om att stärka den ekono ‑
miska, sociala och territoriella sammanhållningen 
och främja en övergripande harmonisk utveckling 
genom att minska skillnaderna mellan regionernas 
utvecklingsnivåer och främja utvecklingen i de 
minst gynnade regionerna. Sammanhållningspo ‑
litiken är en integrerad politik anpassad till lokala 
förhållanden, och att öka andelen förnybar energi 
är ett av många mål i dess program. Detta innebär att projekten kan ha flera andra syften 
vid sidan om produktion av energi från förnybara 
energikällor. När det gäller just investeringar i förny ‑
bar energi anser kommissionen dessutom att begrep ‑
pet kostnadseffektivitet kan ha olika innebörd: 
mycket kortsiktig kostnadsminskning eller kostnads ‑
minskning med dynamisk effektivitet på medellång 
till lång sikt genom innovation för övergripande 
omvandling av vårt energisystem i linje med 2020 ‑
målen och förberedelserna inför tiden därefter.
28
Enligt förordning (EG) nr 1083/2006 krävs visserligen 
inga behovsprövningar, men kommissionen håller 
med om att en behovsprövning kan vara till nytta. 
Ett allmänt krav för alla operativa program som fick 
stöd genom sammanhållningspolitiken under perio ‑
den 2007–2013 var att programmen skulle innehålla 
”en analys av situationen i de stödberättigade områ ‑
dena eller sektorerna, starka och svaga sidor, och 
den strategi som valts på grundval därav”.
Under 2014–2020 kommer man att välja ut en eller 
flera investeringsprioriteringar inom de priorite ‑
rade områdena, efter respektive medlemsstats 
sammanhang och behov. De specifika målen och 
motsvarande resultatindikatorer kommer sedan 
att visa vad som eftersträvas inom varje prioriterat 
område – i förhållande till lägesanalysen och de 
politiska behov som identifierats.
29
Under perioden 2007–2013 varierade de relativa 
andelar som anslogs till investeringar i förnybar 
energi mellan olika medlemsstater, vilket ska ses 
mot bakgrund av det totala tillgängliga stödet, 
de nationella behoven och varje medlemsstats 
prioriteringar. De sammanhållningspolitiska ope ‑
rativa programmen för 2007–2013 planerades och 
antogs före antagandet av 2020 ‑målen om klimat 
och energi samt respektive EU‑lagstiftning. De 
operativa programmens bidrag till 2020 ‑målen om 
förnybara energikällor beaktades sedan om och 
när medlemsstaterna anmälde granskningar i sina 
operativa program. Det är dock viktigt att notera 
att huvuddelen av investeringarna på detta område 
bör komma från den privata sektorn. 
Kommissionens svar 48
36
Medlemsstaterna ansvarar själva för att välja ut de 
specifika projekten. För synpunkter som rör kost ‑
nadseffektivitet och sammanhållningspolitikens 
bredare mål hänvisar kommissionen till sina svar på 
punkterna 26 och 27.
37
Kommissionen hänvisar till sina svar på punkterna 
26 och 27.
39
Kommissionen håller med om att det är viktigt att 
undvika dödviktseffekter. När det gäller medfinan ‑
sieringsandelarna fastställs bestämmelserna i arti ‑
kel 53 i förordning (EG) nr 1083/2006. Detta innebär 
i sig inte att en del av investeringskostnaderna för 
ett projekt bärs av slutmottagaren av en offentlig 
subvention. Det finns även bestämmelser avseende 
inkomstbringande projekt i artikel 55 i samma för ‑
ordning. För att uppfylla de bindande målen för för ‑
nybara energikällor måste medlemsstaterna främja 
investeringar i sådana projekt för förnybar energi 
som kanske inte i sig är lönsamma, med hänsyn till 
att sådana investeringar medför en högre risk. Med ‑
finansieringsandelarna för statligt subventionerade 
projekt för förnybar energi fastställs genom beslut 
om statligt stöd. I sådana fall är metoden med likvi ‑
ditetsgap inte tillämplig. Det rekommenderas ändå 
att man beräknar likviditetsgapet, eftersom det 
hjälper till att fastställa stödbeloppet (eller stöd ‑
intensiteten) och vid behov begränsa det statliga 
stödet så att det underskrider maxnivån.
För att främja en mer marknadsbaserad strategi 
under perioden 2014–2020 anser kommissionen 
i enlighet med förordning (EU) nr 1303/2013 att man 
bör använda finansieringsinstrument i stället för 
bidrag för att stödja investeringar som väntas vara 
finansiellt livskraftiga men inte genererar tillräcklig 
finansiering från marknadskällor. Stöd genom finan ‑
sieringsinstrument ska grunda sig på en detaljerad 
förhandsbedömning i enlighet med artikel 37.2 
i ovannämnda förordning, där man fastställt belägg 
för marknadsmisslyckanden eller icke‑optimala 
investeringssituationer samt den beräknade nivån 
och omfattningen av de offentliga investeringsbe ‑
hoven, inbegripet typer av finansieringsinstrument 
som ska stödjas.Medlemsstaterna och regionerna behöver se till 
att den offentliga finansieringen inte ersätter, utan 
kompletterar och ger incitament för ökade, privata 
investeringar i enlighet med reglerna för statligt 
stöd. Sammanhållningsstödet bör användas som 
komplement till befintliga nationella stödordningar 
för att se till att mervärde skapas.
30
Sedan man antagit direktivet om energi från förny ‑
bara energikällor 2009 och infört det lagstadgade 
kravet på nationella handlingsplaner för förnybar 
energi var medlemsstaterna i praktiken tvungna att 
utföra korrekta behovsprövningar av investeringar 
i förnybar energi, och dessa behovsprövningar 
låg till grund för de nationella handlingsplanerna 
för förnybar energi. De utgör även en seriös och 
väl avvägd utgångspunkt för investeringar som 
rör förnybara energikällor i medlemsstaterna. Att 
sådana planer antogs öppet och offentliggjordes 
bidrog dessutom till bättre planering och insyn, 
vilket för första gången gjorde det möjligt för alla 
aktörer, inbegripet investerare och grannmedlems ‑
stater, att samordna dessa investeringar och på så 
vis öka mervärdet och kostnadseffektiviteten. Alla 
sammanhållningspolitiska operativa program under 
perioden 2007–2013 hade förhandlats fram och 
godkänts innan de nationella handlingsplanerna för 
förnybar energi skulle lämnas in (juni 2010).
30 – Fjärde strecksatsen
I enlighet med artikel 48 i förordning 
(EG) nr 1083/2006 var halvtidsutvärdering av opera ‑
tiva program inte obligatoriskt, såvida det inte var 
befogat på grund av särskilda omständigheter.
Alla projekt i Wales är dock föremål för utvärde ‑
ring från och med 2014. Under 2014 kommer den 
walesiska förvaltningsmyndigheten att beställa en 
sammanställning av alla verksamhetsutvärderingar 
för att få fram resultat på programnivå, inbegripet 
för energiverksamhet.
32
Kommissionen instämmer i den allmänna synpunk ‑
ten men noterar att man inte har funnit någon 
större ineffektivitet i planeringen och genomföran ‑
det av de granskade projekten.
Kommissionens svar 49
Slutsatser och rekommendationer
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 48 och 52
Reformen av sammanhållningspolitiken inför 
2014–2020 kommer att ge övervakningskommit ‑
tén för respektive operativt program de incitament 
som behövs för att förbättra urvalskriterierna, så att 
denna typ av investeringar får maximal effekt. Med ‑
lemsstaterna och regionerna kommer att behöva 
besluta i förväg vilka mål de tänker nå med de 
tillgängliga resurserna och ange i detalj hur de ska 
mäta framsteg mot dessa mål inom varje prioriterat 
område. Detta kommer att ge möjlighet till regel ‑
bunden övervakning av och diskussion om hur de 
finansiella resurserna används.
För perioden 2014–2020 fastställs i förordning (EU) 
nr 1303/2013 att urvalsförfaranden och urvalskrite ‑
rier ska säkerställa att verksamheterna bidrar till att 
uppnå de specifika målen och resultaten inom de 
prioriterade områdena för det operativa program ‑
met, som kan ha fler mål än produktion av förnybar 
energi. När det gäller större projekt kräver kommis ‑
sionen att medlemsstaterna/förvaltningsmyndig ‑
heterna ska genomföra en kostnads‑nyttoanalys, 
inbegripet en ekonomisk och finansiell analys, för 
varje större projekt för att visa att projektet är önsk ‑
värt i ett ekonomiskt perspektiv (dvs. att projektet 
gynnar samhället) och att sammanhållningspolitiskt 
stöd behövs för att projektet ska vara finansiellt 
livskraftigt och i vissa fall lönsamt, med hänsyn 
till riskprofilen. Kostnads‑nyttoanalysen ska även 
omfatta en analys av alternativ, som tar hänsyn till 
bland annat ekonomiska och finansiella faktorer, 
såsom att minimera byggnadskostnaderna. Syftet är 
att välja det bästa alternativet samtidigt som man 
försöker få projektet att gynna samhället så mycket 
som möjligt.
Kommissionen hänvisar också till sina svar på punk ‑
terna 25–26, 28–32, 36–37 och 39.Ruta 7
Vindparksprojekten i Polen fick mellan 22 % och 
70 % av de totala stödberättigade investeringskost ‑
naderna upp till högst 10 miljoner euro. Det kan 
noteras att EU:s medfinansieringsgrad för större 
vindparksprojekt, dvs. projekt som bedöms av kom ‑
missionen, är 22–25 %.
42
I enlighet med artikel 9 i förordning 
(EG) nr 1083/2006 skulle sammanhållningspolitiskt 
stöd komplettera de nationella mekanismerna för 
offentlig finansiering. Politikens karaktär behöver 
inte ändras med hänsyn till mervärdet.
44
Kommissionen påpekar att det tar tid att förbättra 
den administrativa kapaciteten så att den ger 
mervärde för EU. Investeringar i förnybar energi är 
ett relativt nytt område inom sammanhållningspo ‑
litiken, och det kommer att ta tid innan man kan dra 
sådan lärdom av erfarenheterna.
45
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 7.
46
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 29.
Kommissionens svar 50
 — Hur stödet bidrar till utveckling av marknader 
för förnybar energi i medlemsstaterna och i EU.
 — Hur EU‑stödet bidrar till att nå målen för förny ‑
bar energi på ett kostnads ‑ och energieffektivt 
sätt, samtidigt som det främjar innovation och 
teknisk utveckling (målen i EU:s integrerade 
energi ‑ och klimatpolitik).
Kommissionen hänvisar också till sina svar på punk ‑
terna 42, 46 och 47.
Rekommendation 1
I enlighet med bestämmelserna för sammanhåll ‑
ningsstödet deltar kommissionen inte i urvalet av 
projekt, förutom för att godkänna större projekt.
Genom det nya regelverket för perioden 2014–2020 
säkerställs redan från början att medlemsstaterna, 
genom de antagna programmens innehåll och 
interventionslogiken med bl.a. målens resultat ‑
indikatorer och output inom prioriterade områ ‑
den, sköter urvalet av projekt i så stor utsträck ‑
ning som möjligt i enlighet med revisionsrättens 
rekommendation.
Med utgångspunkt i den fastställda resultatramen 
för varje operativt program kommer kommissionen 
dessutom att genom milstolpar enbart för indika ‑
torerna kunna befrämja och granska programmens 
resultat. Om en resultatgranskning visar att man 
inom ett prioriterat område inte har lyckats nå de 
milstolpar som enbart avser de fastställda finan ‑
siella indikatorerna, resultatindikatorerna och vik ‑
tiga genomförandeåtgärderna samt att medlems ‑
staten inte har vidtagit de åtgärder som krävs för att 
avhjälpa problemet, kan kommissionen skjuta upp 
en mellanliggande betalning helt eller delvis, eller 
i sista hand tillämpa finansiella korrigeringar. Ett 
sådant program ska inte tilldelas resultatreserven.50
Kommissionen har gång på gång betonat för med ‑
lemsstaterna att det finns brister i de nationella 
förvaltningssystemen. Det är också ett rättsligt krav 
i enlighet med artikel 13 i direktivet om energi från 
förnybara energikällor. Detta övervakas och ana ‑
lyseras i de framstegsrapporter avseende förnybar 
energi som kommissionen ska avge vartannat år.
Kommissionen hänvisar också till sina svar på punk ‑
terna 17–21.
51
Kommissionen hänvisar till sina svar på punkterna 
23–25.
53
Kommissionen anser att de sammanhållningspo ‑
litiska investeringarna i förnybara energikällor har 
skett i linje med den tillämpliga lagstiftningens 
mål och krav. Kommissionen redogjorde för sin 
syn på sammanhållningspolitikens mervärde för 
EU i arbetsdokumentet från kommissionens avdel ‑
ningar från juni 2011 om mervärdet av EU:s budget. 
Kommissionen anser att följande faktorer borde 
beaktas vid analysen av EU‑stödets mervärde inom 
detta område:
 — Hur subventionerad teknik och subventionera ‑
de projekt bidrar till att nå EU:s mål för förnybar 
energi, inbegripet främjande av teknisk utveck ‑
ling och innovation, samt bidrar med arbetstill ‑
fällen och regional utveckling, särskilt i lands ‑
bygdsområden och isolerade områden.
 — Hur subventionerade projekt bidrar till att nå 
målen för förnybar energi och framsteg med 
att genomföra de nationella handlingsplanerna 
för förnybar energi (inbegripet hur de bidrar till 
att främja förnybar energi i olika sektorer [el, 
värme, kylning och transporter med hjälp av 
energi från förnybara energikällor]).
Kommissionens svar 51
Sammanhållningspolitiken är en integrerad poli ‑
tik anpassad till lokala förhållanden, och att öka 
andelen förnybar energi är bara ett av dess många 
mål. I synnerhet kan andra sammanhållningspoli ‑
tiska mål, såsom främjande av innovation, vara skäl 
att inte välja den mest kostnadseffektiva tekniken. 
I förordning (EU) nr 1303/2013 fastställs att urvals ‑
förfaranden och urvalskriterier ska säkerställa att 
verksamheterna bidrar till att uppnå de specifika 
målen och resultaten inom de prioriterade områ ‑
dena för det operativa programmet, som kan ha fler 
mål än produktion av förnybar energi.
När det gäller större projekt under programperio ‑
den 2014–2020 kommer kommissionen även i fort ‑
sättningen att kräva att det utförs en kostnads‑nyt ‑
toanalys, inbegripet en ekonomisk och finansiell 
analys. Kostnads‑nyttoanalysen ska även omfatta en 
analys av alternativ, som tar hänsyn till bland annat 
ekonomiska och finansiella faktorer, såsom bygg ‑
nadskostnader. Syftet är att välja det bästa alterna ‑
tivet samtidigt som man försöker få projektet att 
gynna samhället så mycket som möjligt.
Rekommendation 1 – Andra punktsatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation. 
Kommissionen har gång på gång påmint medlems ‑
staterna om behovet av att säkerställa en stabil 
rättslig ram och kritiserat att medlemsstater ändrat 
regelverket ofta och retroaktivt. Dessa frågor tas upp 
i kommissionens meddelande från november 2013, 
Fullbordande av den inre marknaden för el och utnytt -
jande av offentliga ingrepp på bästa sätt , och i kom ‑
missionens riktlinjer för utformning av stödordningar 
för förnybar energi samt i riktlinjerna om användning 
av samarbetsmekanismer för förnybar energi5. 
5 C(2013) 7243 final av den 5 november 2013, Meddelande från 
kommissionen  – Fullbordande av den inre marknaden för el och 
utnyttjande av offentliga ingrepp på bästa sätt  och de medföljande 
arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar SWD(2013) 
439 final European Commission guidance for the design of renewables 
support schemes  och SWD(2013) 440 final Guidance on the use of 
renewable energy cooperation mechanisms . Enligt den rättsliga ramen för 2014–2020 stärker 
kommissionen även förhandsvillkoren för stödet för 
att se till att de nödvändiga villkoren för effektivt 
genomförande är uppfyllda.
I sitt aktiva och fortlöpande arbete med medlems ‑
staterna kommer kommissionen även att råda 
förvaltningsmyndigheterna att ta hänsyn till Euro ‑
peiska revisionsrättens rekommendationer i urvals ‑
förfarandet och urvalskriterierna för projekt för 
förnybar energi. Till urvalskriterierna hör numera på 
vilket sätt projektet bidrar till de förväntade resulta ‑
ten inom det prioriterade området.
Rekommendation 1  – Första punktsatsen
Kommissionen godtar delvis denna rekommen ‑
dation. Kommissionen håller med om att det är 
viktigt att undvika dödviktseffekter. För att främja 
en mer marknadsbaserad strategi under perioden 
2014–2020 anser kommissionen i enlighet med 
förordning (EU) nr 1303/2013 att man bör använda 
finansieringsinstrument i stället för bidrag för att 
stödja investeringar som väntas vara finansiellt 
livskraftiga men inte genererar tillräcklig finan ‑
siering från marknadskällor. Stöd genom finansie ‑
ringsinstrument ska grunda sig på en detaljerad 
förhandsbedömning i enlighet med artikel 37.2 
i ovannämnda förordning, där man fastställt belägg 
för marknadsmisslyckanden eller icke‑optimala 
investeringssituationer, samt den beräknade nivån 
och omfattningen av de offentliga investeringsbe ‑
hoven, inbegripet typer av finansieringsinstrument 
som ska stödjas.
Kommissionen håller också med om att program ‑
men måste bygga på ordentliga behovsbedöm ‑
ningar. För det ändamålet fastställs i förordning (EU) 
nr 1303/2013 att partnerskapsöverenskommelsen 
för 2014–2020 ska innehålla bestämmelser om en 
analys av skillnader, utvecklingsbehov och tillväxt ‑
potential. De val som görs inom varje operativt 
program ska anpassas efter respektive analys. De 
krav som härrör från direktivet om främjande av 
användningen av energi från förnybara energikällor 
(t.ex. strategiskt tillvägagångssätt, behovsbedöm ‑
ning och nationella handlingsplaner för energi från 
förnybara energikällor) garanterar också en optimal 
planering av de sammanhållningspolitiska investe ‑
ringarna i förnybar energi.
Kommissionens svar 52
Rekommendation 2
Kommissionen godtar denna rekommendation 
och anser att man för egen del har genomfört den. 
Kommissionens riktlinjer från november 2013 om 
utformning av stödordningar för förnybar energi 
bör beaktas av medlemsstaterna. De kommande 
riktlinjerna för energi ‑ och miljöstöd kommer också 
att bidra till ökad kostnadseffektivitet i medlems ‑
staternas stödordningar för förnybar energi.
HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ‑AB‑14‑006 ‑SV‑C ISSN 1831 ‑0990
Europeiska revisionsrätten har bedömt resultaten av 
de projekt för produktion av energi från förnybara 
energikällor som medfinansieras av 
sammanhållningsstöd och ska bidra till EU:s 
2020-mål om förnybar energi. Slutsatsen är att 
projekten visserligen levererade output som 
planerat men att många investeringsprojekt inte 
följde principen om kostnadseffektivitet eller så 
saknade de ett verkligt EU-mervärde. 
Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen 
framhäver principen om kostnadseffektivitet i 
stödprogram som medfinansieras av EU och att 
medlemsstaterna upprättar ett stabilt och 
förutsägbart regelverk för förnybar energi. Vidare 
bör medlemsstaterna tillämpa minimikriterier för 
kostnadseffektivitet som är anpassade till projektets 
omständigheter och höja EU-mervärdet genom att 
förbättra projektens genomförande, övervakning 
och utvärdering. 
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN