[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 08.09.2005

SEK (2005) 1083 slutlig

PRELIMINÄRT FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 6 TILL 2005 ÅRS BUDGET ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING

INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen

(framlagt av kommissionen)

PRELIMINÄRT FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 6 TILL 2005 ÅRS BUDGET ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING

INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen

Kommissionen lägger fram detta preliminära förslag till ändringsbudget nr 6/2005 till budgetmyndigheten av de skäl som anges i motiveringen nedan, och i enlighet med bestämmelserna i

- Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 272 i detta,

- Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177 i detta, och

- rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[1], särskilt artikel 37 i denna.

***

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

MOTIVERING 4

SAMMANFATTANDE TABELL INDELAD ENLIGT RUBRIKERNA I BUDGETPLANEN 9

ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING OCH INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT

Den allmänna inkomstberäkningen samt inkomst- och utgiftsberäkningen för avsnitt III – kommissionen - överlämnas separat via Seibud-systemet. Som exempel bifogas en engelsk version som budgetbilaga.

MOTIVERING

Den 8 januari 2005 drog en kraftig storm fram över stora delar av norra Europa och förorsakade allvarliga skador i ett flertal länder. Sverige, Estland, Lettland och Litauen ansökte till följd av stormen om ekonomiskt bistånd från EU:s solidaritetsfond inom den tidsfrist på tio veckor som anges i artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002[2] .

Kommissionen har noggrant gått igenom ansökan i enlighet med förordning (EG) nr 2012/2002, särskilt artiklarna 2, 3 och 4 i denna.

Huvuddragen vad gäller bedömningen av situationen är följande:

Sverige

1. Ansökan lades fram den 10 mars 2005 inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna noterades den 8 januari 2005. Efter en begäran från kommissionen lade de svenska myndigheterna fram ytterligare uppgifter, som kommissionen tog emot den 26 maj 2005.

2. Det rör sig om en naturkatastrof. Sverige beräknade den totala direkta skadegörelsen till 2,297 miljarder euro. Eftersom detta belopp överstiger gränsvärdet 0,6 % av Sveriges BNI (1,603 miljarder euro) anses katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof och omfattas därför av tillämpningsområdet för förordning 2012/2002.

3. Stormen förorsakade betydande skadegörelse på skogar och infrastruktur, särskilt i södra Sverige. Stormen beräknas ha fällt 75 miljoner kubikmeter timmer (vilket motsvarar den totala mängd timmer som fälls i hela Sverige under ett år). 450 000 hushåll var utan el och 250 000 telefonabonnenter var utan telekommunikationer. Tågtrafiken ställdes in i hela södra Sverige och vägnäten blockerades av enorma mängder nedfallna träd och kraftkablar. Nio personer miste sina liv. De svenska myndigheterna bedömer skadorna vara värre än vid någon annan naturkatastrof i modern tid i Sverige.

4. Kostnaden för de viktigaste katastrofhjälpinsatserna har av Sverige beräknats till 85,858 miljoner euro, och har redovisats separat för olika former av insatser. Detta belopp inbegriper skador som kan försäkras på 1,177 miljoner euro. Då utbetalningarna från fonden i princip begränsas till att finansiera åtgärder för att lindra icke försäkringsbara skador, uppgår det totala beloppet för de stödberättigande åtgärderna enligt artikel 3.2 i förordning nr 2012/2002 till 84,682 miljoner euro.

5. De svenska myndigheterna uppgav att de inte hade några planer på att föreslå ändringar av mål-2 programmet i de berörda områdena till följd av stormen. I princip har alla åtaganden för Sveriges program för utveckling av landsbygden ingåtts inom den fastställda budgeten. Länsstyrelserna kan utöva viss flexibilitet mellan åtgärder för att främja hållbar utveckling i landsbygdsområden (t.ex. nya prioriteringar inom åtgärden för utbildning).

6. De svenska myndigheterna bekräftade att inga försäkringsbelopp ingår i de stödberättigande transaktionerna på 84,682 miljoner euro som avses under punkt 4 ovan.

Sammanfattningsvis föreslås det att Sveriges ansökan om stöd från solidaritetsfonden till följd av en ”större katastrof” skall godkännas.

Estland

7. Ansökan lades fram den 14 mars 2005 inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna noterades den 8 januari 2005. Efter en begäran från kommissionen lade de estniska myndigheterna fram ytterligare uppgifter, som kommissionen tog emot den 6 juni 2005.

8. Det rör sig om en naturkatastrof. Estland beräknade den totala direkta skadegörelsen till 47,868 miljoner euro. Eftersom detta belopp överstiger gränsvärdet 0,6 % av Estlands BNI (45,209 miljoner euro) anses katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof, och omfattas därför av tillämpningsområdet för förordning 2012/2002.

9. Stormen drabbade ungefär 39 % av Estlands territorium och ungefär 18 % av Estlands totala befolkning. Länen på västkusten drabbades inte bara av kraftig vind, utan också av översvämningar. Stormen förorsakade allvarlig skadegörelse på infrastruktur och skogar (över 1,1 miljoner kubikmeter timmer beräknas ha fallit). Befolkningen drabbades särskilt av längre avbrott i el- och telefonnät på grund av nedfallna träd.

10. Estland beräknar kostnaderna för de nödvändiga krisinsatser som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning 2012/2002 till 19,644 miljoner euro, fördelade på typ av insats. Detta belopp inkluderar 5,752 miljoner euro för att helt återuppbygga vågbrytaren Narva-Jõesuu som sträcker sig utöver vad som kan godtas som nödvändiga krisinsatser. Dessa beräkningar skall därför korrigeras till högst 16,768 miljoner euro.

11. Estland har framhållit att inga andra gemenskapsmedel har använts vid hanteringen av de omedelbara konsekvenserna av naturkatastrofen. Strukturfonderna skall i begränsad utsträckning fördelas inom åtgärd 4.2 ”Utveckling av miljöinfrastruktur (ERUF)” i SPD mål 1 för reparation av skador som stormen förorsakat.

12. Enligt de estniska myndigheterna ingår inte försäkringsbelopp i de stödberättigande transaktioner som avses under punkt 4 ovan.

Sammanfattningsvis föreslås det att Estlands ansökan om stöd från solidaritetsfonden till följd av en ”större katastrof” skall godkännas.

Lettland

13. Ansökan lades fram den 10 mars 2005 inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna noterades den 8 januari 2005. Efter en begäran från kommissionen lade de lettiska myndigheterna fram ytterligare uppgifter, som kommissionen tog emot den 20 juni 2005.

14. Det rör sig om en naturkatastrof. Lettland beräknade den totala direkta skadegörelsen till 192,590 miljoner euro. Eftersom detta belopp överstiger gränsvärdet 0,6 % av Lettlands BNI (59,092 miljoner euro) anses katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof, och omfattas därför av tillämpningsområdet för förordning 2012/2002.

15. Av de tre baltiska staterna drabbades Lettland hårdast av stormen, särskilt längs kusten där översvämningar orsakade ytterligare skador. Stormen orsakade allvarliga skador på jordbruk, skogsbruk, elektricitet och andra infrastrukturnät, transport och kommunikation. Inom skogsbruket beräknas ungefär 6,9 miljoner kubikmeter timmer ha fallit, vilket ledde till en destabilisering av trämarknaden som utgör 40 % av Lettlands export. Befolkningen drabbades särskilt av längre avbrott i el-, telefonnät och infrastrukturen för vatten och avfallsvatten. Stormen förväntas bli en hindrande faktor vad gäller landets skattepolitik, dvs. få en negativ inverkan på underskottet i de offentliga finanserna.

16. Lettland beräknar kostnaderna för de nödvändiga krisinsatser som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning 2012/2002 till 57,191 miljoner euro, fördelade på typ av insats.

17. Lettland har framhållit att inga andra gemenskapsmedel har använts vid hanteringen av de omedelbara konsekvenserna av naturkatastrofen. Strukturfondsprogrammet ändrades för at göra det möjligt att återställa de skogar som skadats av stormen.

18. Enligt de lettiska myndigheterna ingår inte försäkringsbelopp i de stödberättigande transaktioner som avses under punkt 4 ovan.

Sammanfattningsvis föreslås det att Lettlands ansökan om stöd från solidaritetsfonden till följd av en ”större katastrof” skall godkännas.

Litauen

19. Ansökan lades fram den 16 mars 2005 inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna noterades den 8 januari 2005. Efter en begäran från kommissionen lade de litauiska myndigheterna fram ytterligare uppgifter, som kommissionen tog emot den 15 juni 2005.

20. Det rör sig om en naturkatastrof. Litauen beräknade den totala direkta skadegörelsen till 15,156 miljoner euro. Då detta belopp understiger gränsvärdet 0,6 % av Litauens BNI (94,261 miljoner euro) anses inte katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof i enlighet med förordning 2012/2002. Litauen drabbades dock av samma storm under natten mellan den 8–9 januari 2005 som ledde till en större naturkatastrof i Lettland. Därmed anses villkoret för att i undantagsfall bevilja bistånd ur fonden, som anges i artikel 2.2 andra stycket i förordning nr 2012/2002, till en angränsande medlemsstat eller ett grannland som drabbats av samma katastrof vara uppfyllt.

21. De regioner som drabbats värst är Klaipėda, Šiauliai, Telšiai, Panevėžys och Tauragė. Stormen förorsakade allvarlig skada på privata bostäder, offentliga byggnader, turistorter, skyddsbankar av sand längs kusten, sjukhus, el- och transportnät. Inom skogsbruket beräknas mer än 1 miljon kubikmeter timmer ha fällts av stormen, vilket destabiliserade marknaden och medförde ytterligare kostnader för skydd av skogarna mot insekter och uppröjning av skogsvägar. Stormen förorsakade också skador på kulturplatser (framför allt kyrkor och gods).

22. Litauen beräknar kostnaderna för de nödvändiga krisinsatser som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning 2012/2002 till 9,296 miljoner euro, fördelade på typ av insats.

23. Litauen har framhållit att inga andra gemenskapsmedel har använts vid hanteringen av de omedelbara konsekvenserna av naturkatastrofen. Litauen planerar inte att utnyttja strukturfonderna för att hantera konsekvenserna av naturkatastrofen.

24. Enligt de litauiska myndigheterna är det inte obligatoriskt att försäkra statsägd egendom och de stödberättigande åtgärderna har därför inte försäkrats.

Sammanfattningsvis föreslås det att Litauens ansökan om stöd från solidaritetsfonden, eftersom det som ”grannland drabbats av samma katastrof”, skall godkännas.

Skogsbruk

I alla fyra länderna uppstod de största skadorna inom skogsbruket. Kommissionen har undersökt beräkningarna av skogsförstörelsen och har noterat vissa skillnader när det gäller bedömningen av skadorna och de underliggande antaganden som valts i varje ansökan. Det skall dock noteras att villkoren för skogsbruket i de berörda länderna inte är helt jämförbara och att det förekommer skillnader på de respektive trämarknaderna. Beräkningarna av de totala skadorna baseras på de uppgifter som de ansökande medlemsstaterna lämnat. På det hela taget är beräkningarna av de totala skadorna i ansökningarna godtagbara.

Finansiering

Solidaritetsfonden har en sammanlagd årlig budget på 1 000 miljoner euro. Under 2005 har ett belopp på 5,667578 miljoner euro redan avsatts för redan tidigare inlämnade ansökningar, vilket gör att det finns 994,332422 miljoner euro tillgängliga.

Eftersom fonden från början grundades på solidaritetstanken anser kommissionen att stödet från fonden bör vara progressivt. Detta innebär, enligt tidigare praxis, att stödnivån bör öka för de skador som går utöver gränsvärdet (det lägre värdet av 0,6 % av landets BNI eller 3 miljarder euro i 2002 års priser). I allmänhet har 2,5 % av de totala direkta skadorna upp till gränsvärdet ersatts, och 6 % av skadorna därutöver. Det föreslås att samma andelar tillämpas även i detta fall.

Det belopp som kommissionen föreslår skall göras disponibelt inom fonden grundas på uppgifterna från de ansökande medlemsstaterna.

Kommissionen föreslår således att följande belopp skall beviljas:

(euro) |

Direkt skada | Belopp enl. procentsatsen 2,5% | Belopp enl. procentsatsen 6 % | Totalt stödbelopp som föreslagits |

Sverige | 2 297 313 252 | 40 081 300 | 41 643 675 | 81 724 975 |

Estland | 47 868 000 | 1 130 225 | 159 540 | 1 289 765 |

Lettland | 192 590 000 | 1 477 300 | 8 009 880 | 9 487 180 |

Litauen | 15 156 395 | 378 910 | 378 910 |

Totalt | 92 880 830 |

De medel som avsätts överstiger inte den gräns som fastställs i artikel 4.2 i förordning 2012/2002 om inrättandet av Europeiska unionens solidaritetsfond, dvs. att minst 25 % av fondens medel skall vara disponibla för att täcka behov under årets sista kvartal.

SAMMANFATTANDE TABELL INDELAD ENLIGT RUBRIKERNA I BUDGETPLANEN

Rubriker och underrubriker i budgetplanen | Budgetplan 2005 | Budget 2005 inkl. ÄB 1 och 2/2005, PFÄB 3-5/2005 | PFÄB 6/2005 | Budget 2005 inkl. ÄB 1 och 2/2005, PFÄB 3-6/2005 |

|Åtag.bem. |Bet.bem. |Åtag.bem. |Bet.bem. |Åtag.bem. |Bet.bem. |Åtag.bem. |Bet.bem. | |1. JORDBRUK | | | | | | | | | |- Jordbruksutgifter |44 598 000 000 | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | |- Landsbygdsutveckling och kompletterande åtgärder |6 841 000 000 | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | |Totalt |51 439 000 000 | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | Marginal | | |1 762 550 000 | | | |1 762 550 000 | | | 2. STRUKTURÅTGÄRDER | | | | | | | | | |Strukturfonder |37 247 000 000 | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | |-Sammanhållningsfonden |5 194 000 000 | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | |Totalt |42 441 000 000 | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | Marginal | | |17 502 556 | | | |17 502 556 | | | 3. INRE POLITIK[3]

|9 012 000 000 | |9 057 667 578 |7 923 781 439 |92 880 830 |92 880 830 |9 150 548 408 |8 016 662 269 | | Marginal | | |-40 000 000 | | | |-40 000 000 | | | 4. EXTERNA ÅTGÄRDER |5 119 000 000 | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | Marginal | | |-100 000 000 | | | |-100 000 000 | | | 5. ADMINISTRATION |6 360 000 000 | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | Marginal | | |67 632 632 | | | | 67 632 632 | | | 6. RESERVER | | | | | | | | | |- Reserv för lånegarantier |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |- Reserv för katastrofbistånd[4] |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |Totalt |446 000 000 | |446 000 000 |446 000 000 | | |446 000 000 |446 000 000 | | Marginal | | |0 | | | |0 | | | 7. STÖD INFÖR ANSLUTN. |3 472 000 000 | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | Marginal | | | 1 391 000 000 | | | | 1 391 000 000 | | |8. KOMPENSATIONER |1 305 000 000 | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | Marginal | | | 11 004 | | | | 11 004 | | | TOTALT | 119 594 000 000 |114 235 000 000 |116 500 971 386 | 106 241 168 110 | 92 880 830 | 92 880 830 | 116 593 852 216 | 106 334 048 940 | | Marginal | | |3 098 696 192 | | | |3 098 696 192 | | |

[1] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (EGT L 311, 14.11.2002, s. 3).

[3] Beloppet för Europeiska unionens solidaritetsfond går utöver de utgiftstak som anges i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 (EGT C 283, 20.11.2002).

[4] Inklusive 100 miljoner euro, som har förts över till rubriken för katastrofhjälp. Ytterligare 70 miljoner euro skall överföras till följd av den överenskommelse som nåddes vid förlikningen av den 15 juli 2005 under diskussionerna om det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 3/2005.