En analys av begränsande regleringar för de ekonomiskt viktiga yrken som är föremål för detta meddelande visar på betydande hinder för marknadstillträde och utövande av dessa yrken samt många olika regleringsstrategier i medlemsstaterna. Dessa begränsningar omfattar olika aspekter av tillträde till och utövande av yrkesmässiga tjänster, från verksamheter som är förbehållna personer med yrkeskvalifikationer och skyddade yrkestitlar till krav på bolagsform, aktieinnehav eller försäkring. Dessa krav kan avsevärt begränsa marknaderna för professionella tjänster. Den nyligen utgivna rapporten Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers nämner tillträde till och utövande av reglerade yrken som ett av de största och ihållande hindren för företag på den inre marknaden .

Trots de tydliga ekonomiska fördelarna med att lätta på begränsningarna i regleringen av tjänstemarknaden, har framstegen inom flera olika tjänstesektorer generellt sett varit nästan obefintliga de senaste åren (diagram 1).

Diagram 1. Marknadshinder i EU-27, 2006–2017. Begränsningarna i regleringen mäts på en skala från 0 till 1. Källa: Mapping and Assessment of Legal and Administrative Barriers in the Services Sector, en studie för Europeiska kommissionen. Se https://data.europa.eu/doi/10.2873/690757.

Denna situation gäller även de sektorer för yrkesmässiga tjänster som analyserats. Sedan 2017 har endast en handfull medlemsstater antagit reformer för att avreglera de yrkesmässiga tjänsterna (i många fall till följd av överträdelseförfaranden). På det hela taget har kommissionens rekommendationer endast delvis beaktats i reformerna, vilket betyder att regleringen fortfarande skulle kunna förbättras avsevärt i de flesta medlemsstater.

Däremot har ett antal medlemsstater nyligen skärpt regleringen av vissa yrken. Två medlemsstater har till exempel börjat reglera yrket för fastighetsmäklare (med ett pågående lagstiftningsinitiativ i ytterligare ett land), som tidigare var oreglerat i dessa länder. Ett antal medlemsstater har infört begränsningar för vissa aspekter av tillträde till och tillhandahållande av juridiska tjänster, arkitekttjänster och tekniska tjänster (se nedan).

Begränsningsindikatorn för reglering av yrkesmässiga tjänster

Liksom 2017 bygger denna uppdatering av de rekommenderade reformerna på en grundlig bedömning av de nationella regelverk som är tillämpliga på de sju yrken som är i fokus. Utöver en detaljerad kvalitativ analys uppskattas begränsningarna i de nationella regleringarna med hjälp av en sammansatt indikator som utvecklades 2017 för att bedöma den sammanlagda bördan av flera regleringskrav .

Indikatorn ger en kvantitativ grund för riktmärkning av medlemsstaternas regelverk för de sju yrkena genom att mäta hur begränsande de är på en skala från noll (minst begränsande) till sex (mest begränsande). Den bygger i stort sett på en metod som liknar den som används i 2018 års utgåva av OECD:s indikatorer för produktmarknadsreglering (PMR). De typer av regleringskrav som omfattas av indikatorn är desamma som 2017, nämligen följande:

1. Regleringsmetod: verksamhet som är förbehållen personer med särskilda yrkeskvalifikationer och skydd av yrkestitlar.

2. Behörighetskrav: år av utbildning, obligatorisk statligt prov, krav på fortlöpande kompetensutveckling osv.

3. Andra inträdeskrav: obligatoriskt medlemskap eller registrering i yrkesorganisation, begränsning av antal beviljade licenser, andra auktorisationskrav osv.

4. Krav för utövande: begränsningar i fråga om bolagsform, krav på aktieinnehav och rösträtt, begränsningar i fråga om gemensamt yrkesutövande, oförenliga verksamheter osv.

Under 2017 genomgick den metod som användes för att generera begränsningsindikatorn en statistisk granskning av Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum, som drog slutsatsen att indikatorn var statistiskt sammanhängande och robust och utgjorde ett användbart och effektivt verktyg för att sammanfatta olika aspekter av nationella regleringar . Indikatorn bedömdes även i en studie för Europaparlamentets räkning, där man drog slutsatsen att den kan bidra till att visa att begränsningar i regleringen av yrkesmässiga tjänster tenderar att utgöra hinder för välfungerande marknader och därmed minska tillväxten i EU . I studien påpekas också att indikatorn, även om den bygger på OECD:s PMR-metod, visar de övergripande begränsningarna i EU:s medlemsstater ännu mer detaljerat genom att ta med några ytterligare aspekter i analysen.

De specifika resultaten för varje medlemsstat i fråga om reglering av vart och ett av de sju yrkena presenteras nedan. Även om dessa resultat fungerar som en användbar indikation på de övergripande begränsande regleringarna och möjligheterna till förbättringar av regleringarna, bör de inte användas utan beaktande av en kvalitativ bedömning av de nationella regleringssammanhangen. De bör inte heller tolkas som en bedömning av regleringens proportionalitet eller lämplighet. De bör snarare tjäna som utgångspunkt för en vidare omfattande analys, där de kvalitativa och kvantitativa strategierna kompletterar varandra.

II. Analys per yrke

I de följande avsnitten beskrivs regleringarna för de olika yrkesmässiga tjänster som analyserats. Begreppen och (de nationella) termerna samt organisationen och omfattningen av verksamheterna inom yrkena skiljer sig ofta åt mellan medlemsstaterna. I analysen beaktas dessa olikheter, och utgångspunkten är tjänster inom en viss sektor snarare än nationella definitioner för varje yrke.

Bedömningen baseras huvudsakligen på följande:

·Information som medlemsstaterna tillhandahåller genom databasen över reglerade yrken.

·Ytterligare undersökningar som kommissionen gjort av medlemsstaternas lagar.