ir * 
A- * 
* £ EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.05.1996 
KOM(96) 210 slutlig 
KOMMISSIONENS MEDDELANDE 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
Underleverantörernas konkurrenskraft i Europeiska unionens 
textil- och beklädnadsindustri 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. INLEDNING 1 Ç\_ 
2. Läget för EU:s underleverantörer inom textil- och 
beklädnadsindustrin 2 
3. Faktorer bakom förbättrad konkurrenskraft 5 
4. Åtgärder för att stimulera underleverantörerna 
i EU till bättre konkurrenskraft 6 
4.1 Program och instrument för flera sektorer ....6 
4.2 Gemenskapsåtgärder riktade till under­
leverantörer.... 8 
4.3 Förbättrad konkurrenskraft bland textil- och 
beklädnadsindustrins underleverantörer 9 
5. SLUTSATSER 12 
-i 
1. INLEDNING 
Små och medelstora underleverantörer till lokalt eller mera avlägset helagna beställare 
utgör en väsentlig del av Europeiska unionens textil och beklädnadsindustri, mellan 10% 
och 60% beroende pä medlemsstat. Den kontraktsbaserade tillverkning dessa svarar for 
fördelar sig på tusentals små och ofta hantverksmässigt drivna företag, som särskilt i 
vissa regioner spelar en viktig roll i egenskap av källa till sysselsättning och inkomster 
Enligt de senaste uppskattningarna skulle 650 000 personer vara sysselsatta inom 
textilindustrins underleverantörsled och av dem skulle ca. 200 000 vara sysselsatta inom 
hantverksmässigt bedriven verksamhet. Därtill kommer ytterligare ca. 150 000 som 
arbetar svart inom sektorn. Svartjobb utgör en betydande del (ca. en tredjedel) av 
sysselsättningen i Europeiska unionens textil- och beklädnadsindustri. 
Underleverantörerna har hög personaltäthet och är en viktig källa till arbetstillfällen. De 
dras emellertid med vissa strukturella svagheter. De har att hantera omfattande 
förändringar och anpassningsstrategier, som initieras av deras beställare (tillverkare och 
distributörer), till vilka de ofta är starkt uppknutna. De är också känsliga för konkurrens 
från länder med billig arbetskraft. Slutligen har ett system av kulturella och psykologiska 
spärrar inneburit att man inte varit tillräckligt benägen att satsa på utbildning och 
förnyelse samt att man haft svårt att åstadkomma strategier för anpassning till 
förändringarna och för att nå ut på marknaderna. Särskilt hos de små underleverantörerna 
är ledningsfunktionen mycket liten och knappast inställd på att ägna sig åt sådant som 
inte anknyter direkt till driften. 
1 ett klimat som präglas av stora industriella förändringar och skärpt internationell 
konkurrens är det, beroende på de starka bindningar som finns mellan tillverkare och 
detaljister, viktigt att stärka underleverantörernas konkurrenskraft för att kunna behålla en 
betydelsefull näringsverksamhet i Europa. 
Det skall understrykas att det är företagens sak att ta på sig huvudparten av det 
nödvändiga anpassningsarbetet, men de offentliga myndigheterna bör bidra genom att 
skapa ett klimat som stimulerar företagen till att förbättra sin konkurrenskraft och till att 
dra nytta av de fördelar som följer av att den inre marknaden genomförs. 
Syftet med detta meddelande är att föreslå ett antal åtgärder och en kompletterande 
struktur som skall stötta underleverantörerna inom textil- och beklädnadsindustrin 
i deras ansträngningar att förbättra konkurrenskraften. Kommissionen skulle, 
tillsammans med en Arbetsgrupp med företrädare för industrin, kunna agera 
pådrivande och stimulerande genom att sörja för samordning och synergieffektcr i 
samspelet mellan olika nivåer och partners. 
Spridning av information och av bästa förfaringssätt, ur perspektivet konkurrensfördelar, 
samt utveckling av industriell samverkan är två inriktningar som man bör satsa på. De 
åtgärder som planeras hänför sig till immateriella investeringar och utgörs av ett 
arbetsprogram sjösatt i samarbete med företrädare för arbetsgivar- och arbetstagarsidan. 
1 december 1992 genomfördes således det första underleverantörsforumet i Madrid. Det 
åtföljdes av flera sektorsinriktade konferenser. Under 1994 slutfördes en undersökning av 
den kontraktsbaserade tillverkningen inom beklädnadsindustrin, som behandlade följande 
1 CL 
områden: kontraktslillverkningens omfattning och organisation, underleverantörernas och 
beställarnas respektive svårigheter, förbättrad konkurrenskraft genom omorientering av 
verksamheten, åtgärder vidtagna av de offentliga myndigheterna och av företagen. 
I mars 1994 arrangerade Europeiska kommissionen i Bryssel ett europeiskt forum för 
underleverantörerna inom beklädnadsindustrin. Över 200 företrädare för branschen 
deltog. Vid detta forum utbyttes information om befintliga program, planerade program 
och om vilka åtgärder som bäst svarar mot branschens behov (underleverantörer, 
beställare och distributörer). 
Därpå följde en serie pilotprojekt för att pröva om de planerade åtgärderna var 
bärkraftiga. Samtidigt arrangerades fem rundabordssammankomster i olika 
medlemsstater (Belgien, Frankrike, Italien, Grekland och Portugal) för att undersöka om 
programmet var anpassat till förhållandena ute på fältet. 
Arbetet har förts framåt i nära samarbete med företrädare för arbetstagare och 
arbetsgivare. En styrkommitté har upprättats och i den finns företrädare för 
kommissionen, för yrkessammanslutningar, inklusive småföretagare, samt för 
fackföreningar. Beroende på vilka ämnen som behandlats har även fristående sakkunniga 
inbjudits att medverka. 
Kommissionen har inbjudits av rådet vid näringsministrarnas sammanträde den 28 mars 
1996, att för detta presentera ett meddelande om läget för kontraktstillverkningen i 
Europeiska unionens textil- och beklädnadsindustri. 
2. LAGET FOR JEU:s UNDERLEVERANTÖRER INOM TEXTIL- OCH 
BEKLÄDNADSINDUSTRIN 
Kontraktsbaserad tillverkning förekommer inom alla verksamhetsgrenar inom 
textil/beklädnad men är särskilt vanlig inom förädling och konfektion (trikå- och 
klädesvaror). Till bilden hör ett myller av små och medelstora företag (många av dem är 
små), som ofta ligger på landsbygden och erbjuder sysselsättning på nära avstånd till i 
första hand kvinnor. De bidrar därigenom i hög grad till välståndet på lokal nivå. 
Underleverantörerna är sinsemellan mycket olika om man ser till storlek, verksamhet, 
utveckling och kontakter inom branschen. Det rör sig om en värld som än så länge inte är 
särskilt väl statistiskt kartlagd. Kommissionen har tagit initiativ till en satsning på 
statistik som syftar till att åtminstone delvis avlägsna de vita fläckarna i samarbete med 
de berörda företagen. 
Underleverantörerna utsätts idag för påfrestningar, som förorsakas av konjunktur- och 
strukturförändringar, som hela textil- och beklädnadsindustrin känner av. Företagen slåss 
på en marknad med hårdnande konkurrens utifrån, stagnerande efterfrågan i Europa, stora 
förändringar i konsumenternas önskemål. Skall det bli möjligt att utveckla den 
kontraktsbaserade delen av näringen och slå vakt om dess lönsamhet måste man 
genomföra en omorientering av verksamheten mot områden där man har komparativa 
fördelar, särskilt genom att utnyttja flexibla och snabbt reagerande system och satsa på 
know-how. 
Underleverantörerna i textil- och beklädnadsindustrin står i synnerhet inför följande 
förändringar: 
(o) Internationalisering av produktionen och särskilt utflyttning till länder med 
billig arbetskraft, som utgör referensram för underleverantörerna i 
konkurrenssammanhang. Överflyttningen av konfektionsindustrin till dessa länder 
har accelererat genom att stora beställare lägger sina order där. Vissa av dessa 
länder lyckas med att producera avancerade produkter med hög kvalitet och 
frakterna har blivit snabbare och billigare. Flexibel utlokalisering kommer alltmer 
inom räckhåll för stora distributörer som fattar beslut på grundval av en detaljerad 
analys av de aktuella sammantagna ekonomiska faktorerna, positiva och negativa. 
De stora distributörerna klarar hantera komplexa logistik- och 
informationssystem, samt styrning av de utflyttade anläggningarna. 
(b) Distributörernas ökande inflytande (specialiserade butikskedjor, varuhus, etc). 
Till att börja med var detta en positiv utveckling för underleverantörerna. Men 
rationaliseringen av de stora distributionssystemen inom EU och särskilt den 
framväxande massdistributionen har lett till ökad prispress. Dessutom försöker 
distributörerna, beroende på att efterfrågan blir allt svårare att förutse, begränsa 
sina åtaganden i säsongens början för att i stället komplettera och fylla pä 
sortimentet under säsongens gång. Därmed får underleverantörerna inom 
konfektionsindustrin ta på sig riskerna med att reagera snabbt på förskjutningar i 
efterfrågan när det gäller produktsortiment och att ta fram nya kollektioner till 
priser som är internationellt konkurrenskraftiga. 
(c) Dessa förhållanden återspeglas i den nya förordningen om passiv förädling' med 
bestämmelser som syftar till att för utflyttningsfenomenct ange vissa gränser och 
rättvisa villkor som skall tillåta gemenskapens företag att utvecklas och gynna 
industrisamverkan. Underleverantörerna kan också dra nytta av fordelarna lör att 
åstadkomma bättre konkurrenskraft genom minskade kostnader. 
(d) Kostnaderna som är förenade med att hantera en komplex efterfrågan har sjunkit 
tack vare datoriseringen och nya avancerade organisations- och ledningsmetoder. 
Arbetskraften är emellertid fortfarande en ganska dyr post (75% till 80%) pä 
grund av den oregelbundna och säsongsbetonade arbetsbelastningen, som kräver 
flexiblare arbetstidsförläggning. 
Vissa företag använder sig av svart arbetskraft för att begränsa kostnaderna och 
tillmötesgå kraven på kort genomloppstid. Uppskattningsvis arbetar 150 000 
personer svart inom branschen (20% av den reguljära styrkan). Enligt 
ovannämnda undersökning skulle den årliga kostnaden för detta i form av 
utebliven inbetalning av skatt svara mot vad som betalas ut i stöd till textil- och 
beklädnadsindustrin i EU. Eftersom systemet med svartjobb utövar ett tryck mot 
Rådets förordning (EG) nr 3036/94, EGT nr L 322, 15.12.1994. 
priserna kan det inte varaktigt skydda varken arbetstillfällen eller konkurrenskraft. 
Arbetstagarorganisationerna bekämpar systemet och de offentliga myndigheterna 
kan inte se mellan fingrarna med det. 
I nuläget kan underleverantörerna efter den marknadsstrategi de tillämpar delas upp i 
fyra profiler enligt följande: 
(a) Lågkostnadsprofilen med inriktning på låga lönekostnader och direkt 
konkurrens med länder med billig arbetskraft. 
(b) Flexibilitetsprofilen med inriktning på konkurrenskraftiga leveransfrister och på 
att vara i takt med snabba förskjutningar i efterfrågan och med utvecklingen på 
distributionssidan. 
(c) Kunskapsprofilen med inriktning på marknadsnischer där know-how, erfarenhet, 
utbildning eller specialisering ger värdefulla konkurrensfördelar. 
(d) Serviceprofilen med inriktning på utökad service i form av t. ex. design, 
samordning av den kontraktsbaserade tillverkningen, logistik, inköp av tyg, etc. 
I vissa regioner, särskilt i de nordeuropeiska länderna, dominerar serviceprofilen och 
flexibilitetsprofilen på grund av det starka trycket mot priserna och utvecklingen på 
distributionssidan. I andra regioner är bilden dock mindre enhetlig med övervägande 
lågkostnadsprofil. Ungefär en tredjedel av underleverantörerna inom EU har en 
lågkostnadsprofil och samma andel inriktar sig på flexibilitet. Den återstående tredjedelen 
fördelar sig lika på kunskapsprofilen och serviceprofilen. 
Det är de underleverantör som inriktar sig uteslutande på att driva en lågprislinje som 
kommer att möta allt tuffare utmaningar. Skillnaden i kostnadsläge mellan EU och vissa 
handelspartner är för stor för att man skall kunna behålla konkurrensfördelar, i synnerhet 
om det rör sig om produkter längst ner på kvalitetsskalan. Men EU har fortfarande 
konkurrensfördelar, som kan ge förbättrad produktivitet i företagen, nämligen 
kompetens, service, smidigare och följsammare logistik, design, kvalitet. 
Det finns en annan viktig utmaning som i synnerhet de små underleverantörerna står 
inför. Små underleverantörer är viktiga ur sysselsättningssynpunkt, men de sitter ofta fast 
i en regional marknad och har svårt att dra nytta av de möjligheter som skapas genom att 
marknaderna öppnas, genom att teknik och efterfrågan utvecklas och att branschen 
förändras. 
3. FAKTORER BAKOM FÖRBÄTTRAD KONKURRENSKRAFT 
Stigande lönekostnader i förhållande till låglöneländerna har lett till att 
underleverantörerna i EU sett sina komparativa fördelar krympa och till att de tvingats 
anpassa sig genom att förskjuta tyngdpunkten i sin verksamhet till områden där de har 
konkurrensfördelar. 
fe& 
De största framgångarna på området har man nått med immateriella investeringar och 
industrisamverkan. 
Utvecklingen av konkurrensfaktorer med anknytning till immateriella investeringar har 
skett parallellt med att marknaderna och efterfrågan utvecklats. Omorientering mot 
flexiblare produktion med korta omställningstider har uppnåtts med metoder för 
just-in-time, snabb anpassning och genom mångsidig vidareutbildning. Angreppssätt 
som involverar kvalitet, förnyelse, know-how och service har fått ökad betydelse i 
företagens strategier. Användning av informationsteknik förefaller vara ett viktigt medel 
för att höja konkurrensförmågan i företagen i branschen, även för underleverantörerna. 
Denna typ av teknik är ett verktyg som svarar mot de behov företagen har på grund av att 
produktionen omorganiseras, att konsumenternas beteende förändras och allmänt sett att 
marknaderna förändras och internationaliseras. I synnerhet de små underleverantörerna 
behöver informationstekniken eftersom den ger möjlighet att åstadkomma snabbare och 
billigare kontakter, att krympa handikappet för den som är avlägset placerad samt att 
enklare än förut delta i nätverk och i omstruktureringen av branschen. 
Skall dessa konkurrensfaktorer stärkas och utvecklas krävs det emellertid extra satsningar 
på att sprida information och utbildning. Det handlar först och främst om att övervinna 
spärrar som har med psykologi, kultur och allmän inställning att göra och visa på 
fördelarna med reformer inne i företagen samt stimulera lusten till utbildning, både hos 
arbetarna och de ansvariga i företaget. Med hjälp av moderna kommunikationsmedel och 
vederbörlig assistans kommer man sedan att kunna vidta konkreta åtgärder i den takt 
företagen kan tillgodogöra sig dem. 
Underleverantörerna borde också kunna utnyttja EU:s gemensamma marknad fullt ut, 
eller t. o. m. nå ut på den internationella marknaden. Genom samverkan mellan företagen 
borde det bli möjligt att hitta områden där man kompletterar varandra och tillsammans 
kan ge den kontraktsbaserade verksamheten en konkurrenskraftig position inom textil-
och beklädnadsindustrin, nämligen genom att genom att bygga upp och etablera 
grupper och nätverk för samverkan i frågor som rör hur man bäst utnyttjar know-
how och hur man når ut med sina produkter på gamla och nya marknader. 
Positiva erfarenheter av samverkan mellan beställare och underleverantörer visar för 
övrigt att det även på detta område finns mycket att vinna i form av bättre 
konkurrenskraft och stabilitet, inte bara för underleverantörerna utan för branschen i stort. 
EU:s agerande genom den allmänna konkurrenspolitiken, kompletterande 
industrianpassningsåtgärder och en offensivare handelspolitik borde stimulera till 
nödvändig samverkan och leda fram till att man på nationell och europeisk nivå axlar 
uppgiften att vara katalysator för decentraliserade projekt och initiativ. 
4. ÅTGÄRDER FÖR ATT STIMULERA UNDERLEVERANTÖRERNA I EU 
TILL BÄTTRE KONKURRENSKRAFT 
4.1 PROGRAM OCH INSTRUMENT FÖR FLERA SEKTORER 
Flera av gemenskapens befintliga program och instrument kan användas av 
underleverantörerna till stöd för åtgärder inom den privata sektorn för att förbättra 
konkurrenskraften. 
För åtgärder som finansieras genom strukturfonderna finns en budget på 141 miljarder 
ecu (därtill kommer 4,724 miljarder ecu i 1995 års priser för de nya medlemsstaterna) 
anslagen för perioden 1994-1999. Underleverantörerna kan erhålla medel både genom de 
åtgärdsprogram med inriktning på industrin som finns i medlemsstaternas 
gemenskapsstödramar och samlade programplaneringsdokument och genom 
gemenskapsinitiativen. 
För områden som omfattas av mål 1 och som präglas av ett dominerande inslag av textil-
och beklädnadsindustri erbjuder de befintliga industriprogrammen stora möjligheter både 
i fråga om tillgängliga medel och inriktningen på åtgärderna, som syftar till bättre 
industriell konkurrenskraft. Det finns också en möjlighet att, inom ramen för 
uppföljningen till programmen, ge åtgärderna med anknytning till underleverantörerna 
bättre genomslagskraft enligt detta meddelandes slutsatser. 
För områden som omfattas av mål 2 gäller att medlemsstaterna snart kommer att lämna 
sina nya program för perioden 1997-1999 till kommissionen för godkännande. Områden 
som omfattas av mål 2 kan alltså bearbeta innehållet i sina program (gemenskapens 
bidrag planeras bli 8 miljarder ecu i 1992 års priser) så att åtgärder för stärkt 
konkurrenskraft inom underleverantörsledet kommer med i beräkningen. 
Särskilt följande gemenskapsinitiativ kan komma i fråga: 
SMF, som för perioden 1994-1999 förfogar över en budget på en miljard ecu och 
som har till syfte att stimulera små och medelstora företags anpassning till den 
gemensamma marknaden och till internationell konkurrens; 
RETEX, som syftar till modernisering och omställning i regioner som är 
beroende av textil- och beklädnadsindustrin, och som åtnjuter budgetanslag pä 
522 miljoner ecu under perioden 1994-1997. En förlängning av programet till 
1999 är planerad; 
ADAPT, som har ett anslag på 1,4 miljarder ecu för perioden 1995-1999 och som 
skall främja arbetstagarnas anpassning till industriella förändringar genom 
nyskapande och gränsöverskridande projekt. Ett extra anslag på 170 miljoner ecu 
är planerat för stöd till åtgärder med anknytning till informationssamhället. 
Åtgärder på detta området kan särskilt vara intressanta vid utveckling av 
samverkan mellan beställarna och underleverantörerna. 
Dessutom syftar LEONARDO programmet, med ett budgetanslag 620 miljoner ecu, till 
att främja kvaliteten och kapaciteten på innovationer inom det transnationella 
yrkesutbildningsområdet genom att stödja pilotprojekt, utbytesprogram, undersökningar 
och analyser. 
Därutöver ges det inom ramen för Europeiska socialfonden möjlighet till att beakta de 
små och medelstora företagens särskilda svårigheter när det gäller att höja medarbetarnas 
kompetens och att sörja för internutbildning i största allmänhet. Kvalitetshöjandc insatser 
för det externa utbildningsutbudet och vidareutveckling av distansundervisningen är 
sådant som uppmuntras i syfte att nå bättre resultat och större flexibilitet pä 
utbildningsområdet. Under perioden 1994 1999 kan ca. 6 miljarder ecu från socialfondcn 
gå till att främja ett mera systematiskt angreppssätt när det gäller fortbildning. 
De åtgärder som planeras enligt det nya målet 4 svarar bättre mot underleverantörernas 
behov av utbildning. Genom mål 4 uppmuntras till en analys av vilka utbildningsbehov 
ett företag har i sin särskilda situation och till att utarbeta en plan för 
fortbildningsinsatser. För detta ändamål gynnas också åtgärder som innebär överföring av 
teknik och yrkeskunnande från stora företag till deras små underleverantörer. 
1 det fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling har man lagt ner 
stort arbete på att försöka göra det lättare för små och medelstora företag att delta i 
gemenskapens forskningsprogram och att få tillgång till resultaten av dem. I synnerhet 
inom industri- och materialteknologi (Brite Euram III), där pågår det fler än 60 
forskningsprojekt, varav flertalet med deltagande av små- och medelstora företag från 
textil- och beklädnadssektorn. Ett forskningsprojekt2 i form av nätverk som omfattar Fol) 
inom textil- och beklädnadsindustrin pågår också. 
Det finns dessutom många andra finansiella instrument (EIB:s globallån, möjligheter 
till räntebidrag genom den s.k. SMF-faciliteten samt Europeiska investeringsfonden), 
genom vilka små och medelstora företag kan komma i åtnjutande av stöd på olika 
områden. 
Åtgärder har även vidtagits för att främja samverkan mellan små företag, såsom 
nätverk för att hitta lämpliga partners (BC-Net och BRE) och program för direktkontakter 
(Europartenariat och INTERPRISE). 
För övrigt godkände rådet 1995 en speciell budgetordning på 400 miljoner ecu för att 
stödja moderniseringen och omstruktureringen av den portugisiska textil- och 
beklädnadsindustrin. Programmet för verkställande av detta beslut täcker perioden 1995-
1999 och innefattar åtgärder till vilka underleverantörerna har tillgång för att främja sin 
konkurrenskraft. 
forskningsprojektet {Total Quality Textiles) omfattar projekt uppdelade på fyra duster: 
"Advance Processing Machinery", "Innovation in Processing Techniques", "Modelling, 
Management and Planning", "Monitoring and Control" 
7 
4.2 GEMENSKAPSÅ TGÄRDER RIKTADE TILL UNDERLEVERANTÖRER 
Åtgärder riktade till underleverantörer har i huvudsak gått ut på att skapa ett gynnsamt 
klimat för kontraktstillverkning inom ramen för den gemensamma marknaden och att 
förbättra informationsförmedling och kommunikation mellan beställare och 
underleverantörer. 
4.2.1 Att skapa ett gynnsamt klimat för kontraktstillverkning 
(a) Statistikprogram för bättre information om underleverantörsledet 
Avsikten är att regelbundet tillhandahålla information om hur underleverantörsledet 
utvecklas. Samordningen sker genom Eurostat i samarbete med nationella statistikorgan 
och berörda yrkessammanslutningar. , 
(b) Handledning i rättsliga frågor om kontraktstillverkning 
I hopp om att bidra till bättre avtalsrelationer mellan beställare och underleverantörer har 
kommissionen tagit fram en praktisk handledning som är avsedd att dels behandla de 
viktigaste rättsliga frågorna i ämnet, dels redogöra för de rättsliga system som är 
tillämpliga i olika medlemsstater på kontraktstillverkning. En uppdatering av denna 
handledning är planerad för att ta den juridiska utvecklingen i medlemsländerna i 
beaktning, genom att utvidga den komparativa analysen till att gälla även Finland, 
Sverige och Österrike. 
'(c) Etiska regler 
Tillsammans med UNICE (sammanslutning för EU:s industri- och 
arbetsgivarorganisationer) och berörda yrkessammanslutningar har kommissionen 
utarbetat etiska regler för certifieringsändamål. Detta för att förbättra samarbetet mellan 
beställare och tillverkare, samt för respekterandet av en god tillämpning inom områdena 
kvalitet, certifiering och betalningsföreseningar. 
4.2.2 Att förbättra informationsförmedling och kommunikation mellan beställare och 
underleverantörer 
(a) Branschens terminologi på flera språk 
För att överkomma de språkliga svårigheterna förknippade med den transnationella 
kontraktstillverkningen, har en första sammanställning av branschens terminologi på flera 
språk färdigställts. Givet den tekniska utvecklingen inom textil- och beklädnadssektorn, 
samt utvecklingen av den inre marknaden, pågår nu en anpassning och uppdatering, i 
samarbete med parterna på arbetsmarknaden. 
(b) Nätverk av databaser om underleverantörsledet 
År 1994 inledde kommissionen projektet SCAN (Subcontracting Assistance Network), 
som syftade till att göra information om marknaderna för den kontraktsbaserade 
8. 
tillverkningen mera lättillgänglig och regelbunden samt dessutom höja kvaliteten på den 
genom att upprätta kommunikation mellan marknadsplatser och databaser inom EU. 
(c) Katalog överförmedlingsorgan inom underleverantörsledct 
Katalogen gavs ut för första gången 1992 och uppdaterades 1994. Avsikten med den är 
att ge en översikt över alla organisationer inom gemenskapen som företräder företag med 
anknytning till den kontraktsbaserade tillverkningen. 
4.3 FÖRBÄTTRAD KONKURRENSKRAFT BLAND TEXTIL- OCH 
BEKLÄDNADSINDUSTRINS UNDERLEVERANTÖRER 
Efter det forum om underleverantörsledet inom textil- och beklädnadsindustrin som hölls 
i Bryssel i mars 1994 initierade kommissionen i samarbete med arbetsgivar- och 
arbetstagarsidan och med hjälp av fristående sakkunniga en serie undersökningar för att 
göra en uppskattning av om ett antal kompletterande åtgärder för att förbättra 
branschens konkurrenskraft skulle ge resultat och vara genomförbara. 
De bärande idéerna i dessa undersökningar prövades pä taltet under fem 
rundabordssammankomster i Belgien, Frankrike, Grekland, Italien och Portugal. Det 
rörde sig om följande fyra områden: 
(a) Information 
De åtgärder som planeras ingår i huvudsak i kommissionens horisontella program. 
Därutöver har man nyligen publicerat en vägledning till Finansieringsprogram 
inom Europeiska unionen, vilken särskilt vänder sig till branschens små och 
medelstora företag. 
(b) Samverkan mellan beställare och underleverantörer 
Bättre kommunikation mellan beställare och underleverantörer betraktas allmänt 
som en nyckel till framgång när det gäller att förbättra underleverantörernas 
konkurrenskraft och påverka deras läge. Det skulle bryta branschens isolering. 
Arbetet har hitintills fokuserats på den tekniska sidan, särskilt på tre 
kommunikationsverktyg, nämligen 
den tekniska specifikationen, som borde ge en klar och begriplig 
definition av den produkt som skall tillverkas, 
den tekniska terminologin, som borde ge rätt ord för samma sak på olika 
språk, 
utbyte av elektroniska data (EDI), som på ett mera övergripande sätt 
täcker in företagens behov. 
Både de tillfrågade företagen och branschföreträdarna bedömde dessa verktyg 
som avgjort användbara. De förklarade sig dessutom villiga att ge stöd åt 
ansträngningar inriktade på att skapa möjligheter för dem att nå ut på den 
gemensamma marknaden. 
(c) Utbildning 
Med utgångspunkt i de kompetensbehov som uppstår genom att den 
internationella situationen, marknaderna och industrin förändras har flera 
utbildningsområden för konfektionsindustrin identifierats och undersökts/ 
Områden som särskilt förtjänar uppmärksamhet är kompetens för ledningen i 
småföretag att lägga upp strategier, kompetens på området logistik och 
flödesstyrning, kompetens att sköta internationella relationer och mänskliga 
relationer (motivation, kommunikation, etc), flexibilitet och allsidighet hos 
personalen. 
Allmänt sett skiljer sig kompetensbehoven hos underleverantörerna inte från dem 
som gäller för branschen som helhet. Man kan likväl konstatera vissa specifika 
svårigheter förknippade med den begränsade tillgängligheten av mänskliga 
resurser och tid, med bristande information, med instängdhet och med andra 
begränsningar med vilka företagsledarna konfronteras när det gäller fortbildning 
av sig själva eller sin personal. 
Ett första steg på detta område vore därför att försöka göra dem åtgärderna riktar 
sig till mer medvetna om nyttan med utbildning och mera allmänt om hur viktigt 
det är att företag kan anpassa sig och slå vakt om för överlevnaden viktiga 
konkurrensfördelar. 
Därpå måste man kunna föreslå utbildning som är särskilt inriktad på 
underleverantörernas speciella problem och som är anpassad till företagens sätt 
att fungera (distansutbildning, internutbildning) och kan fås till en rimlig kostnad. 
Både på gemenskapsnivå och på nationell nivå finns utbildningsprogram som 
leder framåt på detta område. Men lämplig samordning mellan kommissionen, 
nationella myndigheter, företrädare för arbetstagare och arbetsgivare samt 
företrädare för företagen måste till för att man skall få positiva synergieffekter och 
konstruktiva åtgärder. 
(d) Marknadsföring 
Branschfolkets idéer när det gäller marknadsföring koncentrerar sig väsentligen 
kring manifestationer i stil med mässor. Av den förstudie som kommissionen lät 
göra i samarbete med arbetsmarknadsparterna framgår att det är viktigt med 
effektiva medel för marknadsföring men också att det finns många olika 
Study on employment and qualification needs in the European clothing industry, beställd av 
kommissionen och genomförd av Institut Français de la Mode (IFM). 
10 
önskningar och synpunkter förknippade med en eventuell framtida 
europeisk mässa för textil- och beklädnadsindustrins underleverantörsled. 
Företagens intresse för denna typ av marknadsföring hänger naturligtvis samman 
med vad de har för marknadsstrategier (nationell marknad, gemenskapsmarknad 
eller internationell marknad). 
Det finns redan särskilda mässor för underleverantörerna i Frankrike, Italien och 
numera också Grekland. I Spanien planeras något liknande. Det ligger självklart 
på den privata sektorn att arrangera och utveckla denna typ av manifestationer 
Kommissionen stödjer branschens ansträngningar att nå synergieffekter pa 
området och i synnerhet planerna på ett datoriserat nätverk för samarbete mellan 
europeiska mässor för underleverantörer. 
Kommissionen räknar också med möjligheten att stödja manifestationer i stil med 
mässor där underleverantörerna är utställare, som en i förväg planerad mötesplats 
för beställare och underleverantörer. Dessutom bör marknadsföringsaktionerna 
omfatta deltagandet av dessa företag vid mässor organiserade inom ramen lör 
olika aktiviteter inom tillverkningskedjan textil/beklädnad. 
Man bör emellertid vara medveten om att endast en liten del av 
underleverantörerna deltar i mässor. Därmed förefaller det angeläget att fora 
diskussionen om andra typer av marknadsföring för underleverantörsledet vidare 
med särskild inriktning på lösningar, som är ständigt tillgängliga, öppna för 
många företag och utnyttjar fördelarna med den europeiska dimensionen. 
11 
5. SLUTSATSER 
Den kontraktsbaserade tekoindustrin i EU är en viktig kärna i textil- och 
beklädnadsindustrin. Den står inför avgörande utmaningar. Hela textilbranschens 
framtidsutsikter påverkas av hur underleverantörerna och deras konkurrenskraft 
utvecklas. 
Av erfarenhet vet man att när företagen satsar på anpassning leder detta till att 
underleverantörerna bibehåller en konkurrenskraftig position inom EU:s textil 
och beklädnadsindustri, särskilt om satsningarna inriktas på kvalitet, förnyelse, 
tillförlitliga rutiner och flexibilitet. 
Både på nationell nivå och på gemenskapsnivå finns flera program och instrument 
som omfattar många sektorer men som mycket väl kan användas av företag med 
kontraktstillverkning. Det är särskilt angeläget att få små och medelstora företag 
att delta i program och insatser som syftar till att stödja sådana satsningar på att 
förbättra konkurrenskraften som har anknytning till immateriella 
investeringar (kvalitet, förnyelse, utbildning, etc.) Beroende pä 
underleverantörsledets egenart i vissa hänseenden (stor spridning både geografiskt 
och med avseende på verksamhetens innehåll, psykologiska och kulturella 
spärrar) måste emellertid yrkessammanslutningarna och de offentliga 
myndigheterna göra en extra insats i syfte att upplysa och skapa ökad insikt. 
Inom branschen bör man noga överväga möjligheterna till industrisamverkan 
mellan olika underleverantörer och försöka hitta områden, där man kan 
komplettera varandra och agera samfällt på den gemensamma marknaden eller på 
exportmarknaderna. Ansträngningar i denna riktning bör uppmuntras och stödjas 
av de offentliga myndigheterna. Dessutom bör man uppmuntra 
partnerskapsavtal mellan olika aktörer inom textil- och beklädnadsindustrin och 
i synnerhet mellan beställare och underleverantörer. 
Ytterligare ansträngningar måste göras för att gynna samordning av insatser och 
synergieffekter på regional, nationell och europeisk nivå. Kommissionen kan 
spela en samordnande och pådrivande roll. Skall man nå resultat på denna vägen 
måste emellertid underleverantörerna delta. Det har ibland varit svårt att involvera 
dem beroende på att verksamheten inom branschen är så splittrad och uppdelad. 
Därför har kommissionen föreslagit att arrangera en Arbetsgrupp för 
underleverantörer inom textil- och beklädnadsindustrin, där företrädare loi 
industrin på nations- och gemenskapsnivå kan delta tillsammans med företrädare 
för fackföreningarna. I denna Arbetsgrupp kommer man att debattera följande 
frågor: vad som är viktigt för branschen och hur den utvecklas, hur olika 
stödåtgärder (även de med anknytning till gemenskapens program och instrument) 
slår och vad de har för verkan, hur man får med fler (särskilt de små och 
medelstora företagen), vilka behov som finns av kompletterande åtgärder med 
speciell inriktning på underleverantörssidan inom textil- och beklädnadsindustrin. 
12 
Antal arbeten 
• textil' 
- konfektion 
- varav konfektion pä 
kontraktsbasis TABELL 1 
Sysselsättningen inom underleverantörsledet inom EU (1992) 
Belgien Tyskland Irland Grekland 
46 000 188 000 7 000 14 000 
35 000 230 000 15 000 60 000 
5000 40000 5000 35 000 Italien Spanien Nederlände Frankrike Portugal Storbrittani Danmark 
304 000 139 000 
370 000 180 000 
!950O0 90000 116000 98000 141 000 
180 000 130 000 230 000 
90 000 60 000 120 000 8000 
10000 
Analys av Mercer Management Consulting 
Märk: ' Stickning och trikå har inkluderats i konfektion. 
! Svart arbetskraft ingår ej. 1 080 0003 
1 455 OOO3 
650 000-' 
TAPEIL 2 
Svart arbetskraft i konfektionsbranschen (1992) 
Antal arbeten Belgi Tyskla Irland Grekland Italien Spanie Nederiä Frankri Portug Storbrit Danmark 
en nd n nderna ke al annien 
2000 12000 
7000 6000 39 
000 14000 
20 
000 10 000 20 000 20 
000 
Analys a\ Mercer Management Consulting 
Märk: ' Uppgifterna är uppskattningar av Mercer Management Consulting och Europeiska kommissionen svarar inte för dem. Totalt 
150 000 
U> 
XABELL2 
Fördelning av sysselsättningen inom underleverantörsledet i EU 
Totalt antal arbeten: 650 000 
Italien 
Storbritannien 
Frankrike 
Spanien 
Portugal 
Tyskland 
Grekland 
Nederländerna 
Belgien 
Irland 
Danmark 
Analys av Mercer Management Consulting 
Märk: * Svart arbetskraft ingår ej. 
V 
_£ 
TABELM 
Uppdelning av företagen i underleverantörsledet efter storlek och antal anställda' 
(1992) 
500 + 
200-500 
100-200 
50- 100 
20-50 
10-20 
0- 10 Frankrike 
Antal 
företag 
10 
50 
150 
300 
800 
800 
5 500 Antal 
anställda 
5000 
10000 
15 000 
15 000 
16000 
8000 
20 000 Portugal 
Antal företag 
5 
35 
70 
210 
320 
3 500 Antal 
anställda 
2000 
8000 
9 000 
13000 
10000 
18000 Tyskland 
Antal Antal 
företag anställda 
6 2000 
15 
150 
550 
500 2000 
10000 
16000 
10000 
Totalt 7 600 90 000 4 140 60 000 2 168 40 000 
Analys av Mercer Management Consulting 
Märk: 'Svart arbetskraft ingår ej. 
lABELLi 
Dominerande strategier inom EU:s underleverantörsled1 
(i % av antal arbeten) 
Lågkostnadspr 
ofilen 
Flexibilité tspro 
filen 
Marginalinsats 
profilen 
Serviceprofilen 
Kunskapsprofil 
en Portug 
al 
65% 
15% 
-
20% Grekland 
60% 
30% 
5% 
5% Belgie 
n 
40% 
30% 
5% 
15% 
10% Irland 
40% 
20% 
5% 
25% 
10% Nederiä 
nderna 
40% 
40% 
-
20% 
-Frankri 
ke 
30% 
30% 
10% 
20% 
10% Danmark 
-
80% 
-
20% 
-Tyskla 
nd 
5% 
55% 
5% 
25% 
10% Spanie 
n 
30% 
40% 
10% 
10% 
10% Italien 
30% 
30% 
10% 
10% 
20% Storbrit 
annien 
20% 
25% 
-
50%^ 
5% Genoms 
nitt för 
EU 
32% 
33% 
6% 
16% 
13% 
100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 
Märk: 1 Inklusive svart arbetskraft, som fördelar sig mellan lågkostnadsprofilen och flexibilitetsprofilen. 
2 En stor del av arbetena nedströms från serviceprofilen har inkluderats under lågkostnadsprofilen. 
Analys av Mercer Management Consulting 
^ 
TABELL 6 
Huvudsakliga problemområden enligt underleverantörerna 
Osäkra kundfordringar 
Oklara uppdrag 
Utveckling av 
kundkretsen 
Bristande skydd mot 
verksamhetssvackor 
Brist på kontrakt 
Brist på stöd till 
modernisering 
Arbetsmarknadslagstif 
tning 
Språkproblem Tysklan 
d 
• 
• 
' Belgi 
en 
• 
• 
• Danmark 
• 
• Spanie 
n 
• 
* 
• Frankri 
ke 
• 
• 
• 
• Storbrita 
nnien 
• 
• 
• Grekland Irland 
• 
• Italie 
n 
• 
• 
• Nederiä 
nderna 
• 
• Portugal 
• 
• 
• 
Problemområden som nämns ofta i frågeformulären 
Källa: Frågeformulär av Mercer Management Consulting 
Financial Sheet 
Budgetary line B5-4110 Industrial Competition policy of the European Union 
1. TITLE OF THE ACTION: PROMOTION OF THE COMPETITIVENESS OF THE 
SUBCONTRACTING TEXTILE AND CLOTHING 
INDUSTRY 
2. CONCERNED BUDGET LINE: B5-4110 
3. LEGAL BASIS: Communication from the Commission to the Council on the 
implementation of a Community action programme in favour of 
the competitiveness of the European industry 
COM(95)319. 
4. DESCRIPTION OF ACTION : 
4.1. General objective: To support the efforts of improving 
of the action the competitiveness of subcontracting in textile/clothing 
in areas of information, training, co-operation, 
promotion. The action is included in the framework of the 
action programme on the competitiveness of the 
European industry. 
4.2.Period covered by the action: 3 years, i.e. 1996/1997/1998. 
5. CLASSIFICATION OF RECEIPTS AND EXPENDITURE 
5.1. DNO 
5.2. CD 
5.3. Types of receipts aimed at 
No purpose 
6. TYPE OF RECEIPTS AND EXPENDITURE 
subsidy for co-financing together with other sources from the public or private 
sector: Co-financing of initiatives undertaken by the public sector as well as 
by professional associations. 
Others: The Commission has the intention to ask for the realisation of 
operational tools (e.g. technical file of production) that will be at the 
disposition of the economic operators. 
1£ 
7. FINANCIAL IMPACT 
7.1. Mode of calculation for cost of the action for 1996 fiscal year (connection 
between individual costs and the total cost) 
4 pilot project related to 4 areas quoted beneath 
7.2. Breaking down by elements of action 
CE in MioEcus 
Breaking down 
Technical file of fabrication 
Promotion of specialised fairs 
Diagnosis finishers 
Projects for management training 
TOTAL Budget 96 
0,075 
0,075 
0,15 APB97 
0,13 
0,12 
0,25 Var. 
in% 
66,7 
/) 3 
8. DISPOSITIONS FOR ANTI-FRAUD FORESEEN (AND RESULTS OF 
THEIR IMPLEMENTATION) 
Contract 
9. ELEMENTS OF ANALYSIS COSTS-EFFICIENCY 
9.1. Specific quantitative objectives, population aimed at 
- Specific objectives : the Commission envisage to finance 4 pilot projects in order 
to improve the attractiveness of intellectual investments in the small and medium 
size firms of the sector by the creation of a favourable environment for 
subcontracting in textile and clothing. These firms, isolated from their economic 
environment have neither the capacity, nor the time necessary to participate in 
multi sectoral actions. The measures aim the improvement of a) their relations with 
the finishers b) entrepreneurs' information of the solvency and the perspectives of 
their firms, c) the promotion and evaluation of the participation at fairs and at 
similar manifestations and d) the improvement of the level of management training 
of finishers through the logistics adapted to their level of knowledge and time. 
— Population aimed at : 
The subcontracting firms of the European union. 
9.2. Justification of the action 
*- Necessity of Community budget intervention 
For reasons of cultural and economic compartmentalisation, the 
subcontracting firms have difficulties to start this kind 
of action and to utilise the Community means 
— Choice of intervention mode 
* advantages compared to alternative measures (comparative advantages) 
Decrease the costs of the starting up of the envisaged actions. 
* analysis of similar actions, possibly carried out at Community or 
national level 
It has been noted that a series of Community actions have not attracted the 
interest of small and medium sized firms, in particular not the subcontracting 
firms. In most of the cases these actions are expensive and are not adapted to 
the specific needs of their structure (size, lack of management structure, staff 
training etc.). 
— Main uncertainties that could affect the specific results of the action. 
The non mobilisation of the subcontracting small and medium sized firms 
in order to use these tools. 
9.3. Follow up and assessment of the action 
- Indicators of performance 
* indicators of output (measure of activities displayed) 
* indicators of the impact according the objectives 
Increased use of the actions foreseen in the Community programmes, 
among the small and medium sized firms. 
LO 
—Modes and periodicity of the planned assessment 
Unit III/E/4 has the intention to assess the situation in 1998. 
-Valuation of obtained results 
The envisaged assessment here beneath leads to a written report and a 
re-assessment of the situation. 
10. Administrative expenditures (part A of section III of General Budget). 
The effective mobilisation of necessary administrative resources will result from 
the annual decision of the Commission on the allocation of resources, including 
in particular supplementary staff and capital that have been granted by the budget 
authority. 
10.1 Impact on the number of jobs: NONE. 
Type of 
employment staff to 
allocate 
to the 
adminis 
tration of the 
action of which duration 
permanent 
employment temporary 
employment by use of 
existing 
resources 
within the 
DG by appeal to 
supplement 
tary resources 3 years 
Temporary 
civil servants 
or officials 1 A 
IB 1 A yes no 3 years 
Other 
resources no no yes no 
Total 2 persons 1 person yes no 3 years 
For the supplementary resources, indicate according to which pace their disposal would be 
necessary. 
10.2 Global financial impact of supplementary human resources :NONE. 
Sums Mode of calculation 
Civil servants 
Temporary officials 
Other resources 
Total 1 I 
The sums state the total cost of supplementary employment for the total duration the action 
if this one is at a determined duration, for 12 month if the duration is undetermined. 
10.3 Increase of other expenditures following the running of the action 
BUDGETARY LINE 
A0-2500 SUMS 
32.000 ECU* 
meeting expenses 
These sums correspond to expenditures for 12 month MODE OF CALCULATION 
Two meetings a year of 
the Working group of 20, 
experts from professional 
associations from member 
states . 
(2X16.000 ECU) 
tn 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 210 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 08 
Katalognummer : CB-CO-96-223-SV-C 
ISBN 92-78-04028-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
<2<?