[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 22.2.2006

SEK(2006) 227 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i Rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram 2005-2009

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten som trädde i kraft den 1 juli 1998 syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Pakten ändrades första gången 2005. Reformen genomfördes mot bakgrund av att pakten har visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin, samtidigt som dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad behövde stärkas och de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet säkerställas.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av pakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet (medlemsstater som redan infört den gemensamma valutan skall lägga fram [uppdaterade] stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte infört den gemensamma valutan skall lägga fram [uppdaterade] konvergensprogram). Cypern inkom med sitt första konvergensprogram i maj 2004. I enlighet med förordningen avgav rådet den 5 juli 2004 sitt yttrande på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. I enlighet med samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

I dessa program skall medlemsstaterna ange sina mål för de offentliga finanserna på medellång sikt och beskriva genom vilka politiska åtgärder dessa mål skall uppnås samt de ekonomiska antaganden som planen bygger på. Till följd av reformen av stabilitets- och tillväxtpakten skall målen på medellång sikt differentieras mellan enskilda medlemsstater mot bakgrund av de olika ekonomiska och finanspolitiska förhållandena i unionen, bland annat med avseende på de finanspolitiska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Andra inslag i reformen är bland annat att en mer symmetrisk strategi för finanspolitiken över konjunkturcykeln bör eftersträvas, genom att striktare budgetdisciplin tillämpas under goda tider, samtidigt som ”omfattande strukturreformer” med en kontrollerbar effekt på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet bör beaktas vid en tillfällig avvikelse från målen på medellång sikt eller anpassningsbanan mot dem.

Kommissionen har granskat det uppdaterade konvergensprogram som Cypern nyligen lagt fram, med beaktande av kommissionens höstprognos 2005 samt med hänsyn till uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008, och har på grundval av nedanstående analys överlämnat en rekommendation till rådets yttrande om programmet.

Bedömning

1. Cypern lämnade den 14 december 2005 in den andra uppdateringen av sitt konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2009, senare än den tidsfrist som anges i den nya uppförandekoden[3], vilket avspeglar myndigheternas önskan att ta med de budgetåtgärder som meddelades den andra veckan i december. Programmet motsvarar i grova drag den modell för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden[4].

2. Den 5 juli 2004 beslutade rådet att det förelåg ett alltför stort underskott på Cypern. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott korrigeras senast 2005. I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet, som omfattade perioden 2004-2008, uppmanade rådet Cypern att med kraft genomföra de planerade åtgärderna för att senast 2005 få ned underskottet till ett värde under 3 % av BNP, säkerställa att skuldkvoten till dess har börjat minska samt fortsätta pensions- och hälso- och sjukvårdsreformerna.

3. Cyperns BNP-tillväxt i reala termer (3½ %) var bland de högsta i EU under det gångna decenniet, understödd av en stark produktivitetsutveckling och sysselsättningstillväxt. Nettoupplåningen gentemot utlandet (det externa underskottet) har ökat (4¾ % av BNP 2004) till följd av minskad konkurrenskraft och ökad konkurrens inom vissa av Cyperns främsta exportsektorer. Detta motsvarades i grova drag av den offentliga sektorns upplåningsbehov, som för 2004 visade ett underskott på drygt 4 % av BNP. Inflationen (mätt som HIKP) låg kvar under 3 % under större delen av decenniet.

4. I uppdateringen beräknas den reala BNP-tillväxten uppgå till drygt 4 % under perioden 2006–2009, grundat på en förväntad förstärkning av den slutliga inhemska efterfrågan och ett positivt bidrag från utrikeshandelssektorn. Detta är rimligt fram till 2007, men något optimistiskt för 2008 och 2009. Detta resulterar i att de konjunkturmässiga förutsättningarna, bedömda utifrån produktionsgapet, skulle kunna vara mer gynnsamma än vad som framgår av programmets beräkningar. Det externa underskottet beräknas minska stadigt, från 5⅓ % av BNP 2006 till 2¾ % 2009.

5. Den årliga inflationstakten (HIKP) som låg kvar kring 2 % under 2005 trots högre priser på energi och oförädlade livsmedel, beräknas pendla kring den nivån under hela programperioden. Denna beräkning förefaller realistisk. Sedan landet gick med i ERM II den 2 maj 2005 har eurons växelkurs gentemot det cypriotiska pundet legat kvar nära centralkursen. Avkastningen på statobligationer sjönk under loppet av 2005, och låg på något under 4 % i början av 2006. Räntedifferensen gentemot euroområdet minskade till mindre än 100 räntepunkter. Cyperns mål är att kunna ansluta sig till euroområdet den 1 januari 2008.

6. I den aktuella uppdateringen beräknas underskottet i de offentliga finanserna för år 2005 ha uppgått till 2½ % av BNP, jämfört med 2¾ % av BNP i kommissionens höstprognos och strax under 3 % i den tidigare uppdateringen. Skillnaden i förhållande till den tidigare uppdateringen avspeglar att ränteutgifterna blev omkring ½ % av BNP lägre än beräknat.

7. Målsättningen i uppdateringen är att bygga vidare på den minskning av underskottet till under 3 % som uppnåddes under 2005 genom att ytterligare konsolidera de offentliga finanserna fram till och med 2009, då underskottet beräknas uppgå till ½ % av BNP och bruttoskulden 53½ % av BNP. Efter att ha nått ¾ % av BNP 2005 beräknas det primära överskottet gradvis stiga till 1¾ % av BNP 2009. Det minskande underskottet avspeglar en neddragning av utgiftskvoten med omkring 4 % av BNP som inte fullt ut uppvägs av en motsvarande minskning av intäktskvoten (som sjunker med 2 %). Justeringen grundas på strukturella nedskärningar i löpande primära utgifter, lägre ränteutgifter samt en kombination av strukturella åtgärder och engångsåtgärder på intäktssidan. Den mer gradvisa justeringen för perioden 2006–2008 i förhållande till det föregående programmet avspeglar en något lägre beräknad BNP-tillväxt.

8. Enligt kommissionens beräkningar på grundval av uppgifterna i programmet och med användning av den allmänt vedertagna metoden beräknas det strukturella underskottet förbättras från omkring 3 % av BNP 2005 till omkring ½ % 2009, dvs. med i genomsnitt mer än 0,5 procentenheter av BNP per år, mot bakgrund av ett gradvis minskande produktionsgap som är på väg att slutas. Avsaknaden av förbättring av det strukturella saldot under 2007 avspeglar den förväntade försämringen i Cyperns nettoställning gentemot EU:s budget, till följd av att tillfälliga kompensationsbidrag i samband med EU-anslutningen avslutas under 2006. I uppdateringen definieras tydligt programmets mål på medellång sikt som ett strukturellt underskott på ½ % av BNP, och målsättningen är att uppnå målet under 2009. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än minimiriktmärket (uppskattat som ett underskott på närmare 2 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga uppkomsten av alltför stora underskott. Programmets mål på medellång sikt ligger på en rimlig nivå eftersom det ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden angivits för euroområdet och de länder som deltar i ERM II, och på ett adekvat sätt tar hänsyn till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

9. De risker som omgärdar programmets budgetprognoser verkar i stort sett uppväga varandra. Med tanke på Cyperns starka specialisering på turism är riskerna i det makroekonomiska scenariot främst kopplade till den geopolitiska utvecklingen i regionen. De makroekonomiska utsikterna för 2008 och 2009 är emellertid något optimistiska och beräkningarna av skatteintäkterna förefaller väl gynnsamma. Cyperns regering har emellertid hittills överträffat budgetmålen och i uppdateringen upprepas dess åtagande att vidta ytterligare åtgärder om så skulle krävas för att uppnå den beräknade justeringen.

10. Med hänsyn till det beräknade utfallet 2005 och med tanke på att riskerna är väl avvägda i förhållande till budgetmålen, förefaller den finanspolitiska inriktningen i programmet förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2005, i linje med rådets rekommendation enligt artikel 104.7. Från 2008 förefaller den också ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar, och för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt (-½ % av BNP) i det närmaste uppnås under 2009. Den takt i anpassningen för att nå målet på medellång sikt som beskrivs i programmet ligger i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

11. Den offentliga skulden beräknas ha uppgått till 70½ % av BNP år 2005, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I uppdateringen räknar man med en stadig minskning av skuldkvoten, till 53½ % 2009, tack vare ökande primära överskott, hög nominell BNP-tillväxt, samt, från och med 2006, skuldminskande stock-/flödesjusteringar (upplösning av fonderade medel). Riskerna i dessa beräkningar förefaller på det hela taget väl avvägda. Skuldkvoten tycks minska i tillräcklig takt.

12. När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Cypern löpa stor risk i form av kostnader för den offentliga sektorn till följd av effekterna av den åldrande befolkningen. Ett strikt genomförande på medellång sikt av den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna kommer att reducera riskerna för den långsiktiga hållbarheten och, vilket erkänns i programmet, vidare också kräva åtgärder inom ramen för en omfattande pensions och sjukvårdsreform för att hålla tillbaka den beräknade kraftiga ökningen av åldersrelaterade utgifter under perioden fram till 2050 samt för att minska risken för att den långsiktiga hållbarheten äventyras.

13. De finanspolitiska åtgärder som planeras överensstämmer i stort sett med de allmänna ekonomiska riktlinjerna, vilka ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Cypern är i synnerhet på rätt väg att korrigera dess alltför stora underskott inom ramen för den tidsfrist som rådet fastställt och landet gör vad som krävs för att nå sitt mål på medellång sikt, samtidigt som skuldkvoten uppvisar en minskande trend från och med 2005. I programmet räknar man också med ett minskande obalans i utrikesaffärerna.

14. Den 11 november 2005 lade Cypern i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning fram ett nationellt reformprogram. I detta framhålls bland annat följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) att främja FoU och innovation och att underlätta spridningen av informations- och kommunikationsteknologi, ii) att förbättra grundläggande infrastruktur och iii) att främja humankapitalutveckling och iv) att beakta behovet av social sammanhållning. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet avspeglas i det uppdaterade konvergensprogrammets budgetberäkningar. De planerade åtgärderna på området för de offentliga finanserna är förenliga med de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet. I uppdateringen beskrivs särskilt åtgärder för att övervaka och bättre kontrollera de offentliga utgifterna.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning kan den strukturella anpassning som planeras inom programperioden efter det att underskottet under 2005 nedbringats till ett värde under 3 % av BNP betraktas som ambitiös. Mot bakgrund av rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 rekommenderas Cypern att göra följande:

i) Att strikt genomföra de åtgärder som anges i det uppdaterade konvergensprogrammet för att genom varaktiga åtgärder säkerställa att konsolideringen av de offentliga finanserna i riktning mot programmets mål på medellång sikt fullföljs efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats.

ii) Att hålla kontroll över de offentliga pensionsutgifterna och genomföra ytterligare reformer på pensions- och sjukvårdsområdet i syfte att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i Rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram 2005-2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[5], särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

15. Rådet granskade den 14 mars 2006 Cyperns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005 till 2009.

16. Cyperns BNP-tillväxt i reala termer (3½ %) var bland de högsta i EU under det gångna decenniet, uppburen av en stark produktivitetsutveckling och sysselsättningstillväxt. Nettoupplåningen gentemot utlandet (det externa underskottet) har ökat (4,8 % av BNP 2004) till följd av förlorad konkurrenskraft och ökad konkurrens inom vissa av Cyperns främsta exportsektorer. Detta motsvarades i grova drag av den offentliga sektorns upplåningsbehov, som för 2004 registrerade ett underskott på drygt 4,1 % av BNP. Inflationen (mätt som HIKP) låg kvar under 3 % under större delen av decenniet.

17. Den 5 juli 2004 beslutade rådet ett det förelåg ett alltför stort underskott i Cypern. I enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7 av den 5 juli 2004 måste detta alltför stora underskott korrigeras senast 2005. I sitt yttrande av den 8 mars 2005 om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet, som omfattade perioden 2004-2008, uppmanade rådet Cypern att med kraft genomföra de planerade åtgärderna för att senast 2005 få ned underskottet till ett värde under 3 % av BNP, säkerställa att skuldkvoten till dess har börjat minska samt fullfölja pensions- och hälso- och sjukvårdsreformerna.

18. I den aktuella uppdateringen beräknas underskottet i de offentliga finanserna för år 2005 att ha uppgått till 2½ % av BNP, jämfört med 2¾ % av BNP i kommissionens höstprognos och strax under 3 % i den tidigare uppdateringen. Skillnaden i förhållande till den tidigare uppdateringen avspeglar att ränteutgifterna blev omkring ½ % av BNP lägre än väntat.

19. Den 14 mars 2006 granskade rådet Cyperns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005 till 2008. Programmet motsvarar i stora drag den modell och de uppgiftskrav för stabilitets- och konvergensprogram som definieras i den nya uppförandekoden[6]. Det uppdaterade programmet lämnades in 2 veckor senare än den tidsfrist som anges i den nya uppförandekoden, vilket avspeglar myndigheternas önskan att ta med de budgetåtgärder som aviserades den andra veckan i december.

20. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer uppgå till drygt 4 % under perioden 2005–2009. Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande förefaller detta scenario grunda sig på rimliga tillväxtantaganden fram till 2007, och något optimistiska antaganden för 2008 och 2009. Detta resulterar i att de konjunkturmässiga förutsättningarna, bedömda utifrån produktionsgapet, skulle kunna vara mer gynnsamma än vad som framgår av programmets beräkningar. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska.

21. Målsättningen i uppdateringen är att bygga vidare på den minskning av underskottet till ett värde under 3 % som uppnåddes under 2005 genom att ytterligare konsolidera de offentliga finanserna fram till och med 2009, då underskottet beräknas uppgå till ½ % av BNP. Efter att ha nått ¾ % av BNP 2005 beräknas det primära överskottet gradvis stiga till 1¾ % av BNP 2009. Det minskande underskottet avspeglar en neddragning av utgiftskvoten med omkring 4 % av BNP som inte fullt ut kompenseras av en motsvarande minskning av intäktskvoten (som minskar med 2 %). Justeringen grundas på strukturella nedskärningar i löpande primära utgifter, lägre ränteutgifter samt en kombination av strukturella åtgärder och engångsåtgärder på intäktssidan. Den mer gradvisa justeringen för åren 2006–2008 i förhållande till det föregående programmet avspeglar en något lägre beräknad BNP-tillväxt.

22. Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden kommer enligt planerna att under programperioden i genomsnitt förbättras med mer än ½ % av BNP per år, från ett underskott på omkring 3 % av BNP 2005 till ett underskott på omkring ½ % 2009. Avsaknaden av förbättring av det strukturella saldot under 2007 avspeglar den förväntade försämringen i Cyperns nettoställning gentemot EU:s budget, till följd av att tillfälliga kompensationsbidrag i samband med EU-anslutningen avslutas under 2006. I programmet anges målet på medellång sikt för det strukturella saldot i de offentliga finanserna till ½ % av BNP och programmets mål är att senast 2009 uppnå denna budgetställning. Eftersom målet på medellång sikt är mer långtgående än minimiriktmärket (uppskattat som ett underskott på närmare 2 % av BNP) bör det, om det uppnås, uppfylla villkoret att ge en tillräcklig marginal för att förebygga uppkomsten av alltför stora underskott. Programmets mål på medellång sikt ligger på en rimlig nivå eftersom det ligger inom det område som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden angivits för euroområdet och de länder som deltar i ERM II och på ett adekvat sätt tar hänsyn till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

23. De risker som omgärdar programmets budgetprognoser verkar i stort sett uppväga varandra. Med tanke på Cyperns starka specialisering på turism är riskerna i det makroekonomiska scenariot främst kopplade till den geopolitiska utvecklingen i regionen. De makroekonomiska utsikterna för 2008 och 2009 är emellertid något optimistiska och beräkningarna av skatteintäkterna förefaller väl positiva. Cyperns regering har emellertid hittills överträffat budgetmålen och i uppdateringen upprepas dess åtagande att vidta ytterligare åtgärder om så skulle krävas för att uppnå den beräknade justeringen.

24. Grundat på det uppskattade budgetutfallet 2005 och med beaktande av hur väl avvägda riskerna är i förhållande till budgetmålen, förefaller programmets finanspolitiska inriktning förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2005 i enlighet med rådets rekommendation. Den förefaller därutöver ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att förhindra att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar överskrids efter 2008. Den finanspolitiska inriktningen förefaller också tillräckligt solid för att garantera att målet på medellång sikt skall kunna uppnås 2009 i enlighet med programmet. Under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet är takten i anpassningen till dess mål på medellång sikt som förutses i programmet i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för euroområdet och de länder som deltar i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP och att korrigeringen bör vara större under ekonomiskt goda år och kan vara lägre under perioder av lågkonjunktur.

25. Skuldkvoten uppskattas ha nått 70,5% av BNP år 2005, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten sjunka till 53½ % av BNP år 2009. Riskerna för skuldkvotens beräknade utveckling förefaller väl avvägda. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller skuldkvoten minska i tillräcklig omfattning och närma sig referensvärdet.

26. När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller Cypern löpa stor risk i form av kostnader för den offentliga sektorn till följd av den åldrande befolkningen. Ett strikt genomförande på medellång sikt av den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna kommer att reducera riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Vidare erkänns också i programmet att det även kommer att krävas åtgärder inom ramen för en omfattande pensions- och sjukvårdsreform för att hålla tillbaka den beräknade kraftiga ökningen av åldersrelaterade utgifter under perioden fram till 2050 samt för att minska risken för att den långsiktiga hållbarheten äventyras.

27. De finanspolitiska åtgärder som planeras överensstämmer i stort sett med de allmänna ekonomiska riktlinjerna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Cypern är i synnerhet på rätt väg för att korrigera dess alltför stora underskott inom den tidsfrist som rådet fastställt och gör vad som krävs för att nå sitt mål på medellång sikt, samtidigt som skuldkvoten uppvisar en minskande trend från och med 2005.

28. Den 11 november 2005 lade Cypern i samband med den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning fram ett nationellt reformprogram. I detta framhålls bland annat följande utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: i) att främja FoU och innovation och att underlätta spridningen av informations- och kommunikationsteknologi, ii) att förbättra grundläggande infrastruktur och iii) att främja humankapitalutveckling och iv) att beakta behovet av social sammanhållning. Effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet återspeglas i det uppdaterade konvergensprogrammets budgetberäkningar. De planerade åtgärderna på området för de offentliga finanserna är förenliga med de prioriteringar som anges i det nationella reformprogrammet. I uppdateringen beskrivs särskilt åtgärder för att övervaka och bättre kontrollera de offentliga utgifterna.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning, konstaterar rådet att den strukturella anpassning som planeras inom programperioden efter det att underskottet under 2005 nedbringats till ett värde under 3 % av BNP är ambitiös. Mot bakgrund av rekommendationerna enligt artikel 104.7 uppmanar rådet Cypern att göra följande:

- Att strikt genomföra de åtgärder som anges i det uppdaterade konvergensprogrammet för att genom varaktiga åtgärder säkerställa att konsolideringen av de offentliga finanserna i syfte att nå programmets mål på medellång sikt fullföljs efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats.

- Att hålla kontroll över de offentliga pensionsutgifterna och genomföra ytterligare reformer på pensions- och sjukvårdsområdet i syfte att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Jämförelse mellan beräkningar av centrala makroekonomiska och budgetmässiga nyckeltal

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Real BNP (förändring i %) | KP december 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |

KOM nov 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | - | - |

KP december 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | - |

HIKP-inflation (i %) | KP december 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | – | – |

KP december 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | – |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | KP december 20051 | -1,3 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |

KOM nov 20055 | -1,1 | -0,7 | -0,2 | 0,4 | – | – |

KP december 20041 | -1,5 | -1,1 | -0,6 | 0,0 | +0,5 | – |

Saldot för de offentliga finanserna (i % av BNP) | KP december 2005 | -4,1 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

KOM nov 2005 | -4,1 | -2,8 | -2,86 | -2,46 | – | – |

KP december 2004 | -4,8 | -2,9 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | – |

Primärsaldo (i % av BNP) | KP december 2005 | -0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |

KOM nov 2005 | -0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | – | – |

KP december 2004 | -1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | – |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | KP december 20051 | -3,6 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

KOM nov 2005 | -3,9 | -2,5 | -2,7 | -2,6 | – | – |

KP december 2004 | -4,3 | -2,7 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | – |

Strukturellt saldo3 (i % av BNP) | KP december 20053 | -4,6 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 |

KOM nov 20054 | -4,9 | -3,1 | -2,7 | -2,6 | – | – |

KP december 2004 | – | – | – | – | – | – |

Offentliga sektorns bruttoskuld (i % av BNP) | KP december 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |

KOM nov 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | – | – |

KP december 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | – |

Anm.: 1 Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet. 2Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder. 3 Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder hämtade från programmet (engångsintäkter på 1,0 % av BNP 2004, 0,9 % av BNP 2005 och 0,3 % av BNP 2006–2008). 4Engångsåtgärder och övriga tillfälliga åtgärder enligt 2005 års höstprognos från kommissionen (1,0 % av BNP 2004 och 0,6 % av BNP 2005). 5Baserat på en uppskattad potentiell tillväxt på 4,0 %, 3,5 %, 3,5 % respektive 3,5 % för åren 2004–2007. 6 Beräkningen av underskottet för 2006 gjordes under antagande av en oförändrad ekonomisk politik, eftersom utkastet till budget inte var tillgängligt vid slutdatum för 2005 års höstprognos från kommissionen, vilket också delvis förklarar ett högre beräknat underskott för 2007. Källor: Konvergensprogram (KP) kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EGT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[3] Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande om dokumentet ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[4] Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta valfria uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden.

[5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EGT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta valfria uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden. Valfria statistiska uppgifter om arbetsmarknadsutvecklingen (särskilt sysselsättning (arbetade timmar) och arbetsproduktivitet (arbetade timmar)) och om bidragen till potentiell BNP-tillväxt saknas.