ÅRSREDOVISNING FÖR DET BUDGETÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2009

INNEHÅLL

ÅRSREDOVISNINGEN

Oberoende revisorns rapport

Balansräkning per den 31 december 2009

Resultaträkning för det budgetår som slutade den 31 december 2009

Kassaflödesanalys för det budgetår som slutade den 31 december 2009

Redovisning av förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade den 31 december 2009

Redovisningsprinciper och noter till årsredovisningen

Budgetinformation om budgetåret 2009

Oberoende bestyrkanderapport

Vi anser att årsredovisningen ger en rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2009 liksom av dess ekonomiska resultat och kassaflöden under det år som slutade vid samma datum, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för denna förordning och Europeiska revisionsrättens redovisningsregler.

Vi har granskat den bifogade årsredovisningen för Europeiska revisionsrätten som består av balansräkningen per den 31 december 2009, resultaträkningen, redovisningen av förändringar i nettotillgångarna och kassaflödesanalysen för det år som slutade vid samma datum samt en sammanställning av de viktigaste redovisningsmetoderna och andra förklarande noter som börjar på sidan 4 och slutar på sidan 14.

I enlighet med förklaringen i not 4.9 till resultaträkningen omklassificeras ett nettobelopp på 712 650 euro för 2008 från ”Personalkostnader” till ”Förändring av pensioner” så att korrekt jämförande information mellan det år som slutade den 31 december 2008 och det år som slutade den 31 december 2009 erhålls. Omklassificeringen påverkar inte det slutliga ekonomiska resultatet för året eller balansräkningen.

Not

Not

Not

Balansräkning per den 31 december 2009

Redovisningsprinciper och noter till årsredovisningen

1. Allmänt

Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten) inrättades genom Brysselfördraget av den 22 juli 1975 och började arbeta som unionens externa revisionsorgan i oktober 1977. Revisionsrätten har sitt säte i Luxemburg.

Europeiska revisionsrättens uppdrag

Revisionsrätten är den EU-institution som enligt fördraget ska granska EU:s finanser. Revisionsrätten bidrar såsom EU:s externa revisor till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning och fungerar som oberoende väktare av unionsmedborgarnas ekonomiska intressen.

Revisionsrätten utför revisioner och bedömer hur EU:s medel uppbärs och används. Den undersöker om de ekonomiska transaktionerna har bokförts och redovisats i vederbörlig ordning, om de har genomförts lagligt och korrekt så att sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet garanteras. Revisionsrätten sprider resultatet av sina revisioner i tydliga, relevanta och objektiva rapporter. Den avger också yttranden i frågor som rör den ekonomiska förvaltningen.

Revisionsrätten verkar för redovisningsskyldighet och insyn och biträder Europaparlamentet och rådet när dessa utövar sina kontrollbefogenheter i fråga om genomförandet av EU:s budget, särskilt under förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Revisionsrätten är fast besluten att vara en effektiv organisation som går i spetsen för utvecklingen av offentlig revision och förvaltning.

Revisionsrättens räkenskapsår löper från den 1 januari till och med den 31 december.

2. Viktigaste redovisningsmetoder och framläggande av årsredovisningen

2.1 Grund för framläggandet

Revisionsrättens räkenskaper har upprättats i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för denna förordning.

Årsredovisningen har utarbetats i enlighet med Europeiska unionens redovisningsregler som bygger på internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS). Dessa redovisningsregler antas av kommissionens räkenskapsförare efter samråd med övriga institutioner.

2.2 Värdering av saldon och transaktioner i utländsk valuta

Transaktioner i utländsk valuta är omräknade till euro till den valutakurs som gällde på transaktionsdagen.

Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller -förluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt gällande växelkurser per den 31 december.

2.3 Immateriella och materiella anläggningstillgångar

De immateriella och materiella anläggningstillgångarna redovisas till anskaffningskostnad minus avskrivning och värdeminskning. Poster med lägre värde än 420 euro redovisas som kostnader under det år de förvärvades. Tillgångar som levererats under bokföringsåret men inte betalats vid årets slut redovisas som ”under uppförande”. I tillgångar under uppförande ingår även större byggnadsprojekt som fortfarande pågick vid årets slut.

Avskrivningarna beräknas enligt den linjära metoden och startar vid anskaffningsmånaden och fördelas över den beräknade nyttjandeperioden enligt följande:

Immateriella (licenser för programvara) 4 år Byggnader 25 år eller förväntad nyttjandeperiod Anläggningar, maskiner och verktyg 4, 8 år Inventarier och fordon 4, 8, 10 år Datautrustning 4 år Iordningställande av hyrda byggnader Hyrestidens längd Övriga installationer 4, 6, 8 år

2.4 Ersättningar till anställda

Ersättningar till anställda utgörs av framtida pensionsrättigheter för revisionsrättens ledamöter. I enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 2290/77 av den 18 oktober 1977 om ersättning till revisionsrättens ledamöter (EGT L 268, 20.10.1977, s. 1) ska utgifterna för förmånerna i pensionssystemet tas upp i unionens budget, och medlemsstaterna ska gemensamt garantera betalningen av dessa förmåner.

Skulden för dessa framtida pensionsbetalningar bokförs och redovisas i enlighet med EU:s redovisningsregel nr 12 ”Ersättningar till anställda”. Den metod som används för att beräkna skulden tar hänsyn till pensionssystemets särskilda kännetecken såsom de definieras i redovisningsregel IPSAS 25.

Enligt IPSAS 25 ska beräkningen av kostnaden för ersättningar efter avslutad anställning göras i dagsläget (det vill säga när ledamoten förvärvar sina pensionsrättigheter). De försäkringstekniska pensionsåtagandena fastställs fortlöpande och med hänsyn till utlovade förmåner under de anställdas yrkesverksamma tid samt förutsebara löneökningar. Den försäkringstekniska studien för beräkningen av åtagandet bygger på den så kallade projected unit credit-metoden.

Skulden minskas med det beräknade beloppet för de skatter som dras från de framtida pensionsutbetalningarna eftersom dessa skatter återgår till EU-budgeten som inkomster.

Det görs varje år en omberäkning av pensionsskulden på balansdagen. I resultaträkningen utgörs årets pensionskostnader av de pensioner som betalats ut under året och av justeringen av pensionsskulden vid årets slut; båda beloppen är exklusive skatt. Försäkringstekniska vinster och förluster visas i resultaträkningen.

När det gäller eventuella förvaltningstillgångar har Europeiska unionen för närvarande inga tillgångar som avsatts för finansieringen av pensionsåtaganden.

2.5 Avsättningar för risker och kostnader

Avsättningar för risker och kostnader är avsedda att täcka förluster eller skulder som till sin natur är tydligt definierade och som, vid det datum då balansräkningen upprättades, antingen troligen eller helt säkert kommer att uppstå, men där osäkerhet råder om beloppet eller om när de kommer att uppstå.

2.6 Redovisning av kostnader

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Vid räkenskapsårets slut redovisas upplupna kostnader på grundval av beloppet för de levererade varorna eller utförda tjänsterna.

Å andra sidan avser en del betalningar som gjorts under det pågående året senare perioder och identifieras som förutbetalda kostnader som ska tas upp under senare perioder.

Beräkningen av upplupna och förutbetalda kostnader vid årets slut kallas för periodavgränsning, och för denna har en detaljerad metod och praktiska riktlinjer införts.

3. Noter till balansräkningen

3.1 Immateriella anläggningstillgångar

Utvecklingen avseende immateriella anläggningstillgångar under år 2009 var följande:

(euro) Bokfört bruttovärde per den 1 januari 2009 Nyförvärv Avyttringar Bokfört bruttovärde per den 31 december 2009 Ackumulerad avskrivning per den 31 december 2009 Bokfört nettovärde per den 31 december 2009 Datautrustning mjukvara 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216 Summa 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216

3.2 Materiella anläggningstillgångar

Utvecklingen avseende materiella anläggningstillgångar under år 2009 var följande:

(euro) Bokfört bruttovärde per den 1 januari 2009 Nyförvärv Avyttringar och omklassificeringar Bokfört bruttovärde per den 31 december 2009 Ackumulerad avskrivning per den 31 december 2009 Bokfört nettovärde per den 31 december 2009 Mark 776 630 — — 776 630 — 776 630 Byggnader 52 074 987 7 515 1 392 129 53 474 631 –26 319 838 27 154 793 Anläggningar och utrustning 131 603 68 128 –3 402 196 329 – 116 064 80 265 Datautrustning 4 187 142 507 846 — 4 694 988 –3 603 516 1 091 472 Inventarier och fordon 2 042 600 198 610 – 158 011 2 083 199 –1 306 282 776 917 Övriga installationer 1 899 367 82 907 –1 758 1 980 516 –1 808 983 171 533 Tillgångar under uppförande 4 077 754 3 817 107 –1 392 129 6 502 732 — 6 502 732 Summa 65 190 083 4 682 113 – 163 171 69 709 025 –33 154 683 36 554 342

”Tillgångar under uppförande” är vanligen tillgångar som levererats men inte fakturerats vid årets slut. Hit inräknas även större byggnadsprojekt som fortfarande pågick vid årets slut. När leveransen har godkänts och fakturan har tagits emot omklassificeras de aktuella tillgångarna till korrekt rubrik.

Tillgångar under uppförande uppgick till 6 502 732 euro per den 31 december 2009 och utgörs av studier för K3-byggnaden (2 077 656 euro) och av arbetsmiljö- och säkerhetsarbeten i K1-byggnaden (4 425 076 euro).

I år har ett belopp på 1 392 129 euro för renovering och uppgradering av konferensrummet i K1-byggnaden flyttats till rubriken ”Byggnader”.

3.3 Kortfristiga fordringar

(euro) 31 december 2009 31 december 2008 Kortfristiga fordringar främst till följd av personalens överföringar av nationella pensionsrättigheter 398 142 504 166 Övriga fordringar som främst gäller förskott på löner och tjänsteresor 367 360 335 446 Förutbetalda kostnader för hyra av byggnader och IT-kontrakt 197 446 614 114 Fordringar på andra EU-enheter (publikationsbyrån) 2 260 2 055 Summa 965 208 1 455 781

3.4 Likvida medel

(euro) 31 december 2009 31 december 2008 Kassa 1 000 1 000 Bankkonto 1 526 466 1 487 625 Summa 1 527 466 1 488 625

3.5 Ersättningar till anställda

Skulden för de framtida betalningarna av pensionsåtaganden är exklusive de skatter som ska dras av när de framtida pensionerna betalas ut (se också 2.4).

(euro) 31 december 2009 31 december 2008 Bruttobelopp 68 741 798 63 730 921 Skattesats (%) 17,57 17,57 Skatter 12 077 934 11 197 523 Skattebelopp netto 56 663 864 52 533 398 Förändring av pensionsskulden netto 4 130 466 10 665 938

Pensionsplanen för ledamöterna är förmånsbestämd. De fastställda förmånerna är i detta sammanhang följande:

— Avgångsvederlag (betalas vid mandatets slut under tre år).

— Ålderspension.

— Invaliditetspension och invaliditetstillägg.

— Efterlevandepension (betalas när en ledamot avlider oavsett om detta inträffar före eller efter pensioneringen).

Pensionsskulden ska beräknas för följande kategorier av mottagare:

— Aktiva ledamöter.

— Ej aktiva ledamöter som får avgångsvederlag.

— Ej aktiva ledamöter efter övergångsperioden (uppskjuten pension).

— Pensionerade ledamöter.

— Ledamöter med permanent funktionsnedsättning.

— Ledamöter med tillfällig funktionsnedsättning.

— Efterlevande makar.

— Efterlevande barn.

Beräkningen av skulden görs av Eurostat tillsammans med en kvalificerad oberoende expert när det gäller tillämpningen av metoden och definitionen av tillhörande försäkringstekniska antaganden.

Vid bedömningen av pensionsskulden hanteras variabler som gäller ekonomiska och demografiska aspekter. De värden som åsätts dessa variabler kan vara baserade på information som har samlats in, beräknats eller till och med fastställts godtyckligt.

I de viktigaste försäkringstekniska antagandena ingick den beräknade nominella diskonteringsräntan som var 4,1 % i december 2009, den förväntade långsiktiga inflationen som var 2,3 % i december 2009 och den allmänna löneökningen som var 0 % i december 2009. De värden som användes i december 2008 för samma variabler var 3,7 %, 1,5 % respektive 0,3 %.

Förändringen av pensionsskulden brutto under 2009 kan inte tillskrivas en ändring av metoden eller någon annan ovanlig faktor utan utvecklingen kan förklaras enligt följande:

(euro) Pensionsskuld brutto per den 31 december 2008 63 730 921 Ändringar av pensionsskulden på grund av nytillsättningar 0 Ändringar av pensionsskulden till följd av den konstanta populationens karaktär 3 958 178 Kostnader avseende tjänstgöring för den konstanta populationen 5 614 685 Räntekostnad för den konstanta populationen 2 510 704 Pension som betalats ut under året –2 977 454 Försäkringstekniska vinster och förluster baserat på erfarenhet –1 189 757 Försäkringstekniska vinster och förluster till följd av ändrade antaganden 1 052 699 Räntesats 3 295 980 Livslängdstabell 0 Allmän löneökning –2 243 281 Andra ändringar av försäkringstekniska antaganden 0 Försäkringstekniska vinster och förluster till följd av ändrade metoder och andra ändringar 0 Pensionsskuld brutto per den 31 december 2009 68 741 798

”Kostnader avseende tjänstgöring” återspeglar realvärdet på de ytterligare pensionsrättigheter som tjänas in av aktiva ledamöter och hör samman med tjänstgöringen under året.

”Räntekostnad” uppstår på grund av de ej pensionerade ledamöternas högre ålder; ledamöterna är äldre och tiden mellan den nya värderingstidpunkten och det datum då de får sina framtida pensionsförmåner minskas med ett år.

”Pension som betalats ut under året” gäller de betalningar som gjorts under året och redovisas i punkt 4.9.

”Försäkringstekniska vinster och förluster” uppkommer till följd av differenser mellan vad som förväntades utifrån antagandet för det kommande året och vad som verkligen inträffade under året.

3.6 Övriga långfristiga skulder

Ett belopp på 175 000 euro ska enligt kontraktet betalas då hyrestiden för K9-byggnaden löper ut.

3.7 Avsättningar för risker och kostnader

Kommissionen har vid Europeiska unionens domstol lämnat in en överklagan efter den justering av de EU-anställdas löner som rådet beslutade om i december 2009 (1,85 %), vilket är lägre än den justering kommissionen föreslog (3,7 %).

Beloppet på 650 000 euro är en beräkning, exklusive skatt, av det omtvistade beloppet för revisionsrättens personal och motsvarar en ökning på 1,85 % från den 1 juli 2009 till den 31 december 2009.

3.8 Skulder till leverantörer och andra fordringsägare

(euro) 31 december 2009 31 december 2008 Kortfristiga skulder 548 543 540 605 Diverse skulder i anslutning till löner och personal 425 994 427 175 Upplupna kostnader – icke EU-institutioner 4 161 463 5 918 135 Upplupna kostnader – EU-institutioner 874 060 753 963 Skulder till konsoliderade EU-enheter, främst rådet och Europaparlamentet 18 648 107 124 Summa 6 028 708 7 747 002

”Upplupna kostnader – icke EU-institutioner” inbegriper värdet av ej uttagen semester vid årets slut som minskade från 1 936 117 euro för 2008 till 1 799 770 euro för 2009.

4. Noter till resultaträkningen

4.1 ”Medel som förts över från kommissionen till andra institutioner”: Beloppet motsvarar den månatliga begäran om medel som revisionsrätten riktar till kommissionen för att fylla på sitt bankkonto.

4.2 ”Intäkter från administrativ verksamhet”: Denna rubrik består till största delen av avdrag från lönerna till ledamöter och personal för skatter och sociala avgifter.

4.3 ”Övriga driftsintäkter” kommer bland annat från försäljningen av publikationer genom publikationsbyrån.

4.4 ”Personalkostnader” inbegriper löner till ledamöter, tjänstemän, kontraktsanställda och tillfälligt anställda. Avgångsvederlag till tidigare ledamöter och skatter på ledamöters pensioner och avgångsvederlag ingår nu i posten ”Förändring av pensioner” (se 4.9).

4.5 ”Kostnaderna för anläggningstillgångar” utgörs av avskrivningar på materiella och immateriella anläggningstillgångar.

4.6 De viktigaste posterna under rubriken ”Övriga administrativa kostnader” är följande:

— Hyreskostnader och tillhörande kostnader.

— IT och telekommunikationer.

— Kostnader för tjänsteresor.

— Städning och säkerhet.

4.7 ”Finansiella intäkter” är intäktsränta på revisionsrättens bankkonto.

4.8 ”Finansiella kostnader” är bankavgifter för revisionsrättens bankkonto.

4.9 I posten ”Förändring av pensioner” ingår alla kostnader för pensionerna till revisionsrättens ledamöter. Detta inbegriper de pensioner och avgångsvederlag som har betalats under året liksom justeringen vid årets slut av skulden för alla framtida pensionsbetalningar.

Eftersom pensionsskulden nu även inbegriper kostnaderna för avgångsvederlag ska de avgångsvederlag som har betalats under året också ingå i posten ”Förändring av pensioner”. I årsredovisningen för 2008 redovisades inte detta på detta sätt utan avgångsvederlagen (1 095 429 euro) och de skatter som hade dragits av från betalningar (– 382 779 euro) redovisades som ”Personalkostnader”.

I enlighet med EU:s redovisningsregel nr 14 och informationen i tabellen nedan måste de två beloppen omklassificeras så att beloppen för 2008 omräknas och ger jämförande information för 2008 och 2009. Omklassificeringen påverkar inte det slutliga ekonomiska resultatet för året eller balansräkningen.

(euro) 2009 2008 Omräkning Räkenskaperna för 2008 Förändring av pensionsskulden netto för ledamöter 4 130 466 10 665 938 10 665 938 Pensioner 2 020 586 1 750 629 1 750 629 Efterlevandepension 356 249 346 908 346 908 Avgångsvederlag 542 642 1 095 429 — Invaliditetspension 57 977 — — Delsumma betalda pensioner under året 2 977 454 3 192 966 2 097 537 Avdragen skatt – 386 534 – 382 779 — Summa förändring av pensioner 6 721 386 13 476 125 12 763 475

5. Poster utanför balansräkningen

5.1 Eventualtillgångar

Följande bankgarantier har lämnats av leverantörer i enlighet med kontraktskraven:

(euro) 31 december 2009 Resebyrå 100 000 Renovering av K1-byggnaden 545 951 Projektledning avseende K3-byggnaden 578 000 Leasing av bilar 75 000 Försäkringsbolag 1 361 Telekommunikationer 20 000 Summa 1 320 312

5.2 Åtaganden avseende framtida finansiering

(euro) 31 december 2009 Operationellt hyresavtal för byggnader 11 683 829 Operationellt leasingavtal för IT-material, bilar och annan utrustning 1 001 910 Delsumma 12 685 739 Åtaganden för anslag som ännu inte har utnyttjats – utestående åtaganden, efter avdrag för upplupna kostnader för 2010 56 918 665 Summa 69 604 404

Utestående åtaganden är ett inslag i budgeträkenskaperna och motsvarar värdet av de utestående åtagandena. Dessa utgörs av differensen mellan gjorda åtaganden och betalningar, och kommer av tidsskillnaden från det att åtagandet ingås och betalningen verkställs.

Ökningen av de utestående åtagandena jämfört med förra året beror på uppförandet av den nya K3-byggnaden.

5.3 Revisionsrättens byggnadsprojekt

Revisionsrätten flyttade in i sin huvudbyggnad (K1-byggnaden) 1988; den förvärvade både byggnaden och marken den står på genom direktköp 1990. Revisionsrätten ingick 1999 ett ramkontrakt med den luxemburgska staten som gav den rätt att använda ett andra markområde under 49 år (kan förlängas en gång) för att uppföra en tillbyggnad (K2-byggnaden) mot betalning av en euro. För den andra utbyggnaden, K3-byggnaden, var dock arrangemangen för att genomföra projektet annorlunda, och den luxemburgska staten och revisionsrätten ingick ett nytt ramkontrakt den 22 februari 2008.

De två markområdena för de två tillbyggnader som nämns ovan såldes av staten till revisionsrätten för den symboliska summan av en euro. Skulle revisionsrätten komma att överväga att överlåta en eller flera av byggnaderna till en tredje part som inte är ett gemenskapsorgan eller en gemenskapsinstitution ska revisionsrätten återlämna marken till staten för den symboliska summan av en euro. Staten har då också option på att köpa byggnaden till ett pris som fastställs av en oberoende expert. Om staten beslutar att inte utnyttja denna option ska den ge köparna av byggnaden rätten att använda marken.

I Luxemburg godkänns kontorsbyggnader för användning under en period på 15 år, varefter de måste moderniseras för att överensstämma med rådande normer vad gäller hälsa, säkerhet och miljö. Dessa nödvändiga arbetsmiljö- och säkerhetsarbeten har utförts i K1-byggnaden under de två senaste åren. Även om arbetena i stort sett kan sägas vara avslutade kommer det formella slutliga godkännandet att göras under 2010. K2-byggnaden började användas i november 2003 och har alltså tillstånd att användas till 2018.

Arbetet för att bygga K3 inleddes i mars 2010. Den första delbetalningen på 55 miljoner euro ingick i budgeten för 2009. Delar av beloppet betalades ut under 2009 och resterande belopp ingår i ”Utestående åtaganden” (se punkt 5.2). Differensen utgörs av kontrakt med byggnadsföretag som ska undertecknas under 2010. Efter ett öppet anbudsförfarande undertecknade revisionsrätten den 15 juni 2009 ett kontrakt om tjänster med ett konsortium som ska vara projektledare för uppförandet av K3-byggnaden. I projektledarens ansvar ingår bland annat att upphandla och underteckna kontrakt med byggnadsföretag för revisionsrättens räkning, övervaka genomförandet av arbetet och kontrollera relevanta fakturor före betalning. Efter det att de ansvariga avdelningarna vid revisionsrätten har kontrollerat och godkänt fakturorna för betalning är det projektledarens ansvar att betala byggnadsföretagen. I detta sammanhang ingår projektledaren ekonomiska åtaganden gentemot byggnadsföretagen. För att uppväga detta anges i kontraktet mellan projektledaren och revisionsrätten att revisionsrätten måste ha tillräckliga medel, inom ramen för vad som finns tillgängligt i budgeten, för att täcka projektledarens åtaganden gentemot byggnadsföretagen. För att garantera detta har revisionsrätten undertecknat ett kontrakt med en lokal bank om en särskild typ av spärrat konto (fiduciary contract) och innehar på så sätt de medel som budgetmyndigheten har ställt till förfogande. Samtidigt skyddas unionens ekonomiska intressen genom användningen av detta spärrade konto.

5.4 Potentiella skulder för rättstvister

Inga.