MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN KOMMISSIONENS ARBETSPROGRAM FÖR ÅR 2000

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Prioriteringar i lagstiftning och politik år 2000

1.EU, dess grannar och världen

1.1.Utrikes- och säkerhetspolitik

1.2.Multilateral handel, utveckling och humanitärt bistånd

1.3.Utvidgningen

2.Den ekonomiska och sociala dagordningen

2.1.Den ekonomiska och monetära unionen, euron och omvandlingen av EU:s ekonomi

2.2.Att modernisera den sociala modellen och stärka den sociala och regionala sammanhållningen

2.3.Ekonomisk och social sammanhållning

2.4.Den inre marknaden, finansiella tjänster och skatter

2.5.Företagsamhet, konkurrenskraft och konkurrens

2.6.Informationssamhället och forskningen

2.7.Jordbruk och fiske

3.I medborgarnas intresse

3.1.Miljö

3.2.Livsmedelssäkerhet, folkhälsa och konsumenternas förtroende

3.3.Transport och energi

3.4.Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

3.5.Utbildning, kultur, idrott och audiovisuella medier

4.Reform och omvandling av EU:s arbetssätt

4.1.Intern reform

4.1.1.Intern reform

4.1.2.Budget- och finansförvaltning

4.2.Insyn och öppenhet

4.3.Regeringskonferensen

Prioriteringar i lagstiftning och politik år 2000

I meddelandet om de strategiska målsättningarna för åren 2000-2005 har kommissionen pekat ut fyra centrala frågor som kommer att förändra EU som politiskt projekt under betydligt längre tid än denna kommissions mandat:

- Nya styrelseformer för EU

- Ett stabilt Europa med större internationellt inflytande för EU

- Ny ekonomisk och social dagordning

- Förbättrad livskvalitet.

I arbetsprogrammet för år 2000 behandlas de första steg som skall tas de kommande månaderna för att de strategiska målen för de nästa fem åren skall kunna bli verklighet. Det åtföljs av en förteckning över de viktigaste initiativ inom lagstiftning och politik som nu planeras för året [1].

[1] Meddelandet om strategiska mål KOM(2000)154, detta arbetsprogram, förteckningen över åtgärder motsvarande programmet och Romano Prodis tal inför Europaparlamentet den 15 februari 2000 finns på servern Europa på adress "http://europa.eu.int/comm/off/work/index_sv.htm".

Liksom tidigare år är arbetsprogrammet inriktat på förslag till ny lagstiftning och nya åtgärder.

Det måste dock påpekas för det första att det förhållandet att det på vissa områden finns ganska få nya förslag för 2000 ofta speglar att arbetet där är inriktat på att styra en rad initiativ genom de olika stadierna från samråd till lagstiftningsbeslut eller genomförande av ett fattat beslut.

För det andra kompletteras detta centrala planeringsarbete av alla de uppgifter som utförs av kommissionen. De omfattar allt från att tillsammans med medlemsstaterna förvalta och genomföra gemenskapsprogrammen på olika områden som strukturfonderna, jordbruket och yrkesutbildningen, till humanitärt bistånd i Europa och i hela världen. Lika viktigt är det ständiga dagliga arbetet med att övervaka genomförandet av det befintliga regelverket (särskilt på den inre marknaden och i de allmännyttiga sektorerna som först nyligen har öppnats för konkurrens), tillämpa konkurrensreglerna, försvara gemenskapens intressen i EG-domstolen och tillämpa de nya samarbetsformer som växer fram och som bygger på gemensamma insatser, jämförelser och breddat utbyte av erfarenheter och god praxis mellan nationella, regionala och lokala myndigheter.

1. EU, dess grannar och världen

1.1. Utrikes- och säkerhetspolitik

Det gångna årets händelser har visat att unionen måste vara aktiv både i vår region och i världen om den skall kunna bidra till stabiliteten i Europa och säkra EU:s strategiska mål. Kommissionen har ett nära samarbete med Javier Solana, den höge företrädaren för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). EU:s stats- och regeringschefer beslöt vid Europeiska rådets möte i Helsingfors att EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik skall utvecklas, något som kräver ökad samordning mellan gemenskapens åtgärder och GUSP. Man kommer att inrikta sig på att utveckla en icke-militär krishanteringsförmåga och lägga fram ett förslag om en mekanism för akuta ingripanden. Kommissionen ämnar också sträva efter bättre samordning av arbetet för mänskliga rättigheter och demokratisering genom att utarbeta en ny strategi för mänskliga rättigheter.

Som förberedelse för utvidgningen av unionen kommer särskilda strategiska partnerskap att utvecklas med grannländerna och grannregionerna. I synnerhet ämnar kommissionen fullfölja sin strategi för stabilisering och associering gentemot länderna på Balkanhalvön och försöka stärka och ge inriktning åt de internationella ansträngningarna för att bistå länderna i området med hjälp av stabilitetspakten. Partnerskaps- och samarbetsavtalen och de gemensamma strategierna ger en grund för en utveckling av relationerna med Ryssland och Ukraina. Närmare samarbete kommer också att sökas med länderna i Kaukasien.

Barcelonaprocessen skall stärkas och få nytt liv genom en konferens mellan Europeiska unionens och Medelhavsländernas stats- och regeringschefer i november. Så småningom bör partnerskap byggas upp på grundval av principerna om rättsstat och hållbar utveckling. Därigenom kommer EU att kunna stärka sitt bidrag till fredsprocessen i Mellanöstern. När partnerskapet EU-Medelhavsländerna får ny vitalitet, kommer EU också att försöka bekräfta sina historiska och politiska band med Maghrebländerna till fullo.

I våra relationer med Förenta staterna kommer vi att vinnlägga oss om att så långt som möjligt minska eller eliminera tvisterna i den transatlantiska handeln. I stället bör vi bygga på en bred grundval av gemensamma värderingar och intressen för att bygga ett verkligt partnerskap som skall hjälpa oss att gemensamt uppnå våra ekonomiska, politiska och säkerhetsmässiga mål i hela världen.

Europeiska unionen ämnar sträva efter att stärka samordningen med andra globala ekonomiska aktörer. I Asien vill vi bidra till stabiliteten och säkerheten och stödja ekonomiska reformer. Vi kommer att stödja ansträngningarna för att minska spänningar i området och förbättra handelssamarbetet, särskilt med Japan och Korea. Kommissionen kommer att sträva efter att fördjupa förbindelserna med Latinamerika och fortsätta förhandlingarna om associeringsavtal med Mercosur och Chile. Europeiska unionen kommer att inrikta sig på att säkra ett meningsfullt genomförande av resultaten av toppmötet EU-Latinamerika i Rio de Janeiro i juni 1999.

För att stärka unionens röst runt om i världen kommer kommissionens avdelningar för yttre förbindelser att organiseras om.

1.2. Multilateral handel, utveckling och humanitärt bistånd

I handelsförbindelserna är våra huvudmål fortfarande att arbeta för en fortsatt liberalisering av handeln som drivkraft för tillväxt och utveckling, stärka det på överenskomna regler baserade handelssystemet för att bemästra globaliseringen, och ta upp utvecklingsländernas särskilda frågor. Att ministerkonferensen i Seattle inte gav några positiva resultat gör det mer nödvändigt än någonsin att fortsätta med att skapa konsensus med våra handelspartner. Det kommer att förbättra möjligheten till framgång i en omfattande ny handelsrunda. Parallellt härmed ämnar kommissionen studera om förbättringar kan göras eller behövs i WTO:s arbetssätt (såväl internt som gentemot omvärlden). Det är viktigt att behålla dynamiken i processen under WTO:s ledning, och i början av 2000 bör förhandlingar enligt planen inledas om tjänster och jordbruk. Utöver det multilaterala arbetet ämnar kommissionen sträva efter att lösa en rad problem kring marknadstillträde i bilaterala förhandlingar med olika länder utanför EU.

Kommissionen kommer att fortsätta och stärka gemenskapens relationer med utvecklingsländerna, men ämnar också omformulera sin politik för utvecklingssamarbetet och granska hur denna politik genomförs, så att våra åtgärder kan samordnas och komplettera varandra bättre. Uppgiften att utrota fattigdomen måste stå i centrum de kommande åren. Komplementariteten, samordningen och sammanhanget inom utvecklingssamarbetet måste stärkas.

Genom Europeiska gemenskapens byrå för humanitärt bistånd (ECHO) kommer unionen fortsatt att vara världens största biståndsgivare. En viktig uppgift blir att granska utrymmet för förbättringar av snabbheten och effektiviteten i arbetet och samarbetet med andra institutioner och byråer.

1.3. Utvidgningen

Vid Europeiska rådets möte i Helsingfors beslöts att medlemskapsförhandlingar skall inledas med ytterligare sex länder i februari 2000 och att Turkiet skall erkännas som kandidatland. Därmed kommer förhandlingar att föras med tolv länder [2]. De kommer att fortgå i takt med landets egna förberedelser för medlemskap. För Turkiet kommer kommissionen att genomföra en föranslutningsstrategi med ett partnerskap inför anslutningen. De bilaterala kontakterna och förberedelserna för medlemskap kommer att fortsätta inom Europaavtalen och genom deltagande i gemenskapens program och organ. Detta kommer också att bli det första hela året med höjt ekonomiskt stöd till kandidatländerna genom Phare, Ispa (strukturstöd till miljö och transport) och Sapard (jordbruksstöd). Kommissionen kommer också att lägga fram sin kommunikationsstrategi som syftar till att skapa en bred förståelse och stöd för utvidgningen i både medlemsstaterna och kandidatländerna.

[2] Bulgarien, Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern.

2. Den ekonomiska och sociala dagordningen

Viktigast i den nya ekonomiska och sociala dagordningen blir att utveckla en långsiktig strategi för att bygga upp en konkurrenskraftig, innovativ och kunskapsbaserad ekonomi som inte skapar utslagning. Det är enda sättet att skapa en kraftig och långvarig tillväxt genom åtgärder som syftar till att skapa full sysselsättning och stärka den sociala sammanhållningen. Strategin kommer till fullo att stödja sig på begreppet hållbar ekonomisk utveckling.

Ekonomisk framgång, sysselsättning och social sammanhållning stärker varandra ömsesidigt. Därför behövs det allsidiga och samordnade åtgärder på alla nivåer i unionen om vi skall kunna möta de krav som ställs i en alltmer integrerad och allt öppnare ekonomi.

Ett särskilt möte med Europeiska rådet i Lissabon i mars med temat "Sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning - för ett EU grundat på innovation och kunskap" kommer att bidra till det målet. Det kommer att bli viktigt för den ekonomiska och sociala politiken de närmaste åren.

2.1. Den ekonomiska och monetära unionen, euron och omvandlingen av ekonomin inom EU

Arbetet kommer att koncentreras på åtgärder på EU-nivå som verkligen tillför något värdefullt och som bygger på nittiotalets ekonomiska resultat. Det gäller bland annat lägre räntor och låga och konvergerande inflationssiffror. Målet bör vara att komplettera en kultur av ekonomisk stabilitet med en av ekonomisk dynamik.

Den ekonomiska och monetära unionen och euron bidrar till sunda offentliga finanser, stabilitet och tillförsikt. Det leder i sin tur till tillväxt och arbetstillfällen. De ekonomiska utsikterna är idag bättre än någonsin i hela unionen. Samordningen av den makroekonomiska politiken, riktlinjerna för sysselsättningen och Cardiffprocessen för strukturella reformer står som exempel på ett europeiskt sätt att leda, där nationell politisk samordning och EU:s politik kompletterar och stärker varandra. Övervakningen och samordningen av den ekonomiska och monetära politiken inom medlemsstaterna kommer att fortsätta och bör stärkas kring de årliga Allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

Ett viktigt mål blir att modernisera EU-ländernas ekonomier och se till att både medborgarna och de anställda har de kunskaper som behövs i informationssamhället. Genomförandet av kommissionsordförande Romano Prodis initiativ eEuropa kommer säkert att ge ett viktigt bidrag till övergången till en digital ekonomi.

Det är av avgörande vikt att medborgarna får utbildning arbetslivet igenom. Kommissionen ämnar föreslå en handlingsplan med prioriteringar för framtiden, för att säkra att den nya tekniken används till fullo i utbildningen och i synnerhet för att utforma en strategi för att det skall finnas Internet, multimediamaterial och väl utbildade lärare i varje klassrum år 2002. Kommissionen ämnar också lägga fram ett meddelande om hur EU skall bli ett område för livslångt lärande och fortsätta att främja samarbete, studieuppehåll utomlands och olika slag av utbyte inom ramen för program som Sokrates och Leonardo som kommer att genomföras under året.

Arbetet med att förbereda införandet av eurosedlar och -mynt 2002 kommer att fortsätta. Här ingår utökad information för att förbereda affärslivet och konsumenterna, men också ett förslag till förordning om bekämpning av förfalskning.

2.2. Att modernisera den sociala modellen och stärka den sociala och regionala sammanhållningen

Att föra EU närmare medborgarna kommer att bli den viktigaste drivkraften för den sysselsättnings- och socialpolitiska dagordningen från år 2000. Det blir viktigt att omvandlingen av samhället och ekonomin sköts på ett sätt som maximerar möjligheterna att delta i samhällslivet och som främjar den sociala sammanhållningen. Den sociala modellen i EU måste moderniseras med tanke på de grundläggande förändringarna i samhället och ekonomin, i synnerhet globaliseringen, de tekniska förändringarna och de demografiska tendenserna. Allt detta är faktorer i den kunskapsbaserade ekonomi som är på väg.

Ett nytt socialpolitiskt handlingsprogram kommer att läggas fram under året.

Fler och bättre arbetstillfällen är ett av kommissionens viktigaste mål. En stärkt sysselsättningsstrategi för EU kommer att bli ett användbart verktyg för framsteg på området, särskilt som 2000 är startåret för den nya generationen av program inom Europeiska socialfonden (ESF). Medlemsstaternas sysselsättningspolitik kommer att bevakas och i början av hösten kommer riktlinjer för sysselsättningen. Detta stöds av insatser för att förbättra framtagningen av uppgifter, särskilt för servicesektorn.

Kommissionen fortsätter att stödja arbetsmarknadsdialogen på EU-nivå och kommer att uppmuntra arbetsmarknadens parter att ge fler bidrag till sysselsättningsstrategin. I anslutning till den tidigare utkomna grönboken ämnar kommissionen inleda den första fasen av samråd med arbetsmarknadens parter om anpassbarhet och modernisering av arbetsorganisation och arbetsförhållanden.

Man kommer också att stärka samarbetet medlemsstaterna emellan för att skapa moderna och hållbara sociala skyddssystem inklusive pensioner.

Jämställdheten mellan könen kommer också att stå i centrum. Kommissionen ämnar offentliggöra sitt femte ramprogram för jämställdhet. Den kommer också att lägga fram ett EU-initiativ för samarbete medlemsstaterna emellan kring social integrering och ämnar föra fram förslag i den riktningen i enlighet med de sociala bestämmelserna i fördraget (artikel 137). Den kommer att fortsätta sitt arbete för genomförandet av de åtgärder mot diskriminering som föreslogs 1999 enligt artikel 13 i EG-fördraget.

2.3. Ekonomisk och social sammanhållning

Kommissionen vill arbeta för ekonomisk och social sammanhållning i syfte att minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan olika regioner i unionen. Målen inom Agenda 2000 på detta område kommer att genomföras genom fullt utnyttjande av de stödinstrument som finns: Europeiska socialfonden, Europeiska regionalfonden, EUGFJ, IFOP och Sammanhållningsfonden. Förvaltningen av strukturfonderna kommer att stärkas i samarbete med medlemsstaterna, och man kommer härvid fullt ut att utnyttja bestämmelserna i de nya förordningarna. De första besluten kommer att fattas om den nya generationen av program för ekonomisk utveckling, både sådana som får bidrag från strukturfonderna och sådana som ingår i särskilda gemenskapsinitiativ. Arbetet kommer att fortsätta med målet att vid årsskiftet ha avslutat den strategiska helhetsplaneringen, efter vilken medlemsstaterna kan utföra sin detaljplanering. Riktlinjer kommer också att antas för alla de fyra gemenskapsinitiativen (Interreg III, Equal, Leader+ och Urban II). Projekt kommer att inledas inom ramen för Sammanhållningsfonden.

Den andra sammanhållningsrapporten enligt artikel 159 i EG-fördraget kommer att offentliggöras. Den innehåller en värdering av framstegen med den sociala och ekonomiska sammanhållningen och en diskussion av hur regionalpolitiken kan uppnå sina mål i en utvidgad union.

Åtgärder som syftar till att man i gemenskapens politik skall ta hänsyn till de särskilda förhållandena i unionens mest avlägsna regioner enligt artikel 299.2 i EG-fördraget kommer att inledas igen. Detta berör en rad av gemenskapens åtgärder, inte enbart dem som gäller ekonomisk och social sammanhållning.

2.4. Den inre marknaden, finansiella tjänster och skatter

Enligt den nya strategin för den inre marknaden som antogs vid Europeiska rådets möte i Helsingfors skall kommissionen se över och uppdatera sina mål för borttagande av hinder för den inre marknadens funktion. Centralt i den nya strategin är den årliga översynen och uppdateringen av målen utifrån en analys av de nationella marknaderna och de framsteg som gjorts. Den första översynen äger rum i april, vilket gör att den inre marknadens utveckling också kan bidra till utarbetandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som skall läggas fram vid Europeiska rådets möte i juni. Kommissionen kommer att fortsätta att jämföra framgångar genom benchmarking och uppmuntra utbyte av kunskap om bra metoder och ömsesidig granskning. Särskild uppmärksamhet kommer under året att ägnas reglerna för offentlig upphandling och posttjänsterna. En värdering kommer att göras av huruvida hur den inre marknadens regler behöver anpassas ytterligare för att kunna möta den elektroniska handelns krav. En viktig uppgift blir att skapa en förutsägbar miljö där den elektroniska handeln kan utvecklas, samtidigt som konsumenterna har fullt förtroende för den och effektiva möjligheter till reklamation. Dialogen med medborgarna och dess återföringsmekanismer kommer att stärkas, för att konsumenterna och medborgarna skall kunna bli aktiva deltagare på en EU-omfattande marknad. Under året kommer beslut att fattas om huruvida vissa icke-medlemsländers bestämmelser om skydd av personuppgifter är tillräckliga i förhållande till gemenskapens lagstiftning.

Nya steg för att genomföra handlingsplanen för finansiella tjänster blir en viktig del av arbetet med den inre marknaden, eftersom den sektorn kan skapa många nya arbetstillfällen och stärka konkurrenskraften. För år 2000 prioriteras att utveckla rambestämmelserna för värdepappersmarknader och investeringstjänster och skapa effektiva skydd för konsumenter och investerare. Inom lagstiftningen kommer tyngdpunkten att ligga på att skapa rättsliga ramar för tilläggspensioner, ändra den nuvarande lagstiftningen för försäkringsförmedlare och se över direktivet om prospekt för att göra det lättare för företag att skaffa kapital inom hela EU. Genom andra initiativ som inte är i form av lagstiftning kommer man att ta upp detaljistbetalningar, redovisningsregler, anpassning av finanslagstiftningen med tanke på den elektroniska handeln och en eventuell översyn av direktivet om investeringstjänster.

På beskattningsområdet har prioriteringarna länge varit att hejda urholkningen av vissa kategorier av skatteintäkter, avskaffa skattemässiga hinder på den inre marknaden och göra skattesystemen med användarvänliga. Kommissionen fortsätter sitt arbete för att modernisera och förenkla moms- och punktskattesystemen. Den ämnar också försöka uppnå ytterligare framsteg i samordningen av skattepolitiken. Meddelanden kommer att läggas fram om den framtida skattestrategin och tullunionen. Man kommer också att ta fram förslag till ändringar av den nuvarande momslagstiftningen med tanke på den elektroniska handeln.

2.5. Företagsamhet, konkurrenskraft och konkurrens

Att förbättra företagsamheten och innovationen kommer att bidra till att behålla och stärka unionens konkurrensmässiga ställning i en global ekonomi. Att främja företagarandan i EU blir huvudmålet för företagspolitiken tillsammans med åtgärder för att förbättra konkurrenskraften hos EU:s företag. Åtgärderna skall stå i samklang med andra politiska prioriteringar som miljö och konsumentskydd. Att den inre marknaden för varor och tjänster förbättras kommer också att bidra till konkurrenskraften.

En ny strategi för företagsamhet och konkurrenskraft kommer att läggas fram i ett meddelande under våren tillsammans med ett nytt flerårigt program om företagsamhet och företagaranda. Andra åtgärder syftar till att värdera de framsteg som gjorts på EU-nivå och nationell nivå för att förenkla företagsmiljön, och andra till benchmarking av goda rutiner. Som angetts i initiativet eEuropa ämnar kommissionen se över de nuvarande stödformerna för innovationer och riskkapital. Förslag kommer att läggas fram om att gemenskapens stödformer bör läggas om och inriktas mer på att stödja innovation och risktagande. Med tanke på att tjänster och onlineverksamhet spelar allt större roll i ekonomin kommer man bland annat i den årliga konkurrensrapporten att utförligare behandla tjänstesektorn och innovationen.

Kommissionen kommer också i fortsättningen att strikt tillämpa konkurrensreglerna. Den pågående reformen av dessa regler vad gäller konkurrensbegränsande samverkan, koncentrationskontroll och statligt stöd kommer också att bidra till att göra EU mer attraktivt och konkurrenskraftigt som marknad. Procedurreglerna för tillämpningen av lagstiftningen kommer att förenklas i fråga om konkurrensbegränsande samverkan. Företagen kommer att få besked om hur de nya reglerna om vertikala avtal skall tillämpas. Behandlingen av horisontella samarbetsavtal kommer också att ses över. Vägledning kommer att ges för olika delar av reglerna för koncentrationskontroll. En rapport om utvärdering av gruppundantagsförordningen om bilförsäljning (som utlöper 2002) skall tas fram, och en förordning med uppdatering av gruppundantaget för linjesjöfartskonsortier kommer att läggas fram.

I fråga om statligt stöd ligger tyngdpunkten på att ta fram förordningar om gruppundantag för små och medelstora företag, utbildning och sysselsättning. Öppenheten kring de finansiella ordningarna mellan stat och företag som handhar uppdrag i allmänhetens tjänst skall öka, och nya regler skall utvecklas för stöd till film och TV och till bilindustrin.

Konkurrens- och koncentrationsärendena får en allt viktigare internationell dimension. De bilaterala kontakterna med våra större handelspartner kommer att stärkas. Det multilaterala regelverket kommer att hävdas kraftigare.

2.6. Informationssamhället och forskningen

Genomförandet av initiativet eEuropa kommer att stå i centrum för EU:s politik för informationssamhället. Viktigast under det första halvåret kommer slutförandet av kommunikationsöversynen att vara. Den inleddes i november 1999 och syftar till att skärpa konkurrensen ytterligare och samtidigt till att förenkla nuvarande lagstiftning och anpassa den till online-ekonomins verklighet och den pågående konvergensen inom kommunikationstekniken och -industrin. Det kommer att leda till ett lagstiftningspaket som omfattar licensgivning, samhällsomfattande tjänster, samtrafik och tillträde samt skydd av personuppgifter. En annan uppgift blir att fortsätta med det internationella samarbetet inom olika organ för att skapa en gemensam förståelse av informationssamhällets verkningar. Behovet av stärkt samarbete för förvaltning av radiospektrum kommer också att tas upp. Meddelanden kommer att antas om databrottslighet, den senaste tidens utveckling i förvaltningen av Internet och resultaten av samrådet om grönboken om tillgång till information från den offentliga sektorn. Kommissionen ämnar stödja skapandet av en gemensam Internetadress (".eu") vid sidan av nuvarande nationella och generiska toppdomäner. Slutligen skall en efterträdare tas fram till programmet Info 2000, som har gjort mycket för att stärka produktionen av multimediainnehåll i EU.

Inom forskningen är en stor uppgift den dagliga förvaltningen av det femte ramprogrammet, som omfattar en lång rad forskningsaktiviteter. Dessutom har en grundläggande diskussion inletts om forskningens roll och ekonomins behov i EU. Kommissionen föreslår att ett europeiskt område för forskningsverksamhet inrättas. Utgångspunkten för detta initiativ är det faktum att det finns en betydande klyfta mellan satsningarna på forskning i medlemsstaterna och hos våra viktigaste konkurrenter. Vidare är samordningen dålig mellan de insatser som görs, och effekterna blir därför mycket mindre än vad som vore möjligt.

Utifrån en utvärderingsrapport om de gångna fem åren tänker kommissionen lägga fram sina första riktlinjer för det kommande sjätte ramprogrammet. På ett närliggande område, rymdpolitiken, kommer arbetet att fortsätta med att utveckla en övergripande rymdstrategi, och där kommer alla berörda aktörer att delta - bland annat kommer Europeiska rymdbyråns expertis att utnyttjas.

2.7. Jordbruk och fiske

Jordbruket och fisket är mindre påverkade av de pågående tekniska förändringarna men måste ändå anpassa sig till globaliseringstrycket, utvidgningen, de vetenskapliga framstegen, belastningen på miljön och hänsyn till konsumenternas krav i fråga om livsmedlens kvalitet och säkerhet. På jordbrukssidan kommer arbetet att vara splittrat. På internationell nivå har vi vikten av att slå vakt om den europeiska jordbruksmodellen i internationella handelsöverläggningar, att sluta ett antal bilaterala avtal och att stödja utvidgningsprocessen med genomförande av föranslutningsstrategin. Inom unionen kommer blickpunkten att ligga på genomförandet av de program och förändringar som införts genom avtalet om den framtida finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (ett avtal inom Agenda 2000). Vidare kommer man att arbeta för att förbättra jordbruksprodukternas kvalitet och för att förenkla den komplicerade lagstiftningen. Dessutom skall över 150 projekt för landsbygdsutveckling godkännas, och därmed bör denna nya dimension av jordbrukspolitiken komma igång. Ytterligare två verksamhetsområden blir att fastare införliva miljöhänsynen i den gemensamma jordbrukspolitiken och problemen på flera enskilda marknader (särskilt olivolja, socker, ris och svinkött).

Kommissionen ämnar fortsätta att arbeta för att förbättra fiskesektorns konkurrenskraft och miljömässiga hållbarhet. Grunden för detta blir att finna den rätta balansen mellan fångstkapacitet och tillgång på fisk och att genomföra de beslut om marknader och strukturer som rådet antog i slutet av 1999. En viktig del av detta blir att konsolidera drygt tjugo gällande förordningar i en enda lagtext. När lagstiftningen formuleras kommer särskild uppmärksamhet att ägnas att den stämmer överens med de miljö- och utvecklingspolitiska målen. En nyckelfråga på det internationella planet är slutandet av ett nytt ramavtal för fiskesamarbetet med Marocko. Man kommer att försöka göra framsteg i frågan om gemenskapens deltagande i regionala fiskeorganisationer.

3. I medborgarnas intresse

EU handhar främst sociala och ekonomiska frågor, men medborgarna begär allt oftare att EU också skall lösa lokala och regionala problem som berör vardagslivet och som måste tacklas på ett samordnat sätt. Det kan gälla miljön, matens kvalitet, konsumenternas rättigheter, folks önskan att resa riskfritt och deras oro över brottslighet, rättvisa och invandring - sådana frågor som inte stannar vid nationsgränserna. Samtidigt ser medborgarna att EU är ett uttryck för mångfalden och den rika kulturen i Europa, vilket skapar en känsla av europeisk, nationell och lokal identitet.

3.1. Miljö

Tonvikten kommer att ligga på att ta fram det sjätte handlingsprogrammet för miljön som kommer att utgöra miljödelen av ett bredare program för hållbar utveckling, som skall utarbetas till "Rio+10-konferensen" år 2002. Huvuduppgiften är som tidigare att förena en miljömässigt hållbar utveckling med sociala framsteg och en hållbar ekonomisk utveckling. För det nya programmet kommer man att utnyttja erfarenheterna från det förra och utgå från medborgarnas växande förväntningar i fråga om miljön. För att dessa skall kunna uppfyllas måste vi återigen se till att de regler som finns följs och att åtgärder vidtas för att förbättra tillgången till uppgifter om miljön. Ett nyckelelement i miljöstrategin är att fortsätta arbetet med att integrera miljöhänsynen i arbetet inom andra sektorer och i gemenskapens övriga politik. Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att förbättra det rättsliga regelverket för genetiskt modifierade organismer och att göra lagstiftningen om vattnets och luftens kvalitet fullständig. En vitbok om miljöansvar kommer att offentliggöras. Strategier kommer att läggas fram för den framtida behandlingen av PVC och för den kemiska industrin.

3.2. Livsmedelssäkerhet, folkhälsa och konsumenternas förtroende

Det viktigaste krav konsumenterna har är att livsmedlen skall vara säkra och bra. I början av januari antog kommissionen en vitbok om livsmedelssäkerhet med ett förslag om att en europeisk livsmedelsmyndighet skall bildas och principer fastställas för livsmedelssäkerhet, spårbarhet, kontroll och nödfallsåtgärder från jord till bord. Kommissionen kommer att arbeta för att genomföra sitt program, som utgör en omfattande reform av livsmedelslagstiftningen. Djurens välfärd särskilt under transport är ett annat område där det kommer lagstiftningsinitiativ.

Mer allmänt ämnar kommissionen utnyttja sina nya befogenheter enligt Amsterdamfördraget för att lägga fram ett meddelande om en hälsovårdsstrategi för Europeiska unionen med förslag på hur fördragets bestämmelser om hälsa och hälsovård kan förverkligas. Övriga insatser som kompletteras av detta är åtgärdsprogrammet för främjande av hälsa, en utveckling av varningssystemet medlemsstaterna emellan för överförbara sjukdomar och ett direktiv om stränga normer i fråga om blod och blodderivat.

Att tillmötesgå konsumenternas förväntningar genom att skapa regler som garanterar deras rättigheter i en mångfacetterad och allt mer gränslös online-ekonomi står i centrum för konsumentpolitiken också under år 2000. Bland prioriteringarna märks frågor som säkerhet för produkter och tjänster, vilseledande reklam, konsumentkredit och avbetalningar, förbättrat samarbete medlemsstaterna emellan och frågor om tillträde till allmännyttiga tjänster.

3.3. Transport och energi

Medborgarna kommer också i framtiden att bekymra sig över problemen kring resor och transporter, förseningar i flygtrafiken, trafikstockningarnas och energivalets inverkan på miljön och säkerheten i luften och till sjöss, men också det pris de betalar för gas och el. Både transport och energi kommer därför att vara viktiga delar av arbetsprogrammet för år 2000.

Utifrån gemenskapens åtagande efter Kyotokonferensen att minska växthusgaserna kommer ett strategiskt dokument att läggas fram om olika energikällor och i synnerhet om frågan om säker tillgång både inom och utanför EU. De nuvarande riktlinjerna för de transeuropeiska näten på energi- och transportområdena kommer att ses över, så att de inriktas på de kvarvarande flaskhalsarna och på en förbättrad interoperabilitet mellan olika nät. Kommissionen tänker aktualisera 1992 års riktlinjer för den framtida utvecklingen av gemenskapens transportpolitik och då särskilt rikta in sig på avvägningen mellan väg-, järnvägs- och sjötransporter. Året blir också avgörande för det europeiska satellitnavigationssystemet (Galileo), och målet är att under året bilda ett samriskföretag som kan genomföra projektet.

Man kommer att överväga om det behövs ytterligare åtgärder för att förbättra tillgången på energi över gränserna inom EU, nu när elektricitets- och gasmarknaderna har öppnats för konkurrens. Kommissionen tänker föreslå rambestämmelser för skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum, något som tillsammans med ett förslag om bildande av en europeisk byrå för lufttrafiksäkerhet är avsett att få bort förseningarna i flygtrafiken och stärka konsumenternas och företagens förtroende för sektorn. Förslag om skärpta säkerhetsnormer och förbättrad utbildning inom sjötrafiksektorn är också på väg.

Transporternas och energins påverkan på miljön och klimatförändringarna blir huvudtemat i en grönbok som granskar de allmänna transporternas roll och privatbilismens roll i städerna. Ett annat meddelande kommer att hävda att man måste anta en teknikstrategi för klimatförändringarna.

3.4. Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

I Amsterdamfördraget behandlas vikten av att unionen utvecklas som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

Kommissionen kommer därför att arbeta för att genomföra det ambitiösa program för frihet, säkerhet och rättvisa som antogs vid Europeiska rådets möte i Tammerfors i oktober 1999.

Det första steget blir att inrätta en "resultattavla" som en metod för att mäta framstegen för åtgärderna för frihet, säkerhet och rättvisa. Under 2000 ämnar kommissionen främst arbeta på följande områden:

I fråga om asyl och invandring måste man finna en balans mellan den öppenhet som speglar EU:s traditioner och internationella skyldigheter och behovet att säkra unionens yttre gränser. Frågan om förfaranden vid asylansökningar kommer att tas upp.

I fråga om möjlighet till rättslig prövning ämnar kommissionen lägga fram ett meddelande om förbättrat ömsesidigt erkännande av domar i civilmål och handelsmål. Kommissionen tänker också lägga fram en grönbok om rättshjälp och granska frågan om brottsoffers rättigheter. I fråga om brottslig verksamhet med europeisk dimension kommer uppmärksamheten att inriktas på kampen mot organiserad brottslighet, särskilt genom förstärkt polissamarbete.

Man kommer att lägga fram förslag om en ny förordning om EU-medborgares rätt till uppehåll inom gemenskapen, där de olika bestämmelser som nu finns förenas i en enda åtgärd.

Kommissionen kommer också att samarbeta med medlemsstaterna för att ta fram en stadga om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen.

3.5. Utbildning, kultur, idrott och audiovisuella medier

Genom att föra en aktiv politik i fråga om utbildning, kultur, audiovisuella medier, ungdomsfrågor och idrott kan kommissionen främja medborgarnas intressen och stärka en europeisk identitet grundad på vårt gemensamma kulturarv. Utbildningen (inklusive fortbildningen) står hela tiden i centrum för de strategier som skisseras ovan för hur vi skall modernisera EU:s ekonomi och inhämta ny teknik på olika områden samtidigt som vi skapar ett samhälle som alla har del i. Initiativet eEuropa syftar till att alla som går ur skolan från slutet av 2003 skall vara datorkunniga - ett viktigt mål.

För idrotten och medierna föreslog kommissionen i slutet av förra året två program (stödprogrammet mot dopning i idrotten och Media plus) som ger en inriktning åt EU:s verksamhet på dessa båda områden som är viktiga för medborgarna. Kommissionen kommer också att granska vilken verkan de nuvarande rekommendationerna har haft i fråga om att skapa förtroende till de audiovisuella tjänsterna genom att skydda minderåriga mot skadligt audiovisuellt innehåll.

En rad fleråriga program - Sokrates och Leonardo (som båda tas upp ovan), Kultur 2000 och Ungdom för Europa - kommer att drivas hela året. De bidrar till utbytesverksamheten med studenter, arbetare och ungdomar och understöder samtidigt gemenskapens kulturella utveckling. Under hela året kommer det att föras en dialog med ungdomen i syfte att år 2001 ta fram en ny strategi för EU:s ungdomspolitik.

4. Reform och omvandling av EU:s arbetssätt

Idag finns det knappast någon social eller ekonomisk sektor som inte påverkas av Europeiska unionens politik och där inte myndighetsutövandet i medlemsstaterna också innebär att genomföra EU-bestämmelser. Integrationstakten ökar när den inre marknaden är genomförd, ekonomiska nyckelsektorer har öppnats för konkurrens och hundratusentals studenter och ungdomar, chefer och arbetare studerar, arbetar eller av andra skäl vistas i andra medlemsstater.

Framgångarna har redan krävt nya sätt att leda verksamheten. Den makroekonomiska politiska samordningen, riktlinjerna för sysselsättningen och Cardiffprocessen för strukturella reformer visar i hur hög grad den nationella politiska samordningen och gemenskapspolitiken kompletterar och stärker varandra. Idag styrs EU genom ömsesidigt beroende och partnerskap, ömsesidig granskning och jämförande analys. Trots det är det ett centralt tema för kommissionen att finna arbetsmetoder med vilka medborgarnas och de lokala, regionala och nationella aktörernas förtroende kan återvinnas och som ger dem en större känsla av delaktighet i EU:s politik.

4.1. Intern reform

4.1.1. Intern reform

Sådana diskussioner kommer att pågå så länge kommissionen finns. För året har kommissionen satt upp som mål för sig att åter visa att den är en offentlig förvaltning i världklass. Det långsiktiga programmet för reform av kommissionens arbetssätt och organisation kommer att påskyndas av den kommande vitboken om reformen. Kommissionens avdelningar har organiserats om och uppdelningen gjorts mer logisk. År 2000 kommer arbetet främst att gälla att förbereda kommissionens övergång till aktivitetsbaserad budgetering (ABB), som syftar till en förbättring av arbetsmetoderna, att bilda en ny planeringstjänst under kommissionens ordförandes ledning med uppgift att delta i besluten om prioriteringar och resurstilldelning, och att genomföra grundläggande förändringar i personalpolitiken, framför allt utbildning, karriärutveckling och anställnings- och befordringspolitik.

4.1.2. Budget- och finansförvaltning

Kommissionen kommer att lägga fram det preliminära budgetförslaget 2001 tillsammans med ett förslag om ändring av budgetplanen, för att stabilitetspakten för Balkanområdet skall kunna finansieras.

Som en del av den verksamhetsbaserade förvaltningen kommer kommissionen att införa aktivitetsbaserad budgetering för att skapa en tydligare koppling mellan driftsanslagen och personalresurserna. Kommissionen ämnar föreslå en fullständig översyn av budgetförordningen, vilket kommer att göra det möjligt att införa den nya strukturen för budgetförvaltning och revision inom kommissionen. Det kommer också ett förslag om hur gemenskapens finansiella intressen skall skyddas genom bekämpande av bedrägerier.

4.2. Insyn och öppenhet

Kommissionen tänker fullfölja sitt arbete för insyn, dialog och öppenhet. Den kommer att lägga fram ett meddelande som drar upp linjerna för en ny kommunikationsstrategi, som syftar till att skapa en ständig interaktiv dialog med EU:s medborgare. Den ämnar också fortsätta dialogen med företagen och medborgarna om de frågor och problem de möter på den inre marknaden. Den har vidare för avsikt att diskutera med det civila samhället om hur ett stärkt partnerskap mellan gemenskapen och organisationslivet skall skapas. Ett förslag till förordning om allmänhetens tillgång till gemenskapsinstitutionernas handlingar har lagts fram, och ett offentligt register över kommissionsordförandens brev kommer att läggas ut på Internet. Kommissionen ämnar så mycket som möjligt utnyttja Internet och andra elektroniska medier för att skapa ett brett samråd om kommande förslag.

4.3. Regeringskonferensen

Kommissionens reformplaner har en parallell i de förändringar som unionen och alla dess institutioner behöver genomgå för att kunna fungera effektivare, särskilt som EU i framtiden kanske har över tjugofem medlemsstater. Det är den centrala uppgiften för den regeringskonferens som formellt sammankallas för att ta upp dessa frågor i februari. Kommissionen har alltid hävdat att man i diskussionerna, som nu är centrerade kring röstviktningen i rådet, omröstningar med majoritetsbeslut och kommissionens sammansättning, måste göra en bred genomgång av de förändringar som behövs för att utvidgningen skall bli en framgång. Kommissionen antog sitt formella yttrande den 26 januari och kommer ytterligare att bidra till konferensens arbete i olika frågor. Bilaga: Detaljerad planering. Översikt över planerade åtgärder för 2000.

BILAGA

KOMMISSIONENS ARBETSPROGRAM FÖR 2000

Detaljerad planering

Översikt över planerade åtgärder

Tabell 1 : Förslag till lagstiftning

Tabell 2 : Förslag som inte utgör lagstiftning

Tabell 3 : Kommissionens egna rättsakter

FÖRTECKNING ÖVER VERKSAMHETSOMRÅDEN

Français // English // Svenska

Administration et personnel // Administration and personnel // Administration och personal

Agriculture et développement rural // Agriculture and rural development // Jordbruk och landsbygdsutveckling

Aide humanitaire // Humanitarian aid // Humanitärt bistånd

Audit // Audit // Revision

Budget // Budget // Budget

Codification // Codification // Kodifiering

Commerce extérieur // External trade // Yttre handel

Concurrence // Competition // Konkurrens

Développement // Development // Utveckling

Douane // Customs // Tull

Economie et finances // Economy and finance // Ekonomi och finans

Education, culture et sport // Education, culture and sport // Utbildning, kultur och sport

Elargissement // Enlargement // Utvidgning

Emploi et affaires sociales // Employment and social affairs // Sysselsättning och socialpolitik

Energie // Energie // Energi

Entreprises // Entreprises // Näringsliv

Environnement // Environment // Miljö

Fiscalité // Taxation // Skatter

Justice et affaires intérieures // Justice and home affairs // Rättsliga och inrikes frågor

Lutte contre la fraude // Strike against fraud // Bedrägeribekämpning

Marché intérieur // Internal market // Inre marknaden

Pêche // Fisheries // Fiske

Politique régionale // Regional policy // Regionalpolitik

Presse et communication // Press and communication // Press och kommunikation

Questions institutionnelles // Institutional questions // Institutionella frågor

Recherche // Research // Forskning

Relations extérieures // External relations // Yttre förbindelser

Santé et protection des consommateurs // Health and consumer protection // Hälsa och konsumentskydd

Société de l'information // Information society // Informationssamhället

Statistiques // Statistics // Statistik

Transports // Transports // Transport

Autres questions // Other questions // Andra frågor

FÖRTECKNING ÖVER FÖRKORTNINGAR OCH VAD DE STÅR FÖR

//

// Français // English // Svenska

SG // Secrétariat général // Secretariat General // Generalsekreteriatet

SJ // Service juridique // Legal Service // Rättstjänsten

PRESS // Service Presse et communication // Press and Communication Service // Press- och informationstjänsten

ECFIN // DG Affaires économiques et financières // Economic and Financial Affairs DG // Generaldirektoratet för ekonomi och finans

ENTR // DG Entreprises // Enterprise DG // Generaldirektoratet för näringsliv

COMP // DG Concurrence // Competition DG // Generaldirektoratet för konkurrens

EMPL // DG Emploi et affaires sociales // Employment and Social Affairs DG // Generaldirektoratet för sysselsättning och socialpolitik

AGRI // DG Agriculture // Agriculture DG // Generaldirektoratet för jordbruk

TREN // DG Energie et Transports // Energy and Transport DG // GeneraldirektorateT för energi och transport

ENV // DG Environnement // Environment DG // Generaldirektoratet för miljö

RTD // DG Recherche // Research DG // Generaldirektoratet för forskning

JRC // Centre commun de recherche // Joint Research Centre // Gemensamma forskningscentret

INFSO // DG Société de l'information // Information Society DG // Generaldirektoratet för informationssamhället

FISH // DG Pêche // Fisheries DG // Generaldirektoratet för fiske

MARKT // DG Marché intérieur // Internal Market DG // Generaldirektoratet för inre marknaden

REGIO // DG Politique régionale // Regional Policy DG // Generaldirektoratet för regionalpolitik

TAXUD // DG Fiscalité et union douanière // Taxation and Customs Union DG // Generaldirektoratet för skatter och tullar

EAC // DG Éducation et culture // Education and Culture DG // Generaldirektoratet för utbildning och kultur

SANCO // DG Santé et protection des consommateurs // Health and Consumer Protection DG // Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd

JAI // DG Justice et affaires intérieures // Justice and Home Affairs DG // Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor

RELEX // DG Relations extérieures // External Relations DG // Generaldirektoratet för yttre förbindelser

TRADE // DG Commerce // Trade DG // Generaldirektoratet för handel

DEV // DG Développement // Development DG // Generaldirektoratet för bistånd

ELARG // DG Élargissement // Enlargement DG // Generaldirektoratet för utvidgning

SCR // Service commun des relations extérieures // Common Service for External Relations // Gemensamma tjänsten för yttre förbindelser

ECHO // Office d'aide humanitaire // Humanitarian Aid Office // Kontoret för humanitärt bistånd

ESTAT // Eurostat // Eurostat // Eurostat

ADMIN // DG Personnel et administration // Personnel and Administration DG // Generaldirektoratet för personal och administration

IGS // Inspection générale des services // Inspectorate General // Allmänna tjänsteinspektionen

BUDG // DG Budget // Budget DG // Generaldirektoratet för budget

AUDIT // DG Contrôle financier // Financial Control DG // Generaldirektoratet för ekonomistyrning

OLAF // Office européen de lutte antifraude // European Anti-Fraud Office // Europeiska byrån för bedrägeribekämpning

SCIC // Service commun Interprétation- conférences // Joint Interpreting and Conference Service // Gemensamma tjänsten för tolkning och konferenser

SDT // Service de traduction // Translation Service // Översättningstjänsten

OPOCE // Office des publications // Publications Office // Publikationsbyrån

INDICATIVE LIST OF ACTIONS FORESEEN

TABLE 1: LEGISLATIVE PROPOSALS

>Plats för tabell>

TABLE 2: NON LEGISLATIVE PROJECTS

>Plats för tabell>

TABLE 3: AUTONOMOUS ACTS

>Plats för tabell>