Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2021/C 63/11)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Balatoni hal”

EU-nr: PGI-HU-02470 – 25.5.2018

SUB ( ) SGB (X)

1. Namn [på SUB eller SGB]

”Balatoni hal”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Ungern

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Balatoni hal” är det exklusiva namnet för karp (Cyprinus carpio L., 1758) och gös (Sander lucioperca L., 1758) som lever, fortplantar sig och odlas i Balatonsjön eller i Balatonsjöns avrinningsområde (som beskrivs närmare i punkt 4) och som säljs levande eller bereds (färsk, kyld eller fryst; vanligtvis i bitar, sällan i filéer).

a) ”Balatoni hal”: gös

Gösen ”Balatoni hal” är en fisk som tillhör arten gös (Sander lucioperca L.) inom familjen abborrfiskar, som uteslutande lever och/eller odlas i det geografiska område som definieras i punkt 4 (Balatonsjöns avrinningsområde). Gösens kött är vitt, magert, benlöst och välsmakande, har låg fetthalt och är proteinrikt. Köttet från gösen ”Balatoni hal” anses vara vitare och mer välsmakande än köttet från flodlevande gös.

Kvalitetsparametrar för kött från gösen ”Balatoni hal”:

— Vattenhalt: 78,0–79,5 %.

— Proteiner: 19–20 %.

— Fett: 0,5–1,0 %.

”Balatoni hal”: Den minsta storlek till vilken gösen ”Balatoni hal” säljs (levande, färsk, kyld eller fryst) är 0,5 kg.

b) ”Balatoni hal”: karp

Karpen ”Balatoni hal” är en fisk som tillhör arten karp (Cyprinus carpio L.) inom familjen karpfiskar, som uteslutande odlas i Balatonsjöns avrinningsområde och uteslutande omfattar de statligt erkända lokala sorterna ”Balatoni sudár” och ”Varászlói tükrös” som odlas i det geografiska område som definieras i punkt 4.

Typiska kvalitetsparametrar för kött från karpsorten ”Balatoni sudár ponty” är följande (OMMI [nationella institutet för kvalitetskontroll av jordbruksprodukter] 2004 MgSzH [jordbruksmyndigheten] 2011, Gorda and Borbély 2013):

— Vattenhalt: 74,1–77,4 %.

— Proteiner: 16,6–17,6 %.

— Fett: 4,2–8,0 %.

Typiska kvalitetsparametrar för kött från karpsorten ”Varászlói tükrös ponty” är följande:

— Vattenhalt: 73,9–78,3 %.

— Proteiner: 16,8–17,7 %.

— Fett: 3,5–7,7 %.

Köttet från karpen ”Balatoni hal” är fast och flagigt.

Den minsta storlek till vilken karpen ”Balatoni hal” säljs (levande, färsk, kyld eller fryst) är 1,5 kg (helst 1,5–3 kg).

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Det är förbjudet att använda gödselmedel för att öka skörden i det geografiska området. Födan för gösen ”Balatoni hal” är speciell på så sätt att yngel övergår från att äta zooplankton till att äta fisk när de uppnått en kroppslängd på 12–15 cm, vilket är relativt sent jämfört med andra rovfiskar. De tillgängliga foderkällorna är också speciella i Baltonsjöns avrinningsområde, där löja (Alburnus alburnus), braxen (Abramis brama) och skärkniv (Pelecus cultratus) finns i överflöd i gösens föda (Specziár 2010). Fodertillgången och fodersammansättningen är ungefär densamma i hela Balatonsjöns avrinningsområde. Gösen ”Balatoni hal” får inga fodertillsatser och odlingen baseras helt på naturligt fiskfoder som huvudsakligen kommer från bifloderna till fiskdammarna, dvs. vattendragen i Balatonsjöns avrinningsområde.

Karpen ”Balatoni hal” får naturfoder och fodertillsatser, som består av två huvudkomponenter. Den första innehåller näringsblandningar (vete, rågvete och majs), och den andra främmande arter av vandrarmussla (Dreissena polymorpha och Dreissena bugensis). Fiskodlare (innehavare av ett ekologiskt, selektivt fisketillstånd) skördar den musselbiomassa som används som foder från rörliga flottar som installerats på flera platser i Balatonsjön (de södra sidorna av alla tre bassänger, främst på platser nära fiskodlingar). Musselbiomassan, som växer på 8–12 månader, skördas från flottarna och används som foder i karpodlingar, vilket innebär att musseltyperna stannar kvar inom fiskodlingen.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla fyra steg i produktionen av ”Balatoni hal” måste genomföras i det geografiska område som anges i punkt 4. Dessa inbegriper naturlig lek, artificiell avel (i en kläckningsanläggning), uppfödning i naturliga vatten och odling i fiskodlingen. Enligt den nuvarande lagstiftningen har pelagiskt fiske i Balatonsjön varit förbjudet sedan den 5 december 2013. Som ett undantag är selektivt fiske tillåtet för miljö- och demonstrationssyften (3 000 kg karp och 500 kg gös per år, med ålryssjor). ”Balatoni hal” odlas därför främst, men exemplar som föds upp i en naturlig miljö finns ibland också tillgängliga som en biprodukt av selektivt ålfiske för miljöändamål.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Odling av ”Balatoni hal” i Ungern görs på följande platser i Balatonsjöns avrinningsområde:

1. Balatonsjön och dess vattensystem (vatten som ingår i fiskodlingen: 61 139 ha). Särskilda vattenförekomster i Balatonsjön och dess vattensystem: — Hela Balatonsjön. — Den del av floden Zala som går från mynningen till järnvägsbron Fenékpuszta. — Den del av kanalen Hévíz som går från mynningen upp till 50 meter från nedströms sida av dammen i Hévízsjön. — Den del av kanalen Páhok som går från mynningen till kanalen Hévíz. — Den del av kanalen Egyesített-övcsatorna som går från bron Bárkázó híd till inflödet av vattendraget Gyöngyös. — Den del av kanalen Fenyvesi-nyomócsatorna som går från mynningen till pumpstationen i Balatonfenyves. — Den del av kanalen Nyugati-övcsatorna som går från mynningen till järnvägsbron Pálmajor. — Den del av kanalen Keleti-Bozót-csatorna som går från mynningen till bron på den väg som leder till järnvägsstationen Pusztaberény. — Den del av vattendraget Jama som går från mynningen till slussportarna vid fiskdammen Bugaszeg. — Den del av vattendraget Tetves som går från mynningen till slussportarna vid fiskdammen Balatonlelle. — Den del av Kismetszés som går från mynningen till väg nr 70. — Den del av Nagymetszés som går från mynningen till träbron i Szólád. — Vattendragen Lesence, Kétöles, Tapolca, Egervíz och Burnót samt den del av kanalen Egermalom som går från mynningen till väg nr 71. — De delar av högvattenskanalerna Sár och Cigány som går från tillfartsvägen Somogyszentpál till kanalen Nyugati-övcsatorna. — Den del av kanalen Nyugati-övcsatorna som går från järnvägsbron Pálmajor till kanalen Határ-Külvíz. — Den del av kanalen Határ-Külvíz som går från mynningen till huvudvägen mellan Marcali and Öreglak. — Kanalen Cigány. — Kanalen Keleti Bozót.

2. Kis-Balatons vattenskyddssystem, fas I (Hídvégsjön; areal: 2 000 ha).

3. Kis-Balatons vattenskyddssystem, fas II (Fenékisjön; areal: 5 110 ha).

4. Marcali-reservoaren (areal: 407 ha).

5. Fiskdammarna Fonyód-Zardavár (areal: 135 ha).

6. Fiskdammarna Balatonlelle-Irmapuszta (areal: 275 ha).

7. Fiskdammarna Buzsáki-Ciframalom (areal: 138 ha).

8. Fiskdammen Balatonszárszó-Nádfedeles (areal: 15 ha).

9. Fiskdammen Balatonföldvár (areal: 23 ha).

10. Fiskdammarna Somogyvár-Tölös (areal: 26 ha).

11. Fiskdammarna Varászló (areal: 174 ha).

12. Fiskdammarna Siófok-Törek (areal: 36 ha).

5. Samband med det geografiska området

Sambandet mellan ”Balatoni hal” och det geografiska området bygger på produktens kvalitet och anseende.

Produktionsplatsen för ”Balatoni hal” är främst Balatonsjöns södra och sydvästra avrinningsområde. Fiskdammar ligger i dag i områden som brukade vara vikar vid Balatonsjön innan den dränerades, dvs. sjöns tidigare havsbotten. Därmed liknar deras underliggande jordlager Balatonsjöns.

Området har ett fuktigt kontinentalklimat med submediterrana effekter. Med submediterran effekt avses främst den tidsmässiga fördelningen av nederbörd, som under genomsnittliga år har två toppar (juni och september) och är avgörande för fiskodlingen. Området är regnigare än genomsnittet för Ungern (620 mm per år). Den mesta nederbörden faller under sommarmånaderna, vilket är bättre för fiskodlingen eftersom det säkerställer tillräckliga mängder vatten och tillräcklig kvalitet på vattenbildningen. Bifloderna till fiskdammar i avrinningsområdet är vanligtvis korta (30–40 km) och fria från utsläpp av orenat avloppsvatten (Ferincz et al. 2017). Tack vare detta och det faktum att organiska gödselmedel inte används är vattnet och sedimenten i fiskdammarna icke-anaeroba. Följaktligen är köttet från den fisk som produceras där fritt från främmande smakinslag. Den genomsnittliga årstemperaturen (11,2 °C) är också högre än det nationella genomsnittet, vilket främjar fiskens tillväxt. Fiskköttets sammansättning påverkas av ett antal miljö- och produktionsfaktorer, däribland ålder, art, foder eller naturfoder (Trenovszki, 2013) – framför allt fodrets mängd och kvalitet.

För att skydda vattenkvaliteten är det förbjudet att använda organiska gödselmedel för att förbättra skörden (en vanlig metod i andra områden) i fiskdammar inom Balatonsjöns avrinningsområde. Därmed kommer fisk som odlas där inte i kontakt med främmande ämnen som försämrar smaken, vilket konsekvent förekommer i organiska gödselmedel. Köttet från gösen ”Balatoni hal” får sin kännetecknande kvalitet från vattnet i fiskdammen, som är av tillräcklig mängd och kvalitet (sandiga dammbäddar med lössjord; låg organisk andel av inkommande vatten), de aeroba sedimenten på sjöbotten samt den stora mängden och andelen av huvudsakligen inhemsk vit löja och mört i området. På grund av den goda vattenkvaliteten och det naturliga fiskfodret är köttet från gösen ”Balatoni hal” snövitt, utan någon bismak. Det har en flagig struktur på grund av den stora vattenytan (mer rörelse när fisken letar efter mat).

Specziár (2010) har fastställt att födan för gösen ”Balatoni hal” är speciell på så sätt att yngel övergår från att äta zooplankton till att äta fisk när de uppnått en kroppslängd på 12–15 cm, vilket är relativt sent jämfört med andra rovfiskar. De tillgängliga foderkällorna är också speciella i Baltonsjöns avrinningsområde, där löja (Alburnus alburnus), braxen (Abramis brama) och skärkniv (Pelecus cultratus) finns i överflöd i gösens föda (Specziár 2010). Gösen ”Balatoni hal” får sin särskilda kvalitet på grund av dessa faktorer. Köttet från karpen ”Balatoni hal” är fast. Den smidiga konsistensen beror på det proteinrika naturfodret och det kompletterande naturfodret av skaldjur, eftersom proteinrika naturliga näringsämnen har en positiv effekt på kvaliteten på karpens kött (Balogh 2015).

”Balatoni hal” är en av hörnstenarna i det lokala köket. Karpen ”Balatoni hal” är en viktig ingrediens i fisksoppan balatoni halászlé, vars recept är unikt och typiskt för avrinningsområdet.

Produktens anseende i dag

— Det nära sambandet mellan Balatonsjön och karpen ”Balatoni hal” framgår även av det faktum att International Balaton Carp Cup hölls för femte gången 2019.

— Balaton Fish and Wine Festival har sedan 2015 anordnats regelbundet av staden Balatonfüred. Syftet med evenemanget är att öka konsumenternas medvetenhet om fisk från Balatonsjön och kombinera konsumtionen av lokal fisk med lokala viner, och därmed skapa en marknad för lokala fiskodlingar och vinproducenter.

— Fisksoppan balatoni halászlé som är gjord på ”Balatoni hal” har blivit en välkänd rätt (se t.ex. http://itthonotthonvan.hu/cikkek/2687482/a_balatoni_halaszle_titka).

— I denna artikel diskuteras den särskilda smaken på ”Balatoni hal” och de traditionella metoderna för att fiska den: http://magyarkonyhaonline.hu/magyar-izek/a-balatoni-halak

— Boken A halfőzés fortélyai a Balaton mentén (Tips för tillagning av fisk från Balaton) är en samling av 400 fiskrätter från 40 städer och byar runt Balatonsjön (Szabó Zoltán 2014, ISBN 978-963-08-8628-4).

— Michelinrestauranger, bland annat Stand i Budapest (kockarna Tamás Szél och Szabina Szulló), använder ”Balatoni sudár ponty” som ingrediens, vilket anges på menyn (https://diningguide.hu/szell-tamas-cikke-halaszlevita-szell-tamas-halaszle-receptjevel/).

Historisk bakgrund till anseendet för gösen ”Balatoni hal”

— I en diskussion om franskt fiske i nummer 44 av Fischerei Zeitung från 1917 anmärkte forskaren Waldmann från Bryssel att ”fogasch var mycket eftertraktat i Paris före första världskriget. Så kallas gösen i Balatonsjön i Ungern.”

— År 1933 skrev Neresheimer, den österrikiska regeringens fiskeexpert, i Österreichisches Nahrungsmittelbuch (den österrikiska livsmedelslagstiftningen) att ”namnet fogasch endast kan tillämpas korrekt på gös från Balatonsjön”. Han tillade att detta namn signalerar till konsumenterna att fisken kommer från Balatonsjön. Enligt honom kunde endast gös från Balatonsjön rättmätigt kallas fogasch.

— På International Fishery Congress som hölls i Paris i juli 1931 förklarade Károly Lukács att Balaton-gösen var en särskild lokal gössort och föreslog att dess taxonomiska beteckning skulle vara Lucioperca sandra varietas Fogas balatonica (Szári 1988).

— På 1930-talet förvärvade Balaton Halászati Részvénytársaság (Balatons fiskeribolag) ensamrätt till namnet fogas, som endast avsåg gös som fångades i Balatonsjön. Försändelser var tvungna att åtföljas av ett intyg om ursprung i Balatonsjön. En liten konvex metallförsegling registrerades hos Berns internationella patentverk 1931, som senare fästes som ett kännetecken på gällocken hos exporterad gös. (Héjjas och Punk 2010).

Historisk bakgrund till anseendet för karpen ”Balatoni hal”

— Beträffande karpens betydelse förklarades i en publikation med titeln A Balaton halai (Fiskar i Balatonsjön) att endast gösen var viktigare än karpen (Lukács 1936).

— Karpen var den andra art, tillsammans med gösen, vars bestånd fiskodlingar i Balaton försökte öka genom medveten odling från och med 1920-talet.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.