Rådets slutsatser om det fortsatta arbetet med att göra EU till ett område för bästa praxis när det gäller att bekämpa antimikrobiell resistens

(2019/C 214/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1. ERINRAR OM att antimikrobiell resistens utgör ett allvarligt gränsöverskridande hälsohot som en medlemsstat inte kan möta i tillräcklig utsträckning på egen hand och som inte kan begränsas till en viss geografisk region eller medlemsstat, och som därmed kräver intensivt samarbete och samordning medlemsstaterna emellan, på det sätt som anges i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa ( 1 )

3. NOTERAR MED STOR ORO att omkring 29 % av alla dödsfall i hela världen som orsakas av infektioner som är resistenta mot antimikrobiella medel beror på läkemedelsresistent tuberkulos (DR-TB) och multiresistent tuberkulos (MDR-TB) ( 6 )

4. NOTERAR MED STOR ORO att antimikrobiell resistens enligt beräkningar från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) varje år mellan 2015 och 2050 kommer att orsaka utgifter på upp till 1,1 miljarder euro i EU- och EES-länderna, om förekomsten av antimikrobiell resistens följer den beräknade utvecklingen och inga effektiva åtgärder sätts in ( 7 )

5. NOTERAR MED STOR ORO att 75 % av sjukdomsbördan till följd av sjukdomar som orsakas av infektioner som är resistenta mot antibiotika i EU har direkt koppling till vårdrelaterade infektioner ( 8 )

6. KONSTATERAR att användningen av antimikrobiella medel fortfarande är för hög i unionen som helhet och NOTERAR att det finns skillnader i användningen av antimikrobiella medel mellan medlemsstaterna,

7. ERKÄNNER att antimikrobiell resistens är ett globalt hot mot folkhälsan, vars effekter inte är begränsade till de allvarliga följdverkningarna för människors och djurs hälsa, utan också påverkar miljön och livsmedelsproduktionen och följaktligen den ekonomiska tillväxten; antimikrobiell resistens påverkar dessutom allvarligt möjligheterna att uppnå målen för hållbar utveckling, och VÄLKOMNAR därför de många internationella initiativ som syftar till att bekämpa antimikrobiell resistens, däribland — den globala handlingsplan mot antimikrobiell resistens (9) som utarbetats av Världshälsoorganisationen (WHO) med bidrag från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Världsorganisationen för djurhälsa (OIE), som enhälligt antogs i maj 2015 vid den 68:e Världshälsoförsamlingen, — FN:s politiska förklaring från generalförsamlingens högnivåmöte om antimikrobiell resistens av den 21 september 2016 (10), som syftar till att bekämpa det globala hot som antimikrobiell resistens utgör och som bekräftar behovet av en One Health-modell, samt — det arbete som utförs av FN:s interinstitutionella samordningsgrupp för antimikrobiell resistens (IACG), vilket har resulterat i en uppsättning rekommendationer i rapporten No time to wait: Securing the future from drug-resistant infections (11) till FN:s generalsekreterare, — rapporten (12) från FN:s generalsekreterare av den 10 maj 2019 om genomförandet av den politiska förklaringen om antimikrobiell resistens av den 21 september 2016 och om rekommendationer från IACG, — FN:s miljöförsamlings resolution från december 2017 (13) om miljö och hälsa, där man konstaterar att människors, djurs och växters hälsa och miljön är sammankopplade och framhåller behovet av ytterligare kunskap om den roll som miljöföroreningar spelar i utvecklingen av antimikrobiell resistens, — det arbete som bedrivs av den globala forskningshubben för antimikrobiell resistens (Global AMR R&D Hub), — det globala partnerskapet för forskning om och utveckling av antibiotika (GARDP) (14), — WHO:s resolution om antimikrobiell resistens som antogs av Världshälsoförsamlingen i maj 2019 (15), — det internationella centrumet för lösningar på antimikrobiell resistens (Icars) (16); Icars fungerar som ett oberoende globalt kunskapsnav som är inriktat på att identifiera och stödja genomförandet av evidensbaserade lösningar på problem med anknytning till antimikrobiell resistens i låg- och medelinkomstländer,

8. NOTERAR att antimikrobiell resistens har blivit en fråga som nu diskuteras i många olika internationella forum, däribland G7 ( 17 ) och G20 ( 18 )

9. ERINRAR om den globala handlingsplanen mot antimikrobiell resistens från 2015, där WHO uppmanade alla sina medlemsstater att införa nationella handlingsplaner mot antimikrobiell resistens senast 2017,

10. NOTERAR OECD:s pågående arbete och VÄLKOMNAR dess nyligen publicerade rapport som visar att investeringar i folkhälsoinsatser avsevärt skulle kunna minska den börda för samhället som antimikrobiell resistens orsakar ( 19 )

11. ERINRAR om att unionens insatser, enligt artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), ska komplettera den nationella politiken och innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa; unionen ska också främja samarbete mellan medlemsstaterna och med tredjeländer och behöriga internationella organisationer på folkhälsans område,

12. ERINRAR om rådets slutsatser av den 17 juni 2016 om det fortsatta arbetet inom ramen för en One Health-modell för att bekämpa antimikrobiell resistens ( 20 ) och de särskilda hänvisningarna i dessa till rådets rekommendation av den 15 november 2001 om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin ( 21 ) , rådets rekommendation av den 9 juni 2009 om patientsäkerhet och förebyggande och kontroll av vårdrelaterade infektioner ( 22 ) samt rådets slutsatser av den 1 december 2014 om patientsäkerhet och kvalitet i vården, inbegripet förebyggande och kontroll av vårdrelaterade infektioner och antimikrobiell resistens ( 23 )

13. En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens VÄLKOMNAR kommissionens meddelande ( 24 ) från den 29 juni 2017 och de åtgärder för att bekämpa antimikrobiell resistens som tas upp i meddelandet, samt STÖDER AVSIKTEN att EU ska vara ett område för bästa praxis i detta avseende,

14. UPPMÄRKSAMMAR betydelsen av vaccination för förebyggande av infektioner, den nyligen antagna rekommendationen från rådet om stärkt samarbete mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination och det faktum att kommissionen i sin One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens framhåller behovet av att stödja forskning om och utveckling av nya vacciner mot patogener som förknippas med antimikrobiell resistens ( 25 )

15. ERINRAR om Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens ( 26 )

16. Europeiska unionens strategi om läkemedel i miljön ( 27 ), VÄLKOMNAR kommissionens meddelande av den 11 mars 2019 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén:

18. VÄLKOMNAR det utökade samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen genom EU:s One Health-nätverk för antimikrobiell resistens ( 35 ) som inrättades 2017 och NOTERAR vikten av regelbundna möten inom nätverket som ett led i genomförandet av EU:s handlingsplan mot antimikrobiell resistens,

19. ÄR MEDVETET OM slutsatserna i de gemensamma rapporterna från olika organ om antimikrobiell resistens, med en analys av förbrukningen av och resistensen mot antimikrobiella medel (JIACRA-rapporterna) ( 36 ) , som publiceras gemensamt av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), och UPPMÄRKSAMMAR att en rättslig grund för denna verksamhet har införts i förordning (EG) nr 726/2004 ( 37 ) genom den nyligen antagna förordning (EU) 2019/5 ( 38 )

20. BETONAR att ett ökat samarbete mellan medlemsstaterna och med kommissionen och läkemedelsindustrin är avgörande för att man ska kunna hantera den otillräckliga tillgången till antimikrobiella medel, oavsett om den beror på en ursprunglig brist på tillgång, på tillbakadraganden från marknaden av antimikrobiella medel eller på andra leveransproblem, som kan leda till brist på antimikrobiella medel och otillräckliga ersättningsbehandlingar,

21. Breaking Through the Wall NOTERAR MED STOR ORO marknadens misslyckande när det gäller utvecklingen av antibiotika och FRAMHÅLLER behovet av snabba åtgärder för att främja utvecklingen av nya antimikrobiella medel, alternativa behandlingar och snabb och modern diagnostik, inbegripet metoder för resistensbestämning; det krävs samordning och samarbete om forskningsprogram och incitament på EU-nivå och på global nivå, och rådet ÄR MEDVETET OM bland annat förslagen från gruppen för översyn av antimikrobiell resistens ( 39 ) och dess arbete, rapporten ( 40 ) och det gemensamma programplaneringsinitiativet om antimikrobiell resistens ( 41 )

22. BETONAR att utfallet av den globala kampen mot antimikrobiell resistens i hög grad beror på regeringarnas engagemang och vilja att vidta åtgärder för att säkerställa att de initiativ som ingår i One Health-modellen genomförs i enlighet med de nationella handlingsplanerna, och att alla berörda sektorer involveras, samt att kampen mot antimikrobiell resistens kan stärkas av ett samarbete mellan EU:s institutioner och medlemsstater i internationella forum och genom regionalt och bilateralt samarbete,

23. BETONAR vikten av den gemensamma åtgärden om antimikrobiell resistens och vårdrelaterade infektioner (JAMRAI) ( 42 ) och VÄLKOMNAR dess arbete, bland annat med strategier för förebyggande av vårdrelaterade infektioner och för antimikrobiell läkemedelsbehandling samt genomförandet av dessa strategier,

24. ERINRAR om konferensen om det fortsatta arbetet med att göra EU till ett område för bästa praxis när det gäller att bekämpa antimikrobiell resistens genom en One Health-modell, som anordnades av det rumänska ordförandeskapet i Bukarest den 1 mars 2019 och som framför allt handlade om tre centrala mål, nämligen 1. att förbättra kvaliteten på åtgärder för förebyggande och bekämpning av infektioner och optimera användningen av antimikrobiella medel inom hälso- och sjukvårdssektorn, djurhälsosektorn och miljöhälsosektorn, 2. att stärka genomförandet av de nationella One Health-handlingsplanerna, 3. att uppmuntra solidaritet mellan länder genom samarbete för att bekämpa antimikrobiell resistens,

UPPMANAR medlemsstaterna att

25. säkerställa att alla medlemsstater har sektorsövergripande nationella handlingsplaner och samordnings- och övervakningsmekanismer i enlighet med sina åtaganden inom ramen för den globala handlingsplanen mot antimikrobiell resistens och i linje med One Health-modellen,

26. anslå tillräckliga mänskliga och finansiella resurser för att utveckla och genomföra åtgärder med inriktning på antimikrobiell resistens, förebyggande och bekämpning av infektioner samt strategier för antimikrobiell läkemedelsbehandling på politisk och klinisk nivå,

27. stärka genomförandet av lagstiftning, aktuella strategier och befintliga åtaganden i fråga om antimikrobiell resistens på EU-nivå och internationell nivå med utgångspunkt i One Health-modellen,

28. stärka åtgärderna för förebyggande och bekämpning av infektioner, både inom hälso- och sjukvårdssektorn och djurhälsosektorn, i synnerhet i vårdmiljöer, genom att investera i hygienpraxis, förebyggande åtgärder, inbegripet vaccinationer, biosäkerhet och säkerställande av tillgång till standardmässiga och snabba diagnostiska metoder som ska användas för att bekräfta typen av infektion innan antibiotika sätts in och därigenom bidra till att minska olämplig antibiotikaanvändning och den därmed förknippade risken att utveckla antimikrobiell resistens,

29. genom en sektorsövergripande strategi stärka och samordna sina insatser för att motverka gränsöverskridande spridning av resistenta infektioner, i synnerhet genom den hälsosäkerhetskommitté som inrättats genom beslut nr 1082/2013/EU,

30. verkställa befintlig lagstiftning om användning och försäljning av antimikrobiella medel, särskilt för att begränsa den receptfria försäljningen, och vid behov överväga ytterligare reglering,

31. prioritera att hälso- och sjukvårdspersonal inom relevanta sektorer får utbildning om antimikrobiell resistens, förebyggande och bekämpning av infektioner samt strategier för antimikrobiell läkemedelsbehandling, inbegripet åtgärder som anges i EU:s riktlinjer för återhållsam användning av antimikrobiella medel, och kunskap om One Health-modellen,

32. utarbeta informationsåtgärder om förebyggande och bekämpning av infektioner samt strategier för antimikrobiell läkemedelsbehandling i hälso- och sjukvårdsmiljöer och djursjukvårdsmiljöer som riktar sig till hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och deras anhöriga, veterinärer, jordbrukare och allmänheten, inklusive barn,

33. fastställa nationella mätbara mål, bland annat för att minska den totala användningen av antimikrobiella medel och övervaka framstegen med att minska spridningen av antimikrobiell resistens, i lämplig utsträckning med beaktande av de indikatorer som utarbetats av Efsa, EMA och ECDC,

UPPMANAR medlemsstaterna och kommissionen att

34. fortsätta att utveckla långsiktiga strategier för att man ska kunna ta itu med det hot som antimikrobiell resistens utgör,

35. stärka samarbetet och solidariteten i kampen mot antimikrobiell resistens genom att på lämpligt sätt medverka i bilaterala projekt för partnersamverkan och multilaterala utbyten av bästa praxis och sakkunskap, och att stödja varandra vid genomförandet av de nationella handlingsplanerna och av program för förebyggande och bekämpning av infektioner och strategier för antimikrobiell läkemedelsbehandling inom hälso- och sjukvårdssektorn, livsmedelssektorn, djurhälsosektorn, miljösektorn, forskningssektorn och andra relevanta sektorer,

36. stödja ett fullständigt genomförande av tillgängliga riktlinjer, med beaktande av särskilda nationella omständigheter, och vid behov utarbeta ytterligare riktlinjer på områdena antimikrobiell resistens, förebyggande och bekämpning av infektioner och strategier för antimikrobiell läkemedelsbehandling, bland annat vad gäller förbättrad användning av diagnostik och vacciner, samt övervakning (t.ex. genom ECDC) för att stödja åtgärder på nationell och lokal nivå,

37. utarbeta frivilliga gemensamma riktlinjer för förebyggande och bekämpning av infektioner och för antimikrobiell läkemedelsbehandling i vårdmiljöer, inklusive vad gäller bemanning och utbildning av personalen, på grundval av bästa praxis,

38. öka kapaciteten i alla medlemsstater att bemöta det hot som antimikrobiell resistens utgör, och därigenom minska de nuvarande skillnaderna i resultat när det gäller bekämpning och förebyggande av antimikrobiell resistens och vårdrelaterade infektioner,

39. utvärdera orsakerna till skillnaderna mellan och inom medlemsstaterna när det gäller andelen bredspektrumantibiotika som används inom human- och veterinärmedicin i syfte att bättre förstå och bekämpa antimikrobiell resistens,

40. utarbeta och på ett ändamålsenligt sätt genomföra samordnade kommunikationsstrategier på EU-nivå och nationell nivå som ska förebygga utbrott av infektioner som är resistenta mot antimikrobiella medel och användas vid sådana utbrott,

41. öka insatserna för att genom massmedia och sociala medier sprida information till allmänheten om det betydande hälsohot som antimikrobiell resistens utgör och om behovet av att förebygga infektioner och använda antimikrobiella medel på ett återhållsamt sätt,

42. stärka och bredda övervakningen av förekomsten av antimikrobiell resistens och vårdrelaterade infektioner samt av förbrukningen av antimikrobiella medel, inom både hälso- och sjukvårdssektorn och djurhälsosektorn, uppdatera behandlingsriktlinjerna, se till att antibiotika används på ett återhållsamt sätt, övervaka uppkomsten av antimikrobiell resistens och utveckla effektiva åtgärder för att förebygga och bekämpa infektioner i syfte att förebygga antimikrobiell resistens; övervakningsprogram inom ramen för One Health-modellen bör övervägas för att möjliggöra en integrerad analys av data om antimikrobiell resistens inom hälso- och sjukvårdssektorn, djurhälsosektorn, livsmedelssektorn och miljösektorn,

43. identifiera och stödja lämpliga mekanismer för att garantera att befintliga effektiva antimikrobiella medel, särskilt de antimikrobiella medel med smalt spektrum som används i första hand, finns tillgängliga i hela unionen, för både människor och djur, med beaktande av bland annat de små marknadernas särdrag,

44. främja forskning, utveckling och innovation med anknytning till antimikrobiell resistens och stödja samordning och samarbete på EU-nivå och global nivå, inbegripet verksamhet inom det gemensamma programplaneringsinitiativet om antimikrobiell resistens ( 43 ) och den globala forskningshubben för antimikrobiell resistens ( 44 )

45. stödja initiativ som GARDP, som lanserades av WHO och initiativet för läkemedel mot försummade sjukdomar ( 45 ) i maj 2016; GARDP-projektet tar sig an globala folkhälsobehov genom att utveckla och leverera nya eller förbättrade antibiotikabehandlingar; alla program bygger på strategier för hållbar tillgång och förvaltning för att säkerställa att det finns tillgängliga och överkomliga behandlingar för alla som behöver dem,

46. genomföra och utvidga forskningsagendorna i linje med One Health-modellen, med målet att utveckla nya antimikrobiella medel, vacciner, alternativ till antimikrobiella medel, förbättrade snabba diagnosmetoder och förnyad och bättre användning av befintliga antibiotika, med vägledning av principerna om tillgänglighet, effektivitet och överkomlighet,

47. identifiera och stödja forskning om och genomförande av lämpliga ekonomiska modeller för utveckling av nya antimikrobiella medel som bygger på globala strategier för antibiotikabehandling för återhållsam användning, effektivitet och överkomlighet,

48. förbättra informationen och forskningen om effektiva åtgärder för att stödja förändringar i människors beteende i syfte att bekämpa antimikrobiell resistens,

49. stödja forskning om förbättrade ekonomiska modeller, förvaltning, styrning, incitament och andra åtgärder och tekniker med koppling till antimikrobiell resistens för att säkerställa ett effektivt genomförande av politiken,

50. på ett systematiskt sätt samordna medlemsstaternas ståndpunkter och arbeta för en gemensam hållning för EU, som ett område för bästa praxis i internationella forum, där man framhåller det akuta behovet av att ta itu med antimikrobiell resistens och konsekvent driver på för påskyndade globala åtgärder i multilaterala och bilaterala förbindelser,

51. fortsätta att aktivt arbeta för och försvara EU:s normer, lagstiftning och politik i fråga om antimikrobiell resistens i multilaterala och bilaterala förhandlingar och i internationella forum,

52. förbättra informationen om och underlätta användningen av ESI-fonderna för nationella, regionala och lokala investeringar i åtgärder som rör antimikrobiell resistens, strategier för antimikrobiell läkemedelsbehandling och förebyggande och bekämpning av infektioner, för att på så sätt minska skillnaderna i kapacitet och genomförandet av övergripande One Health-strategier mellan och inom medlemsstaterna,

53. utforska möjligheterna, även, när så är lämpligt, lagstiftning, att förhindra att antimikrobiella medel som erhållits genom gränsöverskridande inköp för personligt bruk, genom recept som utfärdats i en annan medlemsstat eller genom internetförsäljning används på ett olämpligt sätt,

54. övervaka antimikrobiella restsubstanser från användning och produktion och resistenta mikroorganismer i jord, mark och ytvatten i enlighet med gällande EU-lagstiftning och nationell lagstiftning, och överväga ytterligare lagstiftningsåtgärder när så är lämpligt, för att ta itu med deras förekomst i miljön,

55. utöka evidensbasen i fråga om utveckling och spridning av antimikrobiell resistens, i synnerhet i miljön,

UPPMANAR kommissionen att

56. utnyttja EU:s One Health-nätverk om antimikrobiell resistens för att förbättra samarbetet med och mellan medlemsstaterna i fråga om antimikrobiell resistens, förebyggande och bekämpning av infektioner samt strategier för antimikrobiell läkemedelsbehandling,

57. fortsätta att stödja medlemsstaterna i genomförandet av sektorsövergripande nationella handlingsplaner och nationella strategier om antimikrobiell resistens och öka den öronmärkta finansieringen,

58. stödja medlemsstaternas datainsamling om försäljning och användning av antimikrobiella medel på djur, för att säkerställa ett effektivt genomförande av insamling och bearbetning av uppgifter i linje med förordning (EU) 2019/6 om veterinärmedicinska läkemedel, samt överväga tilldelning av särskilda finansiella medel,

59. hjälpa medlemsstaterna med att kartlägga vilka hinder som finns för utveckling och genomförande av de nationella handlingsplanerna mot antimikrobiell resistens samt för åtgärder för förebyggande och bekämpning av infektioner och strategier för antimikrobiell läkemedelsbehandling, såväl på politisk som på klinisk nivå, i syfte att bidra till att identifiera effektiva åtgärder för att undanröja sådana hinder.

(1) EUT L 293, 5.11.2013, s. 1

(2) Bulletin of the World Health Organization 2016; 94:638-639.

(3) Översyn av antimikrobiell resistens, under ledning av Jim O'Neill: Tackling drug-resistant infections globally, slutlig rapport och rekommendationer, maj 2016.

(4) The Lancet, Infectious diseases, volym 19, utgåva 1, januari 2019.

(5) Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar, artikel av den 6 november 2018.

(6) TB Alliance, Drug resistance - a response to antimicrobial resistance including tackling TB.

(7) OECD, Antimicrobial Resistance – Tackling the Burden in the European Union, 2019.

(8) The Lancet, Infectious diseases, volym 19, utgåva 1, januari 2019.

(9) WHO, Global Action Plan on Antimicrobial Resistance, A68/A/CONF./1 Rev.1 Agenda item 15.1, 25 maj 2015.

(10) FN, generalförsamlingen, politisk förklaring från generalförsamlingens högnivåmöte om antimikrobiell resistens, 21 september 2016.

(11) IACG - No time to wait: Securing the future from Drug-resistant infections, rapport, april 2019.

(12) Uppföljning av den politiska förklaringen från generalförsamlingens högnivåmöte om antimikrobiell resistens – rapport från generalsekreteraren, 10 maj 2019.

(13) FN:s miljöförsamling, Nairobi, 4–6 december 2017.

(14) Det globala partnerskapet för forskning om och utveckling av antibiotika (GARDP).

(15) Utkast till WHO:s resolution om antimikrobiell resistens.

(16) Internationella centrumet för lösningar på antimikrobiell resistens (Icars).

(17) Förklaring från G7-ländernas hälso- och sjukvårdsministrar, Berlin 8–9 oktober 2015.

(18) Förklaring från G20-ländernas hälso- och sjukvårdsministrar, samlade i Berlin: Together Today for a Healthy Tomorrow, 2017.

(19) OECD, policydokument: Stemming the Superbug Tide, 2018.

(20) EUT C 269, 23.7.2016, s. 26.

(21) EGT L 34, 5.2.2002, s. 13.

(22) EUT C 151, 3.7.2009, s. 1.

(23) EUT C 438, 6.12.2014, s. 7.

(24) COM (2017) 339 final, 29.6.2017.

(25) EUT C 466, 28.12.2018, s. 1.

(26) Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (2017/2254(INI)).

(27) COM(2019) 128 final av den 11 mars 2019.

(28) Artikel 11 i förordning (EG) nr 1831/2003.

(29) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

(30) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/4 av den 11 december 2018 om tillverkning, utsläppande på marknaden, användning av foder som innehåller läkemedel, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 1).

(31) Artikel 107 i förordning (EU) 2019/6.

(32) Artikel 17 i förordning (EU) 2019/4.

(33) Artikel 107 i förordning (EU) 2019/6.

(34) Artiklarna 37 och 107 i förordning (EU) 2019/6.

(35) Europeiska kommissionen – EU:s åtgärder i fråga om antimikrobiell resistens

(36) EMA – Analys av förbrukningen av och resistensen mot antimikrobiella medel (JIACRA-rapporterna från 2011 och 2013).

(37) EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

(38) EUT L 4, 7.1.2019, s. 24.

(39) Översyn av antimikrobiell resistens, under ledning av Jim O'Neill: Tackling drug-resistant infections globally, slutlig rapport och rekommendationer, maj 2016.

(40) Det tyska förbundsministeriet för hälso- och sjukvård, Boston Consulting Group (BCG), Breaking through the Wall - A Call for Concerted Action on Antibiotics Research and Development.

(41) Gemensamt programplaneringsinitiativ om antimikrobiell resistens – global samordning av forskningen om antimikrobiell resistens.

(42) EU-JAMRAI: Europe fostering synergies to reduce the burden of AMR: what is EU doing to support Member States?, 1 mars 2019.

(43) Gemensamt programplaneringsinitiativ om antimikrobiell resistens – global samordning av forskningen om antimikrobiell resistens.

(44) Det tyska förbundsministeriet för utbildning och forskning – Collaborations in Global Health.

(45) Drugs for Neglected Diseases initiative.