Vid behov kommer man att ta ställning till ytterligare åtgärder som tar hänsyn till särdragen för alla de olika formerna av onlineinnehåll. I detta hänseende vill kommissionen varken utesluta eller förespråka någon viss lösning eller något särskilt rättsligt instrument. Dessa frågor har också behandlats av professor Monti i hans rapport A new strategy for the Single Market, som lades fram för Europeiska kommissionens ordförande den 9 maj 2010. Kommissionen kommer att följa upp denna rapport med ett meddelande före sommaren 2010.

I dagens Europa baseras Internettillgången huvudsakligen på första generationens bredband, vilket betyder att Internet nås via telefonnätets kopparledningar och kabelnäten för television. Medborgare och företag i hela världen börjar dock kräva de betydligt snabbare accessnäten av nästa generation. I detta hänseende ligger Europa fortfarande efter några av sina viktigaste internationella motparter. En viktig indikator är andelen fibernät till hushållen, som i Europa är väldigt låg och långt under vissa ledande G20-nationer (se figur 4).

·Främjande av e-handel: Senast 2015 bör 50 % av befolkningen handla online. (Utgångsläge: Under 2009 hade 37 % av personerna i ålderskategorin 16–74 år beställt varor eller tjänster på Internet under de senaste tolv månaderna).

·Gränsöverskridande e-handel: Senast 2015 bör 20 % av befolkningen handla över gränserna online. (Utgångsläge: Under 2009 hade 8 % av personerna i ålderskategorin 16–74 år beställt varor eller tjänster från säljare i andra EU-länder via Internet under de senaste tolv månaderna).

·E-handel för företag: Senast 2015 bör 33 % av de små och medelstora företagen köpa och sälja online. (Utgångsläge: Under 2008 sålde och köpte 24 % respektive 12 % av företagen online till ett värde av 1 % eller med av deras omsättning/sammanlagda köp.

·En inre marknad för telekomtjänster Till 2015 bör skillnaden mellan roamingpriserna och priserna för nationella samtal närma sig noll. (Utgångsläge: Under 2009 låg det genomsnittliga roamingpriset per minut på 0,38 cent (per utgående samtal) och det genomsnittliga priset per minut för samtal inom EU på 0,13 cent (inbegripet roaming).

3. Digital integration:

·Den regelbundna Internetanvändningen bör öka från 60 % till 75 % senast 2015 och från 41 % till 60 % för missgynnade personer. (Utgångstalen avser 2009).

·Andelen personer som aldrig har använt Internet bör halveras till 2015 (till 15 %). (Utgångsläge: Under 2009 hade 30 % av personerna i ålderskategorin 16-74 aldrig använt Internet.)

4. Offentliga tjänster:

·E-förvaltning senast 2015: Cirka 50 % av medborgarna bör utnyttja e-förvaltningstjänster och mer än hälften av dessa bör skicka in ifyllda blanketter. (Utgångsläge: Under 2009 hade 38 % av personerna i ålderskategorin 16–74 utnyttjat e-förvaltningstjänster under de senaste tolv månaderna och 47 % av dessa hade använt e-förvaltningstjänster för att skicka in ifyllda blanketter.)

·Gränsöverskridande offentliga tjänster: Senast 2015 bör alla de viktigaste gränsöverskridande offentliga tjänster som finns förtecknade i den lista som medlemsstaterna ska enas om senast 2011 finnas tillgängliga online. (Inga uppgifter om utgångsläget)

5. Forskning och innovation:

·Mer forskning och utveckling inom informations- och kommunikationstekniken: De offentliga investeringarna bör dubblas till 11 miljarder euro. (Utgångsläge: De statliga anslagen eller utgifterna för forskning och utveckling (ICT GBAORD) låg 2007 på 5,7 miljarder euro i nominellt värde.)

6. En koldioxidsnål ekonomi:

·Främjande av lågenergibelysning Senast 2020 bör man ha åstadkommit en total minskning på 20 % av energiutnyttjandet för belysning. (Inga uppgifter om utgångsläget).