Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om genomförandet av ett utbildningsprogram som vänder sig till branschfolk inom den europeiska industrin för audiovisuella program (MEDIA - yrkesutbildning) (2001 - 2005) (MEDIA Plus 2001-2005) (framlagt av kommissionen enligt artikel 205.2 i EG-fördraget)

MOTIVERING

A. Principer

Den 14 december 1999 antog kommissionen ett meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ett förslag till program för stöd till den europeiska audiovisuella industrin. [1] Meddelandet överlämnades till de berörda institutionerna den 30 januari 2000.

[1] KOM (1999) 658 slutlig.

Detta program bör sträcka sig över perioden 2001 till 2005 och omfattar två avgränsade delar, ett program för utbildning av branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (artikel 150 i fördraget) [2] och ett program för att främja utveckling, spridning och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (artikel 157 i fördraget). [3]

[2] 1999/0275 (COD).

[3] 1999/0276 (CNS).

Vid votering i plenarmötet den 6 juli 2000 [4] antog Europaparlamentet vid första behandlingen 43 ändringar som gäller detta förslag till beslut. Kommissionen lämnade då sina synpunkter på dessa ändringar och angav vilka den kunde godkänna och vilka som inte kunde kvarstå. Kommissionen förklarade sig beredd att helt eller i huvudsak anta 37 av de 43 ändringarna.

[4] A5-0186/2000.

Med beaktande därav har kommissionen sammanställt detta ändrade förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (MEDIA - yrkesutbildning) (2001 -2005), eftersom (endast) detta beslut omfattas av medbeslutandeförfarandet. I ändringarna beaktas även vissa punkter som togs upp vid de preliminära diskussionerna i rådet.

B. Förklaring till de viktigaste ändringarna

De ändringsförslag som kommissionen har bibehållit gäller

- programmets innehåll (18 ändringsförslag), bland annat införande av utbildning i upphovsrätt och immaterialrätt (ändringsförslag 6 och 15) och av teknik för utveckling av nya typer av audiovisuella program (ändringsförslag 19, 31 och 37); dessutom ett antal preciseringar som gäller utbildningstypen "manusskrivningsteknik",

- förvaltningen av programmet (10 ändringsförslag), bland annat gällande kommittéförfarandet (ändringsförslag 29 och 39); i sitt ändrade förslag föreslår kommissionen en blandad kommitté, enligt modellen i Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning "Sokrates" [5]. Andra ändringar som gäller förvaltningen av programmet är t.ex. införandet av urvalskriterier i beslutstexten (ändringsförslag 21) samt en precisering om insyn när det gäller genomförandet av programmet (ändringsförslag 28),

[5] EGT L 28, s. 1, 3.2.2000.

- säkerställandet av kopplingar till andra stödmekanismer på nationell nivå och gemenskapsnivå (6 ändringsförslag), bland annat information till branschfolk om andra stödåtgärder som de europeiska institutionerna erbjuder (ändringsförslag 5, 42 och 43),

- en precisering om utbildning i ny teknik (ändringsförslag 2 och 32),

- en precisering om tredje länders deltagande i programmet (ändringsförslag 27),

- en hänvisning till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon (ändringsförslag 3 och 10).

Ändringarna i förhållande till kommissionens ursprungliga förslag har förtydligats genom att man använder "överstrykning" för de stycken som har strukits och "fetstil" och "understruket" för nya eller ändrade stycken.

1999/0275 (COD)

Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om genomförandet av ett utbildningsprogram som vänder sig till branschfolk inom den europeiska industrin för audiovisuella program (MEDIA - yrkesutbildning) (2001 - 2005) (MEDIA Plus 2001-2005)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 150.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, [6]

[6] EGT C...

med beaktande av yttrandet från Ekonomiska och sociala kommittén, [7]

[7] EGT C...

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [8], och

[8] EGT C...

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget,

och av följande skäl:

(1) Kommissionen har samrått med branschfolk genom att i samverkan med Förenade kungarikets ordförandeskap anordna den europeiska audiovisuella konferensen "Utmaningar och möjligheter i dataåldern" i Birmingham 6 till 8 april 1998. Därvid underströks behovet av ett bättre yrkesutbildningsprogram på det audiovisuella området med inriktning på de nya aspekterna av dataåldern.

(2) Rådet (kultur) den 28 maj 1998 noterade slutsatserna från den europeiska audiovisuella konferensen "Utmaningar och möjligheter i dataåldern" och önskade att det utvecklas nya verktyg för att uppmuntra en stark och konkurrenskraftig programindustri.

(3) I rapporten från utredningsgruppen på hög nivå för den audiovisuella politiken, "Den digitala eran och europeisk politik för audiovisuella medier", dras slutsatsen att man måste stärka såväl praktik som fortbildning inom den audiovisuella sektorn.

(4) I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet, "Den audiovisuella politiken: nästa steg", slår kommissionen fast den stora betydelse som dataåldern kommer att få för sysselsättningen i den audiovisuella industrin. [9]

[9] KOM(1998) 446 slutlig, 14.7.1998.

(5) I Grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen medges det att framväxten av nya tjänster kommer att skapa nya arbetstillfällen och att anpassningen till nya marknader kommer att kräva att personalen är utbildad i att använda ny teknik [10].

[10] KOM(1997) 623 slutlig, 3.12.1997.

(6) Det offentliga samråd som kommissionen förde om grönboken bekräftade behovet av en specialiserad yrkesutbildning för branschfolk som är anpassad till behoven på marknaden [11].

[11] SEK(1998) 1284 slutlig, 29.7.1998.

(6a) Den digitala revolutionen och de nya medierna gör det möjligt att skapa innovativa, audiovisuella verk och kräver att den nya tekniken behärskas väl. Ansträngningarna för att vidareutbilda den audiovisuella sektorns branschfolk i denna teknik måste öka för att värna om deras internationella konkurrenskraft.

(7) I sina slutsatser av den 27 oktober 1997 om resultaten från det offentliga samrådet om grönboken [12] uppmanade rådet kommissionen att beakta resultaten från samrådet vid utarbetandet av förslag till åtgärder för att stärka den europeiska audiovisuella sektorn och däribland multimediesektorn.

[12] EGT C 283, 6.10.1999, s. 1.

(8) Europeiska rådet medgav vid sitt extra möte om sysselsättning som hölls i Luxemburg den 20 och 21 november 1997, att kontinuerlig utbildning och yrkesutbildning kan ge ett viktigt bidrag till medlemsstaternas sysselsättningspolitik för att förbättra anställbarhet, anpassningsförmåga och entreprenörsanda samt främja lika möjligheter. Vikten av lämplig utbildning underströks även i slutsatserna vid rådets extra möte i Lissabon den 24 mars 2000, i synnerhet när det gäller informationssamhällets nya teknik.

(9) I sin rapport till Europeiska rådet - Arbetstillfällen i informationssamhället [13] - konstaterade kommissionen att stora sysselsättningsskapande möjligheter var knutna de nya audiovisuella tjänsterna.

[13] KOM(1998) 590 slutlig.

(10) Kommissionen har genomfört ett "Handlingsprogram för att stimulera utvecklingen av den europeiska audiovisuella industrin (MEDIA) (1991-1995)" som antogs genom rådets beslut 90/685/EEG [14], vilket bl.a. omfattar ett stöd till utbildningsåtgärder för att förbättra yrkeskunnandet hos personer som arbetar inom den audiovisuella programindustrin.

[14] EGT L 380, 31,12,1990, s. 37.

(11) Gemenskapsstrategin för utveckling och förstärkning av den europeiska audiovisuella industrin bekräftades genom programmet MEDIA II, som antogs genom rådets beslut 95/563/EG [15] och genom rådets beslut 95/564/EG [16]. Mot bakgrund av de resultat som har uppnåtts med programmet, bör det förlängas och hänsyn tas till vad det har åstadkommit.

[15] EGT L 321, 22.7.1995, s. 25.

[16] EGT L 321, 22.7.1995, s. 33.

(12) I kommissionens rapport om resultaten som har uppnåtts inom ramen för programmet MEDIA II (1996-2000) under perioden 1 januari 1996 och 30 juni 1998 sägs att programmet svarar mot kravet att gemenskapsstödet skall vara subsidiärt i förhållande till nationellt stöd eftersom tonvikten för Medias insatser kompletterar de traditionella nationella mekanismernas inriktningar [17].

[17] KOM(1999) 91 slutlig, 16.3.1999.

(13) I sitt meddelande om Gemenskapspolitik för att stödja sysselsättningen bekräftade kommissionen MEDIA II:s positiva inverkan på sysselsättningen inom den audiovisuella sektorn [18].

[18] KOM(1999) 167 slutlig.

(13a) För att stimulera till europeiska projekt inom det audiovisuella området skall kommissionen undersöka möjligheten att få ytterligare anslag genom andra gemenskapsinstrument, särskilt inom ramen för initiativet e-Europa och femte ramprogrammet för forskning samt inom ramen för samarbetet med Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden. Branschfolk inom den audiovisuella sektorn kommer att informeras om de olika former av stöd som ställs till deras förfogande inom Europeiska unionen.

(14) Den europeiska marknad för den audiovisuella sektorn som håller på att utvecklas kräver nytt yrkeskunnande, anpassat till den nya marknadsdimensionen, särskilt vad beträffar ekonomisk och kommersiell förvaltning inom den audiovisuella sektorn och användningen av ny teknologi vid skapandet, utvecklingen, produktionen och överföringen av program.

(15) Branschfolk bör ges kunskaper som gör det möjligt för dem att på bästa sätt utnyttja den audiovisuella programmarknadens europeiska och internationella dimension och de bör uppmuntras att utveckla projekt som svarar mot denna marknads behov.

(15a) Det är särskilt viktigt att stödja insatser för specialiserad utbildning i upphovsrätt, inbegripet EU:s standarder på området, och i marknadsföring av audiovisuella produkter med särskild tonvikt på ny teknik som medel för spridning och saluföring.

(16) Jämställdheten är en grundläggande princip i europeiska unionens politik, som bör beaktas när detta program genomförs.

(17) Yrkesutbildningen inom branschen bör innehålla nödvändiga ekonomiska, juridiska och tekniska inslag samt affärsmässiga inslag och de snabba förändringarna på dessa områden gör insatser för fortbildning särskilt nödvändiga.

(18) I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör upprättandet av nätverk mellan yrkesutbildningscentra uppmuntras för att underlätta utbyte av kunskap och bästa praxis i en internationell miljö.

(19) Stödet till yrkesutbildning bör ta hänsyn till strukturmål såsom att utveckla möjligheterna att skapa, producera, marknadsföra och distribuera i länder eller regioner där den audiovisuella produktionskapaciteten är svag och/eller som utgör ett begränsat geografiskt och språkligt område.

(20) I enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen i artikel 5 i fördraget och med hänsyn till att medlemsstaterna inte klarar målen för den föreslagna åtgärden att genomföra en yrkesutbildningspolitik, bland annat på grund av de transnationella partnerskap som skall skapas mellan olika utbildningscentra, bör de åtgärder som krävs vidtas av gemenskapen på grund av den transnationella dimensionen i dess åtgärder och insatser. Det här beslutet begränsas till det minimum som krävs för att förverkliga målen och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen.

(21) Samtliga insatser som föreslås enligt detta program syftar till att uppnå ett gränsöverskridande samarbete, som ger mervärde till de åtgärder som utarbetas i medlemsstaterna, i enlighet med den nyss nämnda subsidiaritetsprincipen.

(22) De associerade länderna i Central- och Östeuropa, Efta-stater som är anslutna till EES samt Cypern, Malta och Turkiet har rätt att delta i gemenskapens program genom tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall avtalas med dessa länder. De europeiska länder som har undertecknat Europarådets konvention om television utan gränser tillhör det europeiska audiovisuella området och kan därmed om de så önskar, och med beaktande av deras audiovisuella industriers synpunkter på budget och andra prioriteringar, delta i programmet och utnyttja ett begränsat samarbete genom tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall beslutas i avtal mellan de berörda parterna.

(23) Öppnandet av programmet för europeiska tredje länder kan komma att föregås av en granskning av om deras lagstiftning är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt enligt artikel 6.1 andra stycket i rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television [19], ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG [20].

[19] EGT L 298, 17.10.1989, s. 23.

[20] EGT L 202, 30.7.1997, s. 60.

(24) Samarbetet inom yrkesutbildningssektorn mellan organ i gemenskapen och i tredje land, grundat på gemensamma intressen, kan skapa mervärde för den europeiska audiovisuella industri. Att programmet öppnas för tredje land kommer dessutom att innebära en ökad medvetenhet om den kulturella mångfalden i Europa och göra det möjligt att sprida gemensamma demokratiska värderingar. Samarbetet kommer att utvecklas med hjälp av tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna.

(25) För att förstärka mervärdet med gemenskapsåtgärden är det nödvändigt att på alla nivåer säkerställa enhetlighet och komplementaritet mellan de åtgärder som genomförs enligt det här beslutet och andra gemenskapsåtgärder. Det är önskvärt att samordna de åtgärder som följer av programmet med de åtgärder som genomförs av internationella organisationer som till exempel Europarådet.

(25a) Enligt slutsatserna från Europeiska rådets extra möte i Lissabon skall rådet och kommissionen före utgången av 2000 rapportera om den pågående kontrollen av EIB:s och EIF:s finansieringsinstrument i syfte att på nytt omdirigera medel till stöd för att starta företag, till högteknologiföretag och mikroföretag liksom andra riskkapitalinitiativ som EIB föreslår. I samband härmed bör särskild hänsyn tas till den audiovisuella sektorn, inklusive utbildningsprogrammen.

(26) Genom det här beslutet fastställs för hela programmets löptid finansieringsramar, som utgör den särskilda referensen enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 [21] för den budgetansvariga myndigheten under det årliga budgetförfarandet.

[21] EGT C 102, 4.4.1996, s. 4.

(27) De åtgärder som behövs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [22].

[22] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härigenom inrättas ett program för yrkesutbildning, nedan kallat "programmet", för perioden från och med den 1 januari 2001 till och med den 31 december 2005.

Programmet har till syfte att ge branschfolk inom den audiovisuella industrin nödvändiga kunskaper så att de fullt ut kan utnyttja marknadens europeiska och internationella dimension och användningen av ny teknik.

Artikel 2

1. Programmets mål är följande:

a) Att svara mot industrins behov och främja dess konkurrenskraft genom att förbättra yrkesutbildningen för branschfolk inom den audiovisuella sektorn för att ge de kunskaper och det kunnande som behövs för att kunna skapa konkurrenskraftiga produkter på både den europeiska marknaden och andra marknader, särskilt inom

- tillämpning av ny teknik, särskilt digitalteknik, för produktion och spridning av audiovisuella program av hög konstnärlig kvalitet och med stort kommersiellt och konstnärligt mervärde,

- ekonomisk, finansiell och kommersiell företagsledning, inbegripet rättsregler och tekniker för finansiering, produktion och distribution av audiovisuella program,

- teknik för manusskrivning och berättande inbegripet teknik för utveckling av nya typer av audiovisuella program.

Särskild uppmärksamhet skall ägnas möjligheterna till distansutbildning och pedagogisk förnyelse som erbjuds genom utvecklingen av online-teknik.

Vissa initiativ till inledande yrkesutbildning som direkt inbegriper industrisektorn, som t.ex. masters, kan i undantagsfall också stödjas om inget annat gemenskapsstöd finns att tillgå och inom de områden som inte omfattas av nationella stödåtgärder.

b) Uppmuntra samarbete och utbyte av know-how och bästa praxis genom att skapa nätverk mellan relevanta parter på utbildningsområdet, dvs. skolor, yrkessektorn och företag, samt genom att utveckla lärarfortbildningen.

Det handlar i synnerhet om att uppmuntra införande av nätverk inom audiovisuell utbildning samt vidareutbildning av lärare.

2. Vid genomförandet av de mål som anges i första stycket, punkt 1 och 2, skall särskilt uppmärksammas de speciella behov som finns i länder eller regioner med låg produktionskapacitet eller som utgör ett begränsat språkligt eller geografiskt område, samt utvecklingen av en oberoende europeisk sektor för framställning och distribution, särskilt små och medelstora företag.

3. De mål som anges i punkt 1 skall genomföras i enlighet med bestämmelserna i bilagan.

Artikel 3

För att uppnå en så bra samordning som möjligt, skall kommissionen se till att det skapas ett samarbete mellan utbildningsåtgärderna och de utvecklingsprojekt som stöds av programmet MEDIA Plus. För detta ändamål skall branschfolk som deltar i fortbildningsaktiviteter informeras om de stödmekanismer som erbjuds enligt programmet. Kommissionen skall även säkerställa samordningen mellan programmet och övriga gemenskapsprogram på yrkesutbildnings- och fortbildningsområdet samt med Europeiska socialfondens interventioner i enlighet med fondens bestämmelser.

Artikel 4

1. De mottagare av gemenskapsstöd som deltar i genomförandet av de insatser som anges i bilagan skall själva bidra med en väsentlig del av finansieringen, minst 50 %, om inte något annat följer av de särskilda bestämmelserna i bilagan.

2. De som erhåller stöd från gemenskapen skall säkerställa att en majoritet av deltagarna är av en annan nationalitet än befolkningen i det land där utbildningen äger rum.

3. Kommissionen skall se till att, om möjligt, en lämplig andel av de årligen tillgängliga medlen - vilken skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 5 - reserveras för nya åtgärder.

4. Gemenskapens andel skall fastställas i förhållande till kostnaderna och arten av varje planerad insats.

5. Den finansiella ramen för programmets genomförande för den tid som anges i artikel 1 skall vara 50 miljoner euro.

6. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom budgetplanen.

Artikel 5

Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet.

1. De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut och som rör de frågor som anges nedan skall antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 6.2:

a) Allmänna riktlinjer för alla åtgärder som beskrivs i bilagan.

b) Innehållet i förslagsinfordringar, fastställande av kriterier och förfaranden för urval av projekt.

c) En lämplig andel av tillgängliga medel som årligen reserveras för nya verksamheter.

d) Metoder för uppföljning och utvärdering av åtgärderna.

e) Alla förslag om gemenskapsbidrag som överstiger 200 000 euro per mottagare och år. Detta gränsvärde kan komma att revideras av kommittén mot bakgrund av tidigare erfarenheter.

2. De åtgärder som krävs för att genomföra programmet och som rör alla övriga frågor skall antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 8.3.

3. Tekniskt stöd skall regleras av bestämmelserna i budgetförordningen.

Artikel 6

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2. När hänvisning sker till denna punkt, skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet skall iakttas. Den period som anges i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till två månader.

3. När hänvisning sker till denna punkt, skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet skall iakttas.

4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 7

1. Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts i de associeringsavtal, eller tilläggsprotokollen till dem, som slutits eller kommer att slutas med dessa länder.

2. Programmet skall vara öppet för deltagande av Cypern, Malta och de Efta-stater som är anslutna till EES-avtalet, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med de förfaranden som skall fastställas med dessa länder.

3. Programmet kommer att vara öppet för deltagande av de länder som är anslutna till Europarådets konvention om gränsöverskridande television, utöver de länder som avses i punkt 1 och 2, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med de villkor som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna.

4. Öppnandet av programmet för sådana europeiska tredje länder som avses i punkterna 1, 2 och 3, kan komma att föregås av en granskning av huruvida deras nationella lagstiftning är förenlig med gemenskapens lagstiftning, bland annat med artikel 6.1 andra stycket i direktiv 89/552/EEG.

5. Programmet skall även vara öppet för samarbete med andra tredje länder på grundval av tilläggsanslag och i enlighet med särskilda förfaranden, även när det gäller det finansiella deltagandet i enlighet med de förfaranden som skall fastställas i avtal mellan berörda parter. De europeiska tredje länder som avses i punkt 3, som inte önskar ett fullständigt samarbete med programmet, kan samarbeta enligt de villkor som anges i denna punkt.

Artikel 8

1. Kommissionen skall säkerställa att de insatser som avses i detta beslut värderas i förväg, följs upp samt utvärderas i efterhand, samtidigt som den skall se till att programmet är maximalt tillgängligt och att genomförandet medger insyn.

2. De utvalda mottagarna skall överlämna en årlig rapport till kommissionen.

3. Efter projektens genomförande skall kommissionen utvärdera hur de har genomförts och vilken effekt de haft, för att avgöra om de ursprungligen fastställda målen har uppnåtts.

4. Kommissionen skall lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med en utvärdering av programmets inverkan och effektivitet, på grundval av de resultat som uppnåtts efter två år av programmets genomförande.

Denna rapport skall även innehålla resultatindikatorer, såsom effekterna på sysselsättningen.

I rapporten skall även ingå eventuella förslag till justering av programmet, inbegripet justeringar av budgeten.

5. När programmet slutförts skall kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna en ingående rapport om programmets genomförande och resultat.

I rapporten skall kommissionen särskilt redovisa mervärdeskapande resultat av gemenskapens ekonomiska stöd, möjliga sysselsättningseffekter och samordningsåtgärder i enlighet med artikel 3.

Artikel 9

Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2001.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

1. ÅTGÄRDER SOM SKALL GENOMFÖRAS

Syftet med programmet är att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för branschfolk att anpassa sig till särskilt den europeiska dimensionen av marknaden för den audiovisuella sektorn genom att främja yrkesutbildning inom ekonomisk, finansiell och kommersiell förvaltning, rättsregler, distribution och marknadsföring samt inom ny teknik (inbegripet teknik för att bevara och levandegöra det europeiska kulturarvet när det gäller film och audiovisuella medier), manusskrivningsteknik och utveckling av nya typer av program.

Utbildningsinsatserna skall beakta de rättsliga ramarna för immateriella rättigheter, särskilt de gemenskapsnormer som gäller detta.

De utbildningsinsatser som får stöd skall vara tillgängliga för branschfolk i de berörda sektorerna inom den audiovisuella industrin och radio.

1.1. Yrkesutbildning i ny teknik

Utbildningen syftar till att utveckla branschfolkets förmåga att använda olika sorters avancerad teknik för skapande verksamhet och utsändning, särskilt inom animering, datorgrafik, multimedier och interaktivitet.

De föreslagna insatserna skall

* främja utarbetande och uppdatering av enheter för utbildning i ny audiovisuell teknik som komplement till medlemsstaternas insatser,

* inordna utbildningsinsatserna i nätverk, underlätta utbyte för lärare och yrkesverksamma genom utdelning av stipendier, anordnande av praktik på företag i andra medlemsstater samt genom att bidra till vidareutbildning av lärare och särskilt distansundervisning, genom att främja utbyte och partnerskap som förenar länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning.

1.2. Yrkesutbildning i ekonomisk, finansiell och kommersiell förvaltning

Utbildningen syftar till att utveckla branschens förmåga att tillgodogöra sig och utnyttja den europeiska dimensionen när det gäller utveckling, produktion, marknadsföring samt distribution och sändning av audiovisuella program.

De föreslagna insatserna skall

* främja utarbetande och uppdatering av enheter för vidareutbildning i förvaltning som komplement till medlemsstaternas insatser och med understrykande av den europeiska dimensionen,

* inordna yrkesutbildningsinsatserna i nätverk, underlätta utbyte av yrkesverksamma genom utdelning av stipendier, anordnande av praktik på företag i andra medlemsstater samt genom att bidra till utbildning av lärare och särskilt distansundervisning, genom att främja utbyte och partnerskap som förenar länder och regioner med låg produktionskapacitet och/eller begränsad språklig och geografisk utbredning.

1.3. Teknik för manusskrivning

Utbildningen riktar sig till erfarna manusförfattare och regissörer för att de skall förbättra sin förmåga att utveckla teknik som både bygger på traditionella och interaktiva författar- och berättarmetoder inom alla typer av audiovisuella program.

Insatserna skall

* främja utarbetande och uppdatering av utbildningsenheter som arbetar med identifiering av målpublik, redigering och utarbetande av manus för en internationell publik och med inriktning på kvalitetsproduktion, förhållanden mellan manusförfattare, manusförläggare, producent och distributör,

* uppmuntra utbyte och partnerskap mellan länder eller regioner med låg audiovisuell produktionskapacitet eller begränsad geografisk och språklig utbredning.

1.4. Nätverk för yrkesutbildningsaktiviteter

Syftet är att uppmuntra existerande institutioner eller insatser på yrkesutbildningsområdet att fördjupa sitt samordningen av insatserna så att det kan skapas europeiska nätverk.

1.5. Insatser för inledande yrkesutbildning

När det gäller viss inledande yrkesutbildning kan vare sig nationellt stöd eller gemenskapsstöd komma i fråga och där kan stöd ges till insatser i undantagsfall. Det kan i synnerhet handla om masters, där det finns en koppling till industrin i form av partnerskap eller praktik.

2. TILLÄMPNINGSFÖRFARANDE

2.1. Strategi

Vid genomförandet av programmet skall kommissionen, biträdd av den kommitté som avses i artikel 6, ha ett nära samarbete med medlemsstaterna. Den skall också samråda med de berörda parterna. Den skall se till att branschfolkets deltagande på ett väl avvägt sätt återspeglar den europeiska kulturens mångfald.

Den skall uppmuntra dem som utarbetar utbildningsmoduler att i sitt arbete samarbeta med institutioner, branschen och företag.

Den skall underlätta mottagandet av praktikanter, särskilt dem som kommer från länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning.

2.2. Gemenskapens bidrag

Gemenskapens medfinansiering av de totala yrkesutbildningskostnaderna ligger inom ramen för en gemensam finansiering med offentliga eller privata partner, som i regel inte överstiger gränsen på 50 %. Andelen kan höjas till 60 % för yrkesutbildningsåtgärder i länder eller regioner där den audiovisuella produktionskapaciteten är låg och/eller som utgör ett begränsat geografiskt och språkligt område.

Man tillämpar förfarandet enligt artikel 6 för att bestämma hur finansieringen skall öronmärkas för varje typ av åtgärder som återges under punkt 1 i den här bilagan.

I enlighet med bestämmelserna om gemenskapsfinansiering och förfarandet i artikel 6 skall kommissionen utarbeta finansieringsbestämmelser för att lägga fast ett tak för gemenskapens insats per yrkesutbildningsåtgärd och per utbildad inom branschen.

Utformare av enheter och de utbildningscentra som tillämpar dem skall väljas genom förslagsinfordran.

Kommissionen skall se till att, om möjligt, en lämplig andel av de årligen tillgängliga medlen förbehålls nya åtgärder.

2.3. Genomförande

2.3.1. Kommissionen genomför programmet i enlighet med det förfarande som anges i artikel 6. Den skall ta hjälp av konsulter samt byråer för tekniskt stöd som väljs ut efter en anbudsinfordran och på grundval av deras branschkunskap. Det tekniska biståndet kommer att finansieras via programmets budget. Kommissionen kommer också, enligt det förfarande som fastställs i artikel 6.2, att kunna ingå partnerskap med specialiserade organ, till exempel Eureka Audiovisuel, om enstaka insatser för att genomföra gemensamma åtgärder som svarar mot programmens mål på yrkesutbildningsområdet.

Kommissionen fattar det slutliga beslutet om vilka projekt som skall beviljas stöd ur programmet och bestämmer vilket ekonomiskt stöd som skall ges enligt artikel 5.

Kommissionen skall säkerställa att de som ansöker om gemenskapsstöd informeras om motiveringen till dess beslut och den skall se till att genomförandet av programmet medger insyn.

De som beviljats gemenskapsstöd ansvarar för att gemenskapens medverkan offentliggörs.

Vid urvalet av stödberättigande åtgärder skall kommissionen särskilt beakta följande kriterier, förutom de prioriteringar som anges i punkt 2:

- Partnerskap mellan utbildningsanstalter, den specialiserade sektorn och företagen.

- Åtgärdens nyskapande innehåll.

- De multiplikatoreffekter åtgärden ger (bland annat användbara resultat, såsom handledningar).

- Åtgärdens kostnadseffektivitet.

- Förekomsten av andra stödåtgärder på nationell nivå eller gemenskapsnivå.

För att genomföra programmet, särskilt utvärdering av de projekt som får stöd från programmet samt åtgärder för upprättande av nätverk, skall kommissionen bistås av erkända experter från den audiovisuella industrin inom områdena utbildning, utveckling, produktion, distribution och marknadsföring samt förvaltning av rättigheter, särskilt i den nya digitala miljlön. För att de konsulter och experter som kommissionen anlitar skall vara oberoende, skall kommissionen fastställa bestämmelser om att dessa grupper inte kan delta i ansökningsomgångar inom ramen för programmet.

2.3.2 Kommissionen skall på lämpligt sätt informera om vilka möjligheter som programmet erbjuder och se till att det marknadsförs.

Dessutom skall kommissionen via Internet ställa integrerad information till förfogande om alla former av stöd inom ramen för Europeiska unionens politik när det gäller den audiovisuella sektorn.

Kommissionen och medlemsstaterna skall i synnerhet vidta de åtgärder som krävs och fullfölja insatserna inom nätverket av MEDIA-kontor och MEDIA-filialer och stärka yrkeskompetensen i dessa, för att

* informera branschfolk inom den audiovisuella sektorn om alla former av stöd inom ramen för Europeiska unionens politik,

* garantera att det ges information om programmet och att det marknadsförs,

* uppmuntra att så många branschverksamma som möjligt deltar i programmets åtgärder,

* bistå de branschverksamma när de lägger fram förslag som svar på de utlysta ansökningsomgångarna,

* gynna samarbete över gränserna mellan branschverksamma,

* garantera en övergång mellan de olika stödinstitutionerna i medlemsstaterna för att skapa komplementaritet mellan programmets insatser och de nationella stödåtgärderna.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Program för yrkesutbildning av branschfolk inom den audiovisuella industrin, (MEDIA Plus) (2001 - 2005)

2. Berörd(a) budgetpost(er)

B 3 2010

3. Rättslig grund

Artikel 150 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

Utvecklingen av digital teknik innebär att utbudet av audiovisuella program ökar snabbt. Den ökning av sysselsättningen som man förväntar sig av utvecklingen kommer inte att bli verklighet, om inte branschfolket har ändamålsenliga yrkeskunskaper. På samma sätt kan stödmekanismerna för den audiovisuella industrin inte bli verkligt effektiva om de inte kan stödja sig på kvalifikationer som motsvarar de nya utmaningarna.

Yrkesutbildning av i dag går utöver de traditionella utbildningsramarna. De snabba ekonomiska och tekniska förändringarna kräver en förstärkt fortbildning på varje nivå av det yrkesverksamma livet.

Att Europeiska unionens politik för yrkesutbildning är viktig erkänns också i fördraget (artikel 150).

4.2 Den tidsperiod som omfattas av åtgärden och bestämmelser för förnyandet av den

Programmet MEDIA Plus Yrkesutbildning täcker perioden från den 1 januari 2001 till 31 december 2005. Huruvida det skall förnyas eller ej avgörs genom ett nytt beslutsförfarande i enlighet med bestämmelserna i fördraget.

5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER

5.1 Icke-obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag

5.3 Ej tillämpligt

6. Typ av utgift/intäkt

- Bidrag till medfinansiering med andra källor från den offentliga och privata sektorn.

- Man förväntar sig inga återbetalningar eller kompletterande intäkter.

Gemenskapen skall bidra till finansieringen av utbildningsåtgärder upp till 50 % (60 % för utbildningsåtgärder i länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning) av den faktiska kostnaden för projekt, dock högst en miljon euro per år och utbildningscentrum. Det finansiella bidraget skall ges i form av kontrakt över högst tre år.

7. Budgetkonsekvenser

7.1 Metod för beräkning av totalkostnaden för åtgärden

Beloppen har räknats ut på grundval av följande två informationskällor:

(1) Tillgängliga data om genomförandet av programmet MEDIA II (sifferuppgifter per verksamhetssektor och insats). Dessa siffror bygger på de faktiska ärendena som skickats in av anbudsgivarna (som företräder minst 50 % av de yrkesverksamma inom sektorn).

(2) Data i följande handlingar: Handlingar från konferenser om den audiovisuella sektorn (Europeiska audiovisuella konferensen i Birmingham, Forum om den audiovisuella politiken i Helsingfors), rapport från utredningsgruppen på hög nivå för den audiovisuella politiken (Oreja-gruppen), halvtidsutvärderingen av MEDIA II (Bipe), handlingar från kommissionen (grönboken om konvergens, meddelande om kommande etapper i den audiovisuella politiken) etc. Dessa handlingar - med analyser av makroekonomisk typ - innehåller sifferuppgifter om de sektoriella behoven för den europeiska audiovisuella industrin.

För att kunna genomföra programmet över samtliga planerade fem år och för att kunna finansiera två- och treåriga projekt är medelsbehovet störst för det första och det fjärde året. Med medlen som planeras för övriga tre år kommer man att kunna finansiera projekt med kortare löptid.

Den del av budgeten som skall avsättas för "styrning", "ny teknik" respektive "manusförfattarteknik" kommer i alla kostnadsavseenden att vara beroende av de förslag som kommer in som svar på ansökningsomgångarna. Beloppen i den här finansieringsöversikten omfattar de totala kostnaderna för gemenskapen, dvs. högst 60 % av de faktiska kostnaderna för insatserna.

7.2 Fördelning på de olika delarna av insatsen

Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser)

>Plats för tabell>

För att kunna stödja yrkesutbildningsinitiativ över två eller tre år är de avsatta medlen för åren 2001 och 2004 högre än övriga år, då man kommer att välja projekt med kortare löptid.

Åtgärder som riktar sig till sektorn

Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser)

>Plats för tabell>

7.3 Driftsutgifter för tekniskt bistånd som ingår i underavsnitt B i budgeten

Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser)

>Plats för tabell>

För att göra ett urval bland förslagen och för att få hjälp med uppföljningen av ärendena planerar kommissionen att använda sig av externt tekniskt eller administrativt stöd. Inom ramen för programmen MEDIA I och MEDIA II assisterades den av byråer för tekniskt stöd, vilka hade tillgång till expertis inom programmets områden. Vilken form av externt tekniskt eller administrativt stöd som skall användas för genomförandet av detta program kommer att fastställas enligt de riktlinjer som kommissionen anger. Om man måste använda sig av metoden med byråer för tekniskt stöd kommer kollegiet att informeras om detta i enlighet med handboken om byråer för tekniskt stöd.

7.4 Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden

Beräknade kostnader i miljoner euro

>Plats för tabell>

8. Planerade åtgärder för bekämpning av bedrägeri

Urvalet av vilka som skall få stöd genom programmet sker enligt ett förfarande med ansökningsomgångar som offentliggörs flera gånger om året i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Innan kommissionen godkänner en ansökan om gemenskapsstöd skall den noggrant utvärdera den för att avgöra om den överensstämmer med rådets beslut och med villkoren i ansökningsomgången.

Ansökningarna om gemenskapsstöd skall innehålla

- en finansieringsplan med alla beståndsdelar som ingår i projektens finansiering, inbegripet det finansiella stöd som man ansöker om hos kommissionen,

- en preliminär tidsplan,

- all övrig information som kommissionen har krävt i villkoren för ansökningsomgången.

För att kunna göra ett urval bland förslagen, bistås kommissionen av byråer för tekniskt stöd som har expertkunnande inom de områden som omfattas av programmet. De projekt som befunnits kunna komma i fråga föreläggs först oberoende experter och i vissa fall MEDIA-kommittén, vilken består av företrädare för stater som deltar i programmet, innan Europeiska kommissionen fattar det slutliga beslutet. Över vissa tak, som angavs i besluten om inrättande av programmet, skall utvalda projekt lämnas till kommittén för yttrande.

För utbetalning av medel krävs att man först företer detaljerade verifikationer över verksamhetsrapporterna. Utbetalningen är vidare kopplad till kontroller på plats (revisioner) och en central övervakning.

Slutligen kommer olika organ (revisionsrätten, styrekonomen och utanordnaren) att genomföra kontroller vid styrorganen för de genomförda insatserna och stödmottagarna.

9. Analys av kostnadseffektivitet

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål, målgrupp.

Huvudmålet är att stärka kunskaperna hos branschfolk inom den audiovisuella industrin så att de blir bättre på att behärska styrverktygen, lär sig mer om de globala marknaderna och den europeiska dimensionen inom de olika yrkena och får specifik vidareutbildning i användandet av ny teknik. Det resultat som man förväntar sig är alltså en förstärkning av konkurrenskraften hos den europeiska audiovisuella industrin.

Insatserna i MEDIA-programmet syftar i synnerhet till att åtgärda

- bristen på kommersiell och juridisk yrkesutbildning hos chefer och den alltför dåliga insikten om marknaderna som länge har kännetecknat en del av den europeiska industrin,

- det otillräckliga beaktandet av den europeiska dimensionen i projekt- och företagsutveckling,

- den kraftiga uppdelningen av företagen, som leder till att man inte kan skapa tillräckligt med resurser för utbildningsåtgärder,

- den otillräckliga utbildningen när det gäller ny digital teknik.

Målgrupp:

Stödmottagarna för de olika åtgärderna är av olika slag: branschfolk, utbildare och företag. De sektorer som berörs av de föreslagna yrkesutbildningsåtgärderna är styrning, manusförfattande och ny teknik. För den europeiska marknaden skall åtgärderna innebära att det skapas högkvalificerade arbetstillfällen, att det skapas starka företagskontakter på europeisk nivå, och att den europeiska dimensionen systematiskt införs i programmen för inledande yrkesutbildning.

9.2 Motivering av åtgärden

Gemenskapens budgetinsats måste vara motiverad, särskilt betraktat ur subsidiaritetssynvinkel.

Det föreslagna stödprogrammet ingår i den audiovisuella politik som förs av Europeiska unionen.

Programmet skall lyda under subsidiaritetsprincipen och fungera som komplement och stöd till existerande initiativ på nationell nivå. Det motsvarar målen som kommer till uttryck i fördraget, särskilt artikel 150, genom att syfta till att

- underlätta anpassningen till industriella förändringar,

- förbättra inledande yrkesutbildning och fortbildning,

- stimulera samarbete mellan undervisningsanstalter och företag i fråga om yrkesutbildning,

- välja villkoren för insatserna.

Gemenskapen ger bidrag för upp till 50 % av kostnaden för projekt (60 % för yrkesutbildningsåtgärder i länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning). Syftet är att ge incitament till nationella/regionala partner att komplettera de existerande utbildningarna.

I kommissionens rapport om resultaten inom programmet MEDIA II (1996-2000) under perioden 1 januari 1996 - 30 juni 1998 poängteras att de yrkesutbildningsåtgärder som genomförts inom ramen för MEDIA-programmet "uppfyller ett verkligt behov inom den audiovisuella branschen i Europa, både till innehållet (...) och genom sin internationella karaktär. (...) [De har] gjort det möjligt att bygga upp nätverk mellan människor inom branschen, vilket underlättar samproduktioner och försäljning och i vissa fall utmynnar i varaktiga partnerskap."

9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Resultatindikatorer:

Inledande yrkesutbildning:

- Antal personer som deltar i utbildningen

- Antal personer från andra länder som deltar i utbildningen

- Antal yrkesutbildningsorgan som deltar i nätverket (per utbildningsprojekt)

Fortbildning:

- Antal personer som deltar i utbildningen

- Antal personer från andra länder som deltar i utbildningen

- Antal utvecklingsprojekt som behandlas under utbildningen

- Antal projekt som utvecklats efter utbildningen (och som var under utveckling under utbildningen)

- Antalet kurser som hålls på distans

Kommissionen följer de mest relevanta indikatorerna under genomförandet av programmet. Genom de kontrakt som ingås med kommissionen kommer mottagarna av finansiellt stöd att vara förpliktigade att lämna de uppgifter som krävs för de utvärderingar som skall göras fortlöpande, efter halva tiden och i efterhand.

På vilket sätt och hur regelbundet utvärderingen skall genomföras:

Kommissionen skall utföra två utvärderingar av programmet.

Rapporten efter programmets halva löptid: Den första rapporten skall sammanställas två år efter programstarten. Den rapporten skall syfta till en första utvärdering av de resultat som har uppnåtts efter halva programtiden för att man skall kunna genomföra eventuella nödvändiga förändringar inför den andra halvan av programmet. För det arbetet kan kommissionen samarbeta med externa konsulter, som skall väljas på grundval av sin expertkunskap och efter ett anbudsförfarande. Kommissionens rapport skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Slutrapport: Den andra rapporten skall tas fram efter fem års genomförande av programmet. Den rapporten syftar till att utvärdera stödsystemens resultat jämförda med programmets mål. Liksom för rapporten efter halva programtiden kan kommissionen samarbeta med externa konsulter. Kommissionens slutrapport skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Utifrån de erfarenheter som vunnits genom programmet MEDIA avser kommissionen att dessutom att genomföra revisioner hos stödmottagarna (ett 30-tal per år) för att se till att gemenskapens medel används på rätt sätt. Resultaten från revisionerna skall sammanställas i en skriftlig rapport.

Bedömning av de uppnådda resultaten:

Informationen som gör det möjligt att mäta programmets prestanda, resultat och effekter skall hämtas från följande källor:

- Statistiska data som tagits fram på grundval av information i ansökningshandlingarna och uppföljningen av kontrakten hos stödmottagarna.

- Revisionsrapporter om ett urval stödmottagare i programmet (ett 30-tal per år).

- Samtal med MEDIA-kontor och MEDIA-filialer och de nationella marknaderna.

- Samtal med experter och institutioner (nationella och internationella branschorganisationer).

- Samtal med branschfolk inom den audiovisuella sektorn samt specialutbildningsorgan.

10. Administrativa kostnader (underavsnitt a i avsnitt iii av den allmänna budgeten)

Denna redogörelse skall samtidigt överlämnas till GD BUDG och GD ADMIN och den senare överlämnar den till GD BUDG med ett yttrande.

Kommissionens årliga beslut om resursfördelning skall leda till ett effektivt utnyttjande av nödvändiga administrativa medel. Beslutet skall särskilt beakta antalet anställda och de tilläggsmedel som kan ha avsatts av budgetmyndigheten.

10.1 Budgetkonsekvenser av antalet anställda

>Plats för tabell>

De administrativa tjänster som behövs kan mobiliseras inom ramen för kommissionens årliga beslut om fördelning av resurser, särskilt de ytterligare resurser som beviljas av budgetmyndigheten.

GD EAC bör därför beakta risken att budgetmyndigheten, när detta lagstiftningsförslag har godkänts, inte beviljar kommissionen de ytterligare tjänster som krävs. I så fall, om det inte går att omplacera personal från andra avdelningar inom kommissionen, måste GD EAC klara de ytterligare personalbehoven enbart genom intern omfördelning.

10.2 Totala budgetkonsekvenser av ytterligare personal

Per år i euro

>Plats för tabell>

Beloppen anger totalkostnaden för ytterligare personal för hela åtgärden om den är tidsbegränsad och för tolv månader om den inte är tidsbegränsad.

10.3 Ökning av andra driftskostnader för åtgärden, särskilt utgifter som hänför sig till möten i kommittéer och expertgrupper (EUR)

>Plats för tabell>

De kostnader som gäller rubrikerna A-7 i punkterna 10 kommer att täckas av medlen i motsvarande totala anslag till GD EAC.