SV Europeiska unionens officiella tidning C 237/32

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Ett balanserat system för säkerställande av ett skydd för immateriella rättigheter som svarar mot dagens samhällsutmaningar

[COM(2017) 707 final]

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om vägledning om vissa aspekter av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter

[COM(2017) 708 final]

och

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådetoch Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s strategi för standardessentiella patent

[COM(2017) 712 final]

(2018/C 237/05)

Föredragande: Franca SALIS-MADINIER

Remiss Europeiska kommissionen, 18.1.2018 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av facksektionen 9.3.2018 Antagande vid plenarsessionen 14.3.2018 Plenarsession nr 533 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 180/0/3

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Innovationsunionen är ett av Europa 2020-strategins mest värdefulla initiativ. Det är därför mycket viktigt att uppmuntra den europeiska innovationsprocessen genom att gynna företag med förankring i medlemsstaterna.

1.2 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens målsättningar beträffande harmoniseringen av rättssystemen och tolkningen av 2004 års direktiv om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (Ipred) ( 1 ) , som syftar till att genomföra de åtgärder, förfaranden och korrigerande åtgärder som är nödvändiga för att garantera skyddet för immateriella rättigheter vid civilrättsliga förfaranden och fastställa hur skador kan beräknas för att ge ersättning till drabbade immaterialrättsinnehavare i medlemsstaterna.

1.3 Kommittén understryker att det är viktigt att upprätthålla hela samhällets allmänintresse genom en rättvis fördelning av skapat värde mellan de olika aktörerna inom immateriella rättigheter för att garantera välståndet i Europa, respekten för immaterialrättsinnehavarnas rättigheter samt konsumenternas hälsa och säkerhet.

1.4 EESK stöder FRAND-principerna (fair, reasonable and non-discriminatory – rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande) i samband med standardessentiella patent. Kommittén anser att liknande principer på motsvarande sätt också kan införlivas och tillämpas inom upphovsrätt och närstående rättigheter, patent, varumärken, formgivningar osv.

1.5 Kommittén rekommenderar att de principer som gäller för tekniska standarder kompletteras med sociala standarder för att garantera balansen mellan privata aktörer och offentliga investerare som agerar i allmänhetens intresse.

1.6 Kommittén förespråkar i synnerhet en balans mellan ett rättvist erkännande av immateriella rättigheter och utvecklingen av innovationer som verkligen kan gynna hela samhället. Om särintressen är oförenliga med allmänintresset måste skiljedomsförfaranden som upprätthåller det senare genomföras, anser kommittén, som dock inte förespråkar en begränsning av den grundläggande rätten att säkerställa privata rättigheter med hjälp av rättssystemet.

1.7 EESK efterlyser en förordning som uppmuntrar unga forskare att utnyttja sin kunskap och kompetens för att starta nya affärsprojekt. EU:s medlemsstater bör i synnerhet vidta åtgärder såsom rimliga priser som gör att unga entreprenörer kan utveckla innovativa projekt.

1.9 I kampen mot varumärkesförfalskning är det centralt att göra konsumenterna införstådda med vikten av att agera på ett mer socialt ansvarstagande sätt i fråga om immateriella rättigheter, på samma sätt som de gör i fråga om materiella rättigheter, utan att detta inskränker deras rätt att göra kopior för eget bruk inom ramen för upphovsrätten. EESK uppskattar i hög grad de mediekampanjer som EUIPO och Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter har lanserat för att öka medvetenheten om immaterialrättsintrång, och kommer i framtiden att stödja förslag om att förstärka och upprepa dessa kampanjer.

1.10 Kommittén anser att principen om öppna källor måste genomföras på ett korrekt sätt inom offentlig forskning. Begreppet och principen om öppna källor tillämpas inom universitetens forskningscentrum och förtjänar en lämplig rättslig ram.

1.11 Kommittén välkomnar en utökad roll för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO).

1.12 För att förbättra hanteringen av konflikter rekommenderar EESK att man inrättar ett europeiskt medlingsnätverk som arbetar i linje med avgörandena från Europeiska unionens domstol.

1.13 För att öka respekten för immateriella rättigheter instämmer kommittén i kommissionens samtliga rekommendationer som syftar till att stärka det rättsliga forumet.

2. Kommissionens förslag

2.1 företag , upphovsmän och uppfinnare kan få avkastning på investeringar i kunskap och kreativitet . Undersökningar visar att immaterialrättsintensiva sektorer står för cirka 42 % av EU:s BNP, dvs. ca 5,7 biljoner euro per år, genererar 38 % av alla arbetstillfällen och bidrar till så mycket som 90 % av EU:s export System för skydd av immateriella rättigheter är ett viktigt instrument för innovation och tillväxt och gör attochkan få. Undersökningar visar att immaterialrättsintensiva sektorer står för cirka 42 % av EU:s BNP, dvs. ca 5,7 biljoner euro per år, genererar 38 % av alla arbetstillfällen och bidrar till så mycket som 90 % av EU:s export ( 6 )

2.2 Den digitala revolutionen har skapat en rad nya möjligheter, men den utsätter också EU:s immateriella rättigheter för nya och större risker genom att underlätta nätbaserad spridning av varumärkesförfalskade varor och innehåll, genom att skapa förvirring bland konsumenterna kring vad som är förfalskat och vad som är äkta och lagligt och genom att göra det svårare att identifiera brottslingar . Detta har avsevärt ökat antalet immaterialrättsintrång.

2.3 varumärkesförfalskade eller piratkopierade varor för 2,5 % av världshandeln, och EU:s näringsliv drabbas hårt världsledande . I dag svararför 2,5 % av världshandeln, och EU:s näringsliv drabbas hårt ( 7 ) , särskilt inom sektorer där EU-företagen är

2.4 Kommissionens aktuella åtgärdspaket syftar till att ytterligare förbättra tillämpningen och skyddet av immateriella rättigheter i EU:s medlemsstater, vid våra gränser och internationellt. Paketet omfattar följande: — Ett meddelande om ett balanserat system för säkerställande av ett skydd för immateriella rättigheter som svarar mot dagens samhällsutmaningar [COM(2017) 707 final]. — Ett meddelande med vägledning om tillämpningen av direktivet om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (Ipred) [COM(2017) 708 final]. — Ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar med en utvärdering av Ipred [SWD(2017) 431 final och SWD(2017) 432 final]. — Ett meddelande om standardessentiella patent [COM(2017) 712 final]. — Ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar med en utvärdering av samförståndsavtalet om försäljning av varumärkesförfalskade varor via internet [SWD(2017) 430 final].

2.5 I paketet fastställs åtgärder på följande fyra huvudområden: 1) Åtgärder för att göra det lättare för immaterialrättshavare att dra nytta av ett enhetligt, rättvist och verksamt system för rättslig kontroll i EU. 2) Åtgärder till stöd för branschledda initiativ för att bekämpa immaterialrättsintrång. 3) Initiativ för att stärka tullmyndigheternas och andra myndigheters förmåga att skydda immateriella rättigheter. 4) Åtgärder för att intensifiera ansträngningarna att bekämpa immaterialrättsintrång på global nivå genom att främja bästa praxis och öka samarbetet med tredjeländer.

3. Allmänna kommentarer

3.1 Kommissionens förslag är relevanta och tar upp många aspekter som rör immaterialrätt. Syftet med EESK:s förslag är att utarbeta åtgärder och rekommendationer som stärker säkerställandet av immateriella rättigheter mot bakgrund av EESK:s institutionella mandat, som huvudsakligen fokuserar på sociala och ekonomiska aspekter.

3.2 De tre kommissionsdokumenten bör behandlas som en helhet och omfatta alla aspekter av immateriella rättigheter. Även om fokus ligger på samförståndsavtalet och en relativt snäv tolkning av standardessentiella patent och FRAND-principerna finns det en risk för att samrådet kommer att inskränka sig till innovationer i den digitala världen. Kommittén vill dock med sina kommentarer och rekommendationer fästa uppmärksamheten vid alla områden av immaterialrätten.

3.3 EESK delar visserligen kommissionens oro över digitaliseringens inverkan på riskerna med koppling till immateriella rättigheter, men föreslår att frågan om immateriella rättigheter, kreativitet och innovation behandlas ur både rättslig och social synvinkel i syfte att öka skyddet av dessa rättigheter.

3.4 Kommissionen vill med sina förslag om immateriella rättigheter öka den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen i Europa. Kommittén stöder dessa mål men anser att grunden för all innovation och allt skapande är den personliga kreativiteten och det sammanhang där upphovsmannen eller uppfinnaren ingår. Kreativitet är en inneboende mänsklig egenskap och en förutsättning för innovation.

3.5 EESK rekommenderar i detta avseende en tydligare europeisk ram för överlåtelse av rättigheter mellan olika berörda parter. I enlighet med gällande nationella och europeiska bestämmelser ingår det inte i tillämpningsområdet för detta Ipred-samråd att i konkreta termer definiera ”rättighetshavare” – till exempel upphovsmän, företag, mellanhänder eller utgivare – eftersom de fastställs i EU:s och medlemsstaternas materiella lagstiftning om immateriella rättigheter, inte i Ipred.

3.5.1 Immaterialrätten omfattar en rad olika aspekter (upphovsrätt och närstående rättigheter, patent, varumärken, industriell formgivning, geografiska beteckningar med mera). Om vi i slutändan vill åstadkomma en europeisk inre marknad måste vi försöka uppnå en gemensam förståelse och beakta behovet av att mer exakt definiera begreppet ”rättighetshavare” genom att skapa förutsättningar för alla parter att diskutera och reda ut sina intressen och tvister. Kommittén rekommenderar att den nationella och den europeiska nivån anpassas bättre till varandra i syfte att undvika konflikter eller oklarheter.

3.6 Även om direktivet inte kan tillhandahålla en enhetlig ram för hela Europa kan det enligt EESK göra mer för att uppmuntra medlemsstaterna att fastställa grundläggande principer för harmonisering, till exempel genom att utarbeta specifika och skräddarsydda ”koder” för varje immateriell rättighet. Kommittén stöder kraftfullt tillämpningen av etiska principer såsom rättvisa, proportionalitet och icke-diskriminering på immateriella rättigheter.

3.7 EESK stöder kommissionens insatser avseende uppgifters tillgänglighet. Det är tydligt att en europeisk strategi för immateriella rättigheter innebär en betydande stordriftsfördel och därigenom erbjuder nya ekonomiska möjligheter i form av tillväxt och ökad sysselsättning.

3.8 Den ekonomiska processen utspelar sig mellan den enskilde upphovsmannen och den konsument som köper produkter. Däremellan finns det en rad ekonomiska verksamhetsområden där olika intressen måste finna sin rätta plats. Konsumenten befinner sig i slutet av denna process. Konsumenterna faller ofta offer för varumärkesförfalskning och piratkopiering och betalar alltför höga priser för förfalskade produkter.

3.8.1 Utvecklingen av digitala processer har gett upphov till många innovationer. Inom den digitala sektorn är innovationstakten särskilt hög. Detta väcker frågor om säkerhet och sekretess och gör skydd av ”immateriella rättigheter” till en betydligt svårare men inte omöjlig uppgift. Alla parter, framför allt de som bedriver verksamhet på nätet, bör identifieras på ett korrekt sätt så att falska konton där det bedrivs otillbörlig handel kan avslöjas.

3.8.2 EESK ställer sig bakom kommissionens förslag vad gäller tilldelning av licenser och kontroll av respekten för rättigheter. Kommittén beklagar dock att kommissionen i sina förslag angående lösning av intressekonflikter begränsar sig till rättstvister (enhetliga patentdomstolen) och inte lägger fram konkreta verktyg, till exempel ett medlingscentrum genom vilket berörda parter själva kan hantera sina tvister med beaktande av allmänna rättsregler och föra en ömsesidig dialog innan de går till domstol.

3.8.3 Kommittén har analyserat saken och anser att en särskild plattform kan ge ett betydande mervärde. Ett lämpligt instrument som en ”immaterialrättsplattform”, helst med konstitutionellt erkänd status, kan organisera och samordna den utomrättsliga dialogen mellan de representativa berörda parterna för att möjliggöra medling, skiljedomsförfaranden och förlikning. Denna plattform kommer att tillgodose behoven genom att få parterna att mötas för att diskutera sina problem och olika ståndpunkter samt lägga fram lämpliga uppförandekoder för antagande.

3.8.4 Denna plattform kan samla in exempel på bästa praxis som redan tillämpas i Europa och lägga fram dem som en grund för andra. EESK företräder för sin del det civila samhället som helhet, där dialog äger rum i Europa och i medlemsstaterna, men detta arbete har när allt kommer omkring en förhållandevis allmän karaktär och det borde vara möjligt att skapa närmare kontakter med särskilda yrkesgrupper såsom författare, journalister och utgivare samt skapa kopplingar mellan forskare och institut för att åstadkomma en korrekt tilldelning av immateriella rättigheter och undvika tvister.

4. Särskilda kommentarer

4.1 Innovation inom EU

4.1.1 Innovation står i centrum för Europa 2020-strategin. Innovation bland företag som har sin hemvist inom EU bör uppmuntras och bevaras. Många innovativa projekt utvecklas inom uppstartsföretag och små och medelstora företag. Dessa står ofta på en svag finansiell grund och löper stor risk att bli uppköpta av storföretag som, på lång sikt, utlokaliserar dem till andra världsdelar. Följaktligen kommer deras mervärde och arbetstillfällen inte Europa till godo.

4.1.2 Små och medelstora företag sprider sig över Europa på traditionella storföretags bekostnad. Ibland försvinner traditionella företag samtidigt som nya företagsprojekt börjar utvecklas. I dessa företag är det övergångsprocesserna som utgör nyckeln till innovation. Inom ramen för dessa processer bör särskild uppmärksamhet ägnas åt arbetstagarna så att de kan hålla jämna steg med utvecklingen med hjälp av framåtblickande och lämpliga yrkesutbildningsåtgärder.

4.2 Etiska principer

4.2.1 I linje med kommissionens förslag om FRAND-principerna när det gäller standardessentiella patent förespråkar kommittén att man på motsvarande sätt tillämpar principer och standarder för rättvisa på andra immaterialrättsliga områden. I strikt mening förutsätter dock FRAND-principerna en rättslig begränsning av patenträtten. Principerna kan inte antas rakt av inom andra sektorer, utan måste ses över och diskuteras från fall till fall ( 8 )

4.2.2 Likaledes måste principen om öppna källor genomföras utan att påverka den offentliga forskningen negativt. Offentliga institutioner finansierar ofta vetenskaplig forskning. De artiklar som utarbetas måste, innan de publiceras i facktidskrifter, först granskas av kollegor (”peer review”) som gör en kritisk bedömning av forskarnas arbete. Dessa tidskrifter finns tillgängliga vid universitetens forskningscentrum via globala digitala nätverk såsom ”Web of Science”, som universiteten måste betala ansenliga belopp för att få tillgång till. Tillträde till innehållet borde beviljas till en rimlig kostnad. Universiteten borde inte behöva betala på nytt för att kunna erbjuda sina studenter förmånen att läsa texter från tidigare forskning. Denna dubbelanvändning av offentliga medel förefaller inte effektiv och strider mot vad som är rättvist och rimligt.

4.3 Socialt skydd

4.3.1 85 % av uppfinningarna görs av anställda. Detta är en central fråga för kommissionen, som inför ett balanserat system för säkerställande av ett skydd för immateriella rättigheter som svarar mot dagens samhällsutmaningar ( 9 ) . Kommittén understryker att det sociala skyddet för kreativa arbetstagare också ingår i denna balans. Det skulle i hög grad kunna förbättra ställningen för konstnärer och forskare.

5. Verktyg för att på ett bättre sätt skydda och kontrollera de berörda parternas intressen

5.1 Organisera de berörda parterna (10)

5.1.1 Inom ramen för en sektorsövergripande strategi kan god praxis överföras till andra sektorer: organisationer som företräder journalister kan exempelvis förhandla med utgivarnas yrkesorganisation om överlåtelse av journalisternas upphovsrätt i utbyte mot skälig ersättning samt efterföljande användning av deras texter i andra (digitala) applikationer. Journalisterna kommer också att kunna ingå avtal om principerna om pressfrihet, skydd för visselblåsare, regler avseende uppgifters konfidentialitet och läsares upphovsrätt.

5.1.2 För att utarbeta en trovärdig utomrättslig ram borde samtliga berörda aktörer samråda med varandra för att enas om villkoren för överlåtelse av immateriella rättigheter och genomföra uppförandekoder eller lämpliga och genomförbara branschöverenskommelser som är anpassade till specifika situationer och avspeglar den berörda sektorns och det berörda rättsliga områdets särdrag.

5.1.3 En immaterialrättsplattform för samråd och dialog mellan berörda parter skulle kunna fastställa tillämpningsområdet för de avtal som förhandlas fram. Det finns en lång tradition av europeiska samråd för att på ett balanserat sätt ge uttryck för nationella och europeiska intressen. Ett sådant samrådsforum skulle även kunna spela en roll som medlare genom att ge företrädare för författare, forskare, konstnärer, icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivare), universitet, yrkesorganisationer, mellanhänder och offentliga institutioner en möjlighet att mötas för att delta i det rättsliga forumets verksamhet i samarbete med kommissionen samt EUIPO och observationsorganet, i egenskap av EU-organ.

5.2 Organisera och informera konsumenterna

5.2.1 Kampen mot varumärkesförfalskningar kräver även att man gör konsumenterna medvetna genom mediekampanjer med syftet att åstadkomma ökad respekt för immateriella rättigheter, utan att detta inskränker deras rätt att göra kopior för eget bruk inom ramen för upphovsrätten. Dessutom bör man genom dessa kampanjer göra konsumenterna medvetna om de hälso- och säkerhetsrisker som användning av vissa särskilda förfalskade produkter innebär.

5.3 Förbättra effektiviteten i systemen för rättslig kontroll

5.3.1 I syfte att förbättra effektiviteten i systemen för rättslig kontroll stöder kommittén kommissionens förslag ( 11 ) och dess uppmaning till medlemsstaterna om ”att systematiskt offentliggöra rättsliga avgöranden i mål om intrång”, liksom förslaget om att tilldela EUIPO och observationsorganet en central roll. Det är upp till kommissionen att avgöra vilket organ som är mest lämpat för att organisera diskussionerna mellan aktörer inom en ”immaterialrättsplattform”, om detta bidrar till att göra immaterialrättspolitiken i Europa mer konsekvent och bättre anpassad till den inre marknaden. EESK anser också att det är värt att undersöka möjligheten att utveckla andra verktyg för alternativ tvistlösning för att upprätthålla principen om rättvisa.

5.3.2 Utan att det påverkar det straffrättsliga skyddet av immateriella rättigheter, som kommissionen inte har beaktat på EU-nivå, stöder EESK kommissionens arbete för att förbättra respekten för immateriella rättigheter världen över. Med anledning av detta bör samordningen mellan Wipo (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) och EUIPO förstärkas.

6. Utvärdering av kommissionens meddelande

6.1 EESK konstaterar att kommissionens rekommendationer i detta hänseende först och främst avser det rättsliga området.

6.2 Utan att det påverkar rättvisans gång skulle det vara önskvärt att inrätta en starkare ram för rättslig medling mellan berörda parter i syfte att utarbeta förlikningsförslag. Med hjälp av detta förlikningsförfarande skulle man kunna lösa konflikter mellan olika parter och undvika att ödsla tid på komplicerade, kostsamma och långdragna rättsprocesser. Denna princip tillämpas redan inom det enhetliga patentsystemet, som har ett centrum för skiljedomsförfaranden och förlikning. EESK stöder kommissionens satsning på att ytterligare undersöka denna fråga i samarbete med EUIPO, och anser att tanken bör välkomnas och stödjas på andra immaterialrättsliga områden.

6.3 Kommittén stöder kommissionens uppmaning till näringslivet om att ta nödvändigt eget ansvar för att bekämpa immaterialrättsintrång. Det skulle dock vara lämpligt att först tillhandahålla särskilda institutionella instrument med syftet att organisera alla berörda aktörer och få dem att mötas för att inleda eller (där en sådan redan förekommer, till exempel i form av ett samförståndsavtal) fortsätta en dialog och se till att immateriella rättigheter tillfaller de rättmätiga innehavarna. Frivilliga avtal mellan rättighetshavare, onlineplattformar, internetreklamföretag, distributörer och leverantörer av finansiella tjänster bör förbättras och vidareutvecklas.

Bryssel den 14 mars 2018. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT L 195, 2.6.2004, s. 16.

(2) COM(2017) 707 final, s. 3, punkt 1: ”Åtgärder för att göra det lättare för immaterialrättshavare att dra nytta av ett enhetligt, rättvist och verksamt system för rättslig kontroll i EU”.

(3) COM(2017) 708 final, inledningen, fjärde stycket, andra meningen: ”Eftersom direktivet föreskriver en lägsta harmonisering (artikel 2 tillåter uttryckligen nationell lagstiftning att tillhandahålla medel som är fördelaktigare för rättighetshavare)”.

(4) COM(2017) 712 final, s. 1, första stycket, andra meningen.

(5) COM(2017) 707 final, s. 3, slutet av andra stycket: ”(…) se till att patenthavarna kompenseras för sina investeringar i forskning och utveckling samt standardisering, så att de därigenom uppmuntras att låta sin bästa teknik ingå i standarderna”.

(6) EUIPO, ”Intellectual property rights intensive industries and economic performance in the EU”, 2016.

(7) Enligt en färsk undersökning består 5 % av all import till EU av varumärkesförfalskade eller piratkopierade varor, vilket motsvarar uppskattningsvis 85 miljarder euro i olaglig handel.

(8) Se punkt 1.6.

(9) COM(2017) 707 final.

(10) Se punkt 3.8.1.

(11) COM(2017) 707 final, s. 8.