EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.03.1996 
K()M(96) 99 slutlig 
MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN 
UTVÄRDERING AV DET ANDRA FLERÅRIGA PROGRAMMET 
FÖR FÖRETAGSPOLITIK, SÄRSKILT SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG 
(1993-1996) 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
OM UTVÄRDERINGSRAPPORTEN FRÅN 
ARTHUR ANDERSEN & CO - BUSINESS CONSULTING SERVICES 

INLEDNING 
I artikel 5 i rådets beslut av den 14 juni 1993 om det andra fleråriga programmet för 
företagspolitik, särskilt små och medelstora företag (1993-1996) fastställs att en 
utvärdering om genomförandet av detta beslut ska göras externt.1 
Denna utvärdering har utförts av Arthur Andersen & Co - Business Consulting Services, 
och en sammanfattning av utvärderingen (nedan kallad "AA-rapporten") förelades 
kommissionen den 31 januari 1996.2 
Detta meddelande, som innehåller en sammanfattning av kommissionens yttranden om 
AA-rapporten, kommer att föreläggas rådet, Europaparlamentet samt Ekonomiska och 
sociala kommittén tillsammans med ett förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt 
program för företagspolitik i Europeiska unionen, särskilt små och medelstora företag 
(1997-2000).3 
I. ALLMANNA KOMMENTARER 
Kommissionen välkomnar AA-rapporten, framför allt med tanke på den positiva 
bedömningen av genomförandet av åtgärder inom ramen för det nuvarande fleråriga 
programmet och rapportens praktiska förslag till framtida gemenskapsåtgärder inom det 
här området. 
Genomförandet av målen i det nuvarande fleråriga programmet bedöms i stort sett posi­
tivt4 av följande skäl: 
De olika åtgärderna har utformats väl av kommissionen eftersom de motsvarar 
målen i rådets beslut. 
Målen har på ett tillfredsställande sätt uppnåtts. Ser man till den dynamiska 
utvecklingen har det under de senaste två åren gjorts stora framsteg beträffande 
en rad olika åtgärder och betydande förbättringar för de allra flesta, både vad 
gäller kvantitativ och kvalitativ inverkan. I det här sammanhanget framhåller AA-
rapporten den rådande obalansen mellan tlc omfattande och ambitiösa målen å ena 
sidan och de begränsade irsuiscma å den andra. ' 
Rådets beslut 93/379/rïl-Xi av 14.6.1993 om ett flerårigt program för gemenskapens åtgärder för 
att förstärka insatserna på prioriterade områden och för att säkerställa att företagspolitiken i 
gemenskapen fullföljs och förstärks, särskilt när det gäller små och medelstora företag, EGT nr 
L 161 av 2.7.1993, s. 68. 
Se bilaga I. 
I detta förslag hänvisas till ett par av rapportens viktigaste slutsatser, särskilt där de föreslagna 
ändringarna ligger i linje med rapportens förslag eller där kommissionen inte instämmer i 
rapportens ståndpunkter, vilket förekommer i ett par fall. 
Se AA-rapporten, slutsatser 
Kostnadseffektiviteten varierar från "tillfredsställande" till "god" och "utmärkt", 
vilket visar att gemenskapens företagspolitiska åtgärder ger valuta för pengarna. 
Kommissionen delar ståndpunkten att även om utvecklingen går i rätt riktning finns det 
fortfarande utrymme för förbättringar. Därför har kommissionen noggrant beaktat de olika 
rekommendationer som framförs i AA-rapporten för att se om de på något sätt skulle 
kunna öka de olika åtgärdernas effekt. En del av de föreslagna ändringarna har redan 
inletts av kommissionen,5 medan andra kommer att genomföras inom ramen för förslaget 
till ett tredje flerårigt program för företagspolitik, särskilt små och medelstora företag. 
II. KOMMENTARER TILL UTVÄRDERINGEN AV ENSKILDA 
ÅTGÄRDER 
Kapitel I: Förbättra de administrativa och juridiska förutsättningarna för företag, 
inbegripet området för indirekt beskattning 
AA-rapporten bedömer de olika åtgärderna inom detta område6 som väl utformade och 
tillfredsställande genomförda, med tillfredsställande resultat och utmärkt kostnads­
effektivitet. 
Kommissionen delar rapportens positiva bedömning av de enskilda åtgärderna. Framför 
allt åtgärderna för att förenkla de administrativa och juridiska förutsättningarna (inklusive 
systemen för bedömning av effekter på företag) innebär väldiga utväxlingsmöjligheter, 
eftersom man förenar mycket stor inverkan (alla företag) med begränsade kostnader. 
AA-rapporten konstaterar helt riktigt att det fortfarande finns utrymme för förbättringar 
när det gäller bedömningen av föreslagna rättsakters inverkan på små och medelstora 
företag. Inom ramen för gemenskapens företagspolitik har ett omfattande arbete 
genomförts för att komma till rätta med detta och resultatet ingår som en del av förslaget 
till ett tredje flerårigt program.7 AA-rapporten nämner också ett stort antal exempel där 
systemet för att bedöma effekterna på företag har använts framgångsrikt.8 Rapportens 
rekommendationer ligger i linje med kommissionens föresatser och har behandlats i 
förslaget till ett tredje flerårigt program.9 
Rapport om informations- och samarbetsnätens framtida verksamhet, KOM (95) 435 slutlig av 
5.12.1995. 
AA-rapporten lägger tyngdpunkten på det arbete som utförts inom ramen för gemenskapens 
företagspolitik när det gäller administrativ förenkling och juridiskt ramverk. Den omfattar inte allt 
arbete som kommissionen har utfört inom detta område (t.ex kommissionens nya riktlinjer för 
lagstiftningen och kommissionens åtgärder för en konsolidering av gemenskapslagstiftningen), 
vilket till viss del ligger utanför ansvarsområdet för det andra fleråriga programmet (så har t.ex. 
gränsövcrskridande tillgång till domstolar och skiljedomsförfaranden tagits upp i förslaget till ett 
tredje flerårigt program). 
Se AA-rapporten, fotnot 10. 
Se AA-rapporten, kapitel I. 
Se AA-rapporten, kapitel I, rekommendationer. 
Kommissionen framhåller att såväl representanter från de små och medelstora företagens 
organisationer som EU:s medlemsstater är eniga om att ett fortsatt prioriterat mål för 
gemenskapens företagspolitik bör vara att förbättra företagens administrativa och juridiska 
förutsättningar.10 
Kapitel II: Ce fö i v tagen bättre tillgång till gcmcnskapsinfonnalion 
A. Euroinfocentrerna (EIC) 
AA-rapporten konstaterar att de olika åtgärderna när det gäller företagsinformation är väl 
utformade. Rapporten framhåller särskilt att kommissionens idé att integrera Euroinfo­
centrerna (EIC) i nationella, regionala eller lokala "värdstrukturer" borde kunna göra det 
möjligt att nå ut till många av de små och medelstora företagen. Samtidigt kan 
kommissionen driva nätverket med minimala omkostnader genom att dela det finansiella 
och administrativa ansvaret med värdorganisationerna.11 
Vad gäller ElC-nätverket, som anses ha genomförts tillfredsställande, instämmer 
kommissionen endast till viss del i några av de anmärkningar som framförs i AA-
rapporten:12 
EIC.s placering: Det stämmer att ElC-nätverket har vuxit från att i 
inledningsskedet ha varit en pilotåtgärd omfattande 39 värdstrukturer, som sedan 
utvidgades till 189 värdstrukturer. I en tredje utvecklingsfas uppgick den samman­
lagda summan till 228, vilket till stor del berodde på anslutningen av de nya 
medlemsstaterna. Men man ska också vara medveten om att urvalet av 
Euroinfocentrer under den andra fasen var resultatet av en uppmaning till 
förslagsgivning, där omfattande samråd hölls med medlemsstaterna innan beslut 
fattades. Det var nödvändigt att göra en kompromiss mellan behovet av service 
till områden med en hög koncentration av små och medelstora företag och mer 
avlägsna områden med ett begränsat antal små och medelstora företag. En 
avgörande urvalsfaktor - som inte bör underskattas - var den roll ElC-nätverket 
kunde komma att få som ett medel för att nå ekonomisk och social 
sammanhållning inom unionen. 
Värd st mk turer: Antalet banker och andra privata institutioner som ingår i nätverket 
är ganska stort (uppskattningsvis 30%,n medan många Euroinfocentrer har 
etablerat ett nära samarbete med dessa institutioner). Men man bör också tänka på 
att informationstjänster till företag i allmänhet betraktas som en offentlig service 
och att antalet frivilliga banker därför har begränsats. Detta har man gjort med 
tanke på de omfattande kostnader det innebär för värdstrukturerna att upprätta och 
driva ett Euroinfocenter. 
'.' A /'. Ill|i|i'i|li II I ;l|i||i II |i I MIMHM I 1 • I • • t ( • . t t > 
.Se AA-riipp<.tten. kapilcl II 
Se AA-rapporten, kapitel II. 
Ytterligare 25% är både privat och offentlig 
Centralorganisationen: AA-rapporten konstaterar att Euroinfocentren i allmänhet 
är tillfredsställda med de flesta stödtjänster som centralorganisationen kan erbjuda. 
Men rapporten låter förstå att ElC-nätverkets nuvarande kvartalsrapporter gör det 
svårt för centralorganisationen att effektivt övervaka nätverkets kvantitativa och 
kvalitativa utveckling. Denna brist grundar sig i det system som valdes redan när 
ElC-nätverket upprättades, där kommissionen arbetar tillsammans med frivilliga 
värdorganisationer som i stor utsträckning finansierar det gemensamma arbetet 
samtidigt som deras kundrelationer inte kontrolleras av kommissionen. Kvartals­
rapporterna som efterfrågas av kommissionen har alltid varit ett viktigt led i 
förhållandet mellan centralorganisationen och Euroinfocentren. Den information 
som de innehåller är det viktigaste grundlaget för en oberoende bedömning av 
Euroinfocentrens allmänna verksamhet. Kommissionen har oavbrutet arbetat för 
att detta område ska fungera bättre. Det har lett till stora förbättringar, även om 
det måste medges att det system med sanktioner och incitament som tillämpats 
under det andra fleråriga programmet inte har fungerat fullt ut. I förslaget till det 
tredje fleråriga programmet föreslås därför såväl kraftfullare sanktioner som 
incitament för att Euroinfocentren ska kunna erbjuda en högre och jämnare 
servicenivå. 
• En annan uppläggning? Rapporten föreslår att man borde överväga fördelarna med 
en radikal övergång till ett nätverk bestående av betydligt färre Euroinfocentrer 
som helt och hållet drivs och finansieras av kommissionen. Även om detta 
teoretiskt sett skulle innebära större möjligheter att nå en jämn kvalitetsnivå inom 
hela nätverket anser kommissionen att det kan vara oklokt att följa den linjen och 
skälen till det framförs i förslaget till ett tredje flerårigt program.14 
Vad gäller ElC-nätverkets kostnadseffektivitet, vilken också betecknas som tillfreds­
ställande, föreslår AA-rapporten att nätverket med nuvarande nivå av nyttjade resurser 
borde kunna få en större kvalitativ och kvantitativ effekt inom näringslivet.15 
Kommissionen instämmer i detta mål, men har kommit till slutsatsen att kommissionens 
stimulansåtgärder nu har nått en gräns om inte ytterligare resurser uppbringas.161 själva 
verket står kommissionen för endast 25% av ElC-nätverkets totala omkostnader och 
utvärderingsrapporten konstaterar att nätverkets nuvarande finansiella struktur i hög grad 
ökar effekten av generaldirektorat XXIII:s resurser.17 
Förslaget till ett tredje flerårigt program innehåller ett antal förbättringar, som enligt kom­
missionens uppfattning skulle förbättra ElC-nätverkets resultat och öka dess effekt. Där 
framförs också skälen till att rapportens mer långtgående förslag inte anses vara mer 
kostnadseffektiva. 
Se memorandum för kommissionens förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för 
företagspolitik, särskilt små och medelstora företag, avsnitt IV Bl 
Se AA-rapporten, kapitel II. 
Rapport om informations- och samarbetsnätens framtida verksamhet, KOM (95) 435 slutlig av 
5.12.1995 
Se AA-rapporten, kapitel II. 
B. Marknadsföring 
Kommissionen instämmer i rapportens bedömning att marknadsföringen inom ramen för 
kommissionens företagspolitik har varit ganska bristfällig. Detta beror huvudsakligen på 
de begränsade resurser som har tilldelats denna viktiga verksamhet. I rapporten medges 
visserligen att förbättringar har skett mellan 1993 och 1995,18 men det är uppenbart att 
mer måste göras för att exempelvis förbättra ElC-nätverkets genomslagskraft i 
näringslivet. I detta avseende är gemenskapen varken starkare eller svagare än de andra 
samarbetsparterna i nätverket, och en diskussion på det informella rådsmötet (industri) i 
Biarritz den 10 mars 1995 visade att det behövs åtgärder på såväl medlemsstats- som 
unionsnivå.19 Förslaget till ett tredje flerårigt program lägger stor vikt vid ökad 
marknadsföring, med förhoppningen om att detta - i kombination med kommissionens 
decentraliserade strategi under de två senaste åren - ska bära frukt.20 
Kapitel III: Förbättra nätvciket för sökande efter partnciföretag 
Rapporten framhåller förtjänsterna med nätverken för sökande efter partnerföretag (BC-
NET och BRE). Den erkänner deras funktion som offentlig tjänst och framhåller samtidigt 
deras unika ställning eftersom det än så länge inte finns några andra liknande nätverk som 
omfattar hela Europa. Deras utformning är god eftersom de bidrar till förverkligandet av 
ett samarbete över gränserna och därmed till utvecklingen av den inre marknaden. De 
innebär låga driftskostnader för gemenskapen och har en god geografisk täckning.21 
Även om dessa nätverk i sin helhet bedöms positivt kan effekten tyckas tämligen 
obetydlig.22 Men de nuvarande användartalen är mer tillfredsställande än en första 
bedömning ger vid handen. Som rapporten också påpekar, har endast en liten procentandel 
av de små och medelstora företagen ambitionen att växa och slå sig in på den internatio­
nella marknaden och alla väljer heller inte samarbete över gränserna för att uppnå dessa 
mål. Man bör därför inte underskatta de nuvarande användartalen.23 
Detta betyder emellertid inte att det inte skulle behövas en hel del förbättringar för att få 
en större genomslagskraft.24 I själva verket finns dessa förbättringar med i förslagen till 
det tredje fleråriga programmet. De kommer också att förbättra nätverkens kostnads­
effektivitet, vilken rapporten bedömer som god. 
20 Se AA-rapporten, kapitel II. 
Se även det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn (s. 19 
och 20) där en stimulerad efterfrågan av företagsljänstcr anses vara ett område där samordnade 
åtgärder bör vidtas. 
Se AA-rapporten, kapitel II. 
Se AA-rapporten, kapitel III. 
Se AA-rapporten, kapitel III. 
Kör närvarande ägnar sig endast ca. 460 000 företag åt gränsöverskridandc verksamhet i någon 
större omfattning Mot bakgrund av detta kan målet att engagera runt en miljon företag i sådan 
verksamhet tyckas vara väl ambitiöst. 
Se AA-rapporten, kapitel III. 
Kapitel IV: Fortsätta utvecklingen av instrument som möjliggör direkt kontakt mellan 
företagare och som syftar till att främja underleverantöreförbindelser över nationsgränserna 
A. Partnerskapsprogrammen (Europartnerskap och Interprise) 
Rapporten konstaterar att utformningen av Europartnerskap och Interprise är sund och att 
de uppnådda resultaten är goda, särskilt med tanke på de avsevärda utväxlings- och 
synergieffekterna.25 
Kommissionen är enig om att det fortfarande finns en del problem att lösa vad gäller 
genomförande och uppföljning. Förslaget till ett tredje flerårigt program innehåller därför 
en rad förbättringar, t.ex. stöd före och efter projektet till de utvalda företagen. 
B. Legotillverkning 
AA-rapporten konstaterar att de olika åtgärderna för legotillverkningen är kostnads­
effektiva och väl utformade, samtidigt som kunden i allmänhet är mycket nöjd med deras 
kvalitet. 
Vad gäller de särskilda pilotprojekten instämmer inte kommissionen i bedömningen av 
de åtgärder som syftar till att stimulera till samarbete mellan stora och små företag. 
Framför allt tycks rapporten ha underskattat effekten av pilotprogrammet för konsument­
elektronik och det hitintills framgångsrika försöket att organisera mässor för uppköpare. 
Båda dessa åtgärder har särskilt utformats för att åtgärda brister i den europeiska 
legotillverkningen.26 I det tredje fleråriga programmet föreslår kommissionen att man 
också i fortsättningen inriktar sig på de åtgärder som har en hög strategisk effekt, 
samtidigt som man ska verka för att de genomförs bättre. 
Kapitel V: Säkerställa beaktande av de små och medelstora företagens intressen inom 
ramen för gemenskapens olika insatser och handlingsprogram 
AA-rapporten inser de svårigheter som är förenade med att genomföra detta mål och anser 
att kommissionen har valt en bra strategi för det här området: de olika åtgärderna har en 
avsevärd utväxlingspotential, skapar synergieffekter och inriktar sig på prioriterade mål.27 
AA-rapporten betonar framför allt de olika enheternas samråd och generaldirektorat 
XXIII:s samordnande insatser. Detta är naturligtvis positivt. I stora drag instämmer 
kommissionen också i rapportens rekommendationer att samordningen inom kommis­
sionen behöver stärkas. 
Att rapporten om samordning får ett så dåligt betyg beror, enligt kommissionen, på ett 
missförstånd som grundar sig i rapportens titel. Framtida rapporter kommer att lägga 
större vikt vid den utveckling som har ägt rum, men de kommer fortfarande att gälla 
Se AA-rapporten, kapitel IV. 
Se AA-rapporten, kapitel IV. 
Se AA-rapporten, kapitel V. 
kommissionens arbete som helhet och inte bara generaldirektorat XXIILs samordnings­
insatser. Frågan om rapportens titel diskuterades redan när det andra fleråriga programmet 
utformades och övervägdes också när artikel 5 i det nya fleråriga programmet skulle 
formuleras. I AA-rapporten har man inte tillräckligt uppmärksammat det faktum att det 
integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn har lett till 
betydande framsteg just vad gäller samordning. 
AA-rapporten framhåller vikten av en harmoniserad definition av små och medelstora 
företag och nämner särskilt de framsteg som generaldirektorat XXIII har gjort på detta 
område. Rapportens positiva ord välkomnas av kommissionen. 
Kapitel VI: Stimulera små och medelstora företag att anpassa sig till strukturella 
förändringar och till förändringar som framkallas av den inre marknaden 
I detta kapitel utvärderas en rad pilotprojekt som kommissionen har initierat. Rapporten 
uttrycker starkt stöd för tillvägagångssättet att prova sig fram med pilotprojekt, förutsatt 
att det finns tillräckligt med resurser och att medel kan uppbringas för att sprida projekt­
resultaten.28 
Även om endast ett fåtal av pilotprojekten har nått en avgörande fas,29 har de flesta av 
dem bedömts vara väl utformade och tillfredsställande genomförda och därigenom har 
grunden lagts för att man ska kunna få användbara och praktiska resultat. Däremot finns 
det vissa frågetecken vad gäller generaldirektorat XXIILs problem med mänskliga 
resurser. 
I enlighet med rapportens rekommendationer avser kommissionen att fortsätta med 
tillvägagångssättet att "prova sig fram" genom att starta nya pilotprojekt även under det 
tredje fleråriga programmet. Kommissionen delar rapportens ståndpunkt att detta är ett bra 
och välgrundat sätt att utvärdera nya idéer utan att behöva investera några stora summor.30 
Liksom tidigare kommer nya pilotprojekt att planeras i nära samarbete med europeiska 
organisationer för små och medelstora företag så att man kan göra en klar identifiering 
av marknadens behov (utifrån en lokalt baserad strategi). Kommissionen avser även att 
samråda med medlemsstaterna och offentliggöra uppmaningar till förslagsgivning i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT) för att nå ut i hela Europeiska 
unionen. Varje pilotprojekt kommer dessutom att utvärderas av en extern konsult sedan 
det har slutförts. För Euromanagement-pilotprojekten avser kommissionen att stödja ett 
nära samarbete mellan den europeiska projektsamordnaren (som är utvald av 
Se AA-rapporten, kapitel VI. 
AA-rapporten ifrågasätter kostnadseffektiviteten för ett av dessa pilotprojekt, som har till syfte att 
låta lärlingar från perifcra områden inom gemenskapen genomgå en treårig utbildning i Förbunds­
republiken Tyskland där undervisning varvas med praktik. I den särskilda utvärdering av detta 
projekt som kommissionen hade begärt har man kommit till liknande slutsatser och gör ett antal 
vikliga förslag som bor övervägas innan ylierligare åtgärder vidtas inom detta område. Detta 
pilotprojekt som initierades under generaldirektorat XXIII:s första tid bör därför anses som 
värdefullt. 
Se AA-rapporten, kapitel VI. 
kommissionen) och de nationella samordnarna (som utnämns av medlemsstaterna och 
kommissionen) för att pilotprojektet ska ge bästa möjliga resultat och så mycket valuta 
för pengarna som möjligt. 
Kapitel VII: Främja bättre ekonomiska Förutsättningar för företagen 
AA-rapporten konstaterar att de olika åtgärder som kommissionen har genomfört inom 
detta område är väl utformade och tillfredsställande genomförda, med god kvalitativ och 
kvantitativ effekt och utmärkt kostnadseffektivitet. 
Samtidigt framkommer en viss oro över att kommissionen har försökt göra för mycket på 
en gång, vilket kan förklaras med att rapporten också har utvärderat projekt som 
fortfarande är i ett inledningsskede (t.ex. factoring och äganderättsförbehåll). Det ger en 
felaktig bild av att det pågår alltför många projekt samtidigt, medan ett flertal av 
projekten fortfarande befinner sig i ett mycket tidigt skede. Å andra sidan är det sant att 
önskemålen om samråd mellan olika enheter bidrar till arbetsbelastningen för berörda 
avdelningar, att det begränsade antalet ansvariga tjänstemän är överhopade med en mängd 
förfrågningar och att generaldirektorat XXIILs mänskliga resurser även här ansträngs till 
det yttersta. Åtgärderna genomförs dock till stor del av gemenskapens aktörer. Här, 
liksom på andra områden, fungerar kommissionen i första hand som en katalysator. 
Rapportens anmärkningar beträffande brister i utformningen av pilotprojektet för 
startkapital (dvs. att vissa fonder är alltför små för att kunna återbetala driftskostnaderna) 
påkallar följande svar: 
Det var nödvändigt att alla fonder var nya för att säkerställa att gemenskapens 
stöd inte också användes till annat än startkapital. Nya fonder är per definition 
små. 
De flesta fonder kan förutse en ökning av sin kapitalbas och har i själva verket 
ökat sitt kapital med 40% sedan pilotprojektet startade. 
Det är ännu för tidigt att avgöra om de kommer att kunna återbetala gemen­
skapens förskott för driftskostnaderna, särskilt med tanke på att de flesta fonder 
har upp till fem års frist innan de måste återbetala förskottet. 
Vad gäller rapportens förslag till nya åtgärder kan följande kommentarer vara relevanta: 
Att upprätta rundabordssamtal för alla aktörer som bidrar till finansieringen av 
små och medelstora företag skulle innebära en alltför stor arbetsbelastning på 
kommissionens begränsade mänskliga resurser. Generaldirektorat XXIII har 
emellertid mycket goda relationer till de flesta av dessa aktörer. 
Förslaget att inrätta en kommitté för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna 
och bl.a. undersöka beskattningsåtgärder har redan genomförts i och med 
inrättandet av en verkställande kommitté för samordnade åtgärder vad gäller stöd 
till små och medelstora företag. För närvarande överväger denna verkställande 
kommitté att bilda särskilda arbetsgrupper för att följa upp resultaten från 
Madridmötet om stöd under företagens etableringsfas. 
Kapitel VIII: Främja en bättre överblick över den ekonomiska utvecklingen i 
Företagssektorn som ett led i processen att genomföra den inre maifcnaden 
Generaldirektorat XXIILs verksamhet inom detta område får på det hela taget en positiv 
bedömning, men det finns också en del kritiska anmärkningar. 
Kvaliteten på den statistik som tillhandahålls från nationella statistiska institut och 
Eurostat. 
Statistiken för arbetsprogrammet omfattar även kooperativ, ömsesidiga bolag, 
föreningar och stiftelser, och denna prioritering ifrågasätts av rapporten. 
Sammansättningen av det nätverk som ansvarar för Europeiska observations­
organet för små och medelstora företag. 
Den handlingslinje som tillämpas för att sprida publikationer beträffande 
gemenskapens företagspolitik, framför allt på medlemsstatsnivå. 
En del av dessa frågor ligger utanför kommissionens ansvarsområde (insamling av 
statistik, spridning av publikationer i medlemsstaterna). Kommissionen avser emellertid 
att använda sina goda kontakter med Eurostat och Publikationsbyrån för att se om 
ytterligare förbättringar kan göras. 
Vad gäller prioriteringen av statistiken om kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och 
stiftelser motsägs rapportens betänkligheter av kommentaren att statistiken fyller ett 
uppenbart tomrum eftersom det inte finns några jämförbara publikationer på europeisk 
nivå.31 Enligt rapporten är den ett effektivt redskap för beslutsfattare som arbetar med 
företagspolitik på nationell och europeisk nivå då de ska utforma lämpliga företags­
politiska åtgärder. 
När det gäller sammansättningen av det nätverk som är ansvarigt för Europeiska observa­
tionsorganet för små och medelstora företag är kommissionen av den åsikten att man 
också i fortsättningen ska använda sig av ett oberoende nätverk med ett starkt inslag av 
forskning. Det är viktigt, både för att säkerställa en objektiv tolkning av tillgängliga data 
och skapa ett effektivt samarbete inom nätverket. Däremot bör samarbete mellan 
Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag och andra organisationer 
stimuleras. I det tredje fleråriga programmet föreslås till exempel att man bör undersöka 
möjligheten att utveckla en samling nyckelindikatorer för små och medelstora företag 
utifrån redan gjorda undersökningar. 
Se AA-rapporten, kapitel VIII. 
Slutligen instämmer kommissionen i att spridningen av publikationer om gemenskapens 
företagspolitik skulle kunna förbättras genom att man i större utsträckning utnyttjar ny 
informationsteknologi. Förslaget till ett tredje flerårigt program innehåller ett flertal olika 
initiativ i den riktningen, som skulle kunna förbättra den praktiska användningen betydligt 
och dessutom säkerställa att kommissionens publikationer om företagspolitik når en 
störrre publik. 
SLUTSATSER 
I enlighet med rådets begäran32 har kommissionen utvärderat Arthur Andersen-rapporten 
om genomförandet av det andra tvååriga programmet för företagspolitik, särskilt små och 
medelstora företag (1993-1996). 
Det här meddelandet ger en kort sammanfattning av kommissionens yttranden om denna 
rapport. 
Kommissionen välkomnar rapportens i stort sett positiva bedömning och kommer att 
överväga utvärderingsrapportens värdefulla kommentarer vid utformningen av den 
framtida politiken för företag, särskilt små och medelstora företag, och framför allt när 
det gäller förslagen till ett tredje flerårigt program (1997 2000). 
Artikel 5 i rådets beslut 93/379/KHG av 14.6.1993 om ett flerårigt program för gemenskapens 
åtgärder för att förstarka insatserna på prioriterade områden och för att säkerställa att 
företagspolitiken i gemenskapen fullföljs och förstärks, särskilt när det gäller små och medelstora 
företag, EGT nr L 161 av 2.7.1993, s. 68. 
11 
1 
] 
J 
I 
I 
] 
I 
1 
] 
i 
Ï 
1 
1 Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag 
Administrativ sammanfattning 
Arthur Andersen & Co. - Business Consulting Services 
31 januari 1996 
AL 
A ARTHUR 
ANDERSEN 
31 januari 1996 Arthur Andersen L Co 
Specialty Consulting Service? 
Herr H. von Moltke 
Generaldirektör Avenue des Arts 
Europakommissionen B-HMO Bruxelles 
,_ , ,. , . xy^r.r 'fV,l 02 "ill) 417^ 
Generaldirektorat XXIII Klx o: -A 3 os b2 
Rue d'Arlon 80 
B-1049 Bryssel 
Bäste herr Moltke. 
Det är ett nöje för oss att för er få lägga fram vår administrativa sammanfatming, avseende 
vår utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag. 
Den administrativa sammanfattningen är uppgjord i enlighet med Artikel 5 i det rådsbeslut 
av den 14 juni 1993, som begärde en extern utvärdering av det fleråriga programmet för att 
stödja små och medelstora företag. Vi har slutfört vår administrativa sammanfattning i 
enlighet med specifikationerna i anbud nr. 94/S 81-40 358, och vårt förslag avseende 
professionella tjänster av den 7 juni 1995. 
Vi vill tacka er och generaldirektorat XXIII för att ha erbjudits denna möjlighet att 
genomföra denna utvärdering. 
Med vänlig hälsning, 
ARTHUR ANDERSEN & CO 
Business Consulting Services 
q:\eec\dgxxiii\exec-sum\ sweden\letter.doc(vfb) 
TVÄ 4.18 t>7h IM 
RCB 3!N 48h 
Société Coopérative 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 
KAPITEL I : Förbättring av företagens administrativa och juridiska miljöer, inklusive området 
indirekt beskattning 
KAPITEL II : Förbättrad tillgänglighet till gemenskapsinformation för företag 
KAPITEL III : Förbättring av nätverket för sökande efter samarbetspartner 
KAPITEL IV : Fortsatt utveckling av instrument som tillåter direkt kontakt mellan företagare, 
och som syftar till att befrämja användning av underleverantörer transnationeilt 
KAPITEL V : Säkerställande av hänsynstagande till de små och medelstora företagens intressen 
i gemenskapens olika initiativ och politiker 
KAPITEL VI : Uppmuntra små och medelstora företag att anpassa sig till strukturella 
förändringar och till förändringar förorsakade av den inre marknaden 
Främjande av ett bättre ekonomiskt klimat för företag 
Befrämjande av en bättre uppföljning av företags ekonomiska utveckling KAPITEL VII : 
KAPITEL VIII 
SLUTSATSER 
REKOMMENDATIONER 5 
9 
16 
20 
24 
28 
31 
36 
40 
42 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
/i h 
1 
1 
I 
1 
I 
I INLEDNING 
De små och medelstora företagen är mycket viktiga för den europeiska ekonomin. Dessa företag 
utgör omkring 99.8% av alla företag, och svarar för 63% av företagens totala omsättning inom den Europeiska 
Unionen. Det finns mer än 15 miljoner små och medelstora företag i Europa, vilka svarar för omkring 65,6% av 
det totala antalet arbetstillfällen i Europa1. De spelar dessutom en avgörande roll för en harmonisk lokal och 
regional utveckling, och utgör en drivkraft bakom en effektiv anpassning till strukturella förändringar och 
innovationer. 
Den vikt som tillskrivs de små och medelstora företagen överförs även på de olika nationella och europeiska 
politiker som föreligger idag. Den politiska viljan att tillskapa en gemenskapsföretagspolitik, till förmån för de 
små och medelstora företagen, är fortsatt kraftig. De små och medelstora företagen kan lämna oumbärliga bidrag 
till uppfyllandet av de målsättningar, som ställdes upp i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, 
och i det integrerade programmet till förmån för små och medelstora företag. Den rapport om "Små och 
medelstora företag: En dynamisk källa för arbetstillfällen, tillväxt och konkurrenskraft i den Europeiska Unionen", 
som kommissionen nyligen överlämnade till toppmötet i Madrid, understryker den särskilda betydelse och roll 
som de små och medelstora företagen spelar i gemenskapen. 
Företagspolitik har varit viktig historiskt sett. Den byggde traditionellt på artikel 235 i Romfördraget. Fördraget 
om den Europeiska Unionen ställde upp ett nytt ramverk, inom vilket företagspolitiken måste hanteras: 
• Artikel 130 avhandlar näringslivets konkurrenskraft: gemenskapen och medlemsstaterna skall vidtaga 
åtgärder som syftar till att "uppmuntra till ett klimat som är fördelaktig för initiativkraft och för utvecklandet 
av företag runt om i gemenskapen, i synnerhet små och medelstora företag". Artikeln anför dessutom att "ett 
klimat som är fördelaktigt för ett samarbete mellan företag" och en "bättre exploatering av 
näringslivspotentialen i olika politiker för innovation, forskning och teknologisk utveckling" skall främjas. 
• Artikel 130 f. 2) talar om uppmuntrandet av "små och medelstora företag" "i deras forskningsaktiviteter och 
tekniska utvecklingsaktiviteter av hög kvalitet". 
• Avdelning XIV i fördraget berör de små och medelstora företagen direkt. 1 denna del av fördraget avhandlas 
målsättningen ekonomisk och social sammanhållning, för att främja en harmonisk utveckling runt om i 
unionen, och för att reducera olikheterna mellan de olika utvecklingsnivåerna inom de olika regionerna, och 
efterblivenheten i de minst gynnade regionerna, inklusive landsbygdsområden. 
• Artikel 118 a., avseende införandet genom ett direktiv av minimiskyldigheter för skyddande av arbetares 
hälsa och säkerhet, anger att dessa skyldigheter inte skall hämma tillskapandet och utvecklandet av små och 
medelstora företag. 
Trots områdets stora vikt har en följdriktig företagspolitik på gemenskapsnivån institutionaliserats först nyligen. 
Ett generaldirektorat med ansvar för företagspolitik inom kommissionen (generaldirektorat XXIII) tillskapades 
1989. Generaldirektorat XXIII tog över åtgärdsprogrammet från arbetsgruppen för små och medelstora företag. 
Generaldirektorat XXIII ansvarar för realiserandet av det fleråriga programmet, inom vilket ett ramverk fastställs 
och de olika målsättningarna definieras. Rådsbeslutet av den 28 juli 1989 antog det första fleråriga programmet 
för förbättring av affärsklimatet och befrämjandet av utvecklingen av företag, och i synnerhet små och medelstora 
företag . 
Rådsbeslut 93/379/EEC av den 14 juni 1993 beslöt att tillskapa en nytt "flerårigt program, med 
gemenskapsåtgärder för intensifiering av de prioriterade områdena, och tor att säkerställa kontinuitet och 
konsolidering av företagspolitiken, i synnerhet för små och medelstora företag, inom gemenskapen". Detta det 
andra fleråriga programmet antogs för en period fram till den 31 december 1996. 
Samma rådsbeslut av den 14 juni 1993 föreskriver (Artikel 5) att en utvärdering av realiserandet av detta beslut 
skall göras av en extern utvärderare. En rapport skall, tillsammans med eventuella förslag och kommentarer från 
Företag i Europa, tredje rapporten. 1994. sid. 42 
Detta program har utvärderats i en första utvärderingsrapport (SKC (92) 1999), vilken kommissionen förelade Europarådet den 11 
november 11 1992. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
/T 
kommissionen, föreläggas Europaparlamentet, Rådet och den ekonomiska och sociala kommittén före utgången av 
mars månad 1996. Detta är föremålet för vår rapport. 
Det uppdrag generaldirektorat XXIII fick genom ovanstående rådsbeslut har två huvudprioriteringar vilka, som 
framgår nedan, är tillväxt och internationalisering. Detta uppdrag omfattar nio huvudmålsättningar. För att 
uppfylla dessa målsättningar har generaldirektorat XXIII initierat ett antal åtgärder, för att svara upp mot 
marknadens och de små och medelstora företagens behov. 
Art. 5 i rådsbeslutet av den 14 juni 1993 
Kommissionen skall lägga fram en exti-rn utvärderingsrapport avsevnde realiseringen av detta 
vilken skall inkludera en 
kostnadseffektivitetsutvärdering, samt 
eventuella förslag man anser vara 
nödvändiga i ljuset av utvärderingen 
Beslut Ett program inkluderande de målsättningar som omnämns i Artikel 2 
Det fleråriga programmet 
internationalisering 
VAR UTVÄRDERING 
VAKA REKOMMENDATIONER Uppdrag 
: Mälsättninga 
Det ingick inte i utvärderarens uppgift att bedöma rättmätigheten hos vare sig uppdragets eller det fleråriga 
programmets målsättningar. I stället inriktade sig utvärderingen på de olika åtgärdemas natur, och på deras 
effektivitet vad gäller att uppfylla de målsättningar som lades fram i ovanstående rådsbeslut. Föreliggande rapport 
beskriver i vilken utsträckning de olika målsättningarna, och deras bakomliggande aspekter, har uppfyllts, samt de 
framsteg som gjorts med avseende på de enskilda åtgärderna. Ett dynamiskt perspektiv intogs dessutom, för att 
utvärdera de framsteg som gjorts under det aktuella fleråriga programmet. Det bör beaktas att det aktuella fleråriga 
programmet inte har avslutats, utan löper vidare till och med december 1996. 
Det har heller inte varit vårt syfte att göra en utvärdering av de personella resurser som avsatts för det fleråriga 
programmet och generaldirektorat XXIII. 
Dokumentet innefattar därutöver en kostnadseffektivitetsbedömning, samt förslag till förbättring av de olika 
åtgärderna. De bedömningar som gjorts av de olika målsättningarna, åtgärderna och kriterierna är avsedda att 
framföra en otvetydig åsikt och att tjäna som underlag för diskussioner. 
De resurser som avsatts för det fleråriga programmet 1993-1996 uppgår till 112,2 miljoner ECU totalt sett. Vår 
utvärdering av de olika åtgärder gjordes mot bakgrund av de tilldelade resurserna. 
Framställningen nedan redovisar filosofin bakom den utvärderingsmetodik som tillämpades: 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
fC 
1 
] 
) 
1 
I 
i 
I 
I 
1 
1 
I Sammanhang 
Det fleråriga programmet via generaldirektorat 
XXIII 
- Begränsade personella resurser -
- Begränsad budget 
Invecklat men rikligt klimat 
- Andra generaldirektorat 
- Representerande organisationer 
- Medlemsstatsorganisationer (nationella, 
federala, regionala, lokala,...) 
Bred population ( > 15 miljoner små och 
medelstora företag) Målsättningar 
9 breda & ambitiösa målsättningar 
Å ena sidan tilldelades det fleråriga programmet begränsade resurser i form av personal och budgetmedel. 
Samtidigt konfronterades man med en komplex och diversifierad miljö: många organisationer och organ på lokal, 
nationell eller internationell nivå har ett liknande täckningsområde genom att, direkt eller indirekt, arbeta med 
samma målsättningar som generaldirektorat XXIII, och kan därför bidraga till uppfyllandet av dessa 
målsättningar. Detta gör det möjligt för generaldirektorat XXIII att använda sig av förstärkningsmekanismer och 
att identifiera de situationer i vilka det är nödvändigt för direktoratet att ingripa, och tillför värde genom att ta itu 
med ett marknadsmisslyckande. Detta kan kallas för en "positiv subsidiaritet". 
Å andra sidan är målsättningarna för det fleråriga programmet breda och ytterst ambitiösa. 
De avgörande framgångsfaktorer, som måste tas i betraktande vid tillskapandet och realiserandet av varje åtgärd, 
kan sammanfattas i form av nedanstående trestegsprocess, som understryker den huvudprioritering som skall ges 
klimatet: 
- Har klimatet observerats och analyserats innan en åtgärd sätts igång? 
- Vilka lärdomar kan dras av erfarenheter? 
- Har de föreliggande förstärkningsmekanismema identifierats och utnyttjats vid realiserandet av åtgärderna? 
Pilotprojekt kan också användas för att väcka de små och medelstora företagens uppmärksamhet, eller för att styra 
in dem mot ett visst område inom vilket ett marknadsmisstag har identifierats. Dessa projekt är avsedda att vara 
tillfälliga. Inledningsvis tas initiativet av generaldirektorat XXIII; längre fram förs ansvaret över på marknaden. 
Pilotprojekt förser dessutom i allmänhet generaldirektorat XXIII med värdefull information om miljön, på basis av 
vilken korrigerande åtgärder eller nya initiativ kan genomföras. 
Den metodik som använts för att utvärdera de olika åtgärderna inom det fleråriga programmet baserades i 
huvudsak på: 
• Analys av tillgänglig dokumentation; 
• Intervjuer med de personer som var mest involverade i de olika åtgärderna (tjänstemän vid kommissionen, 
representanter för olika (nationella) enheter, oberoende experter); 
• Enkäter som skickats ut till olika enheter; 
• Användning av Andersen InterAct Process. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företa» - DG XXIII 
-4 
De enskilda åtgärderna har utvärderats i enlighet med fyra huvudkriterier: 
• Uppfattningen av åtgärden: i vilken utsträckning motsvarar åtgärden de målsättningar som ställdes upp i 
rådsbeslutet av den 14 juni 1993?; 
• Realiserandet av åtgärden: vilka starka respektive svaga sidor kan identifieras i realiserandet av åtgärden 
(användning av rätt metoder, riktig definiering av målpopulationen)?; 
• Åtgärdens kvantitativa och kvalitativa inverkan: vilken är åtgärdens verkliga inverkan på klimatet, och 
framför allt på små och medelstora företag som eftersträvar tillväxt och internationalisering?; 
• Den kostnadseffektivitet som möjliggör en jämförelse mellan de resultat åtgärden lett till och de direkta 
kostnader den medfört . 
De olika åtgärderna har hänförts till någon av de olika faserna i deras "livscykel": pilotprojekt, uppstartfas, 
utvecklingsfas och mogen fas. Dessa olika faser kan karakteriseras på följande sätt: 
• Pilotprojekt: Generaldirektorat XXIIIs engagemang i den specifika åtgärden är tillfälligt. Målsättningen är att 
initiera och testa en idé på marknaden, vilken sedan själv ibland tar över ansvaret; 
• Uppstartfas: Den specifika åtgärden har initierats nyligen, och alla aspekter har ännu inte realiserats eller 
omfattats, varför inverkan ännu är begränsad, eller också är det för tidigt att utvärdera den; 
• Utvecklingsfas: Den specifika åtgärden har realiserats. Dess inverkan växer, men har ännu inte uppnått sin 
fulla potential; 
• Mogen fas: Åtgärden är till fullo realiserad och dess fulla inverkan kan bedömas. 
Den värdering som åsätts totalprestanda för varje åtgärd räknades fram genom viktning av de olika föreliggande 
utvärderingskriterierna under åtgärdens livscykel. Pilotprojekt och åtgärder under en uppstartfas fick en högre 
vikt, med avseende på deras skapande och realiserande, under det att tyngdpunkten för mogna projekt ligger vid 
deras kvantitativa och kvalitativa inverkan. 
En totalvärdering åsätts slutligen varje kriterium, åtgärd och målsättning, med tillämpning av ovan beskrivna 
viktningsfaktorer. Värderingarna på den tillämpade utvärderingsskalan gick från "Dålig", "Nöjaktig" och "God" 
till "Överträffande", De olika bedömningarna har följande innebörder: 
• Dålig: Uppvisade prestanda ger anledning till allvarlig oro och förbehåll; 
• Nöjaktig: Uppvisade prestanda är acceptabla, även om det föreligger gott om utrymme för förbättringar; 
• God: Uppvisade prestanda betraktas såsom goda, och utvärderaren behöver inte lägga fram betydande 
förbättringsförslag för de olika kriterierna; 
• Överträffande: Uppvisade prestanda överträffar väsentligt förväntningarna, och kan vara ett tecken på en hög 
framtida potential. 
En omfattande utvärdering av de olika åtgärderna har presenterats i en längre rapport. Föreliggande administrativa 
sammanfattning har givits en annan inriktning, i så måtto att den utvärderar i vilken utsträckning det fleråriga 
programmets målsättningar har uppfyllts av de olika åtgärderna. 
I vissa fall svarar åtgärder upp mot mer än en målsättning. Även om dessa åtgärder presenteras under en viss 
målsättning, så har åtgärdemas effekter med avseende på de andra målsättningarna tagits med vid bedömningarna 
för dessa. 
Föreliggande administrativa sammanfattning är avsedd att vara allsidig och självständig. 
"Direkta kostnader" avser de ekonomiska resurser som tilldelats åtgärder inom ramen för detflcräriga programmet. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
n 
1 
1 
1 
] 
I 
I 
I 
I 
I 
I 
I - 5 -
KAPITEL I : FÖRBÄTTRING AV FÖRETAGENS ADMINISTRATIVA OCH JURIDISKA MILJÖER, 
INKLUSIVE OMRÅDET INDIREKT BESKATTNING 
"Särskilt ytterligare arbete med avseende på administrativa förenklingar och befrämjande av 
uppföljningsåtgärder inom medlemsländerna; bedömning av den inverkan gemenskapslagstiftningen har, 
konsolidering av gemenskapslagstiftningen, särskilda granskningar av sådana aspekter som överlåtelse och 
skapande av företag: regelbunden och omsorgsfull konsultering av organisationer som representerar små och 
medelstora foretag ~* 
Vad utvärderingsstudien beträffar har Arthur Andersen ansett målsättningen vara att förbättra den befintliga 
administrativa och juridiska miljön på Europanivån . 
ÅTGÄRDER 
• De små och medelstora företagens juridiska och administrativa klimat - administrativ förenkling -
bedömning av inverkan på verksamheten 
• Rekommendation av den 7 december 1994 avseende överlåtelse av små och medelstora företag 
• Transnationell tillgång till domstolar och medling 
UTVÄRDERING 
Uppfattning 
"Juridisk och administrativ förenkling" innebär en strävan efter förbättring av det administrativa och juridiska 
klimatet - inklusive området direkt beskattning - på kommissionsnivån generellt sett. Detta innefattar en 
bedömning av den inverkan den föreslagna lagstiftningen kan komma att få. Rekommendationen om överlåtelse 
av små och medelstora företag8 tar itu med problemen hos företag som misslyckas (och därav följande förlorade 
arbetstillfällen), på grund av problem med avseende på deras Överlåtelse. Transnationell tillgång till domstolar och 
medling tar itu mecl de problem små och medelstora företag ställs inför när de vänder sig till domstolar, och 
undersöker möjligheterna till alternativa avgöranden vid tvister. 
Konsulterandet av de organisationer som representerar de små och medelstora företagen äger huvudsakligen rum i 
anknytning till utvecklandet av rekommendationerna, samt vid "juridisk och administrativ förenkling"; dess 
utvärdering sammanfattas därför i samband med utvärderingen av ovannämnda åtgärder. 
De två första åtgärderna utgör lagstiftningsåtgärder: de kombinerar en mycket omfattande inverkan (hela 
populationen av små och medelstora företag) med en begränsad kostnad (huvudsakligen personalkostnader inom 
generaldirektorat XXIII). Särskilt "juridisk och administrativ förenkling" har en enorm förstärkningspotential: 
åtgärden är inriktad på all gemenskapslagstiftning som kan ha någon inverkan på företagsklimatet. 
Förutom förstärkningspotentialen identifierades också synergimöjligheter: Rekommendationen om överlåtelse av 
små och medelstora företag kommer exempelvis att understödjas av det arbete som utförs av kommittén för 
förbättring och förenkling av företagsklimatet, där ett av temana skall behandla samma problem. Vad avser 
4 Den kursiverade texten refererar till bilaga 1 till det fleråriga programmet. 
5 Administrativ förenkling - eller förbättring av företags administrativa och juridiska klimat på medlemsstatsnivån - handhas 
v huvudsakligen av kommittén för förbättring och förenkling av företagsklimatet. Denna kommitté tillskapades emellertid som en följd av 
det integrerade programmet, och ingår därför inte i vår utvärderingsstudie - vi har endast nämnt den här för fullständighetens skull. 
6 I fortsättningen "juridisk och administrativ förenkling". Vad denna utvärdering beträffar syftar åtgärden på den branschöverskridande 
konsultationsprocessen avseende lagstifmingsförslag. Denna process är inte specifikt kopplad till det fleråriga programmet som sådant 
Den utgör emellertid ett nyckelelement för förbättrandet av företagens administrativa och juridiska klimat, och därmed också för att 
uppfylla det fleråriga programmets målsättningar. 
7 Indirekt beskattning innefattar moms. arvskatter och gåvosdkattcr. I artikel 6 i rekommendationen om överlåtelse av små och medelstora 
företag behandlas problemet med indirekt beskattning inom förctagsöverlåtelscområdct (arvsskatter och gåvoskatter) 
Rekommendationen av den 12 maj 1995 om betalningsperioder vid kommersiella transaktioner tar upp problemet med indirekt 
beskattning med avseende på dess effekter på företagets likviditet. 
* Vad beträffar "skapandet av företag" så var detta ämne temat för det första mötet med kommittén för förbättring och förenkling av 
företagsklimatet (Pari.smötet), som utgör en del av det integrerade programmet; detta ämne omfattas därför inte av utvärderingsstudien. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
M 
6 -
tillgång över gränserna till domstolar och medling bedriver generaldirektorat XXIII ett nära samarbete med andra 
generaldirektorat. 
Bilagetexten nämner även "konsolidering av gemenskapslagstiftning*'. Inom detta område vidtog generaldirektorat 
XXIII inga åtgärder. Arthur Andersen fick besked om att konsolideringen handhas av andra generaldirektorat, 
samt av generalsekretariatet. Vad beträffar denna utvärderingsstudie kan Arthur Andersen därför endast notera att 
denna del av målsättningen inte togs upp av generaldirektorat XXIII. 
Med anledning av bedömningen "god" för de olika uppfattningsåtgärderna, sedda var för sig, och med hänsyn 
tagen till utvecklings- och synergipotentialerna, blir den totala bedömningen för uppfattning för att strategin skall 
uppnå målsättningen "god". 
Realiserande 
Sedda var för sig har de olika åtgärderna realiserats antingen "väl" eller "nöjaktigt"; Med tanke på betydelsen av 
"juridisk och administrativ förenkling", som bedömdes såsom "nöjaktig", blir totalbedömningen för realiserande 
"nöjaktig". 
"Juridisk och administrativ förenkling" fick bedömningen "nöjaktig" av flera skäl: 
• tidsgränser som satts upp av andra generaldirektorat var ofta för snävt tilltagna - vilket haft en negativ 
inverkan på involverandet av de organisationer som representerar de små och medelstora företagen; 
• Generaldirektorat XXIII involveras ofta i slutskedet och inte i inledningsskedet av behandlingen av det 
förslag som läggs fram för konsultation - vilket automatiskt begränsar direktoratets möjligheter att verka för 
det; samt 
• utvärderingen av den inverkan juridiska förslag har på små och medelstora företag lämnar fortfarande 
utrymme för förbättringar; bedömningsblanketterna för inverkan på verksamheten betraktas exempelvis ofta 
som en ren formalitet, i stället för som ett verktyg som skall hjälpa till att lotsa fram en förslag. Det 
nuvarande systemet är dessutom inte särskilt sofistikerat10. 
Rekommendationen om överlåtelse av små och medelstora företag fick bedömningen "god". Generaldirektorat 
XXIII gjorde stora ansträngningar att involvera alla relevanta parter i utarbetandet; andra generaldirektorat, 
representativa organisationer (för små och medelstora företag), medlemsstater, experter,...; det fanns gott om tid 
och tillräckliga möjligheter till konsultationer och diskussioner. 
Transnationell tillgång till domstolar och medling - som visserligen idag håller en låg aktivitetsnivå - är ett annat 
bra exempel på ett nära samarbete med alla relevanta parter: generaldirektorat XXIII samarbetar nära med andra 
generaldirektorat och organisationer som är aktiva inom området. 
Uppfyllelse av målsättningen (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) 
Sedda var för sig har inverkan av de olika åtgärderna bedömts som antingen "god" eller "nöjaktig": I betraktande 
av vikten av "juridisk och administrativ förenkling" blir totalbedömningen för uppnående av målsättningen 
"nöjaktig". 
Trots att rekommendationen om överlåtelse av små och medelstora företag endast kräver att medlemsstaterna skall 
avge en framstegsrapport per den 31 december 1996 har generaldirektorat XXIII intagit ett initiativpräglat synsätt, 
för att hålla uppe rekommendationens inneboende kraft: interimsframstegsrapporter görs upp och medlemsstaterna 
uppmuntras regelbundet att följa upp rekommendationen. Dessa interimsrapporter visar att fyra medlemsstater 
redan har vidtagit åtgärder, vilket utgör ett gott tecken för framtiden . 
v Det handlar i främsta rummet om en "kollegial" åtgärd, dvs. det sätt den realiseras på, och den inverkan generaldirektorat XXIII kan 
uppnå, beror i viss mån på inmatning, medverkan och goodwill från andra berörda generaldirektorats sida. Tillkortakommanden skall 
därför inte nödvändigtvis härledas till generaldirektorat XXIII, utan kan lika väl bero på otillräckligt engagemang från ett annat 
generaldirektorats sida. 
10 Generaldirektorat XXIII har utarbetat en mer sofistikerad metod för verkansbedömning, men detta nya system har ännu inte antagits av 
kommissionen. 
" "Överlåtelse av små och medelstora företag" står även på dagordningen för Kommittén för förbättring av förenkling av företagsklimatet; 
detta kommer att erbjuda Generaldirektoriatet XXIII ännu en möjlighet att verks för rekommendationen. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
- 12 
Artikel 4-kommittén, Euro Info Centers och värdstrukturer har indikerat att nätet - med nuvarande 
resursanvändning - bör kunna uppnå en ökad kvalitets- och kvantitetsmässig inverkan inom affärsvärlden (och i 
synnerhet vad avser små och medelstora företag), Kostnadseffektiviteten kan följaktligen förbättras. Å andra sidan 
förstärker nätets nuvarande finansieringsstruktur i hög grad generaldirektorat XXIIIs resurser. Euro Info Center­
nätets kostnadseffektivitet bedöms därför som "nöjaktig". 
Andra åtgärder än Euro Info Centers har fått bedömningen, "nöjaktig", med undantag för 
marknadsföringskampanjen, för vilken kostnadseffektiviteten - speciellt vad gäller generaldirektorat XXIIIs 
mediakampanj - är alltför låg. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
;/ 
- 14-
OVERALL RATING PER MEASURE 
• 
Pro motton • 
Euro Info Centres 
Information/Publication 
Stands & Expositions 
Subsidies 
Poor Adequate Good 
Overall performance Exceed 
REKOMMENDATIONER 
Åtgärden att subventionera representerande organisationer har varit framgångsrik, eftersom den har bidragit till att 
små och medelstora företag kommit att dela på erfarenheter sinsemellan i paneuropeisk skala. Den har också gjort 
det möjligt för kommissionen att stärka sina relationer med ert brett spektrum av organisationer som representerar 
företag, och i synnerhet små och medelstora företag. Det ekonomiska stödet till representerande organisationer har 
därför varit till stor nytta, men frågan om huruvida generaldirektorat XXIII skall fortsätta att stödja dessa 
organisationer eller inte i ett längre perspektiv är berättigad. 
Det största problemet med dagens Euro Info Center-nätverk är att det inte haft en tillräcklig inverkan inom 
affärsvärlden. Huvudinriktningen för den framtida utvecklingen av nätverket bör därför vara en förstärkning av 
dess inverkan inom affärsvärlden, samt en investering i dess kvalitets- och kvantitetsmässiga utveckling. För att 
uppfylla dessa målsättningar utarbetades ett antal rekommendationer, som kommer att göra det möjligt att 
förbättra nätverks funktionerna inom den nuvarande organisationsmässiga ramen. 
Den största utmaningen - att öka inverkan inom affärsvärlden - kan bäst lösas genom åtgärder inom 
marknadsföringsområdet, utökade och bättre nätverksarrangemang med effektivare partners inom affärsvärlden, 
samt utveckling av nätverkets värdetillförande tjänster. 
Den utmaning denna kvantitets- och kvalitetsmässiga utveckling av Euro Info Center-nätverket nödvändiggör att 
ett omfattande prestandamätsystem tas fram omedelbart. Det skulle göra det möjligt för generaldirektorat XXIII 
att övervaka aktuell status för nätverket och dess centrala struktur, liksom effekten av de initiativ som tagits, och 
skulle dessutom underlätta ytterligare utveckling av nätverket. Ett sådant system skall uppfylla följande tre 
huvudmålsättningarna: 
- göra det möjligt att övervaka inverkan inom affärsvärlden, i synnerhet vad gäller små och medelstora företag; 
- göra det möjligt att följa upp den kvalitetsmässiga utvecklingen; samt 
införa ett verktyg för hantering av kostnadseffektiviteten. 
Ett omfattande prestandaövervakningssystem skulle innefatta prestandaindikatorer som går utöver dem som 
erbjuds av det nuvarande kvartalsvisa utvärderingssystemet, vilket inte är klientcentrerat. Systemet skulle 
komplettera med indikatorer avseende totalkostnaden per fråga, cykeltiden för svar på en klientförfrågan, 
klientförfrågningamas komplexitet, det förfrågande företagets typ,... och skulle förse den centrala strukturen med 
aktuellare, korrektare och mer användbar information än vad fallet är idag. Införandet av ett prestandamätsystem 
skulle inte bara göra det möjligt för den centrala strukturen att mer noga övervaka nätanvändningen, utan skulle 
också på ett framåtblickande sätt identifiera föreliggande bästa tillvägagångssätt inom nätverket. Dessa bästa 
tillvägagångssätt skulle delas över nätet, vilket skulle öka dess kvalitet och inverkan. 
De nuvarande kampanj insatserna har inte medfört en tillräcklig synlighet för Euro Info Center-nätverket inom 
affärsvärlden. För att lösa detta problem bör generaldirektorat XXIII först av allt förstärka sitt samarbete med Euro 
Info Center-nätverket, och huvudsakligen inrikta sig på företag som eftersträvar tillväxt och internationalisering. 
Den nya struktur generaldirektorat XXIII vill antaga - d.v.s. central samordning och nationell implementering i 
samarbete med Euro Info Centers tycks vara den lämpligaste. För en effektiv implementering bör 
generaldirektorat XXIII hålla Euro Info Centers med marknads- och marknadsföringssupport, eftersom deras egna 
marknads- och marknadsföringsförmåga är begränsad. 
För det andra bör de nuvarande marknadsföringsansträngningarna kompletteras med fortlöpande och cykliska 
medvetenhetsstegrande kampanjer, som uppmuntrar de små och medelstora företagen att internationalisera sig, 
och som gör dem medvetna om gemenskapens olika stödåtgärder för små och medelstora företag. Uppmärksamhet 
skall ägnas en lämplig mediamix för varje medlemsstat och/eller region, för säkerställandet av maximal inverkan. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
- 15-
Joumalister som ackrediterats av kommissionen skall också involveras, eftersom de utgör en utmärkt plattform för 
spridning av information, till en relativt låg kostnad för generaldirektorat XXIII. 
För att möjliggöra en större inverkan inom affärsvärlden bör man identifiera de effektivaste kanaler som de små 
och medelstora företagen använder sig av i sina ansträngningar att internationalisera sig. Ett aktivt samarbete med 
dessa 'mest betrodda rådgivare' bör därefter utvecklas, genom att de integreras i befintliga Euro Info Centers, eller 
genom att nya Euro Info Centers upprättas då så erfordras. 
De första-källan- och enda-källan-koncept, som för närvarande förfäktas av generaldirektorat XXIII skall, i 
kombination med on-line-tillgång till information, tillföra ytterligare värde till nätverket och med tiden öka dess 
inverkan. 
Första-källa-konceptet bekräftar formellt Euro Info Center-nätverket som kommissionens viktigaste nätverk för 
företag. Detta kommer att öka synergin mellan de olika företagspolitiknäten och därmed tillföra värde till Euro 
Info Center-nätverket. 
Enda-källa-konceptet betonar behovet av en omfattande service till de små och medelstora företagen och deras 
affärsrådgivare, på basis av det specialistkunnande som Euro Info Center-kontoren utvecklat inom olika 
gemenskapsfrågor. Konceptet kommer inte bara att medge en breddning av det expertkunnande nätverket 
erbjuder, utan kommer dessutom att fördjupa expertkunnandet inom de nuvarande specialområdena. 
Tillskapandet av en teknologisk miljö, som medger on-line-tillgång till och delande av information av intresse för 
små och medelstora företag, bör fortsättas (generaldirektorat XXIII och ett mindre antal EU-in formationskontor 
finns exempelvis nu på Internet). On-line-tillgång förbättrar inte bara informationens åtkomlighet utan dessutom 
nätverkets inverkan inom affärsvärlden. Den nya teknologins och datoriserade informationens roll och 
tillämplighet för Euro Info Center-kontoren bör undersökas skyndsamt. Fler fora med utökat innehåll och värde 
bör dessutom tillkomma. Euro Info Centers medverkan i andra informationsnätverk rekommenderas dessutom i 
hög grad. 
De hittills framlagda rekommendationerna lägger huvudvikten vid en förbättring av Euro Info Center-nätverkets 
inverkan och kvalitetsmässiga utveckling inom dess nuvarande organisationsmässiga ram. För att åstadkomma en 
dramatisk ökning av inverkan är frågan om huruvida en annan organisationsmässig ram blir nödvändig eller inte 
berättigad. Denna fråga spränger de resonemangsgränser vi hitintills ålagt oss genom att acceptera de 
grundprinciper efter vilka Euro Info Center-nätverket har byggts upp. I de tre stycken som följer kommer ett 
alternativt scenario att presenteras, vilket utmanar grundramen för hur Euro Info Center-nätverket fungerar idag. 
Samtliga de enskilda rekommendationerna ovan förblir naturligtvis gällande också i scenariot nedan, vilket skall 
betraktas som ett möjligt scenario av ett flertal olika alternativ. 
Det nuvarande nätverket ersätts av ett nytt nätverk, vilket till fullo drivs och finansieras av generaldirektorat 
XXIII. Nätverket införs på regional basis, varvid begreppet region skall tolkas såsom ett större geografiskt område 
med väsentlig ekonomisk och politisk sammanhållning. Antalet Euro Info Centers skulle begränsas väsentligen; 
deras omfattning skulle emellertid vara väsentligt större, mätt i form av kunnande och heltidsekvivalenter per 
kontor. 
Huvudmålsättningen för detta nätverk skulle vara att bli kommissionens företagspolitiknätverk (första-källa), 
organiserat i form av verkliga kompetenscentra med kunskaper om samtliga gemenskapsämnen (enda-källa). 
Nätverket skulle fungera som en stödjande och tillhandahållande plattform gentemot "(de små och medelstora) 
företagens mest betrodda affärsrådgivare". I ett första steg skulle Euro Info Centers direkta kontakter med de små 
och medelstora företagen ske via on-line-nätverk, och genom marknadsförings- och utbildningsinitiativ, som 
skulle genomföras gemensamt med de betrodda affärsrådgivarna. När de nya Euro Info Center-kontorens 
märkesidentiteter med tiden etableras, med växande och internationaliserande små och medelstora företag, som 
sina huvudbeståndsdelar kommer andra former av direkta kotakter att utvecklas. Detta scenario bör göra det 
möjligt att uppnå en mer homogen kvalitetsnivå inom nätverket, att förse de små och medelstora företagen och 
deras affärsrådgivare med en jämn och heltäckande service, med avseende på samtliga gemenskapsfrågor, samt 
med tiden öka dess inverkan dramatiskt. 
Vad de erforderliga resurserna beträffar: en sak som är säker är att omgestaltningen av nätet kommer att kräva 
investeringar. Det som ännu är oklart är huruvida driften av ett sådant nät kommer att bli väsentligt dyrare än det 
befintliga nätet. Vad gäller valuta for pengarna, och dramatiskt ökad inverkan, så bör det nya nätverket visa sig 
vara mer kostnadseffektivt och ge mer valuta för pengarna än det nuvarande. Denna fråga bör undersökas 
ytterligare. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
11, 
- 16 
KAPITEL III : FÖRBÄTTRING AV NÄTVERKET FÖR SÖKANDE EFTER SAMARBETSPARTNER 
"Kvalitetsmässig förbättring och gradvis anpassning av avgiftssystemet för det konfidentiella nätverket för 
sökande efter samarbetspartner (BC-NET), i syfte att göra nätverket självfinansierand, i mesta möjliga mån; 
kvalitetsmässig utveckling av det icke-konfidentiella nätverket för sökande efter samarbetspartner (BCCf5" 
UTVÄRDERING 
Uppfattning 
Bägge nätverken tillkom före det fleråriga programmet: BC-NET skapades 1988 och BRE 1973. Bägge 
anordnades för att hjälpa små och medelstora företag att hitta samarbetspartner på lokal, regional eller 
transnationell nivå. Även om de fungerar på olika sätt16 så finns det också flera likheter mellan de två nätverken: 
• Förmedlarna i bägge nätverken (om än i mindre utsträckning i BRE) kan erbjuda deltagande eller intresserade 
företag ytterligare tjänster, som kan röra allt ifrån analys av företagets behov av en affärspartner och till att 
assistera och råda företaget under samarbetsförhandlingarna. 
• Bägge nätverken är öppna för alla företag, oberoende av bransch och vilket slags samarbete de vill upprätta. 
• Bägge nätverken har en ypperlig geografisk täckning (hela EU, samt för BRE även större affärscentra i resten 
av världen) och är av jämförbar storlek: BC-NET har omkring 400 förmedlare och BRE 470. 
Nätverkens framgångar är beroende av det antal samarbetsprofiler som läggs in, och därför av 
"märkesmedvetenheten och igenkännandet". För att höja "märkesmedvetenheten och igenkännandet" förväntar sig 
generaldirektorat XXIII att förmedlarna skall stärka sina profiler, genom aktiv marknadsföring och genom att 
försöka uppnå synergieffekter genom samarbete med andra nätverk eller yttringar, som exempelvis 
Europartnership, Interprise, Euro Info Center.... 
I betraktande av bedömningen "god" för bägge åtgärderna vad avser uppfattning, sedda var för sig, och med 
hänsyn tagen till deras breda grupp och de potentiella synergierna med andra åtgärder vidtagna av 
generaldirektorat XXIII, blir den totala bedömningen för uppfattning, vad gäller strategin att uppnå målsättningen 
,"god". 
Realiserande 
I, betraktande av bedömningen "nöjaktig" för bägge åtgärderna vad avser realiserande, sedda var för sig, blir den 
totala realiserandebedömningen "nöjaktig". 
För att förbättra kvaliteten på BC-NET initierade generaldirektorat XXIII en kvalitetsbedömning av förmedlarna 
(med inriktning på aktiva och produktiva förmedlare), vilken resulterade i en 25 %-ig minskning av antalet 
förmedlare. De förmedlare som är kvar stöder nu företag aktivare i deras sökande efter en affärspartner, i syfte att 
öka möjligheterna till framgång. Det oaktat har man inte tagit itu ordentligt med vissa svagheter: den programvara 
som används för närvarande är inte särskilt användarvänlig, IT-infrastrukruren är föråldrad och den terminologi 
som idag används för inkodning av samarbetsprofilerna är inte tillräckligt precis. För att göra BC-NET 
självfinansierande infördes ett avgiftssystem. 
Med avseende på BRE engagerade sig generaldirektorat XXIII i en likartad kvalitetsbedömning av förmedlarna. 
Jämfört med BC-NET är detta nät enklare att använda liksom också mer informellt och flexibelt. Också när det 
gäller BRE har emellertid vissa allvarliga brister inte åtgärdats: de långa väntetiderna för översättning och 
överföring av samarbetsprofilerna för centralenhetens vidkommande, samt den otillräckliga datoriseringen av 
nätverket, (även om vissa avhjälpande steg vidtagits (VAN-nätverk och CRS). 
15 1 stället för BCC används akronynen BRE i detta dokument. 
16 BC - NET fungerar via ett korrespondentnät (organ inom den privata eller allmänna sektorn), som är förbundet via ett datanät till en 
centralenhet hos generaldirektorat XXIII i Bryssel. Korrespondenterna skickar över kodade samarbetsprofiler. för företag som söker efter 
affärspartners, till den centralenhet som styr nätverket och det tillhörande systemet. Deltagande företag kan välja antingen en 
konfidentiell partnersökning (vissa data är dolda). Också BRE arbetar över centralenheten (som finns hos generaldirektorat XXIII i 
Bryssel), som tar emot samarbetsprofiler direkt från företag som söker efter en affärspartner, eller via ett decentraliserat 
förmedlamätverk. Centralenheten svarar för översättningen av profilerna och sänder sedan över dem till förmedlarna inom begärt 
geografiskt område. Dessa förmedlare svarar för att utannonsera samarbeterprofilerna i lämpligt media på egen bekostnad. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
?4 
17-
De bägge nätverkens inverkan är beroende av deras synlighet och av att ett stort antal potentiella affärspartner 
medverkar (härav betydelsen av synergier med andra nätverk). Centralenheten svarar för viss marknadsföring för 
de båda nätverken (Stands and Expositions, Euro-lnfo Journal), men huvudansvaret i detta avseende ligger hos 
förmedlarna. Med hjälp av de halvårsvisa aktivitetsrapporter (som också används vid den årliga utvärderingen av 
huruvida deras kontrakt skall förlängas eller inte) de måste lägga fram kan generaldirektorat XXIII övervaka dessa 
ansträngningar. Rapporterna används dessutom för att uppmuntra till och övervaka synergieffekter relativt andra 
program som bedrivs av generaldirektorat XXIII som exempelvis Interprise, Europartnership,... 
Vad tillskapandet av synergieffekter beträffar så utgör omkring 10% av BC-NET- och BRE-förmedlama också en 
del av Euro Info Center-nätverket. BC-NET- och BRE-förmedlarna medverkar också i omfattande utsträckning i 
Europartnership- och Interprise-evenemang (omkring 1/3 av dessa evenemang samorganiseras med BC-NET- och 
BRE-förmedlare). Dessutom använder sig de flesta BC-NET- och BRE-förmedlare också av andra kanaler, som 
inte sponsras av gemenskapen, i sitt sökande efter affärspartner (handelsattachéer, nationella nätverk). 
Vad beträffar självfinansieringen av BC-NET uppgår de sammanlagda driftsavgifterna (exklusive personallöner) 
till omkring 500.000 ECU per år. De återtogs 1994 och 1995 (prognos) till omkring 60% genom de användar- och 
abonemmangsavgifter som förmedlarna erlagt. 
Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) 
Uppfyllandet av målsättningen består av den effektiva användningen av de bägge nätverken, av små och 
medelstora företag som eftersträvar tillväxt och internationalisering, och på nätverkens inverkan på de små och 
medelstora företagen. 
Den effektiva användningen av de båda näten kan mätas i form av det antal samarbetsprofiler som lagts in i de 
båda systemen. Vad BC-NET beträffar lades omkring 10.000 profiler in såväl 1993 som 1994. Vad BRE beträffar 
lades mer än 6.600 samarbetsprofiler in 1993, och 7.700 år 1994. Med hänsyn tagen till att endast en liten andel av 
de små och medelstora företagen är intresserade av tillväxt och internationalisering17 indikerar det antal 
samarbetsprofiler som lagts in att endast 1,1% av de små och medelstora företagen på ett effektivt sätt utnyttjade 
sig av den tjänst som erbjöds av BC-NET4 år 1994, respektive 0,8% av dem som erbjöds av BRE. 
Detta är dåliga resultat. 
Trots det skall vi ta i beaktande: 
• de översiktliga profilerna och den ytterligare nätverkseffekten, med vars hjälp man hittar partner, tack vare 
personliga kontakter mellan nätverksförmedlare; 
• andra analyser, som visar något bättre resultat än vår beräkning på basis av samarbetsprofiler5. 
Vad sammanförandena beträffar (utbyte av adresser eller upprättande av kontakter) är resultaten inte heller särskilt 
lovande. Antalet sammanföranden har minskat med 25% för BC-NET år 1994, relativt 1993 (cirka 11.000 
sammanföranden år 1993 relativt 7.700 år 1994). För BRE har antalet samarbetsprofiler som lagts in årligen 
däremot ökat med 10%, för perioden 1993-95. 
Den totala populationen små och medelstora företag i unionen uppgår till omkring 15 miljoner. I betraktande av att endast en mycket 
liten andel av de små och medelstora företagen har ambitionen att växa och internationalisera sig (endast 5-6% enligt "Samordningen av 
åtgärder för att stödja små och medelstora företag och hantverksföretag"), så innebär det antal samarbetsprofiler som lagts in (10.000) att 
endast 1,2% av det potentiella antalet klienter bland de små och medelstora företagen (900.000) på ett effektivt sätt använde sig av de 
tjänster de båda näten erbjöd. 
d.v.s. de 10.000 samarbetsprofilerna dividerat med det potentiella antalet klienter i populationen små och medelstora företag (900.000). 
Den galluppundersökning som genomfördes i april 1995 - på basis av samtliga intervjuade direktörer vid små och medelstora företag -
visade att 0.41% av alla de små och medelstora företagen använda sig av BRH och 0,7% av BC-NF-T Om man relaterar dessa siffror till 
hela den potentiella klientbascn små och medelstora företag (900.000) blir resultaten för bägge nätverken en aning bättre 
Detta bekräftades av galluppundersökningcn i april 1995. 
Skillnaden beror förmodligen på att BRE är flexiblare och att det nätet distribuerar samarbetsprofiler i en större skala. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
2 > 
18 
De dåliga resultaten kan delvis förklaras av den låga märkesigenkänning som bägge nätverken lider av, samt 
kvaliteten på sammanförandena. Den låga märkesigenkänningen, så som den framkommer i Arthur Andersens 
analyser, på basis av frågeformulär, bekräftas av den galluppundersökning som genomfördes i april 1995: endast 
10,3% av de små och medelstora företagen kände igen BRE när de påmindes därom; vad BC-NET beträffar blev 
den påminda igenkännandesiffran 13,6%. Dessutom visade analyser att branschorganisationer, handelskammare 
och finansiella institutioner utgör de första (och naturliga) rådgivarna för små och medelstora företag som söker 
affärspartner . 
Vad sammanförandenas kvalitet beträffar blir kontakterna många gånger inte fruktbringande. För bägge nätverken 
gäller att ett försök till samarbete genomfördes i omkring 25-30% av sammanföringstillfällen. BC-NET-
förmedlare uppskattade att omkring 6% av sammanförandena ledde till ett konkret samarbetsavtal. För BRE är 
motsvarande siffra 12% . 
Vad kvalitetsförbättringen beträffar har generaldirektorat XXIII åstadkommit en uppryckning av bägge 
förmedlingsnätverken, som blivit effektivare. Som nämnt ovan är bägge nätverken emellertid fortfarande föremål 
för allvarliga kvalitetsbrister, och då i synnerhet svårhanterliga kommunikationskanaler, föråldrad (eller 
otillräcklig) informationsteknologi, förseningar med översättning och översändning av samarbetsprofiler, för vaga 
terminologier (vilket medför dåliga sammanföringar av potentiella affärspartner), samt otillräckliga centrala 
marknadsföringskampanjer. 
Kostnadseffektivitet 
Den totala årsbudgeten för driften av de bägge nätverken uppgår till omkring 800.000 ECU (65% av detta belopp 
avser BC-NET och 35% avser BRE). I relation till nätverkens storlek är detta ett lågt belopp. Det låga 
'märkesigenkännandet' för bägge nätverken har också en annan innebörd, eftersom generaldirektorat XXIII inte 
har möjlighet att genomföra en central marknadsföringskampanj för att förbättra situationen. 
Med hänsyn tagen till det antal samarbetsavtal de båda nätverken leder till kan man säga att det kostar 
generaldirektorat XXIII omkring 300 ECU att få till stånd ett sam arbetsavtal när det gäller BRE. respektive 1.000 
ECU när det gäller BC-NET. Om abonnemangs- och användningsavgifterna i BC-NET tas i beaktande blir 
kostnaden för BC-NET omkring 400 ECU per samarbetsavtal. 
I betraktande av de medel som fördelas blir totalbedömningen för kostnadseffektivitet "god". 
SLUTSATS 
BC-NET och BRE har båda sina förtjänster: deras uppläggning är "god" eftersom de bidrar till förverkligandet av 
samarbete över gränserna, och därmed till den inre marknadens utveckling; de är inte dyra att driva: de är tämligen 
unika och de har god geografisk täckning. 
De båda nätverken uppfyller emellertid inte målsättningen fullt ut, på grund av en otillräcklig kvalitetsförbättring, 
i synnerhet vad gäller omodern (eller otillräcklig) informationsteknologi, förseningar vid överföring av 
samarbetsprofiler, för vaga terminologier,... I betraktande av det begränsade antal små och medelstora företag 
som eftersträvar tillväxt och internationalisering, som använde sig av bägge samarbetsnätverken, kan de endast 
anses såsom måttliga framgångar med avseende på deras kvantitetsmässiga inverkan. 
Mot bakgrund av denna situation blir totalbedömningen för bägge nätverken "nöjaktig". 
TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD 
• 
BC • NET 
BRE 
Dålig Nöjaktig God 
Totalprestanda överträffande 
REKOMMENDATIONER 
För att förbättra de bägge nätverken i ett kort tidsperspektiv rekommenderas följande: 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
L 
Införande av bättre och mer användarvänliga informationsteknologi för såväl BC-NET som BRE; 
Införande av bättre terminologier för inkodning av samarbetsprofilerna för BC-NET, exempelvis på basis av 
mer detaljerade NACE-koder; 
Begränsning av fördröjningar med avseende på översättning och distribution av samarbetsprofilerna för 
BRE. En lösning i detta avseende kan vara att låta förmedlarna själva svara för översättningen. 
En sammanslagning av de båda nätverkens databas med databaserna för andra kommissionsinitiativ 
(exempelvis Interprise, Europartnership, Euro Info Centers) bör övervägas, eftersom man därmed skulle få 
en större bas för nya sammanföranden. Detta bör ha en positiv inverkan på antalet framgångsrika 
sam arbetsavtal. Vår analys visade att vissa förmedlare redan har utvecklat en sådan databas på eget initiativ. 
Införandet i nätverken av ett antal 'betrodda affärsrådgivare' för små och medelstora företag 
(finansieringsinstitut, kommersiella eller allmänna institutioner m.m.), med en höggradig kapillaritet, samt 
främjandet av potentiella synergier med dessa. Intervjuer med tjänstemän inom generaldirektorat XXIII gav 
positiv feedback i detta avseende. 
Man skulle kunna ifrågasätta generaldirektorat XXIIIs engagemang inom detta område. I betraktande av att 
den inre marknaden ännu inte är helt utvecklad, och av att bägge nätverken erbjuder en allmän service inom 
vissa regioner i unionen, anser vi generaldirektorat XXIIIs engagemang inom detta område vara fortsatt 
befogat. Vi rekommenderar emellertid en fortsättning av politiken att ta betalt för tjänsterna inom bägge 
nätverken, i syfte att göra dem självfinansierande i mesta möjliga mån. Detta kommer att göra det möjligt för 
generaldirektorat XXIII att flytta över en del av sina ekonomiska resurser till andra åtgärder. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DCÏ XXIII 
n 
20 
KAPITEL IV : FORTSATT UTVECKLING AV INSTRUMENT SOM TILLÅTER DIREKT KONTAKT 
MELLAN FÖRETAGARE, OCH SOM SYFTAR TILL ATT BEFRÄMJA ANVÄNDNING AV 
UNDERLEVERANTÖRER TRANSNATIONELLT 
"Särskilt genom att förbättra förberedandet, realiserandet och uppföljningen av åtgärder utförda inom ramen för 
Europartnership- och Inter pr ise-pr ogrammen; förbättra kunskaperna om underleverantörsmarknader, 
marknadsföring av harmoniserande certifiering och standardiseringsrutiner samt uppmuntran till samarbete 
mellan stora och små företag ". 
ÅTGÄRDER 
För att ta itu med målsättningens olika aspekter vidtogs följande åtgärder: 
• Europartnership och Interprise: anordnandet av evenemang som gav tillfälle till fysiska sammanträffanden 
mellan företag. 
• Förbättra kunskaperna om underleverantörsmarknader: framtagning av statistiska data om tillverkning 
hos underleverantörer, anordnandet av en paneuropeisk konferens om tillverkning hos underleverantörer 
samt en faktainsamlingsresa till Japan (nedan "grupp 1"). 
• Marknadsföring av harmoniserande certifiering och standardiseringsrutiner: framtagningen av en 
praktisk handbok för de juridiska aspekterna av industriell underleverantörstillverkning, av flerspråkiga 
branschterminologier samt en förteckning över förmedlingsorgan för underleverantörstillverkning (nedan 
"grupp 2"). 
• Uppmuntran till samarbete mellan stora och små företag: ett pilotprogram inom hemelektronik, ett 
utbildningsprogram inom personalresursområdet samt diverse inköparmässor ("omvända salonger") 
anordnades (nedan "grupp 4"). 
Därutöver initierades ett pilotprojekt, för att förbättra möjligheten till transnationell underleverantörstillverkning i 
Europa, som fick benämningen SCAN-nätverket (Subcontracting Assistance Network) (nedan "grupp 3"). 
UTVÄRDERING 
Skapande 
De olika åtgärderna innefattar tre olika typer av förstärkare, vilka skall bidraga till ett maximalt uppfyllande av 
målsättningen: 
• Verka genom nätverk och partner som kan tillhandahålla värdefull feedback för förbättring av 
initiativen: för att förbättra Europartnership och Interprise försöker generaldirektorat XXIII skaffa sig 
feedback, genom ett nära samarbete med de parter som är involverade i organisationen, exempelvis 
handelskammare, hantverksorganisationer, offentliga organ (lokala - regionala - nationella), privata konsulter 
och de så kallade "partner" (medlemmar av Euro Info Center-, BC-NET- och BRE-nätverken); inom 
underleverantörsområdet försöker generaldirektorat XXIII förbättra sina initiativ genom ett nära samarbete 
med organ för underleverantörstillverkning och genom SCAN. 
• Verka genom andra gemenskapsinitiativ: Europartnership och Interprise marknadsförs genom tidskriften 
Euro-Info, den praktiska handboken för små och medelstora företag ,samt genom projekt Stands and 
Expositions. 
• Förstärka ekonomiska resurser: Europartnership och Interprise samfinansieras (i olika utsträckning) av 
lokala värdmyndigheter och -företag, generaldirektorat XXIII förstärker också sina resurser genom att svara 
för Europartnership tillsammans med generaldirektorat XVI, inom ramen för strukturfonderna. 
Synergieffekter mellan de olika åtgärderna identifierades också: huvuddelen av åtgärderna inom 
underleverantörsområdet kan exempelvis härleda sitt ursprung till den paneuropeiska konferensen i Madrid 1992 
(grupp 1). Faktainsamlingsresan till Japan (grupp I) ledde fram till utbildningsprogrammet för personalresurser 
och till pilotprogrammet inom hemelektronikområdet (bägge grupp 4). Mer än en fjärdedel av Europartncrship-
och Interpriscevcnemangcn anordnas i samarbete med de så kallade "partner" (medlemmar av Euro Info Center-, 
BC-NET- och BRE-nätverken). 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
I betraktande av bedömningen "god" för uppfattningen av de olika åtgärderna, sedda var för sig, och med hänsyn 
till förstärknings- och synergipotentialen, blir totalbedömningen för strategin för att uppfylla målsättningen "god". 
Realiserande 
Totalbedömningen för realiserandet av de olika åtgärderna är "nöjaktig", vilket överensstämmer med 
bedömningarna för de olika åtgärderna sedda var för sig. 
För att förbättra Europartnership och Interprise införde generaldirektorat XXIII en kvoteringspolitik, för att 
begränsa det antal medelhavsländer, centraleuropeiska länder och östeuropeiska länder som medverkade: ökad 
betoning lades vid att föra samman företag från länder med likartade företagstraditioner. Ett standardiserat 
datorsystem, för att anordna möten mellan besökande företag, infördes för att förbättra kvaliteten på de 
förarrangerade mötena genom bättre sammanföring. Trots dessa förbättringar fortsätter ett antal deltagande företag 
(värdföretag och besökande företag) att klaga på dåligt avpassade möten. Andra svagheter är att beskrivningarna 
av värdföretagens profiler är för inexakta i katalogen , samt att de som anordnar evenemangen inte kan förse 
generaldirektorat XXIII med tillförlitlig information om avtal som slutits (det exakta antalet, kvaliteten, typ av 
avtal, fördelar i form av skapade arbetstillfällen,....), vilket innebär ett uppföljningsproblem för generaldirektorat 
XXIII; dessutom är de frågeformulär som används för uppföljningen inte standardiserade - vilket innebär problem 
vid jämförelser. Vad Interprise beträffar är evenemangen otillräckligt inriktade på branscher19 och stöds inte av ett 
standardiserat datorsystem för upprättande av möten mellan besökande företag. 
Framgångarna för Europartnership och Interprise är beroende av de marknadsföringsansträngningar de nationella 
rådgivare som svarar för marknadsföringen av evenemangen i sina respektive länder gör. I detta avseende har 
Europartnership fördel av det faktum att dess nationella rådgivare är sammanlänkade i ett informellt nätverk, i 
vilket kunnande och erfarenhet om organiserandet av evenemangen utväxlas. Interprise har inte fördelen av ett 
sådant nätverk. 
För att förbättra kunskaperna om underleverantörsmarknaderna försöker generaldirektorat XXIII säkerställa en 
bred spridning av den framtagna underleverantörstatistiken, genom att arbeta via underleverantörsorganen. Man 
har också ändrat på sin urvalsprocess för att stödja olika projekt: projekten måste föreslås av marknaden och passa 
in i ett visst ramverk, generaldjrektorat XXIII lyckas emellertid fortfarande inte med att ställa upp prioriteter: det 
finns ingen gemensam linje för de olika åtgärderna (som framgår av den genomförda omgrupperingen). 
Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) 
Det första elementet i målsättningen utgörs av en förbättring av Europartnership- och Interpriseevenemangen. I 
detta avseende har man tagit ett viktigt steg i rätt riktning: det genomsnittliga antalet värdföretag per 
Europartnership-evenemang var 120 år 1988, men hade 1995 stigit till i genomsnitt 400. Det totala antalet 
besökande företag har på motsvarande sätt stigit från 200 per evenemang till över 2000 år 1995. Sedan 1988 har 
totalt 66.000 möten ägt rum. Framgångsgraden20 för evenemangen är omkring 30%. Vad Interprise beträffar är det 
genomsnittliga antalet deltagande företag per evenemang 100 (i genomsnitt anordnas 45 evenemang per år). 
Framgångsgraden för evenemangen är omkring 13% . 
Trots inriktningen på länder med likartade affärsmässiga bakgrunder, och införandet av det standardiserade 
datorsystemet, i syfte att åstadkomma bättre anpassade möten (för Europartnership), förblir förhållandet mellan 
träffade avtal och antalet möten lågt för bägge programmen22; vad förbättringen av uppföljningen beträffar återstår 
en del arbete. 
IX Katalogen hjälper besökande företag att välja ut de värdföretag de vill träffa. 
19 Erfarenheten har visat att en stark brnaschinriktning medför att fler avtal kommer till stånd. 
20 Uttryckt i form av förhållandet mellan antalet avtal och antalet vårdföretag. Som nämndes i avsnittet om realisering 
föreligger emellertid ett problem vad uppföljningen beträffar (ofullständig information, frågeformulär som inte är 
standardiserade,...) 
:I Se föregående fotnot. 
" Detta ligger helt i linje med det taktum att många av de deltagande företagen (värdföretag och besökande företag) klagar på att mötena är 
dåligt anpassade. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
n 
Vad underleverantörstillverkning beträffar har effektiviteten hos de olika åtgärderna förbättrats genom att så 
mycket som möjligt av initiativet har överlåtits på marknaden, generaldirektorat XXIII har också lyckats med att 
utestänga företeelser av lägre kvalitet, vilket ökat programmets effektivitet. Som nämndes i avsnittet om 
realisering, och trots de redovisade synergieffekterna, lyckas generaldirektorat XXIII emellertid inte helt och 
hållet med att ta fram en konsekvent uppsättning åtgärder; detta sänker programmets effektivitet. För grupperna 1 
och 2 uppnår generaldirektorat XXIII en inverkan med hög kvantitet: de publikationer som tagits fram har nått en 
omfattande spridning. Alltför många åtgärder (grupp 4) är emellertid smalt inriktade och berör därför ett mycket 
litet antal små och medelstora företag; dessutom visar analyser att satsningen på en storskalig spridning av 
slutsatserna från pilotprojektet inom hemelektronikområdet tycks ha blivit misslyckad. Vad kvaliteten på de olika 
åtgärderna beträffar är kundtillfredsställelsen vanligtvis hög. 
Totalbedömningen av uppfyllandet av målsättningen är "god"; detta överensstämmer med bedömningarna för de 
olika åtgärderna sedda var för sig. 
Kostnadseffektivitet 
Genomsnittskostnaden för ett Europartnershipevenemang är 3.000.000 ECU, varav 1/3-del finansieras av 
generaldirektorat XXIII, 1/3-del av generaldirektorat XVI och 1/3-del av organisatörerna och värdföretagen. Vad 
Interprise beträffar är genomsnittskostnaden 176.000 ECU, varav i genomsnitt 27% finansieras av 
generaldirektorat XXIII och resten av organisatörerna och värdföretagen. Slutrapporterna visar dessutom att 
totalbeloppet för de avtal som genereras av Europartnershipevenemangen är högre - genomsnittligen - än 
genomsnittskostnaden för att organisera evenemangen"" . Mot denna bakgrund bedöms kostnadseffektiviteten för 
bägge projekten såsom "god". 
Vad underleverantörstillverkningen beträffar så har de olika åtgärdsgruppema allmänt sett åstadkommit en god 
kostnadseffektivitet: med begränsade budgetar har man nått god avkastning. Vissa åtgärder kombinerar en smal 
inriktning (och därmed ett litet antal berörda små och medelstora företag) med en hög kostnad (exempelvis 
utbildning avseende personalresurser, hemelektronik); mot bakgrund av att de uppnådda resultaten är mycket goda 
har emellertid också de bedömts såsom kostnadseffektiva. 
I betraktande av den totala kostnadseffektiviteten hos Europartnership och Interprise, liksom för de olika 
underleverantörsåtgärdema, blir den totala kostnadseffektivitetsbedömningen för målsättningen "god". 
SLUTSATS 
Totalt sett har generaldirektorat XXIIIs strategi för att uppfylla målsättningen rätt inriktning. Konceptet bakom 
Europartnership och Interprise är sunt, och de uppnådda resultaten är goda; de evenemang som anordnats runt öm 
i Europa fortsätter att vinna i popularitet och tas väl emot. Bägge åtgärderna har stora möjligheter (genom att 
involvera offentliga myndigheter, handelskammare, representerade organisationer,...) att åstadkomma 
synergieffekter (genom de andra generaldirektorat XXIII-nätverken....). Vissa realiserings- och 
uppföljningsproblem återstår att ta itu med. 
Det faktum att generaldirektorat XXIII har lyckats få bort evenemang av lägre kvalitet från sitt 
underleverantörsprogram, och därmed förbättrat effektiviteten för de olika åtgärderna totalt sett, ökar dess 
betydelse väsentligen. Trots det föreligger det ännu alltför många initiativ som organiseras, stöds eller samordnas 
av generaldirektorat XXIII, vilket begränsar de möjliga resultaten för vart och ett av dem. Grupp 4 har exempelvis 
fått bedömningen "dålig", eftersom initiativen tas utan noggranna förberedande undersökningar, i syfte att 
säkerställa huruvida de handlar om verkliga underleverantörsproblem på en europeisk nivå, som passar in på 
generaldirektorat XXIIIs prioriteringsområden och allmänna strategi med avseende på underleverantörer. Grupp 3 
bedöms såsom "överträffande" eftersom åtgärden svarar mot de små och medelstora företagens behov runt om i 
Europa, samt är enkel att realisera med en begränsad budget. 
23 Inom året för evenemanget måste huvudorganisatören avge en rapport, som redovisar det antal samarbetsavtal som slutits och som 
innehåller detaljinformation om dessa. Som redan nämnts erfordras vissa förbättringar med avseende på dessa rapporters tillförlitlighet 
och fullständighet. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet tor att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
'V' 
TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD 
c 0 
•o w :ra 
O) 
+** 
< • 
Grupp « • Grupp 2 
• Grupp 1 • Europartnership 
Inlerpro* 
• GruppS 
Dålig Nöjaktig God överträffande 
REKOMMENDATIONER 
Tjänstemän vid generaldirektorat XXIII, organisationer som representerar de små och medelstora företagen och 
medlemmarna i Artikel 4-kommittén är alla överens om att de olika åtgärderna befrämjar unionens ekonomiska 
och sociala sammanhållning, och att de utgör ett viktigt redskap för att hjälpa de små och medelstora företagen. 
För att förbättra uppfyllandet av målsättningen lämnas följande rekommendationer på kort sikt: 
• Uppmuntra till ett bättre utnyttjande av BC-NET-, BRE- och Euro Info Center-nätverken av de nationella 
rådgivarna och av de parter som ansvarar för att organisera Interprise och Europartnership; detta skulle ge 
dem möjlighet att bättre passa ihop de deltagande företagens profiler före evenemang, och därigenom 
förbättra kvaliteten på mötena. 
• Genomföra ett förhandsval av besökande företag och inrikta sig på dem med ett kraftfullare 
samarbetsprojekt. 
• Förbättra generaldirektorat XXIIIs övervakning av marknadsföringsaktiviteterna för 
Europàrtnershipevenemangen, för att säkerställa ett bättre märkesigenkännande. 
• Utveckla ett informellt nätverk för dem som organiserar Interpriseevenemangen, uppbyggt efter samma 
mönster som det som finns för Europartnership. 
• Lämna assistens efter (Europartnership/Interprise)evenemanget till potentiella medarrangörer, för att öka 
antalet samarbetsavtal. Detta skulle också lösa en del av uppföljningsproblemen. 
• Utarbeta en mer konsekvent strategi för urval av åtgärder inom underleverantörsområdet, genom inriktning 
på åtgärder med en hög potentiell kvantitetsmässig inverkan, och upphöra med de återstående åtgärder som 
når ett mycket begränsat antal små och medelstora företag, samt genom att upprätta en förteckning över 
prioriteringar med avseende på åtgärder som skall vidtagas. 
I ett längre perspektiv skall generaldirektorat XXIII försöka involvera de generaldirektorat som ansvarar för 
miljö, högteknologi och forskning och utveckling, internationella relationer,... i de olika Europartnership- och 
Interpriseevenemangen och underleverantörsåtgärdema. Detta bör leda till fler synergieffekter och till högre 
förstärkningseffekter genom möjlig samfinansiering. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företas - DG XXIII 
24 
KAPITEL V : SÄKERSTÄLLANDE AV HÄNSYNSTAGANDE TILL DE SMÅ OCH MEDELSTORA 
FÖRETAGENS INTRESSEN I GEMENSKAPENS OLIKA INITIATIV OCH POLITIKER 
Främja gemenskapsinstrument som gör det möjligt för små och medelstora företag att medverka fullt ut i alla 
gemenskapsåtgärder och -program, inklusive företagspolitikinstrument, strukturfonderna, forskningsprogram och 
program för utveckling av teknologisk potential, som gör det lättare för små och medelstora företag att medverka, 
bland annat genom attjörenkla de aktuella rutinerna. " 
Den målsättning som skall uppfyllas är i grunden en intern sådan, i den mening att målet är att göra det enklare för 
små och medelstora företag att medverka i alla gemenskapens program. 
ÅTGÄRDER: 
• Programkonsultationer 
• Rapport med avseende på samordning av aktiviteter som är fördelaktiga för de små och medelstora företagen 
och för hantverksföretagen" 
• Definition av små och medelstora företag 
• Euromanagement Research and Technological Development II 
UTVÄRDERING 
Uppfattning 
De olika åtgärder som vidtagits innebär tillsammans en bred uppläggning med avseende på målsättningens olika 
aspekter. 
Programkonsultationer inriktar sig på målsättningen på ett allmänt sätt: genom dessa konsultationer försöker 
generaldirektorat XXIII säkerställa en effektiv medverkan från de små och medelstora företagens sida i de olika 
gemenskapsåtgärderna och -programmen. 
Också samordningsrapporten utgör en allmän åtgärd. Den skall lämna en översikt över de olika 
gemenskapsåtgärder och -program som kan vara av intresse för små och medelstora företag (inklusive det 
fleråriga programmet) och en beskrivning av samverkan mellan dessa olika program och det fleråriga 
programmet. Rapporten upprättades av generaldirektorat XXIII 1995. 
Utarbetandet av specifika program och politiker för små och medelstora företag, av de olika generaldirektoraten 
och medlemsstaterna, har medfört en mångfald olika definitioner av 'små och medelstora företag'. 
Generaldirektorat XXIII inledde sitt arbete med att verka för en harmonisering av de olika definitioner som 
används. Den skall leda fram till en gemensam definition, som skall användas inom kommissionen. Man avser 
dessutom att vända sig till medlemsstaterna i form av en rekommendation, och anmoda dem att antaga samma 
definition. En gemensam definition bör göra det enklare för de små och medelstora företagen att medverka i de 
olika gemenskapsåtgärderna och -programmen och underlättar dessutom samordningen inom kommissionen. 
"Euromanagement Research and Technological Development II"2 är ett projekt som syftar till att öka det antal 
förslag små och medelstora företag framlägger till gemenskapsfinansierande FoU-program, och kvaliteten på 
dessa; 47 utvalda konsulter hjälpte 927 små och medelstora företag att utvärdera sin teknologi- och 
innovationsprofil , samt att förbättra kvaliteten på deras forslag till medverkan i gemenskapsprogram. Research & 
Technological Development-programmen (R&TD) har historiskt sett haft en mycket låg medverkan från de små 
och medelstora företagens sida och en hög misslyckandefrekvens (i synnerhet vad gäller små och medelstora 
företag). Detta har visat sig bero på att de små och medelstora företagen antingen saknat visioner på lång sikt, med 
avseende på sin R&TD-utveckling, eller på att de - på grund av otillräcklig information - helt enkelt inte ansökt. 
Generaldirektorat XXIIIs roll i utarbetandet av gemenskapsåtgärderna och -programmen, genom programkonsultationer, är mycket 
begränsad. Programkonsultationcr är dessutom inte specifikt kopplade till det fleråriga programmet som sådant: de utgör emellertid ett 
nyckelelement när det gäller att säkerställa att de små och medelstora företagens intressen beaktas i gemenskapens politiker, och därmed 
i att uppfylla det fleråriga programmets målsättningar. 
I fortsättningen 'samordningsrapportcn'. Vår utvärdering omfattande endast Slutrapport COM (95) 362, av den 8 september 8 1995. 
I fortsättnineen "R&TD" 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
"\I 
1 
I 
I 
] 
1 
1 -25 -
eller ansökt till fel program. Belastningen för medverkan, i form av tid och alternativkostnader, är dessutom 
relativt sett högre för små och medelstora företag än för större företag. 
Samtliga de åtgärder som redovisas här har en hög förstärkningspotential; deras ambitiösa mål är att säkerställa en 
effektiv medverkan från de små och medelstora företagens sida i hela det utbud av gemenskapsprogram som kan 
vara av intresse för de små och medelstora företagen. På grund av de enorma budgetar som administreras inom 
dessa program kommer också en liten total förbättring av de små och medelstora företagens medverkan att utaöra 
en viktig insats. 
Synergimöjligheter föreligger mellan olika åtgärder. Konsultationerna och samordnandet mellan generaldirektorat 
XXIII och de andra generaldirektoraten, för säkerställande av att de små och medelstora företagens intressen 
beaktas inom de andra gemenskapsprogrammen och -åtgärderna, bör exempelvis hjälpa generaldirektorat XXIII 
att upprätta en samarbetsrapport med hög kvalitet. Omvänt bör rapporten visa sig utgöra ett användbart verktyg 
för generaldirektorat XXIII och andra generaldirektorat för samordning av deras framtida aktiviteter. 
En möjlig synergi kommer att utarbetas mellan R&TD och Euro Info Center-nätverket: Euro Info Center­
kontorens specialgrupp för R&TD-frågor kommer att inbjudas att medverka i utbildningssessioner, som är 
avsedda att göra dem bekanta med de olika R&TD-programmen och med Euromanagement-metodiken. 
I betraktande av bedömningarna för de olika åtgärderna, sedda var för sig, och med hänsyn tagen till de möjliga 
utvecklings- och synergieffektema, blir totalbedömningen för uppfattningen av strategin "god". 
Realiserande 
I betraktande av bedömningarna för de individuella åtgärderna blir totalbedömningen för realiserandet "nöjaktig". 
Vad programkonsultationerna beträffar finns det nu så många gemenskapsprogram, som alla leder till en mängd 
begäranden om konsultationer över branschgränserna - med bilagda dokument på alla unionens officiella språk -
och möten inom övervakningskommittéer, att det helt enkelt blir för mycket för det begränsade antalet ansvariga 
tjänstemän. 
Vad samordningsrapporten beträffar så har generaldirektorat XXIII haft vissa problem med att hämta in 
erforderlig information från de andra generaldirektoraten ' för sammanställandet av rapporten. Detta beror 
huvudsakligen på generaldirektorat XXIIIs begränsade (juridiska) befogenheter. Intervjuer gav emellertid vid 
handen att informationen - bristfällig i sig själv - utgör en indikation på en otillräcklig samordning mellan de olika 
programmen före upprättandet av rapporten. I betraktande av den otillräckliga samordningen vid upprättandet av 
rapporten har åtgärden bedömts såsom "nöjaktig". 
"Definition av små och medelstora företag" har försenats på grund av det besvärliga moment det innebär att 
behöva fl olika nationella ekonomiska situationer, traditioner och kapitalintressen att gå ihop. Icke förty har 
generaldirektorat XXIII gjort väsentliga framsteg. Före upprättandet av definitionen genomfördes omfattande 
undersökningar, för att jämföra kriterierna för definition av små och medelstora företag i de olika medlemsstaterna 
och i gemenskapens olika program och initiativ; en konsultationsprocess genomfördes, inom vilken alla relevanta 
parters (kommissionen, organisationer som representerar små och medelstora företag, medlemsstater,...) åsikter 
inhämtades. Ett negativt faktum är emellertid att generaldirektorat XXIII inte själv tidigare tagit initiativet till att 
utarbeta en gemensam definition av små och medelstora företag, och till att verka för dess antagande. 
Bedömningen för realiserandet blir därför "nöjaktig". 
Realiserandet av R&TD bedöms såsom "överträffande": realiserandet har genomförts mycket väl ur ett 
pilotprojektperspektiv. Det var välorganiserat, tydligt strukturerat och möjliggjorde tillämpning av feedback och 
erfarenheter tor korrigerande och framtida åtgärder. Under den första fasen valdes konsulterna och koordinatorn 
ut och utbildades; i en andra fas valdes 927 intresserade små och medelstora företag ut och granskades, för 
definiering av deras teknologi- och innovationsprofiler; därefter utarbetades en åtgärdsplan och assistans 
tillhandahölls vid beredandet av ett förslag. Trots att R&TD realiserades med snäva tidsramar blev urvalet av 
konsulter och assistansen av små och medelstora företag lyckade. Den sista fasen - en utvärdering samt 
uppföljningsslutsatser - pågår. 
Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan): 
Till följd av bedömningarna för de olika åtgärderna, sedda var för sig, blir totalbedömningen för uppfyllandet av 
målsättningen "nöjaktig". 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
-n 
26 
Vad gäller generaldirektorat XXIIIs framgångar med att genom programkonsultationer göra det lättare för små 
och medelstora företag att medverka i gemenskapsprogram och -åtgärder, så är det mycket svårt att mäta denna 
inverkan på den nivå där de små och medelstora företagen erhåller denna finansiering. Alltför många parter är helt 
enkelt inblandade, och hitintills har generaldirektorat XXIIIs roll i skapandet och realiserandet av programmen 
och åtgärderna varit mycket obetydande. Inverkan mättes därför i stället i form av den betydelse generaldirektorat 
XXIII hade för de andra berörda generaldirektoraten: denna inverkan bedömdes såsom "nöjaktig". 
I betraktande av antalet olika gemenskapsprogram och -åtgärder till förmån för små och medelstora företag utgör 
en rapport, som redovisar deras samordning, ett ovärderligt lednings- och politikredskap. Men trots att rapporten 
är fullständig och koncis, och lämnar en översikt över aktuellt status för de olika åtgärderna, så har den en 
betydande brist: i sin nuvarande form utgör rapporten en aktivitetsrapport snarare än en samordningsrapport. Det 
finns ett antal referenser till exempel på samordning, men referenserna till rutiner, synergier och införda 
förändringar är ytliga eller obefintliga. Som också nämndes i avsnittet om programkonsultationer är detta 
egentligen inte förvånande, med tanke på det stora utbudet av program relativt de begränsade resurser 
generaldirektorat XXIII kan sätta in. Uppfyllelsen bedömdes såsom "dålig". 
"Definition av små och medelstora företag" befinner sig ännu i en utvecklingsfas; det är därför ännu för tidigt att 
uttala sig om åtgärdens inverkan. Det faktum att en majoritet av medlemsstaterna stöder tanken på en gemensam 
definition (12 av 15) och en rekommendation (8 av 15) i Artikel 4-kommittén bådar emellertid gott för framtiden. 
R&TD hjälpte mer än 900 små och medelstora företag att bli mer bekanta med europeiska R&TD-program. Vad 
gäller framgångarna för de förslag som lämnades är det ännu för tidigt att dra några slutsatser, eftersom ett 
betydande antal ännu återstår att registrera. 
Kostnadseffektivitet 
I betraktande av den stora förstärkningspotentialen hos de olika åtgärderna, och trots att det ännu är för tidigt att 
bedöma inverkan av "Definition av små och medelstora företag" och R&TD, blir totalbedömningen för 
kostnadseffektivitet "god". 
Samtliga åtgärder kombinerar en bred potentiell inverkan med en låg kostnad (huvudsakligen personalkostnader); 
detta förklarar också varför det dåliga resultatet vad samordningsrapporten beträffar inte fick någon negativ 
inverkan på dess kostnadseffektivitet (som bedömdes som "god"). R&TD var dyrare (2.000 ECU per involverat 
litet eller medelstort företag), men med tanke på det antal små och medelstora företag man nått (det ursprungliga 
målet överskreds) och den höga nivån på de tjänster de erbjöds, bedömdes kostnadseffektiviteten såsom "god". 
SLUTSATS 
Att säkerställa att de små och medelstora företagens intressen tas i beaktande i gemenskapens åtgärder och 
program är inte en målsättning som är enkel att uppfylla; det är ett invecklat område, med en mängd olika aktörer 
med olika prioriteringar och intressen. 
Generaldirektorat XXIIIs strategi för att uppfylla målsättningen är bra: de olika åtgärderna har en betydande 
förstärkningspotential och betydande synergieffekter, och gör prioriteringar. När det gäller realiserandet och 
uppfyllandet av målsättningen så underpresterar dé olika åtgärderna emellertid. Totalbedömningen för denna 
målsättning blir därför "nöjaktig". 
Generaldirektorat XX11 Is engagemang, genom programkonsultation, i tillskapandet och realiserandet av andra 
generaldirektorats program, är begränsat. Detsamma gäller dess närvaro i övervakningskommittéer. Detta får 
negativa återverkningar på uppfyllandet av målsättningen; bedömningen blir därför "nöjaktig". 
Trots att samarbetsrapporten är ett ovärderligt redskap för effektiv samordning så utgör den i själva verket en 
aktivitetsrapport. Dess totalbedömning blir "dålig". 
En gemensam definition av små och medelstora företag är en förutsättning för en effektiv samordning av 
gemenskapens initiativ, och för uppfyllandet av målsättningen att säkerställa att de små och medelstora företagens 
intressen beaktas i gemenskapens politiker och initiativ. Kommissionens föregående betänkande i detta avseende 
har lett till en otillräcklig konvergens; generaldirektorat XXIII är medvetet om att en gemensam definition av små 
och medelstora företag bör utgöra en av dess prioriteringar: som nämndes ovan beror det faktum att en gemensam 
definition ännu inte antagits inte på bristande ansträngningar från generaldirektorat XXIIIs sida. Det faktum att 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
•U, 
27-
mer än två år har gått sedan föregående betänkande, och inledandet av arbetet med den nya definitionen, medför 
emellertid totalbedömningen "nöjaktig". 
R&TD fick totalbedömningen "överträffande" på grund av totalkvaliteten och den goda administrationen, antalet 
berörda små och medelstora företag samt de åtgärder som vidtagits för att säkerställa en uppföljning - absolut 
nödvändig för ett pilotprograms framgångar på lång sikt. 
TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD 
• 
Samordningsrapport • 
Programkonsultationer 
• Définition av smi 
och medelstora 
foretag 
• 
Euromanagement R&TD 
Dålig Nöjaktig God 
Totalprestanda överträffande 
] 
J 
1 
] 
1 
1 
i 
I 
I 
I 
i REKOMMENDATIONER 
Genom att säkerställa att de små och medelstora företagens intressen beaktas i gemenskapens initiativ och 
politiker kan generaldirektorat XXIII förstärka effekten av sina medel i mycket stor omfattning. Denna 
målsättning bör därför utgöra en av huvudprioriteringarna för det fleråriga programmet och göras till ett 
grundläggande mål för generaldirektorat XXIIIs framtida aktiviteter. 
Generaldirektorat XXIIIs huvudprioritering inom detta område skall vara att få den gemensamma definitionen av 
små och medelstora företag antagen av kommissionen och medlemsstaterna. Det är det enda sättet att få in alla 
policymakers på en och samma linje, och att garantera en effektiv samordning mellan olika politiker och program. 
När definitionen har antagits skall generaldirektorat XXIII slå vakt om att den tillämpas på ett effektivt sätt. 
För att förbättra funktionaliteten hos programkonsultationema och samordningsrapporten skall ytterligare 
mänskliga resurser tilldelas. De extra resurserna skall göra det möjligt för generaldirektorat XXIII att intaga en 
initiativpräglad attityd; att involveras redan vid tillskapandet av olika åtgärder och program inom gemenskapen, 
och därigenom inte bara säkerställa att dessa finns tillgängliga för de små och medelstora företagen, utan också att 
de är anpassade till att uppfylla dessas behov. Det skulle också göra det möjligt att på ett effektivt sätt konsultera 
och involvera de organisationer som representerar de små och medelstora företagen, liksom dessas 
branschorganisationer. Uppgraderingen av samordningsrapporten från enbart en aktivitetsrapport till en reell 
samordningsrapport är kopplad till en förändring av programkonsultationerna. Endast ett verkligt och dynamiskt 
engagemang från generaldirektorat XXIII sida i gemenskapens olika politiker och program kan garantera en 
verklig samordning - vilket är en förutsättning för en samordningsrapport. 
Som pilotprogram kan R&TD betraktas som en framgång. För att garantera dess långsiktiga inverkan skall 
generaldirektorat XXIII fortsätta med en effektiv spridning av vunna erfarenheter till den bredare populationen av 
små och medelstora företag, till det egna Euro Info Center-nätverket och till de generaldirektorat som är 
engagerade i R&TD, för att göra dem medvetna om hur de små och medelstora företagen konfronteras med 
problemen. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora foretag - DG XXIII 
^>s"~ 
-28 
KAPITEL VI : UPPMUNTRA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG ATT ANPASSA SIG TILL 
STRUKTURELLA FÖRÄNDRINGAR OCH TILL FÖRÄNDRINGAR FÖRORSAKADE AV DEN INRE 
MARKNADEN 
"Identifiering av de små och medelstora företagens behov, och utvecklandet av projekt, bland annat på basis av 
pilotprojekt för företag - inklusive småförelag och hantverksföretag, handelsföretag och distributionsföretag, 
ekonomiska föreningar, ömsesidiga företag samt föreningar och stiftelser, liksom även företagsskapare och unga 
företagare - för att göra det möjligt jör dem att anpassa sig till strukturella förändringar, att Ja en bättre 
uppfattning av den europeiska dimensionen av deras marknader, och för att dra fördel av de möjligheter den inre 
marknaden erbjuder, i synnerhet inom områdena standardisering, certifiering och offentliga avtal. " 
ÅTGÄRDER 
Det stora spektra av åtgärder som kommissionen initierat, i enlighet med bilagan till rådsbeslutet, kan delas upp i 
tre grova kategorier: 
• handlingar och åtgärder relaterade till europeiska policyfrågor och politiska frågor: Grön bok om de 
praktiska arrangemangen för införandet av den gemensamma valutan ("frågor relaterade till ECUn"), 
offentliga upphandlingsinitiativ, ett pilotprojekt för utbyte av lärlingar mellan unionens ytterområden och 
Förbundsrepubliken Tyskland. 
• åtgärder, inklusive pilotprojekt, som syftar till att stimulera till ett utbyte av kunskaper och bästa 
tillvägagångssätt mellan företag i unionen: Commerce 2000, transnationeilt samarbete, 
gränsöverskridande kontor, REGIE. 
• åtgärder, inklusive pilotprojekt, som syftar till att utveckla metoder och verktyg avsedda att hjälpa 
företag att bättre bedöma sina positioner inom olika områden: Auto-audit och Euromanagement 
'Normalisation". 
Observera att många av de åtgärder som behandlas under andra målsättningar indirekt bidrar till uppfyllandet av 
denna målsättning. 
UTVÄRDERING 
Uppfattning 
Kommissionen har valt en inriktning som innefattar såväl specifika åtgärder för att uppfylla de små och 
medelstora företagens behov, inom ramen för slutliga etablerande av den inre marknaden , som åtgärder som 
betraktar de små och medelstora företagen ur den inre marknadens bredare aspekt. Alla de utvecklade åtgärderna 
svarar upp mot målsättningen. I betraktande av den "goda" bedömningen för de enskilda åtgärderna, sedda var för 
sig, och med hänsyn tagen till målsättningens breda inriktning, blir totalbedömningen för uppfattningen "god". 
Denna breda inriktning, när det gäller att ta itu med det 'breda problemomfång' som små och medelstora företag 
som vill växa och internationalisera sig ställs inför, saknar emellertid inte sina avigsidor. Alltför många initiativ 
har dragits igång utan att ha tilldelats tillräckliga ekonomiska och personella resurser. Eftersom de olika 
åtgärderna är inriktade på så vitt skilda problem är det också svårt att tillskapa synergieffekter dem emellan. Den 
"kritiska massan' för de enskilda åtgärderna har ännu inte uppnåtts. Och även om generaldirektorat XXIII försöker 
kompensera för detta, genom att förstärka sina personella och ekonomiska resurser genom samarbete och 
samordning med andra generaldirektorat, vid utformandet och realiserandet av pilotprojekt, finns det ingen 
ersättning för en politik som väljer ut områden för prioriterade insatser. 
Realiserande 
Totalbedömningen för realiserandet av strategin för uppfyllande av målsättningen blir "nöjaktig". Detta 
överensstämmer med bedömningarna "god" och "nöjaktig" för de olika åtgärderna sedda var för sig. 
I de flesta fall samordnas åtgärderna av externa konsulter, under det att kommissionen övervakar åtgärdernas 
status genom lämpliga uppföljningsrutiner. De flesta av dessa åtgärder utgör antingen pilotprojekt eller projekt 
:7 Behovet av vissa åtgärder identifierades vid Avignonkonferensen 1990. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Considtinz, små och medelstora foretag - DG XXIII 
-u> 
-29 
som befinner sig i en utvecklingsfas. Pilotprojekt gör det möjligt för generaldirektorat XXIII att testmarknadsföra 
ett koncept eller en idé, och att hämta in empiriska kunskaper om specifika problem och frågor som företag - och i 
synnerhet små och medelstora företag - ställs inför på den inre marknaden. Generaldirektorat XXIII försöker 
sedan förstärka pilotprojektet, exempelvis genom att sprida ut de vunna erfarenheterna till ett större omfång 
företag (och i synnerhet små och medelstora företag), via publikationer eller 'utbyte av bästa tillvägagångssätt'. 
Många åtgärder befinner sig ännu i ett realiseringsskede: exempelvis gränsöverskridande kontor, transnationeilt 
samarbete, offentlig upphandling, frågor med avseende på ECUn och REGIE, samt Commerce 2000 i viss 
utsträckning. 
"Tidsfaktorn" ligger till grund för de lägre realiseringsbedömningama för flera av åtgärderna. Pilotprojektet för att 
erbjuda lärlingar från gemenskapens ytterområden ett treårigt utbildnings/yrkesarbetsprogram i 
Förbundsrepubliken Tyskland har exempelvis blivit i hög grad lidande av orealistiska tidplaner i början av 
projektet, vilket nu utgör huvudorsaken till åtgärdens dåliga resultat. Vad Commerce 2000 beträffar så har 
slutsatserna av de första faserna av 11 pilotprojekt just publicerats i större skala, vilket sker mer än ett år efter 
avslutandet av den första fasen. Urvalsprocessen för den andra omgången pilotprojekt var mycket långsam och 
tidsödande. Autorevideringen upplevde motsvarande förseningar: utarbetandet av manualen inleddes 1992, men 
alltför mycket tid gick förlorad för konsultationer och översättningar. 
Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) 
En del av pilotprojekten är för nya för att ha hunnit få någon inverkan: transnationeilt samarbete och 
gränsöverskridande kontor befinner sig exempelvis ännu i realiseringsskedet. Andra åtgärder befinner sig ännu i 
realiseringsskedet, vilket gör det för tidigt att bedöma deras verkan: grönboken om ECUn bestämmer exempelvis 
tidsgränsen för feedback från branschorganisationer av olika slag, ... till december 1995, samtidigt som det ännu 
återstår att påbörja distributionen av autorevideringshandboken (vilken sker inom en nära framtid); åtgärden 
offentlig upphandling befinner sig också den ännu i realiseringsskedet. 
Tanken bakom de flesta (pilot)projekten är inte att nå ut till så många företag som möjligt direkt, utan snarare att 
förstärka de kunskaper och erfarenheter som vunnits i de olika (pilot)projekten, med hjälp av uppföljning på en 
lämplig nivå och därpå följande spridning av de vunna erfarenheterna under de följande åren. Beroende på den 
aktuella genomslagskraften skall därför en multipel av de direkt berörda företagen dra nytta av de olika projekten. 
Som framgått ovan befinner sig de flesta åtgärderna ännu i ett realiseringsskede; följaktligen har 
uppföljningsåtgärder ännu inte vidtagits. 
Ett exempel på ett fall där uppföljningsåtgärder har vidtagits är Euromanagement 'Normalisering': en av 
målsättningarna för åtgärden var att kartlägga de problem små och medelstora företag hade inom områdena 
standardisering, certifiering, kvalitet och säkerhet, samt - som uppföljande åtgärd - att öka de små och medelstora 
företagens inflytande på standardiseringsprocessen: generaldirektorat XXIII beslöt att ägna sin 
marknadsföringskampanj 1995 åt temat 'normalisering', samt att stödja tillskapandet av NORMAPME, en ideell 
organisation för att försvara de små och medelstora företagens intressen inom olika europeiska 
normaliseringsorgan. 
För REGIE (som ännu är statt under utveckling) bedömdes den inverkan som hitintills uppnåtts inom den 
europeiska ekonomiska intressegrupperingen (EEIG) vara "nöjaktig": trots att EEIGs svarsfrekvens var låg visade 
de yrkesutövare som var involverade i EEIG ett betydande intresse för projektet. 
Ingen totalbedömning avges för uppfyllandet av åtgärden, på grund av det faktum att ingen utvärdering av 
inverkan kunde göras för mer än hälften av åtgärderna. 
Kostnadseffektivitet 
Kostnadseffektiviteten hos pilotprojektet för att erbjuda lärlingar från gemenskapens ytterområden ett treårigt 
utbildnings/yrkesarbetesprogram i Förbundsrepubliken Tyskland bedömdes såsom "dålig", på grund av det 
faktum att otillräckliga förstärkningsmekanismer tillämpades. 
För de övriga åtgärderna avges ingen kostnadseffektivitetsbedömning, eftersom de ännu befinner sig i ett 
realiseringsskede, eller är för nya för att ha hunnit få någon verklig inverkan. Därför avges ingen total 
kostnadseffektivitetsbedömning för strategin för uppfyllande av målsättningen. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
>? 
- 30 
SLUTSATS 
Som framgått ovan har endast ett fåtal av åtgärderna nått ett skede där de kan ha någon inverkan på, och bidraga 
till, ett effektivt uppfyllande av målsättningen. Eftersom de flesta åtgärderna emellertid bedömts såsom "goda", 
vad avser uppfattning, och "nöjaktiga", vad avser realiserande, har emellertid grunden lagts för uppnåendet av 
användbara och praktiska resultat under de kommande åren, förutsatt att en del svagheter åtgärdas. Många 
åtgärderoch pilotprojekt lider i detta skede brist på personella och ekonomiska resurser, och tar mycket längre tid 
än vad som ursprungligen planerades. Detta kommer utöver det faktum att de olika projekten har ett relativt 
begränsat antal synergier, eftersom de försöker omfatta alla frågor av betydelse för små och medelstora företag 
samtidigt. Den verkliga inverkan de flesta av dessa åtgärder har beror på deras uppföljningsåtgärder, vilka bör 
förstärka slutsatserna och de vunna erfarenheterna genom en bred spridning. 1 betraktande av problemet med 
personalresurserna kommer de nödvändiga uppföljningsåtgärderna emellertid troligen också att bli föremål för 
allvarliga förseningar. 
TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD 
J2 
w 
(A 
C OJ 
•o :«5 O» 
< • 
Utbildningsproiekt i 
Folkrepubliken Tyskland • AutorevirJenng 
REGIE 
Commerce 2000 
Offentlig upphandling 
• EM-normalisering' • Frågor relaterade 
tiU ECUn 
• Transnationeilt samarbete 
Gransöverskridande kontor 
Dålig Nöjaktig God 
Totalprestanda överträffande 
REKOMMENDATIONER 
Generaldirektorat XXIII bör fortsätta med sin 'laboratoriemetod' - att arbeta genom pilotprojekt. Pilotprojekt gör 
det möjligt för generaldirektorat XXIII att 'prova genom att göra', ett befogat och förnuftigt sätt att utvärdera nya 
idéer på, utan att lägga ut stora belopp. De gör det också möjligt för generaldirektorat XXIII att hålla nära nog 
direkt kontakt med de små och medelstora företagen, och att förstå deras bekymmer. Pilotprojektens slutgiltiga 
inverkan ligger emellertid i en bred spridning av slutsatserna av dem. I detta avseende bör generaldirektorat XXIII 
säkerställa att man i tidigast möjliga skede identifierar de olika förstärkningsmekanismer som kan användas i detta 
syfte. 
Generaldirektorat XXIII har en central position i det paneuropeiska företagspolitik fältet, speciellt vad avser små 
och medelstora företag. Man bör förstärka sin roll som ledande 'underlättare och pådrivare' gentemot alla de olika 
plattformarna (den europeiska unionens lbretagsnätverk, representerande organisationer och 
branschorganisationer, nationella myndigheter,...), för att dela på erfarenheter, information och bästa 
tillvägagångssätt. Detta kommer att få mycket stora förstärkningseffekter och kommer att hjälpa företag, och i 
synnerhet små och medelstora företag, att anpassa sig till de strukturella förändringar den inre marknaden innebär. 
I betraktande av de begränsade resurser som står till buds, såväl personella som ekonomiska, bör generaldirektorat 
XXIII ställa upp prioriteringar inom områden där åtgärder skall vidtagas. Detta kommer också att möjliggöra en 
bättre samordning av vissa av pilotprojekten. 
Tidsfördröjningen mellan de olika faserna i projekt, och mellan pilotprojekt och deras uppföljning, bör reduceras. 
Detta kan enbart förbättra de olika åtgärdernas inverkan. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
si 
1 
J 
I 
] 
J 
1 
] 
1 
I 
1 
I 
I 
I 
I KAPITEL VII : FRÄMJANDE AV ETT BÄTTRE EKONOMISKT KLIMAT FÖR FÖRETAG 
"Överväga möjligheter att underlätta för små och medelstora företag att få tillgång till krediter och garantier, 
inklusive system för ömsesidiga garantier och riskkapital; utvärdering av möjligheten och genomförbarheten att 
utveckla en sekundär marknad; underlätta de små och medelstora företagens tillgång till de ekonomiska 
instrument gemenskapen tillhandahåller, utan inblandning av finansieringsföretag". 
Väd utvärderingsstudien beträffar har vi ansett målsättningen vara att avlägsna marknadsineffektiviteter och göra 
gemenskapens finansiella instrument mer tillförlitliga för små och medelstora företag. 
ÅTGÄRDER 
Rekommendationen av den 12 maj 1995 avseende betalningsperioder vid kommersiella transaktioner 
("Dröjsmål med betalningar") 
Kommissionens betänkande av den 10 november 1993 avseende de ekonomiska problem små och 
medelstora företag ställs inför (Betänkande") 
Programkonsultationer" 
System för ömsesidiga garantier ("MGS") 
Rundabordssamtal med bankirer ("Rundabord") 
Factoring 
Äganderättsförbehåll 
Pilotprogram för startkapital ("Startkapital") 
EASD/EASDAQ 
För att uppfylla målsättningen tillämpades olika tillvägagångssätt: lagstiftnings (exempelvis dröjsmål med 
betalningar, factoring, äganderättsförbehåll, programkonsultationer), utbyte av bästa tillvägagångssätt (system 
för ömsesidig garanti, rundabord), ekonomiskt stöd (EASD/EASDAQ) samt pilotprojekt (Startkapital). 
UTVÄRDERING 
Uppfattning 
Sammantagna är de olika åtgärderna avsedda att täcka målsättningen generellt; såväl offentliga myndigheter 
(d.v.s. medlemsstaterna och kommissionen) som ekonomiska mellanhänder inom olika kategorier (exempelvis 
banker, tillhandahållare av riskkapital, börsmäklare, garantisystemoperatörer) involveras. 
Å ena sidan gjorde det första rundabordssamtalet och betänkandet upp en förteckning över de olika problemen 
med avseende på de små och medelstora företagens ekonomiska klimat, och förslog möjliga lösningar. 
Å andra sidan genomfördes specifika åtgärder för att uppfylla de olika aspekter som anförts i bilagan till 
rådsbeslutet: 
• System för ömsesidig garanti och riskkapitalaktiviteter ("Startkapital") främjades. 
• Genomförbarhetsstudier genomfördes med avseende på utvecklandet av sekundärmarknader; utöver dessa 
studier stödde generaldirektorat XXIII ekonomiskt tillskapandet av Association of European Securities 
Dealers (EASD), som skall hjälpa till att upprätta EASDAQ-kapitalmarknaden. 
• Den andra rundabordskonferensen överväger konkreta sätt att underlätta för små och medelstora företag att 
få tillgång till krediter; om de tas upp aktivt kommer "factoring" och "äganderättsförbehåll" också att ägna 
sig åt denna aspekt. 
:H Generaldirektorat XXIIIs roll i utarbetandet av finansiella gemenskapsinstrument, genom programkonsultationer, är mycket begränsad 
De är heller inte särskilt anknutna till det fleråriga programmet som sådant; de utgör emellertid ett nyckelelement vad gäller att 
underlätta för de små och medelstora företagen att få tillgång till gemenskapens finansiella instrument, och därmed till att uppfylla 
målsättningarna för det fleråriga programmet. 
"" Dessa åtgärder kommer att startas fullständigt under nästa fleråriga program 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
r 
I 
1 
] 
I 
! 
] 
J 
I 
] 
I 
I • Genom programkonsultationer och rundabordskonferensen tar generaldirektorat XXIII upp problemet med 
de små och medelstora företagens tillgång till gemenskapens finansiella instrument. 
• Dröjsmål med betalningar söker förbättra det juridiska ramverket. 
För att målsättningen skall kunna uppfyllas är det en förutsättning att man vid tillskapandet av de olika åtgärderna 
identifierar ett maximalt antal potentiella förstärkningsmekanismer, och inkorporerar in dessa. Samtliga de 
åtgärder som redovisas ovan har lyckats med detta. Fyra olika typer av förstärkningsmekanismer har identifierats: 
• Arbete via lagstiftningsåtgärder: dessa kombinerar en bred inverkan (hela populationen av små och 
medelstora företag) med en begränsad kostnad (utarbetandet av den aktuella lagen). Dröjsmål med 
betalningar, factoring, äganderättsförbehåll och programkonsultationer hamnar i denna kategori. 
• Arbete via nätverk och partner: European Mutual Guarantee Association (EMGA - system för ömsesidig 
garanti), de medverkande bankerna (rundabordskonferensen), de organisationer som representerar små och 
medelstora företag (dröjsmål med betalningar) samt EASD (EASDAQ) utgör viktiga 
förstärkningsmekanismer för generaldirektorat XXIII i dess arbete för art förverkliga målsättningen. 
• Arbete via andra - mäktigare - institutioner och avdelningar: genom programkonsultationer försöker 
generaldirektorat XXIII styra gemenskapens finansiella instrument mot de små och medelstora företagen. 
• Förstärkning av de ekonomiska resurserna: vad startkapital beträffar förstärkte generaldirektorat XXIII 
sina ekonomiska resurser genom att påverka fondernas driftskostnader, vars kapital kom från regionala 
investerare. Detta leder till en betydligt större startkapitalfond, genom samarbete med den allmänna/privata 
sektorn, än vad generaldirektorat XXIII hade kunnat tillskapa på egen hand. 
Synergieffekter föreligger mellan de olika åtgärderna. Exempel på detta utgör den första rundabordskonferensen, 
som hjälpte dröjsmål med betalningar, samt hur man underlättar för små och medelstora företag att få tillgång till 
gemenskapens finansiella instrument. Genom programkonsultationer har pilotprojekt för startkapital och system 
för ömsesidig garanti erhållit finansiering via gemenskapens finansiella instrument. 
I betraktande av de "goda" bedömningarna för de olika åtgärderna för uppfattning, sedda var för sig, och med 
hänsyn tagen till den generella inriktningen , förstärkningsmekanismerna och utvecklingspotentialen blir 
totalbedömningen för strategin för uppfyllande av målsättningen "god". 
Realisering 
Totalbedömningen för realiseringen av de olika åtgärderna är "nöjaktig". Detta överensstämmer med 
bedömningarna för de olika åtgärderna sedda var för sig. 
Det finns en gemensam nämnare för den lägre realiseringsbedömningen för de flesta åtgärderna, generaldirektorat 
XXIII försöker åstadkomma alltför mycket på en gång, vilket har en negativ inverkan på realiseringen. Factoring 
och äganderättsförbehåll kommer exempelvis att startas fullständigt under nästa fleråriga program; det finns så 
många olika gemenskapsprogram, som alla leder till en massa förfrågningar om konsultationer mellan branscher -
med bilagda dokument på alla unionens språk - och möten med övervakningskommittéer, att de blir övermäktiga 
för de ansvariga tjänstemännen. Det förelåg vissa brister i det sätt det första rundabordssamtalet anordnades på. En 
realiseringsbrist för startkapital är att fonderna är för små för att återbetala driftskostnaderna (särskilt efter den 
femårsperiod efter vilken generaldirektorat XXIIIs finansiering kommer att upphöra). 
Andra åtgärder realiserades väl, som exempelvis systemen för ömsesidig garanti, EASD/EASDAQ och dröjsmål 
med betalningar. 
Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) 
I betraktande av bedömningen "god" för de olika åtgärderna, med avseende på kvantitativ och kvalitativ inverkan, 
sedda var tor sig, och med hänsyn tagen till synergi- och förstärkningseffekterna, blir totalbedömningen för 
uppfyllande av målsättningen "god". 
För flera av åtgärderna är det för tidigt att utvärdera deras inverkan: äganderättsförbehåll och factoring befinner 
sig ännu i ett uppstartskede; medlemsstaterna har fram till den 31 december 1997 på sig att rapportera om 
uppföljningen till dröjsmål med betalningar (som stammar från 1995) - de första framstegsrapporterna lovade gott 
i detta avseende. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
I-, c-
33 
De största insatserna hitintills har gjorts vad gäller eliminering av marknadsineffektiviteter, d.v.s. system för 
ömsesidig garanti (pilotprojekt, European Mutual Guarantee Associations, nätverk, förbättring av 
lagstiftningsramen, startkapital (attraherande av privat finansiering, skapade arbetstillfällen), EASD/EASDAQ 
(nätverk, ett europeiskt **NASDAQ) samt rundabordskonferensen (medvetandegörandefunktion). Detta vinner i 
betydelse om man tar hänsyn till att de finansiella marknaderna utgör den viktigaste externa finansieringskällan 
för de små och medelstora företagen i den europeiska ekonomin. 
Vad beträffar bättre tillgång för de små och medelstora företagen till gemenskapens finansiella instrument, genom 
programkonsultationer, så är det mycket svårt att mäta inverkan på den nivå där finansieringen av de små och 
medelstora företagen verkligen sker. Alltför många parter är helt enkelt inblandade, och hitintills är 
generaldirektorat XXIIIs roll i tillskapandet och realiserandet av instrumenten mycket begränsad. Denna inverkan 
mättes därför istället form av den betydelse generaldirektorat XXIII hade för andra berörda generaldirektorat; 
denna inverkan bedömdes som nöjaktig. Den första rundabordskonferensen spelade också en viktig roll i detta 
avseende, genom att öka medvetenheten hos andra generaldirektorat och Euro Info Centers om de problem de små 
och medelstora företagen konfronteras med. Inrikmingen låg emellertid kvar på en hög nivå; det förekom inga 
konkreta åtgärder. På grund av denna högnivåinriktning var dess inverkan huvudsakligen av kvalitetsmässig art; 
totalbedömningen blev därför "nöjaktig". 
Kostnadseffektivitet 
I betraktande av den förstärkningseffekt som erhålls genom de olika typerna av förstärkningsmekanismer 
bedömdes kostnadseffektiviteten som "överträffande": för lagstiftningsåtgärderna är kostnaderna begränsade till 
personalkostnader; generaldirektorat XXIIIs ekonomiska resurser förstärktes i hög grad i startkapitalprojektet; 
pilotprojektets slutgiltiga kostnadseffektivitet kommer att bero på i vilken grad förskotteringarna återbetalas. På 
basis av de prestandaindikatorer som tagits fram av University of Warwick, i en mellanutvärderingsrapport, 
varierar lönsamheten beroende på återbetalningsscenariot: vid en 70%-ig återbetalning uppgår kostnaden per 
skapat arbetstillfälle till 1.260 ECU; vid en 50%-ig återbetalning kommer kostnaden per arbetstillfälle att uppgå 
till 2.086 ECU. För de högteknologiska kapitalfonderna blir dessa siffror ännu bättre. Arbete via nätverk och 
partners (EASD/EMGA/rundabordskonferensen) medverkar till att förstärka generaldirektorat XXIIIs personella 
och ekonomiska resurser. 
SLUTSATS 
Att skapa en bättre ekonomisk miljö för en population av små och medelstora företag på 1,5 miljoner, i 15 
medlemsstater, med olika reala marknadssituationer och marknadsbehov, är inte en målsättning som man 
uppfyller inom loppet av ett fleråriga program. Det utgör i sig en långtidsprocess, generaldirektorat XXIIIs 
ansträngningar hitintills, för att främja ett bättre ekonomiskt klimat för företag, får totalbedömningen "god". 
Generaldirektorat XXIIIs strategi för att uppfylla målsättningen är välgrundad: målsättningen är ambitiös, men de 
olika åtgärder som genomfördes genererade en ansenlig förstärkningspotential och ansenliga synergieffekter. Det 
faktum att generaldirektorat XXIII försöker eliminera marknadsineffektiviteter (rundabordskonferensen, system 
för ömsesidig garanti, startkapital, **EASDAQ) är av allra största betydelse. Eftersom finansmarknaderna utgör 
de viktigaste externa finansiärerna för de små och medelstora företagen kommer varje förbättring med all säkerhet 
att få stor inverkan. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
hl 
33 
Anordna rundabordskonferenser för var och en av de olika parter och yrkesgrupper som är involverade i 
finansieringen av små och medelstora företag: exempelvis riskkapitalfinansiärer, börsmäklare, revisorer, 
banker inom den offentliga sektorn,... 
Skapa en kommitté för förbättring av den ekonomiska miljön, som utformas med kommittén för förbättring 
och förenkling av företagsklimatet som förebild: kommittén skulle studera vilka åtgärder (inklusive 
beskattning) som kan vidtagas på medlemsstaternas nivå, för att förbättra de små och medelstora företagens 
ekonomiska klimat. 
I 
] 
I 
I 
] 
1 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
hl 
1 
] 
] 
1 
] 
I 
1 
] 
I 
I 
I 
I 36-
KAPITEL VIII : BEFRÄMJANDE AV EN BÄTTRE UPPFÖLJNING AV FÖRETAGS EKONOMISKA 
UTVECKLING 
"Befrämjande av en bättre uppföljning avföretags ekonomiska utveckling, som en del av dynamiken i ett effektivt 
realiserande av den inre marknaden. Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag, förbättrad 
statistik om små och medelstora företag, utan att öka företagens bördor" 
ÅTGÄRDER 
• Affärstjänster i Europa ("Affärstjänstestatistik") 
• Företag i Europa ("Företagsstatistik") 
• CMA-statistik30 
• Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag 
• Berlinkonferensen (1994) 
UTVÄRDERING 
Uppfattning 
I betraktande av den sunda inrikmingen och de möjliga förstärkningseffekterna blir totalbedömningen för 
"befrämjande av en bättre uppföljning av företagens ekonomiska utveckling" "god". Detta står i 
överensstämmelse med bedömningarna för åtgärderna sedda var för sig. 
De olika åtgärderna utgör ytterligare insatser med avseende på den målsättning som lades fram i bilagan till 
rådsbeslutet: alla områden och branscher omfattas av de olika publikationerna och evenemangen. 
De olika publikationerna (Affärstjänstestatistik, företagsstatistik, CMA-statistik och Europeiska 
observationssystemet för små och medelstora företag) utgör ett svar på det uttryckliga informationsbehovet hos 
policymakers, eftersom inga jämförbara datasammanställningar finns på den europeiska nivån. Detta gäller i 
synnerhet för Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag: åtgärden motsvarar direkt den 
målsättning som skisseras i bilagan: policymakers betraktar Europeiska observationssystemet för små och 
medelstora företag som ett unikt referensdokument, som tar upp alla olika aspekter relaterade till små och 
medelstora företag. 
För att undvika att belasta företagen med frågeformulär och marknadsundersökningar definierade och realiserade 
generaldirektorat XXIII en tydlig strategi, som gick ut på att i mesta möjliga måna använda sig av statistiska data 
som redan fanns tillgängliga på en nationell nivå. De data som samlades in kommer i allmänhet från nationella 
statistiska myndigheter och/eller branschorganisationer eller andra organisationer, eller också samlades de in med 
hjälp av pilotundersökningar som genomfördes på frivillig basis. 
Berlinkonferensen (1994) är ett bra exempel på hur generaldirektorat XXIII skaffar sig direkt feedback om de 
olika problem som företagen konfronteras med ute på fältet. Genom att utbyta och debattera åsikter om olika 
huvudaktörer på fältet, inklusive nationella policymakers, inom hantverks- och småföretagssektorn, bidrog 
konferensen till att identifiera i vilken utsträckning åtgärder erfordras på den europeiska nivån. En del av de 
framlagda förslagen har redan följts upp med åtgärder eller pilotprojekt. 
Vad CMA-statistiken beträffar uppkommer frågan huruvida den skall prioriteras av generaldirektorat XXIII, inom 
ramen för det fleråriga programmet, eller inte. 
Inga synergier identifierades mellan de olika åtgärderna, eftersom de omfattar olika aktivitetsområden och därför 
inte är jämförbara. 
För så gott som samtliga de åtgärder som redovisats ovan lyckades generaldirektorat XXIII med att identifiera 
olika typer av förstärkningsmekanismer: 
• Samarbeten med specialiserade institutioner/organisationer för statistisk undersökning och förstärkning av 
ekonomiska resurser. Exempelvis så utgör de olika publikationerna, med undantag för "Europeiska 
3" CMA står för ekonomiska föreningar, ömsesidiga företag och föreningar. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
M 
] 
1 
1 
] 
] 
I 
] 
1 
I 
I 37-
observationssystemet för små och medelstora företag", samproduktioner mellan generaldirektorat XXIII och 
EUROSTAT. 
• Berlinkonferensen gav generaldirektorat XXIII möjlighet att identifiera områden för prioriterade insatser, 
tack vare indata från policymakers från branschorganisationer inom hantverks- och småforetagssektom. 
Realiserande 
Totalbedömningen för realiserandet av de olika åtgärderna blir "nöjaktig". Detta står i överensstämmelse med 
bedömningarna för åtgärderna sedda var för sig. 
Realiserandet av de olika åtgärderna har i allmänhet varit väl förberett och uppföljt. Generaldirektorat XXIIIs roll 
varierar från att medverka vid definierandet, tillsammans med EUROSTAT, av den typ av information de olika 
publikationerna skall innehålla, och till upprättandet av en arbetsgrupp och av en detaljerad uppslagsbok över de 
förslag som lades fram av deltagarna i Berlinkonferensen. 
Det gemensamma elementet bakom de lägre bedömningarna för realiserandet är att vissa publikationer är 
ofullständiga och inte tillräckligt noggranna. Detta beror på den ofta dåliga kvaliteten på de data som finns 
tillgängliga vid nationella organisationer, eller på den låga svarsfrekvensen i de pilotundersökningar där dessa data 
samlades in (exempelvis "Business Services in Europe", "CMA Statistics"). Vid den tidpunkt när tidskriften ges ut 
betraktas de data den innehåller dessutom många gånger redan som föråldrade av dess potentiella användare. 
Vad beträffar Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag har olika forskningsinsitut för små 
och medelstora företag runt om i Europa utnyttjats i stor utsträckning - vilket har kommit att medföra en 
nätverkseffekt mellan de olika instituten. Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag har en 
utpräglat akademisk grundton, men utgör enligt vissa av de svarande ett inte särskilt praktiskt dokument för sin 
målgrupp av policymakers: dess format är opraktiskt och all ingående information är inte alltid direkt användbar 
eller uttolkbar. I betraktande av frånvaron av 'icke-forskningsorgan' i nätverket har vissa pragmatiska 
dimensioner inte övervägts i tillräcklig utsträckning. 
Uppfyllande av målsättning (Kvalitativ och kvantitativ inverkan) 
Totalbedömningen för uppfyllande av målsättningen är "nöjaktig". 
Flera åtgärder befinner sig ännu i ett utvecklingsskede: detta gäller CMA-statistiken och Berlinkonferensen. Även 
om det ännu är för tidigt att bedöma deras inverkan totalt sett så kan man antaga att de kan och kommer att ha en 
större inverkan när de uppnått mognad. 
De största framgångarna för de olika åtgärderna är relaterade till upprättandet av en bättre och mer heltäckande 
bild av de små och medelstora företagens situation, och till analysering av inverkan på den inre marknaden och på 
de små och medelstora företagen. Statistiken fyller otvivelaktigt ett tomrum, eftersom det inte finns några 
jämförbara publikationer på den europeiska nivån. 
Dessutom förser den företagspolicymakers på den nationella och europeiska nivån med ett användbart verktyg för 
identifiering av de rätta elementen i företagspoliken. Vad avser Europeiska observationssystemet för små och 
medelstora företag har marknadsundersökningarna och intervjuerna visat att tjänstemännen fäster en relativt stor 
vikt vid publikationen, vilket bekräftar den nytta de har av den. Berlinkonferensen ledde till en kort förteckning 
över åtgärder att vidtaga; den erforderliga uppföljningen genomförs också. Dess inverkan bedömdes därför som 
"god". 
Tyvärr bedömdes inverkan som "nöjaktig" för de andra åtgärderna, eftersom de hämmades av vissa brister. Deras 
inverkan blev lidande av en uppfattad ofullständighet och en svag distributionspolicy: målgruppen för de flesta 
publikationerna är i allmänhet dåligt definierad och otillräckligt realiserad. Policymakers på den europeiska nivån 
har i allmänhet nåtts på ett tillfredsställande sätt, under det att de på medlemsstatsnivån, och andra personer som 
har inflytande på den miljö de små och medelstora företagen verkar i, nås i mycket sämre utsträckning. 
Kostnadseffektivitet 
Samtliga publikationer har en ineffektiv distributionspolicy, som hämmar den möjliga inverkan de olika 
åtgärderna kunde ha, och som därmed reducerar deras kostnadseffektivitet. 
Vad Berlinkonferensen beträffar var den genomsnittliga kostnaden per deltagare acceptabel, i betraktande av 
åtgärdens goda kvalitativa och kvantitativa inverkan. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
h^ 
-38-
SLUTSATS 
Kommissionens strategi för att uppfylla målsättningen med bättre uppföljning av företagens ekonomiska 
utveckling är "nöjaktig". Den utnyttjar många förstärkningsmekanismer genom att använda sig av befintlig 
information på en nationell nivå och till följd av samfinansieringen. 
Generaldirektorat XXIIIs tillförda värde inom detta aktivitetsområde består i sammanställandet av en omfattande 
och unik informationskälla om företagens utveckling inom de olika medlemsstaterna i den Europeiska Unionen. 
Dess roll inom detta område tycks vara helt berättigad, eftersom det inte föreligger någon jämförbar 
sammanställning eller information på den europeiska nivån. 
De olika publikationerna förser policymakers med en mängd information som kan hjälpa dem att definiera de 
lämpliga strategierna. Viss oro uppstod med avseende på det antal exemplar som distribuerades och det antal 
policymakers som slutligen nåddes. En förbättrad distributionspolicy som syftar till att mer effektivt nå nationella 
tjänstemän bör övervägas, eftersom en sådan kan öka de olika publikationernas inverkan i hög grad. 
Framtagningen av kvantitativ information om små och medelstora företag utgör en viktig uppgift. Men de olika 
roller som generaldirektorat XXIII, EUROSTAT och myndigheter på nationell och internationell nivå spelar, vad 
gäller insamlandet och sammanställandet av informationen, förefaller inte vara optimala. 
Målsättningen att inte öka företagens administrativa börda har uppfyllts, och en likartad policy bör vidhållas i 
framtiden. 
Berlinkonferensen möjliggjorde en identifiering av problemen ute på fältet, genom direkta konsultationer med 
experter på fältet, och bidrog därmed till att de rätta åtgärderna vidtogs. 
TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD 
• 
Afflrsserwcestatistik 
ForetagsstatoUk 
Europeiska 
Observatenssytemet for 
sma och medelstora torelag 
• CMA statistik • Berlinkonferensen 
Dålig Nöjaktig God 
Totalprestanda överträffande 
REKOMMENDATIONER 
För att förbättra de olika åtgärdernas effektivitet kan följande rekommendationer göras: 
• Att lägga tonvikten vid kvaliteten på de data som tas med i publikationerna utgör en topprioritering: 
generaldirektorat XXIII skall försöka åstadkomma detta genom att uppmuntra de nationella (statistiska) 
organisationerna att samla in data som är såväl korrekta som aktuella. 
• En tydlig definition av målgrupperna för de olika publikationerna på den europeiska nivån och 
medlemsstatsnivån, följt av realiserandet av en fokuserad distributionspolicy. 
• Genomförbarhetsstudier bör genomföras för att möjliggöra en än bättre integrering av nya 
informationsteknologier (CD-ROM, on-line-databaser med förfrågningsprogramvara, ...), för att göra 
ingående data mer användarvänliga och åtkomliga. 
• Vad beträffar Europeiska observationssystemet för små och medelstora toretag skulle en integrering av en 
del icke-akademiska organisationer i nätverket kunna bidraga till att skapa en mer ändamålsenlig inställning 
gentemot små och medelstora företag. För att komma ifrån problemet med dess tunga format skulle 
därutöver en publikation per tema eller område kunna övervägas eller, helst, ett CD-ROM-format med 
förfrågningsprogramvara. Detta argument gäller även för publikationen Enterprises in Europe; 
• I betraktande av dess framgångar vad gäller att tillskapa närmare kontakt med faltet, och feedback från det, 
bör man fortsätta att genomföra sådana evenemang som Berlinkonferensen; uppföljningsåtgärder måste 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
h") 
-39 
emellertid sättas in snabbare (det tog ett år när det gällde Berlinkonferensen). Tanken på en konferens kan 
också övervägas för andra viktiga grupper av små och medelstora företag. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
L, L 
-40-
SLUTSATSER 
Vilken blir totalbedömningen med avseende på uppfyllandet av de målsättningar för det fleråriga 
programmet som lades fram i rådsbeslutet av den 14 juni 1993? 
I tabellen nedan redovisas bedömningen per målsättning för vart och ett av kriterierna, samt antalet åtgärder. 
1 
] 
] 
1 
I 
1 GENERALDIREKTORAT 
23 MÅLSÄTTNING VÄRDERING PER KRITERIUM ANTAL ÅTGÄRDER 
Administrativt & runciskt klimat 
Bättre Mgång till 
gemenskapsinformation för 
foretag 
Förbättring av nätverket för 
sökande efter samarbetspartner 
Direkt kontakt mellan företag -
underleverantörer 
Säkerställande av att de små 
och medelstora företagens 
intressan beaktas i olika 
gemenskapsinitiativ ocrv 
pdrbker 
Uppmuntran av små och 
medelstora företag att anpassa 
sig efter strukturella förändringar 
och ändrigar föranledda av den 
inre marknaden 
Befrarmande av ett battre 
ekonomist klimat för företag 
Befrämjande av bättre 
uppföljning av företags 
ekonomiska utveckling 
Utvärdering och utveckling av 
företagspolitik G 
G 
G 
G 
G 
G 
G 
G 
-N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
-N 
N 
D 
G 
N 
-
G 
N 
-ö 
N 
G 
G 
G 
-
Ö 
ET 
-1 2 
5 
2 
1113 
1 1 2 
4 4 1 
1 3 5 
2 3 
Bedömningarna har följande innebörder: "Ö" står för "Överträffande", "G" för "God", "N" för "Nöjaktig", "D" 
för "Dålig" och "ET' för "Ej tillämplig". 
Den sista målsättningen, d.v.s. "Utvärdering och utveckling av företagspolicy", har inte utvärderats eftersom den 
avser den utvärdering som skall göras av en utomstående expert, d.v.s. föreliggande rapport. 
Ovanstående tabell skall tolkas på följande sätt: 
1. Uppfattningen av de olika åtgärderna är "god", eftersom de motsvarar målsättningarna i rådsbeslutet: i de 
flesta fall omfattas målsättningarnas olika aspekter; synergier mellan åtgärder har identifierats i viss 
utsträckning (exempelvis mellan Euro Info Centers R&TD-grupp (Research & Technological Development) 
och Euromanagements R&TD-program, förmedlare i BC-NET-, BRE- och Euro Info Center-nätverken som 
medverkar i en tredjedel av Europartenership/Interprise-evenemangen, ..), även om det fortfarande finns 
utrymme för förbättringar. De budgetar som avsatts för nätverksrelaterade åtgärder (Euro Info Centers, BC-
NET, BRE, Enterprise, ..) tycks vara mycket viktiga jämfört med andra åtgärder (t.ex.. pilotprojekt). Man kan 
ställa sig frågan huruvida åtgärderna har prioriterats i tillräcklig utsträckning. 
2. Realiserandet av målsättningen är "nöjaktig". För de flesta av åtgärderna gäller att de starkaste momenten i 
realiserande består i följande: 
- Växelverkan med målmiljön var tillräcklig; 
Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
O 
-41 
Särskilt för pilotprojekt, och åtgärder i uppstart- och utvecklingsfaserna, har ett strukturerat 
tillvägagångssätt utvecklats; 
Tillämpliga förstärkningsmekanismer har identifierats och tillämpats. 
De viktigaste svagheterna vid realiserandet av åtgärderna kan delas in i en strategisk och en operativ grupp: 
Strategisk: 
S Otillräcklig "kundinriktning", d.v.s. otillräcklig identifiering av målkunden för varje åtgärd (detta 
gäller särskilt för Euro Info Centers, statistik, information & publicering m.fl.); 
S Otillräckligt identifierande och utnyttjande av synergi- och integreringspotentialer mellan alla 
företagsrelaterade gemenskapsnätverk; 
•S Med avseende på mogna åtgärder: otillräcklig miljöanpassning på kontinuerlig basis. 
Operativ: 
S Otillräckligt med ledningsinformation för art möjliggöra finjustering eller ändring av 
realiseringsinriktning för de olika åtgärderna; 
S Begränsande och långsam beslutsprocess inom det fleråriga programmet; 
S Otillräcklig uppföljning och förseningar i realiserandet av de olika åtgärderna. 
3. Uppfyllandet av de olika målsättningarna är "nöjaktigt", med undantag för de målsättningar som omfattar 
underleverantörsåtgärder, och de som har avseende på befrämjandet av en bättre ekonomisk miljö för de små 
och medelstora företagen. Med avseende på de två sistnämnda blir bedömningen "god". 
Bedömningarna avseende uppfyllande är nära relaterade till realiserandet av de olika åtgärderna. Den total 
kvalitets- och kvantitetsmässiga inverkan ökade under det fleråriga programmet. Vi tror emellertid att en mer 
betydande ökning kunde ha åstadkommits. 
4. Vad kostnadseffektiviteten beträffar är bedömningarna i allmänhet bättre, och varierar från "god" till 
"överträffande". 
De bättre bedömningarna för kostnadseffektivitet, jämfört med dem för uppfyllande av målsättningarna, kan 
förklaras på följande sätt: 
Utvärderingen gjordes i ljuset av de begränsade operativa resurser som tilldelats det fleråriga 
programmet. Dessa begränsade resurser hämmar i viss utsträckning en optimal kvantitativ och kvalitativ 
inverkan, men däremot inte kostnadseffektiviteten; 
- Förstärkningsmekanismer som, även om de var värdefulla i sig, inte i tillräcklig utsträckning kunde 
bidraga till en markant kvantitetsmässig inverkan på den totala populationen av små och medelstora 
företag. 
Bedömningen "nöjaktig" för uppfyllandet av målsättningar indikerar, vid en jämförelse med 
kostnadseffektiviteten, att en obalans föreligger mellan de breda och ambitiösa målsättningarna å den ena 
sidan, och de begränsade resurserna å den andra. 
Vilka slutsatser kan man då dra av utvärderingen av det fleråriga programmet ur ett dynamiskt perspektiv, d.v.s. 
de framsteg som gjorts relativt situationen för två år sedan? 
Själva det fleråriga programmet innehåller nu väsentligt fler målsättningar och åtgärder än det föregående. 
Stora framsteg har gjorts vad gäller realiserandet av vissa åtgärder (rekommendationer har exempelvis antagits för 
överlåtelse av företag och dröjsmål med betalningar). För de flesta åtgärder kan man konstatera betydande 
förbättringar med avseende på kvantitativ och kvalitativ inverkan. 
Relationerna mellan generaldirektorat XXIII och omgivningen har blivit mer interaktiva: omgivningen har oftare 
konsulterats och tagits i beaktande vid realiserandet av olika åtgärder. 
Även om det verkar som om framsteg görs i rätt riktning föreligger dock ännu gott om utrymme för förbättringar. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet for att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
42 
REKOMMENDATIONER 
Vilken policyrekommendation kan vi göra efter utvärderingen av de olika åtgärderna i det 
fleråriga programmet? 
Först ett förslag till uppdragssammanfattning för det nya fleråriga programmet: i betraktande av de ambitiösa och 
breda målsättningarna och de begränsade resurserna skall det fleråriga programmet i första hand handla om att 
"skapa ett lämpligt klimat för små och medelstora företags tillväxt och internationalisering genom ett unikt 
upplagt nätverk, och genom omfattande användning av tillämpliga förstärkningsmekanismer". Vi föreslår sex 
huvudinriktningar för detta uppdrag: 
Göra de små och medelstora företagen synliga 
Inriktning på avreglering 
Inriktning på ett integrerat synsätt 
Inriktning på förstärkningsmekanismer 
Inriktning på informationsteknologi 
Fortlöpande utveckling av ett enda nätverk 
Göra de små och medelstora företagen synliga 
En förutsättning för en effektiv politik för små och medelstora företag är att man förstår de små och medelstora 
företagen, och de problem de ställs inför i sina försök att växa och internationalisera sig . De föreliggande 
instrumenten (Observation om statistik, små och medelstora företag) förser inte i tillräcklig utsträckning 
policymakers med en bild av de dagliga realiteter som små och medelstora företag ställs inför. Vi rekommenderar 
därför komplettering med ytterligare åtgärder, som gör det möjligt att: 
Göra de små och medelstora företagen och deras verkliga behov synliga, 
Analysera vilken slags indelning av de små och medelstora företagen som kan tillämpas, på basis av deras 
aktuella behov, 
Sprida och integrera värdefull information vid realiserandet av de befintliga åtgärderna . 
För att fylla detta informationsgap, parallellt med tillkommande åtgärder, skall de befintliga nätverken utnyttjas 
som kontaktpunkter på gräsrotsnivån för kontakter med populationen av små och medelstora företag; de skall 
hjälpa generaldirektorat XXIII att identifiera områden för prioriterade åtgärder, med kontinuerlig feedback med 
avseende på de befintliga åtgärdernas och projektens effektivitet, samt hjälpa till att finjustera nya åtgärder genom 
tillhandahållandet av segmenterad 'marknadsinformation'. 
Inriktning på avreglering 
Vår analys visade att den administrativa och juridiska belastning som läggs på de små och medelstora företagen, 
skall utgöra en av huvudprioriteringarna i varje politik för små och medelstora företag. Det nya fleråriga 
programmet skall därför innefatta åtgärder som koncentrerar sig på alla aspekter av denna målsättning: 
generaldirektorat XXIII skall vara förespråkare för och tillskyndare av juridisk och administrativ avreglering (eller 
ny lagstiftning) inom kommissionen, genom den branschöverskridande konsultationsprocessen, genom 
konsolidering av lagstiftning och genom en omsorgsfull inverkansbedömning av lagstiftning. 
Eftersom en viktig del av den juridiska och administrativa bördan uppkommer på medlemsstaternas nivå, skall det 
nya fleråriga programmet också ta itu med denna aspekt, genom att göra generaldirektorat XXIII till ett organ som 
underlättar avreglering inom medlemsstaterna, på basis av den nya partnerskapsinriktningen i artikel 130 i 
fördraget om Europeiska Unionen. Kommittén för förbättring och förenkling av företagsklimatet utgör ett första 
steg i detta avseende. 
31 Målsättningen skall dessutom vara att identifiera vilken andel av de små och medelstora företagen som är intresserad av tillväxt och 
internationalisering, vilka de är, samt vilka åtgärder som skall vidtagas lör an öka denna andel. Det "Integrerade programmet för små och 
medelstora företag" (Com (94) 207 Slutlig) hävdar att endast 5% av de små och medelstora företagen är verkligt intresserade av tillväxt 
och internationalisering. 
" Detta för att svara på bristen på en "kundfokuserad" inriktning, enligt vad som understryks i slutsatserna. 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
h*) 
I 
] 
] 
1 
] 
I - 43 -
Inriktning på ett integrerat synsätt 
Generaldirektorat XXIII skall lägga ner mer resurser på sina försök att samordna de aktiviteter som resulterar från 
andra generaldirektorat inom kommissionen, vilka kan anses stödja små och medelstora företag. 
Generaldirektorat XXIII skall dessutom identifiera de lämpliga åtgärder, som gör det möjligt för direktoratet att bli 
närmare involverat i de flesta av de initiativ som tas med avseende på små och medelstora företag på 
gemenskapsnivån. 
Inriktning på förstärkningsmekanismer 
Generaldirektorat XXIII skall sträva efter att i ännu högre grad än nu tillämpa förstärkningsmekanismer i allt man 
gör. Samtidigt som generaldirektorat XXIII varit bra på att försöka identifiera förstärkare i realiseringsskedet har 
dessa förstärkare inte alltid utnyttjats på ett effektivt sätt. 
Att genomföra pilotprojekt, i syfte att visa genomförbarheten av och görligheten hos nya idéer som kan vara till 
fördel för små och medelstora företag, utgör också en integrerad del av generaldirektorat XXIIIs uppdrag. 
Generaldirektorat XXIII skall säkerställa att de idéer och projekt som klarat marknadstesten på ett framgångsrikt 
sätt anammas av marknaden i stor skala, och därigenom bidrar till en förstärkningseffekt. 
Utbytet av bästa tillvägagångssätt utgör ett annat sätt att skapa förstärkningseffekter: det grundar sig på en stor 
crfarenhetspool, det tar hänsyn till de olika verkligheterna, det står i överensstämmelse med den nya 
partnerskapsinriktningen (mellan medlemsstaterna, kommissionen och de representerande organisationerna), och 
det är den mest marknadorienterade inriktningen, vilket bör garantera en hög kostnadseffektivitet. Det skall därför 
användas i stor utsträckning som ett verktyg i arbetet för att uppfylla de olika målsättningarna. Generaldirektorat 
XXIII skall vara ett organ som underlättar ett effektivt utbyte genom att anordna pilotprojekt, konferenser, 
rundabordssamtal och seminarier. De frågor som skall diskuteras bör absolut innefatta ekonomi, export, forskning 
och samarbete,... 
Inriktning på informationsteknologi 
Nästa fleråriga program skall som en av sina målsättningar överväga en bättre tillgång till informationsteknologi 
för de små och medelstora företagen. Generaldirektorat XXIII skall dessutom integrera informationsteknologin på 
ett bättre sätt i de redan existerande åtgärderna. 
Vi kan inte nog betona informationssamhällets betydelse när det gäller att förse de små och medelstora företagen 
med strategiska möjligheter. 
Fortlöpande utveckling av ett enda nätverk 
I sina nuvarande skick kan nätverken inte uppfylla de målsättningar som ställs upp i denna rekommendation, d.v.s. 
att tillhandahålla värdefull information om de små och medelstora företagen, samt att på ett lämpligt sätt tillämpa 
förstärkningsmekanismer genom en inriktning på distributionskanalerna. De föregående kapitlen har dessutom 
identifierat olika rekommendationer som i väsentlig grad kan förstärka deras kvantitets- och kvalitetsmässiga 
inverkan. Vi tror därför att nätverken bör förändras i väsentlig grad, och integreras till ett enda nätverk. Dessutom 
skall det nya och enda nätverket utgöra det instrument genom vilket de flesta åtgärder skall realiseras. Konceptet 
med ett enda nätverk består av en central struktur och ett flertal distributionskanaler. Den centrala strukturen 
samlar all information och all kompetens, för att maximera effektivitet och verkan. Distributionskanalerna 
inkluderar olika typer av icke-exklusiva 'mest betrodda af farsrådgivare' för små och medelstora företag. Detta bör 
bidraga till en framgångsrik integrering av första-källan- och enda-källan-koncepten som basen for det enda 
nätverket. Det enda nätverket kommer att fortsätta att erbjuda de olika typer av individualiserade tjänster som de 
nuvarande nätverken tillhandahåller. 
Den föreslagna nya inriktningen aktualiserar en grundläggande fråga: förser det fleråriga programmet 
generaldirektorat XXIII med tillräckligt med resurser för att kunna uppfylla dessa målsättningar? 
Till att börja med budgeten för det fleråriga programmet: 
Grundat på de förslag som skisserats i föregående kapitel -
• har de flesta av de föreliggande icke-nätverksåtgärdema bedömts såsom "nöjaktiga" eller "goda"; olika 
rekommendationer har lagts fram i de föregående kapitlen, som kan förbättra åtgärdernas effektivitet vad 
gäller att uppfylla målsättningen. Vi anser därför att de flesta av dem bör fortsättas; 
Arthur Andersen Utvärdering av det fleråriga programmet tor att stödja 
Business Consulting små och medelstora företag - DG XXIII 
5 o 
I 
] 
I 
I -44 
• bör, som tidigare nämnts, nätverkssidan förändras, med betydande investeringar i teknologi; 
• anser vi att ytterligare åtgärder bör tillkomma inom områdena information om små och medelstora företag, 
avreglering och en integrerad inriktning. 
Å ena sidan kommer förändringen av nätverken att kräva investeringar. Det är emellertid för tidigt att säga om den 
framtida nätverksdriften kommer att bli väsentligt dyrare än idag. 
Å andra sidan kommer de nya åtgärderna att kräva ytterligare budgetmedel. 
Vi anser därför att ytterligare budgetmedel erfordras, om ett sådant policyuttalande skall kunna realiseras i 
nöjaktig grad. 
Vad de personella resurserna beträffar så ingick det inte i uppdraget för vår utvärderingssrudie att granska 
tillräckligheten av de personella resurser som tilldelats för verkställandet av det fleråriga programmet. Icke desto 
mindre har utvärderingen visat att vissa realiseringsproblem delvis berodde på bristande personella resurser. De 
föreslagna tillkommande åtgärderna kräver sannolikt också de ytterligare personalresurser och specifika 
färdigheter. 
1 
1 Arthur Andersen 
Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja 
små och medelstora företag - DG XXIII 
£f' 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 99 slutlig 
DOKUMENT 
SV 08 
Katalognummer : CB-CO-96-139-SV-C 
ISBN 92-78-01925-9 
Byrån for Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
•MnnMmM»