EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 6.10.2011 
SEK(2011) 1131 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Följedokument till 
Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING OM 
EUROPEISKA SOCIALFONDEN 
och om upphävande av förordning (EG) Nr 1081/2006 
{KOM(2011) 607 slutlig} 
{SEK(2011) 1130 slutlig}  
 
      {COM(2011) 608 final} 
       {COM(2011) 609 final} 
 
SV 2   SV SAMMANFATTNING  AV KONSEKVENSANALYSEN 
FÖRFARANDE OCH SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER  
Europeiska socialfonden (nedan även kallad ESF) omfattas av den gemensamma strategiska 
ramen, tillsammans med Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), 
Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbr uksfonden för landsbygdsutveckling samt 
Europeiska havs- och fiskerifonden. Dessa fi nansieringsinstrument regleras genom en 
förordning om gemensamma bestämmelser fö r Europeiska regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, Sammanhållnings fonden, Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den 
gemensamma strategiska ramen, om allmänna  bestämmelser för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Europeiska socialf onden och Sammanhållningsfonden samt om 
upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 (förordningen om gemensamma bestämmelser). Konsekvensanalyser har utarbe tats både för förordningen om gemensamma 
bestämmelser, där europeiskt mervärde, result at och genomförandet av politiken diskuteras, 
och för de fondspecifika förordningarna. I kons ekvensanalysen för ESF ligger fokus på det 
framtida tillämpningsområdet för instrumentet och på en särskild aspekt  av förenkling som rör 
kostnadsredovisning. Andra aspekter behandla s i konsekvensanalysen för förordningen om 
gemensamma bestämmelser. 
I konsekvensanalysen av ESF-förordning en diskuteras kopplingen mellan de 
finansieringsinstrument som står till förfogande för kommissionens generaldirektorat för 
sysselsättning, soci alpolitik och social i nkludering, nämligen ESF, Europeiska fonden för 
justering för globaliseringseffekter, Progr ess-programmet och dess instrument för 
mikrokrediter samt Eures. 
1.1. Samråd och experthjälp 
Brett samråd har ägt rum både när det gäller sammanhållningspolitiken som helhet
1 och 
särskilt i fråga om ESF. Expertråd har inhämt ats från ESF-kommitténs tillfälliga arbetsgrupp 
om Europeiska socialfondens framtid. Denna in formella grupp bestående av experter från 
medlemsstaterna och arbetsmarknadens part er sammanträdde sju gånger mellan december 
2009 och mars 2011. Regelbunden kontakt med förvaltningsmyndigheterna och med andra berörda parter (t.ex. genom övervakningskom mittéerna för ESF-programmen och ESF:s 
tekniska arbetsgrupp) har bidragit till att få fr am information om löpande problem i samband 
med genomförandet.  
Vid konferensen ”Shaping the future of the E SF – ESF & Europe 2020” som hölls i Bryssel 
den 23–24 juni 2010 samlades över 450 höga före trädare för offentliga myndigheter, 
arbetsmarknadens parter och det civila samhälle t på europeisk nivå och från medlemsstaterna 
samt länder utanför EU
2. Vid samrådet med de icke-s tatliga organisationerna och 
arbetsmarknadens parter behandlades särskilt  Europeiska socialfondens framtid i december 
2010. 
                                                 
1 Se konsekvensanalysen för förordningen om gemensamma bestämmelser. 
2 Konferensrapporten finns på: http://ec.europa.eu/employment_so cial/esf/docs/100907-conference-
report-final_en.pdf . 
 
SV 3   SV Den 7 oktober 2010 antog Europaparlamentet re solutioner om sammanhållningspolitikens 
framtid3 och om Europeiska socialfondens framtid.4 Såväl Europeiska ekonomiska och sociala 
kommittén som Regionkommittén antog preliminära yttranden (den 15 mars 20115 respektive 
den 30 mars 20116, på kommissionens begäran. Yttranden avgavs dessutom av 
sysselsättningskommittén7 och kommittén för socialt skydd8 liksom av ESF-kommittén i juni 
2010 och mars 2011.9 
Två konferenser för berörda parter10 anordnades för att diskutera framtiden för Europeiska 
fonden för justering för globali seringseffekter, den 25–26 januari 2011 respektive den 8 mars 
2011. Expertråd inhämtades genom frågeformulär  i augusti och oktober 2010 samt i februari 
2011. Expertmöten ägde rum i september 2010 och i mars 2011. I september 2010 antog Europaparlamentet en resolution
11 om den fondens funktionssätt och finansiering. 
Som en del av översynen av det nuvarande Progressprogrammet anordnade kommissionen ett 
samråd i två faser: en arbetsgrupp med företrädare för viktiga aktörer i programmet12 och ett 
offentligt samråd på nätet mellan april oc h maj 2011. I samband med mötena för Eures-
arbetsgruppen och cheferna för de offentlig a arbetsförmedlingarna under 2011 diskuterades 
särskilt Eures framtid. 
PROBLEMFORMULERING  
Samhället i EU står inför en rad olika utmaningar som hänger samman med ökad global 
konkurrens, den snabba tekniska utveck lingen, befolkningsutvecklingen och 
klimatförändringarna.13 Problemen har förvärrats av den aktuella ekonomiska och finansiella 
krisen, vilket lett till rekordhög arbetslöshet  i vissa medlemsstater, särskilt bland ungdomar 
och de mest utsatta. Samtidigt kvarstå r problemen med kompetensbrist och låg 
arbetskraftsrörlighet. 
Många medlemsstater och regioner möter svår igheter i övergången till mer konkurrenskraftig 
verksamhet och det finns fortfarande stora skillnader i fråga om sysselsättning, social 
inkludering, hälsostatus och tillgången ti ll utbildning och dess  tillgänglighet. 
Krisen har också framhävt de nära koppli ngarna och spridningseffekterna mellan EU-27-
ländernas ekonomier – särskilt i nom euroområdet – vilket betyde r att reformer (eller brist på 
                                                 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=TA&refe rence=P7-TA-2010-
0356&language=EN&ring=B7-2010-0539 . 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//EN . 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa.eu /pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa . 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en . 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes . 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=EN. 
12 Nationella myndigheter, arbetsmarknadens parter oc h nätverk på EU-nivå för det civila samhällets 
organisationer. Gruppen sammanträdde två gånger i januari och februari 2011. 
13 KOM(2010) 2020. 
 
SV 4   SV reformer) i ett land påverkar resultatet i de övriga länderna. EU-stöd kan bidra till samordning 
av insatserna för att utveckla och införa akti va arbetsmarknadsåtgärder, effektivt livslångt 
lärande, instrument för att främja arbetstagarnas rörlighet samt adekvata sociala trygghetssystem. Det krävs insatser på europeisk nivå, särskilt eftersom brist på ekonomisk, 
regional och social sammanhållning skulle hind ra EU:s fortsatta utveckling och undergräva 
dess legitimitet i allmänhetens ögon. 
EU-lagstiftningen måste stärka s för att man ska kunna skapa ett likvärdigt skydd för alla EU-
medborgare i arbetslivet, särskilt inom de sektor er som anses vara i riskzonen och för de mest 
utsatta arbetstagarna (t.ex. ungdomar, visstid sanställda, lågutbildade och invandrare). 
Det råder allmän enighet mellan berörda aktörer om att instrumenten bidrar på ett positivt sätt 
till sysselsättning och social inkludering, oc h denna bild bekräftas även genom olika 
utvärderingar och studier. Det är  svårt att kvantifiera det euro peiska mervärde som EU-stödet 
skapar, men kvalitativa studier vi sar övertygande att ESF-insatserna har gett resultat, inte bara 
när det gäller kvaliteten på de aktiva arbe tsmarknadsåtgärderna – särskilt i de många 
medlemsstater och regioner som släpar efte r – utan även när det gäller kvantiteten. 
När det gäller genomförandet är bilden bla ndad. Under den innevarande perioden har ESF-
programmen kommit igång sent och de faktiska utbetalningarna är be tydligt lägre än vid 
motsvarande tidpunkt under den föregående pr ogramperioden. Felprocenten har minskat men 
ligger fortfarande över den väsent lighetsgräns som fastställts av Europeiska revisionsrätten, 
vilket tyder på att det krävs fortsatta insatser för att förenkla och rati onalisera genomförandet. 
Europeiska fonden för justering för globaliser ingseffekter tillkom som ett instrument för 
nödinsatser, och även om reglerna för at t hjälpa arbetstagare som påverkats av 
omstruktureringar är flexibla behöver den genomsnittliga insatstiden på 11 månader förkortas. Det är en nackdel att de olika instrumenten för direkt förvaltn ing används separat och åtskilda 
från ESF, även om berörda aktörer och experter  bekräftat att många av de fastställda målen 
för dessa har bred relevans.  
EU-insatser  är berättigade enligt subsidiaritetsprinci pen och med tanke på de mål som anges i 
artikel 174 fördraget om Europeiska unionens funk tionssätt, artikel 175 i de t fördraget, där det 
anges att EU bör arbeta för att uppnå dessa mål genom strukturfonderna, och målen för ESF 
enligt artikel 162 i det fördraget.  
Den rättsliga grunden för Europeiska fonden fö r justering för globaliseringseffekter är 
artikel 175 tredje stycket i fördraget om Eu ropeiska unionens funktionssätt, om andra 
särskilda åtgärder än inom strukt urfonderna. Den rättsliga grunden för Progress -programmet 
är artiklarna 149 och 153 i de t fördraget, om samordni ng av sysselsä ttnings- och 
socialpolitiken
14. Den nuvarande rättsliga grunden för instrumentet för mikrokrediter inom 
Progress  är artikel 175 tredje styc ket i fördraget om Europeis ka unionens funktionssätt. 
Eures  grundar sig på artikel 45 i det fördraget, som syftar till att sk apa fri rörlighet för 
arbetstagare – en av de fyra friheterna enligt samma fördrag. 
                                                 
14 Det nuvarande Progress-programmet har tre rättsliga grunder. Åtgärder som vidtas på grundval av 
artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt faller dock inom GD Rättsliga frågors 
behörighetsområde och kommer att ingå dess kommande program för perioden efter 2013. 
 
SV 5   SV MÅL 
Det allmänna målet för de finansieringsinstrument som syftar till att främja integration på 
arbetsmarknaden och social inkluderi ng är att stödja EU:s utveckling till en smart, hållbar 
ekonomi för alla med hög sy sselsättning, hög produktivitet och god social sammanhållning , 
som kan bidra fullt ut till Europa 2020-strategi n, i enlighet med inremarknadsakten från april 
201115. 
1.2. Särskilda mål 
Jämte de övergripande målet att skapa samstämm ighet mellan de olika instrumenten har varje 
instrument sina egna särskilda mål. 
De särskilda målen för ESF är att främja i)  sysselsättning och rörl ighet, ii) utbildning, 
iii) social inkludering och iv) institutionernas kapacitet. Framstegen kommer att mätas med 
hjälp av de fyra EU 2020-indikatorer och mål so m har direkt relevans för de instrument som 
rör arbetsmarknad eller social inkludering. Någr a mål på EU-nivå för ESF kan inte ställas upp 
eftersom genomförandet följer nationella och regionala operativa program. ESF och 
Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bidr ar också indirekt till andra 
politiska mål som övergången till en koldioxidsnå l och klimatsmart ekonomi och den digitala 
agendan. 
Det särskilda målet för Europeiska fonden för just ering för globaliseringse ffekter är att stödja 
arbetstagare som sagts upp som ett result at av större strukturförändringar. 
För instrument under direkt förvaltning hämtas de särskilda målen från de rättsliga grunder 
som motiverar EU-åtgärder och dessa avspeglas i lagförslagen. I denna konsekvensanalys är 
det mest relevanta särskilda målet en mer konsekvent politik och ökad effektivitet genom 
tvärgående åtgärder för de olika insatsområdena samt komplementaritet med övriga EU-
finansieringsinstrument, särskilt ESF.  
1.3. Operativa mål 
Det operativa målet för ESF är att förenkla geno mförandet. Följande indikatorer väljs för att 
mäta förenklingsgraden: i) absorption (mål: 100 % eller inget automa tiskt återtagande av 
medel), ii) felprocent (mål: mindre än 2 %) och iii) användning av förenklade 
kostnadsalternativ (mål: minst 75  % av den totala bidragskostnaden). Operativa mål som 
avser innehållet fastställs i nom det operativa programmet. 
De operativa målen för Europeiska fonden för just ering för globaliseringse ffekter är att se till 
att stödet når ut snabbare till uppsagda arbetstagare (< 8 månade r) och att arbeta för att minst 
50 % av de stödda arbetstagarna får ett nyt t stadigt arbete in om 12 månader.  
Operativa mål fastställs också för in strument för direkt förvaltning.  
                                                 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_en.htm. 
 
SV 6   SV POLITISKA HANDLINGSALTERNATIV  
De handlingsalternativ som övervägts omfattar följande aspekter: i) tillämpningsområdet för 
ESF, ii) möjligheterna att förenkla kostnadsredovi sningen för ESF, iii) Europeiska fonden för 
justering för globaliseringseffe kters ställning och koppling till ESF, iv) förhållandet mellan 
instrumenten för direkt förvaltning och koppli ngen med ESF. De olik a handlingsalternativ 
som övervägts för respektive aspekt utform ades genom dialog med berörda parter och 
rekommendationer från forskning på området. 
Handlingsalternativen när det gäller tillämpnings området för ESF sträcker sig från en snäv 
inriktning på sysselsättning och rörlighet till e tt mycket bredare tillämpningsområde som även 
omfattar åtgärder som inkomststöd. Den huvudsakliga skillnaden mellan handlingsalternativen för förenkling handl ar om i vilken utsträckning förenklade 
ersättningsalternativ kan eller måste införas och om dessa kan knytas till resultatet. Detta 
avspeglar ett resonemang i konsekvensanalysen för förordningen om gemensamma 
bestämmelser för Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF. 
De handlingsalternativ som övervägts fö r Europeiska fonden för justering för 
globaliseringseffekter
16 sträcker sig från ”ingen förändrin g” till att man in för en egen budget 
för fonden, antingen som en del av ESF e ller som ett självständigt instrument.  
De handlingsalternativ som övervägts för in strument för direkt förvaltning är ”ingen 
förändring”, ett enda integrer at program för direkt förvaltning samt integration av 
instrumenten för direkt förvaltning inom ESF. 
Alternativet ”ingen finansiering” avfärdades i ett tidigt skede. Det skulle innebära att EU 
upphör med sitt finansiella stöd till aktiva arbetsmarknadsåtgärder, ett effektivt livslångt lärande, åtgärderna för att öka arbetstagarnas  rörlighet och moderniseringen av de sociala 
trygghetssystemen. Detta skulle få direkta konsekvenser för miljoner människor varje år. Det skulle också innebära slutet för det mest kon kreta uttrycket för solidaritet inom EU och 
kraftigt försämra förmågan att främja EU:s  sysselsättnings- och socialpolitiska mål. 
A
NALYS OCH JÄMFÖRELSER AV ALTERNATIVEN  
Denna analys är i grunden kvalitativ och inri ktad på sociala och ekonomiska konsekvenser. 
Rent generellt är alla instrumenten avsedda att underlätta eller mild ra förändringar i den 
ekonomiska strukturen, inklusiv e sysselsättningsstr ukturen. Som nämns i avsnittet om mål – 
även om de sysselsättnings- oc h socialpolitiska insatserna förv äntas underlätta övergången till 
en koldioxidsnål ekonomi beror deras verkan på  det praktiska genomföra ndet och inte direkt 
på de rättsliga bestämmelserna.  
1.4. ESF:s tillämpningsområde 
I ekonomiska termer skulle ett snävt fokus på pol itiska riktlinjer och åtgärder som direkt leder 
till sysselsättning (bl.a. stöd för utbildning, dock endast högskoleutbildning och 
                                                 
16 Genom det nyligen antagna förslaget om en flerårig budgetram 2014–2020 utvidgades 
tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter till att omfatta stöd 
till jordbrukare vars försörjning kan påverkas av globaliseringen. Därigenom tillgodoses behovet att 
underlätta den anpassning som krävs på grund av internationella handelsavtal. 
 
SV 7   SV yrkesutbildning) innebära att ESF inriktas på ekonomiskt relevanta uppgifter. Fokus på 
arbetsmarknaden tenderar dock att innebära att fokus sätts på i ndividen, trots att hindren för 
sysselsättning i själva verket kan finnas exempelvis i hushållet. Enbart integration i arbetslivet 
och utbildning skulle vara ett för snävt fokus för ESF. 
I spektrumets andra ände skulle en utvidgning  av ESF:s tillämpningsområde till att omfatta 
inkomststöd inte möta någon större entusi asm. Medlemsstaternas och de regionala 
myndigheternas utgifter för passi va åtgärder har en helt anna n omfattning än de medel som 
potentiellt står till ESF:s förfogande17. Inkomststöd är dessutom i första hand en uppgift för 
nationella eller regionala myndighe ter. Stöd till passiva åtgärder skulle innebära en förändring 
av ESF:s särart och kanske t.o.m. en överträ delse av fördragsbestämmelserna. Medel som 
anslås till passiva åtgärder styrs dessutom bor t från annan verksamhet där insatser skulle 
skapa ett europeiskt mervärde. 
De olika alternativen i fråga om tillämpnings område analyseras också med avseende på i 
vilken utsträckning de bidrar till ESF:s särsk ilda mål. De faktiska bidragen beror på de 
finansieringsbeslut som fattas om hur stora belo pp som ska anslås till ett visst politikområde. 
Dessa beslut fattas enbart i samband med förhandlingar med medlemsstaterna om de 
operativa programmen. Bedömningen är därför kvalitativ och gr undar sig på en målhierarki. 
Ett brett tillämpningsområde för ESF, som dock inte innefattar inkomststöd, är det alternativ 
som förordas. Det kommer sannolikt att gynna effektiviteten eftersom fler aktörer kan delta 
och programmen lättare kan anpassas till l okala behov och etablerade system för 
genomförandet. 
Tabell 1. Jämförelse av alternativ en i fråga om tillämpningsområde 
 Särskilda mål 
Alternativ Sysselsättning Utbildning Inkludering Kapacitetsuppbyggnad 
för institutioner Alternativ-
kostnader 
1.1 – Ingen 
förändring 0 0 0 0 0 
1.2 – Fokus på 
sysselsättning + -- -- -- + 
1.3 – Brett 
tillämpningsområde = = + ++ - 
1.4 – Brett 
tillämpningsområde med passiva 
åtgärder -- - - + - 
Teckenförklaring: + betyder ökad verkan (eller alternativkostnad) jämfört med ”ingen förändring ” och - betyder 
minskad verkan (eller alternativkostnad) 
1.5. Förenkling 
Handlingsalternativen skiljer sig åt i fråga om användningen av standardiserade 
kostnadsberäknings- och ersättningssystem oc h en eventuell koppli ng till resu ltaten. Med 
                                                 
17 Under programperioden 2007–2013 var den tillgänglig a budgeten för ESF nära 76 miljarder euro. 
Enligt den fleråriga budgetramen ska anslaget till ESF uppgå till minst 84 miljarder euro för den 
sjuåriga programperioden 2014–2020. 
 
SV 8   SV alternativet ”ingen förändring”, där sådana sy stem används på frivillig basis, skulle 
förvaltningsmyndigheterna troligen långsamt börja  använda sig av dessa möjligheter i större 
utsträckning. Alternativ 3 innebä r att alla betalningar kopplas till  resultatnivåer som beslutats 
på förhand. Detta kan förenkla genomföra ndet av programmen, men gör dem samtidigt 
sannolikt betydligt mer komplicerad e att utarbeta. Behovet att enas om resultatnivåer kan leda 
till en selektiv strategi som bara gynnar vi ssa och motverka mer innovativa insatser. 
Alternativ 2 innebär ökad flexibilitet (jäm fört med alternativ 1 och 3) och ger 
förvaltningsmyndigheterna störst handlingsutrymme  när det gäller att införa de förenklingar 
som de anser vara lämpliga och som tillgodoser behoven. Detta alternativ förväntas ge bäst 
resultat i fråga om det operativa målet och förordas därför. 
Tabell 2. Jämförelse av fö renklingsalternativen 
 2.1 – Ingen förändring 2.2 – Proportionell 
metod 2.3 – Normativ metod 
Effektivitet 0 ++ + 
Flexibilitet 0 + - 
Administrativ 
belastning  0 + - 
Teckenförklaring: + betyder en förbättring jämfört med ”ingen förändring ” och - betyder en försämring. 
1.6. Förhållandet mellan Europeiska fonden fö r justering för globaliseringseffekter 
och ESF 
Att integrera Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter  inom ESF eller göra 
den till ett självständigt inst rument med en egen budget skulle sannolikt möjliggöra ett 
snabbare genomförande än vad som är möjligt id ag. Det skulle dock leda till att stödets särart 
och profil ändras, trots att det äv en i fortsättningen bör handla om extraordinära insatser. Det 
skulle också leda till mindr e flexibilitet i fråga om budge tanvändningen, samtidigt som de 
faktiska behoven är högst oförutsägbara. Altern ativet ”ingen förändring” ger störst flexibilitet 
och utesluter inte ytterligare reformer  för att förkorta beslutsprocessen.  
Tabell 3. Jämförelse av alternativen för Europeiska fonden för justering för 
globaliseringseffekter 
 3.1 l – Ingen förändring 3.2 – Integration av 
fonden inom ESF 3.3 – Självständig fond 
med egen budgetpost 
Snabbt genomförande 0 + + 
Effektivitet 0 - - 
Verkan 0 0 0 
 
1.7. Kopplingarna mellan ESF och instru menten för direkt förvaltning 
Progress stöder politiska initiativ som i tillämpliga fall blir föremål för egna 
konsekvensanalyser. Bedömningen av sociala,  miljömässiga och ekonomiska konsekvenser 
 
SV 9   SV måste göras på respektive initiativs nivå. Anal ysen av handlingsalternativ och tillhörande 
jämförelser begränsas därför till att gälla kriterierna verkan, effektivitet och samstämmighet. 
Enligt alternativet ”ingen förändring”  fortsätter Progress, det eu ropeiska instrumentet för 
mikrokrediter och Eures att finnas till som se parata instrument jämte ESF. Man missar 
möjligheten att öka samstämmighe ten i politiken genom att knyt a Progress till det stöd för 
egenföretagande och entreprenörskap som ges via instrumentet för mikrokrediter inom 
Progress och till arbetskraftens rörlighet inom EU, som främjas genom Eures. Inga 
effektivitetsvinster görs genom en rationalisering av finansieringsinstrumenten. Av dessa skäl 
lämnas alternativ 4.1  utan avseende. 
Alternativ 4.2  är det alternativ som förordas. Det inne bär att ett nytt integrerat program införs 
för sysselsättning, socialpolitik och inkludering, där Progress, instrumentet för mikrokrediter 
och Eures förs samman. Detta alternativ i nnebär att kommissionen kan göra politiken mer 
konsekvent och se till att de instrument som ar betar för gemensamma politiska mål får större 
genomslag. Det möjliggör också effe ktivitetsvinster jämfört med alternativ 4.1  genom 
betydande rationalisering av instrumenten fö r direkt förvaltning,  rationalisering av 
förvaltningsregler och förfaranden samt flexibi litet genom att resurser anslås till förändrade 
politiska prioriteringar. Stor vikt läggs vid innovativa sätt att hantera varaktiga sociala 
utmaningar (ömsesidigt lärande, partnerskap mellan aktörer i den offentliga, den privata och tredje sektorn samt investeri ngar i sociala företag). Synergieffekter och komplementaritet med 
ESF kan uppnås bättre genom adekvat samordning av kommissionen, än genom 
sammanslagning av dessa instrument med ESF, som i alternativ 4.3 . 
Den största skillnaden mellan alternativ 4.2 och alternativ 4.3  är att det senare innebär att de 
tre instrumenten omgrupperas som en ESF-kompone nt med direkt förvaltning. Med ett sådant 
enda instrument skulle stödet via EU-budgete n bli mer konsekvent, samtidigt som volymen 
ökar (med ESF-delen) och genomförandet blir enhetligare. Den ökade komplexiteten skulle 
dock innebära en risk att effektiviteten minskar.  Ett enda instrument skulle kräva två centrala 
komponenter som genomförs enligt helt olika fö rvaltningsregler (dvs . delad, direkt och 
gemensam förvaltning). Eftersom detta altern ativ innebär att en ytterst komplicerad ESF-
förordning antas, medför det också en politisk risk och en risk för institutionerna. 
Alternativ 4.3  bör därför lämnas utan avseende. 
Tabell 4. Jämförelse av alt ernativen för instrument för direkt förvaltning 
 4.1 – Ingen förändring 4.2 – Integrerat 
program för direkt 
förvaltning  4.3 – Integration inom 
ESF med direkt 
förvaltning 
Effektivitet 0 + - 
Kritisk massa 0 + + 
Samstämmighet och 
verkan 0 ++ + 
Politiska risker och 
risker för institutionerna 0 + - 
Teckenförklaring: + betyder en förbättring jämfört med ”ingen förändring ” och - betyder en försämring. 
 
SV 10   SV ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
1.8. ESF 
Enligt de nuvarande strukturfonds förordningarna är det främst medlemsstaterna som ansvarar 
för övervakning och utvärdering. De nationella förvaltningsmyndigheterna ska införa ett 
övervakningssystem och lämna årliga rapporter  och en slutrapport om genomförandet. Den 
övergripande ansvarsfördelni ngen kommer att förbli densamma. Det finns dock vissa 
svagheter i de nuvarande övervak nings- och utvärderingssystemen  för ESF. Kvaliteten på 
uppgifterna är ojämn, medlemsst aterna använder v itt skilda metoder för uppgiftsinsamling 
och ingen information lämnas om intensiteten hos stödet till individer. Det gör det svårt att 
aggregera resultaten på EU-nivå och a tt bedöma ESF-insatsernas mer långsiktiga 
konsekvenser för enskilda deltagare och fö r medlemsstaternas ekonomi och system mer 
generellt. 
I framtiden kommer övervaknings- och utvärdering ssystemen därför främst att inriktas på att 
fastställa minimikvalitetsstandarder och infö ra en uppsättning obligatoriska gemensamma 
indikatorer. Det bör leda  till att man kan få fram stabila och tillförlitliga uppgifter som lätt kan 
aggregeras på EU-nivå och till att utvärderinge n inriktas på att bedöma ESF-stödets verkan. 
1.1. Europeiska fonden för justeri ng för globaliseringseffekter 
Det är främst medlemsstaterna som ansvarar för övervakning och utvärdering. I framtiden 
kommer medlemsstaterna att vara  skyldiga att särski lt kontrollera att de operativa mål uppnås 
som rör antalet personer som återintegrerats i arbetslivet 12 respektive 24 månader efter 
genomförandet. Kommissionen kommer att göra en  utvärdering efter halva tiden för att 
bedöma insatsernas verkan och re sultatens hållbarhet, följd av  en utvärdering i efterhand. 
1.9. Det integrerade programmet för sysselsä ttning, socialpolitik och inkludering 
(agendan för social utveckling) 
Det integrerade programmet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering kommer även i 
fortsättningen att inriktas på resultat snarar e än resurser och verksamheter. Programmet 
kommer därför att övervakas på årlig basis fö r att bedöma vilka framsteg som gjorts när det 
gäller att uppnå de sä rskilda och operativa målen med hjälp av tydliga indikatorer18 och ge 
utrymme för eventuella nödvändiga justeringar av politiska och finansiella prioriteringar. Det 
integrerade programmet kommer också att ut värderas efter halva tiden och efter 
genomförandet. Sammanförandet av de tre instrumenten kommer att ge kommissionen 
möjlighet att rationalisera utvä rderingsarbetet och minska kos tnaderna i samband med detta. 
                                                 
18 Indikatorer kommer att utvecklas i samband med förhandsbedömningen av det integrerade programmet.