EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.02.1998 
KOM(1998) 59 slutlig 
98/ 0032 (ACC) 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa skodon med 
överdelar av läder eller plast och med ursprung i Kina, Indonesien och Thailand 
(framlagt av Kommissionen) 

MOTIVERING 
1. Genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 22 
februari 1995 inledde kommissionen ett förfarande rörande import av vissa skodon 
med överdelar av läder eller plast och med ursprung i Kina, Indonesien och 
Thailand, och påbörjade en undersökning. 
2. Undersökningar utfördes på plats hos de exporterande tillverkarna, importörer i 
gemenskapen och gemenskapens tillverkare. De första resultaten av dessa 
undersökningar, som meddelades den rådgivande kommittén i september 1996, 
visade att det förekom dumpning och därav vållad skada för gemenskapsindustrin. 
Undersökningarna, som beaktade alla berörda intressen, särskilt distributörernas, 
ledde även till slutsatsen att det låg i gemenskapens intresse att vidta åtgärder. 
3. Med tanke på att det genom rådets förordning (EG) nr 519/941 hade införts 
kvantitativa begränsningar för vissa typer av skodon med ursprung i Kina, inbegripet 
sådana som berördes av detta förfarande, ansågs det emellertid att en analys av 
kvotens inverkan på den berörda importen var nödvändig, vilket meddelades den 
rådgivande kommittén. 
4. Genom denna ytterligare analys fastställdes det att även om kvoten under 1995 och 
1996 som förutsett hade medfört en volymmässig minskning av den berörda 
importen med ursprung i Kina, hade priserna för denna import inte ändrats i någon 
betydande utsträckning. Mot bakgrund av att skadevållande prissättning fortfarande 
förekom drogs slutsatsen att det var motiverat att vidta åtgärder. 
5. De föreslagna åtgärderna är utformade som en rörlig tull baserad på ett minimipris. 
Åtgärdernas nivå motsvarar nivåerna för undanröjande av skada, eftersom dessa 
konstaterades vara lägre än dumpningsmarginalerna. Minimipriset uppgår till 5,7 
ecu per par för alla de tre berörda länderna. 
6. Det bifogade förslaget till rådets förordning innehåller mera utförliga upplysningar 
om de uppgifter som ligger till grund för beräkningarna av det föreslagna 
minimipriset. 
7. De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och 
överväganden som låg till grund för kommissionens eventuella förslag till rådet om 
införande av antidumpningstullar, och de gavs möjlighet att lämna synpunkter. I 
tillämpliga fall beaktades dessa synpunkter. 
8. I enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 384/96 föreslår kommissionen 
således att rådet inför slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa skodon med 
överdelar av läder eller plast och med ursprung i Kina, Indonesien och Thailand. 
EGTnrL67, 10.3.1994, s. 89. 
-± 
Förslag 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr ..798 
av den... 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa skodon med 
överdelar av läder eller plast och med ursprung i Kina, Indonesien och Thailand 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd 
mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, 
särskilt artikel 9.4 i denna, 
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande 
kommittén, och 
med beaktande av följande: 
A. FÖRFARANDE 
1. Kommissionen meddelade den 22 februari 1995 genom ett tillkännagivande i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning2 att det skulle inledas ett 
antidumpningsförfarande rörande import till gemenskapen av vissa skodon med 
överdelar av läder eller plast och med ursprung i Kina, Indonesien och Thailand, och 
inledde en undersökning. 
. EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen är ändrad genom förordning (EG) nr 2331 /96 (EGT nr L 317, 
6.12.1996, s. 1). 
EGT nr C 45, 22.2.1995, s. 2. 
2. Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits av Europeiska förbundet 
för skoindustrier (CEC) på nationella förbunds vägnar vars klagande medlemmar 
(totalt 188) svarade för en betydande del (53 %) av gemenskapens tillverkning av de 
skodon som omfattas av denna undersökning. Klagomålet innehöll bevis för 
dumpning av produkten i fråga och lor därav vållad väsentlig skada och denna 
bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att det inleddes ett förfarande. 
3. Kommissionen meddelade officiellt de exportörer och importörer som den visste var 
berörda, de intresseorganisationer som företrädde dem samt företrädarna för de 
berörda exporterande länderna att det skulle inledas ett förfarande. Alla direkt 
berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet 
skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. 
4. De berörda exportländernas myndigheter, ett antal exportörer, importörer i 
gemenskapen, de intresseorganisationer som företrädde dem samt 
branschorganisationer lämnade skriftliga synpunkter. Alla parter som lämnade 
begäran inom tidsfristen beviljades en utfrågning. 
5. Med tanke på det stora antalet gemenskapstillverkare som var parter i klagomålet 
ansågs det enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 384/963 (nedan kallad 
"grundförordningen") lämpligt att begränsa undersökningen till det antal av dessa 
tillverkare som rimligen kunde undersökas inom den tillgängliga tidsramen. I detta 
sammanhang begränsades utsändandet av frågeformulär för att inhämta uppgifter 
och för att kunna utvärdera en eventuell skada lör gemenskapsindustrin till de 
nationella producentförbunden i gemenskapen samt till 89 av de 188 
gemenskapstillverkare som uttryckligen stödde klagomålet. Av dessa 89 
gemenskapstillverkare lämnade 87 fullständiga och meningsfulla svar. På grund av 
svårigheten att genomföra grundliga undersökningar på platsen hos de ovannämnda 
87 gemenskapstillverkarna (nedan kallade "den första gruppen") utvaldes för 
kontrolländamål 15 av dessa gemenskapstillverkare (nedan kallade 
"kontrollstickprovet") och dessa företags svar blev föremål för ingående kontroller 
på platsen. 
6. Kommissionen sände också frågeformulär till 
- de kinesiska, indonesiska och thailändska tillverkare/exportörer som förtecknats i 
klagomålet, 
- de exportörer från Hongkong som förtecknats i klagomålet, 
- myndigheterna i de berörda exportländerna, 
- de exportörer som även om de inte förtecknats i klagomålet gav sig tillkänna och 
begärde ett frågeformulär. 
3 EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen är ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 (EGT nr L 317, 
6.12.1996, s. 1). 
Sammanlagt mottogs 13 svar på frågeformuläret från tillverkare/exportörer i 
Indonesien, 17 svar från tillverkare/exportörer i Kina och 3 svar från 
tillverkare/exportörer i Thailand. 
7. Med tanke på detta antal svar, totalt 33 stycken, föreslog kommissionen enligt 
artikel 17 i grundförordningen att undersökningen skulle begränsas till ett rimligt 
antal samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som svarade för den största möjliga 
representativa tillverkningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den 
tillgängliga tidsramen. I samförstånd med de samarbetsvilliga 
tillverkarna/exportörerna valdes ett stickprov på fyra tillverkare/exportörer från Kina 
och sju från Indonesien. Mot bakgrund av att det endast fanns tre samarbetsvilliga 
tillverkare/exportörer i Thailand, undersöktes alla tre. 
8. Vidare sände kommissionen frågeformulär till alla kända importörer. Svar mottogs 
från 14 av dessa. 
9. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga 
för ett fastställande av dumpning och skada och genomförde undersökningar pä 
platsen hos följande företag: 
a) Tillverkare i gemenskapen 
10. Det kontrollstickprov som avses i punkt 5 bestod av totalt 15 gemenskapstillverkare 
belägna i Frankrike, Italien, Portugal, Spanien och Förenade kungariket, vilka alla är 
medlemsstater med omfattande produktion av de skodon som är föremål för 
undersökning. Tillsammans svarade dessa medlemsstater för 89 % av gemenskapens 
totala tillverkning av produkten i fråga under 1994, dvs. undersökningsperioden 
enligt definitionen i punkt 13. 
Alla 15 gemenskapstillverkare som ingick i kontrollstickprovet begärde att deras 
identitet skulle vara konfidentiell på grund av att några av dem hade hotats med 
kommersiella motåtgärder av vissa kunder som samtidigt var importörer och större 
detaljhandlare i gemenskapen. Undersökningen bekräftade att vissa 
gemenskapstillverkare hade varit föremål för kraftiga kommersiella påtryckningar i 
syfte att få dem att upphöra med att vara samarbetsvilliga i undersökningen och dra 
tillbaka sitt stöd för klagomålet. Således ansågs det lämpligt att inte lämna ut 
namnen på dessa 15 gemenskapstillverkare. 
Företrädare för vissa exportörer och importörer kritiserade beviljandet av 
anonymitet av det skälet att klagande inhemska industrier borde vara beredda på 
varje slags "kommersiella motåtgärder". Det måste i detta sammanhang betonas att 
den konfidentiella behandlingen beviljades på grund av att de utövade 
påtryckningarna gick vida utöver vad som kunde anses vara "normalt" i 
affärsförbindelser. Det begränsade skydd som gavs på detta sätt ansågs som särskilt 
lämpligt eftersom det rörde sig om ett stickprov, där ett fåtal utvalda 
gemenskapstillverkare var särskilt utsatta eftersom de representerade en mycket 
större grupp, på vars vägnar de agerade. Namnen på de 87 gemenskapstillverkare 
som ingick i den första gruppen lämnades dock ut till de parter som begärde det. 
b) Icke-när'stående importörer/distributörer 
- Atlex SA, Rouen (Frankrike) 
- British Shoe Corporation Ltd, Leicester (Förenade kungariket) 
- Chausseurop SA, Le Havre (Frankrike) 
- Groupe André SA, Paris (Frankrike) 
- Intermedium BV, Hoofddorp (Nederländerna) 
c) Närstående importör 
- Nick's Sports and Leisure Footwear Ltd, Warrington (Förenade kungariket) 
d) Exportörer/tillverkare i Indonesien 
- PT Dragon 
- PT Emperor Footwear Indonesia 
- PT Fortune Mate 
- PT Golden Adishoes 
- PT Indosepamas Anggun / PT Primashoes Ciptakreasi 
- PT Kingherlindo 
e) Exportörer/tillverkare i Thailand 
- Bangkok Rubber 
- CK Shoes 
- PSR Footwear 
f) Exportör i Hongkong 
- Grosby (China) Ltd 
11. Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg 
till grund för avsikten att rekommendera ett införande av slutgiltiga 
antidumpningstullar. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna 
synpunkter efter mottagandet av dessa uppgifter. 
12. Parternas synpunkter övervägdes och i tillämpliga fall ändrade kommissionen sina 
slutsatser. 
13. Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 1994 
till och med den 31 december 1994 (nedan kallad "undersökningsperioden"). 
Undersökningen av skada omfattade perioden från och med 1991 till och med 
undersökningsperioden. I samband med den ytterligare undersökning som avses i 
punkterna 138 till 143 beaktades dessutom vissa uppgifter angående 1995 och 1996. 
Geografiskt omfattade undersökningen gemenskapen i dess sammansättning vid 
tiden för inledandet av förfarandet, dvs. alla 15 medlemsstater. 
14. Undersökningen överskred den normala undersökningstiden enligt artikel 6.9 i 
grundförordningen till följd av volymen av och komplexiteten hos de uppgifter som 
inhämtades från många olika källor och i synnerhet på grund av det stora antal typer 
av skodon som omfattades av undersökningen samt behovet av att utföra en 
ytterligare undersökning för att utvärdera verkningarna av den gemenskapskvot som 
under undersökningens gång infördes för importen av berörda skodon med ursprung 
i Kina. I enlighet med artikel 24 i grundförordningen omfattas därför denna 
undersökning inte av de obligatoriska tidsfrister som föreskrivs i artikel 6.9. 
B. PRODUKT SOM AR FÖREMAL FOR UNDERSÖKNING OCH 
LIKADAN PRODUKT 
1. Beskrivning av den produkt som är föremål för undersökning 
15. Den produkt som är föremål för undersökning i detta förfarande är skodon som ej är 
avsedda för sport eller idrott, vars skaft inte täcker ankeln, som har ett längsta 
invändigt mått på 24 cm eller mer, och som har 
• yttersulor av gummi, plast eller konstläder och överdelar av läder och omfattas av 
KN-nummer ex 6403 99 93 (om de inte kan identifieras som avsedda för herrar 
eller damer), ex 6403 99 96 (om de är avsedda för herrar) och ex 6403 99 98 (om 
de är avsedda för damer), 
• yttersulor av gummi eller plast och överdelar av plast och är avsedda för damer 
(enligt KN-nummer ex 6402 99 98). 
Det bör noteras att detta förfarande inte omfattar skodon för användning vid sport-
eller idrottsutövning, med en gjuten, ihålig sula bestående av ett eller liera lager, 
tillverkad av syntetiska material som är särskilt utformade för att dämpa stötar som 
uppkommer vid vertikala rörelser eller sidorörelser och som har tekniska egenskaper 
såsom hermetiska kuddar som innehåller gas eller vätska, mekaniska delar som 
dämpar eller neutraliserar stötar eller material såsom polymerer med låg densitet, 
och vilka skodon för tulländamål kan klassificeras enligt alla ovannämnda KN-
nummer. 
16. Av praktiska skäl och för att på lämpligt sätt sammanställa och hantera inhämtade 
uppgifter ansågs vart och ett av de ovannämnda KN-numren utgöra en "kategori". 
Således indelades produkten i fyra kategorier enligt följande: 
Kategori 1 : KN-nummer ex 6403 99 93 (unisex, för vuxna, överdelar av läder) 
Kategori 2: KN-nummer ex 6403 99 96 (för herrar, överdelar av läder) 
Kategori 3: KN-nummer ex 6403 99 98 (för damer, överdelar av läder) 
Kategori 4: KN-nummer ex 6402 99 98 (för damer, överdelar av plast) 
17. Även om skodonen inom var och en av dessa kategorier kan utgöras av många olika 
modeller och typer och kan tillverkas med olika tillverkningsmetoder är deras 
grundläggande egenskaper, användningsområden och konsumenternas uppfattning 
av dem i grunden de samma. Följaktligen betraktades de i detta förfarande och enligt 
sedvanlig gemenskapspraxis som en enda produkt. 
2. Likadan produkt 
18. Vad gäller de skodon som tillverkades och såldes på de inhemska marknaderna i 
Indonesien och Thailand visade undersökningen, i de fall sådan försäljning hade 
skett och uppgifter om denna hade gjorts tillgängliga, att dessa produkter antingen i 
alla avseenden var likadana som, eller i hög grad liknade, de skodon som 
exporterades till gemenskapen från länderna i fråga. 
19. De skodon som omfattades av denna undersökning och som tillverkades i 
Indonesien och exporterades till gemenskapen ansågs också vara en likadan produkt 
som de skodon som tillverkades i och exporterades från Kina till gemenskapen. 
Detta är särskilt relevant mot bakgrund av att Indonesien användes som jämförbart 
land vid fastställandet av normalvärde för Kina enligt punkterna 42 och 43. 
20. Vid undersökningen fastställdes även att de skodon som tillverkades i gemenskapen 
och de som importerades från de tre berörda länderna liknade varandra i fråga om 
allmänt utförande, allmänna egenskaper och användningsområden. Även om det 
fanns några smärre skillnader mellan den produkt som importerades från de berörda 
länderna och den som tillverkades i gemenskapen påverkade dessa varken 
produktens väsentliga egenskaper och användningsområden eller konsumenternas 
uppfattning av den. 
21. I detta avseende hävdade vissa parter att importerade och gemenskapstillverkade 
skodon tillhörde olika produktsegment som inte konkurrerade med varandra. De 
hävdade att de skodon som importerades till ett högre pris än genomsnittspriset inte 
skulle vara likadana enligt artikel 1.4 i grundförordningen som de skodon som 
importerades till ett pris under eller lika med genomsnittspriset. 
10 
22. Denna fråga var en källa till upprepade och till synes motstridiga påståenden från 
importörerna, varav några hävdade att de importerade skor av låg kvalitet som inte 
kunde uppbringas i gemenskapen medan andra gjorde gällande att de i Kina, 
Indonesien och Thailand beställde sofistikerade produkter tillverkade enligt dej as 
specifikationer och formgivning och ibland med deras råmaterial. Denna motsägelse 
visade att Kina, Indonesien och Thailand faktiskt kunde tillverka och till 
gemenskapen exportera, vilket de också gjorde, hela det sortiment av produkter som 
erbjöds på marknaden. Argumentet att de skodon som importerades från de tre 
berörda länderna och de gemenskapstillverkade skodonen skulle tillhöra olika 
produktsegment kunde därför inte godtas. 
23. Följaktligen ansågs de skodon som omfattades av detta förfarande och som 
tillverkades i Kina, Indonesien och Thailand och exporterades till gemenskapen vara 
likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen som de skodon som 
tillverkades i gemenskapen. 
11 
C. DUMPNING 
1. Allmänt 
24. Gemenskapens institutioner har haft som sedvanlig praxis att betrakta närstående 
tillverkare/exportörer, eller tillverkare och exportörer tillhörande samma grupp, som 
en enda ekonomisk enhet och att fastställa en enhetlig dumpningsmarginal (och i 
tillämpliga fall en enhetlig tull) för dessa tillverkare och exportörer. I detta 
förfarande tillämpades denna praxis. En beräkning i dessa fall av individuella 
dumpningsmarginaler och antidumpningstullsatser skulle kunna uppmuntra till 
kringgående av eventuella antidumpningsåtgärder genom att närstående 
tillverkare/exportörer därigenom får möjlighet att kanalisera sin export till 
gemenskapen via den närstående tillverkare/exportör (eller den tillverkare/exportör 
inom gruppen) som har den lägsta tullsatsen. 
2. Indonesien 
a) Stickprov 
25. Som nämnts i punkt 7 användes stickprovsurval enligt artikel 17 i 
grundförordningen och i samförstånd med de samarbetsvilliga tillverkarna och 
exportörerna valdes sju indonesiska tillverkare/exportörer ut att ingå i stickprovet. 
26. I enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen överenskoms med de övriga 
indonesiska tillverkare/exportörer som var samarbetsvilliga vid undersökningen men 
som inte ingick i stickprovet att de skulle omfattas av den vägda genomsnittliga 
dumpningsmarginal som fastställdes för de tillverkare och exportörer som ingick i 
stickprovet. 
12 
27. De tillverkare/exportörer som valts ut att ingå i stickprovet och som var fullt 
samarbetsvilliga vid undersökningen underrättades om att de skulle omfattas av en 
egen dumpningsmarginal (och i tillämpliga fall av en individuell tullsats). 
b) Normalvärde 
28. I syfte att fastställa normalvärde för var och en av de sju indonesiska 
tillverkarna/exportörerna i stickprovet fastställdes först huruvida varje tillverkares 
totala inhemska försäljning av berörda skodon var representativ i förhållande till 
dess totala försäljning på export till gemenskapen av berörda skodon. I enlighet med 
artikel 2.2 i grundförordningen anses inhemsk försäljning normalt som representativ 
när varje tillverkares totala inhemska försäljning av den likadana produkten 
motsvarar minst 5 % av tillverkarens försäljning av produkten i fråga på export till 
gemenskapen. En ytterligare prövning av representativiteten utfördes sedan för varje 
enskild modell. 
29. Endast en av de samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna/exportörerna i stickprovet 
hade under undersökningsperioden vid normal handel en inhemsk försäljning av två 
modeller av den likadana produkten som var tillräckligt stor enligt artikel 2.2 och 
2.4 i grundförordningen för att normalvärdet skulle kunna beräknas på den 
grundvalen. Eftersom all denna försäljning var lönsam beräknades således 
normalvärdet på grundval av de priser som betalades eller skulle betalas på den 
inhemska marknaden för all denna försäljning. För detta företags övriga modeller 
konstruerades normalvärdet enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att 
tillverkningskostnaderna adderades med de försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinst som 
konstaterats för de två modeller som avses ovan. 
13 
30. De övriga sex indonesiska tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet hade under 
undersökningsperioden inte någon tillräcklig inhemsk försäljning enligt artikel 2.2 i 
grundförordningen av de berörda skodonen. Följaktligen ansågs det lämpligt att på 
grundval av artikel 2.3 i grundförordningen konstruera normalvärdet genom att 
tillverkningskostnaden för varje modell som exporterades till gemenskapen 
adderades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, 
andra allmänna kostnader och vinst. I detta sammanhang ansågs det enligt artikel 2.6 
a i grundförordningen att de belopp för försäljnings- och administrationskostnader, 
andra allmänna kostnader och vinst som konstaterats för den tillverkare/exportör 
som hade en tillräckligt stor inhemsk försäljning (se föregående punkt) borde 
användas för att konstruera normalvärde för de övriga sex indonesiska 
tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet. 
31. En tillverkare/exportör som hade gått med på att ingå i stickprovet tillhandahöll inte 
uppgifter om kostnader uppdelade på modeller, trots ett flertal uppmaningar. 
Eftersom det därför var omöjligt att beräkna inhemsk lönsamhet och konstruerade 
normalvärden för denna tillverkare/exportör användes tillgängliga uppgifter enligt 
punkt 41 för fastställandet av en dumpningsmarginal för denna tillverkare/exportör, 
enligt artikel 18 i grundförordningen. 
c) Exportpris 
32. Exporten från sex av de sju tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet gick 
direkt till oberoende importörer i gemenskapen. Dessa tillverkares/exportörers 
exportpriser fastställdes på grundval av de priser som betalades eller skulle betalas 
för de sålda skodonen, enligt artikel 2.8 i grundförordningen. En justering måste ske 
av exportpriset från en indonesisk tillverkare/exportör som ingick i stickprovet och 
som sålde via ett närstående företag i Taiwan (se punkt 36). 
14 
d) Jämförelse 
33. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpriser för 
de tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet gjordes enligt artikel 2.10 i 
grundförordningen vederbörliga justeringar, när sådana begärdes och var 
välgrundade, för olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Således gjordes i 
tillämpliga fall justeringar för skillnader vad gäller transport-, försäkrings-, 
hanterings- och lastningskostnader, därmed sammanhängande kostnader, 
kreditkostnader, bankavgifter, säkerheter/garantier och olika handelsled. 
34. När det gäller en av de indonesiska tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet 
begärdes en justering för handelsled. Tillverkaren/exportören anförde att en sådan 
justering motiverades av att företagets exportförsäljning till gemenskapen gjordes i 
stora kvantiteter till distributörer och grossister, medan dess inhemska försäljning 
påstods ske i små kvantiteter till detaljhandlare och handlare. En ytterligare 
granskning under kontrollbesöket på platsen visade dock att de inhemska köparna 
faktiskt också var distributörer och grossister. Begäran avvisades således eftersom 
normalvärdet och exportpriset avsåg samma handelsled och en justering således 
varken var nödvändig eller motiverad. 
15 
35. Två indonesiska tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet begärde även en 
justering av det skälet att deras exportförsäljning i motsats till deras inhemska 
försäljning skulle ske på grundval av OEM-märkesförsäljning. Kommissionen 
kunde kontrollera detta ingående under kontrollbesöken på platsen och fastställde 
klart att det i fråga om exportförsäljning fanns särskilda försäljningskanaler där 
OEM-kunder fick konsekvent lägre priser. Eftersom skillnaden i handelsled för 
OEM-kunder inte kunde kvantifieras på grund av avsaknaden av likadana 
försäljningskanaler på den inhemska marknaden i Indonesien, beviljades en särskild 
justering enligt artikel 2.10 d ii i grundförordningen genom att ett belopp 
motsvarande 10 % av bruttovinstmarginalen drogs av från de konstruerade 
normalvärdena för de egna märkesvarorna. 
36. En indonesisk tillverkare/exportör sålde skodon på export till gemenskapen via ett 
närstående handelsföretag som var beläget i Taiwan. Det fastställdes att de priser 
som handelsföretaget fick betala till det tillverkande företaget inte var tillförlitliga 
på grund av sambandet mellan de två företagen. I syfte att fastställa ett tillförlitligt 
exportpris från Indonesien till gemenskapen justerades priset från Taiwan till 
gemenskapen till nivån fritt Indonesien. Eftersom den närstående handlarens 
funktioner kunde anses likna dem som skulle föreligga hos en handlare som sålde på 
provision gjordes på grundval av uppgifter från det närstående företaget ett avdrag 
på 5 % av de priser som det företaget tog ut hos oberoende kunder i gemenskapen. 
Denna siffra ansågs rimlig med tanke pä den utsträckning i vilken den närstående 
handlaren var involverad i exportörens försäljningsverksamhet. Det lämnades inga 
uppgifter som tydde på att denna siffra skulle vara olämplig. Följaktligen justerades 
exportpriserna i enlighet med detta. 
16 
e) Dumpningsmarginaler 
37. För beräkningen av dumpningsmarginalen för varje indonesisk tillverkare/exportör 
som ingick i stickprovet jämfördes företagens vägda genomsnittliga normalvärden 
med deras vägda genomsnittliga exportpriser eftersom det klart fastställdes att det 
inte fanns ett mönster enligt artikel 2.11 i grundförordningen för exportpriserna 
vilket väsentligen skilde sig mellan olika inköpare, regioner eller tider. 
38. Jämförelsen visade att alla de tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet 
dumpade de berörda skodonen under undersökningsperioden. Till följd av 
sambandet mellan P.T. Indosepamas Anggun och P.T. Primashoes Ciptakreasi 
behandlades dessa tillverkare/exportörer som ett enda företag och en enda 
dumpningsmarginal beräknades för dem i enlighet med institutionernas sedvanliga 
praxis enligt punkt 24. 
För dessa tillverkare/exportörer fastställdes följande individuella 
dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns: 
• P.T. Dragon 5,9 % 
• P.T. Emperor Footwear 2,0% 
• P.T. Fortune Mate 14,9 % 
• P.T. Golden Adishoes 18,6 % 
• P.T. Indosepamas Anggun/P.T. Primashoes Ciptakreasi 12,7 % 
17 
39. Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som inte valts 
ut att ingå i stickprovet baserades på ett vägt genomsnitt av de individuella 
dumpningsmarginaler som fastställts för varje tillverkare/exportör som ingick i 
stickprovet, med undantag för den tillverkare/exportör som avses i punkt 31 (P.T. 
Kingherlindo) för vilken tillgängliga uppgifter användes. I enlighet med artikel 9.6 i 
grundförordningen bortsågs det från detta företags dumpningsmarginal vid 
fastställandet av den vägda genomsnittliga marginalen för stickprovet. Den på detta 
sätt fastställda dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid 
gemenskapens gräns, uppgick till 12,3 %. Denna marginal tillämpades på följande 
tillverkare/exportörer: 
• P.T. Bosaeng Jaya 
• P.T. Karet Murni Jelita 
• P.T. Koryo International 
• P.T. Lintas Adhikrida 
• P.T. Universal Wisesa 
• P.T. Volmacarol 
40. För de tillverkare/exportörer i Indonesien som varken besvarade kommissionens 
frågeformulär eller på annat sätt gav sig till känna fastställdes dumpningsmarginalen 
enligt artikel 18 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter. Med 
tanke på den i detta fall ovanligt höga graden av bristande samarbetsvilja från 
indonesiska tillverkares/exportörers sida (över 74 %), avsaknaden av andra 
tillförlitliga uppgifter från oberoende källor och för att undvika att belöna bristande 
samarbete ansågs det dock lämpligt att basera restdumpningsmarginalen på den 
högsta dumpningsmarginal som påstods förekomma enligt klagomålet, dvs. 50 %. 
18 
41. Vid fastställandet av dumpningsmarginalen för den tillverkare/exportör som avses i 
punkt 31 (P.T. Kingherlindo) ansågs att den samarbetsvilja som detta företag delvis 
uppvisat borde särskiljas från den totalt bristande samarbetsvilja som uppvisats av 
de tillverkare/exportörer som avses i punkt 40. Följaktligen beslöts att marginalen 
för denna tillverkare/exportör borde vara lägre än den marginal som beräknades för 
de icke-samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna. Därför baserades marginalen på 
det aritmetiska genomsnittet av restdumpningsmarginalen och den vägda 
genomsnittliga marginalen för stickprovet, dvs. 31,1 %. 
3. Kina 
a) Val av jämförbart land 
42. I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen baserades normalvärdet på de 
uppgifter som inhämtats från tillverkare i ett land med marknadsekonomi 
(jämförbart land). 
43. I klagomålet föreslogs Thailand som det lämpligaste jämförbara landet. Ett flertal 
importörer samt de kinesiska tillverkarna/exportörerna vände sig dock mot valet av 
detta land eftersom nivån på den ekonomiska utvecklingen inte skulle vara likadan i 
Thailand som i Kina. Två handelsorganisationer, Utrikeshandelsförbundet och 
Förbundet för europeiska idrottsvaruindustrier (FESI) föreslog Indonesien, vilket 
också de kinesiska exportörerna gjorde. Ett antal andra länder föreslogs också av 
några berörda parter under olika skeden av förfarandet, dock utan att dessa lade fram 
bevis för varför något av dessa länder borde föredras framför något annat. 
19 
Efter granskning av de tillgängliga uppgifterna avseende alla föreslagna länder 
ansågs slutligen enligt artikel 2.7 i grundförordningen att det var rimligt att välja 
Indonesien som jämförbart land, eftersom det verkade finnas ett stort antal 
leverantörer på den marknaden och en viss likhet mellan de tillverkningsmetoder 
som användes där och de som användes i Kina. Det verkade heller inte finnas några 
betydande skillnader när det gällde tillgång till råmaterial. Försäljningen på 
Indonesiens inhemska marknad var representativ i förhållande till exporten från 
Kina till gemenskapen. Vidare hade Indonesien föreslagits av de kinesiska 
tillverkarna/exportörerna själva och gemenskapens tillverkare reste inga 
invändningar mot kommissionens avsikt i detta fall. 
b) Individuell behandling 
44. I enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen är det institutionernas praxis att 
beräkna landsomfattande dumpningsmarginaler för länder som inte har 
marknadsekonomi, med undantag för de tillverkare/exportörer som kan visa att de 
bör ges individuell behandling, dvs. att separata exportpriser och individuella 
dumpningsmarginaler bör fastställas för dem. 
20 
45. Alla de kinesiska tillverkare/exportörer som besvarade kommissionens 
frågeformulär begärde individuell behandling. Vid granskningen av skälen för der sa 
ansökningar försökte kommissionen kontrollera huruvida de tillverkare/exportörer 
som var samarbetsvilliga i förfarandet åtnjöt ett från staten rättsligt och faktiskt 
oberoende som var jämförbart med det som skulle råda i ett land med 
marknadsekonomi och som skulle motivera ett avsteg från principen om 
fastställande av en enda landsomfattande dumpningsmarginal. I detta syfte riktades 
detaljerade frågor till tillverkarna/exportörerna angående ägarskap, ledning, kontroll 
och fastställande av kommersiell strategi och affärsstrategi. Ingen av de 
tillverkare/exportörer som besvarade frågorna, förutom Grosby (China) Limited, 
kunde till kommissionens belåtenhet visa att de var tillräckligt självständiga från de 
kinesiska myndigheterna för att kunna få individuell behandling. Således avvisades 
deras begäran och tillverkarna/exportörerna informerades i enlighet med detta. 
46. Grosby (China) Limited var en juridisk person i form av ett aktiebolag bildat enigt 
lagstiftningen i Hongkong som tillverkade den likadana produkten i en anläggning i 
Kina. Det fanns ingen juridisk person i Kina men de kapitalvaror som befann sig där 
var upptagna som tillgångar i Hongkong-företagets redovisning. 
21 
Kommissionen utförde ett kontrollbesök på platsen hos Hongkong-företaget i syfte 
att undersöka dess verksamhetsvillkor och relationerna till den kinesiska staten. Det 
berörda företaget var särskilt i stånd att på ett för kommissionen tillfredsställande 
sätt visa att ledningen och kontrollen av fabriken, både vad gäller tillverkning och 
försäljning, klart låg i dess händer och att dess verksamhet var tillräckligt oberoende 
av de kinesiska myndigheterna. Det fastställdes även att exportpriserna till 
gemenskapen och försäljningsstrategin styrdes av Hongkong-företaget utan 
inblandning från den kinesiska staten. 
Mot bakgrund av detta ansågs det möjligt att bevilja Grosby (China) Limited 
individuell behandling och således beräkna en separat dumpningsmarginal som ett 
undantag från principen enligt artikel 9.5 i grundförordningen om beräkning av 
landsomfattande dumpningsmarginaler för länder som inte har marknadsekonomi. 
c) Landsomfattande dumpningsmarginal för Kina 
47. Totalt 17 exportörer från Kina besvarade kommissionens frågeformulär. De berörda 
tillverkarna/exportörerna svarade dock endast för 14,3 % av den totala exporten från 
Kina och följaktligen beslöts med tanke pä den särskilt höga graden av bristande 
samarbetsvilja att fastställa dumpningsmarginalen för Kina enligt artikel 18 i 
grundförordningen, dvs. på grundval av tillgängliga uppgifter. 
22 
För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen för Kina räknade 
kommissionen först fram dumpningsmarginalen för de 16 samarbetsvilliga 
tillverkare/exportörer som inte beviljats individuell behandling (se led i nedan). 
Sedan fastställde kommissionen dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga 
tillverkarna/exportörerna (se led ii nedan). 
Den landsomfattande dumpningsmarginalen för Kina beräknades som ett 
genomsnitt av dessa två dumpningsmarginaler (se led iii nedan). 
i) Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga tillverkare/exportörer 
Stickprov 
48. Som nämns i punkt 7 användes stickprovsurval enligt artikel 17 i grundförordningen 
avseende de 17 samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna i Kina. Fyra 
tillverkare/exportörer valdes ut i samförstånd med de berörda samarbetsvilliga 
företagen. 
Eftersom en av dessa tillverkare/exportörer, Grosby (China) Limited, senare 
beviljades individuell behandling togs det företaget bort från detta stickprov (se 
punkt 46). 
Följande tre återstående tillverkare/exportörer ingick därmed i stickprovet för Kina: 
• Fujian Footwear and Headgear Import & Export Corporation 
• Zhejiang Animal By-Products Import & Export Corporation 
• Zhangjiang Yitai. 
23 
Normalvärde 
49. Normalvärdet för de kinesiska tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet 
beräknades på grundval av de inhemska priserna i Indonesien samt de konstruerade 
normalvärden som fastställts för de tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet 
för Indonesien, enligt artikel 2.7 i grundförordningen. 
Det bör noteras att de tre berörda kinesiska tillverkarna/exportörerna hade ombetts 
att lämna utförliga beskrivningar av de skodon som exporterades till gemenskapen. 
Tillverkarna/exportörerna lämnade dock endast begränsade uppgifter och således 
måste kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter fastställa vilka 
indonesiska modeller som var identiska med de kinesiska modeller som 
exporterades till gemenskapen eller, i avsaknad av identiska modeller, vilka 
indonesiska modeller som mest liknade dessa kinesiska modeller. På denna grundval 
kunde kommissionen fastställa att det fanns jämförbara modeller i fråga om 34,7 % 
av de tre berörda tillverkarnas/exportörernas totala export. För dessa modeller kunde 
följaktligen de normalvärden som bestämts vid fastställandet av Indonesiens 
dumpningsmarginaler användas. 
50. För de kinesiska exporterade modeller som inte hade någon motsvarande likadan 
inhemskt såld indonesisk modell fastställdes det konstruerade värdet genom att ett 
skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna 
kostnader och vinst adderades med tillverkningskostnaderna för jämförbara 
exporterade indonesiska modeller. Försäljnings- och administrationskostnaderna, de 
andra allmänna kostnaderna och vinstmarginalen fastställdes på den grundval som 
beskrivs i punkterna 29 och 30. 
24 
Exportpris - beräkning av exportpris 
51. Undersökningen visade att exporten från de tre kinesiska tillverkare/exportörer som 
ingick i stickprovet gjordes direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Således 
kunde exportpriserna fastställas på grundval av de priser som faktiskt betalades eller 
skulle betalas, enligt artikel 2.8 i grundförordningen. 
Jämförelse 
52. I syfte att fa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpriser för 
tillverkarna/exportörerna i stickprovet gjordes enligt artikel 2.10 i 
grundförordningen justeringar för vederbörligen motiverade olikheter som 
påverkade prisjämförbarheten. Således gjordes justeringar för skillnader i fråga om 
fysiska egenskaper, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader, 
därmed sammanhängande kostnader samt förpacknings- och kreditkostnader. 
Dumpningsmarginal 
53. Kommissionen beräknade först en dumpningsmarginal för var och en av de tre 
tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet. I detta syfte jämförde kommissionen 
normalvärdena fritt fabrik och exportpriserna fob, fritt Kina, för samarbetsvilliga 
kinesiska tillverkare/exportörer. Denna jämförelse baserades på det vägda 
genomsnittliga försäljningspriset för varje skodonsmodell som tillverkades av 
tillverkarna/exportörerna i stickprovet och exporterades till gemenskapen under 
undersökningsperioden och för vilken en jämförbar skodonsmodell kunde 
fastställas. 
25 
54. Eftersom exportpriserna inte varierade avsevärt mellan olika regioner, inköpare eller 
tidsperioder jämfördes enligt artikel 2.11 i grundförordningen normalvärdet med 
exportpriset på grundval av vägda genomsnitt. 
Jämförelsen visade att det förekom dumpning av de berörda skodon med ursprung i 
Kina som under undersökningsperioden exporterades till gemenskapen av de 
tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet. Den vägda genomsnittliga 
dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, 
uppgick till 45,2 %. 
ii) Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga tillverkare/exportörer 
55. Dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna 
fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter, enligt artikel 18 i 
grundförordningen. I detta särskilda fall med tanke på den ovanligt höga graden av 
bristande samarbetsvilja och avsaknaden av andra tillförlitliga uppgifter från 
oberoende källor, ansågs de rimligaste tillgängliga uppgifterna vara den högsta 
dumpningsmarginal som påstods förekomma enligt klagomålet. Den på denna 
grundval fastställda dumpningsmarginalen uppgick till 50 % av cif-priset vid 
gemenskapens gräns. 
26 
iii) Landsomfattande dumpningsmarginal för Kina 
56. Som anges i punkt 47 beräknades en enda dumpningsmarginal för Kina på grundval 
av ett vägt genomsnitt av de marginaler som fastställdes för samarbetsvilliga 
tillverkare/exportörer (dvs. 45,2 %, se punkt 54) och för icke-samarbetsvilliga 
tillverkare/exportörer (dvs. 50 %, se punkt 55). 
Den på detta sätt fastställda dumpningsmarginalen för alla tillverkare/exportörer i 
Kina, förutom Grosby (China) Limited, uttryckt i procent av cif-priset vid 
gemenskapens gräns, uppgick till 47,6 %. 
d) Dumpningsmarginal för Grosby (China) Limited 
i) Normalvärde 
57. I fråga om Grosby (China) Limited bör det noteras att normalvärdet beräknades på 
samma sätt som för de övriga samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna i Kina, dvs. 
på grundval av priserna eller de konstruerade värdena för jämförbara modeller som 
tillverkades i det jämförbara landet, dvs. Indonesien. 
27 
ii) Exportpris 
58. Eftersom exportförsäljningen för Grosby (China) Limited gick via en närstående 
importör, Nick's Sports and Leisure Footwear Ltd (UK), konstruerades exportpriset 
enligt artikel 2.9 i grundförordningen, dvs. på grundval av det pris till vilket de 
importerade produkterna först såldes vidare till oberoende köpare. Justeringar 
gjordes för alla kostnader som tillkom mellan import och återförsäljning samt för 
förväntad vinst, i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris vid gemenskapens 
gräns. En vinstmarginal på 5 % användes eftersom denna marginal hade konstaterats 
förekomma för den oberoende importör vars handelsstruktur mest liknade strukturen 
hos Nick's Sports and Leisure Footwear Ltd (UK) och som hade varit föremål för ett 
kontrollbesök på platsen. 
iii) Jämförelse 
59. För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris gjordes 
justeringar enligt artikel 2.10 i grundförordningen för olikheter i fråga om transport-
och försäkringskostnader. 
iv) Dumpningsmarginal 
60. Eftersom exportpriserna inte varierade avsevärt mellan olika regioner, inköpare eller 
tidsperioder jämfördes normalvärdet med exportpriset på grundval av vägda 
genomsnitt, enligt artikel 2.11 i grundförordningen. På denna grundval 
konstaterades dumpningsmarginalen för Grosby (China) Limited uppgå till 1,3 %. 
28 
4. Thailand 
i) Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga tillverkare/exportörer 
a) Normalvärde 
61. I syfte att fastställa normalvärde för var och en av de tre samarbetsvilliga 
thailändska tillverkarna/exportörerna fastställdes först huruvida varje 
tillverkares/exportörs totala inhemska försäljning av berörda skodon var 
representativ i förhållande till deras totala försäljning av berörda skodon på export 
till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs den 
inhemska försäljningen vara representativ när en tillverkares totala inhemska 
försäljning av den likadana produkten i volym representerade minst 5 % av dennas 
försäljning av den berörda produkten på export till gemenskapen. 
62. Ingen av tillverkarna/exportörerna hade en tillräckligt stor inhemsk försäljning av 
berörda skodon under undersökningsperioden enligt artikel 2.2 i grundförordningen. 
Följaktligen ansågs det lämpligt att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.? i 
grundförordningen genom att tillverkningskostnaderna för varje modell som 
exporterades till gemenskapen adderades med ett skäligt belopp för försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Två av 
tillverkarna/exportörerna var varandra närstående och en av dessa två närstående 
tillverkare/exportörer sålde idrottsskor och idrottskläder, dvs. samma generella 
produktkategori, på Thailands inhemska marknad. Dessa två tillverkares/exportörers 
försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst 
fastställdes på grundval av den inhemska försäljningen av dessa produkter, enligt 
artikel 2.6 b i grundförordningen. Eftersom den tredje samarbetsvilliga thailändska 
tillverkaren/exportören inte hade någon inhemsk försäljning av den berörda 
produkten, eller av produkter inom samma generella produktkategori, fastställdes 
dennas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader 
samt vinst enligt artikel 2.6 c i grundförordningen på grundval av någon annan 
rimlig metod, i detta fall de försäljnings- och administrationskostnader och andra 
allmänna kostnader och den vinst som fastställts för de övriga två samarbetsvilliga 
tillverkare/exportörer som avses ovan. 
29 
63. En av de tre samarbetsvilliga thailändska tillverkarna/exportörerna tillverkade och 
exporterade skor delvis framställda av råmaterial som erhölls utan kostnad från dess 
kunder i gemenskapen. Eftersom tillverkaren/exportören inte fick några uppgifter 
om priserna på råmaterialen kunde den inte ta upp dem i sina tillverkningskostnader. 
Till följd av att tillverkaren/exportören inte hade någon inhemsk försäljning måste 
normalvärdet konstrueras. I avsaknad av fullständiga uppgifter om 
råmaterialkostnader konstruerade kommissionen normalvärdet genom att använda 
det berörda företagets tillverkningskostnader och de försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinst som 
fastställts enligt föregående punkt. Eftersom både det konstruerade värdet och det 
exportpris som rapporterats av denna tillverkare/exportör uteslöt samma 
råmaterialkostnader var båda direkt jämförbara. 
b) Exportpris 
64. Undersökningen visade att exporten gick direkt till oberoende kunder i 
gemenskapen, förutom i det fall som avses i punkt 67. Följaktligen fastställdes 
exportpriserna på grundval av det pris som faktiskt betalades eller skulle betalas. 
c) Jämförelse 
65. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och 
tillverkarnas/exportörernas exportpriser gjordes enligt artikel 2.10 i 
grundförordningen vederbörliga justeringar för olikheter som påverkade 
prisjämförbarheten, i de fall dessa påstods förekomma och var underbyggda. Således 
gjordes i tillämpliga fall justeringar för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, 
hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, 
kreditkostnader, bankavgifter, säkerheter/garantier och handelsled. 
30 
66. En av de thailändska tillverkarna/exportörerna begärde även en justering på 
grundval av att dess exportförsäljning i motsats till dess inhemska försäljning skulle 
ske på grundval av OEM-märkesförsäljning. I samband med undersökningen 
fastställdes klart att exportförsäljningen ägde rum vid ett annat handelsled än den 
inhemska försäljningen. Därför beviljades en justering enligt artikel 2.10 d ii i 
grundförordningen genom att ett belopp motsvarande 10 % av 
bruttovinstmarginalen drogs av från de konstruerade normalvärdena för de egna 
märkesvarorna. 
67. En thailändsk tillverkare/exportör sålde skodon på export till gemenskapen via ett 
närstående handelsföretag som var beläget i USA. Till följd av sambandet mellan 
dessa två företag fastställdes att de priser som den thailändska tillverkaren tog ut av 
företaget i USA inte var tillförlitliga. I syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris 
från Thailand till gemenskapen justerades priset i gemenskapen till nivån fritt 
Thailand. Eftersom det närstående företagets funktioner kunde anses likna dem som 
skulle föreligga hos en handlare som sålde på provision gjordes ett avdrag på 5 % av 
de priser som det företaget tog ut hos oberoende kunder i gemenskapen. Denna 
siffra ansågs rimlig med tanke på den utsträckning i vilken den närstående handlaren 
var involverad i exportörens försäljningsverksamhet. Det lämnades inga uppgifter 
som tydde på att denna siffra skulle vara olämplig. Följaktligen justerades 
exportpriserna i enlighet med detta. 
31 
d) Dumpningsmarginaler 
68. För att beräkna dumpningsmarginalen för varje samarbetsvillig thailändsk 
tillverkare/exportör jämförde kommissionen enligt artikel 2.11 i grundförordningen 
företagens vägda genomsnittliga normalvärden med deras vägda genomsnittliga 
exportpriser eftersom det klart fastställdes att det inte fanns ett mönster för 
exportpriserna vilket väsentligen skilde sig mellan olika inköpare, regioner eller 
tider. 
69. Jämförelsen visade att en av de tre samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna 
dumpade berörda skodon under undersökningsperioden. Den på detta sätt fastställda 
dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, 
uppgick till följande: 
• CK Shoes 1,4% 
Undersökningen visade att de övriga två samarbetsvilliga thailändska 
tillverkarna/exportörerna var närstående i det att ett företag ägde aktier i det andra. 
Dessutom ägde ett företag i USA aktier i ett av dessa tillverkares/exportörers 
företag. Båda tillverkare/exportörer exporterade den berörda produkten till 
gemenskapen under undersökningsperioden. 
Även om dessa tillverkare/exportörer hade separata produktionsanläggningar 
beräknades således bara en enda dumpningsmarginal i linje med institutionernas 
sedvanliga praxis enligt vad som beskrivs i punkt 24. 
Den på detta sätt fastställda dumpningsmarginalen uppgick till följande: 
• PSR Footwear/Bangkok Rubber Company 0 % 
32 
ii) Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga tillverkare/exportörer 
70. För de tillverkare i Thailand som varken besvarade kommissionens frågeformulär 
eller på annat sätt gav sig till känna fastställdes dumpningsmarginalen enligt artikel 
18 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter. Med tanke pä den i 
detta fall ovanligt höga graden av bristande samarbetsvilja från thailändska 
tillverkares/exportörers sida (99 %), avsaknaden av andra tillförlitliga uppgifter från 
oberoende källor och för att undvika alt belöna bristande samarbete ansågs det 
lämpligt att basera restdumpningsmarginalen på den högsta dumpningsmarginal 
som hävdats förekomma enligt klagomålet, dvs. 50 %. 
D. GEMENSKAPSINDUSTRIN 
71. Som nämnts i punkt 5 och mot bakgrund av det stora antalet gemenskapstillverkare 
som var parter i klagomålet ansågs det lämpligt att inhämta uppgifter avseende 
gemenskapsindustrin från tre olika källor, nämligen de nationella 
producentförbunden i gemenskapen, de 87 gemenskapstillverkarna i den första 
gruppen och de 15 gemenskapstillverkare som ingick i kontrollstickprov 3t. 
Skadeindikatorerna bedömdes sedan pä den lämpligaste nivån (dvs. på vidast 
möjliga grund i fråga om allmänna indikatorer och på en smalare grund för de som 
endast kunde inhämtas från enskilda företag). 
Detta skedde enligt följande: 
• Tillverkning, försäljning, marknadsandel och sysselsättning i gemenskapen 
fastställdes på nivån för varje nationellt skodonsförbund och omfattade således 
hela gemenskapens tillverkning av den likadana produkten. 
33 
• Allmänna trender för priser, kostnader och lönsamhet fastställdes på nivån för de 
87 gemenskapstillverkarna i den första gruppen, vilka valdes ut i syfte att på ett 
så balanserat sätt som möjligt omfatta de fyra kategorierna av den produkt som 
var föremål för undersökning och för att avspegla de olika företagsstorlekarna 
och tillverkningsstrukturerna i de viktigaste tillverkande medlemsstaterna. 
• Beräkningarna av prisunderskridande och nivåerna för undanröjande av skada 
utfördes på grundval av fullständigt kontrollerade pris- och kostnadsuppgifer 
från de 15 gemenskapstillverkarna i kontrollstickprovet, som var representativa 
när det gäller storlek, produktsortiment och läge (de var alla belägna i de 
viktigaste tillverkande medlemsstaterna). 
72. Några parter hävdade att denna metod var bristfällig eftersom den skulle innebära ett 
avsteg från bestämmelserna i både artikel 5.4 och 4.1 i grundförordningen, enligt 
vilka en bedömning av huruvida den undersökta gemenskapsindustrin är 
representativ måste ske på grundval av en granskning av om den svarar för en 
"betydande del av produktionen", och således måste bevis på skada baseras på 
uppgifter från tillverkare som svarar för minst 25 % av gemenskapens totala 
tillverkning av den likadana produkten. I synnerhet hävdades att den siffra för 
"gemenskapens totala tillverkning" som användes för bedömningen av de 188 
klagande gemenskapstillverkarnas representativitet inte skulle vara tillförlitlig. 
Kommissionens stickprov ifrågasattes också i det att beslutet om att använda 
stickprov skulle ha tagits i ett sent skede i förfarandet som en reaktion på ett 
otillräckligt samarbete från den klagande industrins sida under undersökningens 
inledande skeden. 
34 
1. Gemenskapens totala tillverkning 
73. Det bör först understrykas att graden av stöd för klagomålet fastställdes innan 
undersökningen inleddes. Under undersökningens gång fastställdes att de 188 
klagande gemenskapstillverkarna fortsatte att svara för mer än 25 % av 
gemenskapens totala tillverkning (nämligen 53 %). Därför svarar de klagande 
gemenskapstillverkarna för en enligt artikel 4.1 i grundförordningen betydande del 
av gemenskapens totala tillverkning av den likadana produkten. 
Siffran för "gemenskapens totala tillverkning" av den likadana produkten sattes till 
den maximalt möjliga nivån. Till följd av brist på tillförlitliga uppgifter kunde man 
inte undersöka om tillverkningsvolymen för vissa icke-klagande tillverkare borde 
undantas enligt artikel 4.1 ai grundförordningen från siffran för den totala 
tillverkningen på grund av att deras huvudverksamhet skulle vara import snarare än 
tillverkning i gemenskapen. 
Det är känt att några sådana förmenta gemenskapstillverkare som har importerat 
betydande mängder också har tillverkat relativt stora mängder i gemenskapen. Om 
man hade haft tillräckliga uppgifter om detta är det sannolikt att siffran för 
"gemenskapens totala tillverkning" skulle ha minskats i viss mån. En sådan 
minskning skulle ha ökat de klagande gemenskapstillverkarnas andel av 
gemenskapens tillverkning. Vid undersökningen fastställdes även att 87 (dvs. 
gemenskapstillverkarna i den "första gruppen" enligt punkt 5) av de 188 klagande 
gemenskapstillverkarna varken var närstående någon tillverkare/exportör eller 
importerade den produkt som omfattas av denna undersökning. 
35 
2. Stickprov 
74. Med hänsyn till det potentiellt sett mycket stora antalet parter i detta förfarande 
angavs tydligt i tillkännagivandet om inledande av förfarandet att undersökningen 
skulle kunna utföras med hjälp av stickprov. Redan vid undersökningens inledande 
skeden söktes samarbete (via de nationella förbunden) från de 89 
gemenskapstillverkare som valts ut bland de 188 gemenskapstillverkare som stödde 
klagomålet. 
Meningsfulla svar mottogs från 87 tillverkare (den "första gruppen" enligt punkt 5), 
varav 15 valdes ut för kontrolländamål, och deras svar verifierades genom ingående 
kontroller vid besök på platsen (denna grupp av tillverkare kallas 
"kontrollstickprovet" i punkt 5). 
I grundförordningen föreskrivs inte att man i samband med stickprov måste inhämta 
relevanta uppgifter från gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del av 
gemenskapens tillverkning enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. 
Däremot föreskrivs i artikel 17.1 i grundförordningen att man kan inhämta uppgifter 
från ett urval som är representativt för gemenskapsindustrin. Själva syftet med dessa 
bestämmelser om stickprov är att bereda möjlighet för en situation som innebär att 
den andel av tillverkningen som representeras av sådana gemenskapstillverkare som 
ingår i stickprovet, beroende på omständigheterna, avsevärt skulle kunna 
underskrida 25 % av gemenskapens totala tillverkning. 
De 87 gemenskapstillverkarna i den första gruppen konstaterades under alla 
omständigheter svara för 25,7 % av gemenskapens tillverkning av den likadana 
produkten, och uppfyllde således, i avsaknad av uttryckligt motstånd mot 
klagomålet, villkoren för att utgöra gemenskapsindustrin. 
36 
3. Slutsats 
75. Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att den undersökta gemenskapsindustrins 
representativitet hade bedömts på ett rimligt sätt i enlighet med de relevanta 
bestämmelserna i grundförordningen. 
E. SKADA 
1. Allmän anmärkning 
76. I största möjliga utsträckning korrigerades alla Eurostat-siffror som användes i 
nedan beskrivna beräkningar (avseende importvolymer, importvärden och 
följaktligen priser per par) på grundval av tillgängliga uppgifter (från Taric-
databasen), i syfte att utesluta skodon tillverkade med hjälp av särskild teknik (som 
enligt punkt 15 inte omfattades av detta förfarande). 
2. Förbrukning i gemenskapen 
77. För beräkning av gemenskapens totala förbrukning av de skodon som omfattas av 
denna undersökning adderades följande mängduppgifter: 
• Den totala försäljningsvolymen i gemenskapen för alla gemenskapstillverkare av 
den berörda produkten (på grundval av uppgifter från gemenskapens nationella 
skodonsproducentförbund i kombination med Eurostat-statistik för export till 
länder utanför gemenskapen). 
• Den totala importen till gemenskapen av den berörda produkten från tredje land, 
inbegripet Kina, Indonesien och Thailand. 
37 
På denna grundval konstaterades gemenskapens förbrukning av den berörda 
produkten ha minskat från 327 miljoner par 1991 till 307 miljoner par under 
undersökningsperioden, dvs. med cirka 6 %. 
3. Den dumpade importens volym och marknadsandel under 
undersökningsperioden 
78. Den totala importen av skodon med ursprung i Kina som omfattades av denna 
undersökning uppgick till 28,6 miljoner par under undersökningsperioden. 
Den totala importen av den berörda produkten med ursprung i Indonesien uppgick 
till 15,9 miljoner par under undersökningsperioden, medan motsvarande värde för 
Thailand var 11,8 miljoner par. 
Beräknat på grundval av gemenskapens förbrukning (se föregående punkt) hade 
importen från Kina en andel på 9,3 % av gemenskapens marknad under 
undersökningsperioden, medan Indonesiens andel var 5,2 % och Thailands 3,9 %. 
4. Kumulering 
79. I enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen undersöktes huruvida verkningarna 
av den dumpade importen från de tre berörda länderna borde slås samman vid 
bedömningen. 
38 
I föregående punkt visas att de enskilda importvolymerna från Kina respektive 
Indonesien samt dessa länders marknadsandelar i gemenskapen (9,3 % och 5,2 %) 
inte var försumbara under undersökningsperioden. För båda länderna hade det också 
fastställts att dumpningsmarginalerna överskred den minimala nivån (se punkterna 
56 och 38-41). 
Thailands marknadsandel i gemenskapen, även om den inte var så stor som den som 
innehades av de två andra länder som berördes av denna undersökning och trots en 
liten minskning mellan 1991 och 1994, uppgick till 3,9 %, dvs. över miniminivån, 
vilket även gällde för den restdumpningsmarginal på 50 % som fastställdes för detta 
land (se punkt 70). 
80. Undersökningen visade också att konkurrensvillkoren på gemenskapens marknad 
för skodon importerade från Kina, Indonesien och Thailand var liknande. 
Produkterna från Kina, Indonesien och Thailand och från gemenskapen 
• var ur konsumentens synvinkel utbytbara, 
• erbjöds till försäljning i samma geografiska områden i gemenskapen, 
• såldes via samma distributionskanaler, 
• förekom samtidigt på gemenskapens marknad, 
• riktades i allmänhet till samma segment på gemenskapens marknad för skodon 
(dvs. från det nedre prisskiktet till den lägre delen av mellanskiktet av 
marknaden). 
Produkterna från Kina, Indonesien och Thailand såldes dessutom till priser som 
konstaterades underskrida gemenskapsindustrins priser (se punkt 86). 
39 
81. På denna grundval ansågs att kumulering var berättigad och således borde 
verkningarna av den dumpade importen från alla tre länder slås samman vid 
bedömningen av skada. 
5. Den dumpade importens kumulerade volym och marknadsandel och dess 
utveckling 
82. Den totala volymen av import från Kina, Indonesien och Thailand ökade från 38,6 
miljoner par 1991 till 56,3 miljoner par under undersökningsperioden, en betydande 
ökning på över 45 %. Detta medförde att den sammanlagda marknadsandelen ökade 
från 11,8 % 1991 till 18,4 % under undersökningsperioden. 
6. Priser för dumpad import och prisunderskridande 
83. Med tanke på de olika produktmixer som kan förekomma inom vart och ett av de 
berörda KN-numren (se punkt 17) bör varje allmän granskning av prisutvecklingen 
för dumpad import mellan 1991 och 1994 endast på grundval av motsvarande 
skodonskategorier bedömas försiktigt. På grundval av uppgifter från importörer och 
deras organisationer visade undersökningen att importen hade kännetecknats av en 
gradvis övergång till mera sofistikerade typer av skodon i det övre marknadsskiktet, 
vilket åtföljdes av en motsvarande allmän ökning av importpriserna. 
84. För att beräkna prisunderskridandet gjordes först jämförelser kategori för kategori 
mellan cif-importpriset (enligt Eurostat, efter korrigering för att utesluta skodon 
tillverkade med hjälp av särskild teknik, enligt punkt 76), justerat till nivån efter 
betald tull och klarering, och gemenskapstil I verkarnas försäljningspriser i 
gemenskapen i samma handelsled (dvs. till distributörer/grossister). 
40 
En andra beräkning av prisunderskridandet utfördes också genom att man valde ut 
de kinesiska, indonesiska och thailändska modeller som exporterades till 
gemenskapen i störst volymer av de tre thailändska samarbetsvilliga 
tillverkarna/exportörerna och de kinesiska och indonesiska tillverkare/exportörer 
som ingick i stickproven för undersökning av dumpning (indelade i 17 
representativa s.k. "grupper" av skodon, t.ex. promenadsnörskor för herrar) och 
jämförde deras justerade priser i gemenskapen, efter klarering, med priserna för 
identiska eller jämförbara modeller som tillverkades av de gemenskapstillverkare 
som ingick i kontrollstickprovet. 
85. Vid justeringen av importpriserna till nivån efter betald tull och klarering togs 
hänsyn till den normala tullsatsen eller den tillämpliga tullsatsen enligt Allmänna 
preferenssystemet (beroende på vad som var tillämpligt), en marginal för alla 
specifikt importrelaterade lossnings- och transportkostnader och andra därmed 
N sammanhängande kostnader samt den vinst som importörerna uppnådde. På 
grundval av den bevisning som undersöktes rörande den berörda produkten 
konstaterades att cif-importpriset för den berörda produkten, i syfte att få en rättvis 
jämförelse med gemenskapstillverkarnas priser och kostnader, måste justeras uppåt 
med 2 % för att avspegla de rörliga kostnaderna och sedan i syfte att avspegla de 
genomsnittliga fasta kostnaderna måste höjas med 0,96 ecu per par plus ett belopp 
som motsvarar tullen. 
86. De två metoder för att bestämma prisunderskridandet som beskrivs i punkt 84 ledde 
till ett fastställande av genomsnittliga prisunderskridandemarginaler (uttryckta i 
procent av gemenskapsindustrins priser) på över 25 % i fråga om Kina och över 10 
% i fråga om Indonesien och Thailand. 
41 
7. Slutsats om den dumpade importvolymen och dennas inverkan på priserna i 
gemenskapen 
87. Som det visas ovan skedde en betydande ökning, mer än 45 %, av den sammanlagda 
volymen dumpad import från de tre länderna i fråga mellan 1991 och 
undersökningsperioden. Förbrukningen minskade däremot med omkring 6 % under 
samma period. 
Även om vissa ökningar av importpriserna till följd av en förändrad produktmix 
kunde observeras under de fyra undersökta åren, var dessa priser i hög grad 
dumpade och underskred avsevärt gemenskapstillverkarnas priser. 
8. Gemenskapsindustrins situation 
Inledande anmärkning 
88. Vad gäller nedan angivna uppgifter konstaterades att inte alla de ekonomiska 
uppgifter som inhämtades beträffande enskilda gemenskapstillverkare i den första 
gruppen och kontrollstickprovet hade någon betydelse för situationen för 
gemenskapens skodonsindustri vid fastställandet av skada. Exempelvis är det så att 
tillverkning sker mot order, vilket medför att det normalt inte förs några lager och 
att lagernivåer således har mycket liten betydelse för skadeanalysen, och detsamma 
gäller för kapacitet och kapacitetsutnyttjande (eftersom ledig kapacitet inte strikt kan 
hänföras endast till den likadana produkten). I enlighet med artikel 3.5 i 
grundförordningen beaktade kommissionen i sin analys av gemenskapsindustrins 
situation följaktligen endast de ekonomiska faktorer som konstaterades ha betydelse 
för denna industris tillstånd. 
42 
Tillverkning 
89. Uppgifter från de nationella förbunden visade att tillverkningen i gemenskapen 
minskade från cirka 259 miljoner par 1991 till 224 miljoner par under 
undersökningsperioden, en nedgång på 14 %. 
Försäljningsvolym 
90. Uppgifter från de nationella förbunden och Eurostat visade en massiv nedgång i 
försäljningsvolymen på 22 % mellan 1991 och undersökningsperioden 
(mängduppgifterna erhölls genom att den totala tillverkningen i gemenskapen 
subtraherades med exporten till tredje land). 
Omsättning 
91. Försäljningsvärdet för den berörda produkten konstaterades ha minskat med 16 % 
mellan 1991 och undersökningsperioden. Denna nedgång, även om den inte var lika 
markant som den i volym, var inte desto mindre betydande. 
Marknadsandel 
92. På grundval av de uppgifter för förbrukningen som fastställdes enligt punkt 77 och 
uppgifter från nationella förbund och Eurostat konstaterades att 
gemenskapstillverkarnas marknadsandel på gemenskapens marknad sjönk från 64,5 
% 1991 till 53,3 % under undersökningsperioden. 
43 
Gemenskapstillverkarnas priser 
93. Som det förklarats i punkt 83 avseende importpriserna bör med tanke på de olika 
produktmixer som kan förekomma inom vart och ett av de fyra berörda KN-numren 
varje allmän granskning av prisutvecklingen för dumpad import mellan 1991 och 
1994 på grundval endast av skodonskategorier bedömas försiktigt. Detta gäller även 
vid analysen av sammanfattade uppgifter avseende gemenskapsindustrin. 
Uppdelat på olika kategorier visade dock undersökningen att det förekom vissa 
utvecklingstrender i gemenskapstillverkarnas priser, eftersom det konstaterades att 
endast gemenskapstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris för den 
produkt som tillhörde kategori 1 (unisex-skodon) ökade avsevärt mellan 1991 och 
undersökningsperioden. Denna prishöjning kunde sannolikt hänföras till att denna 
kategori inbegrep en mycket stor andel modeskodon, som har varit mycket populära 
hos unga personer och som har efterfrågats mycket under de senaste åren. 
Priserna för de produkter som tillhörde de övriga kategorierna har dock å andra 
sidan varit oförändrade eller endast ökat lite grand, men denna ökning underskred 
dock under alla omständigheter den genomsnittliga inflationsnivån under den 
granskade perioden och avspeglade inte ökningen av tillverkningskostnaderna. 
Därför kan slutsatsen dras att ett pristryck har förekommit. 
44 
Lönsamhet 
94. Lönsamheten (i förhållande till omsättning) på försäljning i gemenskapen av den 
likadana produkten för gemenskapstillverkarna i den första gruppen ökade något 
från + 6,8 % 1991 till + 7,3 % under undersökningsperioden. 
Gemenskapstillverkarna i kontrollstickprovet bekräftade också denna relativt stabila 
trend i det att deras marginaler ökade från + 8,1 % till + 8,2 %. 
Gemenskapstillverkarnas förmåga att bevara sin lönsamhet trots det ovannämnda 
pristrycket hade sin grund i den betydande rationalisering och kostnadsminskning 
som genomfördes av de överlevande tillverkarna. 
Vad som är mera viktigt är att kostnadsstrukturen för just denna industri innebär att 
den antingen är lönsam eller försvinner. Eftersom de direkta kostnaderna 
(råmaterial, arbetskraft osv.) utgör upp till 80 % av kostnaden för en sko, tillverkas 
skodon endast mot order efter en bidragskalkyl som visar att en order är lönsam. 
Inget företag kan under dessa omständigheter ådra sig förluster för mer än några få 
månader utan att tvingas att lägga ned verksamheten. Detta förklarar varför 
gemenskapstillverkarna i den första gruppen och kontrollstickprovet i genomsnitt 
inte var förlustbringande. 
Denna kostnadsstruktur tillsammans med det ökande inflytandet for ett antal större 
detaljhandlare-importörer som kunde välja och byta försörjningskälla för varje order 
endast på grundval av pris (dumpade priser i fråga om Kina, Indonesien och 
Thailand) var en mycket viktig aspekt och förklarade den extrema sårbarheten hos 
denna arbetsintensiva industri som inte har några möjligheter att under en längre 
tidsperiod motstå ett bibehållet tryck från en dumpad lågprisimport. 
45 
Gemenskapsindustrin hade således inte något annat val än att försöka bevara 
lönsamheten på bekostnad av marknadsandelar. Detta visade sig ännu vara möjligt 
och lönsamheten kvarstod på omkring 7 % under den granskade perioden eftersom 
gemenskapstillverkarnas marknadsandel, trots en nedgång på över 11 procentenheter 
sedan 1991, ändå uppgick till 53 % av gemenskapens marknad 1994. 
Sysselsättning samt nedläggningar av företag 
95. Mot bakgrund av detta framstod analysen av sysselsättningsutveckling och 
företagsnedläggningar som särskilt relevant. Uppgifter från de nationella förbunden 
visade att sysselsättningen i sektorn för tillverkning av de skodon som var föremål 
för undersökning sjönk från omkring 127 250 personer 1991 till 114 000 personer 
under undersökningsperioden, en nedgång på cirka 10 %. 
Vad gäller det antal gemenskapstillverkare som tillverkade de skodon som 
omfattades av denna undersökning och som lade ned sin produktion mellan 1991 
och 1994 mottogs från nationella producentförbund uppgifter om nedläggning av 67 
fabriker i sju medlemsstater (Belgien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Portugal, 
Spanien och Förenade kungariket). Med tanke på att några medlemsstater inte har 
detaljerad statistik för mycket små företag kan det verkliga antalet 
företagsnedläggningar vara mycket högre. 
9. Slutsatser om skada 
96. På grundval av uppgifter från de nationella skodonsproducentförbunden visar alla de 
ekonomiska indikatorer som nämns ovan klart att gemenskapstillverkarnas situation 
försämrades mellan 1991 och undersökningsperioden (dvs. vad gäller tillverkning, 
försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning och företagsnedläggningar). 
46 
97. De uppgifter för enskilda företag (t.ex. avseende lönsamhet) som undersöktes vid 
slutet av perioden för analys av skada avsåg "överlevande" och således de mest 
motståndskraftiga tillverkarna. Följaktligen underskattar sådana uppgifter nivån på 
skadan i dess helhet vad gäller hela gemenskapens tillverkning av de skodon som är 
föremål för undersökning. Det är först när situationen bedöms i dess helhet som 
bortfallet av tillverkare, nedgången i tillverkning, försäljning och sysselsättning och 
således den fulla omfattningen av skadan blir uppenbara. 
Det "goda tillstånd" som eventuellt utmärker gemenskapstillverkarna i den första 
gruppen eller kontrollstickprovet kan också ha sin grund i att de tagit över delar av 
de marknadsandelar som innehades av de gemenskapstillverkare som lade ned sin 
verksamhet under de fyra granskade åren. Dessa gemenskapstillverkare har även 
tvingats gå över till produktion av vissa skodonstyper som hittills inte i lika hög grad 
har utsatts för trycket från dumpad import (t.ex. modeskodon, som har varit en av 
nischerna på marknaden). 
I detta sammanhang hävdade några berörda parter att gemenskapstillverkarna på ett 
mycket framgångsrikt sätt följde strategin att specialisera sig på modeprodukter i det 
övre marknadsskiktet. Detta påstås ha lett till att gemenskapstillverkarna inte längre 
har kapacitet att tillverka stora volymer av de typer av produkter som tillverkas till 
låga kostnader i de exportländer som berörs av detta förfarande. 
47 
Det är riktigt att många av gemenskapstillverkarna, på grund av fördelarna med den 
geografiska närheten till gemenskapens marknader och sin förmåga till snabba 
leveranser för att möta stigande, ofta mycket kortlivad, konsumentefterfrågan på 
modeskodon, drog sig tillbaka till denna sektor i fråga om hela eller delar av sin 
tillverkning. Några tillverkare tvingades helt och hållet ge upp tillverkningen av 
mindre modebetonade, billigare skor med lägre förädlingsvärde som säljs i sti ra 
volymer till förmån för import från länder utanför gemenskapen, medan andra 
tillverkare försökte tillverka en blandning av modeskodon och "klassiska" skodon 
som säljs i stora volymer. Det är endast dessa klassiska typer som erbjuder de 
volymer sorn krävs för att behålla en industriell och kommersiell struktur av 
livskraftig storlek. 
98. Följaktligen drogs slutsatsen att gemenskapstillverkarna av de skodon som var 
föremål för undersökning allmänt sett vållades skada och att denna var tillräckligt 
omfattande för alt betecknas som väsentlig. 
F. ORSAKSSAMBAND 
99. I enlighet med artikel 3 i grundförordningen undersöktes huruvida den väsentliga 
skada som vållats gemenskapsindustrin hade orsakats av den dumpade importen från 
Kina, Indonesien och Thailand eller om andra faktorer hade orsakat eller bidragit till 
den skadan. 
48 
1. Verkan av den dumpade importen 
100. Vid undersökningen av verkningarna av den dumpade importen måste man komma 
ihåg att gemenskapens marknad för skodon, åtminstone på grossistnivå, är öppen 
och priskänslig på grund av typen av berörda produkter och vissa större 
distributörers inflytande. Som nämns i punkt 80 påverkade importen av dumpade 
produkter från berörda länder huvudsakligen det nedre skiktet och clcn lägre delen av 
mellanskiktet av marknaden, vilket allmänt anses vara den del som är mest känslig 
för prisvariationer och således utgör det segment där försäljning till låga priser 
oundvikligen får substitutionseffekter. 
Det bör vidare erinras om att de skodon som omfattas av detta förfarande och som 
tillverkas i gemenskapen och de likvärdiga skodon som importeras från Kina, 
Indonesien och Thailand konkurrerar direkt med varandra, eftersom de säljs via 
samma försäljningskanaler och det sällan förekommer några för konsumenten 
märkbara eller betydande kvalitetsskillnader mellan de importerade produkterna och 
de produkter som tillverkas i gemenskapen. 
101.1 detta sammanhang kunde det konstateras att denna imports ökande volym och 
marknadsandel i förening med det avsevärda prisunderskridandc som fastställts 
sammanföll med förlust av marknadsandelar och en allmän nedgång för 
gemenskapsindustrin. 
Följaktligen drogs slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från de berörda 
länderna kunde sättas i samband med gemenskapsindustrins försämrade situation. 
49 
2. Verkan av andra faktorer 
102. Det övervägdes också huruvida andra faktorer än den dumpade importen från Kina, 
Indonesien och Thailand kunde ha orsakat eller bidragit till den väsentliga skada 
som vållats gemenskapsindustrin, i syfte att säkerställa att den skada som vållats av 
andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. 
a) Import från andra tredje länder 
103. Först undersöktes huruvida import från andra länder än de som var föremål för 
undersökning kunde ha bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin 
vållats. Några berörda parter hänvisade i detta sammanhang särskilt till importen till 
gemenskapen från Vietnam. Uppgifter frän Eurostat (efter korrigering för att 
utesluta skodon tillverkade med hjälp av särskild teknik, enligt punkt 76) visade att 
importen till gemenskapen av de berörda produkterna från Vietnam ökade i mycket 
betydande utsträckning, nämligen från cirka 30 000 par 1991 till 15,9 miljoner par 
1994. 
Med tanke på den stora ökningen av importen från Vietnam kunde det inte förnekas 
att även denna import kunde ha inverkat menligt på gemenskapsindustrins situation. 
Vad gäller priserna på denna import kunde det på grund av bristen på information 
om produktmixen inte fastställas rimliga uppgifter på vilka slutsatser kunde baseras. 
Den bevisning som lagts fram om priserna på Vietnams export till gemenskapen 
ansågs därför inte vara tillräcklig för att motivera att denna undersökning utvidgades 
till att även omfatta Vietnam. 
50 
104. Det bör också noteras att marknadsandelen i gemenskapen för alla tredje länder 
inklusive Vietnam, men exklusive Kina, Indonesien och Thailand, ökade med 12 % 
mellan 1991 och 1994, medan marknadsandelen för de tre länder som berördes av 
denna undersökning ökade i större utsträckning, nämligen 46 %, under samma 
period. 
105. Således drogs slutsatsen att även om importen från annat tredje land kunde ha 
bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin, kunde dess inverkan inte i 
sig anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från de tre berörda 
länderna och den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin. 
b) Konkurrens inom gemenskapen 
106. Ett flertal berörda parter hävdade att det förekom en betydande intern konkurrens i 
gemenskapen mellan tillverkare i Italien, Portugal och Spanien och tillverkare i de 
andra medlemsstaterna och att det var denna konkurrens som var orsaken till att 
några gemenskapstillverkare hade försatts i en bekymmersam ekonomisk situation. 
Några medlemsstaters konkurrensdevalveringar och kommissionens beslut att inte 
tillåta utbetalning av statligt stöd till den italienska skodonsindustrin4 bl.a. på grund 
av dess goda ekonomiska situation, anfördes också som tecken på att en eventuell 
skada för gemenskapsindustrin till stor del var självförvållad. 
107. Vid undersökningen av dessa argument bör det göras en åtskillnad mellan sund 
konkurrens och illojal konkurrens och det bör erinras om att det inom ramen för en 
inre marknad finns mekanismer för att säkerställa att konkurrensen mellan 
gemenskapstillverkare sker på rättvisa villkor. 
4 Kommissionens beslut 96/542/EG (EGT nr L 231, 12.9. !996, s. 23). 
51 
Vid bedömningen av den skada som vållats gemenskapsindustrin beaktades 
dessutom situationen för gemenskapstillverkare av produkterna i fråga i alla de 
medlemsstater där dessa skodonstyper tillverkades i betydande kvantiteter. 
Resultaten av denna bedömning avspeglade situationen för gemenskapsindustrin i 
dess helhet. Följaktligen kompenserade de sammanlagda uppgifter som användes 
vid skadebedömningen för eventuella interna skillnader i gemenskapsindustrins 
resultat. Det bör i detta sammanhang noteras att om den interna konkurrensen hade 
varit den enda drivkraften på marknaden hade gemenskapsindustrins marknadsandel 
inte minskat från 64,5 % 1991 till 53,3 % 1994, eftersom några tillverkares förlust 
av marknadsandelar hade inneburit att andra hade ökat sina. 
Undersökningen visade att tillverkarnas minskande produktion, marknadsandel och 
sysselsättning i några medlemsstater inte på något sätt kompenserades av en 
förbättrad situation för tillverkare i andra medlemsstater, vilket hävdades av ett antal 
berörda parter. 
Det måste också betonas att kommissionens beslut att inte tillåta statligt stöd till den 
italienska skodonsindustrin baserades på en bedömning av denna industri i dess 
helhet, och alltså inte bara på situationen för det marknadssegment som berördes av 
denna undersökning. Detta beslut utgick även från en bedömning av vilka 
verkningar som en sådan åtgärd skulle kunna ha på den inre marknadens funktion 
och i beslutet erkändes särskilt bl.a. den prekära sysselsättningssituationen i denna 
sektor i alla medlemsstater. 
52 
108. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod några berörda parter att med tanke 
på att vissa gemenskapstillverkare rapporterade en mycket negativ utveckling under 
de senaste åren samtidigt som andra behöll sin omsättning, skulle den skada som 
vållats gemenskapsindustrin kunna ha sin grund i olika grader av duglighet i att leda 
företag och inte i verkningarna av den berörda dumpade importen. 
109.1 detta avseende bör det noteras att det till följd av olika produktmixer är normalt att 
inte alla företag utsätts lika starkt för konkurrensen från den dumpade 
lågprisimporten. På en konkurrensutsatt marknad är det också normalt att vissa 
företag presterar bättre än andra och det är just det stora antalet 
gemenskapstillverkare som säkerställer att konkurrens f råder. Under 
undersökningens gång konstaterades heller inga bevis på dålig ledning av företag (i 
fråga om t.ex. investeringar eller anställningar/avskedanden). Som det anges ovan 
kan särskilt den interna konkurrensen inte vara orsaken till den allmänna nedgången 
i marknadsandelar för gemenskapsindustrin och således kan den inte anses vara en 
faktor som bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada 
som vållats gemenskapsindustrin. 
53 
c) Utläggning av arbetsintensiv verksamhet 
110. Det framfördes också att ett antal gemenskapstillverkare hade överfört några av sina 
mera arbetsintensiva verksamheter till tredje länder med låga arbetskraftskostnader 
och därigenom bidragit till den samlade skada som. vållats gemenskapsindustrin, i 
synnerhet när det gäller sysselsättning. I detta avseende ansågs att det faktum att 
några tillverkare tvingades till detta tillvägagångssätt kunde betraktas som en 
försvarsåtgärd i syfte att hålla nere kostnaderna för att kunna konkurrera med 
lågprisimporten och således utgjorde ytterligare bevis för den påfrestning som den 
dumpade importen innebar. 
3. Slutsatser om orsakssamband 
111. Även om vissa faktorer förutom den dumpade importen från de berörda länderna 
kan ha bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin dras slutsatsen att ett 
orsakssamband finns mellan den dumpade lågprisimporten från Kina, Indonesien 
och Thailand, beaktad separat, och den väsentliga skadan för gemenskapsindustrn. 
Denna slutsats baseras på de olika faktorer som framhållits ovan och särskilt nivån 
på prisunderskridandet, den betydande marknadsandel som erövrades av dessa 
länder (som motsvarades av en förlust av marknadsandel för gemenskapsindustrin) 
samt den kraftiga ökningen av de berörda volymerna, vilket ledde till att ett stort 
antal gemenskapstillverkare tvingades lägga ned sin verksamhet. Denna slutsats 
stöds av det faktum att den allmänna effektiviteten i den gemenskapsindustri som 
tillverkar de berörda produkterna inte är ifrågasatt, vilket bl.a. visas av 
gemenskapstillverkarnas resultat på exportmarknader utanför gemenskapen 
(gemenskapsindustrins exportvolym ökade med 25 % mellan 1991 och 1994). 
54 
G. GEMENSKAPENS INTRESSE 
112. På grundval av alla inlämnade bevis undersöktes om det trots slutsatsen om 
dumpning och därav vållad skada fanns tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen 
att det inte låg i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. I 
detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen undersöktes 
eventuella åtgärders verkningar för alla berörda parter samt verkningarna av att inte 
vidta åtgärder. 
Vid denna bedömning beaktades särskilt behovet av att undanröja den snedvridning 
av handeln som följer av skadevållande dumpning och behovet av att återställa en 
effektiv konkurrens. 
1. Verkan för gemenskapsindustrin och dess leverantörer 
a) Gemenskapsindustrins intresse 
113. Om det inte vidtas åtgärder för att avhjälpa verkningarna av importen från Kina, 
Indonesien och Thailand anses det oundvikligt att gemenskapsindustrins situation 
kommer att förvärras ytterligare. Ytterligare gemenskapstillverkare och slutligen 
gemenskapsindustrin i dess helhet kommer att få ekonomiska förluster, som leder 
till ytterligare fabriksnedläggningar och avsevärda förluster av arbetstillfällen 
förutom de som följer av rationalisering och teknisk utveckling. Hänsyn bör även tas 
till att ett minskande antal tillverkare på gemenskapens marknad kan leda till att 
konkurrensen minskar i motsvarande utsträckning. 
55 
114. Några berörda parter hävdade att med tanke på skodonsindustrins globala rörlighet 
skulle antidumpningsåtgärder mot Kina, Indonesien och Thailand inte få några 
positiva verkningar för gemenskapsindustrin eftersom försörjningen sannolikt i 
stället skulle ske från andra tredje länder med låga arbetskraftskostnader, t.ex. 
Bangladesh, Indien eller Vietnam. Vidare anfördes att situationen för den industri 
som tillverkar skodon med överdelar av läder eller plast i detta avseende skulle vara 
jämförbar med situationen för tillverkare av handväskor av syntetmaterial och att 
rådet således även i detta fall borde avstå från att vidta åtgärder5. 
115. Att det sker förändringar av vilka länder som står för försörjningen har varit en 
viktig faktor på skodonsmarknaden under ett antal år. Det bör i detta sammanhang 
noteras att gemenskapsindustrin genom automatisering och rationalisering delvis har 
kunnat kompensera för importörernas konstanta sökande efter länder med lägst 
arbetskraftskostnader. Detta har dock inte kunnat ske vad gäller den massiva 
ökningen av dumpad import från de tre länder som berörs av detta förfarande. Vad 
gäller de påstådda likheterna mellan detta förfarande och det som rörde handväskor 
av syntetmaterial bör det betonas att den betydande marknadsandel som ännu 
innehas av den klagande gemenskapsindustrin i detta fall, typen av kapitalägare i de 
flesta av de exporterande företagen samt de stora industriella investeringar som 
krävs för att tillverka skodon helt klart utesluter en rimlig och meningsfull 
jämförelse mellan dessa två industrier. Rådet kan följaktligen inte godta argumentet 
att det för konsekvensens skull borde avstå från att vidta åtgärder i detta fall. 
5 Se punkterna 105 och 106 i rådets förordning (EG) nr 1567/97 (EGT nr L 208, 2.8.1997, s. 31). 
56 
Det faktum att tillverkare/exportörer kan överföra sina produktionsanläggningar till 
andra länder för att undvika antidumpningstullar är dessutom inte i sig själv ett 
tillräckligt skäl för att rådet inte skall införa åtgärder i ett fall där det har konstaterats 
att export har dumpats på gemenskapens marknad och att den har vållat 
gemenskapsindustrin väsentlig skada. Om en sådan situation uppstod skulle 
gemenskapsindustrin kunna inge ett klagomål och begära t.ex. att ett 
antidumpningsförfarande inleds mot denna import eller att en undersökning av 
kringgående inleds enligt artikel 13 i grundförordningen. 
16. Vidare hävdades att om åtgärder infördes skulle kinesiska, indonesiska och 
thailändska tillverkare/exportörer gå över till produktion av de skodonstyper där 
gemenskapstillverkarna har tekniska och modère late rade fördelar, vilket skulle vålla 
gemenskapsindustrin ytterligare skada. 
Förutom att denna typ av argument inte kan leda till slutsatsen att rådet bör avstå 
från att vidta åtgärder mot skadevållandc dumpning, finns det inget som tyder på att 
tillverkare/exportörer i de ovannämnda länderna i framtiden inte kommer att utöka 
det sortiment av skodon som de tillverkar och exporterar, även i avsaknad av 
åtgärder. Ett flertal uppgifter från importörer pekar på att man har observerat en 
trend mot import av varor med högre kvalitet, med motsvarande högre priser. Som 
det nämns tidigare hade denna trend redan inletts före undersökningsperioden. 
57 
b) Intresset hos företag som levererar till gemenskapsindustrin (råmaterial och 
maskiner) 
117. Ett anmärkningsvärt drag i denna undersökning var att gemenskapstillverkarna (och 
de som levererar råmaterial eller insats varor till dem) i många medlemsstater 
tenderade att vara belägna i samma geografiska områden. En nedläggning av en 
fabrik kan således medföra en allvarlig kedjereaktion för andra företag i dessa 
områden, särskilt vad gäller sysselsättning. 
118. Det gjordes gällande att ett införande av åtgärder skulle äventyra försäljningen för 
de gemenskapstillverkare som exporterar maskiner för skodonstillverkning till Kina, 
Indonesien och Thailand. 
Vad gäller leverantörerna av maskiner för skodonstillverkning har inga bevis 
mottagits på att tillverkare/exportörer i Kina, Indonesien och Thailand skulle vara de 
huvudsakliga eller viktigaste kunderna för gemenskapens tillverkare av utrustning. 
Under alla omständigheter bör noteras att det är uppenbart att gemenskapsindustrin 
investerar i automatisering, särskilt i insprutningsmetoden. Denna automatisering, 
som bidrar till en teknisk förbättring av tillverkningsmetoderna för skodon i 
gemenskapen, hänger samman med investeringar i maskiner och formar som 
tillverkats i gemenskapen. 
2. Verkan for konsumenter 
119. Även om konsumentorganisationer inte lämnade några synpunkter efter 
offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande av detta förfarande, hävdade 
vissa parter att antidumpningsåtgärder skulle få allvarliga verkningar för 
gemenskapens konsumenter, särskilt de med lägst inkomst. 
58 
Detta argument om åtgärdernas förutsebara verkan för konsumenternas inköpspris 
undersöktes ingående. På grundval av tillgängliga uppgifter gav denna granskning 
följande resultat: 
a) Verkan i absoluta tal 
20. Vad gäller skodonspriser till distributörer är det för det första sannolikt, med tanke 
på graden av konkurrens och antalet leverantörer antingen i gemenskapen (där 
gemenskapsindustrin fortfarande har en marknadsandel på 53,3 %) eller i tredje 
länder som inte berörs av detta förfarande (importen från dessa länder har en 
marknadsandel på 28,3 %), att dessa leverantörer inte skulle kunna höja sina priser 
avsevärt utan att riskera att förlora marknadsandelar. 
I fråga om Indonesien och Thailand bör det erinras om att de nivåer för 
undanröjande av skada som fastställdes för dessa länder var avsevärt lägre än 
motsvarande nivå för Kina, eftersom det genomsnittliga priset för import från dessa 
länder under undersökningsperioden uppgick till 6,97 ecu respektive 7,16 ecu per 
par. Eftersom marknadsandelen för skodon med ursprung i Kina är 9,3 % (med ett 
genomsnittligt pris på 5,47 ecu per par under undersökningsperioden) och med 
hänsyn till den föreslagna tullsatsen, uppgår de föreslagna åtgärdernas 
genomsnittliga maximala förutsebara inverkan på priset för berörda skodon i dess 
helhet till 0,4 ecu per par. 
59 
Om distributörerna behåller sina marginaler och övervältrar alla ökade kostnader på 
konsumenterna kommer de senare alltså endast att behöva betala ytterligare 0,4 ecu 
per par. Med tanke på att den genomsnittliga förbrukningen per capita av berörda 
skodon i gemenskapen är mindre än ett par per år, är de föreslagna åtgärdernas 
verkan för den genomsnittliga konsumentens årsbudget helt klart marginell. 
b) Verkan i relativa tal, prisers verkan för förbrukningen 
121. Grunden för beräkningarna i relativa tal var de berörda skodonens genomsnittliga 
pris fritt lager hos distributören, dvs. 13,5 ecu per par, vilket för importens del 
beaktar den justering för skillnader i handelsled som avses i punkt 85. På grundval 
av det lägsta pålägg som konstaterats hos de distributionskanaler som undersöks 
nedan, dvs. 125 %, uppskattades konsumentens genomsnittliga pris för den berörda 
produkten överstiga 30 ecu per par, inklusive alla kostnader och avgifter som 
uppkommer mellan import och försäljning till slutkonsumenten. Följaktligen skulle 
antidumpningstullarnas inverkan på konsumentpriset uppgå till cirka 1,3 %. 
Denna procentsats bör, som det förklaras ovan, ses mot bakgrund av både det 
absoluta värdet på ökningen (0,4 ecu per par) och den allmänna prisutvecklingen 
under perioden för undersökning av skada. På grund av den dumpade importens 
penetrering av marknaden minskade det genomsnittliga marknadspriset fritt lager 
hos distributören i absoluta tal under de fyra undersökta åren, och denna minskning 
översteg 10 % om man korrigerar för den allmänna inflationen. 
60 
122. Det bör tilläggas att även om konsumenterna jämför priser i olika butiker är de i 
allmänhet mindre känsliga, vad gäller den produkt som är föremål för undersökning, 
för den allmänna prisutvecklingen. Den ovannämnda prissänkningen hindrade inte 
att den totala förbrukningen av den berörda produkten minskade med 6 %. 
Detta kan förklaras av en viss mättnad som kan observeras i fråga om produkter som 
konsekvent säljs till så låga priser att konsumenterna knappast påverkas av en 
begränsad allmän förändring i prisnivån. Således är det tveksamt huruvida en full 
avspegling av tullen, dvs. en maximal prisökning på 1,3 %, skulle ha någon 
betydande inverkan på den nuvarande efterfrågeutvecklingen på gemenskapens 
marknad. 
123.1 avsaknad av andra uppgifter eller reaktioner från konsumentorganisationerna drogs 
slutsatsen att de föreslagna åtgärdernas verkan för konsumenterna av berörda skodon 
sannolikt skulle vara minimal. 
3. Verkan för distributionen 
a) Verkanför distributionen i dess helhet 
124. Det hävdades att införandet av åtgärder också skulle ha starka negativa verkningar 
för importörerna. Mera allmänt framfördes skilda åsikter i fråga om situationen för 
hela distributionskedjan för skodon, som vad gäller omsättning och sysselsättning 
påstods vara en verksamhet med mycket större betydelse i gemenskapen än 
tillverkningen av skodon. 
61 
För det första bör det sägas att distributionen av naturliga skäl alltid har en högre 
omsättning, för en given kvantitet skodon, än de tillverkande företag som de köper 
in från, på grund av distributionsmarginalen. För det andra kan sysselsättningstalen 
för skodistributionen i allmänhet, vilka avser försäljning av alla skodonstyper, inte 
jämföras med sysselsättningstalen för tillverkningen i gemenskapen av enbart den 
berörda produkten. 
Eftersom slutkonsumenterna i gemenskapen inte köper skor i avsevärda kvantiteter 
utanför gemenskapen skulle antidumpningstullars negativa verkningar för 
distributionen i dess helhet endast kunna uppstå till följd av en betydande minskning 
av förbrukningen och således omsättningen eller till följd av ett nedåtgående tryck 
på distributionsmarginalerna för att minimera en ökning av konsumentpriserna och 
en nedgång i förbrukningen. 
Som det förklaras ovan och med hänsyn till eventuella åtgärders förutsebara verkan 
för konsumenterna av den berörda produkten kan det betraktas som högst osannolikt 
att förbrukningen av den berörda produkten skulle minska avsevärt till följd av 
antidumpningsåtgärder, även om distributionssektorn skulle behålla sina nuvarande 
marginaler. 
På det hela taget kan således slutsatsen dras att eventuella åtgärders verkningar för 
distributionskedjan kommer att vara mycket begränsade. För säkerhets skull gjoraes 
dock också en ingående analys avseende skodonsdistributionens struktur i 
gemenskapen. 
62 
b) Strukturen på skodonsdistributionen i gemenskapen 
125. Distributionen av skodon i gemenskapen sker genom fyra olika försäljningskanaler 
till slutkonsumenten: märkesdetaljhandelskedjor, oberoende detaljhandlare, icke­
specialiserade stormarknader och andra typer av allmänt icke-specialiserad 
distribution, t.ex. klädesaffärer. 
i) Oberoende detaljhandlare 
26. Den traditionella distributionskanalen består av oberoende detaljhandlare som i 
allmänhet köper från grossister. Distributionens utveckling kännetecknas dock av 
tendensen att grossister försvinner i och med att detaljhandlare utvecklar närmare 
förbindelser med ett mera begränsat antal tillverkare eller grupperar sig i 
in köps föreningar samtidigt som de behåller sitt oberoende. 
Detaljhandlarna har en utsatt konkurrensposition både på grund av att de individuellt 
saknar möjlighet att påverka leverantörernas priser och att de behöver höga 
marginaler på mellan 150 och 200 % för att täcka de relativt höga kostnaderna för 
att driva butiker i ofta exklusiva stadsområden. De har i vissa medlemsstater förlorat 
mark till nyare distributionsformer inom de tre andra kategorierna, särskilt 
märkeskedjorna. 
63 
Till följd av deras betydande förekomst i vissa andra medlemsstater och att de är 
verksamma i det övre marknadsskiktet där de vidmakthåller en kontinuerlig 
affärsrelation med sina kunder bör det dock noteras att de fortfarande, åtminstone 
vad gäller förädlingsvärde och sysselsättning (mer än 250 000 personer), är den 
viktigaste distributionskanalen i gemenskapen, även om de sannolikt inte har den 
största marknadsandelen i volym. 
ii) Märkesdetaljhandelskedjor 
27. Dessa kedjor, som ibland är involverade i tillverkning i gemenskapen, ägs i 
allmänhet av ett eller två stora företag i varje land, som äger flera märken och täcker 
hela marknadssortimentet. De driver stormarknader och lågprisaffärer som ligger 
utanför städerna och som till följd av försäljningsvolym, priser och specialisering 
kan motstå trycket från de icke-specialiserade stormarknaderna. 
Märkesdetaljhandelskedjorna säljer även via butiker inne i stadskärnorna som 
tränger ut oberoende detaljhandlare med hjälp av mindre kostnadskrävande, 
standardiserade lokaler som fyller vissa kunders behov av att besöka en inköpsmiljö 
som utgör ett alternativ till lågprisaffärerna. Märkesdetaljhandelskedjorna kan under 
sin introduktionsfas på marknaden snabbt vinna marknadsandelar och uppnå årliga 
tillväxttal på över 5 % till följd av sitt inflytande, sin möjlighet att välja leverantör 
över hela världen, eftersom de importerar för egen räkning, och sina relativt låga 
marginaler, som i allmänhet är 25 % av försäljningskostnaden för den centrala 
handelsfunktionen och i genomsnitt 100 % för butikerna. 
64 
i ii) Icke-specialiserade stormarknader 
28. De icke-specialiserade stormarknaderna är viktiga i volymhänseende, dock inte lika 
viktiga i fråga om värdet av den totala marknaden för skodon till följd av sina låga 
genomsnittliga försäljningspriser, och utövar stort inflytande i det lägre 
marknadsskiktet. Även om de ibland köper direkt från leverantörer utanför 
gemenskapen, förlitar de sig vanligen pä specialiserade importörer i fråga om 
importprodukterna, som utgör en viktig del av deras skodonsförsäljning. Normalt är 
deras pålägg cirka 100 %, men det kan variera från omkring 60 % i samband med 
marknadsföringskampanjer till över 130 % för vissa gemenskapsprodukter. På grund 
av det ytterligare led som importören utgör och den fasta delen av kostnaderna 
brukar importprodukter från de berörda länderna i denna försäljningskanal nå 
konsumenten till ett pris som är tre gånger högre än cif-priset. 
i v) Övriga försäljningskanaler 
129. Övriga försäljningskanaler, t.ex. postorderföretag eller konfektionsaffärer, har fått 
betydelse i vissa medlemsstater men i inget fall på gemenskapsnivå. I några 
medlemsstater har specialiserade postorderföretag en kostnadsstruktur som liknar 
märkeskedjornas. Klädeskedjor med små butiker över hela gemenskapen 
introducerar även skor som märkestillbehör av modekaraktär, i allmänhet med högre 
marginaler än deras övriga klädesartiklar. På grund av modeaspekten konkurrerar 
denna försäljning med märkeskedjorna, dock mindre markant än vad som är fallet 
med de stora icke-specialiserade affärerna i stadskärnorna. 
65 
c) De föreslagna åtgärdernas specifika verkan för de olika 
försäljningskanalerna 
30. Vad gäller de oberoende detaljhandlarna, som ännu utgör den största källan till 
sysselsättning inom gemenskapens skodistribution, stärks den allmänna slutsats som 
anges i punkt 124 av det faktum att det normalt sett endast är en liten andel av deras 
inköp av den berörda produkten som sker i Kina, Indonesien eller Thailand. Det bör 
läggas till att det finns ett förbund som på ett representativt sätt företräder 
detaljhandlare från åtta medlemsstater och att varken detta förbund eller någon 
annan på deras vägnar opponerade sig mot ett eventuellt införande av 
antidumpningsåtgärder. 
131. De företag som äger märkeskedjor ifrågasatte behovet av alt införa 
antidumpningstullar. Även om den allmänna slutsatsen också är tillämplig på dem, 
gör det faktum att några av dem i högre grad än de oberoende detaljhandlarna 
förlitar sig på dumpad import av den berörda produkten det sannolikt att de har 
större anledning att frukta negativa verkningar av åtgärderna för deras 
konkurrenssituation inom distributionen. 
Eventuella åtgärders direkta verkan för dessa företags ekonomiska situation kommer 
att vara försumbar om tullens kostnad helt vältras över på konsumenten. Indirekta 
negativa ekonomiska verkningar är endast att vänta om konsumenterna till följd av 
denna prisökning avsevärt minskar sina inköp av den berörda produkten. Även om 
detta hände, skulle det dock endast ske i begränsad utsträckning, vilket förklaras i 
punkt 122. 
66 
Vidare är den berörda produkten aldrig den enda intäktskällan för dessa 
specialiserade affärer och svarar på grund av sina särskilt låga priser för mindre än 
12 % av omsättningen för de företag som driver märkeskedjor och har varit 
samarbetsvilliga i denna undersökning. En liten nedgång i efterfrågan på den 
berörda produkten, som dock verkar osannolik, skulle i detta perspektiv ha en 
försumbar verkan för företagen som helhet, i synnerhet om efterfrågan åtminstone 
delvis omdirigeras till skor med högre pris, vilka troligen har högre marginaler i 
absoluta tal. 
32. Situationen för icke-specialiserade. stormarknader och andra icke-specialiserade 
butiker borde med hänsyn till den ännu mera begränsade utsträckning i vilken deras 
försäljning avser den berörda produkten inte påverkas av ett införande av åtgärder, 
även om marknaden utvecklas på ovan beskrivet sätt. 
33. En undersökning gjordes även av situationen för de importörer som levererar till 
dessa icke-specialiserade distributionskanaler, eftersom den andel av deras 
omsättning som baserades på produkter importerade från de berörda länderna 
konstaterades vara betydande. Dessa företag styrs i allmänhet av en mycket liten och 
flexibel organisation, vilket gör det möjligt för dem att sälja endast när den 
förväntade handelsmarginalen täcker kostnaderna. Deras kunskap om marknaden 
samt förmåga att formge produkter och sälja dem påverkas inte av varornas 
ursprungsland. Eftersom antidumpningsåtgärdema kommer att inverka på 
skodonsdistributionen i dess helhet kan dessa importörer dra nytta av vilken 
marknadssituation som helst och fortsätta att förse sina kunder med kinesiska, 
indonesiska eller thailändska importprodukter, icke-dumpade produkter eller 
gemenskapstill verkade produkter. 
67 
134. Slutsatsen är att det inte har kunnat fastställas att ett införande av 
antidumpningsåtgärder mot berörda skodon i betydande utsträckning skulle inverka 
på den ekonomiska situationen för skodistributionssektorn i dess helhet eller för en 
del av den. 
4. Slutsats rörande gemenskapens intresse 
135. Efter en undersökning av alla olika berörda intressen anses att det finns positiva skäl 
för att vidta åtgärder och att det inte finns några tvingande skäl för att inte vidta 
åtgärder mot den dumpade importen i fråga. Om man inte skulle ge 
gemenskapsindustrin ett adekvat skydd mot den skadevållande dumpningen skulle 
detta ytterligare förvärra dess svåra situation och eventuellt leda till att den 
försvinner eller omlokaliseras till ett land utanför gemenskapen. Den begränsade 
prisökning för konsumenterna som antidumpningsåtgärderna orsakar kan på intet 
sätt anses vara lika betydande som de negativa verkningarna av att en viktig 
gemenskapsindustri helt försvinner. 
Mot bakgrund av bl.a. den tid som har gått sedan undersökningen av dumpning och 
skada fullbordades anses det lämpligt att slutgiltiga antidumpningstullar på import 
av den berörda produkten införs direkt utan att gå vägen över preliminära tullar. 
68 
H. SLUTGILTIG TULL 
1. Samtidig tillämpning av antidumpningsåtgärder och kvantitativa 
begränsningar 
a) Rättsliga aspekter 
136. Några berörda parter hävdade att antidumpningsåtgärder inte borde införas mot 
importen av de produkter med ursprung i Kina som var föremål för denna 
undersökning eftersom dessa produkter redan omfattades av en kvantitativ 
gemenskapskvot som införts genom rådets förordning (EG) nr 519/946, dvs. under 
undersökningsperioden. 
137. Gemenskapens institutioner kan inte dela detta synsätt och anser att det är baserat på 
en felaktig tolkning av grunden för ovannämnda förordning. Genom denna, 
förordning infördes en ny handelsordning vilken medförde att 4 617 nationella 
begränsningar enligt den tidigare ordningen gentemot länder som inte är 
marknadsekonomier avskaffades, varav nästan alla berörde Kina. Dessa 
begränsningar ersattes med gemenskapskvoter i fråga om 7 kinesiska produkter och 
gemenskapsövervakning i fråga om 26 andra produkter. 
Allmänt sett kan dessa autonoma kvoter, som är begränsade till ett fåtal särskilt 
känsliga produkter, inte anses vara ett undantag till en hypotetisk liberal 
handelsordning med Kina utan utgör ett av medlen för att uppnå målet med en 
liberalare och framför allt mera enhetlig handelsordning med Kina, medan de 
åtgärder som införs enligt grundförordningen är riktade mot skadevållande 
dumpning. 
6 EGT nr L 67, 10.3.1994, s. 89. 
69 
Följaktligen har den skada som införandet av antidumpningsåtgärder avses råda bot 
på inte redan bemötts genom andra handelspolitiska skyddsinstrument. Efter det att 
det har genomförts en antidumpningsundcrsökning som har visat att åtgärder är 
berättigade i syfte att avhjälpa skadevållande dumpning kan sådana åtgärder 
övervägas, oavsett om det förekommer eventuella kvantitativa begränsningar som är 
tillämpliga på produkterna i fråga. Denna slutsats måste dock även analyseras ur 
ekonomisk synvinkel. 
b) Ekonomiska aspekter (verkan av kvoterna för importutvecklingen) 
38. De tillgängliga uppgifterna vid tiden för fastställandet av de preliminära 
avgörandena (begränsade till 1995) visade att importvolymen från Kina efter 
utgången av undersökningsperioden hade minskat avsevärt samt att priserna verkade 
ha ökat. 
Dessa omständigheter ansågs vara tillräckligt exceptionella för att motivera en 
ytterligare undersökning av importutvecklingen efter undersökningsperioden på 
grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna. Under den tid som behövdes för att 
utföra denna ytterligare undersökning ansågs det lämpligt att inte införa några 
preliminära åtgärder. 
139. För att undersöka importutvecklingen för den berörda produkten under de två åren 
efter införandet av kvoten beaktades några metodologiska aspekter: 
70 
För det första, eftersom kvoten tilldelas för ett helt kalenderår i taget, ansågs 
uppskattningar på grundval av partiella uppgifter för endast några månader av 1996 
inte vara tillräckligt noggranna. Nedanstående analys utfördes därför på grundval av 
helårsuppgifter för både 1995 och 1996 och kunde endast fullbordas när sådana 
uppgifter för 1996 var tillgängliga. 
För det andra, även om det genom förordning (EG) nr 519/94, i dess ändrade 
lydelse, fastställdes kvantitativa begränsningar för vissa skodon som omfattas av 
samma undernummer som de som berörs av detta förfarande, infördes ett undantag 
för skor tillverkade med hjälp av "särskild teknologi" som per definition säljs till ett 
cif-pris på minst 9 ecu per par (ursprungligen 12 ecu). Som det förklaras i punkt 15 
undantogs från denna antidumpningsundersökning skodon som är avsedda för 
samma användning och har samma egenskaper som skodon tillverkade med hjälp av 
särskild teknik, oavsett deras pris. 
140. I syfte att fastställa import volymen och importvärdet för den berörda produkten 
undantogs på grundval av Taric-uppgifter skodon tillverkade med hjälp av särskild 
teknik från den totala import som rapporterades för 1995 och 1996 enligt de berörda 
KN-numren. I avsaknad av komplett Taric-statistik för perioden före 1995 gjordes 
korrigeringar för tidigare år med 1995 som utgångspunkt. Jämförelsen mellan 
siffrorna för importen från Kina 1995 och 1996 och de som avsåg åren innan kvoten 
infördes föranleder två slutsatser: 
71 
Som det kunde förutses hade kvoten en tydlig inverkan på importvolymen från Kina, 
som minskade som mest påfallande mellan 1994 och 1995 från 28.6 miljoner par till 
16,1 miljoner par. Om man studerar siffrorna mera ingående minskade också 
importvolymerna för alla fyra kategorier av den berörda produkten, motsvarande de 
fyra KN-numren, mellan 1994 och 1995. Importvolymen ökade dock på nytt mellan 
1995 och 1996 till 19,1 miljoner par. 
Vad som har större betydelse i samband med ett antidumpningsförfarande är att 
priserna konstaterades inte ha ökat efter införandet av kvoten. Man hade kunnat 
vänta sig att priserna skulle ha ökat parallellt med minskningen i importvolym till 
följd av kvoten, men detta inträffade alltså inte. Det genomsnittliga importpriset var 
stabilt efter införandet av kvoten och varierade från 5,75 ecu per par 1993, det år 
volymen var som högst, till 5,69 ecu per par 1996. Man kunde inte observera någon 
förändring av pristrenden för importen från Kina för någon av de fyra berörda 
kategorierna. Det bör också noteras att av de berörda exportländerna hade Kina med 
stor marginal de lägsta prisnivåerna. 
141. Inom de fyra studerade KN-numren kunde det heller inte fastställas att en gradvis 
övergång till skodon tillverkade med hjälp av särskild teknik, som hade undantagits 
från undersökningen och hade höga priser, hade ägt rum, vilket skulle ha kunnat 
förklara de oförändrade importpriserna för de återstående produkterna. Skodon 
tillverkade med hjälp av särskild teknik hade en oförändrad andel av den totala 
importen av produkter enligt de berörda KN-numren 1995 och 1996 både i fråga om 
volym och värde. 
72 
142. Vad gäller den allmänna utvecklingen av importen från Thailand och Indonesien och 
konkurrensförhållandena på marknaden konstaterades ingen betydande förändring 
som hade kunnat strida mot de avgöranden som redovisas i punkt 78-87. 
143. Mot bakgrund av detta dras slutsatsen att den inverkan på importen som orsakats av 
de kvantitativa begränsningarna av importen av berörda skodon med ursprung i Kina 
inte motiverar en allmän omprövning av slutsatsen att antidumpningsåtgärder är 
berättigade i detta fall. Som det förklaras nedan bör dock ovannämnda 
utvecklingstrender beaktas vid utformningen av åtgärder. 
2. Nivå för undanröjande av skada 
a) Metod 
144.1 enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen undersökte kommissionen vilken 
tullsats som skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som dumpningen hade 
vållat gemenskapsindustrin. • li. 
Således borde exportpriset för den dumpade importen höjas till den icke-
skadevållande prisnivå som motsvarade gemenskapsindustrins 
tillverkningskostnader med tillägg för en skälig vinst (nedan kallad "icke-
skadevållande pris"). 
73 
Vad gäller tillverkningskostnaderna ansågs det lämpligt att utgå från 
tillverkningskostnaderna för de gemenskapstillverkare som ingick i 
kontrol lstickpro vet. 
Det ansågs att en vinstmarginal på 7 % av omsättningen kunde anses som en lämplig 
miniminivå med hänsyn till behovet av långsiktiga investeringar och i synnerhet den 
avkastning som gemenskapsindustrin, på bekostnad av sina marknadsandelar, hade 
kunnat upprätthålla som miniminivå under de fyra undersökta åren (1991-1994). 
145. Som det förklaras i punkt 16 ansåg kommissionen i början av undersökningen att det 
var lämpligt att dela in produkten i fråga i kategorier och att göra prisjämförelser på 
grundval av dessa kategorier. Men som det också nämns i punkt 84 visade det sig 
under undersökningens gång att vad gäller de samarbetsvilliga 
tillverkarna/exportörerna kunde en större säkerhet i produktjämförelsen uppnås om 
man använde sig av en ännu mera detaljerad produktuppdelning. För detta ändamål 
valdes de modeller som exporterades i störst mängd av de kinesiska och indonesiska 
tillverkare/exportörer som ingick i stickproven samt de modeller som exporterades i 
störst mängd av de samarbetsvilliga thailändska tillverkarna/exportörerna, och dessa 
modeller delades in i 17 grupper av skodon. 
74 
I syfte att beräkna marginalen för undanröjande av skada jämfördes cif-importpriset, 
justerat till nivån efter betald tull och klarering, med gemenskapstillverkarnas icke-
skadevållande pris i samma handelsled. Med tanke på den höga graden av bristande 
samarbetsvilja från alla de tre berörda länderna gjordes denna beräkning kategori för 
kategori samt, i fråga om de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna, grupp för 
grupp i de fall en större noggrannhet innebar en belöning av deras samarbetsvilja. 
Det bör noteras att importpriserna justerades till nivån efter betald tull och klarering 
med hjälp av samma justeringsmetod som användes vid bedömningen av 
prisunderskridande enligt punkt 85. 
b) Kina 
146. Eftersom den dumpningsmarginal som fastställts för Grosby (China) Limited var 
minimal (1,3 %) och således borde medföra en slutgiltig antidumpningstull på 0 % 
utfördes ingen beräkning av nivån för undanröjande av skada i fråga om detta 
företag. 
147. Vad gäller den övriga exporten från Kina konstaterades nivån för undanröjande av 
skada uppgå till 46 %, vilken är lägre än den fastställda dumpningsmarginalen och 
därför enligt artikel 9.4 i grundförordningen borde utgöra grunden för den slutgiltiga 
antidumpningstullen för all annan import med ursprung i Kina. 
75 
c) Indonesien 
148. De individuella nivåerna för undanröjande av skada för de samarbetsvilliga 
tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet för Indonesien, uttryckta i procent av 
cif-priset, konstaterades variera mellan 0 % och 99,5 %, och genomsnittet att 
tillämpa på de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som inte ingick i stickprovet 
uppgick till 33,6 %. 
För de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet konstaterades 
nivåerna i samtliga fall utom två (P.T. Golden Adishoes och P.T. Indosepamas 
Anggun/P.T. Primashoes Ciptakreasi) vara högre än de respektive 
dumpningsmarginaler som fastställdes. I enlighet med artikel 9.4 i 
grundförordningen bör således nivån på den slutgiltiga antidumpningstullen för alla 
samarbetsvilliga tillverkare/exportörer i Indonesien baseras på de fastställda 
dumpningsmarginalerna, med undantag för 
- P.T. Golden Adishoes, vars nivå för undanröjande av skada konstaterades vara 
noll och således borde medföra att en eventuell slutgiltig antidumpningstull för 
detta företag fastställs till 0 %, 
och 
- P.T. Indosepamas Anggun / P.T. Primashoes Ciptakreasi, vars gemensamma nivå 
för undanröjande av skada (2,6 %) konstaterades vara lägre än deras 
dumpningsmarginal och således borde utgöra grunden för den slutgiltiga 
antidumpningstullen för de båda tillverkarna/exportörerna enligt punkt 24. 
76 
149. Vad gäller den tillverkare/exportör som avses i punkt 31 (P.T. Kingherlindo) och för 
vilken tillgängliga uppgifter måste användas ansågs i detta sammanhang att 
företagets partiella samarbetsvilja måste särskiljas från den totala avsaknaden av 
samarbetsvilja som kännetecknade de indonesiska tillverkare som varken besvarade 
kommissionens frågeformulär eller gav sig själva till känna. En beräkning pä 
grundval av samma metod som användes för dumpningsberäkningarna (se punkt 40) 
skulle dock för detta företag ha medfört en nivå för undanröjande av skada på 26,9 
%, dvs. en nivå som var högre än den nivå som konstaterats för icke­
samarbetsvilliga tillverkare/exportörer, och därför ansågs det lämpligt att anpassa 
P.T. Kingherlindos nivå för undanröjande av skada till restnivån för undanröjande 
av skada, vilken enligt nästa punkt uppgick till 20,3 %. 
150. Nivån för undanröjande av skada för icke-samarbetsvilliga tillverkare/exportörer i 
Indonesien konstaterades uppgå till 20,3 %, och var således lägre än den 
restdumpningsmarginal på 50 % som fastställts för detta land. Följaktligen borde 
antidumpningsresttullen på import med ursprung i Indonesien fastställas på grundval 
av denna nivå för undanröjande av skada. 
c) Thailand 
151. Eftersom de dumpningsmarginaler som fastställts för de tre samarbetsvilliga 
thailändska tillverkarna/exportörerna (CK Shoes och PSR Footwear/Bangkok 
Rubber Company) konstaterades antingen uppgå till noll eller vara minimala, och 
således borde medföra att de slutgiltiga antidumpningstullarna för dessa 
tillverkare/exportörer fastställs till 0 %, utfördes ingen beräkning av nivåerna för 
undanröjande av skada för de berörda tillverkarna/exportörerna. 
77 
152. För thailändska icke-samarbetsvilliga tillverkare/exportörer konstaterades nivån för 
undanröjande av skada uppgå till 24,7 %, dvs. en lägre nivå än den 
restdumpningsmarginal på 50 % som fastställts för detta land. Följaktligen borde 
antidumpningsresttullen på import med ursprung i Thailand fastställas på grundval 
av denna nivå för undanröjande av skada. 
3. De slutgiltiga tullarnas form 
153. Den analys som redovisas i punkt 138-143 visade att även om införandet av kvoten 
hade den önskade uppenbara effekten att begränsa importvolymerna av den berörda 
produkten med ursprung i Kina och således den sammanslagna importvolymen från 
de tre berörda länderna, hade kvoten ingen uppenbar inverkan på priserna för 
importen i fråga, som därför kan antas ha fortsatt att vara skadevållande. Denna 
verkan hade huvudsakligen sin grund i att importen var koncentrerad till det nedre 
prisskiktet och den lägre delen av mellanskiktet av marknaden. 
154. Under dessa omständigheter ansågs att en värdetull oproportionerligt skulle inverka 
på relativt dyra skodon, medan den skulle få mindre verkningar för skodon i det 
nedre skiktet och den lägre delen av mellanskiktet av marknaden. En rörlig tull som 
är baserad på ett minimipris skulle däremot direkt inverka på de skadevållandc 
prisaspekter som inte avhjälps av kvoten. Följaktligen ansågs att den slutgiltiga 
antidumpningstullen borde utformas som en rörlig tull baserad på ett minimipris. 
78 
En sådan åtgärd kommer att stimulera prishöjningar för den större delen av 
importen, som är koncentrerad till det nedre skiktet och den lägre delen av 
mellanskiktet av marknaden. De förväntade prishöjningarna kommer således att äga 
rum i det produktsortiment som mest påverkats av den dumpade importen, och 
samtidigt minimera verkningarna för priserna på den import av mera sofistikerade 
skodon som är minst skadevållande. Även om kvoten uppenbart har medfört ett 
skydd mot en plötslig och potentiellt skadevållande massiv ökning av importen av 
den berörda produkten, framstår en rörlig tull som ett särskilt lämpligt 
kompletterande skydd mot denna imports skadevållande priser. 
155. I fråga om fastställandet av minimiprisnivån togs hänsyn till följande: 
Vad gäller gemenskapsindustrin ansågs att de föreslagna åtgärderna borde medföra 
att det genomsnittliga importpriset, justerat till nivån fritt importörens lager (enligt 
metoden i punkt 85), motsvarade det genomsnittliga icke-skadevållande pris som 
fastställts vid beräkningen av nivån för undanröjande av skada för den berörda 
produkten enligt punkterna 144 och 145, och vilket som ett vägt genomsnitt för de 
fyra berörda kategorierna uppgick till 9,6 ecu per par fritt kunden. 
79 
156. Vad gäller priserna för olika typer av importerade produkter analyserades Eurostat-
uppgifter om både importvolymer och genomsnittliga priser mera ingående mot 
bakgrund av de uppgifter för individuella exporttransaktioner som lämnats av 
samarbetsvilliga tillverkare/exportörer och importörer. På denna grundval 
fastställdes att ett minimipris på 5,7 ecu per par i cif-ledet skulle ändra 
importpriserna så att det förutsebara genomsnittliga importpriset för produkter med 
ursprung i Kina skulle bli 7,5 ecu per par i cif-ledet, vilket motsvarar det icke-
skadevållande priset på 9,6 ecu per par fritt importörens lager. 
Både i fråga om volym och värde skedde merparten av den totala importen och en 
del av importen av varje kategori till priser som underskred det föreslagna 
minimipriset. Den ökning av denna imports priser som följer av en rörlig tull väntas 
således få stor inverkan på det genomsnittliga förutsebara importpriset. Vid denna 
analys säkerställdes också att kvoternas verkningar för import volymerna enligt 
punkt 140 avspeglades på ett lämpligt sätt. 
157. De tillgängliga uppgifterna för produkter med ursprung i Indonesien och Thailand 
var i fråga om några kategorier alltför begränsade för att anses kunna representera 
den totala importen från dessa länder. De allmänna slutsatser som anges i 
föregående punkt kunde dock bekräftas i så måtto som att viss import med ursprung 
i dessa länder under undersökningsperioden skedde till priser som underskred 
minimiprisnivån. Det kunde också, i linje med de slutsatser som dras i punkterna 
150 och 152, bekräftas att ett minimipris på 5,7 ecu per par för produkter från 
Indonesien och Thailand skulle säkerställa att importen skedde till priser som i 
genomsnitt icke var skadevållande. 
80 
158. Vad gäller de tillverkare/exportörer som omfattas av individuella tullsatser anses ltt 
den tillämpliga tullen bör vara den som baseras på ett minimipris, om en sådan tull 
är lägre än deras individuella värdetullsats. 
För de tillverkare/exportörer vars dumpningsmarginal underskrider miniminivån på 
2 % bör i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen någon tull inte tillämpas. 
59. Efter utlämnandet av slutliga uppgifter ifrågasatte några berörda parter, som 
motsatte sig alla åtgärder, det lämpliga i att införa en tull baserad på ett enda 
minimipris för alla fyra kategorier av berörda skodon, och de hävdade att åtminstone 
två olika minimipriser, ett för kategorin skodon med överdelar av plast och ett för de 
tre kategorierna av skodon med överdelar av läder, borde tillämpas i syfte att 
prisskillnaderna korrekt skulle avspeglas. I vetskap om denna begäran motsatte sig 
några andra berörda parter på förhand alla typer av uppdelning, huvudsakligen på 
grund av att en sådan skulle leda till en ökning av minimipriset för skodon med 
överdelar av läder. 
81 
160.1 detta avseende kan det inte förnekas att de genomsnittliga importpriserna för 
skodon med överdelar av plast är lägre än de som noterats för skodon med överdelar 
av läder. Det bör dock också betonas att importen av båda typerna av skodon avser 
skor som ingår i breda och varandra överlappande prisklasser. Dessutom utgör de en 
likadan produkt och konsumenten kan ofta inte skilja mellan överdelar av plast och 
överdelar av läder. Det kan förväntas att åtgärden kommer att ha en mycket 
begränsad inverkan, om ens någon, på den sedvanliga prishierarki som gäller för de 
fyra kategorierna av berörda skodon. Därför anses att en rörlig tull som är baserad på 
ett enda minimipris utgör en lämplig och rimlig metod för att uppnå den förväntade 
genomsnittliga prisökningen för alla berörda skodonskategorier. 
161. Den klagande gemenskapsindustrins företrädare uttryckte betänkligheter beträffande 
den avhjälpande verkan som skulle kunna uppnås genom en antidumpningstull 
baserad på ett minimipris i det fall importen är spridd över en bred prisklass. I 
enlighet med detta begärde de att man i stället borde överväga en värdetull. 
162. Rådet kan inte ansluta sig till detta resonemang och bekräftar att de olika 
övervägandena enligt punkt 153-157 bör inverka på åtgärdernas form och att de 
beaktas på ett lämpligt sätt genom införandet av en rörlig antidumpningstull som är 
baserad på ett minimipris. En sådan åtgärd kommer inte att medföra att en tull tas ut 
automatiskt, men bör inte desto mindre leda till genomsnittliga prisökningar för 
importen från de tre berörda länderna som är förenliga med slutsatserna från 
beräkningarna av nivåerna för undanröjande av skada. 
82 
163. Den slutgiltiga antidumpningstullen bör således beräknas på följande sätt: 
a) Kina: För alla tillverkare/exportörer bör tullen motsvara skillnaden mellan 
minimipriset på 5,7 ecu per par och nettopriset per par fritt gemenskapens gräns, 
före tull, med undantag av Grosby (China) Limited söm konstaterades ha en 
minimal dumpningsmarginal. 
b) Indonesien: För alla tillverkare/exportörer bör tullen motsvara skillnaden mellan 
minimipriset på 5,7 ecu per par och nettopriset per par fritt gemenskapens gräns, 
före tull, med undantag av P.T. Golden Adishoes vars export konstaterades ha sålts 
till priser som överskred nivån för undanröjande av skada. 
För följande samarbetsvilliga indonesiska tillverkare/exportörer bör tullen uppgå till 
nedanstående satser eller motsvara skillnaden mellan minimipriset på 5,7 ecu per par 
och nettopriset per par fritt gemenskapens gräns, före tull, beroende på vilket belopp 
som är lägst: 
P.T. Emperor Footwear 2,0 % 
P.T. Indosepamas Anggun 2,6 % 
P.T. Primashoes Ciptakreasi 2,6 % 
P.T. Dragon 5,9 % 
P.T. Fortune Mate 14,9% 
P.T. Bosaeng Jaya 12,3% 
P.T. Karet Murni Jelita 12,3 % 
P.T. Koryo International 12,3 % 
P.T. Lintas Adhikrida 12,3% 
P.T. Universal Wisesa 12,3 % 
P.T. Volmacarol 12,3% 
P.T. Kingherlindo 20,3 % 
83 
c) Thailand: För alla tillverkare/exportörer bör tullen motsvara skillnaden mellan 
minimipriset på 5,7 ecu per par och nettopriset per par fritt gemenskapens gräns, 
före tull, med undantag av Bangkok Rubber, CK Shoes och PSR Footwear, för vilka 
inga eller minimala dumpningsmarginaler konstaterades föreligga. 
I. NYA EXPORTERANDE TILLVERKARE 
164.1 enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen kan en översyn avseende en ny 
exportör i syfte att fastställa individuella dumpningsmarginaler inte inledas i detta 
förfarande avseende Indonesien eftersom stickprovsurval användes i den 
ursprungliga undersökningen. Men för att säkerställa lika behandling mellan 
eventuella nya exporterande tillverkare och de tillverkare/exportörer som var 
samarbetsvilliga vid denna undersökning men inte valdes ut att ingå i stickprovet 
bör det föreskrivas att den vägda genomsnittliga värdetullsats (12,3 %) som är 
tillämplig på de senare tillverkarna/exportörerna, som ett alternativ till en rörlig tull, 
också tillämpas på sådana nya exporterande tillverkare som annars skulle vara 
berättigade till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel I 
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av skodon enligt KN-
nummer ex 6402 99 98 (Taric-nummer 6402 99 98 * 90), ex 6403 99 93 (Taric-
nummer 6403 99 93 * 90), ex 6403 99 96 (Taric-nummer 6403 99 96 * 90) och ex 
6403 99 98 (Taric-nummer 6403 99 98 * 90), med ursprung i Kina, Indonesien och 
Thailand, med undantag av sådana skodon som beskrivs i punkt 3. 
84 
2. Den slutgiltiga antidumpningstullen skall tas ut med följande satser: 
Land 
Kina 
Indonesien 
Thailand Produkter tillverkade av 
Alla tillverkare/exportörer 
med undantag av: 
Grosby (China) Limited 
Alla tillverkare/exportörer 
med undantag av: 
P.T. Golden Adishoes 
och följande 
tillverkare/exportörer: 
P.T. Emperor Footwear 
P.T. Indosepamas Anggun 
P.T. Primashoes Ciptakreasi 
P.T. Dragon 
P.T. Fortune Mate 
P.T. Bosaeng Jaya 
P.T. Karet Murni Jelita 
P.T. Koryo International 
P.T. Lintas Adhikrida 
P.T. Universal Wisesa 
P.T. Volmacarol 
P.T. Kingherlindo 
Alla tillverkare/exportörer 
med undantag av: 
Bangkok Rubber 
CK Shoes 
PSR Footwear Rörlig tull eller värdetull 
Ett belopp motsvarande skillnaden 
mellan ett minimipris på 5,7 ecu 
per par och nettopriset per par fritt 
gemenskapens gräns, före tull 
0% 
Ett belopp motsvarande skillnaden 
mellan ett minimipris på 5,7 ecu 
per par och nettopriset per par fritt 
gemenskapens gräns, före tull 
0% 
Ett belopp motsvarande 
nedanstående satser eller 
skillnaden mellan ett minimipris 
på 5,7 ecu per par och nettopriset 
per par fritt gemenskapens gräns, 
före tull, beroende på vilket 
belopp som är lägst: 
2,0 % 
2,6% 
2,6% 
5,9 % 
14,9% 
12.3% 
12,3% 
12.3% 
12,3% 
12,3 % 
12,3% 
20,3 % 
Ett belopp motsvarande skillnaden 
mellan ett minimipris på 5,7 ecu 
per par och nettopriset per par fritt 
gemenskapens gräns, före tull 
0% 
0% 
0% Taric-
tilläggs­
nummer 
8900 
8759 
8900 
8759 
8760 
8761 
8761 
8763 
8764 
8765 
8765 
8765 
8765 
8765 
8765 
8762 
8900 
8766 
Q1 £ £ 8766 
8766 
85 
3. Tullen skall inte tillämpas på skodon för användning vid sport- eller idrottsutövning, 
med en gjuten, ihålig sula bestående av ett eller flera lager, tillverkad av syntetiska 
material som är särskilt utformade för att dämpa stötar som uppkommer vid 
vertikala rörelser eller sidorörelser och som har tekniska egenskaper såsom 
hermetiska kuddar som innehåller gas eller vätska, mekaniska delar som dämpar 
eller neutraliserar stötar eller material såsom polymerer med låg densitet (Taric-
nummer 6402 99 98 * II och 6402 99 98 * 19, 6403 99 93 * 11 och 
6403 99 93 * 19, 6403 99 96 * 11 och 6403 99 96 * 19 och 6403 99 98 * 11 och 
6403 99 98*19). 
4. I de fall en indonesisk part till kommissionen lämnar tillräckliga bevis på att 
företaget under undersökningsperioden inte exporterade till gemenskapen de varor 
som beskrivs i punkt I, att företaget inte är närstående någon exportör eller 
tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning samt att 
det har exporterat de berörda varorna till gemenskapen efter undersökningsperioden 
eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande 
kvantitet till gemenskapen, får rådet på förslag av kommissionen efter samråd med 
rådgivande kommittén med enkel majoritet besluta om en ändring av punkt 2 genom 
att den indonesiska parten som ett alternativ till en rörlig tull omfattas av den 
värdetullsats på 12,3 % som tillämpas på de samarbetsvilliga exporterande 
tillverkare som inte ingick i stickprovet. 
86 
5. Såvida annat inte anges skall gällande bestämmelser om tullar och andra 
tullförfaranden tillämpas. 
Artikel 2 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel 
På rådets vägnar 
Ordförande 
87 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 59 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 10 
Katalognummer : CB-CO-98-062-SV-C 
ISBN 92-78-30839-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg ' 
tff