[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 14.12.2006

KOM(2006) 801 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Rapport för 2006 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG)nr 450/2003

1. Inledning

ARBETSKRAFTSKOSTNADERNA ANSES ALLMÄNT SOM EN VIKTIG FAKTOR VID ANALYS AV DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN PÅ KORT OCH MEDELLÅNG SIKT. Kommissionen och Europeiska centralbanken anser därför att det är av största vikt att ett arbetskostnadsindex för euroområdet tas fram i tid, för att det inflationstryck som kan uppstå till följd av kortsiktiga trender på arbetsmarknaden skall kunna bedömas. Ett arbetskostnadsindex är också viktigt med tanke på löneförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter och för kommissionens övervakning av kortsiktiga trender i arbetskraftskostnaderna.

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2003 av den 27 februari 2003 om arbetskostnadsindex upprättades en gemensam ram för framställning, överföring och utvärdering av jämförbara arbetskostnadsindex inom gemenskapen (EUT L 69, 13.3.2003, s. 1). Kommissionen (Eurostat) offentliggör kvartalsvisa kommunikéer om arbetskostnadsindex.

Enligt artikel 13 i förordningen ska det vartannat år läggas fram en rapport om genomförandet av förordningen. I denna rapport ska kvaliteten på de inkomna serieuppgifterna för arbetskostnadsindex och på de inkomna historiska uppgifterna särskilt belysas.

Kommissionen antog i juli 2003 en genomförandeförordning (förordning (EG) nr 1216/2003, EUT L 169, 8.7.2003, s. 37) med mer utförliga bestämmelser om förfarandena vid överföring av indexen, de specifika säsongrensningar som ska göras och innehållet i kvalitetsrapporterna.

Enligt artikel 8.2 i förordning (EG) nr 450/2003 ska årliga kvalitetsrapporter läggas fram. Kvaliteten på arbetskostnadsindex har rapporterats ur följande aspekter: relevans, noggrannhet, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och förståelighet, jämförbarhet , samanvändbarhet och fullständighet . Denna rapport inriktar sig på de aspekter som är kursiverade i ovanstående uppräkning.

Mindre förseningar har inte rapporterats eftersom dessa brister oftast är av övergående natur.

I bilagan till denna rapport anges kommande insatser för att åstadkomma förbättringar i de uppgiftslämnande medlemsstaterna.

2. Allmänna framsteg sedan senaste rapportering

EFTER RAPPORTERINGEN 2004 [1] har betydande framsteg gjorts, särskilt när det gäller att tillhandahålla dessa arbetskostnadsindex. Samtliga medlemsstater har nu utarbetat arbetskostnadsindex och uppgifterna sänds regelbundet in till kommissionen (Eurostat), om än inte alltid i tid.

Tack vare att arbetskostnadsindex sänds in från alla medlemsstater är det nu möjligt att sammanställa aggregat för Europeiska unionen, och att med tillräcklig noggrannhet jämföra utvecklingen av timkostnaderna för arbetskraften i de olika medlemsstaterna. På ett antal områden behövs dock ytterligare kvalitetsarbete i vissa medlemsstater innan harmoniseringsprocessen kan slutföras. Dessa områden tas upp i det följande.

Liksom medlemsstaterna har gjort de nödvändiga arrangemangen för att producera arbetskostnadsindex har även kommissionen (Eurostat) inrättat ett produktionssystem som gör det möjligt att ta emot, verifiera, behandla, lagra och sprida uppgifterna i arbetskostnadsindex så att aktualitetskravet uppfylls. Systemet kunde börja tillämpas fullt ut under 2005.

3. Utvärderingen av kvaliteten (fram till oktober 2006)

3.1 MEDLEMSSTATER MED ARBETSKOSTNADSINDEX AV TILLRÄCKLIGT HÖG KVALITET

Följande länder har vidtagit alla de åtgärder som krävs för att till fullo följa förordningen: Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Spanien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakien och Förenade kungariket.

På grundval av de insända indexserierna och särskilt de åtföljande metadata från dessa medlemsstater har kvaliteten på tidsserierna för arbetskostnadsindex inte ifrågasatts och har alltså ansetts vara tillräckligt hög.

Nederländerna har dock inte lagt fram den obligatoriska kvalitetsrapporten. Utvärderingen av kvaliteten för Nederländernas del är därför osäker och några fulla garantier om kvaliteten kan inte lämnas. Även om kvaliteten bedöms vara tillräcklig för den aktuella delen av serieuppgifterna för arbetskostnadsindex, finns det fortfarande övrigt att önska när det gäller de historiska tidsserierna för två medlemsstater:

Lettland

Jämförbarhet. De historiska uppgifterna saknas (1996).

Förenade kungariket

Fullständighet. Indexserierna har inte lämnats i kalenderkorrigerad form eller säsongs- och kalenderkorrigerad form (1996–1999).

3.2 Medlemsstater där kvaliteten är otillfredsställande

Efter inspektion har kommissionen (Eurostat) konstaterat att kvaliteten på arbetskostnadsindex inte i alla avseenden är tillräcklig för att uppfylla kraven i förordning (EG) nr 450/2003 i fråga om följande medlemsstater: Belgien, Grekland, Frankrike, Irland, Italien, Cypern, Ungern, Malta, Finland och Sverige.

Cypern har inte lämnat in den föreskrivna kvalitetsrapporten, vilket kan leda till att utvärderingen av alla kvalitetsaspekter blir mindre exakt.

Följande kvalitetsbrister har konstaterats:

Belgien

Aktualitet. Aktualiteten i de insända indexserierna motsvarar inte den föreskrivna skyldigheten. Dröjsmålet överskred 200 dagar 2005 (att jämföras med de föreskrivna 70 dagarna). Sedan de belgiska myndigheterna har försökt lösa problemet på olika sätt under 2006 har de lyckats förkorta dröjsmålet med tillhandahållandet av uppgifter.

Fullständighet. Indexserierna har inte lämnats i kalenderkorrigerad form eller säsongs- och kalenderkorrigerad form.

Grekland

Aktualitet. Aktualiteten i de insända indexserierna motsvarar inte den föreskrivna skyldigheten. Dröjsmålet var nästan 270 dagar 2005 (att jämföras med de föreskrivna 70 dagarna). En viss förbättring har skett under 2006, men dröjsmålet med insändningen av uppgifterna överskrider fortfarande den föreskrivna tidsgränsen.

Jämförbarhet. De historiska serierna saknas (1996–1999).

Frankrike

Noggrannhet. I stället för att mäta utförda arbetstimmar har man angett de avtalsenliga timmarna med lön för heltidsanställd personal i företag med minst 10 anställda.

Irland

Noggrannhet. Rapporterade utförda arbetstimmar avser i själva verket timmar med lön. En brist är att oregelbunden löneutbetalning till anställda inte ingår i de arbetskraftskostnader som räknats in vid utarbetandet av arbetskostnadsindex.

Aktualitet. Aktualiteten i de insända indexserierna motsvarar inte den föreskrivna skyldigheten. Dröjsmålet var ca 100 dagar 2005 (att jämföras med de föreskrivna 70 dagarna). En viss förbättring har skett under 2006, men dröjsmålet med insändningen av uppgifterna överskrider fortfarande den föreskrivna tidsgränsen.

Jämförbarhet. De historiska serierna saknas delvis (1996–1997).

Fullständighet. Indexserierna kompletteras inte med serier i kalenderkorrigerad form eller säsongs- och kalenderkorrigerad form (kompletteras delvis för 1996–1997).

Italien

Tillgänglighet. Det italienska arbetskostnadsindexet har av de italienska myndigheterna klassificerats som ”konfidentiellt” från och med andra kvartalet 2005. Det kan därför inte offentliggöras, utan endast användas för aggregat för Europeiska unionen. Detta har att göra med osäkerhet i fråga om motsvarande serier om utförda arbetstimmar.

Cypern

Jämförbarhet. De historiska serierna saknas delvis (1996–1999).

Fullständighet. Indexserierna är inte fullständiga, eftersom de inte har lämnats i säsongs- och kalenderkorrigerad form.

Ungern

Noggrannhet. Uppgifterna avser privata företag med minst 5 anställda och offentliga arbetsgivare i alla storlekskategorier.

Malta

Jämförbarhet. De historiska serierna saknas delvis (1996–1999).

Fullständighet. Indexserierna är inte fullständiga, eftersom de inte har lämnats i kalenderkorrigerad eller säsongs- och kalenderkorrigerad form.

Finland

Noggrannhet. Uppgifterna avser endast heltidsanställda. Den kvartalsvisa förändringen i arbetskraftskostnader har fr.o.m. första kvartalet 2005 mätts som förändringen i arbetsinkomster för ordinarie arbetstid. Generellt sett förekommer betydande förseningar – upp till ca 2 år – i flera av de källor som använts vid sammanställningen av arbetskostnadsindex. I det nuvarande arbetskostnadsindexet beaktas följaktligen inte den kortsiktiga utvecklingen av arbetskraftskostnaderna per timme med önskvärd noggrannhet i Finland, och betydande ändringar gör användbarheten begränsad.

Sverige

Noggrannhet. En brist är att oregelbundna bonusar inte är medräknade i arbetskraftskostnaderna. Uppgifterna avser endast den privata sektorn.

Fullständighet. Indexserierna har inte lämnats i kalenderkorrigerad form eller säsongs- och kalenderkorrigerad form.

4. Insatser som nyligen genomförts av Europeiska kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna

År 2006 slutförde kommissionen (Eurostat) tillsammans med medlemsstaterna utvärderingen av genomförbarhetsstudien om att utvidga arbetskostnadsindexet till att även omfatta sådan ekonomisk verksamhet som offentlig förvaltning, utbildning och hälso- och sjukvård (avdelningarna L–O i NACE Rev. 1) och att utarbeta ett index exklusive oregelbundna bonusar (artikel 10 i förordning (EG) nr 450/2003). Utkastet till kommissionens förordning om utvidgningen av uppgiftsinsamlingen lades fram i november 2006. Däremot har det ännu inte fattats något beslut om ett index exklusive oregelbundna bonusar, eftersom undersökningarna visade att det behövs ytterligare arbete med definitionerna och särskilt med att finna på sätt att få detta delindex att fungera med godtagbar kvalitet.

Ytterligare frågor som gäller arbetskostnadsindexets relevans och noggrannhet har granskats preliminärt . För det första har ett önskemål mottagits från användarsidan om att dela upp indexet på privat och offentlig sektor. En dellösning är ovan beskrivna utvidgning av NACE och den indelning av uppgifterna efter ekonomisk aktivitet som den medför. För det andra har den höga volatiliteten hos vissa indexserier konstaterats härröra från hög volatilitet hos de serier över utförda arbetstimmar som ligger till grund för dem, och det kan finnas ett intresse och eventuellt även ett behov av att separera dessa två delar av arbetskostnadsindex – kvartalsvisa arbetskraftskostnader och kvartalsvisa utförda arbetstimmar.

5. Slutsats

FEMTON MEDLEMSSTATER UPPFYLLER FÖRORDNINGENS KRAV NÄR DET GÄLLER DE KVALITETSASPEKTER SOM HAR UTVÄRDERATS. Två av dem har dock fortfarande problem med tillgänglighet, jämförbarhet eller kalender- eller säsongsanpassning av de historiska arbetskostnadsindexserierna.

Tio medlemsstater uppvisar fortfarande brister i en eller flera av arbetskostnadsindexets kvalitetsaspekter. Dessa brister gäller främst noggrannhetsaspekten. Definitionen och täckningen av vissa aspekter av arbetskostnadsindex motsvarar inte helt de rättsliga kraven. Otillräcklig aktualitet, kalender- och säsongsanpassade serier som saknas och ofullständiga historiska serier bidrar också till att sänka kvaliteten på arbetskostnadsindexserierna.

Två medlemsstater har inte genomfört den föreskrivna kvalitetsrapporteringen.

Kommissionen (Eurostat) kommer att övervaka den återstående bristande kravuppfyllelsen och kvalitetsfrågor i allmänhet genom att studera insända uppgifter och annan nationell dokumentation. Om önskade eller planerade förbättringar inte har genomförts som sig bör kommer de nationella myndigheterna att kontaktas.

Eftersom EU:s arbetskostnadsindexserier används ofta för övervakningen av utvecklingen av arbetskostnadsindex i EU och medlemsstaterna är det av största vikt att de nationella myndigheterna tillhandahåller uppgifter av mycket hög kvalitet. Det måste dock framhållas att situationen har förbättrats avsevärt sedan förordningen blev fullt ut tillämplig i början på 2005. Alla medlemsstater – inte bara de som fullt ut tillämpar förordningen – har anslagit medel till genomförandeåtgärder för att åstadkomma mer jämförbara och aktuellare indexserier. Detta har klart höjt den allmänna kvaliteten och ökat uppgifternas användbarhet.

ANNEX

Details of forthcoming National Improvement Activities (Member States' contributions)

Spain

The main problem of the Labour Cost Index in Spain is timeliness.

The source of information for compiling the LCI is the Quarterly Labour Cost Survey (QLCS) which has been conducted by the National Statistics Institute (INE) since 2000. The ongoing work to obtain the results takes 80 days or more, depending on the quarter. During the summer months, the industrial holidays have the effect of extending the data collection period.

Since wages and salaries in Spain are usually paid on a monthly basis and payments of Social Security contributions are also made monthly by law, the QLCS questionnaire asks for monthly data. The information requested is based on the official documents that employers have to submit to the worker and to the Social Security. Therefore, the legal time limits for the submission of these documents are observed and, consequently, it is not possible to bring forward the final results.

In order to obtain the LCI results on time, at t+70 days, a provisional LCI of one quarter t is obtained and published with the information received and validated up to that time. The validation and imputation processes continue until t+80, when the QLCS is published with the final results. The revised LCI is obtained at t+80. At (t+1) +70, the provisional LCI for quarter t+1 is published, together with the revised LCI for quarter t.

Ireland

Ireland is in the process of implementing a strategy to improve the coverage of information on earnings and labour costs. One element of this is a new annual structural survey of employees (the National Employment Survey, or NES) that will collect information on earnings and the factors that influence earnings (age, occupation, length of service etc.). The NES will monitor the structure of earnings on an annual basis, as well as providing a vehicle for collecting other enterprise-related data on matters such as vocational training etc.

The other element is a new quarterly survey: the Earnings, Hours and Employment Costs Survey (EHECS). This survey will provide comparable and timely data on labour costs across all sectors of the economy and will measure earnings and employment in a more comprehensive and consistent way across the different sectors. It will be aimed at enterprises employing three or more persons.

This survey will collect data on wages and salaries, employers’ social contributions, other non-wage costs, and hours worked for the entire quarter. The expansion of coverage to include these non-wage costs, which are not traditionally included as earnings, will enable the survey to better reflect the cost of employment and the pressure on competitiveness.

The main output of the survey will be an index of labour costs per hour worked, and the survey is designed to monitor the short-term change in labour costs. Given the breakdown requested in the survey, it will be possible to routinely disseminate hourly earnings information with and without bonuses and by broad occupational group.

The EHECS survey is designed to meet national needs and EU requirements and, once it is fully up and running, Ireland will be able to supply LCI data which will be fully compliant with Regulation (EC) No 450/2003. The new EHECS survey will also mean that, in the future, it will not be necessary to carry out a dedicated four-yearly Labour Costs Survey (LCS).

The EHECS survey will ultimately replace all existing short-term earnings surveys currently being carried out by the CSO. The EHECS was launched in 2005 for the industrial and financial sectors. In early 2007 it will be extended to cover the public sector and then, later in the year, the distribution sector. By 2008 it will cover most sectors of the economy from industry to personal services (NACE C to O).

Finland

The Finnish model of compiling the Labour Cost Index is based on data from several statistical sources. The accuracy of the index improves gradually with each revision, as slower statistical sources become available.

In 2005, Statistics Finland started a project for implementing a new production model for the LCI based on direct quarterly collection of primary data from enterprises. Through these measures Finland should be able to comply fully with the Regulations of the LCI from 2009.

[1] KOM(2004) 833 slutlig, 27.12.2004.