SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 11.10.2005 
KOM(2005)482 slutlig 
. 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
Årsrapport från Europeiska kommissionen till Europaparlamentet om hur systemet 
med Europaskolor fungerar 
 
SV 2   SV 1. INLEDNING  
Detta är den första årsrapporten från Europeis ka kommissionen till Europaparlamentet om hur 
systemet med Europaskolor fungerar. Kommissionen efterkommer därmed Europaparlamentets begäran i det s.k. Bösc hbetänkandet från 2002 angående den framtida 
finansieringen av Europaskolor na. Rapporten ger en översikt över de viktigaste aspekterna av 
Europaskolornas nuvarande funktionssätt (med jämförande sifferuppgi fter som visar de 
viktigaste utvecklingstendenserna) och är inri ktad på en granskning  av elevunderlaget, 
personalstyrkan, de viktigaste pedagogiska fr ågorna samt finansieringen. Rapporten belyser 
vidare de största utmaningarna för Europask olorna, nämligen följderna av utvidgningen, 
behovet av att ta hänsyn till inrättande t av nya EU-organ och bre dda tillträdet till den 
europeiska studentexamen, de svåra förhållande na i de stora Europaskolorna i Bryssel och 
Luxemburg samt framtiden för de små skolorna , särskilt med tanke på att antalet elever i 
kategori 1 är mycket litet i de sistnämnda. 
Systemet med Europaskolor har fungerat fr amgångsrikt under ett drygt halvsekel och 
tillhandahållit högklassig utbildning främst för barn till  personal inom Europeiska unionen 
(vilka 2004 utgjorde ca 51 % av samtliga elever vid Europaskolorna). Till grund för systemet ligger en mellanstatlig konvention som undertecknats  av alla medlemsstater och Europeiska 
kommissionen. Av den mellanstat liga konventionen framgår uttryckligen att själva syftet med 
Europaskolorna är att ”underv isa barn till personalen vi d Europeiska gemenskaperna 
tillsammans”
1. Förutom dem ”får andra barn gå i s kolan på de villkor som bestäms av 
styrelsen”2. EU-institutionerna har under senare år visat ett allt större intresse för 
Europaskolorna, dels eftersom de tillhandahålle r 60 % av systemets finansiering, dels därför 
att de som ansvarskännande arbetsgi vare har ett intresse av att se  till att ett system som utgör 
en viktig faktor när det gälle r att attrahera och rekrytera hög t kvalificerad pe rsonal fortsätter 
att fungera väl. 
Till följd av Europaparlamentets Böschbetä nkande från 2002 lade  kommissionen 2004 fram 
ett diskussionsdokument om framtiden för systemet  med Europaskolor. En rad frågor togs upp 
rörande skolornas ledning och fi nansiering och de utbildningstjä nster de erbjude r. Detta har 
givit upphov till en bred debatt om de fråges tällningar och utmaningar som Europaskolorna 
möter på tröskeln till sitt andra halvsekel, i en  tid av stora förändringar. Europeiska unionens 
fortsatta utvidgning och inrättandet av nya EU -organ på olika håll i Europa ställer, 
tillsammans med en förändring av den pedagogi ska inriktningen, nya krav som skolsystemet 
måste kunna tillgodose för att förbli lika frams ynt under de kommande 50 åren som det hittills 
varit. Det är mot denna bakgrund som kommissionen lägger fram de n första årsrapporten till 
Europaparlamentet om hur systemet med Europas kolor fungerar. Rapporten  ger en översikt av 
systemet i dag och behandlar en ra d centrala utmaningar inför framtiden. 
                                                 
1 Konventionen med stadga för Europaskolorna, artikel 1. 
2 I Digest of Decisions of the Board of Governors  (ref.nr 95-D-19, s. 162) begränsas andelen elever i 
kategori 3 till 20 % av klassen. 
 
SV 3   SV 2. STATISTISKA  UPPGIFTER  OCH  UTVECKLINGSTENDENSER 
2.1. Elevunderlaget och dess sammansättning 
För närvarande finns det tretton Europaskolor3 i sju medlemsstater. Fjorton språk används i 
samband med undervisningen i o lika språksektioner, av vilk a det finns åttio totalt. 
Europaskolornas elever indela s i tre kategorier enligt be slut av styrelsen, som är 
Europaskolornas ledningsorgan. De n första kategorin (kategori 1)  består av barn till personal 
vid EU-institutionerna (och vissa andra orga nisationer samt barn till Europaskolornas 
personal). Dessa elever betalar i nga skolavgifter. Den andra elevkategorin (kategori 2) består 
av barn vars föräldrars arbetsgivare har i ngått ett avtal med Europaskolorna. De betalar 
skolavgifter som motsvarar den fulla årliga ko stnaden per elev vid de n Europaskola där de 
går. Den tredje kategorin (kategori 3) utgörs av  barn som inte hör till någon av de två första 
kategorierna och som antas av skolornas rektorer på grundva l av regler och beslut som 
antagits av styrelsen. Även dessa elever be talar skolavgifter, som motsvarar en del av 
kostnaden per elev i deras skola. 
Europaskolorna har i dag nära 20 000 elever. U nder de senaste tre åren har elevantalet ökat 
med 17 %. Till övervägande del beror detta på en 23-procentig ökning av antalet kategori 1-elever, huvudsakligen i Bryssel och Luxembur g. Av uppgifterna i ta bellen nedan framgår 
utvecklingstendenserna när det gäller tillväxten av det totala elevunderl aget och av antalet 
elever i kategori 1 vid Europaskolor na. Närmare uppgifter ges i bilaga 1. 
De stora Europaskolorna i Br yssel och Luxemburg har för nä rvarande hand om 12 000, dvs. 
60 %, av alla barn i samtliga Europaskolor. Om man ser till antalet elever i kategori 1 
tillhandahåller de stora skolor na utbildningstjänster till 78 % av dessa, medan de återstående 
åtta skolorna endast har 22 % av  kategori 1-eleverna i systemet
4. 
De flesta, om inte alla, elever från de nya me dlemsstaterna kommer att gå i Europaskolorna i 
Bryssel eller Luxemburg, som redan är avsevärt överbefolkade. Med tanke på att det samtidigt 
råder något av en ”baby boom” bl and den befintliga personalen kan förhållandena på mycket 
kort sikt komma att bli ohållbara. Dessutom ha r överbefolkningen i skolorna i Bryssel och 
Luxemburg en negativ inverkan på elevernas studiemiljö och allmänna välbefinnande. Den påverkar också personalens arbetsmiljö och den allmänna stämningen i skolorna. Visserligen 
                                                
 
3 Ytterligare en Europaskola skall ö ppnas i Bryssel 2009, varmed det totala antalet Europaskolor stiger 
till 4 i Bryssel och 14 i alla medlemsstater. 
4 Vid Europaskolan i München går barn till personalen vid Europeiska patentbyrån, och de utgör 8 % av 
alla kategori 1-elever i samtliga Europaskolor. Europaskolan i Varese tillhandahåller utbildningstjänster 
till barn till personalen vid Gemensamma forskningscentret i Ispra, vilka utgör 5 % av alla kategori 1-
elever i systemet. Kategori 1-eleverna vid de nya Europaskolorna i Alicante och Frankfurt utgör 5 %. De fyra små Europaskolorna i Culham, Bergen, Mol och Karlsruhe (av vilka de tre sista har hand om 
barn till personalen vid Gemensamma forskningscentret) har tillsammans mindre än 4 % av det totala 
antalet kategori 1-elever i systemet. Elevunderlag  1995 2001 2004 % ökning 
sedan 1995  
 % ökning 
sedan 2001  
 
Totalt elevantal 15 756 16 985 19 862 26,1 16,9 
Kategori 1-elever 8 965 10 070 12 412 38,4 23,3 
 
SV 4   SV har de nödvändiga besluten fattats och en plats utsetts för uppförandet av den andra skolan i 
Luxemburg (Luxemburg II kommer att ligga i Mamer) och den fjärde skolan i Bryssel 
(Bryssel IV kommer att ligga  i Laeken), men skolorna kommer inte att öppnas förrän 2008 
respektive 2009. Europaskolorna räknar med ett tillskott av 900 kategori 1-elever fram till 
2009 i Bryssel och 200 kategori 1-elever fr am till 2008 i Luxembur g. Kommissionen har 
uppmanat de berörda nationella myndigheterna att respektera den överenskomna tidpunkten 
för öppning av skolorna, och den kommer att fo rtsätta att uppmärksamt följa situationen. 
I de små Europaskolorna har det totala elevan talet minskat de sista åren, och det påfallande 
stora antalet kategori 3-elever tyder på att dess a skolor upprätthålls i första hand av och för 
denna elevkategori (se bilaga 2). Omkring 80 % av  eleverna i de små skolorna tillhör kategori 
3. Skolavgifterna i kategori 3 svarar dock enda st för ca 20 % av inkomsterna för respektive 
skolas budget.  
2.2. Personalstyrkan 
Personalen vid Europaskolorna består till största delen (+/- 80 %) av lärare som är utsända av 
de nationella utbildningsmyndighe terna för en begränsad period5. En del av den undervisande 
personalen (lärarvikarier/timlärare (chargés de cours) ) samt skolornas administrativa personal 
och servicepersonal anställs l okalt av skolornas rektorer. Enda st de utsända lärarna omfattas 
av övergripande personalföreskrifter som fast ställer villkoren för deras anställning. Den 
administrativa personalen och servicepersona len följer i stort sett gällande nationella 
föreskrifter i det land där skolan är  belägen. Lokalanställda timlärare (chargés de cours)  har 
vanligtvis ett kontrakt med Europa skolorna som är begränsat till  ett år men kan förnyas. De 
får lön på grundval av det antal le ktioner de undervisar per vecka. 
I linje med ökningen i elevantalet har antale t anställda vid Europaskolorna och vid 
generalsekreterarens kontor också ök at. De allra flesta av de nya lärartjänsterna är en följd av 
utvidgningen, som lett till att de t inrättats tre nya språksektioner (polska, tjeckiska och 
ungerska) i Bryssel och tre (polska, tjeckiska och ungerska) i Luxemburg. Av tabellen nedan 
framgår förhållandet elever/lär are i de olika Europaskolorna. 
Förhållandet elever/lärare i Europaskolorna 2004
0246810121416
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2
Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Lux 2
Mol
München
Varese
 
Den fulla effekten av inrättandet av de nya  språksektionerna har ännu inte absorberats 
eftersom det hittills bara är förskolan och primärnivån som öppnats. Sekundärnivån kommer 
att öppnas gradvis, och det verkar som om den fulla effekten räknat i undervisande personal 
                                                 
5 Högst nio år. 
 
SV 5   SV för dessa språksektioner kommer att synas först framemot 2010. Vid det laget kommer 
sannolikt nästa anslutningsomgång att ha skapat ett behov av än  mer undervisande personal 
vid Europaskolorna. Utöver de  sex nya språksektioner som öppna ts i Bryssel och Luxemburg 
(tre på varje ort) har det vid flera Europa skolor vid behov anställt s lärare för att ge 
undervisning i modersmålet på de sex övriga nya EU-språken, för vilka inga språksektioner 
ännu inrättats eftersom det förvän tade elevantalet varit för lågt. 
Den administrativa personalen och servicepersonalen har ökat i s ynnerhet till följd av att tre 
nya Europaskolor öppnades 2001: Alicante, Fr ankfurt och Luxemburg 2. Förutom i dessa 
skolor har den mest markanta ökningen av anta let tjänster för administrativ personal och 
servicepersonal mellan 2001 oc h 2005 skett i München (en 37 -procentig ökning, jämfört med 
en ökning av antalet elever på 9,3 % under sa mma period) och vid generalsekreterarens 
kontor (33,8 % jämfört med en ökning på 16,9 % av antalet elev er i hela skolsystemet). I 
tabellen nedan ges en översikt av personalstyrkan 2005 jämfört med 20016. Bilaga 3 
innehåller ytterligare informa tion, inbegripet en detaljerad fördelning av utsända lärare, 
administrativ personal och servicepersonal mella n de olika Europaskolorna under skolåret 
2005–2006. Antalet lokalanställda timlärare kommer att vara ungefär lika högt nästa år, dvs. 
omkring 430, men små anpassnin gar kan förekomma beroende på situationen lokalt 
(förändringar i elevantalet som påverkar antalet klasser, tillgången till utsända lärare). 
 
2.3. Pedagogiska frågor 
Europaskolorna har länge haft gott anseende på grund av de högkvalitativ a, flerspråkiga och 
mångkulturella utbildningstjänster som de, på  ett unikt sätt och i en unik omgivning, 
tillhandahåller. Dessutom är den europeiska  studentexamen, dvs. avgångsbetyget från 
Europaskolorna, vida erkänt i me dlemsstaterna och dess innehavare är berättigade att söka till 
universitetsstudier på samma v illkor som medborgarna i den me dlemsstat där de ansöker om 
tillträde till högre utbildning. 
För varje år förbättras resultate n för de elever som deltar i exam inationerna för den europeiska 
studentexamen. Det har skett en markant ökning av  andelen elever som kl arar den europeiska 
studentexamen, liksom av andelen elev er vars resultat är högre än 75 %7. År 2004 klarade i 
genomsnitt 98,1 % av eleverna i avgångsklasserna i alla Europaskolor studentexamen, jämfört med 96,4 % år 2000. Elevernas snittbetyg i den europeis ka studentexamen var 2 
procentenheter högre 2004 än 2000, en ökning från 74 % till 76 %. År 2004 fick nästan 
                                                
 
6 Generalsekreterarens årsrapport till Europa skolornas styrelse, ref.nr 1612-D-2004.  
7 Report on the European Baccalaureate . Styrelsen, den 1-2 februari 2005. Ref.nr 2004-D-3210. Utsända lärare
  Lokalanställda 
lärare  
 Undervisande 
personal totalt  
 Ökning av 
under-
visande 
personal  
 Administrativ 
personal och 
service-
personal 
(lokalanställda)  
 Ökning av 
admi-
nistrativ 
personal 
och 
service-
personal  
 Antal elever  
 Ökning av 
antalet 
elever  
 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001  
1199 1390 311 430 1510 1820 20,5 % 243 311 27,8 % 16985 19862 16,9 %
 
SV 6   SV hälften (49,6 %) av de elever som deltog i ex aminationerna ett betyg på 75 % eller högre. 
Andelen elever som fick ett högre betyg än 80  % hade stigit till 29 %. Dessutom har tre 
Europaskolor varje år sedan år 2000 haft 100 % godkända i examinationerna. 
Det finns också skillnader mellan språksektionerna med avseende på studieresultat och 
andelen godkända elever. I sex av  de elva språksekti oner där man för närvarande kan avlägga 
den europeiska studentexamen nådde hälften av  eleverna goda studieres ultat (dvs. över 75 %) 
år 2004, medan de övriga fem språksektionerna låg under genomsnittet för hela skolsystemet, dvs. goda resultat för 49,6 % av eleverna. Bilaga 4 innehåller närmare uppgifter om andelen godkända elever och deras result at i den europeiska studentexamen. Av bilaga 5 framgår 
andelen elever i varje skola, språksektion re spektive årskurs som inte flyttas upp till nästa 
årskurs under åren före examinationerna. 
Den senaste bekräftelsen av att Europaskolorna  verkligen ger undervisning av hög standard är 
det resultat som Europaskolan i Luxembur g nådde i OECD:s PISA II-undersökning 2003. 
Resultatet för de 192 femtonåringar (i engelska, franska och tyska sektionerna) som deltog i 
undersökningen låg i genomsnitt något över det re sultat som deras jämnåriga i likvärdiga 
nationella skolor i Luxemburg presterade. Eu ropeiska kommissionen håller på att undersöka 
möjligheten för andra Europaskolor att de lta i PISA III-undersökningen år 2006. Dessutom 
överväger kommissionen en undersökning av de ak ademiska studier eller andra yrkesvägar 
som eleverna väljer efter den europeiska student examen samt av orsake rna till att eleverna 
lyckas eller misslyckas.  
De senaste åren har skolin spektörsnämnden moderniserat många av kursplanerna för 
Europaskolorna eller utarbetat helt nya kursplaner. Det är i s ynnerhet en rad kursplaner för 
modersmålet och främmande språk från börja n av 70-och 80-talen som har förnyats och 
godkänts av styrelsen. Dessutom har flera kursp laner för ämnen som inte är kärnämnen 
förbättrats och moderniserats.  Omkring hälften av de kurs planerna som för närvarande 
används inom ramen för Europaskolornas läroplan er har skrivits eller skrivits om mellan 2000 
och 2005. Vissa kursplaner är dock fortfarande från 1980-talet. Ett vi ktigt nytil lskott till 
Europaskolornas läroplaner är de program som utformats till stöd för elever med studiesvårigheter el ler särskilda behov. 
Europaskolorna erbjuder numera olika former av pedagogiskt stöd och individuell hjälp till 
elever med inlärningssvårighete r eller funktionsnedsättningar.  Den nya politiken avseende 
elever med särskilda undervisningsbehov och elever som behöver inlärningsstöd bygger på 
principen om integrering av eleverna i klassr ummen. Eleverna skall k unna delta aktivt i ett 
minimum av kollektiv verksamhet på kognitiv  nivå. Trots de ansträngningar som nu görs 
finns det emellertid fortfarande tillfällen då Europaskolorna inte ka n tillgodose dessa elevers 
konkreta behov. Kommissionen ansluter  sig helhjärtat till principe n om att barn med särskilda 
behov skall få stöd. Programmen för elever med särskilda undervisningsbehov och för 
inlärningsstöd måste dock följas upp bättre, så  att tjänsterna kan förbättras och deras 
verkningar utvärderas. Kommissi onen har bett styrelsen om mera  ingående rapporter och en 
utvärdering av programmens  genomförande och result at i varje Europaskola. 
Andra särskilda program har utvecklats som en förberedelse inför anslutningen och tillskottet 
av elever för vilka inga språksektioner inrättat s. Styrelsen antog nyligen program till stöd för 
elever som integreras i sektioner vars språk in te är deras modersmål. Programmen för elever 
utan egen språksektion, för elever med särs kilda undervisningsbehov och för inlärningsstöd 
har fått ett starkt stöd från kommissionens sida, och Eur opaskolornas budget har fått ett 
tillskott för de materiella och mänskliga resurser som behövs. 
 
SV 7   SV Sedan 1999, då styrelsen antog de första riktlinjerna för elever med särskilda 
undervisningsbehov, har antalet elever som omfa ttas av detta program ökat drastiskt. Nedan 
beskrivs hur Europaskolornas budgetpost för programmet8 har utvecklats. Som framgår av 
tabellen har budgeten för stöd till dessa elever ökat i motsvarande grad och uppgår för närvarande till ca 8 700 euro per barn
9. 
Trots ökningen av de ekonomiska medlen t ill stöd för barn med särskilda behov eller 
inlärningssvårigheter finns det skillnader i hur programmen genomförs. Om detta vittnar ett 
antal klagomål som lämnats till den europeiska ombudsmannen. 
En undersökning visar att andelen elever som går om en årskurs på Europaskolornas 
sekundärnivå10 är som störst det fjärde och det femte året i sekundärskolan, då eleverna måste 
läsa många obligatoriska kurser i vetenskap, sp råk och matematik på en krävande nivå (se 
bilaga 5). Detta, tillsammans med andelen el ever som avbryter sin skolgång, gör det 
nödvändigt att dels förbättra inlä rningsstödet för att kapa såda na toppar, dels erbjuda en 
alternativ studieinriktning som leder till ett annat avgångsbetyg än den europeiska 
studentexamen – något som på senare år har kräv ts från föräldrahåll. Styrelsen har tillsatt en 
ny arbetsgrupp som skall sammanträda första  gången i september 2005 för att diskutera 
frågan. 
2.4. Finansiering 
Europaskolornas budget finansie ras genom bidrag från medl emsstaterna, inkomsterna av 
skolavgifterna i kategorierna 2 och 3 samt det kompensationsbidrag som betalas ur EU:s 
budget. Medlemsstaterna bidrar till Europaskol ornas budget genom att de betalar nationell lön 
till sin utsända personal inom systemet med Eu ropaskolor (skillnaden mellan de nationella 
lönerna och Europaskolornas l öner täcks sedan av EU:s budge t). Medlemsstaternas bidrag 
uppgick 2004 till ca 22 % av skol ornas totala budget. Inkomst en från avgifterna för 
kategorierna 2 och 3 uppgick till  5 respektive 8 %. Ytterligar e 2 % inflöt från diverse små 
direkta bidrag till de enskilda skolorna (t.ex. försäkrings- och kopieringsavgifter som betalas 
av föräldrarna), och kommissionen tillhandahöll återstående 56 % ur EU:s budget. När det gäller Europaskolan i München spelar Europeis ka patentbyrån en liknande roll med avseende 
på finansieringen som kommissi onen i de övriga Europaskolor na. Europeiska patentbyråns 
ekonomiska bidrag till systemet med Europas kolor utgör ungefär 7 % av systemets totala 
budget. 
                                                
 
8 Programmen för elever utan egen språksektion och för inlärningsstöd i sekundärskolan är ännu för nya 
för att jämförande uppgifter skall kunna läggas fram. 
9 Uppgifterna har lämnats av Europaskolornas generalsekreterares kontor. 
10 Europaskolorna följer allmänna riktlinjer när det gäller villkoren för att en elev skall gå om ett år. De 
återfinns i artikel 60 i den allmänna stadgan fför Europaskolorna. Utveckling av Europaskolornas budgetpost för programmet för elever med särskilda 
undervisningsbehov  
År 2003 2004 2005 2006
Totalt (i euro) 1 680 670 2 045 499 2 331 233 2 604 399
Antal berörda elever 197 214 273 Uppsk. 300
 
SV 8   SV De senaste åren har den totala budget som anslagits för systemet med Europaskolor 
underskridits med 1–14,4 miljoner euro årligen (s e bilaga 6). Detta underskridande beror 
visserligen till största delen på att personalutgifterna övers kattats, men underskridandet i 
driftsbudgetposterna – t.ex. utgifter för elever  med särskilda undervisningsbehov, anlitande av 
experter, personalutbildning etc. – är proportionellt se tt högre, vilket framgår av tabellen i 
bilaga 7. Dessutom förefaller skillnaderna mellan de olika Europaskolorna , både när det gäller 
deras ursprungliga budgetanspråk och de faktiska utgifterna, ge anlednin g till en djupgående 
analys avseende sund ekonomisk förvaltning.  
Europaskolornas budget och bidragen från de o lika källorna har ökat stad igt från år till år. 
Bidraget från EU:s budget, som förvaltas av  kommissionen, har stigit från 81,6 miljoner euro 
1995 till 118,4 miljoner euro 2004 (en ökning med 45 %). Under samma period ökade antalet elever med 33 %, från nära 15 000 till 20 000. An talet skolor har ökat fr ån 9 år 1995 till 12 år 
2004, och budgeten för generalsekreterarens ko ntor har mer än fördubblats under samma 
period, från 4,0 miljoner euro 1995 till de 8,2 miljoner euro som anslagits för 2005. EU:s bidrag till budgeten för genera lsekreterarens kontor uppgår till  ca 80 %. EU:s bidrag till 
Europaskolornas budget för 2005 uppskattas ti ll 127 miljoner euro, samma som för 2004. 
Skolornas budget för 2004 underskreds dock med 14,4 miljoner euro till följd av att behoven 
var mindre än väntat. EU:s bidrag på 127 miljoner euro bör alltså gott och väl räcka till för Europaskolornas behov under 2005. Av tabellen ne dan framgår Europaskolornas totala budget 
och EU:s bidrag de senaste 10 åren
11. 
Utveckling av Europaskolornas budget 1995-2004
050100150200250
1995
1996199719981999
2000
2001200220032004Miljoner Kommissionens bidrag
Skolornas totala
budget
 
I takt med att EU-institutionerna och EU:s personal växer är det rimligt att anta att 
Europaskolornas budget kommer att öka. Det fi nns dock, som framgår av tabellen nedan, 
inget klart samband mellan ökningen av antalet kategori 1-elever vid en  Europaskola och den 
EU-finansiering som skolan får. I själva verket får de stora Europaskolorna ta emot en lägre 
procentsats EU-medel i förhålla nde till deras andel kategori 1-elever än de små skolorna, som 
får en betydligt högre andel EU-medel än dera s andel kategori 1-elev er skulle motivera. 
                                                 
11 Europaskolornas totala budget och EU:s bidrag för 2000 och 2001 var ovanligt höga till följd av 
styrelsens beslut att betala ut återflyttningsbidr ag till alla lärare som under skolåret 2000–2001 hade 
tjänstgjort över nio år vid Europa skolorna. Europaskolornas styrekonom uppskattar att detta ledde till 
att Europaskolornas budget ökade med 35 miljoner euro under dessa två år, men också till en minskning 
under de efterföljande åren med 4–5 miljoner euro per år. 
 
SV 9   SV Eleverna i kategori 1 i de fyra Europaskolor na i Bergen, Culham, Ka rlsruhe och Mol utgör 
tillsammans 3,8 % av kategori 1-eleverna i hela systemet med Europaskolor. EU:s bidrag till 
budgeten för dessa fyra skolor utgör det oaktat  18,8 % av EU:s totala bidrag till hela 
skolsystemet. I tabellen nedanför görs en jämf örelse mellan dels kategori 1-elevernas, dels 
EU-bidragets andel i förhållande till det tota la antalet kategori 1-elever i systemet med 
Europaskolor och EU:s totala bidrag till budgeten för systemet. 
Jämförelse mellan kategori 1-elever och EU-bidrag per Europaskola  
 
 2003 2004 
 % av kategori 
1-eleverna i 
systemet  % av EU:s totala 
bidrag till 
systemet  % av kategori 
1-eleverna i 
systemet  % av EU:s totala 
bidrag till 
systemet  
Alicante  2,1 3,1 2,5 4,8
Bergen  0,9 5,8 0,9 5,4
Bxl 1 14,5 14,4 14,7 14,4
Bxl 2 20,7 14,5 20,4 15,0
Bxl 3 18,4 13,6 18,7 13,2
Culham  1,0 5,5 0,9 4,7
Frankfurt  2,1 2,7 2,7 3,5
Karlsruhe  1,1 3,7 1,0 3,3
Lux 1  24,5 17,4 19,1 17,1
Lux 2  0,0 4,8 1,0
Mol 1,1 6,0 1,0 5,4
München  8,4 0,9 8,2 0,8
Varese  5,1 6,8 5,2 6,6
Gen.sekr:s kontor  5,5  4,8
Mer information om EU:s ekonomiska bidrag  per Europaskola och om utvecklingen av 
Europaskolornas budget finns i bilagorna 8 och 9. 
Uppgifter för 2004 om kostnaden per elev och anta let elever i de olika Europaskolorna ges i 
tabellen nedan12. Europaskolorna är fört ecknade i storleksordning, från den största till den 
minsta13. 
                                                 
12 Tabellen är hämtad ur styrekonomens årsrapport, ref.nr 2005-D-163, s. 12. 
13 Uppgifterna för Luxemburg 2-skolan är inte rättvisande och bör lämnas utan beaktande, eftersom skolan 
bara var verksam i fyra månader år 2004. 
 
SV 10   SV  2004: Kostnad per elev (total utgift) och antal elever  
0 2.000 4.000 6.000 8.000 10.000 12.000 14.000 16.000 18.000 
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2Cost per pupil - €  
N° of pupils  
 
lu = Luxemburg 1; b2, b3, b1 = Bryssel 2, Bryssel 3, Bryssel 1; mu = München; va = Varese; ka = Karlsruhe; al 
= Alicante; cu = Culham; ff = Frankfurt; be = Bergen; mo = Mol; l2 = Luxemburg 2.  
3. DE VIKTIGASTE  UTMANINGARNA  FÖR  EUROPASKOLORNA 
3.1. Utvidgningen 
Utvidgningen nyligen, liksom komma nde utvidgningar, ökar påfres tningarna på systemet med 
Europaskolor genom att det blir ännu större oc h mer komplext till följd av att nya språk och 
fler elever tillkommer. Den reviderade uppsk attningen av antalet elever från de nya 
medlemsstaterna under perioden 2004–2007 ligger på 1 100. Det är huvudsakligen skolorna i Bryssel (80 %) och Luxemburg (20 %) som be rörs av detta. De öv riga Europaskolorna 
kommer sannolikt inte att påverkas av utvi dgningen. I bilaga 10 a nges det uppskattade 
elevantalet i skolorna i Brysse l och Luxemburg för de kommande fem åren, inbegripet barn 
från de nya medlemsstaterna. 
Åtgärder som vidtagits
 
De åtgärder som vidtagits avseende utbildning för barnen till personal från de tio nya 
medlemsstaterna genomförs på samma grundval som när det gäller barnen til l personal från de 
gamla medlemsstaterna. Styrelse n har ställt upp siffermässiga kriterier för in rättandet av 
språksektioner som skall vara uppfyllda för att nya språksektione r skall kunna inrättas.14 
Hittills har bara polska, tjeckiska och ungerska  sektioner öppnats, och detta enbart i Bryssel 
och Luxemburg, eftersom dessa länder ha r den största befolkningen av de nya 
medlemsstaterna och det antas att de utan vi dare kommer att uppfy lla sifferkriterierna. 
                                                 
14 The Criteria for Setting up, Closure or Maintenance of European Schools. Ref.nr 2000-D-7510. s 2. 
(Det krävs 75 barn på primärnivån och 84 på sekundärnivån för att en sektion skall få öppnas). 
 
SV 11   SV Därför har eleverna från sex av de nya medlemsstaterna15 (Estland, Lettland, Litauen, Malta, 
Slovakien och Slovenien) för närvarande inte någon språksektion för deras eget modersmål, 
utan de integreras i befintliga språksektioner. Dessa elever har till övervägande del valt den engelska sektionen och i betydlig t mindre grad den tyska eller de n franska. Detta har i Bryssel 
givit upphov till en situation där upp till en fjärdedel av elever na i en viss klass inte talar 
sektionens språk som sitt modersmål. 
Två specialprogram har genomförts för att ge extr a språklektioner till elever som befinner sig 
i den situationen. För det första ges språkunde rvisning på modersmålet (upp till 5 lektioner 
per vecka) till alla elev er i kategorierna 1 och 2. Det här är  en princip som redan tillämpats i 
alla Europaskolor och som också omfattar elever na från de nya medlemsstaterna, förutsatt att 
det finns en tillräckligt kvalificerad lärare att ti llgå. För det andra skall de elever som placerats 
i en sektion vars språk inte är  deras modersmål få extra undervi sning i sektionens språk för att 
hjälpa dem att hänga med. Situationen i de  berörda sektionerna kommer dock att behöva 
övervakas noga och utvärderas, eftersom dessa program är helt nya. 
Verkningar på tillhandahållandet av tjänster i de stora Europaskolorna
 
Hittills har utvidgningen inte fått någon större inverkan på personalstyrkan vid 
Europaskolorna. Några lärare har anställts fö r att ge undervisning på modersmålet och några 
för att undervisa i de nya språksektionerna. Fram till 2010, när elevunderlaget från de tio nya medlemsstaterna bör ha blivit stabilt, kommer sannolikt en ny  utvidgningsomgång att ha ägt 
rum. Verkningarna av den utvidgningen för syst emet med Europaskolor är ännu inte kända 
och kommer att undersökas under de kommande åren. Erfarenheterna har dock visat att t.o.m. 
de små språksektionerna behöver omkring 15 utsända lärare. 
3.2. Decentraliseringspolitiken och EU-organens behov 
I och med att det inrättas nya EU -organ inom hela unionen har de t blivit en stor utmaning att 
tillhandahålla flerspråkig och mångkulturell  utbildning (liknande den som ges vid 
Europaskolorna) för barnen till organens personal . De flesta organ har så få anställda att det 
inte är berättigat att öppna en ny Europaskol a. Därför behövs det nya  modeller för att de 
skiftande utbildingsbehoven vid olika organ skall kunna tillgodoses på  ett flexibelt och 
ändamålsenligt sätt och för att organen skall ku nna rekrytera sin person al på ett geografiskt 
balanserat sätt och, mera allmänt, attrahera högt kvalificerad personal. Det här är svårt, och i vissa fall nästan omöjligt, om organet ligger på en ort där det inte erbjuds undervisning i 
åtminstone ett av arbetsspråken. Även på orte r där det finns alternativ till det nationella 
utbildningssystemet, t.ex. privatskolor, kräver  organen likabehandling i förhållande till de 
EU-organ som har tillgång till en Europaskola tr ots att antalet barn till personalen är litet 
(Culham, Mol, Bergen, Karlsruhe). 
                                                
 
15 Eleverna från Cypern börjar i den grekiska språksektionen, eftersom grekiska är deras modersmål. 
 
SV 12   SV Av tabellen nedan framgår antalet barn till EU-a nställda i de befintliga  små Europaskolorna i 
Culham, Bergen, Karlsruhe och Mol skolåret 2003–200416. 
Europaskola Culham Bergen Karlsruhe Mol 
Antal barn till EU-
anställda 14 66 83 85 
Tjänstemännen vid andra EU-organ, t.ex. Cedefop och EAR i Thessaloniki och IPTS i Sevilla, 
och de tjänstemän som kommer att anställas vid EPSA i Parma17 har minst lika många barn, 
för vilka en flerspråkig utbildning måste tillha ndahållas. Bilaga 11 inne håller en uppskattning 
av antalet barn ti ll personalen vid varje EU-organ år 2005. 
Vid sidan det växande trycket nä r det gäller att tillgodose utb ildningsbehoven hos barnen till 
personal på de orter där det finns (eller komme r att inrättas) ett EU-organ är en annan 
utmaning att Europaparlamentet år 200218 uppmanade Europaskolorna s styrelse att undersöka 
möjligheten att göra den europeis ka studentexamen tillgänglig även utanför Europaskolorna, i 
samarbete med lokala skolor. I april 200 5 godkände styrelsen rambestämmelser för 
ackreditering av och de centrala inslagen i en ”e uropeisk skolundervisning”, i 
överensstämmelse med rapporten från den arbetsgrupp som behandlat frågan19. Den kommer 
att fortsätta sina sammanträden för att preciser a de förfarandemässiga aspekterna av detta 
samarbete och göra en kostnadsbedömning. Så snart alla bestämmelser utarbetats och 
styrelsen godkänt systemet, är avsikten att EU-o rganen skall ombes att bidra ekonomiskt till 
utbildningen av barn till EU-p ersonal vid sådana ”associerade”  eller ”ackrediterade” skolor. 
Som en följd av styrelsens be slut kommer de nationella myndi gheterna på tre orter – Parma 
(Italien), Dunshaughlin (Irland) och Herakl ion (Grekland) – att tillämpa det nya 
utvärderingsförfarandet i syfte att få de tjä nster de erbjuder (eller kommer att erbjuda) 
jämförda med de kriterier som fastställts fö r den europeiska skolundervisningen. Var och en 
av dessa nationella myndigheter har åtagit sig at t tillhandahålla särskild flerspråkig utbildning 
(europeisk skolundervisning) till barnen till EU-anställda i nom deras territorium. Deras 
metoder för att göra detta varier ar beroende på EU-organets st orlek och antalet elever (se 
bilaga 12). Avsikten är också att styrelsen skall fatta ett beslut om att låta eleverna i skolor 
som tillhandahåller europeisk skolundervisning att delta i examinationerna för den europeiska studentexamen
20. När den europeiska studentexamen väl är tillgänglig för alla elever som 
deltar i den europeiska skolundervisningen fö rväntas den dels kompensera de nationella 
myndigheterna för de avsevärda ekonomiska och mänskliga resurser de ställt till förfogande i 
samband med inrättandet av en ny, kvalificerad utbildning på deras territorium, dels göra det 
möjligt att bättre inrikta EU:s budgetmedel på den primära uppgiften enligt konventionen med 
stadga för Europaskolorna, nämligen att utbilda barn till EU-personal. 
                                                 
16 Uppgifterna rörande Europaskolorna i Culham, Bergen, Karlsruhe och Mol är hämtade ur dessa skolors 
rapporter för läsåret 2003–2004. 
17 Antalet barn till personal vid EPSA i Parma uppskattas uppgå till över 200 när organet har rekryterat 
hela sin personal. 
18 Böschbetänkandet (SLUTLIG VERSION A5-0395/2002) om den framtida finansieringen av 
Europaskolorna (2002/2083(INI)). 
19 Rapport från trojkans arbetsgrupp II, European Baccalaureate and Cooperation with Other Schools . 
Ref.nr 2005-D-342-en-4. 
20 Detta kan komma att kräva en ändring av konventionen. 
 
SV 13   SV 3.3. Ledningsaspekter 
En central och kritisk fråga för Europaskolorna rör deras ledning; en effektiv förvaltning av 
skolorna. Ett system som ursprungligen skapad es för en enda skola i Luxemburg med fyra 
språksektioner och en styrelse be stående av endast de sex dåva rande medlemsstaterna skall nu 
förvalta åttio språksektioner på fjorton språk i tretton skolor utspri dda i sju medlemsstater. 
Styrelsen och dess beredningskommittéer har i detta nu 29 ledamöter: 25 företrädare för 
medlemsstaterna (som snart bl ir ännu fler) samt en företrädare för vardera Europeiska 
patentbyrån (EPO)21, föräldraföreningen, lärarnas personalkommitté och Europeiska 
kommissionen. I oktober 2002 trädde  den nya konventionen med st adga för Europaskolorna i 
kraft, enligt vilken de flesta beslut kan fattas med endast två tredjedels majoritet. Erfarenheterna under de två senast e åren har dock visat att styrelsens förmåga att fatta beslut 
inte har förbättrats sedan kravet på enhäll ighet slopades. Såsom föreslås i meddelandet 
rörande Europaskolorna [KOM(2004)519 slutlig]  bör den lokala autonomin i skolornas 
ledning ökas. Den ökade autonomin måste dock åtfö ljas av större ansvar ighet, och skolornas 
sätt att fungera bör syst ematiskt utvärderas. 
Vid sidan av den högsta myndi gheten, alltså styrelsen, fi nns det inom systemet med 
Europaskolor ett överflöd av kommittéer, ar betsgrupper och undergrupper, både centralt och 
lokalt. Det finns bl.a. ett flertal bere dningskommittéer: tre skolinspektörsnämnder
22, tre 
undervisningskommittéer23, administrativa och finansiella kommittén24 samt en rad särskilda 
arbetsgrupper som tillsatts av styrelsen. Varje skola har dessutom en egen administrativ nämnd som sammanträder tre gånger i året. De ssa kommittéer avger utlåtanden eller lämnar 
expertrådgivning i syfte att avlasta styrel sen när det gäller de taljförvaltningen. 
Kommissionen, som bara deltar i en del av dem, räknade år 2 004 över 130 mötesdagar för de 
tjänstemän som ansvarar för Europaskolorna. 
En arbetsgrupp som tillsattes 1995 för att modernisera den allmänna stadgan för 
Europaskolorna lade fram sin översyn av denna så sent som i år. Uppgiften att konsolidera de 
beslut som styrelsen fattat  har ännu inte slutförts.  Den senaste konsolideringen (”Digest of 
Decisions”)  gjordes 1995, och huvuddelen av de dokumen t som innehåller styrelsens beslut 
har inte lagts ut på webbsidan. Både Europa parlamentet och kommissionen har krävt större 
öppenhet och insyn i Europaskolorna, däribland att allmänheten skall få t illgång till styrelsens 
protokoll och beslut. 
Trots de många kommittéerna finns det ännu inget tydligt förfarande för elever och föräldrar 
som vill överklaga beslut som fattats av skolorna eller av styrelsen själv. Inom systemet med Europaskolor finns en besvärsnämnd som de so m omfattas av systemet kan vända sig till. 
Nämnden förklarade sig dock 2004 inte behörig  att handlägga några andra frågor än 
administrativa ärenden, vanligtvis rörande personalen vid Europaskolorna
25. Den har därför 
                                                 
21 EPO har ett specialavtal med styrelsen enligt vilket den betalar största delen av kostnaden för 
Europaskolan i München (på ungefär samma sätt som kommissionen betalar för de övriga Europaskolorna) och som ger den rätt till en plats i styrelsen. 
22 En för förskolan och primärnivån, en för sekundärnivån och en gemensam nämnd med en företrädare 
för varje medlemsstat. 
23 En för förskolan och primärnivån, en för sekundärnivån och en gemensam kommitté bestående av alla 
inspektörer, rektorer och eventuellt vice rektorer, före trädare för föräldrar, lärare och elever samt en 
företrädare för kommissionen. 
24 Denna kommitté är vid de flesta möten sammansatt av  företrädare för varje medlemsstat (vanligen från 
finansministeriet), rektorn samt företrädare för förädrar, lärare, elever och kommissionen. 
25 Styrekonomens årsrapport, s. 6. 
 
SV 14   SV avvisat överklaganden rörande förflyttning av  elever, antagning av elever med särskilda 
undervisningsbehov, beslut av disciplinko mmittéer, höjning av skolavgifter samt 
betygsättning vid Europaskolorna. Denna situat ion har givit upphov till allvarlig kritik, och de 
berörda har i vissa fall vänt sig till nationella domstolar. 
Trots att kommissionen bara har en  röst (av 29) och därmed ett begränsat inflytande, ses den 
ofta av föräldrar och EU-personal som ansvarig  för de beslut som Europaskolornas styrelse 
eller rektorer fattar. Vissa vä nder sig till den europeiska ombuds mannen som, trots att han är 
medveten om kommissionens begrän sande inflytande i styrelsen, vid upprepade tillfällen har 
krävt att kommissionen skall främja en sund förvaltning, öppenhet och insyn i 
Europaskolorna26. 
3.4. Elever i kategori 3 och de små sk olornas vara eller inte vara 
Den kanske allra känsligaste frågan rörande systemet med Europaskolor är nivån på de 
skolavgifter som uppbärs för elever i katego ri 3. Å ena sidan har Europaparlamentet och 
kommissionen krävt att dessa avgifter bättre ska ll återspegla de faktiska kostnaderna, å andra 
sidan argumenterar företrädare för föräldrar, lä rare och skolornas rektorer mot alla sådana 
kännbara höjningar av avgifterna som skulle  kunna minska antalet kategori 3-elever i 
Europaskolorna. 
Avgifterna i kategori 3 har ökat avsevärt under de tre senaste åren. Detta kan ha lett till en viss 
minskning av antalet kategori 3-elever i en de l Europaskolor. Överbefo lkningen i skolorna i 
Bryssel har också begränsat antalet kategori 3-el ever som kan tas in. Tr ots en liten minskning 
av antalet kategori 3-elever (från 36 % 2002 till 32 % 2004) har inkomsten i Europaskolornas 
budget från avgifter i kategori 3 emellertid  ökat, från 6,5 % 2002 till 8,4 % 2004. De 
nuvarande kategori 3-avgifterna i Europas kolorna för läsåret 2004–2005 uppgår till 2 178 
euro för förskolan, 3 028 euro för primärnivån och 4 132 för sekundärnivån, med ett avdrag på 50 % för det andra barnet och 75 % från och med det tredje barnet från samma familj. 
Kommissionen är av den bestämda åsikten att det även i framtiden bör finnas kategori 3-
elever i Europaskolorna. Man måste emellertid skapa en lämplig balans mellan att å ena sidan 
hålla en rimlig nivå på avgifterna och å andr a sidan begränsa det bidrag som de europeiska 
skattebetalarna tvingas betala. I vissa av de små Europaskolorna, där kategori 3-eleverna 
utgör omkring 80 % av det totala elevunderlaget , blir denna fråga än mer akut och väcker 
t.o.m. farhågor om dessa skolors fortsatta exis tens på längre sikt. (Se bilagorna 2 och 8.) 
Vidare bör de många fall då befri else från kategori 3-avgifter beviljats i dessa små skolor tas 
upp till behandling, eftersom de utgör 65 % av alla de fall då avgiftsbefri else beviljats inom 
systemet i dess helhet (571 fall av totalt 882).  
Gaignagekriterierna
27 som antogs 2000 utgör riktmärken fö r inrättandet av Europaskolor. I 
dem fastställs det minsta antalet elever per språksektion och anges att minst 50 % av eleverna i en Europaskola på andra orter än Bryssel och Luxemburg bör tillhöra kategori 1. I samma 
dokument fastställs det att en språksektion eller t.o.m. en hel Europaskola kan stängas, om 
antalet elever i kategori 1 är så lågt att det inte längre rättfärdigar skolans fortsatta existens
28. 
                                                 
26 Kommissionen har lagt fram ett dokument om detta (Proposed Actions for Greater Transparency and 
Good Administration in the European Schools System)  och väntar på att Europaskolorna skall börja 
tillämpa det. 
27 The Criteria for Setting up, Closure or Maintenance of European Schools . Ref.nr 2000-D-7510. 
28 The Criteria for Setting up, Closure or Maintenance of European Schools . Ref.nr 2000-D-7510. s. 3. 
 
SV 15   SV Europaparlamentet riktade också in sig på denna fråga i Böschbetänkandet från 2002 och 
krävde att skolornas styrelse skulle vidta åtgärder. Till följd av detta håller sju mycket små språksektioner i de fyra Europaskolorna i Berg en, Culham, Karlsruhe och Mol på att fasas ut 
(dessa sju språksektioner hade tills ammans endast 17 kategori 1-elever
29). 
Eftersom det rådande läget ger upphov till allvarliga farhågor röra nde dessa skolors framtid på 
längre sikt, låter kommissionen gör a en extern utredning av de fyra små Europaskolornas 
möjligheter att överleva. Resultaten av utredningen bör komma under 2006 och 
kommissionen kommer givetvis att lägga fram dem för Europaskol ornas styrelse. I kontraktet 
står att de konsulter som ansvarar för utrednin gen skall besöka de fyra  skolorna och träffa 
företrädare för skolsamfundet, och att de skall samarbeta med kommissionen, 
generalsekreteraren och dennes kontor för at t få relevanta uppgifter och upplysningar. I 
kontraktsvillkoren ingår också a tt föreslå alternativa sätt att tillgodose utbildningsbehoven hos 
de barn till EU-anställda so m går i de fyra berörda skolor na samt övergångsåtgärder och 
sociala stödåtgärder ifall skolorna  skulle stängas, med beaktande av hur svårt det skulle bli för 
de nuvarande eleverna att hitta andra alternativa lösningar. 
4. SLUTSATS 
Europaskolorna är en viktig del av EU-institu tionernas socialpolitik och en viktig faktor för 
att dessa skall fungera väl, eftersom de gö r institutionerna till en  långsiktigt attraktiv 
arbetsplats för högt kvalificerad personal från hela Europa. Europeiska kommissionen anser 
därför att det är ytterst viktig t att Europaskolorna ges möjligheter att med framgång ta sig an 
kommande utmaningar, utan att den visionä ra modell som upprättades 1954 för den skull 
frångås. 
I sin egenskap av den störst a arbetsgivaren för de huvudsaklig a användarna, och den största 
finansiären, av systemet med Europaskolor  ser kommissionen det som sin plikt att noga 
övervaka hur systemet fungerar, i syfte att sö rja för att Europaskolor na kan fortsätta att 
förbereda våra ungdomar för det allt mer konkurrenspräglade och kunskapsbaserade 
informationssamhället, samtidigt som EU-inst itutionerna och de europeiska skattebetalarna 
får valuta för pengarna. Även om skolorna f ungerar inom mellanstatlig a ramar som upprättats 
genom konventionen, anser kommissionen att den bör vara en konstruktiv partner när det 
gäller att hitta möjligheter till förbättri ngar och underlätta deras genomförande. 
Det är skälet till att kommissione n i juli 2004 utfärdade ett meddelande 
[KOM(2004)519 slutlig] om utveck lingsalternativ för systemet med Europaskolor, i vilket 
man särskilt understryker behovet av förbättringar i ledningen, finansieringen och tillhandahållandet av utbildnings tjänster. Kommissionen tror att den översikt av systemet som 
presenteras i denna rapport visar att det står inför en rad stora utmaningar. Europaskolorna var 
föregångare när de skapades, men i dag behöver  vissa aspekter av systemet moderniseras. 
Efter 50 års verksamhet är det nu dags att se öve r hur Europaskolorna fungerar för att de skall 
kunna erbjuda rätt sorts utbildning av ännu h ögre kvalitet, öka sin effektivitet (även ur 
kostnadssynvinkel), införa ett modernt och ändamålsenligt ledningssystem där huvudintressenterna har större in flytande, förbättra insynen i verksamheten och följa bästa 
praxis på utbildningsområdet. Denna första årsrapport bör därför ses mot bakgrund av 
                                                
 
29 Bilaga till dokumentet Application of the ‘Gaignage’ Report Criteria for Language Sections , som lades 
fram vid styrelsens möte i januari 2004. 
 
SV 16   SV kommissionens meddelande rörande skolornas framtida utveckling. Tillsammans utgör dessa 
två dokument ett försök att kartlägga olika sätt att vidareutveckla och ytterligare förbättra 
systemet med Europaskolor genom samråd oc h överläggningar med na tionella myndigheter, 
experter och alla dem som omfattas av systemet. 
 
SV 17   SV ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
SV 18   SV ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
SV 19   SV Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
SV 20   SV ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
SV 21   SV Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
SV 22   SV ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
SV 23   SV ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
SV 24   SV % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
SV 25   SV ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
SV 26   SV ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to the Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
SV 27   SV ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
SV 28   SV ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
SV 29   SV ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150  
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50  
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
SV 30   SV ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
SV 31   SV ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or acc redited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘S cuola per l’Europa’, was visi ted by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary ar e scheduled to open in Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in Dunshaughlin (near Grange) than that started last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) from the Food and Veterinary Office (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another inte rnational or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some course s. After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Informa tion Security Agency (ENISA) will be very 
few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of  the “Public School of Europ ean Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the project in Sept 2005 a nd like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.